runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Christensen (S), 2016-12-07:
Jeg er lidt i tvivl, for spørgsmålet gik jo egentlig på, om ministeren er enig i, at den midlertidige løsning skal komme inden for nogle få år, og det oprindelige spørgsmål var, om ministeren er enig i i sin forgængers udspil om at lave en midlertidig løsning med et tredje spor på Fyn ved at ibrugtage nødsporet.
Det synes jeg ikke jeg har fået svar på, men det kan være, jeg kan få det nu.
Tak for svaret, og tillykke med udnævnelsen.
Nu er det jo rigtigt, som ministeren siger, at der også er andre steder i landet, der er trængsel.
Men der er bare den helt specielle ting ved den motorvej, der går hen over Fyn, at det for så vidt er en transitmotorvej, som binder landsdelene sammen, både hvad angår godstransport og persontransport.
Det er jo fuldstændig rigtigt, hvad ministeren siger, at det i anlægsloven af 2010 faktisk er anerkendt af Folketinget, at der er de her trængselsproblemer hen over den fynske motorvej.
Det er sådan, at der faktisk er et fynsk vognmandsfirma, som har beregnet, at med den kødannelse, der er på den fynske motorvej, koster det alene for hans firma 10 mio. kr. om året at holde stille i køen på motorvejen på Fyn.
Set i det lys og andet bakker Fynsk Erhverv og de fynske borgmestre op om den tidligere ministers forslag om at ibrugtage nødsporet som midlertidig løsning, inden løsningen med et permanent tredje spor kan etableres.
Men hvis man sådan ligesom skal bruge ordet midlertidig løsning for at løse problemet på den fynske motorvej, må vi vel også sige, at hvis det skal give nogen som helst mening, skal den midlertidige nødsporsløsning vel etableres inden for nogle få år.
Er ministeren enig i det?
Svaret til de trafikanter, som skal på tværs af landet og på tværs af den fynske motorvej, er, at i regeringsgrundlaget står der intet om det – intet overhovedet.
Og hvis man kigger i regeringsgrundlaget, så man ligesom kigger frem til 2025, kan man se, at den fynske motorvej ikke er nævnt med et ord.
Så det vil sige, at vi i hvert fald er på den anden side af 2025.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-12-07:
Der er mange gode trafikprojekter, som ikke er nævnt i regeringsgrundlaget.
Det, der er nævnt, er, at regeringen vil igangsætte et arbejde med at finde flere penge til trafikinvesteringer.
Det er, når de penge er fundet, det er interessant, hvem der bliver nævnt, for det er de projekter, der bliver gennemført.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-08:
Jeg tror, at det, som den tidligere ordfører refererede til, er den anden del af den aftale, som det her forslag er en del af, altså forslaget om at hæve støtten til partierne, gruppestøtten, med 40 pct., altså med 52 mio. kr. plus det løse.
Forleden så jeg et indlæg fra en sygeplejerske på Rigshospitalet, Harun Demirtas hedder han, og han kunne simpelt hen ikke forstå, hvorfor han og hans kollegaer skulle gå med dårlig samvittighed over ikke at kunne tilbyde gode vilkår til de ældre patienter og hele tiden få at vide, at de skulle spare og skære ned, men at politikerne i løbet af en eftermiddag kunne finde 52 mio. kr. til at hæve deres egne normeringer med.
Kan man godt forstå, at den følelse kan ramme danskerne derude?
Karen J. Klint (S), 2016-12-08:
Jeg tror ikke, at vi er til salg for det argument, at det, fordi der kommer flere partier i Folketinget, koster mere at drive partierne.
Det er jo ikke noget, der er specielt for os i Socialdemokratiet.
Det er også noget, der bliver til glæde for de nye partier, som kommer ind.
Vi er mange flere partier, og derfor koster det også mere.
Så jeg synes, det er fint, at vi nu har lavet en fælles aftale om, at vi bakker op om, at regeringen gerne vil have en udvidelse.
Personligt havde jeg jo hellere set, at det var en rød regering, og at der ikke var behov for det her.
Men nu har vælgerne jo sat den blå blok i spidsen for landet, og det respekterer vi i Socialdemokratiet.
Jamen altså, jeg tager ikke stilling til, hvordan folk reagerer på følelser, men jeg forstår godt den problematik, som ordføreren rejser.
Men jeg har netop sagt, at det også er lidt vigtigt, at små partier også har nogle ordentlige vilkår.
Så jeg ser ikke de 52 mio. kr. til partiplejearbejdet her i Folketinget hænge sammen med orlovsansøgning.
At det så indgås samtidig, kommer ikke den her sag ved.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-08:
Jo, det mener jeg sådan set i høj grad kommer den her sag ved, for det var jo sådan, som den tidligere ordfører var inde på, at Socialdemokratiet sådan set i offentligheden afviste at gå med på den her aftale.
Det var først, da der kom, om jeg så må sige, glasur på kagen i form af en aftale om 52 mio. kr., som jo i meget høj grad vil tilgodese præcis Socialdemokratiet og Venstre og de andre store partier, at man var parat til at hjælpe De Konservative med deres problem.
Det er forløbet, og det er jo derfor, folk reagerer – tror jeg – for det er sådan en typisk Christiansborgstudehandel.
Det er jo tydeligt, hvad forløbet har været.
Derfor må jeg bare igen spørge: Kan ordføreren ikke godt forstå det, hvis holdningerne derude til det her måske er lidt kritiske?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Jeg synes da ellers, at det er et rimeligt spørgsmål at stille ordføreren, når ordføreren nu er ordfører på det her område, altså hvad det er, der har ændret sig over de her ganske få dage, så man er gået fra en blank afvisning til nu en fuld tilslutning.
Det kunne måske være noget med, at der lige er blevet bevilget 52 mio. kr. ekstra til partierne, og at det ligesom har været lokkemad for Socialdemokratiet til at sige: Hvis vi får nogle ekstra penge, nogle flere skejser, vil vi godt være med til at ændre orlovsreglerne.
Kan ordføreren afkræfte, at det er sådan, det forholder sig?
Karen J. Klint (S), 2016-12-08:
Men jeg er af den klare opfattelse, at det er vigtigt, at alle partier uanset størrelse har en eller anden form for organisation eller nogle medarbejdere ansat, så vi kan drive vores partiarbejde herinde – ikke det vælgerpolitiske partiarbejde i vores kredse, men det parlamentariske arbejde, hvor borgerne jo også gerne vil have, at vi har kræfter i de enkelte partier til at kunne svare på de mange spørgsmål, de sender til os.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge fru Karen J. Klint om, hvad der har ændret sig siden den 22. november, for der kan jeg læse på TV 2's hjemmeside, at heller ikke Socialdemokratiet kan se mening i at ændre reglerne tilbage til, som de så ud i Nyruptiden, og nu citerer jeg: »Vi har ikke tænkt os, at der skal laves om på orlovsreglerne.
Vi har nogle orlovsregler, der fungerer i forhold til barsel og andre sager, og vi har ingen ambitioner om at lave om på det, siger medlem af præsidiet, Henrik Dam Kristensen, Socialdemokratiet«.
Hvad er der sket siden den 22. november og til nu, siden Socialdemokratiet har en fuldstændig ny stillingtagen til det her forslag?
Karen J. Klint (S), 2016-12-08:
Tak for det.
Vi synes, det er godt, at de også tør påtage sig det ansvar at være med i en regering som ministre, men medlemmerne skal også kunne passe det parlamentariske arbejde, som vælgerne har valgt dem til, her i Folketingssalen.
Med dagens forslag genindføres adgangen til orlov for ministre, som er medlem af Folketinget.
Formålet med at ændre Folketingets forretningsorden er særlig at tilgodese partier, som indgår i en regering, og som fik en vælgertilslutning på 10 pct. eller derunder ved sidste folketingsvalg, således at partierne har mulighed for at indkalde stedfortrædere, så de effektivt kan varetage arbejdet i Folketinget.
Orloven ophører, når vedkommende fratræder som minister eller igen ønsker at give møde som medlem af Folketinget.
Bestemmelsen giver en minister, der har fået bevilget orlov, mulighed for at møde i Tinget i sin egenskab af minister, uden at det strider imod den meddelte orlov.
Men det er selvfølgelig også sådan, at en minister, der træder ind i en orlovsperiode, ikke har stemmeret, når vedkommende møder i salen.
Det var mine ord.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Jeg forstår godt, hvad hr. Nikolaj Villumsen siger, og det er jo også derfor, at det er så væsentlig afgørende for også at genetablere respekten om menneskerettighederne, at man sanerer nogle af de her internationale konventioner, at man kommer – for nu at tale udenlandsk – back to basics, altså at man finder ud af, hvad det er, der er centralt, hvad det er, der er helt afgørende.
I stedet for befinder vi os nu i en urskov af domme og afgørelser om alt muligt mellem himmel og jord, og det skal vi have luget ud i.
For selve princippet om, at der skal være nogle frihedsrettigheder, som ethvert menneske har, er vi jo stærke tilhængere af i Dansk Folkeparti.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-12-08:
Vi har begge læst historie, og vi ved, hvad der skete under anden verdenskrig, og hvor brutalt og forfærdeligt det var.
Man kan sige, at efter denne forfærdelige tid for verden, skete der faktisk det fantastiske i 1948, at FN vedtog verdenserklæringen om menneskerettigheder, som bl.a. Kina som medlem af FN har forpligtet sig til at overholde.
Det er det, der gør, at det overhovedet giver mening at kræve noget af det kinesiske styre på det her område.
For de har faktisk lovet verden og deres egen befolkning, at de ville leve op til det.
Mig bekendt har kineserne ikke forpligtet sig til at følge Lockes eller andre videnskabsfolks tanker og ideer.
Så jeg vil bare opfordre Dansk Folkeparti til at overveje det her, for når man andre gange render rundt og kritiserer menneskerettighederne, svækker man jo muligheden for eksempelvis at lægge pres på det kinesiske regime eller andre slyngelstater rundtomkring, som vi kunne have behov for at kritisere.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Nu vil jeg godt anfægte præmissen en lille smule, og det er ikke, fordi jeg vil være polemisk over for hr. Nikolaj Villumsen.
Altså, hvis menneskerettighederne var fuldstændig globalt anerkendt, havde vi måske ikke haft de store problemer, som vi har i dag, dybest set.
For så ville vi jo stå i den situation, at der ikke var nogen, der havde behov for at flygte fra noget som helst nogen som helst steder.
Så det kan godt være, at det er en global ambition, men det er jo ikke globalt anerkendt, og der er endda lande, som utvetydigt har udtalt sig imod menneskerettighederne – Saudi-Arabien, bare for at tage et konkret eksempel.
Hvad er frihedsrettigheder?
Jamen frihedsrettigheder kan man jo i virkeligheden sige kan koges ned til at være de lockeske tanker, altså John Lockes tanker om retten til liv og retten til ytringsfrihed, retten til at forsamle sig frit og retten til at danne partier, bevægelser og foreninger efter egen opfattelse.
Hvis man går ned i essensen af menneskerettighederne som sådan, altså ikke domme osv., så synes jeg, at det største problem ved menneskerettighederne er de sociale rettigheder, altså retten til f.eks. et arbejde.
For kan man love det?
Kan et land love, at alle kan komme til at arbejde?
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-12-08:
Tak for det.
Nu opstod der så her til sidst ligesom en debat om menneskerettigheder over for frihedsrettigheder, og der bliver jeg bare i tvivl om hvad ordføreren egentlig mener.
Altså: Hvad er frihedsrettigheder?
Mig bekendt er der jo ikke nogen bog, man kan kigge i og se noget om frihedsrettigheder.
Derimod er menneskerettigheder noget, vi har en global enighed om.
Altså, når vi i dag kan tillade os at kritisere Kina for noget, er det, fordi der globalt er enighed om, at mennesker har en række grundlæggende rettigheder.
Og hvis man ikke anerkender dem, står man meget, meget svagt over for eksempelvis at kritisere de voldsomme krænkelser, der finder sted i Kina.
Så jeg vil bare høre ordføreren om, om ikke det er korrekt, at vi ved, hvad menneskerettigheder er.
Frihedsrettigheder er derimod noget, som det er op til en individuel vurdering at betegne som frihedsrettigheder.
Karen J. Klint (S), 2016-12-08:
Jeg har ikke selv personligt deltaget i de forhandlinger eller drøftelser, der har været, men jeg synes faktisk, at det er fair nok, at vi siger, at når man gerne vil danne en regering sammen med medlemmer af nogle små partier, giver vi partierne en chance for, at det parlamentariske arbejde kan passes.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Jeg synes faktisk, at jeg svarede relativt klart på det.
Men jeg synes, at det forholder sig anderledes, når det gælder offentlige myndigheder, altså kommuner, regioner og staten.
Der synes jeg at der påhviler os et særligt ansvar.
Der synes jeg godt at vi kan sige, at vi ikke vil lave formaliserede samarbejder med provinser i Kina eller med den kinesiske stat som sådan.
F.eks. synes jeg, at det er en dårlig idé at lave et dansk universitet i Kina.
Jeg synes, man bør samarbejde med demokratier.
Jeg synes, man bør samarbejde meget mere med Taiwan.
Jeg synes dybest set, at Danmark bør anerkende Taiwan som et selvstændigt land.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-08:
Som jeg også sagde i min ordførertale, synes jeg faktisk, at det er rimeligt at diskutere partistøtten.
Jeg synes, det er rimeligt at diskutere forholdet mellem regering og Folketing, men jeg synes, det skal ske grundigt og på et oplyst grundlag og med inddragelse af befolkningen – ikke i en sen nattetime på Christiansborg.
Vi var åbne over for at kigge på det problem, som De Konservative havde.
Det havde jeg også en dialog med ordføreren om.
Vi var villige til at diskutere det her spørgsmål om forholdet mellem Folketing og regering.
Men vi havde aldrig i vores vildeste fantasi forestillet os, at aftalen ville indebære en hævelse af gruppestøtten på 40 pct. med 52 mio. kr.
Som vi tidligere har været inde på, kunne man f.eks. have tænkt i at styrke Folketingets egen administration, så vi kunne have fået noget mere uvildig, uafhængig viden.
Jeg er ikke sikker på, at det at styrke partiernes egne eksperter og spindoktorer vil skabe en bedre og mere oplyst debat i Danmark.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-08:
Enhedslisten har jo også gennem årene haft lidt forskellige synspunkter i forhold til den her orlovsmulighed.
Jeg har kunnet finde citater, hvor Enhedslisten fuldstændig blank afviser muligheden for at indkalde suppleanter, men den 24. november er der en artikel i Politiken, hvori fru Pernille Skipper går ud og siger, at man sådan set er åben over for en særordning for små partier, altså præcis det, vi har fået nu, og at der bliver sat et maks. på, hvor mange man ville kunne indsupplere.
Samtidig siger fru Pernille Skipper, at det skal være en del af en større forhandling, hvor man giver flere muskler til Folketinget.
Altså, den der WC-aftale var man sådan set villig til at lave, men ikke for at få flere penge til partierne, men for at få styrket Folketinget.
Så jeg forstår egentlig ikke, hvad den helt store forskel er.
Ordføreren virkede meget forarget over, at man blandede de to ting sammen, men det her citat tyder jo på, at man var indstillet på at gøre præcis det samme.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Ja, det noterer jeg mig.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-08:
Det synes jeg lyder rigtig godt, og det synes jeg faktisk vi skal tage fat på tidligt i det nye år.
Man kan også sige det på den måde, at hvis det her forslag bliver vedtaget, har partierne jo fået den ekstra støtte, som jeg kunne forstå bl.a. var Socialdemokratiets betingelse for at acceptere større åbenhed om de politiske donationer.
Så kan det være, vi kan tage fat på diskussionen igen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Tak for det.
Ja, og nej i virkeligheden, for ja, vi er sådan set meget interesseret i at få de her pengestrømme frem.
Men det skal meget nødig være med den undertone, der så måtte ligge i at sige, at så skal vi til gengæld have flere penge.
Altså, hvis man ligesom kan tage den del ud af det, så man siger, at ja, vi får mere åbenhed om pengestrømmene, men at det ikke er med det udgangspunkt, at der så skal gives flere penge i offentligt tilskud til partierne – så ja.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-08:
Tak for det.
Jeg vil nu starte med at bekræfte, at vi fra Konservatives side kommer til at have ni mand i Folketinget.
Jeg ved ikke, om ordføreren er klar over det, men der er faktisk en adskillelse af den lovgivende og den udøvende magt, og vi kommer fortsat kun til at sidde seks konservative i Folketinget.
Men derudover vil jeg høre om noget i forhold til den her ordning med de øgede partistøttemidler.
Det er jo nogle midler, man skal søge om.
Det går jeg da ud fra.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-08:
Jeg deler jo ordførerens kritik.
Noget af det, jeg synes er rigtig ærgerligt, i den aftale, der er blevet indgået, er også, at vi igennem en årrække har haft en debat herinde om netop partistøtten.
Ordføreren er selv inde på det her med de private særinteressers pengestrømme, og den seneste regering nedsatte faktisk en ekspertgruppe, som barslede med et digert værk på over 400 sider om, hvordan man kunne skabe et nyt partistøttesystem, som åbnede op, så der blev gennemsigtighed, mod, at partierne måske til gengæld kunne få noget mere i offentlig partistøtte.
Det er jo blevet lagt i skraldespanden.
Det har man simpelt hen lagt til side nu, fordi man kunne lave den her – undskyld betegnelsen – lokumsaftale en sen aften på Christiansborg.
Er Dansk Folkeparti parat til at, om jeg så må sige, tage den her rapport op og få diskuteret det her spørgsmål om åbenhed om pengestrømmene i politik seriøst?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Jo, men det kan hr. Leif Mikkelsen jo ikke være overrasket over.
Altså, jeg tør faktisk vove den påstand, at hvis Liberal Alliance ikke var blevet udstyret med et antal ministerbiler, var Liberal Alliance aldrig nogen sinde gået med til det her forslag.
Og så havde hr. Leif Mikkelsen om lidt stået her på talerstolen og fortalt vidt og bredt om, hvilket misbrug af borgernes penge det her forslag var udtryk for.
Leif Mikkelsen (LA), 2016-12-08:
Der var åbenbart den bevæggrund, at ordføreren ikke ønskede at svare på spørgsmålet.
Men svaret har jeg så afæsket ordføreren, så nu er der klarhed over, at man er imod et beslutningsforslag, men at man planlægger at søge pengene.
Tak for det.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Jeg tror, der er rigtig mange – og jeg mener rigtig mange – af Liberal Alliances vælgere, der ikke fatter en bjælde af, hvordan Liberal Alliance kan gå ind for at give flere penge til partierne, når det er sådan, at vi ellers hører i tide og utide fra Liberal Alliances side, at nærmest hver en femøre i offentlige budgetter skal vendes, for at man kan skaffe penge til de topskattelettelser, som Liberal Alliance har bjæffet op om i efterhånden ganske lang tid.
Jeg tror, der er rigtig mange af Liberal Alliances vælgere, der ikke forstår, hvad det parti, de har sat kryds ved ved folketingsvalget, gør i den her sag.
Men jeg vil gerne sige, og det vil jeg gerne understrege, at når der er et flertal i Folketinget, der beslutter at give ekstra penge til de politiske partier, så skulle det da være mærkeligt, at vi ville stille os i en position, hvor vi var dårligere stillet end alle de andre partier.
Hvorfor skulle vi dog det?
Altså, hvad ville bevæggrunden for at gøre det egentlig være, vil jeg spørge hr. Leif Mikkelsen?
Leif Mikkelsen (LA), 2016-12-08:
Det er kun for klarhedens skyld, for når nu hr. Kenneth Kristensen Berth står her og fordømmer og siger meget klart, at man tager afstand fra beslutningsforslaget, og samtidig nævner det tal, der fremgår af beslutningsforslaget, så siger man jo med det samme, at man vil søge om de penge.
Ellers passer tallet ikke.
Ellers er det simpelt hen usandhed, der kommer fra Folketingets talerstol lige nu.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Jamen hvorfor er det, at fru Mette Abildgaards parti f.eks. ikke er indstillet på at sige nej til investeringer fra private donorer?
Altså, det er jo velkendt, at Det Konservative Folkeparti i årevis har fået penge fra Dansk Erhverv og Dansk Industri, og jeg ved snart ikke hvad.
Det er jo penge, som Dansk Folkeparti i hvert fald slet ikke har fået i det omfang, Det Konservative Folkeparti har.
Jeg synes sådan set, der skal være lighed.
Hvis man får nogle penge herinde, skal alle jo have adgang til dem.
Mette Abildgaard (KF), 2016-12-08:
Nu synes jeg ordføreren taler noget udenom.
Jeg vil godt spørge igen: Når man nu principielt er så stor modstander af at øge det her støttebeløb, og når Danske Folkeparti nu siger, at danskernes kroner ikke skal investeres i demokratiet, som er det, man gør her, hvorfor er det så, at Dansk Folkeparti ikke bare afholder sig fra at søge om de her midler?
Det er jo penge, man skal søge om at få indbetalt på partiernes konti.
Det ville gøre, at den her regning blev lavere.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Det kan jeg ikke svare fru Mette Abildgaard på.
Men jeg kan i hvert fald sige til fru Mette Abildgaard, at jeg tror, det er rimeligt, at det trods alt er sådan, at partierne stilles lige.
Så vi vil snarere end at følge det, som fru Mette Abildgaard siger, opfordre partierne til at genoverveje, om det nu virkelig er nødvendigt at give de her 52 mio. kr. ekstra til partierne for at imødekomme det ønske, som Det Konservative Folkeparti og måske Liberal Alliance – det ved vi ikke, men muligheden er der jo – har om at kunne indsupplere stedfortrædere for ministre.
Det synes jeg skal være opfordringen, og chancen er der jo nu.
Jeg håber, man griber chancen, for det tror jeg faktisk vil højne respekten for politikere ude i landet.
Altså, kan man stole på det?
Kan man i særdeleshed stole på det, når det er sådan, at Kina jo, efter at de indførte den her regel, den 1. januar 2015, har tilkendegivet, at fanger – folk, der sidder i laogai, altså i fængslerne derovre – også er borgere, og at de derfor også kan beslutte sig for at give deres organer væk?
Tror hr. Naser Khader på, at en fange i en kinesisk lejr sådan frit beslutter sig for, at nu vil han gerne give sine organer væk?
Anders Samuelsen (LA), 2016-12-08:
Nu kan jeg så høre, at jeg har fået en endnu bedre udsigtspost.
Jeg er faktisk enig med spørgeren i, at jeg er kommet endnu højere op, og det er jo ikke dårligt – det er det i hvert fald ikke, hvis man skal forsøge at danne sig overblik.
Jeg har lige sat mig i stolen, og jeg har ikke noget at tilføje i forhold til det, jeg sagde i min tale.
Nick Hækkerup (S), 2016-12-08:
Af alle os, der er her i salen i dag, og muligvis af alle danskere overhovedet har udenrigsministeren det privilegium at være den, der sidder i det højeste udkigstårn og kigger ud på verden og kan vurdere, hvordan situationen er, samt have den mest konsoliderede viden at stå på.
Med den viden og med de muligheder er det så udenrigsministerens vurdering, at der finder tvungen organtransplantation sted i Kina i dag?
Anders Samuelsen (LA), 2016-12-08:
Jeg synes sådan set, at jeg har svaret.
Første gang, jeg møder kinesiske kolleger, vil den dialog fortsætte, som har været hidtil, og som jo højst sandsynligt har været medvirkende til at give de resultater og de forbedringer, som vi har set på udvalgte områder i forhold til menneskerettighederne.
Det er også det, der står i det, der er lagt op til som vedtagelse, nemlig at Folketinget lægger vægt på, at det strategiske partnerskab med Kina fortsætter, og at vi under det også ser det samarbejde og den ligeværdige dialog baseret på gensidig respekt – for nu at læse direkte op fra vedtagelsen.
Det er det, der skal fortsætte.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-08:
Nu er det jo en mulighed, at jeg tager fejl, men for mig lød det, som om at ministeren sådan set ikke ville gøre så meget andet end at lægge den vedtagelse ned i høkassen og så lade den ligge og simre der og så måske på et eller andet tidspunkt tage den op, hvis ministeren skulle komme i nærheden af en kinesisk embedsmand.
Jeg må bare sige, at nu er der jo en vedtagelse fra Folketinget.
Den synes jeg jo som udgangspunkt ministeren bør agere på.
Så hvad er det konkret lige nu og her, ministeren vil foretage sig på baggrund af den vedtagelse, der er kommet?