runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2017-03-01:
Det er jo ikke første gang, vi diskuterer det her, og jeg synes egentlig, at ministerens partifælle, Henrik Høgh, siger det ret klogt, nemlig at der selvfølgelig også skal være en rimelighed i den måde, vi beskatter vores boliger på, og at man der skal tage højde for både den geografiske og den sociale dimension.
Det er ikke kun Henrik Høgh, som er utilfreds med regeringens udspil og de geografiske slagsider, der er.
Det er eksempelvis også borgmesteren i Herning, Lars Krarup, der har været ude at sige, at hvis blot trenden er rigtig, og det tror han den er, så duer det her ikke.
Jeg kan sige, at nogle af de tal, som jeg har spurgt ind til, kommer fra nogle analyser, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har lavet, og deres konklusion er ret klar.
De siger nemlig, at det boligskatteudspil, som regeringen har fremlagt – hvor vi endda ikke kendte finansieringen, da Arbejderbevægelsens Erhvervsråd kom med den vurdering – giver større ulighed.
Er ministeren enig i den vurdering?
Så kan ministeren jo godt vælge politisk at stå på mål for det og sige, at det stadig er noget, som regeringen vælger at gøre, men anerkender ministeren, at den boligskattemodel, som man har lagt frem, vil øge uligheden?
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at det er rimeligt, at en boligejer på Lolland vil få en besparelse på 1.600 kr. om året, mens borgere i Rudersdal vil få hele 22.000 kr. med regeringens udspil til ny boligskat, og er ministeren uenig med sin partifælle, viceborgmester Henrik Høgh, der til Information den 20. februar 2017 siger: »Bor man i et område med lave boligpriser, så har man også en lav beskatning, og bor man i områder med høje boligpriser, så har man en højere beskatning.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at en boligejer på Lolland vil få en besparelse på 1.600 kr. om året, mens borgere i Rudersdal vil få hele 22.000 kr. med regeringens udspil til ny boligskat, og er ministeren uenig med sin partifælle, viceborgmester Henrik Høgh, der til Information den 20. februar 2017 siger: »Bor man i et område med lave boligpriser, så har man også en lav beskatning, og bor man i områder med høje boligpriser, så har man en højere beskatning.
Det synes jeg er ret naturligt«?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-01:
Vores position er jo den, at vi er blandt de mange OECD-lande, som løbende og under skiftende regeringer har sænket selskabsskatten.
Hvis de danske vækstvilkår kommer under pres fra vores nabolande, vil det være uansvarligt ikke at reagere, især fordi vi også ved, at selskabsskatten er blandt de mest forvridende skatter.
For gode investeringsvilkår og lavere skatter er jo altså forudsætningen for, at virksomheder i Danmark vokser sig større og investerer i ny teknologi, som kan være med til at sikre vellønnede arbejdspladser i Danmark.
Der er vi altså som en lille, åben økonomi nødt til at se på hvordan andre lande agerer, og så skal vi selvfølgelig have finansieringen på plads.
Vi er ikke interesseret i et race to the bottom.
Vi spekulerer kun på Danmark, og vi er interesseret i, at vi har ordentlige konkurrencevilkår
, så hvis svenskerne, nordmændene og UK og i det her tilfælde også præsident Trump sænker selskabsskatten, bliver vi nødt til at se på det for at se, hvordan vi så kan reagere på det, så vi sikrer arbejdspladserne i Danmark.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-01:
Jeg synes, at hr. Kaare Dybvad burde kende mig så godt, at hr. Kaare Dybvad burde vide, at jeg om nogen er god til at svare konkret på konkrete spørgsmål og ikke taler udenom.
Jeg sætter en ære i at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Og i det, der foregår lige nu, hvor man får stillet et spørgsmål skriftligt, så man kan forberede sig på at svare på det, er det bare rigtig, rigtig givtigt, hvis det spørgsmål, som man forventes at svare på, også er det, der figurerer i det skriftlige spørgsmål, som bliver sendt til ministeren, så ministeren kan forberede svaret.
Hvis jeg havde vidst, at det var det, hr. Kaare Dybvad interesserede sig for, ville jeg kunne have svaret på det.
Og jeg har intet andet ønske end at svare på hr. Kaare Dybvads spørgsmål.
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-01:
Tak for spørgsmålet.
Tallene, som spørgeren henviser til, kommer fra et af de svar, jeg sendte over til Folketingets skatteudvalg her i januar måned, og tallene dækker over virkningerne af at fastfryse grundskylden i perioden fra 2016 til 2020-2021 og er altså kun en del af det boligbeskatningsudspil, regeringen er kommet med.
Fastfrysningen i 2016 er allerede vedtaget af Folketinget.
Fastfrysningen i 2017 er en del af finanslovsaftalen for 2017, og der håber vi det bliver vedtaget ved tredje behandling.
Jeg håber da også, at spørgerens parti vil stemme for, selv om det ikke er mit indtryk, at det vil være tilfældet.
Fastfrysningen fra 2018 til 2021 er så en del af regeringens boligskatteudspil.
Med udspillet indeholder jo meget mere end det, spørgeren spørger til, altså fastfrysning af grundskylden.
Det indeholder også et forsigtighedsprincip og markant lavere skattesatser fra 2020-2021.
Og samlet set – og det, jeg appellerer til, er, at man ser på boligskatteudspillet samlet og ikke kun på enkelte elementer – kommer boligudspillet i særlig grad landdistriktskommuner som Lolland til gode.
Der er nemlig udsigt til, at de samlede boligskatter for 2020-2021 vil være 44 pct. lavere for en typisk husejer på Lolland.
Så 44 pct. på Lolland og 15 pct. i Rudersdal.
Så er det jo rigtigt nok, at i kroner og øre bliver der betalt meget mere i Rudersdal end på Lolland, og når der derfor er en lettelse i procent, også selv om procentlettelsen er større på Lolland end i Rudersdal, så kan man komme i en situation, hvor det, man betaler mindre i skat i kroner og øre, er mere i Rudersdal, end det er på Lolland.
Men det synes jeg ikke er uretfærdigt, bl.a. set i lyset af, at en boligejer i Rudersdal betaler 17 gange så meget i grundskyld og ejendomsværdiskat som en boligejer på Lolland.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-01:
Jamen ministeren er jo ferm til at finde noget procedure eller noget formalia, som på en eller anden måde kan holde ham væk fra at svare på det spørgsmål, som er så åbenlyst i den her sag.
Ministeren kan godt stå og ryste på hovedet, men jeg kan jo ikke bekymre mig om, hvordan ministeren tilrettelægger sin hverdag.
Jeg er ikke så interesseret i, hvordan en transportminister tilrettelægger sin arbejdsgang, at jeg behøver at få en forelæsning om den eller behøver komme med gode råd til, hvordan man skal tilrettelægge den.
Jeg spørger bare om den grundlæggende politiske holdning.
Det eneste, der står om almene boliger i hele regeringsgrundlaget, er, at man skal have små, billige boliger.
Mener ministeren ikke, at en fremgangsmåde til at få de her små, billige boliger f.eks. er ved at bygge dem, ved at man dispenserer fra nogle af de krav, som er til kælderrum, som er til cykelparkering, som er til tilgængelighedskrav?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-01:
Men vi kan vel også være enige om, at de smuglere, der eventuelt vil benytte sig af at komme over grænsen til Danmark, jo ikke er dumme mennesker.
De ved da godt eller finder ud af på et eller andet tidspunkt, hvilke grænseovergange der er overvåget, og hvilke der ikke er overvåget.
Så vi er vel enige om, minister, at det alt andet lige ville være en fordel, at der var en risiko for, at man kunne blive snuppet, uanset hvilken grænseovergang man benyttede.
Og så ville det jo være oplagt, at vi selvfølgelig startede med at sørge for, at de her kameraer var til stede ved samtlige grænseovergange.
Mig bekendt vil der jo ikke være tale om en kæmpe udskrivning.
Det vil sådan set være inden for skiven, og når ministeren jo samtidig klart kan fornemme, at der er et flertal i Folketinget, der er klar til at rykke på det her punkt, så forstår jeg ikke, at regeringen ikke bare med det samme tilkendegiver, at den holdning følger man selvfølgelig.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Regeringen vil selvfølgelig arbejde for, at der kommer flere kameraer op.
Så er vi igen tilbage til spørgsmålet, som jeg svarede den tidligere spørger på, nemlig: Er det politiet, der skal vurdere, hvor de kameraer giver mening, og hvor mange vi skal have, eller skal vi i Folketinget næsten sidde og placere dem på et kort?
Betyder det, at man kigger på hele grænsen mellem Danmark og Tyskland og så har kameraer med nogle meters mellemrum, eller hvad betyder det?
Jeg synes bare, det er vigtigt, at vi hele tiden insisterer på, at politiet også har en vurdering af, hvordan det bedst giver mening at sætte de her kameraer op, i forhold til hvad de fanger.
Det har jeg ikke forstand på.
Det har de.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-01:
Og det er godt.
Og hvornår kan vi regne med at det er gennemført?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Det er to spørgsmål, som jeg lige sådan skal forholde mig lidt til her.
For på den ene side har vi jo lavet en vedtagelse, der siger, at vi skal have nogle flere ANPG-kameraer.
Den vedtagelse er regeringen jo sammen med Dansk Folkeparti om, så det mener vi selvfølgelig.
De skal selvfølgelig bruges til det, som Folketinget vil have at de skal bruges til, og jeg har godt bemærket, at en ordfører fra Dansk Folkeparti og fra SF har udtalt sig noget om ulovlig cabotagekørsel m.v.
Det er klart, at når kameraerne er der, så kan vi jo bruge dem til det, som Folketinget synes de skal bruges til.
Så antallet af kameraer hænger jo ikke nødvendigvis sammen med den aftale.
Jeg synes, at den aftale, vi har tilkendegivet at lave sammen, jo sådan set bare betyder, at vi skal have flere kameraer, der holder øje med det og filmer i begge retninger.
Det synes jeg måske også det er vigtigt at få klarlagt, altså at de filmer i begge retninger.
Det gør faktisk, at vi både kan holde øje med, hvem der kommer ind, men også hvem der kører ud.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-01:
Jeg glæder mig over, at vi kommer til at se mere til det her.
Jeg husker også vores debat i fredags, men jeg husker også vedtagelsen, der jo er et meget klart signal fra et flertal i Folketinget om, at det er den her vej, vi skal gå, og at vi skal have mere af det her.
I mellemtiden er der jo sket det, at der mellem Dansk Folkeparti og et par partier på venstrefløjen, der også tilsammen har et flertal, er sat en anden retning i gang, hvor man ønsker at bruge de her kameraer aktivt, nemlig i kampen mod ulovlig cabotage og social dumping.
Så er der bare et spørgsmål: Agter regeringen at gøre det, før et flertal i Folketinget måske beder regeringen om at gøre det?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Jeg mener helt grundlæggende, at politiet skal have de bedst mulige redskaber til at bekæmpe kriminalitet.
Automatisk nummerpladegenkendelse, også kaldet ANPG, er helt utvivlsomt et rigtig stærkt værktøj i indsatsen mod bl.a. omrejsende kriminelle.
Der er i dag monteret ANPG-udstyr i 48 patruljevogne, og der er opsat stationære kameraer 24 steder rundtom i landet.
Det er naturligvis politiet, der vurderer, hvor det giver bedst mening at sætte stationære kameraer op, og hvordan man skal bruge de mobile kameraer.
Om politiet i dag har det rigtige antal kameraer til rådighed, er tilsvarende en politifaglig vurdering, men jeg vil selvfølgelig lytte til det, hvis politiet mener, at der er behov for flere.
Men som vi diskuterede i salen sidste fredag under forespørgselsdebatten om indsatsen mod indbrudskriminalitet – det har jeg jo ikke glemt – har vi jo i fællesskab tilkendegivet, at der allerede i år skal ske en udvidelse, så der kommer stationære ANPG-kameraer ved flere grænseovergange i Sønderjylland.
Det vil styrke monitoreringen af trafikken mellem Danmark og Tyskland, og det giver politiet mulighed for mere effektivt at risikobasere og målrette patruljeringen.
Desuden forventes yderligere ANPG-kameraer ved grænsen naturligvis også at give politiet en mulighed for at få flere hits at reagere på.
ANPG-kameraer er et rigtig godt eksempel på, hvordan den politimæssige indsats, f.eks. i grænseområdet, kan understøttes af ny teknologi.
Det kommer vi til at se meget mere af i de kommende år, og jeg glæder mig sådan set over den udvikling.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-01:
Tak for det.
Vil regeringen, ligesom Dansk Folkeparti, arbejde for flere ANPG-kameraer til politiet til brug henholdsvis i biler, på visse vejstrækninger og i grænseområderne?
Vil regeringen, ligesom Dansk Folkeparti, arbejde for flere ANPG-kameraer til politiet til brug henholdsvis i biler, på visse vejstrækninger og i grænseområderne?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Jeg kan godt følge argumentet, men jeg tænker måske på, at det i en sammenhæng, hvor vi har sat et projekt i gang, der gerne skulle vise, hvad udfordringerne er her, så kunne være meget godt at have det med, når man så gik ind og talte om, hvordan det skal være i fremtiden.
For mig handler det ikke om sådan at skulle prøve at skyde det fra mig eller undgå det.
Jeg har det bare sådan, at jeg tænker: Hvad nu, hvis vi lavede nogle regler, og der så kommer et resultat af et testforsøg, der viser: Hov, der skulle vi lige have rettet lidt til?
Jeg synes egentlig, vi skal prøve at se det i en sammenhæng.
Jeg står bare her og siger, at jeg sådan set er meget åben over for at lave det, der er sund fornuft.
Og mon ikke vi kan blive enige om det?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-01:
Jeg synes, det er godt, at ministeren vil kigge på det, men jeg synes, at det bliver vendt om på en forkert måde, hvor vi i dag afventer det pilotprojekt, der jo så skal bevæge sig i den her gråzone, hvor noget vil være lovligt, og hvor en meget stor del vil være ulovligt ophængte kameraer.
Vil det ikke være en mere ærlig politisk tilgang at sige, at vi vender den diskussion om, så politikerne først skitserer, hvad reglerne skal være?
Den debat kan vi tage åbent i Folketingssalen, hvis det er det, og vi kan også lave en aftale ovre hos ministeren om det.
Men den debat tager vi først, og når vi så har de principielle linjer på plads i forhold til, hvordan fremtidens lovgivning skal være på det her område, så sætter man efterfølgende politiet i gang med at rette til efter de regler.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Ja, det er det, jeg synes det her projekt må vise os.
For jeg er jo sådan set enig i, at det ikke er helt uvæsentligt, at der var en tilgængelighed til de billeder, der var, og så kan man se, at der selvfølgelig er et lovgrundlag, der skal på plads.
Og hvis resultatet nu viser, at det faktisk giver god mening, så synes jeg da, at vi sådan ud fra al sund fornuft og af ordentlighed bør kigge på, om det så ikke er sådan, det skal skrues sammen fremadrettet.
Vi har jo en interesse i, at vi sikrer danskernes tryghed, og jeg håber da også, at spørgeren mener, at der er en balance mellem det.
Vi skal jo ikke være overvåget alle steder i kongeriget 24-7, men der er nok nogle steder, spørgeren og jeg kunne pege ud, der er særlig vigtige i forhold til andre, og det synes jeg da at vi skal lære af det her.
Og så er jeg sådan set klar til at kigge meget fordomsfrit på det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-01:
Det sidste kan vi ikke være uenige i.
Men der er et principielt problem, der knytter sig til det projekt, man har gang i.
For vi ved fra den terrorsag, der var i København i 2015, at en meget stor del af de kameraer, der indgår i efterforskningen af sagen, faktisk er ulovlige.
Jeg synes jo, det er godt, at man vælger at bruge dem, fordi det er vigtig dokumentation, men det rejser jo et spørgsmål.
Hvis man laver sådan et projekt, hvor man kortlægger de her kameraer – hvad der også er godt, og hvad vi støtter fuldstændig op om – så må det nødvendigvis medføre en debat af de regler, der er.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Ja, det er vigtigt, og nu talte vi også om butikker, og jeg hørte godt spørgeren sige, at det selvfølgelig er ude foran, for vi skal vi lige have en balance, men nu snakker vi om det offentlige rum her.
Der synes jeg, det skal være sådan, at vi skal kunne gå frit i det her land uden at være overvåget 24-7, men omvendt kan der være rigtig god mening i, at der er overvågning på steder, hvor der bl.a. sker meget kriminalitet.
Nu kommer spørgeren jo selv ind på det her pilotprojekt, der kører i København i øjeblikket, og jeg synes, at det projekt giver rigtig god mening, for vi skulle jo gerne lære af det.
Altså, hvis det projekt nu viser, at det kan være en hjælp til os alle sammen i forbindelse med den tryghedsskabende adfærd, hvis der gøres brug af de kameraer, private har, så kan det være en af grundene til, at der efterfølgende skal kigges på, om det nuværende lovgrundlag er i orden.
Jeg synes måske bare, vi skylder hinanden at se på, hvad resultatet af det her bliver.
Det er også derfor, jeg siger i dag, at jeg ikke afviser, at det kan blive nødvendigt, for jeg synes sådan set, at danskernes tryghed er noget af det vigtigste for os at påtage os.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-01:
Jeg blev egentlig en lille smule bekymret, da ministeren gav udtryk for, at de regler, der gælder i dag, er udtryk for en passende balance, for det er jeg ikke enig i.
Jeg mener, der er nogle meget klare begrænsninger; de regler, vi har i dag, er skrevet i en anden tid, før vi fik den teknologi, vi har i dag – den er blevet billigere og bedre, den er blevet allemandseje, og vi kan se, at man i en række storbyer i lande, der er sammenlignelige med Danmark, faktisk gør rigtig meget brug af det her på et helt andet niveau, end Danmark gør.
Her er det jo i høj grad private, der står for det, f.eks. i forbindelse med overvågning af butikslokaler, hvor der så vil være tilstødende arealer, der også overvåges.
Man må bare sige, at vi set i det lys har nogle ekstremt stramme regler, der faktisk forhindrer rigtig mange virksomheder i f.eks. at overvåge en større del af gadearealet.
Det kunne jeg godt tænke mig at der blev set på, for jeg tror faktisk, at det ville være rigtig gavnligt, at man havde den mulighed, også set i lyset af at politiet er i gang med et større pilotprojekt om kortlægning af kameraer.
Vi ved, at en meget stor del af de kameraer, der er hængt op, hænger ulovligt, men ikke desto mindre er det jo interessant for myndighederne at have kendskab til dem, hvis der skulle opstå en ekstraordinær situation.
Så jeg vil egentlig bede ministeren om at forholde sig til det her med, at der skulle være en passende balance, hvilket jeg er uenig i.
Jeg synes ikke, at der i dagens Danmark er en passende balance på det område.
Men ministeren vil jo ikke afvise at lave reglerne om, så hvor kunne ministeren overveje at bevæge sig henad?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Politiet har opsat stationære kameraer i grænseområderne, og de kameraer fungerer så i begge kørselsretninger.
Politiet ønsker bare ikke af operative årsager at bekræfte, præcist hvor samtlige kameraer står henne, og det respekterer jeg sådan set.
Men det signal, vi har sendt i fællesskab, er jo sådan set også, at vi skal sikre os, at grænsen dækkes af.
Som spørgeren siger, er de her mennesker jo kloge nok; hvis de ved, at der er et sted, der ikke bliver holdt øje med, så smutter de bare over der, og det skal vi selvfølgelig undgå.
Det er jeg fuldstændig med på.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-01:
Hvad er ministerens holdning til beskyldningerne fra beboere i Lejerbos afdeling »Ringen« om, at organisationsbestyrelsen ser stort på beboerdemokratiet, og at beboerne som konsekvens heraf oplever, at beslutninger i højere grad bliver truffet hen over hovedet på dem?
Der må jeg sige ligesom i Jeopardy, at det er mig, der har spørgsmålene, og jer, der har svarene, eller hvordan det er, det er.
Ministeren har nu en undskyldning for ikke ville svare på det.
Det er fint nok.
Jeg skal ikke blande mig i, hvordan hans arbejdsdag er.
Jeg håber også, ministeren vil afholde sig fra at blande sig i, hvordan min arbejdsdag er.
Sådan har vi jo hver vores rolle.
Men er det ikke desto mindre lige præcis den her type boliger, som ministeren er interesseret i at man skal bygge – altså små billige boliger, hvor man så dispenserer fra nogle af de regler, som er på området?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-01:
Det er et spændende spørgsmål, som hr. Kaare Dybvad kommer med her.
Hvis hr. Kaare Dybvad havde stillet det spørgsmål skriftligt til mundtlig besvarelse – lige præcis det spørgsmål om de ting, som hr. Kaare Dybvad nu spørger om – kunne jeg have forberedt et svar på det.
Men hr. Kaare Dybvad har stillet et spørgsmål om 33 forskellige ansøgninger, og hvis hr. Kaare Dybvad tror, at det medfører, at jeg sætter mig ned i ministeriet og læser op på 33 forskellige ansøgninger og memorerer det i mit hoved og kommer her med det, i fald jeg skulle have den evne at kunne huske 33 ansøgninger, og svarer mundtligt på det her, så må jeg bare oplyse, at hr. Kaare Dybvad tager fejl.
Så mit spørgsmål til hr. Kaare Dybvad skal lyde: Hvorfor spurgte hr. Kaare Dybvad ikke konkret til det, han interesserede sig for, så jeg kunne forberede et svar på det?
Kaare Dybvad (S), 2017-03-01:
Nu kom vi lidt vidt omkring med kontanthjælpsloft.
Ministeren plejer jo ellers at fortælle mig, at han ikke vil snakke om det, der er uden for hans område, men kontanthjælpsloftet kunne vi alligevel godt tale om nu her.
Fint nok med det.
Hvis der er en klokke, der ringer i ministerens hoved, er det jo, fordi der står i regeringsgrundlaget – som det eneste, der står om almene boliger – at man gerne vil have billige små boliger.
Så Roskilde Kommune har altså søgt om det her, og boligselskabet er klar til at overtage grunden her den 1. april, og det, de beder om, er dispensation fra tilgængelighedskrav, f.eks. afstandskrav i entre og badeværelse.
Så beder de om dispensation fra depotrum – at man kan lave mindre depotrum: ikke 3 m², men kun 1½ m².
Og de beder om dispensation for cykelparkering og lignende normer, som knytter sig til boligens behov.
Det er nogenlunde det, som jeg har forstået ministeren havde tænkt sig de her små billige boliger skulle bygge på – altså noget med, at man kunne prøve at dispensere fra nogle krav, som måske ikke er relevante i alle tilfælde, for at få de her billige boliger.
Nu er der så udviklet det her, hvor man kommer ned på en meget lav pris, 28 m² til 2.800 kr. om måneden.
Jeg forstår, at ministeren ikke vil svare på det, og det er selvfølgelig hans ret.
Så kommer jeg tilbage om nogle uger med det samme spørgsmål formuleret mere konkret.
Men er det ikke netop det, som der står i regeringsgrundlaget man gerne vil have: små billige boliger?
Billige boliger betyder jo i det her tilfælde 2.800 kr. om måneden, som man lykkes med at bygge, fordi man simpelt hen i det her særlige tilfælde dispenserer fra nogle af de regler, der er i de forskellige love, som regulerer boligområdet.