runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Jeg valgte jo nok heller ikke selv som 6-årig at gå med skjorte, og jeg valgte heller ikke selv, at den altid skulle være nede i bukserne, også bagpå, når jeg hoppede i trampolin.
Og ja, der er i visse familier i Danmark og i verden et alt, alt for hårdt pres på unge mennesker for at være den, de ikke har lyst til at være, og gå med tøj, som de ikke ønsker at gå med.
Men skal vi hjælpe dem med det, starter vi ikke med tvang og forbud, så starter vi med at stå fast på, at alle er frie og lige i værdighed og i rettigheder.
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Ordføreren kom også ind på, at frihed er vigtigt – friheden til at vælge selv.
Men noget af det, som vi prøver at få et opgør med med det her beslutningsforslag, er jo netop, at mange af de her piger bliver tvunget til at tage tørklæde på.
Det er jo ikke noget, man vælger selv som 6-årig – det er, fordi man er født ind i et patriarkalsk verdensbillede, hvor man har brug for at dække sig til og svøbe sig ind, fordi man er en pige.
Altså, kan ordføreren ikke se, at der er behov for at beskytte de her piger?
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Jeg sammenlignede de to ting for at illustrere, at forældre kan have forventninger til deres børns påklædning, som børnene gerne vil leve op til, og som de måske nogle gange føler er lidt bøvlet – det følte jeg med min skjorte, der altid røg op af bukserne bagpå.
Men jeg havde den på af respekt for mine forældre og den familietradition, min mor kom ud af.
Derfor er min pointe bare, at når man ser en pige med et tørklæde, er det ikke nødvendigvis udtryk for undertrykkelse eller social kontrol.
Det kan være pigens ønske om selv at respektere den tradition, hun kommer ud af.
Men hvis pigen ønsker at tage tørklædet af, skal vi hjælpe hende med at gøre det.
Men det gør vi ikke med forbud og tvang, for det vil svække vores kamp for netop det, både i Danmark og i verden.
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Jeg har dog brug for lige at få uddybet indledningen lidt.
Mener ordføreren helt alvorligt, at det, at ordføreren skulle have sin skjorte nede i bukserne, kan sammenlignes med, at en pige i 6-7-års-alderen får et muslimsk tørklæde på?
Og mener ordføreren, at det er lige så nemt for en pige med et muslimsk tørklæde på at kunne tage det af igen, som det var for ordføreren at hive sin skjorte op af bukserne?
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Må jeg opfordre fru Mette Thiesen til at læse § 1 i Verdenserklæringen om Menneskerettigheder.
Alle mennesker er frie og lige i værdighed og i rettigheder, og for os er friheden vigtig: friheden til det enkelte menneske, til unge mennesker, børn, unge, kvinder og mænd til at gå klædt, som de vil, være den, de er, og elske den, de elsker.
Den frihed vil vi kæmpe for i Danmark og i verden, og derfor er vi imod det her forslag.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-04:
Jeg vil starte med at sige, at grunden til, at vi står her i dag er, at der er alt for mange politikere, der igennem alt for mange år har insisteret på den gode tone i debatten i stedet for at løse problemerne.
Men ordføreren siger igen nogle ting, som man har prøvet igennem årtier, og det er ikke lykkedes, det er bare ikke lykkedes.
Islam skal ingen indflydelse have i Danmark.
Det mener vi i Dansk Folkeparti, og det er derfor, at vi netop siger: Vi har en principiel holdning om, at mænd og kvinder er lige, og derfor mener vi, at hovedtørklæde generelt i alle offentlige institutioner skal forbydes.
Hvorfor har Radikale Venstre ikke set lyset endnu?
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Tak til formanden.
Jeg fortalte min anekdote om skjorten i bukserne, fordi der nogle gange er forældre, der har forventninger til deres børns påklædning, ligesom fru Mette Thiesen nu lige beskrev det med sin egen bluse, som hun så prøvede at gøre sit bedste for at leve op til.
De forventninger kan være svære for børn at leve op til, vi skal hjælpe dem til at bryde fri af det, men det gør vi ikke med tvang, det gør vi ikke med forbud, det gør vi med hjælp, støtte og samtaler.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-04:
Ja, og min farmor ville gerne have, at jeg havde blusen inde i bukserne, men min mors syntes, det var utrolig grimt, så hun hev den op igen.
Det har bare absolut ikke noget som helst med den her debat at gøre, og jeg er bare nødt til at sige, at ordføreren simpelt hen fordummer den her debat med sin helt vanvittige uvidenhed om lige præcis det her område.
Hvad er det, der gør, at det Radikale Venstre stadig væk i 2023 ikke har sat sig ordentligt ind i, hvad islam og det muslimske hovedtørklæde står for?
Alle andre partier – stort set – ved det godt, for det handler nemlig lige præcis om det, som ordføreren står og taler imod, det handler nemlig om social kontrol.
Det muslimske hovedtørklæde handler om at undertrykke kvinder, det handler om, at mænd og kvinder ikke er lige.
Hvorfor kan Radikale Venstre stadig væk ikke efter så mange år forstå det?
Det er ret basalt.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Da jeg var barn, insisterede min mor på, at jeg skulle have skjorten nede i bukserne, og det var faktisk nogle gange meget svært for mig.
Jeg husker en situation, hvor vi var i Fårup Sommerland, hvor man havde de her udendørs trampoliner, og når man hopper i sådan en, har skjorten en tendens til at hoppe op af bukserne.
Det arbejdede jeg meget med, og det var traumatisk for mig, men jeg forsøgte at bevare skjorten nede i bukserne, fordi det vigtigt for mit mor.
Men da jeg flyttede hjemmefra, gik jeg så ikke med skjorte i ret mange år, og nu går jeg så med skjorte igen.
Alle mennesker er født frie og lige i værdighed og i rettigheder og skal behandles med respekt.
Det er den første linje i det radikale principprogram, og den linje er meget vigtig for os.
For den betyder, at alle skal have lov til at gå klædt, som de vil, uanset om det er med tørklæde, kalot eller kasket.
Men det betyder også, at vi skal understøtte den enkelte i at leve et liv i frihed og lighed i værdighed og i rettigheder, og det kan sagtens betyde og betyder ofte, at man skal hjælpe det enkelte barn, at man skal hjælpe den enkelte pige til at leve det liv, som de ønsker.
Det kan betyde, at vi skal stå op imod social kontrol, vi skal lave pigenetværk, vi skal sørge for at tale med forældrene, vi skal lave opsøgende arbejde, vi skal hjælpe børn, piger og unge kvinder, ja, alle mennesker til at leve frie og lige i værdighed og i rettigheder.
Den kamp vil vi gerne føre i Danmark, og den kamp vil vi gerne føre i verden.
Men den starter dermed også herhjemme, for hvis vi med tvang og kontrol tvinger børn, piger, i Danmark til ikke at gå med tørklæde imod deres eget frie ønske, bliver det meget sværere for os at kæmpe for, at alle mennesker i verden får rettigheder og værdighed, religionsfrihed, retten til at være den, de er, retten til at være den, de gerne vil være, retten til at tro på det, de vil, og retten til at klæde sig, som de vil.
Derfor er vi imod det her forslag.
Kampen for værdighed og menneskerettigheder starter her, den starter i Danmark.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2023-05-04:
Igen må jeg sige, at man går lidt galt i byen, hvis det handler om at beskytte de her piger, for vi ved jo fra andre lande, hvor de har haft et tørklædeforbud, at det, der sker, ikke er, at så holder de her piger op med at gå med tørklæde; det, der sker, er, at så bliver de her piger taget ud af grundskolen.
Jeg skal jo ikke kunne svare på Danmarksdemokraternes vegne, men når jeg lytter til ordføreren, er det jo ikke det, der er intentionen med forslaget; det er jo ikke, at man så skal tage pigerne ud af grundskolen.
Men det er det, vi har set der er sket i andre lande, hvor de har det her forbud.
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Men der mener jeg bare, at vi har et helt særligt ansvar for at skærme de her piger, fordi de netop har nogle utrolig voldsomme voksne, som kaster noget ned over hovederne på dem.
Og det er jo ikke kun forældrene, men også det omgivende samfund og imamerne i moskéerne.
Altså, det er alle de her ting, som jeg mener vi har et ansvar for at skærme de her små børn fra, fordi de netop taler imod mange af de der værdier, som jeg ved at ordføreren også har, i forhold til ligestilling.
Altså, det her handler jo ikke om drenge, der får tørklæde på; det er jo pigerne, der får det.
Så hvad har ordføreren at sige til det?
Rosa Lund (EL), 2023-05-04:
Ordføreren har selvfølgelig ret i, at ordlyden og målgruppen i det forslag, vi diskuterede i går, var anderledes, men jeg vil bare sige, at for Enhedslisten er der stadig tale om det meget principielle standpunkt, at staten ikke skal blande sig i, hvad for noget tøj kvinder og piger har på.
Så er jeg enig i, at selvfølgelig har Folketinget et ansvar, særlig når det kommer til børn, og det er jo der, hvor jeg synes, at vi her på Christiansborg og i Folketinget er gået fuldstændig fejl i kampen mod negativ social kontrol.
For i sin iver efter at beskytte de her piger har man jo lavet en masse stramninger i udlændingepolitikken i stedet for faktisk at give de her piger og kvinder og også drenge, som ordføreren fra Moderaterne var inde på, rettigheder.
Jeg tror jo, at hvis man kender sine rettigheder, og hvis man ved, at man bor i et land, hvor man har ret til at tro på, hvad man vil, og gå klædt, som man vil, og at man også som barn har rettigheder i forhold til sine forældre, så har man også bedre muligheder for at bruge dem. Så jeg synes jo, det er den vej, vi skal gå.
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Det her
er et forslag om et forbud mod tørklæder for piger i grundskolen.
Og lige såvel som jeg er overbevist om, at fru Rosa Lund også mener, at der godt kan blive diskuteret flere forslag på f.eks. klimaområdet, kan man vel også godt diskutere de her ting opdelt efter hinanden, for jeg mener sådan set, at der er en stor forskel på et tørklædeforbud for en sosu og så for et lille barn i 6-årsalderen.
Men lad nu det ligge.
Jeg kunne godt tænke mig at stille ordføreren det samme spørgsmål, som jeg har stillet flere i dag, og det vedrører det her med, om vi ikke har et særligt ansvar som politikere i forhold til børnene, for det er jo ikke altid dem, der tager det her valg om at bære et tørklæde; mange af de her små piger er jo blevet påduttet det.
Og det er jo at få trukket religionen ned over hovedet på sig fra en helt tidlig alder.
Så jeg vil egentlig bare lige have en kommentar til det.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Nu har man jo desværre meget kort taletid på talerstolen, for listen er lang.
De Radikale har været i dansk politik siden 1905, og i samtlige principprogrammer siden dengang har vi kæmpet for rettigheder til det enkelte menneske: alt fra ytringsfriheden til religionsfriheden og retten til at kunne forsamle sig og tale frit, retten til at komme i skole og få adgang til sundhedstjenester, retten til at kunne have en bolig og retten til at kunne være præcis den, man er, elske den, man elsker, og gå klædt i det, man ønsker.
De rettigheder har Radikale Venstre kæmpet for i snart 120 år.
Så der er listen lang, og den kamp fortsætter vi, og det gør vi ikke kun i Danmark, men også i verden.
Derfor vil vi også undertvinge ethvert forsøg på at begrænse rettighederne her, og det gør det her beslutningsforslag.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-04:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg tror, at ordføreren fik sagt, og nu citerer jeg bare: Nogle siger, at det ikke kan lade sig gøre.
Men disse nogle er jo Justitsministeriet.
Altså, det er Justitsministeriet i Danmark, der vurderer, at det forslag, som fru Susie Jessen er medforslagsstiller af, er i strid med både Danmarks grundlov og Danmarks internationale forpligtigelser.
Det var de to andre forslag om tørklædeforbud i forskellige former, vi har behandlet igennem de sidste par måneder, også, og der var Danmarksdemokraterne sådan set med på at afvise de beslutningsforslag, fordi vi skulle holde os inden for Danmarks internationale forpligtelser og grundloven.
Og nu fremsætter man så selv et forslag, der strider mod grundloven og Danmarks internationale forpligtelser, og indtager et andet synspunkt, end man gjorde i de to andre diskussioner om tørklædeforbud.
Så jeg er grundlæggende forvirret: Ønsker Danmarksdemokraterne at holde sig inden for grundlovens rammer, eller ønsker Danmarksdemokraterne ikke at holde sig inden for grundlovens rammer?
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Jamen spørgsmålet er ikke, om det også gør det.
Det er jo det, vi skal have testet af, og der synes jeg da, det er interessant at få nogle andre øjne på, om det her ikke kan holde sig inden for det.
Vi havde jo dengang den samme diskussion i forhold til et forbud mod burka og niqab, som også blev skudt ned til at starte med, fordi man sagde, at det ikke overholdt grundloven.
Så man må jo kunne finde nogle forskellige manøvremuligheder her, så det rent faktisk kan lade sig gøre.
Og der vil jeg også bare lige henvise til, at det mente Socialdemokratiet også i valgkampen.
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Ja, der er jo forskel på at trykteste og – hvad kan man sige – at overtræde.
Og man kan jo faktisk sige, at det i den her lille bog – grundloven – er § 70, jeg henviser til, og det var også det, jeg sagde i min tale.
Nu prøver jeg lige igen.
Det synes jeg er ret konkret.
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Altså, jeg er ikke helt med.
Vi har lavet det her beslutningsforslag, og der er jo nogle bevægelsesmuligheder, både inden for grundloven og inden for konventionerne, og der mener vi, at det er vigtigt at få tryktestet de her konventioner og også i forhold til grundloven.
Jeg er jo nyvalgt, og jeg har siddet og læst den her lille bog, vi alle sammen har fået udleveret, og der tror jeg faktisk slet ikke engang, at et forslag kan komme i Folketingssalen, hvis det er imod grundloven.
Det er jeg faktisk lidt usikker på.
Men der er jo professorer i forvaltningsret, der siger de her ting med, at hvis det er sådan, at man skal gå den vej, så handler det om, at man skal se det mere som et kvindeundertrykkende symbol og ikke som et religiøst symbol generelt.
Så jeg mener, der er forskellige veje at gå i forhold til det her spørgsmål, og det synes jeg simpelt hen skal testes af.
Det er også derfor, jeg i debatten i dag har henvist til regeringsgrundlaget, der netop også lægger op til at trykteste konventionerne, og det synes jeg simpelt hen vi skal tage alvorligt og gøre og ikke bare lade være noget, der står som en sætning i et regeringsgrundlag.
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Tak for det, og tak for talen.
Det har vi sådan set fået bekræftet i dag.
Så det er jo godt.
Kan man forvente, at der kommer et beslutningsforslag fra Danmarksdemokraterne, hvor man så holder sig inden for grundloven og konventionerne omkring tørklædet?
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Men simpelt hen at hive samtlige kvinder, indvandrerkvinder, væk fra arbejdsmarkedet og placere dem i en lejlighed på passiv forsørgelse i stedet
giver jo heller ikke nogen mening.
Jeg synes rent faktisk, den allerallerbedste vej til integration er at få et arbejde og komme ud og bidrage til det danske samfund.
Der vil jeg bare sige, at jeg hellere vil se en sosu med tørklæde på, end at jeg vil se hende parkeret på passiv forsørgelse oppe i Vollsmose.
I forhold til det her med at være enig med De Radikale ved ordføreren godt, at vi ikke er det.
Det er heller ikke os, der er gået med til finansloven med Radikale Venstre.
Peter Kofod (DF), 2023-05-04:
Det mener jeg simpelt hen ikke, men det er måske også bare forskellen på os i Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne, De Radikale og andre.
For sagen er jo, at man mener det samme.
Vi fremsatte et forslag, hvor vi ville forbyde det her i skolerne, og I stemte sammen med Radikale Venstre imod.
Jeg forstår ikke, hvorfor man insisterer på at forsvare den her rettighed.
For jeg synes da, det er forkert, at vi tillader det her, uanset om det drejer sig om børnene i skolerne eller det drejer sig om de voksne i skolerne.
Vi vil bremse det her.
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Jamen det er lidt vildt at stå her og blive sammenlignet med De Radikale.
Jeg tror måske også, De Radikale vil have det lidt stramt med at blive sammenlignet med Danmarksdemokraterne.
Det må jeg sige.
Altså, det provokerer mig mere, fordi man der ved, at der er tale om social kontrol, og at det er noget, de er blevet tvunget til af deres forældre.
Med hensyn til et forbud mod tørklæder hos ansatte i offentlige institutioner vil jeg altså også bare sige, at det fører nogle udfordringer med sig.
Der er i øjeblikket utrolig mange sosu'er med tørklæde på, og der er utrolig mange sygeplejersker med tørklæde på, og vi mangler dem faktisk.
Det må jeg indrømme.
Vi mangler dem.
Da jeg sad på fødeafdelingen, var jeg da faktisk glad for, at jeg fik den hjælp.
Det må jeg sige.
Altså, det er bare sådan, det er, og det er måske en forskel på Danmarksdemokraterne og Dansk Folkeparti.
Peter Kofod (DF), 2023-05-04:
Tak for det.
Jeg forstår ikke, hvorfor Danmarksdemokraterne og Inger Støjberg insisterer på at forsvare, at skolelærere i det her land i timerne – som autoritetssymboler og rollemodeller – har en ret til at have tørklæde på.
For det er jo det, man gør med det her forslag.
For der adresserer man ikke det spørgsmål.
Man forsvarer på lige fod med Radikale Venstre deres ret til at bære det islamiske hovedtørklæde i timerne.
Altså, der er jo ikke nogen forskel på det her punkt.
For der forsvarer man en rettighed, og så kan man have alle mulige mavefornemmelser, men det er jo det, man gør.
Hvorfor, ordfører, insisterer I på det?
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Jeg kan ikke lide tørklæder, og jeg ville ikke bryde mig om at se en lærer med et tørklæde på.
Men vi synes, at vi har et større ansvar for at beskytte de små piger, fordi det er helt reel social kontrol helt fra barnsben.
Der mener vi bare, det er vigtigt nu at have et fokus på det, altså have et fokus på, hvordan vi hjælper små piger, som er fra 6-7-årsalderen.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-04:
Der er jo flere ting, som simpelt hen ikke giver nogen som helst mening i forhold til ordførerens argumentation.
Den ene ting er, hvordan ordføreren vil have at en islamisk klædt lærer skal kunne fortælle en pige, at det her er forkert.
I øvrigt ville det faktisk være mindre indgribende at indføre, at de ansatte ikke måtte gå med det, end at børnene ikke må det, men i Dansk Folkeparti mener vi sådan set, at vi skal beskytte alle.
Så er der en anden ting, og jeg ved godt, at ordføreren kom med en underlig argumentation i forhold til de her kvinder.
Altså, kvinder, der ikke gider arbejde, og som ikke tilpasser sig Danmark, skal da slet ikke være her.
Der skal da ikke være nogen udlændinge, der er på offentlig forsørgelse i Danmark.
Mener Danmarksdemokraterne det?
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Vi mener, at når man taler om pigerne, handler det om noget helt specifikt, fordi vi snakker om børn.
Det er helt små børn, som fra barnsben bliver fuldstændig indoktrineret og tvunget til at tage et tørklæde på.
Derfor synes vi, det er vigtigt at følge kommissionens anbefalinger og komme med et helt konkret forbud, det beskytter de små piger.
Når vi så taler om et generelt forbud mod, at ansatte bærer tørklæde – også offentligt ansatte, som jeg kan forstå blev taget op i salen i går – så åbner det for nogle andre problemstillinger.
Jeg bryder mig virkelig ikke om tanken om, at der er nogle, der på grund af deres mænd bliver parkeret oppe i en lejlighed på femte sal, fordi de ikke må tage et arbejde, når de tager tørklædet af.
Så der er flere ting i det, men jeg er glad for, at Dansk Folkeparti bakker op om vores beslutningsforslag i dag.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-04:
Tusind tak.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, hvorfor Danmarksdemokraterne ikke vil forbyde det kvindeundertrykkende tørklæde i grundskolerne.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Nu engagerer jeg mig normalt ikke i kontrafaktisk historieskrivning, men jeg har da sådan set en vis forventning om, at hvis Dansk Folkeparti havde haft en lige så lang og glorværdig historie som Radikale Venstre, ville de faktisk måske mene det samme som os.
Peter Kofod (DF), 2023-05-04:
Jeg er med på, at Radikale Venstre gør sit ypperste for at beskytte islamismens muligheder for at sprede sig og den rettighed, den måtte have over det danske samfund.
Men jeg vil egentlig holde fast i ordførerens oprindelige svar, for hvis man kunne skrive kontrafaktisk danmarkshistorie, kunne ordføreren så forestille sig – hvis Dansk Folkeparti havde været skabt i 1905 og Radikale Venstre i 1995 – hvor lykkeligt og godt det her land kunne have været, hvis vi altså havde fået 90 års forspring til Radikale Venstre?
Det havde jo været helt fantastisk og underfuldt.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-04:
Jamen jeg tror ikke, at der er nogen af os, der ved præcis, hvad der sker inde på regeringskontorerne rundtom i Europa, men det, vi kan forholde os til, er jo, hvad der sker i Rwanda eller for så vidt i et andet land, som europæiske lande gerne vil sende asylsøgere til; og lige nu sker der jo ingenting.
Altså, lige nu er der ikke noget dansk modtagecenter i Rwanda, sådan som regeringen gik til valg på.
Og det er jo det, vi må forholde os til.
Så kan der være nok så mange spændende diskussioner – det er da meget naturligt, at der er det hele tiden – men lige nu er der ikke noget.
Det eneste er, at ministeren siger, at der måske om 5 år kan ske noget.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-04:
Nu har regeringen jo faktisk lige besluttet at forlænge grænsekontrollen – så det er jo heller ikke rigtigt, hvad hr. Peter Skaarup fik sagt.
Jamen jeg er bare interesseret i at vide, hvad det er, hr. Peter Skaarup bygger den der analyse af, hvad der er holdningen rundtomkring i Europa, og at der ikke sker noget, på.
Altså, vi har jo senest set den svenske regering indtage helt andre synspunkter end tidligere.
Vi har set otte lande sende et meget hårdt brev til resten af kollegaerne i Det Europæiske Råd og opfordre til handling og til den løsning, vi står her og diskuterer.
Så jeg har bare meget svært ved at forstå, hvordan hr. Peter Skaarup og jeg kan have så forskellige opfattelser af, hvad der sker rundtomkring på regeringskontorerne i Europa.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-04:
Altså, jeg vil bestemt gerne medgive, at der bliver snakket meget om, hvad for nogle muligheder vi har for at undgå den situation, man står i lige nu, og ikke mindst undgå, at den situation med rigtig store migrantstrømme til Europa ender på samme måde som i 2015.
Man kan sige, at vi i forhold til dengang så har den fordel, at vi har en udbygget dansk grænsekontrol, som det så skal siges at regeringen er ved at lempe lidt på – det er så ikke så godt – men vi har trods alt den fordel.
Når det så er sagt, er det jo ikke en varig løsning, der er i forhold til migrantkrisen, ikke mindst den eksisterende.
Og som sagt: Der snakkes meget, men der sker ikke noget.
Derfor synes jeg, at det er rigtig ærgerligt, at regeringen har opgivet det, man egentlig gik til valg på, og som man fortalte danskerne man ville have, nemlig at asylsøgere skal sendes herfra og til Rwanda inden for et år.
Vi kan krydse fingre for, at det sker om 5 år, men der er godt nok lang tid til, og der kan ske meget inden for 5 år.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-04:
Tak for talen.
Det var meget interessant, jeg tror, det meste var forkert, men det var meget interessant at sidde og lytte til.
Noget af det, jeg bed mærke i, var jo så – apropos forkerte ting – at hr. Peter Skaarup siger, at der ingenting sker.
Nu har vi jo lige haft ministeren på talerstolen, og vi har også i andre anledninger både hørt fra statsministeren og udlændinge- og integrationsministeren om den bevægelse, der er blandt deres kollegaer rundtomkring i Europa.
Så jeg vil bare høre: Hvad er det, hr. Peter Skaarup bygger det på, at der ikke sker noget rundtomkring i Europa nu, hvor den danske regering åbenlyst har en helt anden opfattelse af de møder, den deltager i, med europæiske regeringer?