Mattias Tesfaye (S), 2024-10-24:
Aftalen om folkeskolens kvalitetsprogram fra marts 2024 består af i alt 33 initiativer.
Det handler bl.a. om at skrue ned for den centrale styring af folkeskolen, så færre beslutninger træffes her i Folketingssalen og flere kan træffes lokalt.
Folkeskolen skal sættes fri, så det åbenlyst vigtigste kommer i fokus, nemlig den faglige udvikling, elevernes dannelse og deres trivsel.
De rammer for folkeskolen, som vi udstikker fra Christiansborg, skal give mulighed for, at kommunerne og skolerne kan tilrettelægge skoledagene efter lokale behov.
Frisættelsen skal give skolebestyrelserne, lederne, lærerne og pædagogerne bedre mulighed for at tage større ejerskab over udviklingen på den enkelte skole.
Tillid er derfor et nøgleord: tilid til, at kommuner og skoler er bedst til at beslutte, hvordan eksempelvis motion og bevægelse indgår i undervisningen, eller hvor lang skoledagen skal være.
Understøttende undervisning, som blev indført med folkeskolereformen i 2014, bliver afskaffet og erstattet af skolens egen timebank.
Ressourcerne heri kan bl.a. bruges til indsatser i forbindelse med undervisningen i fagene.
Det kan være tovoksenordninger, eller det kan bruges til at styrke de fritidstilbud, der er knyttet til skolen.
Skolens timebank kommer også til at indeholde ressourcer til at give en ekstra indsats i dansk og matematik til de 10 pct. mest udfordrede elever, der modtager undervisning i den almindelige klasse.
Som det også har været nævnt af flere ordførere, er et af de vigtigste tiltag måske den gennemgribende fornyelse og slankning af de fælles mål, som i dag består af mere end 4.000 bindende og vejledende mål.
Det arbejde er allerede sat i gang.
Der fjernes nu 866 mål, så kun 215 bliver bindende.
Det skal sikre en yderligere frisættelse af undervisningen.
Fra skoleåret 2027-28 vil nye fagplaner danne rammen om en undervisning, hvor der gerne skal være langt bedre plads til mere praktisk undervisning, hvor eleverne ikke blot læser om biodiversitet i klasselokalet, men drager ud i naturen, hvor teaterbesøg også kan være retningsgivende for danskundervisningen, og hvor der er fokus på indholdet af fagene mere end på formen.
Det er også centralt, at der kommer bedre sammenhæng mellem teori og praksis i skolernes undervisning, og at eleverne får bedre mulighed for at fordybe sig.
Det arbejde skal løftes med fornyelsen af læreplanerne, altså det, vi kalder fagfornyelsen.
Noget af det, jeg selv er mest tilfreds med med den her aftale, er, at de ældste elever får mere valgfrihed til at påvirke deres eget skema i form af et ekstra praktisk/musisk valgfag i 8. og 9. klasse og markant flere valgfagstimer.
Elever får
samlet set dobbelt så mange valgfagstimer i udskolingen, som de har nu, dvs. dobbelt så meget undervisning i praktisk/musiske valgfag og dobbelt så meget undervisning i et lokalt valgfag
Folkeskolen skal også give plads til de elever, der ikke motiveres af at sidde i et klasselokale 5 dage om ugen, og som måske i det hele taget oplever lidt for lav motivation for at gå i skole og tage en uddannelse.
Det er særlig på de ældste klassetrin, at vi kæmper med den udfordring.
Det er derfor vigtigt, at der bliver lavet nogle mere varierede undervisningsforløb for de ældste elever, så eleverne får mulighed for at vælge en alternativ afslutning på folkeskolen med et mere praktisk sigte.
Alle elever i 8. og 9. klasse får derfor fra næste sommer mulighed for at komme i juniormesterlære.
Med lovforslaget får elever med en bestået folkeskolens afgangseksamen med juniormesterlære også et retskrav på optagelse på erhvervsuddannelserne.
Derfor er der også en lille ændring af lov om erhvervsuddannelser i det her lovforslag.
Derudover gøres erhvervspraktik med det her lovforslag obligatorisk for alle de ældste elever.
Det er en praktik, der skal understøtte elevernes indsigt i egne styrker og interesser, skabe forståelse for hverdagen på en arbejdsplads og udvide blikket for mulige veje at gå i forhold til uddannelse.
Det kunne også være, at man kom på fornavn med en arbejdsgiver og måske kunne skabe grundlaget for en eventuel senere læreplads.
Spørgsmålet om elevernes vilkår ude i virksomhederne har med rette fyldt, også i flere af høringssvarene.
Der gælder i dag særlige regler for unges arbejde, og vi skal sikre, at de unge får mulighed for at prøve kræfter med opgaver, der udvikler dem i tilstrækkelig trygge rammer.
Vi er derfor i gang med sammen med folkeskoleforligskredsen at skulle overveje justeringer af reglerne, så arbejdsmiljøreglerne og folkeskolereglerne kommer til at arbejde bedre sammen.
Ændringerne skal tilsammen sikre, at alle, dvs. både skolen, virksomheden, eleven og forældrene ikke mindst, ved, hvad der skal ske under elevens ophold i virksomheden.
Ændringerne skulle også gerne sikre, at der stilles krav om oplæring og instruktion, at der ikke tages unødige chancer med elevernes helbred, og at den unge er under et fornødent opsyn.
Samtidig skal reglerne være så nemme som muligt at administrere for både skoler, forældre og virksomheder.