runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Der er i den grad frit valg i dag.
Vi fordeler efter, hvad det er for nogle gymnasier og uddannelsesinstitutioner, man ønsker.
Det betyder jo ikke, at der er ubegrænset kapacitet, men det er bare en anden diskussion.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge spørgeren fra SF om noget, for jeg har ikke kunnet se, at en ordfører for SF har indtegnet sig til at gå herop.
Spørgeren fra SF var meget optaget – og det ved jeg SF generelt er – af de unges trivsel, så hvordan kan det være, at man ikke vil støtte det ændringsforslag, vi skal stemme om lige om lidt, og hvor vi ønsker at tage den del ud, hvor rektor skal godkende og man skal have en aftale med rektor om, at man kan lave skoleskift ved mistrivsel?
Det er da i den grad noget, der skaber utryghed hos de unge, at det element fortsat indgår i det her lovforslag.
Astrid Carøe (SF), 2022-06-09:
Tak for det.
Ordføreren bliver ved med at sige, at vi skal tilbage til at have det frie valg, og at det frie valg er vigtigt.
Mener ordføreren helt alvorligt, at der er frit valg mellem de danske gymnasier i dag for eleverne?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Vi havde også den her diskussion i tirsdags.
Altså, social baggrund er jo ikke det samme som forældreindkomst.
Og vi mener ikke, det er rimeligt at fordele eleverne efter deres forældres indkomst.
Det synes vi er udansk, og vi synes, det bryder med det frie valg, som er kendetegnende for uddannelsesområdet.
Og derfor ønsker vi at tillægge de unges frie valg langt større værdi, end Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og de øvrige aftalepartier gør i den her aftale, som indfører tvangsfordeling efter forældreindkomst.
Lotte Rod (RV), 2022-06-09:
Vil man fordele efter karakter?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Jamen vi vil ikke fordele efter forældreindkomst.
Det mener vi er et forkert princip.
Det er udansk.
Det er tvangsfordeling, som de unge ikke har mulighed for selv at påvirke.
De kan jo ikke påvirke, om deres forældre ligger i den laveste indkomstklasse, den mellemste eller den øverste.
Vi ønsker som udgangspunkt at fordele efter deres frie valg.
Og det er jo sådan set også det, der i det her lovforslag er princippet i resten af landet.
Og det er jo derfor, vi med det ændringsforslag, vi behandler lige nu, foreslår, at vi lader forældreindkomst udgå i byerne, så vi ikke får tvangsfordeling af de unge efter forældreindkomst, men at vi i stedet får det frie valg på uddannelsesområdet.
Lotte Rod (RV), 2022-06-09:
Hvad vil Venstre fordele eleverne efter i byerne?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Det er der jo ikke i forhold til hele indkomstskalaen, og derfor giver det ikke mening at fordele på baggrund af forældreindkomst.
Marie Krarup (UFG), 2022-06-09:
Det er klart, at det problem, vi har, ikke kan løses på grund af den fuldstændig uansvarlige udlændingepolitik, der er blevet ført i mange år, men man kunne dog forsøge at hjælpe danske unge, så de ikke kommer til at sidde alene på muslimsk dominerede gymnasier, og det er så det, som Venstre vælger ikke at gøre.
Desuden er det jo fuldstændig forkert at sige, at der har været frit gymnasievalg.
Det har der aldrig været.
Her forsøger man på pragmatisk vis at redde danske unge fra at være de eneste tilbageværende danske på muslimske gymnasier, og her svigter både Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Jamen det er ikke dansk at lave tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst.
Det er det ikke, det er udansk.
Det frie valg på uddannelsesområdet er dansk, og det støtter Venstre.
Så er det jo bare heller ikke rigtigt, når spørgeren siger – og det ved spørgeren godt, for spørgeren har også siddet med til forhandlingerne – at det her skulle løse problemet med de polariserede ghettogymnasier.
Det gør det jo ikke.
Kun 2 ud af 17 kommer overhovedet ned under 30 pct.
Det her løser ikke problemet, men det har kæmpestore omkostninger for en lang række af de danske unge.
Det skaber usikkerhed, det skaber utryghed, og det er udansk.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-06-09:
Jeg synes lige, at ministeren skal stå ved sit eget forslag her.
Der er mulighed for, at elever kommer til at rejse op til 45 minutter med offentlig transport, plus ventetid i øvrigt, til et andet gymnasium, som ligger længere væk.
Det vil være tilfældet for rigtig mange gymnasieelever, f.eks. i Lyngby-Taarbæk og Gentofte.
Der vil det blive flyttet længere væk, fordi ministeren og regeringen ønsker, at de skal gå på det, der i dag må betegnes som ringere gymnasier end dem, der ellers ligger i nærheden af der, hvor de bor.
Kan ministeren ikke bekræfte, at det er det, man indfører her; at man indfører muligheden for, at man flytter gymnasieelever væk fra eksempelvis Lyngby-Taarbæk og Gentofte til andre steder?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Præmissen er simpelt hen forkert.
Det er rigtigt, at der er færre, der får opfyldt deres førsteprioritet – så langt, så godt.
Og det er også rigtigt, at faldet er ret stort i de områder.
Det, der til gengæld er pivhamrende forkert, og som jeg ikke forstår at man bliver ved med at fremføre, er, at rejsetiden skulle blive længere.
For det, der jo er tilfældet i dag med de kommuner, der ligger rundt om København, er, at de unge mennesker ikke vil ind på et pivskævt gymnasium, som ligger tæt på, og derfor søger andre steder hen.
Jeg kan godt forstå, at man ikke har lyst til at gå på et gymnasium, hvor der ikke er nogen, der ligner en selv.
Men det, der jo er virkeligheden med den her aftale, er, at gymnasierne i højere grad bliver bragt i balance, og det vil sige, at der ikke er risiko for, at det gymnasium, der ligger tæt på, er et, hvor der eksempelvis er over 60 pct. med anden etnisk baggrund end dansk.
Så det, der sker her, er jo, at det skoletilbud, der er, er et fuldstændig andet end det, vi kender fra i dag, fordi vi går fra at have en anden majoritetskultur på en del af gymnasierne end den danske.
Så det, der jo er svaret, er, at det er et helt anderledes skoletilbud end det, der er i dag.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-06-09:
Med den her nye tvangsfordelingsaftale vil det være sådan, at elever, der i dag går i 8. klasse og skal i gymnasium om 2 år, i meget mindre grad vil kunne få opfyldt deres førsteprioritet, f.eks. i Vallensbæk.
I dag er det 9 ud af 10 i Vallensbæk, som får deres førsteprioritet.
I fremtiden vil det være 6 ud af 10.
I nabokommunen Brøndby vil det være 7 ud af 10 i modsætning til 9 ud af 10 i dag, og et sted som Lyngby-Taarbæk Kommune vil det også være dobbelt så mange, der ikke får opfyldt deres førsteprioritet, i forhold til i dag.
Det synes måske at være godt for regeringen, at de mener at løse nogle integrationsproblemer, men for den enkelte gymnasieelev vil det jo være en kæmpe katastrofe.
Hvad vil ministeren sige til de elever i Vallensbæk, Brøndby og Lyngby-Taarbæk, som fremover kommer til at skulle rejse til andre gymnasier end dem, de har ønsket at gå på, som ikke kommer til at gå sammen med deres venner, og som kommer til at få ødelagt deres sociale liv efter skole, fordi de ikke kommer til at gå på den skole, som de har ønsket sig, og hvor deres venner går?
Hvorfor er det rimeligt over for de elever?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Vi ser ikke noget behov for at gøre det på folkeskoleområdet, fordi vi allerede gør det som samfund.
Da mine børn startede i skole, sad eksempelvis den konservative borgmester på Frederiksberg – nu er der heldigvis ikke en konservativ borgmester der længere – jo og strikkede skoledistrikter sammen hvert evige eneste år, og det gør de konservative borgmestre i hver eneste kommune.
Det er sådan, det fungerer med skoledistrikterne.
Det er der til gengæld, hvad angår muslimske friskoler.
Mai Mercado (KF), 2022-06-09:
Det er måske vigtigt lige at rette en vildfarelse, for det, vi lavede som regering dengang, var jo lige præcis, at vi adresserede problemerne ude i de områder, hvor der var problemer.
Her laver man en tvangsfordeling, som gælder alle elever.
Men jeg vil bare spørge ind til, om regeringen stadig væk agter at lave omfordeling på grundskoleområdet, som man tidligere har annonceret, hvor man altså vil gå ind på samme måde og kigge på forældreindkomst.
Og jeg synes faktisk, det fortjener et meget klart svar.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Det er faktisk et meget vildt spørgsmål fra en tidligere minister, for fru Mai Mercado var jo minister, da vi forhandlede parallelsamfundsaftale.
Altså, der er sket et eller andet med den konservative hukommelse her, for der var man indstillet på, at børnefamilier skulle flyttes andre steder hen på baggrund af deres adresser – men det standpunkt kan jeg forstå man har forladt sidenhen.
Så vil jeg sige i forhold til det med grundskolen, at vi er meget optaget af, at der ikke er så stor en skævhed som i eksempelvis de muslimske friskoler, vi har i Københavnsområdet.
Det er jo fuldstændig den samme problematik, nemlig at der går elever på de skoler, som ikke får gode nok kort på hånden, fordi de slet ikke lærer majoritetskulturen at kende.
Så det er fuldstændig rigtigt, at vi på det område har et ønske om at gå ind og kigge på, hvordan vi kan undgå, at der er så pivskæve friskoler, herunder de muslimske friskoler.
Det har vi uforandret et ønske om.
På folkeskoleområdet er der jo altid blevet fordelt, så der ser vi ikke umiddelbart et behov for, at der skal gøres et eller andet.
Altså, på folkeskoleområdet har vi jo skoledistrikter, og det vil sige, at man på folkeskoleområdet har gjort præcis det her i lang tid og i en stor del af dansk skolehistorie.
Mai Mercado (KF), 2022-06-09:
Ministeren siger, at det her lovforslag er det bedste, der er sket for integrationspolitikken.
Gymnasieelever skal nu til at vænne sig til at indgå i et spil hen imod en mere retvisende samfundsfordeling, hvis man kan bruge det udtryk.
Men det stopper jo ikke her, for ministeren har jo i hvert fald annonceret i Politiken, at hun også ønsker at fordele grundskoleeleverne, og hun har endda sagt, at der kommer et udspil inden sommer.
Og kunne det få ministeren til måske rent faktisk at stille sit forslag i bero, sådan at man altså ikke fra regeringens side vil blande sig i, hvordan folkeskoleeleverne skal gå i skole?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Nej, jeg ved godt, at det virker kontraintuitivt, at det er sådan, at transporttiden falder, når mængden af førsteprioriteringer også falder.
Derfor søger de længere væk i dag.
Og med elevfordelingsaftalen er det sådan, at i de områder falder mængden af imødekomne førsteprioriteringsansøgninger, og så vil eleverne i højere grad opleve at komme til at gå på deres lokale gymnasium.
Det er derfor, de to ting er til stede samtidig.
Louise Schack Elholm (V), 2022-06-09:
Så det vil sige, at hvis der er mange med forældre med samme indkomst som ens egne forældre i ens lokalområde, bliver man også placeret sammen med alle dem, selv om alle har samme indkomst.
Er det sådan, det skal forstås, når ministeren siger, at man vil sikre, at man i højere grad bliver i sit lokalområde?
Så hvis man bor i et lokalområde, hvor alle forældrene stort set har samme indkomst som ens egne forældre, bliver man sammen med sine kammerater.
Eller er det her, hvor man så fjerner det frie valg fra de unge mennesker, og så bliver de sendt på et andet gymnasium, fordi der ikke må være for mange med forældre med samme indkomst og man er nødt til at blande indkomstsammensætningen mere?
Så hvis der er for mange med den samme indkomst – f.eks. veluddannede mennesker – bliver eleverne tvangsfordelt til et andet gymnasium.
Skal det ikke forstås sådan, eller hvad?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
For det første vil jeg gerne bede ordføreren om at bekræfte, at der faktisk er flere, der får opfyldt deres førsteprioritering, og at der i øvrigt ikke i dag er frit gymnasievalg, og at Venstre jo har givet tilslutning til den del, der handler om at fordele eleverne på landet.
Og det vil sige, at det, man i den ene sammenhæng kalder tvangsfordeling, er præcis det samme, som man godkender i den del, der vedrører landområderne i Danmark.
Louise Schack Elholm (V), 2022-06-09:
Jeg er ligesom min kollega utrolig ærgerlig over den her tvangsfordeling af eleverne – at man mindsker det frie gymnasievalg.
Nu har jeg snakket med forældre f.eks. fra Nørrebro, som jo er meget bekymrede for, hvor deres børn egentlig skal gå i skole henne i gymnasiet, og hvad de egentlig kan regne med i fremtiden.
Det virker meget ugennemsigtigt for folk, hvad det egentlig er, regeringen har tænkt sig.
Derfor vil mit spørgsmål til ministeren være: Hvor mange af de børn fra f.eks. Nørrebro skal omfordeles til andre gymnasier end dem, de ønsker, på grund af deres forældres indkomst?
Og er det sådan, at de bliver taget væk fra alle deres kammerater og alene skal sendes et andet sted hen, og hvor langt skal de så rejse?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Ja, vi har siddet i samme forhandlingslokale, og det kunne være interessant, hvis der var nogle flere, der havde været en flue på væggen i det forhandlingslokale, men vi refererer jo ikke, hvad der er foregået inde i det forhandlingslokale.
Jeg vil sige, i forhold til om det er nyt eller ej, at det er en dybt forankret del af dansk skolehistorie, at vi skotter til, hvordan den sociale sammensætning er.
Det har man jo så ikke haft i gymnasieskolen, og derfor er de blevet pivhamrende skæve.
Og det er så det, vi retter op på med det her.
Anni Matthiesen (V), 2022-06-09:
Det, der bekymrer mig ved den her model – for vi har jo siddet i samme forhandlingslokale – er, at det fremadrettet bliver forældrenes indkomst, der bliver afgørende for eleverne, i forhold til hvilket gymnasium de får.
Vil ministeren ikke anerkende, at det er en helt ny måde, man nu begynder at fordele de unge mennesker på, og at det pludselig er forældrenes indkomst, som de unge så er afhængige af, i forhold til hvilket gymnasium de kan få?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Og det er jo fuldstændig uproblematisk.
Så jeg mener i den her sammenhæng, at det eneste, der skaber usikkerhed, sådan set er, at man kører det op som noget, der skulle være usikkerhed omkring.
I de gamle regler under amterne var det jo på den måde, at begge gymnasier skulle godkende det.
Så det er jo et system, vi har kendt i årevis, og der er jo netop lagt ind, at hvis man mistrives, skal man kunne skifte gymnasium.
Det mener jeg i øvrigt er rigtigt at gøre, for der kan være alle mulige årsager til, at man ikke trives på det gymnasium, man enten er kommet ind på eller går på.
Der synes jeg, det er vigtigt, at der er de der sprækker til, at man så kan skifte andre steder hen.
Så det ligger som en del af lovforslaget, og jeg opfatter det egentlig som et forsøg på politisk drilleri at blæse nogle ting op og skabe en usikkerhed, som jeg ikke mener eksisterer.
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, simpelt hen fordi transporttiden falder, og det vil sige, at der er færre, der skal transportere sig mere end 40 minutter, med den her aftale.
Med de nye regler er der færre, der ikke får deres førsteprioritet, og så har vi sat tidsgrænsen ned til 45 minutter i forhold til de regler, der har gjaldt de sidste mange år.
Anni Matthiesen (V), 2022-06-09:
Ministeren sagde i sin tale, at modellen ikke er uden dilemmaer.
For den skaber jo netop også en kæmpe, kæmpe usikkerhed.
Jeg vil godt lige følge lidt op på det med mistrivsel.
Det er jo netop noget af det, vi fra Venstres side har stillet et ændringsforslag omkring.
Jeg har i hvert fald talt med mange unge, som rent ud sagt er bekymrede, fordi de ikke engang kan få lov til at skifte gymnasium, hvis de mistrives.
Hvis bare regeringen så vil anerkende, at hvis man stemmer ja til vores ændringsforslag, bliver det i hvert fald bedre, og så er der måske færre unge, som behøver at være nervøse.
Kunne det ikke være noget, som regeringen godt kunne bakke op om, altså simpelt hen stemme ja til vores ændringsforslag?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
For det fastsættes jo på bekendtgørelsesniveau, hvorvidt de forskellige uddannelser har forrang inde i systemet, altså om man som ungt menneske, hvis man søger en særlig studieretning, så kan få forrang.
Derfor synes jeg jo i hvert fald ikke, at der er nogen grund til at få sat sådan en bekymring i livet på et ungt menneske, før de bekendtgørelser er udstedt og man kan se, hvad der er op og ned.
Birgitte Bergman (KF), 2022-06-09:
Tak for det.
Vi er jo i virkeligheden fælles om en dagsorden herinde, som faktisk går på, at flere unge skal vælge STEM-uddannelserne, og det gælder også pigerne.
Det er jo noget, vi har debatteret rigtig meget.
Det er noget, der er mangel på, og når jeg tager det frem, er det, fordi jeg i går talte med en mor, hvis datter går på Hellerup Skole og er i gang med et 5-årigt forløb, som netop skal foregå videre i gymnasiet, omkring STEM-uddannelserne.
Men nu bliver de her drømme knust, for nu skal den unge kvinde tvangsfordeles til et andet gymnasium, som ikke nødvendigvis tilbyder samme mulighed for at fuldføre sine drømme.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvad er ministerens svar til den unge kvinde?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Altså, der ligger jo i hvert fald den vildfarelse i præmissen for spørgsmålet, at man siger, at de unge ved det i dag, altså om de kommer til at gå i gymnasiet med hinanden.
Nu har jeg selv en knægt, der starter i 9. klasse efter ferien.
De aner jo ikke, om de kommer til at gå i gymnasiet med hinanden, for de ved ikke, om de kommer ind på Nørre G, om de kommer ind på Falkonergården Gymnasium, eller om de kommer ind på Frederiksberg Gymnasium.
Så selv hvis de søger ind de samme steder, vil de jo ikke med de regler, der gælder i dag, kunne vide, om de kommer ind eller ej.
Det gør de heller ikke med de nye regler.
Derfor kan man ikke være sikker på at komme ind samme sted som ens venner.
Så vil jeg også sige, at de unge er pinligt klar over, hvor stor prisforskellen er på at bo i det ene boligkvarter i forhold til det andet boligkvarter i København.
Så på den måde tror jeg sådan set ikke der er noget nyt i forhold til den del.
Heidi Bank (V), 2022-06-09:
Der bliver jo sådan set ikke svaret på det, jeg spørger om.
Der bliver svaret på noget helt andet, der handler om, at man har distrikter i folkeskolerne, men det er jo ikke det, der er blevet lagt op til her.
Det er ikke det, der ligger i lovforslaget.
Her ligger en inddeling af børn og unge efter forældrenes indtægter, altså om mor og far tjener for lidt, eller om mor og far tjener for meget.
Det er jo ikke noget, der giver klarhed.
Det er jo derfor, børn og unge begynder at gå og tale med hinanden om: Gad vide, om vi to kan komme til at gå i gymnasiet sammen.
De spørger hinanden: Tjener din mor for meget, eller tjener hun for lidt?
Det er da et mærkeligt menneskesyn, Socialdemokratiet har i den her sag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Som jeg har nævnt tidligere, boede jeg på Frederiksberg, da mine børn startede i skole.
Der har man lavet skoledistriktet på en måde, hvor man blander de børn, der kommer fra det område, der hedder Stjernen, som er et almennyttigt boligbyggeri, med børnene, der bor i de villaer og ejerlejligheder, der ligger ovre på den anden side af gaden, for at få et balanceret skoledistrikt.
Fordi det er sådan i folkeskolen, at man altid har blandet børn, som kommer fra forskellige boligområder, for at få balancerede skoler, så er det jo en problemstilling, som børnene har været vant til, lige fra de startede i 0. klasse, og som de derfor også er vant til at tackle.
Så jeg har stor tillid til, at eleverne er rigtig gode til at håndtere det, fordi det lægger sig så tæt op ad den danske skoletradition med at fordele på den her måde.
Heidi Bank (V), 2022-06-09:
Tak for det.
Der begynder at komme meldinger fra skoleledere om bekymrede forældre, der hører deres skolebørn tale med stor bekymring om, hvad mor og far tjener, og hvad det kommer til at betyde, i forhold til om man kan komme til at gå på et gymnasium, på en ungdomsuddannelse sammen med ens kammerater.
Hvad gør ministeren sig af tanker om, hvad det her betyder for børns trivsel og læring, når det her med, at man inddeler børn efter, hvad mor og far tjener – for lidt eller for meget – kommer til at fylde så meget i børns bevidsthed, som det jo gør med den lovgivning, som Socialdemokratiet vælger at presse igennem her?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Det er jo kontrafaktisk historieskrivning, men jeg kan bekræfte, at arbejdet var sat i gang under fru Ellen Trane Nørby, og jeg kan også bekræfte, at fru Merete Riisager som minister ikke var interesseret i at fortsætte det, og at der derfor bl.a. var et ufattelig pinagtigt samråd, hvor fru Inger Støjberg, der var minister på det daværende tidspunkt, og fru Merete Riisager sad og sagde det stik modsatte af hinanden.
For fru Inger Støjberg var det afgørende vigtigt, at man kom i gang, og hun tilkendegav i øvrigt ved det møde, at det var gået for langsomt, og tilkendegav i øvrigt også, at hun var villig til at bruge tvang.
Efterfølgende kom fru Rikke Hvilshøj fra Venstre med en ekspertrapport, som pegede på tre muligheder, enten karakterer, distrikter eller klynger, og med de to sidste ville det frie valg bliver begrænset helt ekstremt i forhold til i dag, mens det tredje bare ville lægge et kæmpe pres på de unge.
Det er bare for at sige, at de redskaber, Venstre havde i pipelinen, jo var noget voldsommere over for ungdomsgenerationen end det, som vi har landet i den her aftale.
Men om det faktisk var lykkedes at lande de aftaler, er jo svært at sige.
Det er jo kontrafaktisk historieskrivning.
Men jeg kan bekræfte, at Venstre var gået meget, meget langt, og at de var gået meget langt i at begrænse de unges frie valg på en måde, som vi ikke ønskede i Socialdemokratiet.
Lotte Rod (RV), 2022-06-09:
Kan ministeren bekræfte, at den eneste grund til, at vi ikke allerede har lavet en aftale om elevfordelingen for 5 år siden, er, at den daværende statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, udskiftede Venstres undervisningsminister, fru Ellen Trane Nørby, med en undervisningsminister fra Liberal Alliance, som stoppede det enorme arbejde, som fru Ellen Trane Nørby faktisk havde lavet, og at hvis fru Ellen Trane Nørby havde fået lov til at fortsætte som minister, havde vi lavet en aftale om elevfordelingen allerede for 4-5 år siden?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Hvis vi skal tale om, hvad der er konsekvensen af at skabe et tillidsbaseret samfund, vil jeg sige, at der jo er lavet ufattelig meget forskellig forskning om det.
Noget af forskningen viser, at op imod 25 pct. af den danske økonomi baserer sig på vores tillidsbaserede samfund.
Så til spørgsmålet om, hvorfor det betaler sig at bygge et tillidsbaseret samfund, hvor folk kender hinanden og går i skole med hinanden, vil jeg også godt tage noget af den forskning med, hvis man er interesseret i at vide, hvorfor det er vigtigt.
Det fundament, som vores folkeskole og i øvrigt ungdomsuddannelserne giver, er, at når vi lærer hinanden at kende på kryds og tværs, skaber vi den tillid, som vores økonomi har rigtig, rigtig godt af.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-06-09:
Ministeren svarer ikke på det spørgsmål, jeg stiller.
Kan ministeren nævne bare ét studie eller én ekspert, der ligesom kan underbygge den udtalelse, som ministeren er kommet med?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Der er flere, der kommer ind på deres ønskegymnasium.
Der er også færre, der skal transportere sig langt.
Så jeg vil egentlig anbefale, at man, hvis man gerne vil have evidens for, hvad konsekvenserne af modellen er, går ind og kigger på de konsekvensberegninger, der er.
Der er jo utrolig mange myter om det her, og en af dem er, at rigtig mange mennesker ikke får plads på deres ønskegymnasium.
Det er sådan i dag, at der er 8 pct., der ikke kommer ind på deres ønskegymnasium, og fremadrettet bliver det i omegnen af 6 pct., der ikke kommer ind på deres ønskegymnasium.
Så er det rigtigt, at der er enkelte områder, der så at sige er hårdt ramt, og det er typisk de steder, hvor de unge ikke har et ønske om at gå på det lokale gymnasium, fordi det er blevet pivhamrende skævt, og fordi der ikke længere er nogen danske unge tilbage.
Det er præcis det, der er meningen med det.
Så jeg vil anbefale, at man kigger på konsekvensberegningerne.