Simon Kollerup (S), 2021-05-11:
Tak for det, formand.
Vi skal i dag førstebehandle beslutningsforslag B 232, som er fremsat af SF.
Og det er et beslutningsforslag, som vedrører en frivillig mærkningsordning, som tydeliggør, om der er anvendt digital retouchering eller foretaget kropsændringer på de afbildede personer.
Med beslutningsforslaget bliver regeringen pålagt at tage de nødvendige initiativer til at sikre, at der kan etableres det nødvendige grundlag for at gennemføre og etablere en sådan frivillig mærkningsordning.
Baggrunden for forslaget er, at forslagsstillerne finder, at der bør skabes et mærke, som gør børn og unge opmærksom på brugen af retoucherede fotos.
Det kan gøres ved enten at anvende det eksisterende mærke No retouch eller ved at etablere et nyt mærke.
Det fremgår også af forslaget, at det er forslagsstillernes håb, at man ved at etablere et officielt mærke for billeder, der ikke er retoucherede, kan skabe en ny trend blandt virksomheder, som vil sætte en positiv dagsorden på det her område.
Jeg vil sige, at jeg læser det sådan, at det ikke er forslagsstillernes ønske at skabe et forbudsmærke eller et advarselsmærkat, men derimod et frivilligt vandmærke eller pejlemærke på en eller anden måde.
Og vi mener som regering som udgangspunkt, at beslutningsforslaget vedrører et rigtig vigtigt og rigtig relevant emne.
Vi er også generelt optaget af at sikre børns og unges trivsel på nettet, og derfor har regeringen også allerede igangsat et arbejde med at undersøge, hvordan man i højere grad kan beskytte børn og unge, når de anvender digitale medier.
I forbindelse med det arbejde er der nedsat to tværministerielle arbejdsgrupper.
Den ene har fokus på børns og unges digitale liv og dannelse og skal bl.a. se på, hvordan vi konkret kan skabe mere og bedre sikkerhed for børn og unge på digitale medier.
Arbejdsgruppen vil i den forbindelse bl.a. overveje mulige tiltag til at begrænse børns og unges eksponering for skadeligt indhold på nettet.
Og det følger desuden af markedsføringsloven, at erhvervsdrivende, der markedsfører sig over for børn og unge, skal udforme deres markedsføring på en måde, der tager højde for de særlige beskyttelsesbehov, som denne målgruppe har.
Markedsføring rettet mod børn og unge er derfor underlagt en strengere vurdering, end når markedsføringen er rettet mod voksne, og der skal mindre til, før man anser markedsføringsloven for værende overtrådt.
Retoucheret reklame kan på den måde efter omstændighederne være i strid med markedsføringslovens krav om god skik og vejledningsforbuddet, og det vil så i givet fald være Forbrugerombudsmanden, der skal afgøre, om retoucheret markedsføring er i strid med markedsføringslovens regler.
Regeringen byder jo som udgangspunkt frivillige initiativer hjertelig velkommen, og regeringen finder det også positivt, at Forbundet for Influenter & Bloggere under Danmarks Journalistforbund også er opmærksom på problemstillingen.
Som det fremgår af beslutningsforslaget, har forbundet udarbejdet etiske retningslinjer, hvoraf det bl.a. fremgår, at man skal gøre opmærksom på retoucherede billeder, som ændrer proportionerne på kroppen, hvis man har mange følgere, som er under 24 år.
Som det også bliver nævnt i forslaget, findes der allerede det her mærke No retouch, som er et nonprofit mærke, der anerkender fotos og reklamer for ikke at være digitalt retoucherede.
Og det er også en mulighed at etablere et nyt mærke, såfremt man som branche ønsker at gå den vej.
Grundlaget for, at der kan etableres en frivillig mærkningsordning, er på den måde allerede til stede, og derfor er det ikke en forudsætning, at regeringen skal etablere et grundlag, såfremt branchen ønsker at etablere sådan en ordning – det kan man allerede gøre i dag.
Og såfremt markedsføring på grund af retouchering er vildledende eller henvender sig til børn og unge på en måde, som er i strid med reglerne i markedsføringsloven, kan Forbrugerombudsmanden som sagt allerede gribe ind i dag.