runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-18:
Jeg kan godt høre, at det er en meget stor bekymring hos ordføreren og andre herinde, at man kan rejse en politisk diskussion uden at have et fikst og færdigt svar.
Til det må jeg bare sige, at det jo faktisk er en metode, som jeg synes fungerer godt i de mere komplekse diskussioner.
Nu nævnte jeg i min indledende besvarelse retten til tidlig tilbagetrækning.
Vi udstak en retning og sagde: Der er en ulighed her; der er noget, vi skal have kigget på.
Vi havde en diskussion igennem en periode.
Vi fik det tygget igennem, og vi fik også embedsmænd til at hjælpe os, da vi så kom ind i regeringskontorerne, og vi fandt en konkret løsning, der nu er blevet til lov.
Og der er tusindvis af danskere, der nu har retten til tidlig tilbagetrækning.
Vi sagde: Der er noget her, vi skal have kigget på.
Vi udstak en retning.
Vi fik tygget det igennem.
Vi fik lavet en konkret løsning.
Vi fik forhandlet det i en trepartsaftale også med arbejdsmarkedets parter, og i dag er der rigtig mange af vores offentligt ansatte, der helt tydeligt kan se på deres lønseddel, at der blev leveret på det valgløfte.
Det er det samme princip, vi bruger her.
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Mit bud vil være, at mange af de domme, der kommer fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, ikke engang er inkorporeret i dansk lov, selv om vi har inkorporeringsloven, for der kommer så mange.
Hvis man gennemgik det med en tættekam, ville man finde, tror jeg, en masse domme, som ikke er inkorporeret i vores lovgivning.
Og der er jo lande, der, som hr. Steffen Larsen rigtigt siger, har det på den måde, at hvis en dom er faldet mod et specifikt land, siger man, at det er en afgrænset dom, der kun vedrører det specifikke land.
Der er noget der at diskutere.
Det er jeg enig med ordføreren i.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Jeg hører til en af de utvivlsomt få, som har læst hr. Rasmus Stoklunds bog fra ende til anden, og jeg kan høre, at det har ordføreren også, og at han er utrolig inspireret af den.
Det, der interesserer mig i den her sammenhæng, er bare, hvordan det afspejler sig i det forslag til vedtagelse, der blev fremsat.
Det var, fordi ordføreren brugte ordet derfor, men jeg kunne simpelt hen ikke fornemme nogen som helst sammenhæng mellem det, ordføreren sagde og refererede hr. Rasmus Stoklund for, og så det forslag til vedtagelse, der er fremsat.
Kunne ordføreren ikke påpege, hvor den sammenhæng eksisterer?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Nu er der vel ikke noget i den artikel, der forhindrer, at man straffer den pågældende kriminelle, selv om man ikke kan udvise personen.
Men jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren: Hvad så, hvis det ikke lykkes Danmark at ændre konventionerne?
Hvad er ordførerens partis holdning så?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-18:
Først vil jeg sige, at jeg tror, fru Trine Pertou Mach misforstår noget.
Vi siger ikke i Danmarksdemokraterne, at vi skal ud af konventionerne.
Vi siger, de skal ændres.
Og når vi siger, de skal ændres, er det jo, netop fordi der er udfordringer, som det også allerede er blevet påpeget heroppe.
Vi har artikel 8, stk. 2: Er det vigtigere at bevare en serievoldtægtsmands ret til familieliv end borgernes sikkerhed?
Det mener vi skal ændres.
Vi skal have kigget på det her.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Det er jo ganske mageløst at stå her onsdag lige før juleaften og høre to partier slås om, hvem der kan være mest udfordrende eller trække Danmark ud af konventionerne, samtidig med at vi er et land, hvad ordføreren også bryster sig af, som er et af de demokratiske hjørner i den her verden.
Vi er dem, der forstår os på værdier og rettigheder og beskyttelse af borgere.
Det er os, der har forstået, hvordan man indretter samfund på en måde, som andre lande i verden skulle skele til for at undgå den undertrykkelse og menneskerettighedskrænkelse, som deres borgere er udsat for.
Jeg må altså bare sige, at en del af den retorik, som også ordføreren fra Danmarksdemokraterne lægger for dagen, er en, man kan genfinde hos autoritære ledere rundtomkring i verden.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge ordføreren, hvori forskellen på det, ordføreren gør sig til talsperson for – nemlig at man skal udfordre konventionerne og måske endda vælge, hvor det er, de kan justeres – og så den måde, som andre ledere i verden i virkeligheden gør det på, når de siger, at lige præcis den her konvention eller den her paragraf eller den her beskyttelse ikke lige er for deres land.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-18:
Vi mener, der skal ændres på det her, og at det haster.
Men hr. Mikkel Bjørn ved udmærket også godt, at vi ikke mener, at vi helt skal udtræde af konventionerne, men vi skal have dem udfordret, og vi skal have dem ændret, og det skal gå stærkt.
Derfor haster det også med at få en ambassadør på plads til det her.
Det ved hr. Mikkel Bjørn også godt.
Vi vil meget gerne være med til at få de her kriminelle udlændinge sendt ud af Danmark.
Det er netop også derfor, vi mener, det haster med, at vi får kigget på de her konventioner og får udfordret dem og siger: Hvad er det, vi kan ændre, og hvordan gør vi det?
Det haster, for de kriminelle udlændinge har ikke noget at gøre i Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Jeg vil spørge Danmarksdemokraternes ordfører, hvor længe Danmarksdemokraterne kan vente på, at vi i Danmark kan udvise kriminelle voldtægtsforbrydere og bandemedlemmer osv., hvilket ikke er tilfældet i dag på grund af konventionerne.
Hvor lang tid kan Danmarksdemokraterne acceptere den retstilstand, inden vi får ændret det her?
Er det 10 år?
Hvad med 50 år?
Hvis det ikke er ændret dér, er Danmarksdemokraterne så klar til at tage beslutningerne tilbage på dansk jord og sige, at det Danmark, der tilrettelægger lovgivningen her, og ikke internationale konventioner?
Eller hvor længe kan man acceptere det her med, at vi ikke kan udvise kriminelle udlændinge, der har voldtaget, myrdet, tortureret osv. osv.?
Hvor længe kan Danmarksdemokraterne acceptere det?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-18:
Nu forholdt jeg mig ikke til hele udlændingedebatten.
Jeg forholdt mig til det, vi diskuterer her i dag.
Hr. Frederik Vad har rigtig travlt med at nævne, at det gik langsomt før i tiden, og at Socialdemokratiet er så dygtige nu, men da den tidligere VLAK-regering satte nogle regler ind og satte nogle retninger, skulle det også virke.
Det er det, Socialdemokratiet lever højt på i dag, og hvis altså hr. Frederik Vad mener, at undertegnedes formand ikke fik noget igennem, kunne man jo kigge på, hvem der var chef for undertegnedes formand dengang.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Hvis jeg mener, det er vigtigt at få slået græsset, kan jeg jo ikke sige, at jeg måske gør det om 100 år.
Så tyder det i hvert fald ikke på, at man synes, det er vildt vigtigt.
Det er bare der, jeg er nysgerrig på, hvor lang tid Danmarksdemokraterne kan acceptere den retstilstand, som de selv slår ring om med deres tale i dag, hvor vi ikke kan udvise kriminelle – voldtægtsforbrydere, bandemedlemmer osv. osv.
Det er Danmarksdemokraternes politik.
Hvor længe kan de acceptere, at den politik fortsætter?
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Okay, så det er proceskritik, man ligesom skal vinde den her udlændingepolitiske armlægning på.
Jeg har bare brug for at sige, at det er rigtigt, at der ikke er så mange lagkager og ikke så meget hurtig kommunikation, som der måske var tidligere, men at sandheden jo bare er, at på substansen, hr. Kristian Bøgsted, rykker den her regering hurtigere, og det gjorde den sidste regering også, på de udlændingepolitiske spørgsmål og i et langt hurtigere tempo, end ordførerens formand nogen sinde har gjort, hvis man ser på alle de nøgletal, der gør sig gældende.
Så jeg har bare brug for at sige igen, at jeg synes, man skal prøve at komme ind i substansdebatten og glemme det der proceskritik.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-18:
Jeg vil så sige, at jeg er sikker på, at de konventioner kan ændres.
Der er før blevet ændret i konventioner.
Man kan se på bevægelsen ude rundtom i Europa, at der er flere, der gerne vil have kigget på det her og ændret det.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Årsagen til, at jeg spørger om, hvor det konkret er, er jo faktisk, at jeg synes, at vi alt for ofte har en overordnet debat om konventionerne, og at vi aldring nogen sinde kommer ned i materien, og jeg synes, den fortjener, at vi gør det.
Nu har vi jo to timers tid her til at tale tingene igennem, og så tænker jeg, at det kunne være rart, hvis vi kom i nærheden af nogle af de mere reelle ting.
For jeg ønsker jo faktisk, at vi får konkretiseret debatten.
For det er kun på den måde, vi måske kan få fremstillet nogle mål for, hvad den her ambassadør skal, og som igen kunne være konkrete og noget, vi kunne måle på.
Mohammad Rona (M), 2024-12-18:
Det er jo rigtigt nok, at vi er en del af forskellige konventioner, og det er vi sådan set store tilhængere af.
Men jeg tror, det bliver svært for mig at stå heroppe på talerstolen og på under et minut at prøve at redegøre for alle de forskellige konventioner, vi er med i, og de forskellige protokoller.
En af de ting, der er blevet nævnt i dag, er jo artikel 8, stk. 2, som spørgeren selv har talt noget om, men det, der sådan set er vigtigt for os, er, at vi nu får en konventionsambassadør, og så må vi se, hvordan det arbejde kommer til at virke.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Jeg vil egentlig gerne starte med at stille det samme spørgsmål, som jeg også har stillet til andre ordførere tidligere, nemlig hvor det lige nøjagtig er, konventionerne går ind og rammer.
For igen bliver der talt bredt om konventioner, og det er også rigtigt, at det er den måde, det oftest er omtalt i debatten på, men jeg synes, vi har godt af at blive konkrete med tingene.
For hvis vi skal lave noget om, er vi også nødt til at være konkrete med, hvad det er, vi vil lave om, og hvor det er, vi gerne vil sætte ind.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om Moderaternes ordfører måske blev lidt konkret om, i forbindelse med hvilke artikler i f.eks. den europæiske menneskerettighedskonvention, eller hvor i flygtningekonventionen eller andre konventioner det er, vi i har et reelt problem.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Skal jeg forstå det sådan, at SF er meget uenig med Dansk Folkeparti i, at vi skal udtræde af de her konventioner, men ikke ved noget om de konventioner, som man ikke er enig med os i at vi skal udtræde af?
Ved SF ikke, hvad statsløsekonventionen og statsborgerretskonventionen har af betydning for dansk lovgivning?
Mads Olsen (SF), 2024-12-18:
Så det er ikke kun de konventioner, som Dansk Folkeparti vil udtræde af; det er også sådan en som handicapkonventionen.
Nu kender jeg ikke lige alle de andre konventioner, som vi har tiltrådt, men det er ikke kun begrænset til de konventioner, som Dansk Folkeparti gerne vil udtræde af.
Jeg ved ikke, om de vil udtræde af handicapkonventionen – det tør jeg i hvert fald ikke tillægge dem.
Men bredt set er vi meget stærke tilhængere af diverse konventioner, som vi ikke mener der findes mange gode udfordringer af, og det er f.eks. sådan en som handicapkonventionen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Tak for det.
SF's ordfører sagde, at han er meget uenig i Dansk Folkepartis ambition om at udtræde af konventionerne, og nævner også, at der er mange dele af konventionerne, som SF er stor tilhænger af.
Så jeg vil derfor bede ordføreren om meget konkret at redegøre for, hvilke dele af statsløsekonventionen og statsborgerretskonventionen SF er stor tilhænger af.
Jo, det gør vi da, men nu spurgte hr. Mikkel Bjørn, om vi var meget stærke tilhængere af de her konventioner.
Men det var jo ikke statsløsekonventionen.
De konventioner, jeg snakker om, når jeg siger, at vi meget stærke tilhængere af dem, er f.eks. handicapkonventionen, som vi ikke ser nogen grund til sådan at udfordre.
Men vi er jo uenige i spørgsmålet om, hvorvidt vi skal udtræde af de her konventioner, som hr. Mikkel Bjørn har nævnt, og det beror jo bare på en mere grundlæggende diskussion, hvor SF siger – og det har Socialdemokratiet også sagt – at man står stærkere med et internationalt retsbaseret samfund.
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Jamen jeg gider simpelt hen ikke svare på det spørgsmål, for jeg synes, det er et latterligt spørgsmål.
Altså, et regeringsgrundlag beskriver jo, hvad der skal nås i en 4-årig regeringsperiode.
Så jeg kan jo ikke tillade mig at brokke mig over, at regeringsgrundlaget bliver opfyldt inden for de 4 år.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-18:
Ordføreren kan kalde det proceskritik, men jeg har da svært ved at stå her og kritisere en ambassadørs arbejde, når ambassadøren ikke er ansat endnu.
Det var et simpelt spørgsmål: Er ordføreren tilfreds med, at det har taget så lang tid, eller ville ordføreren ønske, at det var gået hurtigere, så ambassadøren havde været ansat og havde været i gang med arbejdet i stedet for kun at være ved at blive ansat?
Det var et simpelt spørgsmål om det.
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Men prøv at høre: 80 pct. af den kritik, der kommer fra oppositionen, er proceskritik.
Siden vi gik til stemmeurnerne i 2022 og fik en ny regering og Folketinget begyndte at arbejde, er det bare proceskritik, der er kommet.
På udlændingeområdet har det meste af det, jeg har hørt fra Danmarksdemokraterne, været noget med, hvorfor det går så langsomt, hvornår der kommer noget op i Koordinationsudvalget, og hvordan de interne regeringsprocesser er.
Jeg ved ikke noget som helst om de interne regeringsprocesser på det her område.
Men der er et regeringsgrundlag, og det bliver opfyldt, inden vi går til stemmeurnerne.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man gider bruge så meget tid på det der proceskritik.
Jeg ved ikke, om man tror, der er et publikum for det ude i befolkningen.
Jeg hører det aldrig selv, når jeg er rundt i min egen valgkreds.
Nej, det er jo en samlet udfordring af systemet, som konventionsambassadøren skal forsøge at afsøge mulighederne for at få lavet.
Det er jo det, der ligger i den her vedtagelsestekst, og den er udtryk for, at der er tre forskellige partier, som er gået sammen om at finde en linje, som er fælles, selv om vi står forskellige steder –
det er klart.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Så det, at man træffer nogle beslutninger i Danmark, der gør, at der er nogle ting, der muligvis bliver appelleret – for det er jo sådan set der, hvor man udfordrer; det er jo måden, man udfordrer på – er hr. Frederik Vad fuldstændig tilfreds med?
Altså, der er jo massevis, der appellerer udvisningsdomme til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Så jeg forstår, at hr. Frederik Vad er fuldstændig tilfreds med den måde, systemet er på.
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Sammenhængen ligger i det ord, der hedder udfordre, som står i en af de sidste linjer, tror jeg, i vedtagelsesteksten.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-18:
Og tak for talen.
Nu skal jeg jo ikke gisne om, hvad der er foregået i regeringen og i regeringspartierne, i forhold til hvorfor det har taget så lang tid at komme hertil.
Men jeg vil egentlig bare høre: Er ordføreren tilfreds med, at det har taget næsten 2 år at opfylde den del af regeringsgrundlaget, der siger, at man skal have en ambassadør, altså at man nu er kommet dertil, at man er ved at ansætte en?
Er ordføreren tilfreds med, at det har taget så lang tid at komme fra regeringsgrundlaget til, at nu har vi næsten en ansat?
Altså, nu snakker vi i dag om mulighederne for at udfordre konventionerne og få gjort noget ved det.
Det har taget 2 år at komme hen til, at vi næsten har fået ansat en ambassadør til det.
Vi mener i Danmarksdemokraterne, at det skulle have gået meget stærkere, så vi havde været i gang med at få undersøgt det her.
Vi mener, det er vigtigt, at vi får udfordret og ændret de her konventioner.
Så kan hr. Frederik Vad mene, at det er kritikpunkter af processen, og ja, det er kritik af en proces, at det tager 2 år bare for at komme med et opslag om, at nu søger vi en.
Det synes vi er for langsomt.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren siger, at konventionerne ofte spænder ben for Danmark og for, at en regering kan føre den udlændingepolitik, man gerne vil.
Det vil jeg gerne bede om et svar på.
Den anden del af mit spørgsmål er: Må man ikke også altid som regering i et hvilket som helst demokratisk land erkende, at idéen med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol jo ikke er altid at give regeringer ret i deres politik, men at håndhæve konventionerne og beskytte de mennesker, der er omfattet af dem?
Hans Andersen (V), 2024-12-18:
I forhold til det første er der jo eksempler, hvor vi nu også ændrer det, f.eks. trappemodellen, og det ser vi sådan set som et skridt i den rigtige retning, således at man ikke skal have rabat, hvis man begår kriminalitet, men at det skal have konsekvenser.
Der har vi jo bare tidligere oplevet udfordringer, og derfor hilser vi det velkommen i Venstre, at vi nu også kan sætte os igennem i forhold til kriminelle udlændinge.
Frederik Vad (S), 2024-12-18:
Det er jo den samme tale, Danmarksdemokraterne altid holder, og det er egentlig underligt, for resultaterne på udlændingeområdet siden 2019 på samtlige nøgletal i forhold til flygtninge, i forhold til familiesammenføringer og i forhold til hjemsendelser er altså langt bedre, end de var en eneste dag, da ordførerens formand havde ansvaret.
Vi bliver ved med at høre den her sang, og det har bare ikke rigtig noget med virkeligheden at gøre.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Er ordførerens væsentligste kritik af Socialdemokratiets ageren på udlændingeområdet, at vi først får en konventionsambassadør nu og ikke for et halvt år siden?
Er det virkelig det væsentligste kritikpunkt, Danmarksdemokraterne har af Socialdemokratiets udlændingepolitik – det er noget med proces, noget med et regeringsgrundlag og noget med et konventionsudvalg?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-18:
Tak for ordet.
For lidt over 2 år siden blev SVM-regeringen dannet, og i den forbindelse præsenterede regeringen et regeringsgrundlag med en række konkrete forslag, der skulle sætte en retning for Danmark.
Et af de forslag lød, at der skulle udnævnes en ambassadør, der skal sikre, at Danmark engagerer sig i arbejdet med konventionerne, herunder hvordan de anvendes og fortolkes, men her næsten 2 år senere, på trods af at regeringen både har haft magten længe og endda har den enestående særret at udnævne ambassadøren, har vi ikke set skyggen af ambassadøren, i hvert fald ikke indtil i dag, for nu får vi at vide, at det er tæt på.
Men vi mener, at det er forrykt, at det ikke er gået hurtigere, for det haster at få kigget på, at vi får de nødvendige værktøjer, så vi kan sende flere kriminelle udlændinge ud af Danmark.
Desværre ser vi alt for ofte, at regeringen er verdensmester i at tale om udlændingepolitikken, men at når det kommer til handling, sker der ikke så meget, og det gælder også her.
Når det handler om konventionerne, virker det, som om særlig Socialdemokratiet er mere optaget af at skrive bøger om emnet, som vores skatteminister har gjort, end af at finde reelle løsninger for danskerne.
Det synes vi er skuffende, for i regeringsgrundlaget blev der netop lovet et opgør med konventionerne, så vi lettere kan udvise kriminelle udlændinge, der intet har at gøre i Danmark.
Og lad os være ærlige: Når regeringen skriver noget i sit eget regeringsgrundlag, forventer man, at det bliver ført ud i livet.
Derfor må regeringen nu træde i karakter og præsentere konkrete løsninger.
Det er nødvendigt, at vi får undersøgt, hvordan vi kan udfordre konventionerne og sikre bedre rammer for Danmark.
Jeg ser frem til, at vi med debatten her bliver klogere på, hvornår vi måske kan forvente nogle resultater.
Hans Andersen (V), 2024-12-18:
Men det er jo også derfor, at vi i Venstre hilser det velkommen, at vi nu har en regering, der skal igangsætte den her grundige udredning af Danmarks forpligtelser og muligheder i forbindelse med den europæiske menneskerettighedskonvention.
For det her er, mener jeg, et langt og sejt træk, og det bliver ikke afklaret på én dag.
Det kræver sådan set hårdt arbejde.
Og jeg hilser det sådan set velkommen, at vi nu også får ansat en konventionsambassadør, der kan bruge al sin tid på at engagere sig i det her.
Det tror jeg sådan set vil blive til gavn for Danmark.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-18:
Jo, men artikel 8 har jo et stk. 2, som netop siger, at vi kan undlade at følge artikel 8, hvis pågældende er til fare for andre borgere i samfundet.
Så er spørgsmålet nu: Er det egentlig selve artiklen, der er et problem, eller er det den tolkning, vi i vores domstole har lagt af artiklen, der er problemet?
For burde vi måske ikke i højere grad pege på stk. 2?
Altså, det er en lov – det her er jo en undtagelse, som gælder.
Nu siger ordføreren om den europæiske menneskerettighedskonvention, at det bl.a. er den, der indimellem giver os problemer.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre hr. Hans Andersen, om han kunne blive specifik på, hvilke artikler i eller hvilke dele af menneskerettighedskonventionen som faktisk giver os problemerne.
For som jeg i min tale redegjorde for, er der jo undtagelser til mange af artiklerne i konventionen, der netop peger på, at man jo f.eks. burde kunne udvise mennesker, hvis de egentlig er til fare for andre.
Men hvad er det så, der bliver et problem?
Så må vi jo lige have en uddybning af det.
Kan ordføreren uddybe, hvorfor vi får problemer med f.eks. den europæiske menneskerettighedskonvention, som han siger?
Hans Andersen (V), 2024-12-18:
Vi har et ansvar – det vil jeg gerne sige – og også et særligt ansvar for at støtte op omkring konventionerne.
Men der er en række eksempler på kriminelle udlændinge, som jeg gerne havde set forlade Danmark, men hvor konventionerne sådan set, som de er nu, beskytter de pågældende udlændinge.
Det oplever vi i Venstre som et stort problem, og det agter vi også at forfølge.
Derfor hilser vi det velkommen, at der nu udnævnes en konventionsambassadør.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Jeg vil gerne give ordføreren chancen for endnu en gang at svare på, hvor ofte det er, at der bliver spændt ben for, at regeringen kan føre politik, regeringen gerne vil føre.
Hvor ofte er det, at konventionerne spænder ben for det?
Hele idéen i at have det er jo under ekstremt pres fra store dele af den ikkedemokratiske del af verden.
Så har vi i den demokratiske del af verden ikke et særligt ansvar for rent faktisk at beskytte dem?
Hans Andersen (V), 2024-12-18:
Jamen ordføreren har jo selv nævnt artikel 8 i menneskerettighedskonventionen, altså retten til familieliv, der, som jeg forstår det, gør – der har været en række domme, også i Danmark – at kriminelle udlændinge ikke bliver udvist, men fordi det er forankret i artikel 8, altså retten til familieliv, lægges der størst vægt på det.
Det er så et eksempel, som både ordføreren og jeg er enige i at vi skal udfordre.
Derfor hilser jeg det også velkommen, at arbejdet med konventionsambassadøren nu går i gang, for her er der et område, som skal udfordres.
Og det hilser jeg velkommen at vi gør nu.