runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-05:
Jeg vil allerførst sige, at vi i Dansk Folkeparti da skal være de første til at være glade for, at Liberal Alliance er nået til den konklusion, at man kommer længst med dialog.
Når det så er sagt, vil jeg spørge ordføreren, om ordføreren har gjort sig den ulejlighed at kigge på forholdet mellem på den ene side antallet af personer, som ifølge de kinesiske myndigheder har ønsket at være en del af det kinesiske organtransplantationsystem, og på den anden side hvor mange organtransplantationer de kinesiske myndigheder selv siger at de har udført.
Har ordføreren kigget på de to tal og sammenlignet dem, inden ordføreren gik på talerstolen?
Christina Egelund (LA), 2018-04-05:
Jeg vil bare indledningsvis takke for bemærkningen om tilgangen til god dialog og forsikre spørgeren om, at Liberal Alliance altid gerne indgår i en konstruktiv dialog med Dansk Folkeparti.
Så spørger spørgeren, om jeg har kigget på proportionerne mellem tallene for ansøgere til organtransplantationer, og hvor mange der rent faktisk får det foretaget.
Nej, de tal har jeg ikke kigget på.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-04-05:
Det er bare, fordi de tal, jeg står med her, viser, at hvis der skulle være en sammenhæng mellem de to tal, skulle det være ensbetydende med, at ud af en population på 40.000 – det er dem, der har angivet, at de ønsker at deltage i organtransplantation – skulle hver tiende af de personer være afgået ved døden på 1 år, for at tallene passer sammen.
Jeg ved ikke, om ordføreren sådan lige kan overskue det oppe fra talerstolen.
Jeg kan godt forstå, hvis ordføreren ikke kan det.
Men hvis man lige tænker lidt nærmere over det, kan man godt se, at det nok ikke er så realistisk, at hver tiende lige nøjagtigt af denne lille gruppe, som har sagt ja til at lade sig organtransplantere, lige dør.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-04-05:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg må jo også udtrykke en lille smule skuffelse over den følgagtighed, som jeg ligesom oplever ordføreren lægge for dagen på baggrund af forslaget til vedtagelse.
En ting, jeg dog sådan lige lægger mærke til, er den her tendens til at trække EU på banen og sige: EU, de kan noget.
Det er EU, der virkelig kan sige noget til Kina.
Så tænker jeg lidt på: Hvad nu, hvis alle landene i EU har den samme vage holdning, som ordførerens parti har?
Så kommer man jo ingen vegne.
Så har man et samlet Europa, der står med en konstruktiv dialog og håber på det bedste, sådan som regeringen jo tilsyneladende gør.
Tænker ordføreren ikke, at det måske kunne være på sin plads, at Danmark, som vi gør i så mange andre sammenhænge, tager teten og viser vejen, som EU så kan følge?
For de andre EU-lande kan måske også stå sådan lidt og træde sig selv over tæerne og ikke rigtig vide, om de tør springe ud af skabet – hvis man nu skal udtrykke det sådan.
Og dér har regeringen i Danmark så muligheden for at lægge linjen i stedet for at hænge bagved og lade EU være storebroren, som siger alle de der ting, som man måske ikke selv har lyst til at sige.
Og det kan jeg så i øvrigt også være i tvivl om om ordføreren egentlig har.
Den sidste ting er spørgsmålet om konstruktiv dialog.
Jeg husker, at jeg tænkte, da jeg for efterhånden mange år siden hørte begrebet konstruktiv dialog for første gang, at man jo ikke forstår, hvad der menes.
Det kan jo være hvad som helst
Har ordføreren nogen som helst mulighed for at kunne citere ordret, hvad der er blevet sagt direkte til kineserne i en såkaldt konstruktiv dialog?
Og er det blevet hørt af kineserne?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-04-05:
Jeg skal heller ikke her stå og fortælle, hvad det her går ud på.
Vi har været meget, meget kritiske over for ETIAS i Europaudvalget ved behandlingerne her, og vi har ikke støttet regeringens mandat, fordi vi mener, der er nogle helt grundlæggende udfordringer i forhold til persondata i det.
Det er også noget, der har været rejst i Parlamentet, og flere grupper har været meget kritiske over for det, og jeg må indrømme, at jeg ikke helt kan se, at man er nået til vejs ende.
Jeg stillede i sin tid en række spørgsmål til ministeren om ETIAS, og svarene betryggede mig egentlig ikke særlig meget.
Der er problemer, i forbindelse med at man laver den her interoperationalitet – at man altså kan give andre mulighed for at søge i det – for hvordan skal de så behandle de oplysninger, de søger og trækker ud, og hvor længe kan oplysningerne blive gemt?
Der er også spørgsmålet omkring sygdomslister.
Her kan vi jo specielt med gru huske, da hiv- og aids-smittede ikke kunne rejse ind i USA.
Vi skal ikke igen derhen, at vi begynder at registrere den slags ting om borgerne i 5 år.
Der er også hele retssikkerheden for den enkelte, hvis man får et afslag.
Jeg synes her, at det er en udfordring, at vi laver et fælles system, hvor det er det enkelte land, man har søgt i, som skal behandle klagen, men der er ikke ensrettede regler for det.
Til sidst er der jo også det her med eksempelvis en bustransport over grænserne: Hvordan er ansvaret for den enkelte operatør i forhold til rejser?
Meget af det ligger jo også i den implementering i dansk lov, der kommer, altså, hvordan vi præcis gør de ting.
Så det er sådan en mere afdæmpet støtte fra Alternativets side til det her.
Christina Egelund (LA), 2018-04-05:
I Liberal Alliance synes vi, det er helt naturligt, at Danmark tilslutter sig forordningerne vedrørende systemet.
Det giver nemlig en bedre mulighed for at identificere visumfri tredjelandsstatsborgere, der udgør en sikkerhedsrisiko, inden de kommer til Schengenområdets ydre grænser.
Systemet skal altså medvirke til at forbedre den indre sikkerhed i Europa, og det er vanskeligt at have noget imod det.
På den baggrund støtter Liberal Alliance forslaget.
Anders Johansson (KF), 2018-04-05:
Lovforslaget har til formål at ændre selskabslovgivningen, således at der bliver foretaget en række lempelser i forhold til etablering af aktieselskaber og i forbindelse med selskabsomdannelser fra selskab med begrænset ansvar til aktieselskaber.
I forbindelse med den rigtig gode erhvervs- og iværksætterpakke, som blev aftalt i november, aftalte vi også – ud over en masse andre gode initiativer – at man skulle sænke kapitalkravet for aktieselskaber til 400.000 kr. fra de nuværende 500.000 kr.
Reduktionen i kapitalkravet vil gøre det nemmere at etablere sig som aktieselskab.
Når vi bringer kapitalkravet ned for den her selskabsform, vil vi også samtidig komme tættere på de niveauer, der er i vores nabolande.
Og vi ligger jo stadig væk langt fra EU's minimumsgrænse, som er 25.000 euro.
På den måde gør vi det lettere for danske virksomheder og iværksættere at etablere sig som aktieselskaber, og dermed gør vi det også nemmere for dem at konkurrere med lignende selskaber i EU og i vores nabolande.
Det er noget, vi i Det Konservative Folkeparti finder meget positivt.
Vi synes, det er vigtigt, at vi hele tiden har et skarpt fokus på, hvordan vi kan forbedre vilkårene for dansk erhvervsliv, bl.a. fordi det jo kun er igennem et konkurrencedygtigt erhvervsliv, som skaber profit og arbejdspladser, at vi får råd til at finansiere vores fælles velfærd.
Lovforslaget indeholder også nogle administrative lempelser i forbindelse med selskabsomdannelser.
Med forslaget bliver det således mindre administrativt tungt at omdanne selskaber med begrænset ansvar til aktieselskaber.
Det virker jo oprigtig lidt fjollet, at man først skal omdanne et selskab til et anpartsselskab for bagefter at kunne omdanne det til et aktieselskab.
Så det element i lovforslaget bakker vi selvfølgelig også op om.
Så er der også et element i lovforslaget, som flere ordførere har været inde på, som handler om at skærpe reglerne i forhold til reelle ejere.
Det støtter vi naturligvis også.
Vi synes, det er vigtigt, at der er gennemsigtighed i vores registrering af virksomheder, og at det er muligt at kigge om bag selskabskonstruktioner og finde ud af, hvem der er de reelle ejere.
Det synes vi jo er vigtigt, dels i forhold til at undgå snyd og kriminel aktivitet, dels for at skabe størst mulig troværdighed om vores dansk registrerede virksomheder, så de har størst mulig troværdighed i forhold til både nationale og internationale modparter.
Afslutningsvis vil jeg sige, at vi også bakker op om at åbne op for apportindskud i iværksætterselskaber, fordi vi synes, det giver rigtig god mening, at der er en god fleksibilitet i forhold til at tilvejebringe kapital til etablering af et selskab.
Så med de bemærkninger skal jeg sige, at vi selvfølgelig bakker det samlede lovforslag op.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-04-05:
Tak for bemærkningerne.
Som flere af ordførerne har været inde på, er lovforslagets overordnede formål at forbedre rammevilkårene for at drive virksomhed i Danmark.
Udgangspunktet er den meget ambitiøse erhvervs- og iværksætteraftale, som regeringen indgik med Dansk Folkeparti og Radikale Venstre i november måned, og som styrker grundlaget for den fremtidige vækst i Danmark.
Et af initiativerne blandt de mange positive tiltag, som gør livet lettere for virksomhederne i Danmark, er et forslag om at sænke kapitalkravet for aktieselskaber.
Vi foreslår, at kapitalkravet for aktieselskaber sænkes fra 500.000 kr. til 400.000 kr.
Det vil bringe Danmark på niveau med de lande, vi normalt sammenligner os med.
Vi har kigget på de forskellige lande – Implementeringsrådet har bedt os om at lave et nabolandstjek – og det viser sig, at i langt de fleste af vores nabolande på nær lige Norge har man lavere kapitalkrav end i Danmark.
Så det vil bringe os på niveau med de lande, vi normalt sammenligner os med.
Med forslaget vil regeringen også sikre den fremadrettede registrering af reelle ejere af nyetablerede kapitalselskaber, hvilket jo siden maj 2017 har været en pligt for en bred kreds af virksomheder.
Regeringen foreslår også, at Erhvervsstyrelsen for at kunne håndhæve den gældende pligt til registrering af reelle ejere får mulighed for at oversende kapitalselskaber, virksomheder med begrænset ansvar og erhvervsdrivende fonde til tvangsopløsning ved skifteretten, hvis der intet er registreret om virksomhedens reelle ejere.
Forslaget er nødvendigt for at sikre overholdelse af reglerne og for at sikre en reel sanktionsmulighed over for de selskaber, som ikke ønsker at foretage den påkrævede registrering af deres reelle ejere.
Endelig foreslår regeringen at lette adgangen til at omdanne virksomheder med begrænset ansvar til aktieselskaber.
Som reglerne er i dag, er det alene muligt for andelsselskaber med begrænset ansvar at omdanne sig direkte til aktieselskaber.
Foreninger og selskaber med begrænset ansvar skal først foretage en ændring til andelsselskab, før de kan omdanne sig til et aktieselskab.
Det er en tung og unødvendig administrativ proces.
Derfor ønsker vi at give bedre omdannelsesmuligheder for de såkaldte virksomheder med begrænset ansvar, som ønsker at drive virksomhed i aktieselskabsform.
Til sidst foreslår vi, at forbuddet mod apportindskud ophæves i forbindelse med omregistrering af iværksætterselskaber.
Det vil gøre det muligt fremover at foretage indskud af andre værdier end kontanter i forbindelse med omregistrering af iværksætterselskaber til et egentligt anpartsselskab.
Med de ord ser jeg frem til en konstruktiv drøftelse af forslaget i udvalget.
Thomas Jensen (S), 2018-04-05:
Tak til ministeren.
Vi er jo en række partier, der her i ordførertalerne har udtrykt ønske om at få en opdeling af lovforslaget.
For når vi har sådan et lovforslag som det her, som er et bunkebryllup med forskellige delelementer, så vil det være rigtig dejligt for dem af os, der ikke kan støtte det hele, at vi kan give fuld opbakning til det, der er positivt, og så kan vi stemme imod det, som vi ikke vil støtte.
Så jeg vil høre: Er ministeren imødekommende over for de partier, der har udtrykt ønske om en opdeling af lovforslaget?
Brian Mikkelsen (KF), 2018-04-05:
Ja, det vil jeg være.
Så det kan vi godt sige.
Pia Adelsteen (DF), 2018-04-05:
Tak for det.
Jeg tror ikke, jeg vil starte med at gentage, hvad hele lovforslaget går ud på.
Det synes jeg den forrige ordfører gjorde så ganske glimrende.
Jeg har et spørgsmål.
Det er jo rigtigt, som der bliver sagt, at lovforslaget er en udmøntning af en politisk aftale, som blev lavet i marts måned sidste år mellem regeringen, altså Venstre, Liberal Alliance og Konservative, og så Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og Socialistisk Folkeparti, og siden hen har Radikale Venstre også tiltrådt aftalen.
En af de ting, som jeg kan huske at jeg kæmpede for, da vi sad og lavede forliget, drejede sig om støj fra vindmøller.
Det er punkt 8 i aftalen, og der står klokkeklart: Der er i regi af aftalen om et nationalt testcenter for store vindmøller i Østerild fra 2010 igangsat en række undersøgelser om støj fra vindmøller.
Når resultatet af undersøgelserne foreligger eller senest ultimo oktober 2017, mødes forligskredsen med henblik på at påbegynde forhandlingerne om de nødvendige ændringer af vindmøllebekendtgørelsen.
I anlægslovgivningen, der fremsættes i Folketinget i foråret 2018, vil vilkårene for naboerne til de nye møller følge den ændrede vindmøllebekendtgørelse.
Så er det sådan, at den undersøgelse, som faktisk, tror jeg, har været i gang siden 2010 fra Kræftens Bekæmpelses side, endnu ikke er færdig, og det giver selvfølgelig ikke mening at lave en ændring af en vindmøllebekendtgørelse, når undersøgelsen ikke er færdig.
Nu kan jeg godt blive lidt i tvivl om, hvilken vindmøllebekendtgørelse man skal rette sig efter – når den her undersøgelse ikke er færdig.
Og man må jo spørge, hvornår det sker, når man forventede det i september sidste år og vi skriver april 2018.
Skal der så gå 5 år mere eller 2 måneder eller 1 måned, eller er den lige på trapperne?
Det var faktisk vigtigt for Dansk Folkeparti at få lavet noget omkring de her vindmøllebekendtgørelser i forhold til borgere, der er ramt af vindmøllestøj.
Så undrer det mig lidt, i forhold til at man nu laver et lovforslag, hvor der ligger en masse beregninger i selve forslaget over, hvilke støjgrænser man skal overholde, for min pointe er, at hvis vi ændrer bekendtgørelsen her om en måned, er det så ikke den nye, de skal overholde?
For det er jo sådan set det, Dansk Folkeparti har fået med i aftalen.
Det ville jeg da i hvert fald forvente.
Og derfor glæder jeg mig sådan set til at høre, hvad ministeren har at sige om det.
Så det bliver i hvert fald et af de spørgsmål, vi stiller fra Dansk Folkepartis side, når nu det er en del af den aftale, vi har indgået.
Villum Christensen (LA), 2018-04-05:
Tak for det.
Jeg vil godt starte med at sige, at vi støtter lovforslaget, som det ligger her.
Jeg er sikker på, at der er mange, der har lært en del af det første projekt ved Østerild, da udvidelsen skulle finde sted der, for her har man taget rigtig mange hensyn til de lokale og været inde i forhandlinger på en, synes jeg, meget positiv måde.
Jeg finder også anledning til at fremhæve det, som vi hørte fra Dansk Folkeparti, nemlig forholdet om støj.
Når man udvikler vindmøller og kun kan få prisen ned, ved at møllerne bliver større og større, kan man til sidst sætte spørgsmålstegn ved, synes jeg, om der er tale om en vindmølle; altså, med 330 m er det jo nærmere et kraftværk, vi taler om.
Så hvis ikke vi får styr på de effekter, man har af så store bygningsværker over for miljøet, og der tænker jeg specielt på støj, synes jeg, vi kører for stærkt.
Der er ikke ret mange mennesker i det her land, der kan forstå, at man kan sidde og undersøge sådan noget siden 2010.
Der må være nogle andre interesser, der kan spille ind.
Jeg ved det ikke, men jeg vil meget, meget opfordre til, at man lader hele støjsiden få en vis indflydelse, når vi udvikler de her kraftværker, for det er meget nødvendigt.
Jeg synes også, der er meget positivt at sige om det her.
Vi skal have havvind i Danmark og gerne som det første land, som kan etablere de her møller uden tilskud.
Det er i hvert fald regeringens ambition, og det er en meget fornuftig ambition, og den skulle vi måske have haft på et meget tidligere tidspunkt.
Så med de ord vil jeg sige, at Liberal Alliance støtter forslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-04-05:
Der skal ikke være nogen tvivl om, at SF støtter det her forslag, og det gør vi selvfølgelig, fordi fortsat forskning og udvikling i vindmølleteknologien er afgørende for den grønne omstilling.
Testområderne er derfor også nødvendige for udviklingen i Danmark og i den danske vindmølleindustri og de arbejdspladser, der er knyttet til industrien.
Men mølletyperne vil jo i høj grad også medvirke til den globale omstilling, når firmaerne sætter større og mere effektive møller op på globalt plan.
Så vi bidrager også i forhold til den globale klimaudfordring ved at have danske virksomheder, der er så langt fremme i skoene.
Vi er glade for, at det i processen er lykkedes at minimere nabogenerne mest muligt gennem den sydlige placering ved Høvsøre, og vi vil i SF selvfølgelig også følge arbejdet med at finde de kompenserende arealer, som skal erstatte den landbrugsjord, som må udgå af Natura 2000-beskyttelse, fordi fuglebeskyttelsesdirektivet ikke længere kan opretholdes i området.
Det tror jeg sagtens kan lade sig gøre, og jeg synes, der har været en stor imødekommenhed fra ministeren i forhold til også at finde løsninger på erstatningskov.
Ved Østerild synes vi også der er en fin balance i tingene.
Jeg synes også, det er fair at sige, at de allerede genskabte områder ved Østerild bidrager positivt til natur og biodiversitet i området.
Så erfaringerne viser os, at det kan lade sig gøre at lave erstatningsnatur.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-04-05:
Liberal Alliance kan til gengæld støtte lovforslaget.
Som en del af erhvervs- og iværksætterpakken aftaltes det, at det skulle være lettere at oprette et aktieselskab.
Med det her lovforslag sænker vi kapitalkravet til et aktieselskab til 400.000 kr. og gør det derfor lettere at omdanne et selskab med begrænset ansvar til et aktieselskab.
Det er jo en fortsættelse af en igangværende indsats for, at man som ejer ikke kan gemme sig bag sindrige selskabskonstruktioner.
Det skal være med til at forebygge økonomisk kriminalitet, og det kan vi også godt støtte, især fordi det nu bliver gjort på en mere ubureaukratisk måde.
Så vi støtter lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-04-05:
Nu nævnte Socialdemokratiets ordfører jo i sin tale, at det nærmest var gratis at etablere et iværksætterselskab i Danmark, de her 1-kronesvirksomheder.
Der skulle jeg måske nævne, at det i hvert fald ikke er gratis for samfundet, for de har allerede oparbejdet en gæld til det offentlige på over ½ mia. kr. Så et eller andet sted koster det penge at have de her IVS-selskaber.
Der er Dansk Folkeparti i den forbindelse i hvert fald lidt kritiske over for at fortsætte med den model, vi har i dag, for iværksætterselskaber.
Men med hensyn til lovforslaget vil vi sige, at det her jo er en del af en aftale, som regeringen indgik med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre tilbage i november 2017, og det er en aftale, som indeholder op til 35 forskellige delelementer, som alle sammen har til formål at sikre nogle bedre vækst- og iværksætteriredskaber her i Danmark, nogle bedre vilkår for vores private virksomhedsejere og investorer.
Der er tre delelementer, som fylder i det her lovforslag.
Det er dels sænkningen af kapitalkravene til registrering af aktieselskaber i Danmark fra de nuværende 500.000 kr. til 400.000 kr., og så er det dels i forhold til at sikre lovkravet om, hvad en formel ejer og en reel ejer af en aktiv virksomhed er.
Der er det fint, at vi nu får registreringskravene forpligtet, endnu mere, end de var i forvejen, så man også har mulighed for at skride ind, hvis ikke ejerregistreringen er korrekt.
Det tredje element er så, at man også fra regeringens side foreslår, at der indføres en hjemmel til at omdanne virksomheder med begrænset ansvar, hvis de ønsker at blive til aktieselskaber.
Alle de tre delelementer er nogle, som gør det både bedre og mere troværdigt at drive selvstændig virksomhed i Danmark.
Og vi støtter selvfølgelig op om det samlede lovforslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-04-05:
Som Dansk Folkepartis ordfører sagde, er det her en udmøntning af den ganske, ganske gode aftale, der blev lavet mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre om en erhvervs- og iværksætterpakke i november sidste år, en aftale, som jo grundlæggende har til formål at styrke vilkårene for at drive erhvervsvirksomhed i Danmark og styrke iværksætterindsatsen.
For det er sådan set det, vi har brug for for at sikre ikke bare vækst, men også velstand på længere sigt.
Pengene skal jo komme i kassen et sted fra, og nogle skal tjene dem, og det gælder om at sikre nogle attraktive vilkår for vores virksomheder og vores iværksættere.
Lovforslaget her udmønter en række af de elementer.
Bl.a. og måske det væsentligste, som også har fyldt mere i mine forgængere på talerstolens indlæg, er det, at vi sænker kapitalkravet for aktieselskaber, så det ikke længere skal være 500.000 kr., som det er i dag, men til 400.000 kr.
Det bringer os i et niveau, hvor vi bedre kan sammenligne os med nogle af vores nabolande.
Vi kunne faktisk sætte grænsen endnu længere ned og stadig væk være i overensstemmelse med de krav, der ligger på EU-niveau, men i forhold til at sikre, at det skal være lidt billigere at etablere et aktieselskab, men stadig væk også sikre, at den troværdighed og høje tillid, der er, ikke på nogen måde kan anfægtes, er der fundet en ganske fornuftig balance, som gør, at vi ikke stiller nogen unødigt høje kapitalkrav, som gør det vanskeligt for folk at etablere et aktieselskab.
Samtidig styrker vi indsatsen i forhold til, at vi får en korrekt registrering af de reelle ejere af selskaber, således at det skal oplyses, når man registrerer nye kapitalselskaber og virksomheder med begrænset ansvar, interessentskaber, kommanditselskaber samt erhvervsdrivende fonde.
Det giver selvfølgelig god mening, at når man etablerer et nyt selskab, skal de reelle ejere oplyses med det samme, men det er også for at sikre, at det kan håndhæves også fremadrettet, og hvis man efterfølgende sletter det, ja, så er der altså en mulighed for i sidste instans simpelt hen at kunne tvangsopløse selskaberne, hvis de trods gentagne rykkere ikke kommer med de oplysninger, som vi her i Folketinget har aftalt naturligvis skal være til stede.
I dag er det en administrativt tung proces, den er egentlig relativt unødvendig, og derfor gøres det nu lettere at omdanne virksomhederne til aktieselskaber.
Endelig ophæves også forbuddet mod apportindskud i forbindelse med omregistrering af iværksætterselskaber, således at det fremover bliver muligt at foretage indskud i form af andre værdier end kontanter, som eksempelvis via aktier eller andre virksomheder.
Så skal jeg som noget, jeg ikke har prøvet før, hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at de også støtter lovforslaget.
Det er selvfølgelig ikke så overraskende, da de er en del af aftalepartierne.