runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Som jeg sagde, medgiver jeg, at styrken ved det her forslag fra Enhedslisten er, at det bliver let forståeligt og let gennemskueligt og baseret på rettigheder, så enhver kan regne ud, hvornår man skal have sin pension.
Det er jo en klar styrke ved det.
Det, jeg ikke synes er så stærkt, er, at man her giver mulighed for ikke bare at gå på efterløn, men en væsentlig forbedret efterløn, nemlig til fulde dagpenge, og for nogles vedkommende allerede som 56-årig.
Der synes jeg simpelt hen man rammer ved siden af skiven i Enhedslisten, det må jeg sige.
Jeg ville hellere bruge pengene på mere målrettet at hjælpe de mennesker, som faktisk har haft nogle hårde liv.
For selv om man er gået på arbejdsmarkedet som 16- eller 17-årig, behøver man jo ikke at være nedslidt.
Det afhænger jo også af, hvilket arbejdsliv, man har haft, og hvilket liv man i øvrigt har levet.
Der kan jo være mange faktorer ind over.
Det er jo ikke, fordi vi med den nedslidningspension har opfundet noget fuldstændig genialt.
Men det er et forsøg på at give et bidrag til spørgsmålet om, hvordan vi kan give nogle flere mennesker en hjælpende hånd ind i seniorårene.
Det er også noget pjat, og det ved hr. Finn Sørensen ganske udmærket.
Han ved godt, at han blander tingene fuldstændig sammen her.
Når man er arbejdsløs, er man det typisk i en kortere periode, og den forsikringsordning, man har indgået ved at være medlem af en a-kasse, kan i en periode forsikre en mod arbejdsløshed.
Her taler man om at give nogle mennesker ret til 10 års fulde dagpenge uden nogen modkrav, altså alene for at gå hjemme på dagpenge i en 10-års periode, inden man går på folkepension.
Der er da ikke nogen rimelighed i at sammenligne en sådan efterlønsting med en forsikringsordning i tilfælde af arbejdsløshed.
Jeg tror, at rigtig mange kan være undskyldt for ikke at kende forskellen på at være på en efterlønsordning og så være arbejdsløs i a-kassen.
Hr. Finn Sørensen er ikke en af dem.
Hr. Finn Sørensen foretager en fuldstændig urimelig sammenblanding af tingene og siger: Hvorfor skulle man dog ikke nå til det, som kaldes et rimeligt forsørgelsesgrundlag?
Og her bliver jeg bekræftet i, at der har været holdt et møde, hvor partikammeraterne i Enhedslisten skiftevis har rakt fingeren op og er blevet enige om, at man hele tiden skal sætte beløbene op og sætte flest mulige mennesker i længst mulig tid på de højest mulige ydelser.
Men det er simpelt hen ikke et mål, heller ikke for SF.
Hvordan kan hr. Finn Sørensen finde på at blandt de to ting sammen?
I den forbindelse er det, jeg siger, at hvis man virkelig 10 år før folkepensionsalderen mener, at man skal have det, der svarer til fulde dagpenge, hvilke andre grupper i samfundet skal så ikke også have et rimeligt forsørgelsesgrundlag?
Hvorfor skal folkepension ikke også være på det, hvis det er et rimeligt forsørgelsesgrundlag?
Hvad med kontanthjælpsmodtagere og alle mulige andre typer af offentlige forsørgelsesmodtagere?
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Nu tager hr. Karsten Hønges argumentation en lidt anden drejning, end da han var på talerstolen, og så må jeg jo spørge hr. Karsten Hønge, hvis det er det, han koncentrerer sig om: Vil det sige, at hvis den her sats, som man nu får ret til efter 40 år på arbejdsmarkedet, var lidt lavere, ville hr. Karsten Hønge så være indstillet på en videre diskussion af sådan et forslag?
Er det det, der ligger i det?
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Altså, nu må jeg lægge mig i slipstrømmen af en tidligere ordfører, der har været på talerstolen og bedt hr. Finn Sørensen om simpelt hen at lytte efter
ellers giver det jo ikke mening at stå her i Folketingssalen og have en dialog.
Det giver ganske enkelt ingen mening, hvis hr. Finn Sørensen ikke vil eller ikke er i stand til at reflektere over det, der rent faktisk bliver sagt.
I min ordførertale var jeg inde på flere gode grunde til, at der er nogle styrker i det her forslag, og flere gode grunde til, at der er nogle svagheder.
En af grundene er, at man ender på en meget høj forsørgelse, som vil trække rigtig mange mennesker over på den her ordning, hvor 10 mia. kr. ikke er i nærheden af at forslå til at betale for det.
Men nu er, så vidt jeg kan forstå, rollefordelingen her, at hr. Finn Sørensen som ordfører skal prøve at træne i at svare på de spørgsmål, jeg stiller, og ikke bare stille spørgsmål den anden vej.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-11:
Jamen det, der er utrolig vigtigt for mig, når man vurderer, om folk er syge, og om de har arbejdsevne, er sådan set ikke at kigge på, hvor mange timer de kan arbejde – det er at kigge på, om der er nogle muligheder for at udvikle dem.
Der står også hele tiden, at man skal kigge på muligheden for at udvikle dem, og om de kan bide sig fast på arbejdsmarkedet og komme ud nogle timer.
Hvis der er nogle, der kan det, så tror jeg faktisk, at de har bedst af at være på arbejdsmarkedet.
Derfor synes jeg da, vi skal tage den diskussion, og jeg ved jo, at både hr. Karsten Hønge og jeg sidder i forligskredsen, og jeg er heller ikke et sekund i tvivl om, at vi kommer til at diskutere det igen i dag.
Og den diskussion skal vi da tage, men jeg er bare ikke så sikker på, at det er den rigtige løsning, for der er også rigtig mange mennesker, som vi også har snakket med, som er startet med færre timer, og som faktisk har fået flere timer i dag, og for dem ville det jo måske have været rimelig skidt, hvis vi havde sat et eller andet minimumstimetal.
Men jeg er selvfølgelig altid klar til at diskutere den del, og det kommer vi jo også til igen.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Det er lige der, jeg synes at hr. Leif Lahn Jensen blander det sammen, for det, hr. Leif Lahn Jensen gør, er jo at bruge argumenterne mod et timetal i en førtidspensionssammenhæng.
Jeg synes ikke, at ordførerens argumenter er stærke nok, men jeg anerkender, at man kan argumentere på den måde, som hr. Leif Lahn Jensen gør, i forhold til førtidspension, hvor man jo kan bruge argumentet om at udvikle en arbejdsevne.
Men her taler vi om seniorførtidspensionister, og de skal ikke udvikle noget som helst – de skal have nogle gode år som seniorer.
Derfor er det, at jeg igen prøver at spørge, om ikke Socialdemokratiet kunne komme os i møde i forhold til seniorførtidspensionisterne, altså at man på det område lægger et timetal ind, så det gør det meget lettere tilgængeligt for alle parter at kunne håndtere ordningen.
Klaus Markussen (V), 2017-05-11:
En af mine pointer i min ordførertale var netop, at de to ordninger skal ses i en sammenhæng.
Så på det punkt vil jeg tillade mig at glæde mig over, at vi måske ser ens på tingene.
For mig er det vigtigt, at man altid tager udgangspunkt i den enkelte på baggrund af en konkret og individuel og saglig vurdering og ikke alene på baggrund af time og alder.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Jo, men sagen er bare, de to typer pensioner minder om hinanden på nogle punkter, mens de på andre punkter er helt forskellige – målgrupperne er jo helt forskellige, helt forskellige.
Her taler vi jo om de mennesker, der er 5 år før pensionsalderen, og derfor har man jo også sagt, at her skal man behandle dem på en anden måde, ved at de har en anden måde, de skal visiteres på, og man undersøger deres potentiale på en helt anden måde.
Derfor vil jeg bare spørge Venstres ordfører, om en af de ting, der kunne gøre ordningen mere attraktiv og let forståelig og let tilgængelig og håndterbar for både a-kasse og jobcenter, ville være, at man sagde: Fordi de er en helt særlig målgruppe, der netop ikke skal udvikle en arbejdsevne, fordi de er på vej mod pensionsalderen, kunne der for den her gruppes vedkommende indlægges et minimumstimetal.
Klaus Markussen (V), 2017-05-11:
Det, jeg sagde, var, at jeg glæder mig over, at mange af dem, der ansøger, rent faktisk får det tildelt, men jeg var netop også inde på, at det godt kan være, at vi skal udbrede kendskabet til ordningen, og jeg glæder mig også over, at den pointe var med i ministerens oplæg tidligere i dag.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Jeg blev lige en anelse forvirret, men den forvirring kan hr. Klaus Markussen sikkert fjerne ved at opklare noget for mig.
På den ene side kan jeg høre, at Venstre mener, at det antal, der søger, øjensynlig er rigtig okay, eller er det?
Hvis det er det, hvorfor kan man så ikke igangsætte kampagner for at få flere til at søge?
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-11:
Det er jeg enig i.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Det bliver vi jo så nødt til.
Det er sikkert noget være folketingssnak for alle dem, der sidder og lytter med, men det er jo vigtigt at finde ud af, hvem der har magten, om man så må sige.
Hvad er det for nogle forligspartier, der har magten over den ordning, der hedder seniorførtidspension?
Det skal vi da have afklaret, så vi kan finde ud af, hvem det er, vi skal trykke på maven for at få en ordentlig ordning.
Så det må vi bare i fællesskab bede ministeren om at afklare.
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-11:
Problemet med det, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen
, er jo, at det var en del af velfærdsforliget, men det blev løftet ind i førtidspensionsog fleksjobreformen.
Det er vel også derfor, at Socialdemokratiet har så meget imod det, at de ikke vil være med til at lave noget nu her – det er, fordi det ligger derinde i aftalen.
Og det ligger ikke, så det er til frit spil i velfærdsforliget.
Men det kan vi jo spørge ind til, det kan vi få ministeren til at afklare en gang for alle.
Er det en del af forliget, eller er det ikke?
Og hvis ikke det er det, synes jeg da vi i fællesskab skal fremsætte et forslag om, hvordan man sikrer seniorførtidspension.
Men lad os få det afklaret af ministeren en gang for alle.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Nu er jeg sympatisk indstillet over for det her forslag, og så er det jo rart at møde nogle, der også er det.
Men derfor behøver vi jo ikke at blive hellige.
Men jeg forstår ikke, at ordføreren bliver ved med at sige, at seniorførtidspension er rykket ind i forligskredsen om førtidspension.
Mig bekendt blev der ikke foretaget nogen ændringer i lov om social pension, når det drejer sig om seniorførtidspension.
Det er jo hr. Bent Bøgsted, der er en del af det forlig, for det var Dansk Folkepartis figenblad skråstreg undskyldning for at forringe efterlønsordningen.
Det er Enhedslisten og SF ikke.
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-11:
Jo, helt sikkert.
Altså, mit problem er jo bare, at dengang, hvor aftalen om førtidspension og fleksjob blev lavet, blev seniorførtidspension løftet ind i den store aftale om førtidspension og fleksjob, og derfor er seniorførtidspension inde under den paraply og omfattet af det forlig, som ligger der.
Det er sådan set det store problem.
Og det er måske også derfor, at der er så meget modvilje i forligskredsen over for lige at lave nogle aftaler på det her område her og nu.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Hvis jeg bare troede på, at en vejledning og en kampagne for det her ville være nok, men det er der bare ikke noget, der tyder på, det er.
Det, som jeg oftest tror vi støder på, når vi præsenterer ordningen for folk – det kan være i a-kasser eller andre steder, hvor man er til møde – er, at man ikke forventer, at man kan leve op til kriterierne i ordningen.
Man kan så i en anden sammenhæng diskutere, hvordan kriterierne skal være i forhold til at få den almindelige førtidspension.
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-11:
Jamen, altså, det, der kan gøres, er jo, at Beskæftigelsesministeriet tager fat i kommunerne og sørger for, at de får en ordentlig vejledning om det her.
Men jeg har forstået det sådan, at vejledningen omkring seniorførtidspension er noget, der skal aftales i forligskredsen om førtidspension, og der vil det være oplagt at tage det med.
Jeg synes jo, at der skal være direkte besked til kommunerne om, at hvis folk, der kommer, er nedslidte af det arbejde, de har, og ikke kan klare det arbejde mere, så skal de i betragtning til en seniorførtidspension eller til et fleksjob.
Det var det, der var vores indgang til det, dengang reformen blev lavet, og det er stadig væk gældende.
Det kunne forligskredsen jo sende ud til kommunerne og sige, at det er sådan, reglerne er, men det er desværre ikke det, der bliver sendt ud til kommunerne.
Så jeg vil råde hr. Karsten Hønge til at tage det op i forligskredsen og se, om man ikke lige kunne se på, hvordan det står i den her vejledning, der bliver sendt ud til kommunerne, for der trænges til at blive ændret noget.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Først og fremmest tak for den konstruktive og venlige måde, Dansk Folkeparti har taget imod beslutningsforslaget på.
Det lyder jo også, som om vi nok kunne få masseret et forslag på plads, hvis vi brugte lidt tid, fordi det simpelt hen ikke er afgørende for SF, om det for så vidt er 5 timer eller 7½ time eller 10 timer.
Vi leder simpelt hen efter måder, hvorpå vi kan blive bedre til at få det her tilbud til at passe til de mennesker, der er derude.
Derfor vil jeg sådan set
også lige spørge hr. Bent Bøgsted: Når der nu i dag er 650 mennesker, der har taget imod ordningen – da man indførte ordningen, skønnede man, at man i 2020 ville have 8.500 omfattet af den – har Dansk Folkeparti så nogle bud på, hvordan vi får udbredt ordningen?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-11:
Hvis jeg husker rigtigt, er det sådan, at når man skal vurdere, om en person skal på seniorførtidspension, skal man i hvert fald se på, om det giver mening, og vedkommende bliver ikke sat på ressourceforløb, i praktik og sådan nogle ting.
Så det siger jo sig selv, at hvis der er tale om meget få timer, og der ikke er nogen udvikling i det, giver det jo ingen mening at sende en person i job – så skal vedkommende have en seniorførtidspension.
Det er jo det, jeg mener at medarbejderne på jobcentrene skal vurdere.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Det taler jo næsten for sig selv, at det omtales som et godt bidrag, og så betegner man det i samme åndedrag som overbudspolitik og tager, synes jeg, overdrevet bestik af, at det ikke lykkedes at skaffe et flertal imod ødelæggelse af efterlønsordningen.
Og så konkluderer man, at vi ikke skal slås for noget, der ligner.
Det er så bare ærgerligt.
Hensigten med det her er at sikre nogle rettigheder.
Det har ordføreren klart forstået, altså nogle rettigheder til de mennesker, der kom tidligt på arbejdsmarkedet, så de ikke skal stå med hatten i hånden eller blive tvunget til at arbejde, til de falder døde om.
Det er jo sådan set grundtanken i det her forslag.
Det afviser ordføreren.
Det er fair nok, men så spørger jeg bare: Hvilke rettigheder har ordføreren så som forslag til noget, der kan tilgodese en gruppe mennesker, som vi i øvrigt er enige om at forsvare, når vi diskuterer spørgsmålet om højere pensionsalder?
Jeg vil gerne lige have, at ordføreren bekræfter, at det, Enhedslisten foreslår, ikke er en tvang til at trække sig tilbage.
Og jeg vil gerne have, at ordføreren forholder sig til, at hvis folk har gode arbejdsvilkår og et helbred, der er i orden, så fortsætter de med at arbejde længe efter efterlønsalderen og også folkepensionsalderen for den sags skyld, og at den økonomiske forskel mellem at have et job og så f.eks. at skulle trække sig tilbage på dagpenge for langt de flestes vedkommende er så stor, at det ikke er attraktivt af økonomiske grunde.
Så jeg vil gerne have, at ordføreren bekræfter, hvad det rent faktisk er, vi diskuterer.
Og så vil jeg bare sige til ordføreren, at med den argumentation, ordføreren bruger, er det jo helt uforståeligt, at Socialdemokratiet overhovedet indførte efterlønsordningen i sin tid.
Den byggede ikke lige præcis på det her princip, men antallet af år på arbejdsmarkedet og medlemskab af a-kassen var dog et vigtigt kriterium for at have ret til efterløn.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
SF påskønner Enhedslistens forsøg på at præsentere en model, der giver flere muligheder for, at hårdtarbejdende mennesker kan få nogle gode og værdige år som seniorer, og vi synes, det er et godt bidrag til en vigtig debat – så langt, så godt.
Men vi synes også, forslaget rummer en række problemer.
Jeg synes, at ordningen er alt for firkantet.
Det er der jo også klare fordele ved, nemlig at det bliver letforståeligt, og en ordning som den her vil basere sig på nogle letgennemskuelige og klare rettigheder.
Til gengæld tager den ikke hensyn til, at vores liv er meget forskellige.
Så synes jeg også, at forslaget vækker en tanke om, at man i Enhedslisten måske har haft et møde, hvor alle nærmest har haft fingeren oppe og bidraget til debatten, især ved at foreslå endnu en forbedring.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at det vil være umuligt at overgå det her forslag fra Enhedslisten.
Jeg har indtryk af, at alle, der havde fingeren oppe på det her møde, er blevet imødekommet eller måske ovenikøbet overgået af en anden partikammerat, der lige synes, at endnu flere skal have endnu flere penge.
Jeg må bare konstatere, at det ikke lykkedes at forsvare efterlønnen, tværtimod var det et stort flertal, der ved valget i 2011 besluttede, at efterlønnen skulle ødelægges.
Enhedslistens forslag er ikke bare en genindførelse af efterlønnen, men en kraftig forbedring.
Forslaget betyder, at rigtig mange mennesker vil kunne gå på den her nye efterløn som 56-årig, 57-årig eller 58-årig og ikke bare på den gamle efterlønssats, men på fulde dagpenge.
Hvis jeg nu skulle finde et meget pænt ord for det, ville jeg kalde det overbudspolitik; altså en langt lavere aldersgrænse til en væsentlig højere ydelse.
Vi ser altså hellere i SF, at man bruger pengene mere præcist, sådan at de målrettet hjælper de mennesker, der virkelig har brug for en hjælpende hånd.
I stedet for at tage udgangspunkt i Enhedslistens forslag tror jeg, at det vil være bedre at prøve at finde ud af, hvor mange år borgerne har tilbage på arbejdsmarkedet, når man skal udregne deres pensionsdato.
I Enhedslistens forslag behandler man borgerne ens, uanset hvilket liv de har haft.
SF synes, det er et godt bidrag, fordi det holder den helt nødvendige debat i gang om, hvordan vi kan skrue en model sammen for vores seniorer, og jeg synes, det er et interessant bidrag.
Man har jo også her i Enhedslistens forslag forsøgt at lade sig inspirere af, er jeg da sikker på, den tyske model og delvis af den norske model.
Det er et godt bidrag, men mere end det synes jeg ikke rigtig at jeg kan svinge mig op til at kalde det.
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-11:
Jamen det er da rigtigt nok.
Det var også derfor, at vi i sin tid indførte seniorførtidspension – det var netop for at tilgodese folk, der var nedslidte.
At vi så ikke kunne komme igennem med mere end 5 år før pensionsalderen dengang, er så noget andet, men det krævede jo et flertal, og det havde vi i hvert fald ikke dengang ved de forhandlinger.
Vi mener ikke, at det skal bygges op, så det skal være et bestemt antal år, før man når pensionsalderen; det er, når man er nedslidt, man skal have de muligheder.
Om det er 5 eller 7 eller 10 år, før man når pensionsalderen, er svært at sige – det er forskelligt fra person til person.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Jeg tror ikke, det er utopi at få en sådan et arbejdsmarked, men jeg er enig i, at det ikke er noget, der ligger lige om hjørnet, når man ser på, hvad flertallet her i Folketinget er indstillet på og ikke indstillet på.
Der må jeg jo bare sige, at Dansk Folkeparti er en del af det flertal, som stærkt har forringet vilkårene for den gruppe, vi taler om – altså dem, der kom tidligt på arbejdsmarkedet – nemlig ved at medvirke til forringelser af efterlønsordningen og ved at medvirke til forringelser af dagpengesystemet ved at skære ned på dagpengeperioden og gøre det endnu sværere at genoptjene dagpengeretten.
Så jeg synes jo, at Dansk Folkeparti har et helt særligt ansvar for at komme med nogle konkrete forslag, der hjælper den gruppe her.
Igen må jeg sige: Ja, man kan sagtens skyde et princip ned om, at retten til tidlig tilbagetrækning skal være betinget af antallet af år på arbejdsmarkedet.
Men så har man søreme en forpligtelse til at komme med nogle helt konkrete forslag, der hjælper den meget, meget store gruppe, vi taler om; det er jo langt over 100.000 mennesker, for nu at være forsigtig.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-11:
Jeg synes også, at man som folketingsmedlem har en forpligtelse til at lytte, og det har hr. Finn Sørensen jo ikke gjort.
Han har overhovedet ikke lyttet til min tale, og det synes jeg også hr. Finn Sørensen har en forpligtelse til.
Jeg sagde noget om at lave bedre seniorordninger og bedre arbejdsmiljø, et arbejdsmarked, der er mere rummeligt.
Og så sagde jeg også, at der skulle oprettes en tænketank, som vi jo netop satte op, da vi var i regering, så den netop kunne fortælle os helt præcist, hvad det er for nogle løsninger.
Så jeg er bare nødt til at sige, at jeg også gerne vil bede hr. Finn Sørensen om at lytte i stedet for at prøve at vende og dreje det i forhold til, hvad han nu har lyst til.
Så det er også et andet ønske herfra.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Så er det jo bare, jeg igen igen spørger: Hvad er ordførerens konkrete forslag til løsninger for de mennesker, så de bedre kan holde til at være på arbejdsmarkedet, og så det også er økonomisk attraktivt?
Hvad er de konkrete forslag?
Det er da i orden, at man skyder det, som kommer fra Enhedslisten, ned.
Men når man anerkender, at der er de problemer, vi peger på, så har man da ligesom en forpligtelse til selv at komme med nogle konkrete forslag, som vi så kan diskutere ud fra.
Det savner jeg altså virkelig fra hr. Leif Lahn Jensen.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-11:
Jeg er fuldstændig enig i, at det ikke er en tvang.
Men jeg er bare ikke enig i, at det er den rigtige løsning.
Og jeg går faktisk ind for, at de skal blive længere tid på arbejdsmarkedet, hvis de kan.
Det, vi så bare skal forsøge, er at gøre alt, hvad vi kan, for at få dem til at blive længere tid på arbejdsmarkedet.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Jeg spørger bare ordføreren: Hvem er det, der skal afgøre, om folk kan og vil blive længere på arbejdsmarkedet?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-11:
Tak for det.
Enhedslisten har fuldstændig ret i, at der er problemer på dette område, og derfor er det også rigtig godt at tage denne debat.
En fjerdedel af 3F's medlemmer har forladt arbejdsmarkedet, inden de bliver 60 år, og dem, som har arbejdet, siden de var 17 år, og knoklet lige siden, kan ikke holde til at arbejde, til de er langt over 70 år.
Det viser jo bare, at vi rent faktisk har et problem.
Men jeg er også i tvivl om, om det her så er den rigtige løsning.
Skal man have ret til at trække sig tilbage på dagpenge efter 40 år på arbejdsmarkedet og 35 år som medlem af en a-kasse?
Det kan man jo spørge sig selv om.
Jeg er bare nødt til at sige: Tja, så kan jeg jo trække mig tilbage om 7 år og gå ned i tid om 2 år.
Det kan da godt være, at mine børn og andre synes, at jeg ligner en senior, men det synes jeg ikke selv endnu.
Jeg synes måske, det er lige tidligt nok at begynde at tænke det – og er det egentlig det, vi vil?
Jeg mener, at vi har brug for alle de her seniorer, og i stedet for at få dem til at trække sig tilbage vil jeg hellere være med til at give dem et godt arbejdsliv med mulighed for at blive længere på arbejdsmarkedet og alligevel nogle gode år som pensionist.
Hvordan skaber vi et rigtig godt arbejdsmiljø?
Og hvordan gør vi vores arbejdsmarked mere rummeligt?
Det er jo også nogle af de ting, vi skal have nogle bud på.
Men samtidig vil jeg på det kraftigste anbefale regeringen igen at nedsætte den tænketank, som de desværre nedlagde, og igen droppe tanken om en yderligere forhøjelse af pensionsalderen.
Så er der finansieringen af forslaget, som forslagsstillerne mener løber op i 10 mia. kr.
Jeg kan godt være i tvivl om, om det holder.
Jeg kan godt være i tvivl om, om der er flere end det, der stopper, og om vi egentlig har penge til det.
Hvis man gør noget som det her, skal det selvfølgelig gennemregnes meget mere end noget, der fylder en side, og når det drejer sig om så mange penge, er det efter min mening egentlig også noget, der burde løftes i forbindelse med en finanslov.
Så jeg er helt enig med Enhedslisten i, at vi skal tage disse problemer med nedslidning meget alvorligt, men med de ting, jeg har nævnt, kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.