runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-28:
Tak for det, og tak til statsministeren.
Uden at være polemisk vil jeg sige, at jeg kender statsministeren som et menneske, som faktisk mener det, hun siger.
Jeg er jo også selv nordjyde, så jeg blev nødt til at ændre mit spørgsmål lidt, efter at jeg hørte, at statsministeren faktisk ret konsekvent sagde, at de her mennesker, som har infiltreret, har handlet samfundsundergravende og skal fyres.
Hvornår kan vi se, at der kommer reel handling bag ordene?
Har statsministeren tænkt sig ligesom at bruge den magt, der ligger i at være statsminister, til at kommunikere klart ud til regioner og kommuner, at det her ikke er noget, vi har en tolerance over for?
Det kunne jeg godt være interesseret i at vide, for jeg tror, at det er det, der skal til.
Vi har set en udsendelse for nylig, som foregår i Gellerupparken, og hvor vanskeligt det end er, er det jo også noget, som vi kan træffe et valg om.
Vi kan sætte os ned og snakke om, hvorvidt det er et problem, men nu er erkendelsen der jo; nu har vi set det, og vi ved, det er der, og problemet er jo, at ofre eller vidner pludselig ændrer mening efter ganske få timer.
Så det er staten, der skal få øje på det.
Har statsministeren tænkt på eventuelt at overvåge så kraftigt i de her områder, at det her bliver umuliggjort?
Det kunne jeg også godt tænke mig at få et svar på.
Mette Frederiksen (S), 2025-03-28:
Jeg vil tage det første spørgsmål først.
Jeg synes jo, at det bl.a. er takket være den socialdemokratiske ordfører, at der er kommet en bredere samfundsdebat om det, vi kan kalde den tredje erkendelse – altså at holdninger og værdier er en lige så vigtig ting at gå op i som alt muligt andet.
Nu er der så tilvejebragt et første vidensgrundlag.
Jeg vil bare advare om, at mørketallet, tror jeg, ser helt anderledes ud, for det her er noget af det, der kommer til at blive sværest at undersøge, og så må vi jo overveje, hvordan vi får fulgt konkret op på det her.
Jeg har det sådan, at velfærdssamfundet ikke bare er et serviceorgan.
Når vores børn går i skole eller i daginstitution, er det ikke kun for at lære noget eller for at være et sted.
De demokratiske institutioner er jo væredibærere.
De er ansigtet på Danmark og på det velfærdssamfund, vi gerne vil være, og der kan man selvfølgelig ikke arbejde, hvis ikke man deler de grundlæggende værdier.
Så her er da et arbejde, som vi må afdække.
I forhold til shariarådene vil jeg sige, at dem er der heller ikke plads til i Danmark, og jeg glæder mig i øvrigt over det her forslag om at gøre kriminelle klanfamilier sammenlignelige med bandekriminelle.
Det kan i hvert fald være en af vejene frem.
Zenia Stampe (RV), 2025-03-28:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg faktisk ikke tror, at vi er helt så langt fra hinanden, som statsministeren tror.
Jeg har det også sådan, at hvis folk ikke abonnerer på de grundlæggende værdier i Danmark, har jeg også svært ved at forstå, hvorfor man er her.
For det vil vi jo ikke have skal laves om.
Men jeg hørte også og bed mærke i og satte pris på, at statsministeren understregede alle dem, som gør det godt og tager Danmark til sig.
Derfor har jeg lyst til at stille det her ret grundlæggende spørgsmål, som jeg bare tror er meget vigtigt for dem derude, som tager Danmark til sig, og som jeg ikke er sikker på at alle er enige i.
Men jeg er spændt på statsministerens svar.
Mener statsministeren, at det er muligt at være dansker i hjertet, men også troende muslim?
Er det muligt?
Jeg gør, men jeg tror, det er ret vigtigt for folk derude at vide, om det er noget, som statsministeren også tror på.
Mette Frederiksen (S), 2025-03-28:
Jeg bruger normalt ikke meget tid på sådan større teologiske og religiøse diskussioner.
Det kommer vel an på, hvad man lægger i »troende muslim«.
Det er jo en lovbog.
Men muslimer findes jo i mange farver og afskygninger, ligesom kristne og alle andre religiøse grupper gør.
Så det kommer vel an på, om man accepterer det, som en tidligere socialdemokratisk udlændingeminister har sagt, nemlig at religion har vigepligt for demokratiet.
Hvis demokratiet kommer først og er ukrænkeligt og indiskutabelt, kan man selvfølgelig sagtens have sin private tro, men det kræver jo, at det vil være i den rækkefølge.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-28:
Mange tak.
Mange tak for at møde frem i dag til den her debat, og tak for talen.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optaget af konventionerne, og vi er optaget af de her kriminelle udlændinge, som vi ikke kan udvise på grund af bl.a. artikel 8 i den europæiske menneskerettighedskonvention om retten til familieliv.
Vi har jo set flere gange, at domstolene bliver underkendt på grund af retten til familieliv i forhold til at udvise dem – i forhold til tilknytningen til familie her i Danmark.
I Det Konservative Folkeparti har vi foreslået, at vi skulle træde ud af den europæiske menneskerettighedskonvention og træde ind igen med forbehold for netop artikel 8 om den her ret til familieliv, sådan at vi fremadrettet ville kunne udvise de kriminelle udlændinge, som vi gerne vil udvise, uden at vi nu skal tage det der hensyn til retten til familieliv.
Derfor er jeg nysgerrig efter at vide, om statsministeren er klar til sådan et tiltag.
Mette Frederiksen (S), 2025-03-28:
Og det bliver meget, meget svært at stå på de internationale reglers side i nogle sammenhænge, hvis man ikke respekterer og anerkender dem i andre sammenhænge.
Så jeg vil hellere gå efter at få lavet artikel 8 om, og jeg vil måske især rette fokus hen imod den ret aktivistiske domstol og fortolkningen af artikel 8, altså retten til familieliv.
Det er jo en meget, meget grundlæggende værdi, men der er sket det, når man kigger på nogle af de internationale spilleregler på det her område, at de ganske enkelt beskytter de forkerte.
Altså, individet og individets ret kommer til at stå over kollektivets velbefindende.
Og så bliver balancen for skæv.
Men med hvad vi ser internationalt lige nu, vil jeg mene, at det er forkert at begynde at opsige internationale spilleregler.
Det placerer Europa et rigtig, rigtig svært sted i forhold til forsvaret af dem på andre områder.
Mads Olsen (SF), 2025-03-28:
Den dokumentar, hr. Kim Edberg Andersen refererer til, »Ghetto«, der kom på TV 2 for et par dage siden, er jo rystende – shariapatruljer og shariaråd og alt muligt andet.
Jeg er glad for, at statsministeren gerne vil slå hårdt ned på de her kriminelle klaner, ligesom vi i SF også har foreslået det.
Jeg er glad for, at der nu sker noget her; det er et godt skridt i den rigtige retning.
En af de ting, dokumentaren også viser, og som jeg synes virker helt vildt underligt, er det her med, at boligselskaberne har mulighed for at opsige lejere, hvis de har en ubetinget dom for kriminalitet, der er utryghedsskabende, men problemet er, at de ikke automatisk får besked om det, når der er faldet en dom, hvilket jo kan tage rimelig lang tid.
Så de skal søge aktindsigt efter aktindsigt for at få at vide, hvornår der falder en dom.
Det er jo noget bureaukratisk bøvl, som alle, tænker jeg, er imod.
Det er i hvert fald sådan, det bliver fremstillet af boligselskabet.
Mette Frederiksen (S), 2025-03-28:
Jeg må starte med med skam at erkende, at jeg ikke har set den pågældende dokumentar.
Men jeg kan desværre alt for godt forestille mig, hvad der er indeholdt deri.
Jeg afviser i hvert fald ikke nogen idéer, det vil jeg gerne sige, og vil jo opfordre til, at Folketingets partier sammen med ministeren efter sådan en dokumentar ser på, hvor der så er huller i lovgivningen, og hvor vi kan gøre endnu mere.
Så det arbejde vil jeg foreslå, hvis ikke det allerede er sat i gang, altså at man går til det på den måde.
Vi har diskuteret det her med at kunne smide folk ud af boligområder igennem mange år, og en del har været imod.
Jeg er rigtig glad for, at det bliver gjort rundtomkring, for familier skal jo ikke terrorisere deres naboer, og det at have tryghed, hvor man bor, er noget af det allerallermest afgørende.
Og hvis man kigger på et utryghedsbarometer, kan man jo se, at der er en sammenhæng mellem det, vi diskuterer i dag, og så oplevelsen af utryghed.
Den kommer jo ikke ud af det blå.
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg blev lidt positivt overrasket herovre.
Jeg synes faktisk, det var ret befriende at mærke lidt klassekamp oppe fra talerstolen, for jeg må ikke så overraskende indrømme, at jeg er meget enig i den kritik, der er dér.
Men der, hvor kæden ryger af for mig, er i forhold til noget andet.
Jeg må indrømme, at jeg synes, at der er noget af det samme problem omkring arbejdspligt.
Jeg kan simpelt ikke forstå, at de bliver ved med at fremhæve det som et godt eksempel, for der er intet danske værdier over, at du ikke får en rigtig løn, at du ikke har rigtige kolleger, at du ikke har en tillidsrepræsentant, at du ikke har en overenskomst, at du ikke har rettigheder.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Dansk Folkeparti deler ministerens bekymring over det konkrete forslag fra KLAR-alliancen.
Men sandheden er jo også, at der i mere end tre årtier kun har været ét parti, der konsekvent har advaret om risiciene og farerne ved en lempelig udlændingepolitik, og det parti er Dansk Folkeparti.
Derfor vil jeg godt spørge, hvorfor Socialdemokratiet op til forrige valg var ude med et udlændingeudspil, der hed »Retfærdig og realistisk«, og som indeholdt en lang række af forslag til stramninger af dansk udlændingepolitik: et loft over ikkevestlig indvandring, forbud mod flerkoneri, lukning af muslimske friskoler, udrejsecenter i et tredjeland, frakendelse af statsborgerskab ved kriminalitet, nægtelse af udviklingsbistand til lande, der ikke vil tage imod deres egne statsborgere, og forlængelse af grænsekontrollen.
Med hensyn til alle de forslag har Dansk Folkeparti fremsat næsten dem alle sammen.
Er det ikke en utroværdig måde at drive politik på at brage frem i valgkampe med store budskaber om, hvad man gerne vil gøre med udlændingepolitikken, hvis man ikke stemmer for selv samme forslag?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-03-28:
Tak for det.
Statsministeren kommer selv ind på det her med, at konventionerne ligesom begrænser os i den udlændingepolitik, vi rigtig gerne vil føre her i Danmark.
De er en begrænsning i forhold til hjemsendelse, en begrænsning i forhold til udvisning, begrænsning, i forhold til hvem det er, vi reelt set ønsker at give statsborgerskab til, og en begrænsning i forhold til det her med frakendelse af statsborgerskab.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre statsministeren, om statsministeren mener, at man har gjort nok i forhold til det her konventionsarbejde.
Mener statsministeren helt seriøst, at det er godt nok?
Mette Frederiksen (S), 2025-03-28:
Der er jo faktisk netop sat et arbejde i gang med henblik på at se, om man på en eller anden måde kan screene dem, der ansøger om statsborgerskab, og hvor det sådan er mere af holdningsmæssig karakter, at vi kan have et problem som Folketing med, at de opnår statsborgerskab.
Så det arbejde er sat i gang.
Mit endemål, kan man sige, for det arbejde, jeg er i gang med med de internationale konventioner, er jo, at vi i virkeligheden skal kunne gøre statsborgerskabet betinget.
Det er den vej, jeg synes vi skal gå i forhold til statsborgerskabet.
Det er jo et kæmpe privilegium at få et dansk statsborgerskab – et kæmpe privilegium!
Jeg kan næsten ikke forestille mig et større privilegium i vores samfund.
Der kunne jeg egentlig godt tænke mig – men det ville kræve, at vi får ændret statsborgerskabskonventionen – at vi kunne gøre det betinget, så man kan fratage det fra flere mennesker, hvis de så forbryder sig mod vores fælles spilleregler.
Så gør jeg bare opmærksom på, at Dansk Folkeparti jo de facto dannede flertal i Folketinget i ganske mange år, nemlig fra 2001, og frem til der kommer en socialdemokratisk regering.
Der er altså færre, der får asyl i dag end i de år, hvor Dansk Folkeparti, i hvert fald fra 2007, de facto dannede flertal i Danmark.
Per Larsen (KF), 2025-03-28:
Tak for det, formand.
Det har i rigtig mange år efterhånden været en fremragende ordning, hvor man opsamler de utilsigtede hændelser, sådan at man kan blive klogere af dem og på den måde sikre, at tilsvarende utilsigtede hændelser ikke pågår flere gange.
Det fremgår også af lovforslaget, at ordningen skal fortsætte fuldstændig uændret.
Vi er også trygge ved, at regionerne overtager opgaven.
Fremover kommer et antal medarbejdere så til at arbejde hos regionerne i stedet for hos staten, og på den måde er der jo reduceret i antallet af statslige medarbejdere, som regeringen har lovet.
Vi støtter forslaget.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-03-28:
Jeg tror også, jeg vil gøre det relativt kort.
Med dette lovforslag overtager Danske Regioner ansvaret for at modtage og analysere indberetninger af utilsigtede hændelser og stå for driften af Dansk Patientsikkerhedsdatabase.
Baggrunden for, at vi står her i dag, er jo den diskussion, der kørte sidste år, hvor et forslag fra regeringen ville have ført til, at databasen blev lukket.
Det medførte som bekendt en hel del kritik og bekymring fra faglige organisationer, patientforeninger og ordførere, herunder jeg selv, og jeg vil derfor gerne takke ministeren for at lytte og finde en god løsning, hvor databasen bevares, men blot flyttes organisatorisk.
I Radikale Venstre støtter vi naturligvis lovforslaget.
Karin Liltorp (ALT), 2025-03-28:
I Alternativet hilser vi det velkommen, at vi får mulighed for at sikre den fortsatte eksistens af Dansk Patientsikkerhedsdatabase.
Det er en database, der gennem mange år har været med til at fremme netop det, vi skal værne allermest om i vores sundhedsvæsen, nemlig en åben og lærende kultur, hvor fejl bruges til forbedring, ikke til fordømmelse.
Vi skal altså lære af erfaringerne og gøre det bedre næste gang, og det er der forhåbentlig ikke nogen der kan være imod.
Herefter havde jeg skrevet en lang og rørende tale, men jeg kan forstå, at der er mange, der gerne vil hjem og holde weekend, så jeg vil skynde mig frem til konklusionen og sige, at Alternativet også støtter lovforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Vi står her nu igen til endnu en forespørgselsdebat om indvandringens konsekvenser og endnu en gang med en regering, som gerne vil lyde handlekraftig, men som reelt blot forsøger at dække over sin egen passivitet.
Om lidt skal vi sikkert høre fine ord og se bekymrede miner fra statsministerens side, men hvor er den konsekvente politik?
Hvor er viljen til at gøre det nødvendige?
Hvor er indrømmelsen af, at det netop er Socialdemokratiets og de andre partiers ansvar, at vi overhovedet står her i dag?
En jødisk kvinde blev for nylig brutalt overfaldet på Christiania af mænd med mellemøstlig baggrund.
Hun blev kaldt barnemorder, blev kvalt og slæbt hen ad jorden, mens 50 mennesker så på og grinede.
Ingen greb ind.
Det er en direkte konsekvens af den udlændingepolitik, der stadig i dag åbner dørene for migranter fra den muslimske verden, og som meget sjældent er konsekvent over for dem, når de bryder danske love og regler.
Den socialdemokratiske borgmester i Odense havde i den forbindelse en opfordring til kvinder og borgere, der føler sig usikre ved grupper af unge mænd med indvandrerbaggrund, der skaber utryghed: Gå i en stor bue uden om dem.
Hvad han burde have sagt, er selvfølgelig: Mit parti har en klar plan for at stoppe og tilbagesende den indvandring, der skaber problemer.
I stedet for bliver man bedt om at dukke nakken og undgå at gøre sig bemærket.
Det er et svigt.
I praksis understøtter man stadig den ødelæggelse af landet, der i årtier kun er blevet bremset af ét parti i Folketinget, nemlig Dansk Folkeparti.
Socialdemokratiet og regeringen giver ovenikøbet statsborgerskaber til udlændinge, der vil undergrave Danmark.
For få måneder siden gav man statsborgerskab til en person, der åbent, både før og efter vedtagelsen af loven, ønskede et forbud mod både Muhammedtegninger og homoseksualitet.
Selv om ingen konventioner forpligter Socialdemokratiet til at give statsborgerskaber til den salgs
mennesker
, gør man det alligevel med sin egen gode vilje.
Stadig i dag er Dansk Folkeparti det eneste parti, der råber vagt i gevær, siger fra og sætter danskernes tryghed, sikkerhed og frihed forrest hver eneste dag.
Det fortsætter vi naturligvis med.
Tak for ordet, og vi glæder os til debatten.
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-28:
Mange tak for det.
Som statsministeren ved, er jeg meget optaget af værdighed og af rettigheder, og det være sig lige fra anbragte, dem, som har været på børnehjem, dem i jobcenteret, som er syge og er i klemme.
Derfor var det også med meget stor alvor, da vi havde et møde ovre hos ministeren i forhold til de 11 eksempler på ansatte, som skulle møde netop borgere med deres rettigheder og med deres værdighed, men med mangler faglighed, som vi hørte det, kørte ud fra deres bias i stedet for på det, som de mennesker havde brug for.
Du skal have tillid til, at når du rækker ud til systemet, så bliver du grebet, og så bliver du hjulpet.
Noget af det er selvfølgelig helt åbenlyst kriminelt.
Men den del, som handler om, at nogen tror, at de faktisk hjælper ved at vejlede ud fra en bias, som de har, og den manglende faglighed, vil jeg rigtig gerne, at vi kunne gøre noget ved.
Nu sagde statsministeren, at alle idéer blev modtaget med kyshånd, så jeg vil høre: Hvad tænker statsministeren om, at vi også sætter ind i forhold til ledelse, men også i forhold til de tillidsvalgte, arbejdsmiljørepræsentanterne, i forhold til at få løftet fagligheden?
Mette Frederiksen (S), 2025-03-28:
Nu ved jeg ikke, hvad bias i den her sammenhæng dækker over.
Jeg vil tro, at nogle af de eksempler, I har fået gennemgået, er folk med indvandrerbaggrund, der i dag er ansat i den offentlige sektor, og som ikke lever op til de grundlæggende værdier i det danske samfund, og som lader være med at passe på børn eller på andre, fordi de familiært eller religiøst er forbundet til nogle andre.
Det er jo ikke bias, det er jo samfundsundergravende virksomhed; det er det, det er.
Jeg synes, de skal fyres.
Hvis man lader være med at anbringe et barn i Danmark, fordi man har et religiøst tilhørsforhold, så skal man da fyres.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Tak for det.
Først henviser statsministeren til, dengang Dansk Folkeparti havde flertallet.
Men læg det til side.
Jeg vil gerne tage fat i, at statsministeren siger det her med, at vi har erkendt problemerne nu, og at Socialdemokratiet har erkendt problemerne.
Men hvad nytter det at erkende problemerne, hvis man helt af egen vilje stemmer for at give statsborgerskab til mennesker, der vil forbyde homoseksualitet og ytringsfrihed i Danmark?
Hvorfor gør man det?
Hvorfor er det Socialdemokratiets ønske at give sådanne mennesker statsborgerskab – helt af Socialdemokratiets egen vilje – i stedet for at sige nej til sådanne mennesker, når der ikke er nogen konventioner, der forpligter en til at give statsborgerskab til den slags mennesker?
Statsministeren siger selv, at vi skal føre den strammest mulige udlændingepolitik, men det er jo ikke at føre den strammest mulige udlændingepolitik at give statsborgerskab til mennesker, der vil forbyde homoseksualitet og ytringsfrihed i Danmark.
Det her forslag har til formål at fastslå, at dansk ret og danske myndigheders afgørelse står over enhver religiøs praksis, herunder islamisk sharia.
Det er uacceptabelt, at der i Danmark eksisterer parallelsamfund, hvor imamer og religiøse råd agerer som uofficielle myndigheder i sager om ægteskab, skilsmisse, opdragelse og kriminalitet.
Den praksis underminerer retssamfundets autoritet og skaber et opdelt Danmark.
For at beskytte retsstaten og sikre, er det kun er Folketinget og domstolene, der sætter rammerne for lov og orden i Danmark, er det nødvendigt at forbyde enhver anerkendelse eller enhver anvendelse af shariapraksis i danske retsforhold.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-28:
Tak for det.
Først og fremmest tak til DF for det her beslutningsforslag.
Det er vigtigt, at vi får sat fokus på forholdet mellem myndigheder og de skyggemyndigheder, der desværre findes i parallelsamfund.
Skyggemyndighederne består af imamer og andre muslimske grupper og privatpersoner, som rådgiver om alt fra jobs, ægteskaber og konflikter, der alene burde håndteres af offentlige myndigheder.
Det er som med så meget andet: Vi kan ikke nedbryde parallelsamfundene, hvis deres eksistens bliver fortiet.
Derfor skal der ikke herske nogen tvivl om, at vi synes, at det er forkasteligt, at dele af samfundet mener, at man skal henvende sig til et shariaråd i stedet for at henvende sig til politiet.
Ikke nok med, at det modarbejder integrationen, er det også med til at undergrave de autoriteter, som er vigtige grundpiller i vores samfund.
Er der samtidig danske myndigheder, der bidrager til, at den tendens normaliseres, ved at henvise til parallelsamfund i deres myndighedsudøvelse, er det selvsagt ikke i orden.
Når det er sagt, er det også vigtigt for mig at understrege, at man generelt kan have tiltro til myndighederne.
Hvis man nu tager de sager, som forslagsstillerne nævner i deres beslutningsforslag, kan jeg forstå, at den praksis er blevet ændret.
Det fremgår bl.a. af Familieretshusets retningslinjer, at medarbejderne ved bekymring for æresrelaterede konflikter, religiøse problemstillinger eller negativ social kontrol kan henvise til sikkerhedskonsulenterne.
Det er tilsvarende blevet indskærpet over for sikkerhedskonsulenterne, at rådgivning i enkeltsager heller ikke fremover må involvere samarbejde med imamer eller andre religiøse autoriteter.
Endelig kan jeg også forstå, at Udenrigsministeriet i 2022 stoppede deres praksis med at legalisere skilsmissedokumenter udstedt af islamiske trossamfund.
Der er altså en del eksempler på, at myndighederne selv har rettet op, uden at det har været nødvendigt med ny lovgivning her fra Christiansborg.
Det har vist sig, at løsningen ikke altid er flere regler og mere bureaukrati.
Man kan komme langt ved at droppe berøringsangsten, tale højt om problemerne, bakke op om de ledere og medarbejdere, der er i den spidse ende, og så få sagt fra over for misforståede hensyn.
Det er derude, at vi bedst værner om vores værdimæssige fællesskab, og det er der, vi sikrer os, at de institutioner, som vores samfund er bygget på, også består.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Tak for det.
Jeg vil bare tage fat i den her naivitet, som ministeren giver udtryk for, når han siger, at vi kan løse alt derude ved bare at sende nogle signaler.
Altså, ministeren har jo sendt, jeg ved ikke hvor mange signaler herinde fra Folketinget, eksempelvis om, at han ønsker, at hans egne kommunalbestyrelsesmedlemmer og egne borgmestre ude i kommunerne skal forbyde halalsvømning.
Det signal bliver ikke engang opfanget af hans egne partimedlemmer.
Hvordan bilder han sig ind at signaler sendt ud i samfundet til generelle personer placeret i systemet så bliver opfanget af de mennesker, der sidder derude?
Jeg synes, at det er naivt, og jeg vil bare høre ministeren, om ikke også han selv synes, at det, han giver udtryk for, er udtryk for naivitet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-28:
Hvad angår det om svømning, synes jeg sådan set, at vi tog det fra den rigtige ende.
Jeg synes jo, at det var fremragende, at vi havde debatten herinde i Folketingssalen.
Så lavede vi en undersøgelse af, hvor mange steder det foregår.
Det var der efterfølgende en debat om.
Det viste sig så, at man i en række kommuner mente, at det var en fantastisk idé.
Så er vi endt med fra regeringens side at gøre det sådan, at man ikke kan lave den type af det, som ordføreren kalder halalsvømning.
Det er et nyt udtryk for mig, men jeg tror sådan set, at det er en innovation, man har brug for, for det at kalde det kønsopdelt svømning dækker ikke det problem, der var med det.
Men halalsvømning lyder næsten også for voldsomt, men lad gå.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-28:
Det er måske i virkeligheden et godt udtryk, fordi det netop beskriver det, der er tilladt i islam, og det, der ikke er tilladt i islam, altså haram.
Jeg synes, at ministeren skal tage udtrykket til sig.
Vi har en regering, der i hvert fald gerne vil slå sig op på den stramme udlændingepolitik, og nu bliver der fremsat et forslag om at forbyde enhver implementering af sharia i dansk ret.
Hvorfor bakker Socialdemokratiet og regeringen ikke op om det her fornuftige forslag?