runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-19:
Tak for svaret – det er et svar, som Alternativet er meget enig i.
Nu spurgte jeg fru Mette Frederiksen, om regeringen havde en plan, hvis det nu er sådan, at Klimarådet kommer med en meget krads kritik af, at tempoet i vores klimalovgivning i forhold til at nå vores 70-procentsmålsætning simpelt hen er for langsomt.
Jeg synes nærmest, jeg fik at vide, at det var lidt uartigt at spørge om det – i hvert fald var det ikke et kort, man kunne tillade sig at trække.
Hvad tænker Venstre?
Er Venstre klar til at skrue lidt op for ambitionerne, hvis det viser sig, at alle de grønne organisationer plus Klimarådet mener, at det går alt for langsomt?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Jeg er simpelt hen så glad for, at vi er havnet i en situation, hvor vi er begyndt at kunne tale om de muligheder, det giver os, at man ruller vaccinerne ud i det tempo, man gør, og derfor vil jeg egentlig hellere tale om et coronapas end et vaccinepas.
Vi er i en situation nu, hvor den britiske variant godt nok lægger beslag på meget, og hvor vi skal passe utrolig meget på med ikke at åbne for hurtigt – det er jeg meget enig med fru Mette Frederiksen i – men når vi kommer om på den anden side, skal det da ikke være sådan, at det, alle ikke kan, må ingen.
Det må være sådan, at vi til gavn for alle de arrangementer, hvor folk altså også lever af at tjene penge på kunder, åbner for dem, der enten har fået en vaccine, har en overstået coronasygdom bag sig eller lige har fået foretaget test.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Det vil vi, og vi har jo været heldige i Danmark, med hensyn til at selv når vi har haft socialdemokratiske statsministre, så har de faktisk ikke været helt så ringe, som de kunne have været.
Vi har haft en Poul Nyrup Rasmussen-regering, som har ført en trods alt relativt ansvarlig økonomisk politik, og vi har også haft en Helle Thorning-Schmidt-regering, som jo med Radikale Venstres hjælp i virkeligheden var næsten mere borgerlig end egentlige borgerlige regeringer.
Så på den måde har det ikke var helt så rødt, som det kunne have været, og ikke helt så galt, som det kunne have været.
Nye Borgerlige har fra begyndelsen sagt, at vi går konstruktivt til det her.
Vi var med i en politiaftale, som jo i den grad handler om decentralisering.
Det er et vigtigt første skridt.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Det er jo heller ikke, fordi jeg påstår, at vi kan bringe Danmark tilbage til noget, det var, og jeg er heller ikke sikker på, at det er det, der skal være sigtet, men jeg er helt sikker på, at vi kan gå op imod den tendens, der har været, til, at hvis tingene bare blev centraliseret, blev de også bedre.
Og der vil jeg da gerne kvittere for samarbejdet om politiet, for jeg kan jo godt huske, da jeg var ude at sige, at jeg mente, at vi kunne halvere Rigspolitiet, og understregede vigtigheden af, at vi kunne få nærpolitiet tilbage, at der var mange kritikere, men ikke desto mindre har vi jo nu en bred politiaftale – der er desværre nogle, der ikke er med – hvor vi styrker det nære politi og dermed gør op med centraliseringen.
Jeg påstår ikke, at vi med et fingerknips kan gøre alt, hvad vi gerne vil, på uddannelsesområdet, men jeg synes, det er vigtigt, at vi understøtter, at der f.eks. bliver ved med at være ungdomsuddannelser, også i områder, hvor der ikke er så mange unge, og jeg og regeringen ønsker, at vi også begynder at flytte noget uddannelse ud i landet igen.
Jeg tolker næsten ordene sådan, at Nye Borgerlige også er med på det.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Det handler også om at flytte ansvar ud til borgerne.
Det handler om at give borgerne et reelt og mere frit valg, og derfor ser vi jo med bekymring på, at regeringen og regeringens støttepartier vil gøre det sværere for borgerne at træffe frie valg.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-19:
Jeg forstår jo godt, at man, når man er meget borgerlig, gerne vil understøtte borgerlig politik, men det er jo næsten altid sådan i Danmark, at når danskerne har været henne at stemme – hvad man i øvrigt er rigtig god til at gøre i det her land – så ligger valgresultatet og skvulper lige omkring den politiske midte, og den såkaldte røde blok og den såkaldte blå blok står næsten lige, og så skifter det en gang imellem.
Så jeg synes egentlig, selv om jeg jo også gerne vil fremme socialdemokratiske værdier, at det er vigtigste er, at vi kan finde ud af at samarbejde med hinanden, også selv om man ikke lige bærer regeringsansvaret eller er en del af den blok, der måtte have fået flest mandater.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge konkret ind til, om Nye Borgerlige i år vil være med i et samarbejde om at sikre en ordentlig decentralisering af Danmark, eksempelvis på uddannelsesområdet.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
I Nye Borgerlige har vi en vision for vores politiske virke.
Politikerne skal bestemme mindre, og danskerne skal bestemme meget mere selv, også over flere af deres egne penge.
Virkelyst, flid og produktion har gjort Danmark rigt.
Hele landet har bidraget, men roden til vores velstand finder vi i de tusindvis af mindre virksomheder på land og i by, som har gjort Danmark til et frit, rigt og velstående land.
Virkelyst, flid og produktion trives ikke, når politikerne altid mener at vide bedst og vil bestemme alt; heller ikke, når de bedrevidende i storbyerne for at tilfredsstille deres egne drømme om en CO 2 -neutral fremtid er parate til at ofre Danmarks økonomiske og kulturelle rygrad, landbruget – danske landmænd, som i praksis og i sandhed er det globale klimas helte.
Når man ser på udviklingen i et lidt større perspektiv, er det sammen med nødvendigheden af at få løst udlændingepolitikken fra bunden en af de vigtigste brudflader i dansk politik – brudfladen mellem dem, der skaber værdierne, og dem, der bestemmer over værdierne.
Det er desværre i høj grad også en brudflade mellem livet i storbyen og livet i resten af landet.
Vi skal flytte magt tilbage til de mindre samfund, til familierne, til dem, der virker, producerer og skaber velstand.
Vi skal skære de unødvendige fedtlag af det regelstyrede samfund, af vores regelstyrede velfærdsstat og sætte skatterne ned.
Vi skal skabe en borgerlig renæssance.
I øjeblikket går det alt for hastigt i den forkerte retning.
Politikerne flytter Danmark væk fra de borgerlige værdier.
Min opgave, vores opgave som borgerlige er at bringe den borgerlige vision ud til danskerne.
Tidligere vandt borgerlige magten ved at kopiere Socialdemokratiets politik.
Det gælder ikke om at flytte borgerlige partier hen over midten; det gælder om at flytte midten.
Der er allerede så mange gode borgerlige mennesker i Danmark, og jeg er ret overbevist om, at flertallet af danskerne vil købe ind på en borgerlig vision om mere frihed, færre regler, mere lokalt selvstyre, færre afgifter og lavere skatter.
Hvis vi blot i den borgerlige familie vil være vores borgerlighed bekendt og fortælle, hvad vi stræber efter, så vil vi få og opleve en borgerlig renæssance, og det bliver godt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-01-19:
Partilederen tænker jo, at hans ordfører sikkert har haft ret i det, han har sagt.
Bare lige for at holde fast i det her med coronapas og vaccinepas osv. vil jeg sige, at jeg jo synes, det er en rigtig god måde at få startet noget op i en overgang.
For på et tidspunkt vil så mange jo være vaccineret, at der måske ikke er så meget brug for det.
Jeg har det nemlig sådan, at selv om jeg ikke kan noget, kan andre godt få lov til det.
Sundhedsmyndighederne skal selvfølgelig godkende det, fordi det skal være rigtigt og det skal være sikkert, og måske smitter man, selv om man er osv.
Alt sundhedsmæssigt skal vi have styr på, men hvis der er styr på det, så lad os da give den mulighed for, at vi kan åbne mere op, hvis der ikke sker noget ved det og folk er vaccineret.
Det er jeg da sådan set klar til.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-19:
En anden sag er, at jeg havde en debat med en af partilederens kolleger, Niels Flemming Hansen, her på News i fredags.
Han havde fået den glimrende idé, at når vi efterhånden bliver vaccineret, må de, der er vaccineret, gerne komme ind til fritidstilbud og kulturtilbud og oplevelsestilbud.
Det er jeg meget, meget enig i.
Grunden til, at vi var sat op imod hinanden, var, at vi i Alternativet mener, at hvis du kan fremvise en af sundhedsmyndighederne godkendt negativ coronatest ved indgangen, eller du kan påvise, at du har antistoffer i blodet, fordi du har haft corona, så skal du også kunne komme ind, så man ikke ekskluderer nogen, som faktisk ikke smitter andre.
Hvad tænker partilederen om den diskussion?
Vi er mange, der mener, at processen omkring rigsretssagen mod Inger Støjberg har været lidt uværdig, præget af politisk strategi – der har været mange lækager – og at det er en proces, som måske ikke skal køre på den måde, at vi som folketingsmedlemmer skal afgøre, om en af vores kolleger skal for en rigsret, men at vi måske skal have en anden type instans, en juridisk instans, f.eks. en forfatningsdomstol, som kunne tage sig af den type spørgsmål, så det ikke bliver sådan en type proces, som det har været her på Christiansborg.
Vil partilederen være med til at undersøge muligheden for, om vi kunne gøre det på den måde?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-01-19:
Jeg har det sådan, at hele rigsretssagssystemet jo egentlig er noget rod.
I bund og grund er det noget rod, at vi skal sidde og agere anklagemyndighed i Folketinget.
Det synes jeg det er.
Problemet er jo lidt, hvordan vi lige skulle lave det om med det, det ville kræve, og hvis vi skal ud i grundlovsændringer og sådan noget, har det nok lidt lange udsigter.
Men måske kan vi finde andre måder at håndtere det på, så vi ikke skal ud i det her, hvor vi sidder og agerer anklagemyndighed, hvilket jeg i bund og grund ikke bryder mig om, men jeg anerkender jo, at det er det redskab, der er i loven, men jeg synes jo ikke, det er at foretrække, at det er sådan, det foregår.
Jeg synes ikke, det skal være politikere, der gør det.
Jeg vil godt lige se, hvad der står i det forslag, for
i sidste periode stemte vi faktisk for et forslag om forskning i thorium – altså den del af det.
Thorium, som måske er den bedre måde at gøre det på, synes jeg da man skal se fordomsfrit på.
Så hvis det er det, det handler om, vil vi jo være sindet til at sige ja, for det gjorde vi også i sidste valgperiode.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Tak for talen til fru Pernille Vermund.
Det er jo rigtigt: Det er rart at være borgerlig.
Det er endnu bedre at være liberal.
For som liberal er det ikke bare magten, vi gerne vil flytte, det er ansvaret.
Og med ansvaret følger friheden, og friheden duer som bekendt til alt godt.
Som en god borgerlig ved jeg, at fru Pernille Vermund har læst Børsen her til morgen og sikkert også som jeg glædet sig over, at statsministeren tilsyneladende lægger an til en ny kurs, der handler om reformer.
Hvilke reformer forestiller Nye Borgerlige sig at byde ind med til at sætte gang i væksten?
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Men vi så rigtig gerne, at man tog fat de steder, hvor vi har skatter og afgifter, som i den grad hæmmer vores vækst.
Altså, vi har en registreringsafgift, som jo er ekstremt væksthæmmende, og som også betyder, at der er familier ude i landet, som har svært ved at få hverdagen til at hænge sammen; familier, som ikke har samme adgang til offentlig transport, som man har inde i storbyerne.
Så det er et meget konkret sted, hvor vi gerne både vil sænke skatter og afgifter, men også øge væksten og mulighederne for borgerne.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-01-19:
Tak for det.
Man skal jo ikke lade sig hæmme af, at man ikke har mandater nok til at gennemføre sin politik, og det hører jeg heller ikke fru Pernille Vermund gøre her.
Det synes jeg er fint.
Hvilke forslag har man mere konkret?
Det, jeg tænker på, er arbejdsudbud.
Altså, hvordan får vi skruet arbejdsudbuddet i vejret?
Hvordan får vi flere til at være en del af det arbejdende fællesskab?
Det er i min optik et af de vigtigste fællesskaber at være med i; et af de fællesskaber, som kan give folk den personlige frihed og give os som land den økonomiske frihed, som er nødvendig, hvis vi gerne vil en velstand og en velfærd fremadrettet.
Hvad er Nye Borgerliges forslag til det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-19:
Tak for det.
Fru Pernille Vermund har jo tidligere her i salen over for mig bekræftet, at Nye Borgerliges økonomiske politik bl.a. går ud på at fjerne topskatten, fjerne selskabsskatten, fjerne registreringsafgiften, som det nævnes her, altså, en lang række skatter og afgifter, som samlet beløber sig til omkring 100 mia. kr.
Jeg kan også forstå, at man er i gang med at revidere, altså finde ud af, hvordan man helt præcist vil give sit bud, og det er det, jeg er lidt interesseret i at få at vide i dag: Hvornår får vi egentlig oversigten over, hvordan de 100 mia. kr. fremskaffes?
Vi havde en debat her ved tredjebehandlingen af finanslovsforslaget, hvor vi også spurgte Nye Borgerliges finansordfører om det samme, og han kunne oplyse, at det var noget, der ville komme senere.
Så nu spørger jeg bare: Hvornår er det senere, vi får det overblik?
Pernille Vermund (NB), 2021-01-19:
Tak for svaret.
Som partilederen også nævner, er thorium noget, som vi kender til i dag, og som man ikke kendte til dengang.
Vi kommer fra Nye Borgerliges side med et beslutningsforslag senere på foråret, som handler om, at man igen skal gøre det muligt at søge offentlige midler til forskning i kernekraft.
Vil Det Konservative Folkeparti bakke op om sådan et beslutningsforslag?
Vi er jo heldigvis i en situation i Danmark, hvor vi, når vi lige ser bort fra coronaperioden, har haft en relativt lav arbejdsløshed, men der er én gruppe, som jo boner voldsomt ud på det her område; mennesker, som ikke træder ind på arbejdsmarkedet, og som jo belaster vores samfund voldsomt.
Og vi taler jo om ikkevestlige indvandrere og efterkommere, og nærmest uanset hvad vi gør på beskæftigelsen, kommer de ikke ind på arbejdsmarkedet.
Det, vi har kunnet se virkede, var, når man satte ydelserne ned.
Vi vil gerne fjerne offentlig forsørgelse til udlændinge helt, men vi vil også gerne være med på, som minimum, at sænke ydelserne og gå imod det, som regeringen og støttepartierne har gjort, nemlig at hæve offentlige ydelser til arbejdsløse udlændinge, for vi tror ikke på, at det får folk i beskæftigelse, tværtimod.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-01-20:
Det ville glæde mig oprigtig meget, hvis regeringen ville optræde som et kollektiv her, fordi her har vi en del af Danmark, der har nogle udfordringer, og det er ikke kun transportministerens problem.
Men jeg synes, at man bør lægge det maksimale pres på svenskerne.
Måske bør ministeren overveje, om der skal bygges en rampe på Køge Havn til en hurtigfærge.
Det kunne lægge et pres på svenskerne, for så vil der være manglende indtjening på Øresundsbroen, der vil være manglende indtjening til en milliardinvestering i Ystad Havn.
Altså, vi bliver tvunget til at presse svenskerne, således at man kan få nogle transitbetingelser at rejse under.
Vi vil bare gerne have klare betingelser.
Hvad er det for nogle forhold, der gælder?
Benny Engelbrecht (S), 2021-01-20:
Sådan en rampe kan jo under ingen omstændigheder være færdig på den her side af, at restriktionerne forhåbentlig er ophævet, og det er jo altså det, der er det allervigtigste for den danske regering; det er, at der bliver en fuld og fri og ubegrænset transit.
Det er jo også derfor, at med de restriktioner, vi har i Danmark, i forhold til indrejse sikrer vi også, at man kan lave transit, for dermed med det gode eksempel at vise, hvad det er, vi også ønsker af vores svenske naboer.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at her er der en række ministre i gang.
Det er ikke kun den danske transportminister, der kontakter den svenske transportminister.
Det er eksempelvis også den danske udenrigsminister og den danske justitsminister.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-20:
Det er jeg rigtig glad for, for problemet er jo, at SMVdanmark ellers i stikprøver fra oplevelsesbranchen har vist, at 50 pct. af virksomhederne stadig væk venter på at få udbetalt kompensation, samt at det i gennemsnit tager 70 dage.
Det er, hvad deres tal viser.
Men hvis der er nye tidsforløb på vej, er det kun positivt.
Det blev også kort nævnt i forhold til restaurationsbranchen.
De står jo også og venter på midler her og nu – nogle af dem har ventet i mange måneder og står faktisk med et endnu større problem.
Er der også håb om midler på vej til dem?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-20:
Tak for det.
Hvad er ministerens planer for at sikre en fortsættelse af initiativerne for at få udsatte børn godt tilbage i skole, som blev iværksat under »Ansøgningspulje til initiativ om at få udsatte børn godt tilbage i skole i 2020 – Tilskud i forbindelse med COVID-19«, og som blev bremset på grund af nedlukningen i efteråret?
Rasmus Prehn (S), 2021-01-20:
Jamen hr. Torsten Schack Pedersen har fuldstændig ret i, at der desværre og på ulykkelig vis er en skævvridning i det her.
I de områder, hvor man er blevet hårdt ramt på mink, bliver man nu også ramt af brexit.
Så vi har en samfundsmæssig interesse i at komme til undsætning her og komme ud med en hjælpende hånd.
Det har statsministeren sagt, og det siger jeg nu også som den ansvarlige minister på området.
Vi vil gerne lave en ordentlig kompensation; vi vil gerne komme de her fiskere til undsætning.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-01-20:
Jamen det sidste glæder mig, jo også særlig fordi vi i Venstre i vores finanslovsudspil har prioriteret op til 750 millioner danske finanslovskroner til bl.a. at afbøde de værste effekter af brexit.
For det her har en geografisk slagside.
Hvor er det, at fiskeriet betyder mest?
Ja, det er i præcis de samme områder, hvor minkerhvervet har betydet allermest.
Så der er altså geografiske områder, særlig i det nordjyske og vestjyske område, som står over for at blive ramt dobbelt, ikke kun på mink, men også på fiskeri.
Tak for det.
Set i lyset af at statsministeren i oktober 2020 lovede, at regeringen ikke ville lade fiskeriet stå alene tilbage, hvis der ikke kom en aftale forud for Storbritanniens udtræden af EU, er det så regeringens opfattelse, at fiskeriet med en aftale, som koster masser af arbejdspladser hos helt almindelige konsumfiskere og i fiskeindustrien på land, må klare sig uden regeringens hjælp?
Rasmus Prehn (S), 2021-01-20:
Det vigtigste er, at man bliver kompenseret for det tab, man har.
Og det har regeringen villighed til.
Nu er der en god sum penge fra EU's side, og dem starter vi med at bruge.
Så må vi kigge ind i, om der er brug for yderligere, og der har vi tænkt os at have et tæt samarbejde, også med et parti som Venstre og med hr. Torsten Schack Pedersen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-01-20:
Jeg er godt klar over, at der kan være forskellige opgørelser.
Men der er ingen tvivl om, at der også er bestemte dele af fiskeriet, der er ramt relativt hårdere end andre.
For en række fiskere er det her jo ikke bare en lille smule af deres fangstrettigheder; der udgør det her relativt meget.
Men jeg vil godt bede om, at ministeren gør det noget klarere, at regeringen er villig til at bruge yderligere midler end det, EU har lagt på bordet.
Er regeringen det?
Rasmus Prehn (S), 2021-01-20:
Nu skal vi lige holde os for øje, at der ser ud til at være de her omkring 1,1 mia. kr. fra EU til at understøtte fiskerierhvervet.
Det er i hvert fald noget at starte på.
Så lad os kigge på, hvordan vi kan bruge de penge mest fornuftigt.
Det estimat, der er nu fra ministeriets side, i forhold til hvor hårdt man bliver ramt – og jeg ved godt, at der har været forskellige tal fremme, og at mange fiskere har en oplevelse af, at man bliver hårdere ramt end det, som vi får oplyst fra ministeriets side – er, at man regner med, at man kommer til at miste, hvad der svarer til 180 mio. kr. om året, når den her ordning er fuldt indfaset.
Så der er altså mulighed for at komme et stykke vej med de her penge, og så må vi kigge på, om der er brug for mere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-01-20:
Tak for svaret.
Jeg deler bestemt analysen af, at brexitaftalen er hård ved fiskeriet – at det er fiskeriet, der sidder tilbage med sorteper på hånden.
Det værste er, at det jo også rammer fiskere, som ikke engang har fisket i britisk farvand, og der er rigtig mange fiskere, der har svært ved at forstå, hvorfor de står med den største regning for brexitaftalen.
Det er jo positivt, at der er indledt en dialog med erhvervet, i forhold til hvordan man kan håndtere situationen.
Og det er rigtigt, at der er penge på vej fra EU; det er også ganske fornuftigt, at EU er med til at samle en del af regningen op som konsekvens af den her aftale.
Men jeg er lidt bekymret over indholdet i ministerens svar, for ministeren refererer alene til EU-penge, og det løfte, som statsministeren gav i Skagen i oktober, var jo, at regeringen ville hjælpe.
Og så vil jeg sige, at hvis regeringens svar er, ikke kun til fiskerne, men også til de mange ansatte på land, til følgeerhverv, til de berørte kommuner – de fiskeriafhængige kommuner er jo i Nordjylland, hvor både ministeren og jeg selv er valgt, og de er også i Vestjylland – at det alene er penge fra EU, så synes jeg, det er lidt ærgerligt, altså hvis jeg skal forstå svaret sådan.
Derfor er mit første opfølgende spørgsmål: Er regeringen villig til at bruge af danske finanslovspenge til at sikre, at der er flere penge til rådighed end de 1,1 mia. kr., som fiskeriet i første omgang siger måske lige kan dække en kompensation for tabte kvoter, mens alle de øvrige ting, som ministeren nævner, ikke kan rummes inden for et beløb på 1,1 mia. kr.?
Er regeringen villig til at bruge friske danske penge på den her opgave?
Rasmus Prehn (S), 2021-01-20:
Svaret er nej.
Regeringen er meget opmærksom på, at aftalen mellem EU og Storbritannien har betydelige og også kedelige konsekvenser for dansk fiskeri.
Dette er bestemt ikke en udfordring, som fiskeriet skal stå alene med, slet ikke.
Derfor arbejder vi i regeringen på muligheden for kompensation og støttetiltag.
I den sammenhæng er ministeriet i gang med at analysere konsekvenserne af aftalen i detaljer.
Ministeriet har også indledt en dialog med repræsentanter for fiskerierhvervet i bred forstand for at drøfte, hvilke tiltag der er mest relevante for at støtte erhvervet.
I forhold til finansieringen har Kommissionen fremlagt forslag til anvendelse af brexitreserven for at afbøde konsekvenserne af brexit.
Danmark står i Kommissionens udkast til at modtage i alt 1,8 mia. kr., og heraf er der altså en betydelig andel, der kommer til at gå målrettet til fiskeriet.
Der er således et arbejde i gang på mange fronter i forhold til at sikre, at dansk fiskeri kommer bedst muligt igennem udfordringerne med brexit – et arbejde, som regeringen har stort fokus på.
Vi vil meget gerne komme de her fiskere til undsætning.
Benny Engelbrecht (S), 2021-01-20:
Det, jeg har sagt, er, at det er meget vigtigt, at de svenske myndigheder ved, hvis der er sager, hvor man med rette kan stille spørgsmål om, om de har håndteret tingene rigtigt.
Det kunne eksempelvis foregå via den danske ambassade i Stockholm, og så må vi jo finde ud af det.
Det ligger dog ikke i mit ministerium.
Det ligger i Udenrigsministeriet.
Lad mig bare sige: Vi er på ingen måde uenige i, at det, der er det optimale, er, at der er en fuldstændig normal transitkorridor.
Det er jo sådan set det, der vil være det optimale.