runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-03-21:
Jeg hæftede mig ved det, der blev sagt om lighed for loven.
Jeg synes netop, det er lighed for loven, hvis man rammes lige forskelligt, og det gør man jo ikke.
Hvis man har en lav indtægt, rammes man hårdere af en bøde, end hvis man har en meget høj indtægt, og så har det jo ikke helt den samme betydning – men lad det ligge.
Mener ordføreren så også, at de regler, vi har for spritkørsel i dag, hvor man jo afleverer en månedsløn og dermed noget forskelligt, når man kører spritkørsel, så ikke er lighed for loven, og er det noget, som Moderaterne vil afskaffe?
Men så forstår jeg simpelt hen ikke argumentationen.
Hvordan kan indtægtsregulering af bøder så ikke være lighed for loven?
Ved spritkørsel betaler man jo også noget forskelligt, alt efter hvad man tjener.
Hvis man tjener lidt, afleverer man ikke så meget, og hvis man tjener meget, afleverer man mere.
Hvordan kan det så være lighed for loven?
Jeg forstår simpelt hen ikke argumentationen fra ordføreren.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-03-21:
Hvis vi sidder og siger, at lighed for loven er, at bøder er indtægtsreguleret, som er det, SF søger at få her, så er det ikke det samme som en spritdom.
En spritdom er noget, du går ud og påvirker af dig selv.
Det er din indtægt i ikke.
Du kan selvfølgelig tage et andet job og få en højere løn.
Det kan man ikke, hvis man tjener mange penge.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-03-21:
Tak for det.
Vi er her i dag for at drøfte et forslag, der har stor betydning for vores retssystem.
Forslaget drejer sig om at indføre en indtægtsregulering af bøder, hvilket vil sige, at bøderne skal afspejle den enkeltes indkomst.
Dette forslag vil skabe en ulige behandling af vores borgere i vores samfund.
Hvis man straffer to personer for den samme lovovertrædelse og den ene person tjener mere end den anden, vil den rigere person blive straffet hårdere, selv om lovovertrædelsen er den samme.
Det vil sige, at bøderne ikke længere afspejler den faktiske lovovertrædelse, men den enkeltes indkomst.
Straffen skal afspejle lovovertrædelsen, ikke indkomsten.
Straffen for en lovovertrædelse bør være baseret på alvorligheden af lovovertrædelsen og ikke på en persons indkomst.
Ved at differentiere bøderne efter indkomst fjerner vi fokus fra selve handlingen og dens konsekvenser.
Vi mener også, at dette forslag vil øge bureaukratiet og omkostningerne for både staten og borgerne.
Det vil kræve, at myndighederne skal indsamle oplysninger om den enkeltes indkomst og administrere bødeudmålingen i overensstemmelse hermed.
Indtægtsregulering af bøder er ikke den rette tilgang til at opretholde et retfærdigt og ensartet straffesystem.
I stedet bør vi fortsætte med at arbejde for en retfærdig og ensartet anvendelse af loven for alle borgere uanset deres indkomst eller sociale status.
Dette forslag underminerer princippet om, at loven skal være ens for alle.
Uanset ens indkomst eller sociale status skal alle borgere og virksomheder have lige rettigheder og pligter i forhold til lovgivningen.
Hvis vi begynder at differentiere bøder efter indkomst, vil det underminere denne grundlæggende værdi i vores retssystem.
Forslaget er også et udtryk for, at man straffer succes.
Indtægtsregulerede bøder straffer folk eller virksomheder for at have succes eller tjene mere.
Det er bestemt ikke et incitament til at yde mere.
Af disse grunde mener vi, at indtægtsregulering af bøder er en dårlig idé.
Vi skal i stedet arbejde for at sikre, at loven anvendes retfærdigt og ens for alle borgere i vores samfund.
På den baggrund kan Danmarksdemokraterne ikke støtte lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-03-21:
Ordføreren siger, at det her forslag om indtægtsregulerede bøder gør op med, at vi har et retfærdigt og ensartet straffesystem.
Betyder det så, at Danmarksdemokraterne aktivt arbejder for at afskaffe den lovgivning, vi har om spritkørsel, spritsejlads og narkokørsel, hvor man jo afleverer en månedsløn gange promillen?
Der er det sådan, at hvis man ikke tjener så meget, afleverer man ikke så meget, og hvis man tjener mere, afleverer man mere, og det er jo, kan man sige, også en lidt uensartet udmåling af straffen.
Så arbejder Danmarksdemokraterne for at afskaffe de regler?
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-03-21:
Nej, lige nøjagtig på det punkt synes jeg og Moderaterne faktisk, at lovgivningen er meget fin.
Og skærpelse af bødetakster på spritkørsel er ikke noget, vi på noget tidspunkt kommer til at snakke om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-03-21:
Jeg er sådan set enig med Venstres ordfører i, at det ikke skal være en beskatning.
Men det kommer til at virke lidt sådan, når vi bare er ligeglade med den præventive virkning, som jo helt ærligt må siges at være forskellig afhængigt af ens indkomst.
En bøde vil for en med en lav indtægt jo betyde, at det har en meget, meget stor præventiv virkning, eller i hvert fald er tilskyndelsen til at gøre det samme igen nok noget mindre end for en, som tjener virkelig mange penge.
Jeg synes jo, det bliver en beskatning, hvis det så bare er et ens beløb, hvor den ene kan trække lidt på skulderen og ja, tage det lidt som en afgift.
Så er ordføreren enig med mig i, at man ikke bare skal kunne budgettere med en bøde, men at den faktisk skal virke præventivt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-03-21:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslaget vil forslagsstillerne pålægge regeringen at nedsætte et udvalg, der skal se på, hvordan man kan indføre et bødesystem, der i højere grad bygger på indtægtsregulering.
Det er, som det også fremgår af den debat, der hidtil har været afviklet, et beslutningsforslag, som SF tidligere har fremsat.
Jeg tillod mig så at læse Venstres daværende ordfører, hr. Karsten Lauritzens, tale fra dengang, og vi mener det samme i Venstre, som vi gjorde i 2015, nemlig at vi egentlig synes, at vi har et ganske fornuftigt system i dag.
For på udvalgte områder er der både muligheder og praksis for at differentiere i bødetaksten.
Jeg husker i hvert fald som tidligere erhvervsordfører bestemmelsen om overtrædelse af GDPR-reglerne, hvor bøden kan stå i forhold til virksomhedernes omsætning.
Dagbøder er også, som det også er fremgået af debatten indtil videre, et meget oplagt eksempel at nævne.
I Venstre ser vi en række udfordringer ved at indføre indtægtsregulerede bøder i yderligere omfang.
Jeg kan nævne to eksempler, og der var lidt af det ene i det sidste spørgsmål, der blev stillet til den socialdemokratiske ordfører, nemlig om man skal gøre bødesystemet til en beskatning.
Der må vi sige, at vi har et progressivt skattesystem, og hvis man indfører et indtægtsreguleret bødesystem, er det spørgsmålet, om man blander de to elementer sammen.
Det tror jeg ikke er særlig hensigtsmæssigt.
Jeg køber heller ikke helt præmissen om, at hvis man får en bøde på 1.000 kr. eller 2.000 kr., så gør det ikke ondt, hvis man har en høj indkomst, fordi man så ikke mærker det så hårdt.
Jeg tror, de fleste danskere synes, det er ganske ærgerligt at få en fartbøde, måtte man køre for stærkt på vejene, uanset om ens indkomst er høj eller lav.
Så er der et lidt mere praktisk forhold, som jo også er fremgået af debatten, nemlig at det kan være et forslag, som vil gøre tingene mere bureaukratiske og bøvlede, hvis man skal til at indhente oplysninger om den sigtedes indtægtsforhold i alle bødesager.
Et øget ressourceforbrug og forlængede sagsbehandlingstider er altså ikke, hvad vi har brug for i et i forvejen presset retssystem.
Bare det at skulle lægge snittet for, hvor og hvornår man skulle lave den her indtægtsregulering, kunne jeg godt forestille mig kunne kræve betydelige ressourcer og en lang række politiske diskussioner.
Så fra Venstres side er budskabet det samme, som da forslaget blev behandlet i 2015, nemlig at vi anerkender, at der er de her muligheder i vores bødesystem i dag.
Det synes vi er fornuftigt.
Men vi har ikke ambitioner om at udvide det yderligere, så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-03-21:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg er en lille smule skuffet.
For sidst jeg havde forslaget oppe – og jeg skal heller ikke lægge skjul på, at det her jo er en gentagelse – var det justitsministerens chef, statsministeren, som var justitsminister på daværende tidspunkt, og hun var en hel del mere positiv over for forslaget.
Faktisk sagde hun, at det ville hun gerne kigge nærmere på.
Det kunne bare ikke blive på det tidspunkt, for da havde Straffelovrådet en masse ting at gøre.
Så det blev sådan udskudt til lidt senere, og så kom der som bekendt et valg.
Kan ministeren fortælle, hvad der er sket i mellemtiden, siden man tilsyneladende er blevet noget mere forbeholden og lunken over for det her forslag, som den daværende justitsminister ellers syntes var et godt forslag for 5-6 år siden?
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-21:
Det må vel næsten være lidt mere end 5-6 år siden, så vidt jeg lige kan regne ud, for det må jo have været i 2014, at beslutningsforslaget var oppe.
Så det er næsten 10 år siden.
Sådan kan man også udlægge det.
Jeg tror helt grundlæggende, med forbehold for at jeg ikke har været inde at læse referatet af den debat, der var dengang, at de argumenter, jeg fremfører i dag, jo kredser meget om den i øvrigt meget alvorlige situation, som jeg ved at ordføreren også selv er meget optaget af, nemlig at vi har meget lange sagsbehandlingstider ved domstolene, og at vi i forvejen har udfordringer hos en række af vores afgørende myndigheder i hele straffesagskæden, som er bebyrdet med enormt administrativt tunge opgaver.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-03-21:
Jeg tror sådan set også, der var mange udfordringer, dengang forslaget først var oppe at vende, og det kan jo ikke sådan blive ved med at være et figenblad for ikke at kigge på det her.
Jeg kan bare konstatere, at justitsministeren og Socialdemokratiet åbenbart har ændret holdning til det her.
Det er sådan set fair nok.
Så derfor vil jeg prøve med et andet spørgsmål: Mener ministeren, at bøder skal være præventive?
For at være det må de jo nødvendigvis også være forskelligt indrettet.
Eller er bøder for ministeren bare noget, man bruger til at indkassere penge til statskassen?
For det er jo sådan set alternativet, når man bare fastsætter et almindeligt beløb.
Peter Hummelgaard (S), 2023-03-21:
Jeg synes generelt ikke, at bøder skal være en indtægtskilde.
Allerhelst vil vi gerne undgå at udskrive bøder.
Vi ønsker jo, at folk skal overholde de fælles regler, vi har, uanset om det er særlovgivning eller straffelovgivning.
Derfor må det optimale mål jo være, at vi en eller anden dag ikke udskriver nogen bøder, fordi alle opfører sig, som de skal.
Så god er verden trods alt ikke.
Og når nu det er, som det er, så synes jeg, at bøder skal virke præventivt, men de er jo også et meget effektivt straffemiddel, som gør, at man i sin videre færd forhåbentlig husker på, at det kan være dyrt enten at parkere bilen det forkerte sted eller for den sags skyld at køre for stærkt på motorvejen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-03-21:
Jeg kan forstå på justitsministeren, at det i hvert fald er hans opfattelse, at bøder skal virke præventivt, og jeg går ud fra, at det derfor også er Socialdemokratiets retsordførers opfattelse, at de skal være det.
Mener ordføreren, at en bøde på 2.000 kr. betyder det samme for en person, som er HK-ansat og måske har 20.000 kr. i løn om måneden, som det gør for en, som måske har 40.000, 50.000, 60.000 kr. om måneden?
Altså, er der ikke en risiko for, at bøden ikke virker lige så præventivt for den, som tjener rigtig, rigtig meget, som det gør for den, som har en meget lav indtægt, og hvor det vil sluge stort set hele rådighedsbeløbet?
Giver det ikke en skævhed og ikke helt den samme præventive virkning?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-03-21:
Jeg anerkender sådan set, at det kan ramme folk forskelligt, afhængigt af hvad for en størrelse bøde som man får, og det er jo også derfor, at der allerede i lovgivningen i dag er forskellige muligheder for at lave indtægtsregulerede bøder, altså i forhold til hvor meget folk f.eks. får i indkomst.
Jeg tror også bare, jeg vil sige til ordføreren – og det var justitsministeren jo også lidt inde på før, og jeg ved også godt, at ordføreren er opmærksom på det – at det jo, hvis man skal ned i at kigge på hver enkelt persons indkomst og indtægt, så bliver et enormt stort stykke teknisk arbejde og en byrde, som vi skal lægge på en administration og på nogle domstole, som i forvejen er overbebyrdede og har rigeligt at se til.
Så jeg synes ikke, det er en rigtig vej at gå, selv om jeg har sympati for ordføreren og for forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-03-21:
Jeg forstår sådan set godt argumentet om det administrativt tunge.
Vi kan bare konstatere, at der er nogle andre lande, nemlig Finland og Sverige, som allerede gør det her, og hvor jeg ikke tror, det er så omkostningstungt.
Men har ordføreren en fornemmelse af, hvor stort omfanget af anvendelsen af dagbøder er?
For mit indtryk er nemlig, at det ikke bliver brugt så meget, og derfor kunne det jo godt give mening at lave lige præcis den analyse, der viser, hvordan vi kan stramme op på det her, så bøderne bliver præventive.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-03-21:
Mit indtryk er, at domstolene bruger dagbøder i det omfang, som domstolene vurderer at det skal bruges, og det er jo op til dommerne at vurdere, om man skal bruge det, og hvordan man skal gøre det.
I forhold til de konkrete eksempler med Sverige og et land mere – jeg tror, det var Finland, som ordføreren sagde også gjorde det – så er det ikke nogle erfaringer, som jeg kender indgående.
Men jeg vil også bare sige, at jeg generelt tror, at vi, når det kommer til vores skattesystem, så skal passe på med nødvendigvis at sammenligne det med, hvad andre lande gør, også selv om det er andre nordiske lande.
Tak for det, formand.
Med beslutningsforslaget lægges der op til, at vi skal have et bødesystem, som i højere grad afhænger af folks indtjening.
Jeg synes sådan set, at intentionen er rigtig god.
Derfor er det også noget, som man allerede gør i dag.
Men det, som forslagsstillerne lægger op til her, er, at man i endnu højere grad gør vores bødesystem indtægtsafhængigt.
Det er jo en meget stor opgave, som uundgåeligt vil komme til at medføre betydelige administrative omkostninger for de i forvejen pressede myndigheder i vores straffesagskæde.
Så selv om intentionen er god, synes vi ikke, at der skal sættes gang i et så omfattende og omkostningstungt arbejde, særlig taget i betragtning at det nuværende system allerede i vid udstrækning giver mulighed for at tage de nødvendige hensyn.
På den baggrund støtter vi ikke forslaget.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2023-03-21:
Selvfølgelig kan spørgeren og andre politikere det.
Man må gerne modtage penge, og hele idéen med åbenhed er jo, at det bare skal være åbent, sådan at man kan se, hvor pengene kommer fra.
Og det er derfor, det er så vigtigt for mig, at man både kan se, hvem der giver, men også hvor store beløb, man giver.
For det er jo interessant at vide, om spørgeren har fået 25.000 kr., eller om man har fået 250.000 kr., eller om man har fået 2,5 mio. kr. af nogen.
Og det er den åbenhed, som bør gælde for alle.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-03-21:
Fru Lotte Rod siger, at vi skal have samme regler.
Det antager jeg da at vi har i dag, så det er ændringen af reglerne, der gør sig gældende.
Så vil jeg også gerne have lov til at opponere mod, at kollegaer bliver skudt i skoene, at fordi de får tilskud, bidrag til deres valgkamp, så er de købt, og at de ikke har selvstændige holdninger.
Jeg ville i hvert fald være ked af det, hvis det er den opfattelse, der skulle være om mig, for er der noget, jeg går op i, så er det mit omdømme og min fairness i den måde, jeg gør tingene på.
Men jeg kan godt modtage et valgbidrag, hvis det ellers er relevant.
Lotte Rod (RV), 2023-03-21:
Ja, det er jo den balance, vi skal finde, og derfor går mit spørgsmål på de store bidrag.
Altså, det er jo der, jeg mener problemet er – det er jo, at man ikke kan se, om der er enkelte, som giver et enormt beløb.
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-03-21:
Det skal være muligt at støtte politiske partier, og jeg er overbevist om, at i de forhandlinger, der kommer, vil det her også være et af de spørgsmål, som vi kommer til at få en drøftelse af.
Lotte Rod (RV), 2023-03-21:
Det er heller ikke det, jeg udfordrer ordføreren på.
Det er helt fair at diskutere, hvad mindstebeløbet er, som man skal kunne få lov til at støtte med.
Det, jeg gerne vide, er: Mener Venstre, at det er et problem, at man i dag ikke kan se, hvor stort et beløb der er givet, altså at man ikke aner, om der er givet 45.000 kr., eller om der er givet 2 mio. kr.?
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-03-21:
Tak for spørgsmålet.
Der er mange udfordringer, og som både ministeren og den socialdemokratiske ordfører har givet udtryk for, er vi parate til at sætte os ned sammen med Folketingets partier og dem, der er en del af de forligskredse, der er på det her område, og tage en drøftelse af alle relevante spørgsmål.
Mike Villa Fonseca (M), 2023-03-21:
Tak for ordet, formand.
I dag behandler vi B 28 om åbenhed om privat partistøtte.
Først og fremmest tak til Enhedslisten og hr. Pelle Dragsted for at have fremsat beslutningsforslaget.
Nu er jeg stadig forholdsvis ny her i Folketinget, men som jeg husker det, har forslaget været fremsat før, og det kunne hr. Pelle Dragsted heldigvis bekræfte.
Men jeg takker jer dog for at tage debatten op igen, for som vores indenrigsminister også har udtalt, er tiden moden til at tage reglerne om privat partistøtte op igen.
Sådan som jeg forstår forslaget, har Enhedslisten en række forslag til, hvordan vi skal gøre privat partistøtte mere transparent og dermed offentliggøre folks politiske holdninger og meninger.
Helt præcis er der tale om de her ti initiativer.
Nogle af dem kender vi allerede fra Partistøtteudvalget, men andre er nye tiltag.
Og jo, nogle af forslagene er ganske fornuftige.
Vi er i Moderaterne meget åbne for at tage en diskussion og kigge nærmere på den såkaldte selskabsfinte.
Regler er til for at blive overholdt og ikke omgået.
Der er dog nogle af forslagene, som jeg ikke kan stå inde for, og dem, der går ud over hensynet til, at man som almindelig borger skal kunne støtte aktører i demokratiet uden nødvendigvis at skulle tilkendegive sit politiske tilhørsforhold, synes jeg vi skal overveje om vi vil have med i vores forhandlinger.
Jeg mener, at man som dansker skal have lov til at støtte og hjælpe det politiske projekt, som man tror på, uden at det nødvendigvis skal offentliggøres – selvfølgelig til en vis grænse.
Men det er et hensyn, vi skal have med, og jeg mener, at de nuværende krav og regler faktisk netop opretholder det.
Men som medlem af Moderaterne er jeg altid åben over for en saglig dialog og samtale på området.
Jeg vil dog lægge vægt på, at det vil være ærgerligt, hvis alt skal offentliggøres, når der er tale om politiske interesser, meninger og holdninger.
Jeg vil heller ikke have, at man som borger i Danmark skal offentliggøre sin personlige stemme i boksen.
Man skal have ret og lov og frihed til at kunne give sin støtte uden at skulle give sig til kende, på samme måde som vi afgiver stemmer ved valgurnerne.
Normalt er traditionen også, at det er gruppeformændene, der forhandler partistøtteområdet.
Men jeg ser som indenrigsordfører for Moderaterne frem til de planlagte politiske forhandlinger om partistøtte.
Og netop derfor ønsker vi hos Moderaterne heller ikke at binde os fast, før vi er i gang med forhandlingerne.
Derfor støtter vi ikke op om forslaget B 28, men vi er dog åbne for at arbejde videre med nogle af initiativerne.
Tak for ordet.
Jeg synes, at vi i dag har et flot og veludbygget partistøttesystem, der går til alt det arbejde, som vi udfører mellem valg.
En partistøtte må jo som sagt godt, som du godt ved, ikke bruges til at føre valgkamp, og al finansiering af valgkampene skal vi samle sammen.
Jeg ved også som nyt folketingsmedlem, hvor svært det kan være at rejse penge til at føre valgkamp og være en ny kandidat og stifte et nyt parti.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-21:
Jeg tror ikke, jeg hørte, og det er ikke for at være polemisk, et svar på spørgsmålet.
Det er fair nok, hvis ordføreren ikke kender til det her, men det er meget almindeligt, og der findes utallige af de her hemmelige pengeklubber, hvor man giver sine penge ind igennem den klub, hvis man ønsker at støtte et politisk parti eller en politiker, uden at offentligheden skal få adgang til det.
Formålet med vores offentlighed om partistøtte er jo sådan set, at befolkningen skal kende det.
Så mit spørgsmål er: Vil Moderaterne være med til at kigge på det spørgsmål?
Det, vi foreslår konkret her, er jo, at pengeklubberne også skal have åbenhed om beløb over den bundgrænse, vi nu engang vælger, f.eks. de 22.000 kr. som i dag.
Mike Villa Fonseca (M), 2023-03-21:
Vi binder os ikke før forhandlingerne, men vi er meget åbne over for at kigge på selskabsfinten.
Rosa Lund (EL), 2023-03-21:
Tak for det.
Det er jo egentlig på den måde hverken odiøst eller farligt.
Nu står vi så en situation, hvor regeringen vil indkalde til forhandlinger, men hvad vil Moderaterne så arbejde for?
Er det, at det skal blive muligt at se, hvem der støtter partierne, også med kæmpestore pengebeløb, som netop skaber det her afhængighedsforhold, og som vi i hvert fald i Enhedslisten mener at vælgerne har krav på at kende til?
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-21:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg er sådan set enig i, at man skal have en balance.
Vi har foreslået en bundgrænse på 5.000 kr., fordi de fleste almindelige borgere nok ikke giver meget mere end det, men det er sådan set ikke det forslag, der i mine øjne er det vigtigste, for jeg er sådan set villig til, at vi beholder den bundgrænse, vi har nu på de der 22.000 kr.
Det vigtige er de rigtig store donorer – dem, et parti, om man så må sige, kan blive afhængig af, eller en politiker kan blive mere eller mindre afhængig af.
Dem skal vi kende som borgere.
Derfor vil jeg også spørge Moderaterne, om Moderaterne enige i, at man ikke som f.eks. en bank eller en stor virksomhed eller en rigmand skal kunne kanalisere større beløb igennem f.eks. en erhvervsklub eller en såkaldt pengeklub og på den måde undgå at optræde i partiernes årsregnskaber.
Er det noget, Moderaterne vil være med til at kigge på?
Mike Villa Fonseca (M), 2023-03-21:
Som sagt ser vi i Moderaterne frem til de her politiske forhandlinger og går ind i dem med et åbent sind.
Lars Christian Lilleholt (V), 2023-03-21:
Vi er sådan set parate til at kigge på det hele, men for os er det jo også afgørende, som det også har været fremme i debatten, også fra den socialdemokratiske ordførers side, at der er en balance mellem på den ene side at kunne støtte et politisk parti og give et mindre bidrag uden at skulle stå på forsiden af en avis, og at der samtidig også skal være transparens og åbenhed på en fornuftig måde.
Det er den balance, vi også er optaget af at finde.
Rosa Lund (EL), 2023-03-21:
Tak for svaret.
Det, jeg jo så tænker på, er, hvorfor vi så ikke skal lave reglerne sådan, at der skal være åbenhed om al partistøtte, altså at der ikke skal være nogen øvre, eller det hedder vel i virkeligheden nedre grænse for, hvornår man skal offentliggøre, hvor man får sine penge fra som folketingskandidat og som parti.
Birgitte Vind (S), 2023-03-21:
Som jeg sagde lige før, vil vi ikke gå ind i de enkelte detaljer nu i de ti forslag, som Enhedslisten har fremlagt, men vi ser frem til drøftelserne.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-21:
Jeg kan måske godt forstå, at regeringen ikke vil gå ind i de enkelte forslag, men Socialdemokraterne har vel som parti nogle holdninger til, hvordan man mener partistøttereglerne skal blive mere åbne.
Så jeg kan også spørge mere åbent: Hvad er det for nogle ændringer, Socialdemokraterne vil gå til de forhandlinger med ønske om?