runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-03-15:
Mange tak for det.
I Folketinget har vi lige behandlet beslutningsforslag nr. B 66, der handlede om sanktioner over for den forælder, der udøvede samværschikane, og det forslag kom egentlig til på en meget, meget trist baggrund.
Det er, at der er alt for mange børn, der svigtes i systemet, ved at to forældre ikke kan enes og fører krig mod hinanden – to styk.
Familieretshuset ligger vandret, og de har lange ventetider, fordi to forældre er uenige – to.
Børn bliver kastet rundt i 7-7-ordninger og skemaer for jul, påske og sommer osv., så samværet kan fordeles mellem to forældre, fordi det er to forældres ret.
Ethvert skilsmissebarn er et splittet barn mellem to familier, og ingen af os mennesker er født til at være kastebold, men cirka halvdelen af alle børn ender sådan, fordi deres forældre ikke kunne blive enige om at blive sammen og opfostre deres børn sammen.
Det løber mig koldt ned ad ryggen, når jeg ser den her formulering: flere juridiske forældre.
Altså, det er med andre ord flere personer, der har juridisk ret til deres barn.
Hvordan ser det så ud, når fire personer kan blive lige så hamrende uenige som to?
En pige, der som 8-årig holder en dejlig juleaften med sin far og får et dejligt, skønt stykke fidgetlegetøj i julegave, vil være 12 år, næste gang hun skal holde jul med sin far, og hun vil være kommet i puberteten, hun har kysset sin første dreng, og hun får ikke længere fidgetlegetøj; hun får bh'er og g-streng, og hun er ikke længere fars lille pige.
Hvordan skal en måned mellem fire skilsmisseforældre, der alle bor hver for sig og alle har ret til deres børn, fordeles?
Skal det være 1 uge hos hver på en måned, eller skal det være en 3½-3½-ordning?
Stakkels børn – stakkels de børn, der skal reduceres til at være en genstand, som fire personer har juridisk ret til; være en lagkage, der kan deles i fire.
Vi har rigelige problemer i forvejen med børn, der er hårdt ramt af to forældres uenigheder.
I Dansk Folkeparti ser vi verden ud fra, hvad der er bedst for små uskyldige børn, der ikke kan bestemme selv – ikke ud fra at det kunne være totalt flowerpowermangfoldigt, hvis et kollektiv ejede et barn sammen.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-15:
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg ikke bryder mig så meget om det her med, at vi kalder det så frygtelig dilemmafyldt.
Der ligger sådan et eller andet i det, som om det er skidt.
Jeg bryder mig ikke så meget om det.
Men lad os lige parkere det der med højkonfliktsager, som jo i øvrigt heldigvis er en lille del af alle skilsmissesager.
Så er der, som fru Astrid Carøe også er inde på, en række problemer, som de her familier møder og støder ind i, og som, når man taler med dem, i hvert fald betyder rigtig, rigtig meget i deres familie og også er skidt for børnene, f.eks. at der er en forælder, der ikke har adgang til Aula og ikke kan følge med i, hvad der foregår derinde; at der er en forælder, der ikke kan følge med dem til lægen; at der er en forælder, der ikke kan tage dem med ud at rejse.
Så hvad med alle de ting, der er afledte effekter af, at man ikke er mere end to juridiske forældre, ud over det med højkonfliktsagerne?
Vil Socialdemokraterne vil være med til at gå ind at kigge på, om man kan være f.eks. tre om det?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-03-15:
Nu står ordføreren jo og lægger mig en masse ord i munden, som jeg faktisk ikke har nævnt.
Det gjorde ordføreren, det gjorde jeg ikke.
Jeg sagde faktisk sidst i min tale, at vi er åbne for at undersøge nærmere, hvordan man i højere grad kan sikre ligestilling i utraditionelle familiekonstellationer.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-15:
Det var bare ikke noget virkeligt eksempel, vel?
Så det er jo et lidt mærkeligt eksempel.
Men nu siger ordføreren, at man i Det Konservative Folkeparti gerne vil anerkende, at de familier findes.
Hvordan vil man så gøre det?
For Det Konservative Folkeparti vil jo åbenbart ikke sørge for, at man kan være tre forældre eller fire forældre, som har adgang til Aula; vil ikke sørge for, at man kan komme til lægen; vil ikke sørge for, at man kan tage sit barn med ud at rejse.
Altså, hvordan vil man så anerkende det, ud over at man vil sige: Vi ved, at de findes?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-03-15:
Jamen nu var det bestemt ikke hensigten, overhovedet ikke, at latterliggøre noget, og hvis ordføreren havde hørt efter, så anerkender vi jo også, at der er de her familiekonstellationer.
Og som ordføreren selv siger, er det her en forespørgselsdebat, og det, jeg nævnte, var et eksempel.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-15:
Jeg vil også gerne bare høre, hvor ordføreren har det fra, at nogle skulle foreslå ti forældre.
Altså, det her er en forespørgselsdebat; det er ikke et forslag.
Vi spørger til, om man vil anerkende de familier, hvor der er flere end to forældre – det kan være tre, og det kan være fire, men jeg har aldrig hørt om nogen med flere end fire.
Så jeg synes egentlig, det er at forfladige og latterliggøre den her diskussion, som er virkelig og ægte.
Ordføreren siger selv, at Konservative gerne vil anerkende, at de familier findes.
Skulle vi så ikke behandle det med den respekt, at man ikke bare lader, som om der kan være 10 eller 20 forældre om et barn, men taler om de problemer, som de familier møder?
De møder problemer i forbindelse med Aula, at kunne komme ud at rejse, at kunne komme til lægen.
Er det problemer, som Det Konservative Folkeparti vil tage alvorligt og også gøre noget ved, så de familier ikke støder ind i de barrierer?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-03-15:
Jamen det, som jeg nævnte, var, at vi kan se, at der kan være nogle praktiske og juridiske problemstillinger omkring det her, nemlig også hvad angår det familieretlige, det arveretlige.
Der kunne det også være noget omkring børnepenge, kunne man forestille sig.
Der kan også være andre problemstillinger, som jeg ikke lige kan komme i tanker om nu, men det kunne der sikkert være i forhold til at gøre det her.
Så det er i hvert fald noget af det, som jeg kan se som en udfordring.
Astrid Carøe (SF), 2022-03-15:
Men lad nu det være.
Jeg hører ordføreren sige, at man gerne vil anerkende, at de her familier findes – i hvert fald familier, hvor der er fire juridiske forældre.
Hvordan vil man gerne anerkende det, hvis man ikke ligesom vil anerkende det retsligt?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-03-15:
Så kan man jo forestille sig, at man kunne stå i sådan en situation på et eller andet tidspunkt.
Astrid Carøe (SF), 2022-03-15:
Tak for det.
Den med ti forældre havde jeg så alligevel ikke lige hørt før.
Altså, jeg har hørt det der glidebaneargument med, at så kommer der bare flere og flere forældre.
Camilla Fabricius (S), 2022-03-15:
Tak for det.
Det er jo egentlig også et ret godt spørgsmål, altså det her med, hvor langt det er, vi kan gå.
Jeg synes, at vi er nødt til at skære ind til benet i forhold til to juridiske forældre.
Jeg er med på, at det her bliver en rejse – noget, vi ikke er færdige med.
Det er dilemmafyldt, og hvor er det, vi kan lave nogle greb?
Og jeg havde jo også gerne set, at vi havde kunnet blive mere enige om en tekst, men jeg tror egentlig, at når vi lægger intentionerne sammen og vi slutter her i dag, er der en ny retning for det her område.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-03-15:
Det er selvfølgelig klart, at man gerne må stille alle de spørgsmål, man gerne vil.
Men det er også bare for at fortælle, at når man laver et beslutningsforslag, så er det jo ikke et lovforslag.
Vi vil gerne derhen, hvor Familieretshuset bliver bedre og vi kan være sikre på, at det ikke kan betale sig at obstruere og komme med usandheder om den anden forælder.
Og det skal vi have mærkbare konsekvenser over for, og netop derfor ønsker vi jo en særskilt paragraf i forældreansvarsloven, som tydeliggør det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-03-15:
Vi ser bestemt ikke begrænsninger.
Men det er klart, at der er nogle ting, som jeg nævnte her i min tale, som vi har et behov for at få uddybet nærmere.
Og vi har også nogle yderligere spørgsmål i forhold til beslutningsforslaget.
Det er klart, at for at kunne tage stilling er vi nødt til at have svar på nogle af de her spørgsmål først og fremmest.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-03-15:
Jamen det synes jeg da at man skal tage op i udvalgsbehandlingen.
Nu er det sådan, at det her forslag er fremsat, og at et beslutningsforslag jo ikke er skåret i granit.
Det er jo sådan, at hvis det bliver vedtaget, så finder man ud af, om der skal forhandles eller man laver et forslag til vedtagelse om, at man gerne vil kigge nærmere på det her.
Så det er jo ikke et lovforslag, vi er kommet med; det er simpelt hen en måde til at få opmærksomhed på de her udfordringer, der er, og dem vil vi gerne løse.
Det er netop i forhold til det her med usandheder og det med, at man påstår noget om den anden forælder, som simpelt hen ikke er sandt, men er injurierende.
Vi ved jo godt, at hvis der skal rejses en tiltale, så skal man gøre det privat.
Altså, det er ikke noget, man på den måde vurderer i Familieretshuset.
Så derfor vil det være vigtigt at få fokus på, at det faktisk foregår.
Så jeg synes jo, at Konservative skal se på løsninger frem for at se på alle de barrierer, man kan finde i forhold til et beslutningsforslag, og at vi skal sætte os sammen og finde nogle gode løsninger på, hvordan vi kan løse de udfordringer, der er med Familieretshuset.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-03-15:
Mange tak.
Tak til Dansk Folkeparti for at rejse beslutningsforslaget her, som giver anledning til en drøftelse af forældremyndighedssager og samværssager, hvor der er konflikt om forældremyndighed og samvær, og hvor den ene forælder forsøger at fremsætte urigtige påstande om den anden part for at fremme sin egen sag.
I Det Konservative Folkeparti har vi altid fokus rettet på barnets tarv, trivsel og udvikling.
Der er ingen tvivl om, at det er utrolig hårdt og opslidende for alle involverede, når der er et højt konfliktniveau i forældremyndighedssager og samværssager og der samtidig fremsættes urigtige påstande om modparten for at fremme egen sag.
Vi anerkender problemet, og derfor er vi også positive over for hensigten med beslutningsforslaget her.
Vi savner dog bl.a. at få uddybet finansieringen bag forslaget, samt hvordan det skal forstås, når der i beslutningsforslaget skrives »påstande, som i sin form kan nærme sig injurierende udtalelser«, og hvordan det øgede pres på domstolene, som forslaget her vil medføre, skal løses.
Endelig har vi også andre spørgsmål i forhold til beslutningsforslaget her, som vi så vil tage op i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-15:
Jeg mener også, at vi som politikere har pligt til at lytte til de mennesker, der henvender sig til os.
Det var jo sådan set også derfor, jeg startede med at sige, at det igennem de mange, mange år, jeg har været socialordfører, har bølget; altså at der nogle gange har været rigtig mange mails fra mennesker, som bliver forholdt deres børn, som ikke får lov til at have det samvær, som de har ret til, og der har også været mails fra dem, som siger: Jeg bliver tvunget til at udlevere mit barn til samvær med en mand, som jeg tror slår det.
Altså, vi skal have undersøgelser og data osv. at lovgive ud fra, og vi kan ikke lovgive ud fra indbakken, lige meget hvor meget den påvirker os.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-03-15:
Det er jo i hvert fald vigtigt, når man skal ændre noget, at man også anerkender, at det foregår, altså at der foregår forældrefremmedgørelse.
Det er den ene ting.
Altså, der skal simpelt hen være konsekvenser ved det.
For jeg er helt enig med fru Pernille Skipper i, at vi ikke kan være et sandhedsvidne.
Vi ved godt, at vores indbakke flyder over, og vi ved godt, at den, der er i den anden ende, har en oplevelse af nogle ting.
Så det er jo klart, at det kan vi ikke, men når der kommer så mange henvendelser, mener jeg også, at vi som politikere har en pligt til at reagere.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-03-15:
Nu varer det jo ikke så længe, før vi skal have et opfølgende møde, så vidt jeg husker, om Familieretshuset, og der er det jo også oplagt at tage det op i ordførerkredsen; er det noget, vi kan kigge på, også i forhold til den aftale, vi har lavet omkring implementeringen af Familieretshuset?
Jeg tænker også, at der jo nu kører en implementering, og når det så er fuldt implementeret, er der det med, hvordan det så vil se ud.
Så jeg synes, det er oplagt at tage det op i ordførerkredsen, og derudover vil jeg stille nogle af de spørgsmål, som jeg har til beslutningsforslaget her, i udvalget.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-15:
Det er ikke bare sådan et tilfældigt sted i forældreansvarsloven.
Det ville jeg synes ville være mærkeligt.
Altså, jeg har ikke noget problem med ordet forældrefremmedgørelse, men jeg har dog et problem med sådan en historiefortælling om, at det skulle være noget, der gennemsyrer systemet.
Det er det ikke.
Det mener jeg ikke det er.
Jeg mener ikke, at vi har et system, som tager side i forhold til den af de to forældre, der udøver forældrefremmedgørelse over for den anden.
Det findes.
Det sker, ligesom det sker, at der er advarsler om vold, som bliver overhørt.
Altså, det er jo forfærdelige, forfærdelige sager, og jeg kan ikke udefra eller ud fra en enkelt mail eller ud fra en beskrivelse i pressen vide, hvem af de to parter, der har ret.
Det eneste, jeg kan konkludere, er, at det er helt forfærdeligt, at de skændes så meget, fordi det rammer børnene.
Altså, jeg er ikke afvisende over for ordet i sig selv, men jeg kan ikke stå og sige til fru Karina Adsbøl, at ordet skal ind i loven, medmindre jeg ved, hvad for en sætning det indgår i.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-03-15:
Tak for det.
Men jeg synes egentlig, det var en meget venlig afvisning af beslutningsforslaget.
For vi er jo, tror jeg, raden rundt enige om, at barnet har ret til sin mor og far.
Dem har vi også været vidner til i pressen.
Men der er også de andre, hvor konfliktniveauet er så højt, og det kan f.eks. være på grund af utroskab.
Det kan være, at den ene så vil hævne sig på den anden ved at gøre sådan, at man ikke skal se børnene.
Man vil i hvert fald gøre alt, for at modparten ikke ser børnene, som en eller anden hævnaktion, og det er jo, fordi man er såret på sine følelser og alle de her ting.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre fru Pernille Skipper, om ordet forældrefremmedgørelse er noget, man i Enhedslisten vil kigge på, og om vi skal have det ind i forældreansvarsloven.
Christina Thorholm (RV), 2022-03-15:
Jamen nu skal der jo være nogle forhandlinger om det her beslutningsforslag, og der har vi jo en mulighed for at se på, hvad vi kan blive enige om.
Og der vil vi jo bringe de perspektiver, vi har, ind i forhandlingerne om det her forslag.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-03-15:
Det er da spændende, hvad De Radikale kan få ministeren til.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre den radikale ordfører, om de ting, som den radikale ordfører nævner, er noget, De Radikale vil stille forslag om i salen, altså i forhold til det med pligten, eller om det er noget, man vil vente lang tid på der kommer til at ske noget med.
Eller hvordan kommer man videre herfra i forhold til de udfordringer, vi ser i Familieretshuset, og som vi jo har drøftet de sidste år?
Christina Thorholm (RV), 2022-03-15:
Pligten til det er en mulighed, men ikke en pligt, og der mener jeg, at vi kan skærpe Familieretshusets praksis, også ved at træffe afgørelse om ændring af barnets bopæl, hvor der modsættes samvær.
Så der er nogle klare anbefalinger, som vi kan bede ministeren om at indarbejde i den evaluering, der skal være.
Evalueringen går der relativt lang tid inden vi får, så det, at vi får presset på for at få nogle af de her pligtindsatser ind, er vigtigt for os.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-03-15:
Tak for det.
Jeg har lidt svært ved at finde ud af, hvad det er, De Radikale egentlig vil gøre i forhold til Familieretshuset og i forhold til de udfordringer, der er.
For det er jo sådan i dag, at forældrefremmedgørelse, injurier og udtalelser ikke står i forældreansvarsloven.
Det var jo ting, vi skulle finde ud af, hvis der var flertal for det her: Hvad er det, vi gør, i forhold til hvad det er for nogle konsekvenser, vi helt præcis skal sætte i værk, hvad er det for en paragraf, vi vil have ind i forældreansvarsloven, og hvordan skal den se ud?
Men altså, hvad er det, De Radikale vil gøre?
For vi er jo ikke kommet videre fra høringen i forhold til de forslag, som dem, der var oplægsholdere i høringen, kom med, eller samråd, og hvad vi ellers har haft omkring de udfordringer, der er i Familieretshuset.
Christina Thorholm (RV), 2022-03-15:
Barnets tilknytning, tarv og udviklingsmuligheder er det vigtigste at tage vare på, når forældrene bliver skilt.
Vi ved, at børn kommer helt afsindig meget i klemme mellem to forældre, der har det svært med at samarbejde om en afgørelse om samvær og bopæl, og at barnets udviklingsmuligheder kan blive skadet, når dets nærmeste omsorgspersoner obstruerer eller ikke kan samarbejde om sagsbehandlingen.
Derfor er det også vigtigt, at vi ser på Familieretshusets praksis og muligheder for at forbedre indsatsen, ikke mindst i de sager, hvor forældrene har svært ved at samarbejde.
Der er det jo Familieretshuset, de søger hjælp hos.
Familieretshuset er etableret for at skabe bedre rammer til at understøtte forældrene og barnet i processen.
Vi ved, at der er for mange sager om chikane og grundløse postulater, og disse sager skal vi håndtere bedre for at skabe de bedste rammer for samværet og barnets tilknytning og trivsel, også senere i livet.
Sagerne skal undersøges grundigt, da man ikke taler under strafansvar i Familieretshuset.
Familieretshuset har ved opstarten haft for lange ventetider, og det slider på relationerne mellem forældrene og barnet.
Vi har tilført flere penge til Familieretshuset for at få nedbragt den svære ventetid og for ikke at bringe familierne ud i en for lang og opslidende proces, som accelererer forældrenes uhensigtsmæssige adfærd – eller det kan den i hvert fald – og som kan reducere forældreevnen.
Familieretshuset har flere værktøjer til at undersøge sagens sammenhæng: børnefaglige undersøgelser, undersøgelse af forældrekompetencer, midlertidige samværsafgørelser, kontaktbevarende samvær, overvåget samvær og tvangsfuldbyrdelse.
Det fremgår af høringen om det familieretlige system, at flere af disse værktøjer ikke bruges i tilstrækkeligt omfang.
Vi lægger vægt på Børns Vilkårs og flere advokaters anbefalinger ved høringen i forhold til at imødegå chikane og urigtige oplysninger.
Anbefalingerne handler om øget hyppighed af og kvalitet i de børnefaglige undersøgelser; pligt til at lave opfølgning af, hvordan børnene fungerer med de løsninger, der er truffet afgørelse om; etablering af overvåget samvær og pålæg, når man træffer afgørelse om ændring af barnets bopæl; risiko for bopælsforælderen, hvis denne modsætter sig samvær; pligt til at undersøge begge forældres forældrekompetencer og forældreevne; regler for metodevalg og brug af autoriserede psykologer.
Det handler om at få forældrene til at samarbejde, om barnets tilknytning til forældrene, trivsel og udviklingsmuligheder.
Vi vil presse på for, at der bliver mere pligt forbundet med afdækning af sagen og brug af Familieretshusets værktøjer og brug af sanktionsmuligheder, for der er for mange ulykkelige tilfælde og tilfælde med et højt konfliktniveau.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-03-15:
Mange tak for det.
Jeg vil bare lige høre ordføreren sådan rent afklarende: Hvori består det ulovlige, jeg gjorde, da jeg her i nytåret tog min søde lille nevø med til Sverige?
Astrid Carøe (SF), 2022-03-15:
Men det er jeg sådan set enig i, og jeg er også enig i, at det er mega dilemmafyldt, og at det kan være svært – selvfølgelig kan det være svært – i højkonflikter.
Men de her familier eksisterer jo i dag og oplever sikkert også skilsmisser og konflikter internt i familien.
Det, vi har foreslået i vores vedtagelsestekst, er at starte en undersøgelse, både om omfanget af den her familietype i Danmark, og også om, hvad der er af muligheder for at løse udfordringerne, så man måske kan hegne det ind, sådan at man ikke bare har ret til fire forældre, uden at man kan stille nogen krav eller sikre, at der på forhånd er lavet en aftale, eller alle mulige ting.
Man kan hegne det ind, og vi kan jo faktisk se nogle erfaringer fra andre lande
, så jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor Socialdemokratiet ikke vil være med til i det mindste at undersøge, om der er nogle muligheder.
Camilla Fabricius (S), 2022-03-15:
Tak for det spørgsmål.
Altså, jeg synes, som både ordføreren for forespørgerne og ministeren har gjort klart, at det er utrolig dilemmafyldt.
Når man sådan skærer ind til benet, synes jeg, at der er to forskellige ting.
Det ene handler om, når det bliver så kompliceret, at man i Familieretshuset f.eks. skal bedømme, om nogen skal have samvær, og hvordan de skal have det.
Det er én ting.
Den anden ting handler om de andre spørgsmål, som ordføreren stiller: Er der andre greb, vi kan gøre brug af fremadrettet, i forhold til at skabe en tilretning til et moderne samfund?
Det er også derfor, vi i vores vedtagelsestekst har sagt det her med, at man pålægger regeringen fortsat at arbejde for at støtte mangfoldigheden i samfundet og familiernes mulighed for at danne familie.
Jeg tror faktisk, at vi er nødt til at få kigget på, hvor det er, og jeg tror, der er andre måder at gøre det på.
Det er også derfor, vi har stillet det forslag til vedtagelse.
Astrid Carøe (SF), 2022-03-15:
Tak for det.
Men synes ordføreren så ikke også, at det er en udfordring, at barnet ikke har ret til de forældre, der ikke er de juridiske, altså at barnet ikke har ret til, at den forælder kan tage barnet til lægen, eller i værste fald ved dødsfald ikke har ret til at arve fra den forælder eller ved højkonfliktskilsmisser bare ikke har ret til den forælder?
Er det ikke et problem?