Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-05-03:
Vi har brug for en ny og bedre klimalov med bindende mål.
Vi har brug for, at Danmark øger sine internationale bidrag med klimabistand fra Danmark på 5 mia. kr. om året.
Vi har brug for at øge den internationale solidaritet for at bremse klimaforandringerne og hjælpe den del af klodens befolkning, som rammes af oversvømmelser, af tørke, af mangel på drikkevand og mad.
Der er brug for, at EU hæver sine ambitioner for vedvarende energi og CO 2 -reduktioner.
Jeg synes, det er glædeligt, at et enigt Folketing for nylig støttede Enhedslistens forslag om at reducere støtten til atomkraft i EU.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at regeringen har udskudt andenbehandlingen af borgerforslaget om en ny klimalov, ved at man alt for sent har stillet en byge af nye spørgsmål, hvilket jo har medført, at vi ikke i denne uge fik behandlet borgerforslaget.
Der er brug for at opprioritere klimaindsatsen, og det er åbenbart ikke den blå regerings politik.
Der er unge mennesker uden stemmeret, som organiserer skolestrejker for at råbe de voksne op.
Enhedslisten lytter.
Vi har lavet en omfattende klimaplan for omstilling frem mod 2030, og vores mål er et nulemissionssamfund i 2040.
Vi har masser af klart defineret politik, som bedre kan bruges med et andet flertal i Folketinget, og vi er klar til at påvirke den næste finanslov.
Enhedslisten vægter en socialt retfærdig vej til det grønne samfund i Danmark på vej mod en grøn og retfærdig verden.
Ungeklimarådet har for nylig anbefalet, at Danmark bliver et nulemissionssamfund i 2040.
Enhedslisten er helt enig, og vi håber, at der er flere partier, som indser, at det mål, vi har i øjeblikket, om først at komme frem til at være et nulemissionssamfund i 2050, er alt for sent, hvis det er sådan, at man skal leve op til Parisaftalen og tage de globale klimaforandringer alvorligt.
Vi har brug for at hæve målsætningerne i Danmark for at være en del af de globale løsninger på klimakrisen.
Klimarådet har for nylig gjort opmærksom på problemerne med at nå i mål med at få 55 pct. vedvarende energi i Danmark i 2030, hvis de planlagte datacentre etableres.
Så sådan som det ser ud nu, peger Klimarådet på, at der skal bygges to ekstra havvindmølleparker inden 2030 for at nå målet.
Og jeg har noteret mig her i dag, at man blandt ordførerne indtil nu sådan set ikke er afvisende over for, at det er en del af løsningen.
Men det aspekt mangler i den energipolitiske redegørelse.
Så er der også en anden side vedrørende de her datacentre, som har brug for mere opmærksomhed, og som Klimarådet gør opmærksom på.
For hvis disse datacentre ikke bidrager til udbygning af den vedvarende energi, står vi altså med en regning på 400 mio. kr. om året, som øvrige elforbrugere kommer til at betale.
Det vil sige, at almindelige borgere og erhvervsliv i Danmark kommer til at betale 400 mio. kr. ekstra for at sikre elforsyningen til disse datacentre, hvis ikke de bidrager.
Det er derfor, Enhedslisten har stillet et forslag om, at nye energislugende virksomheder, som etablerer sig i Danmark, skal bidrage med at betale til udbygningen af vedvarende energi, når det er sådan, at de sådan set vælger at etablere sig her i Danmark, fordi der er al den vedvarende energi.
De skal bidrage og ikke nasse på systemet.
Vi synes også, det er vigtigt at komme frem til, at vi kan nyttiggøre en eventuel overskudsvarme fra de store virksomheder.
Indtil nu har der været alt for meget dårlig planlægning, hvor man ikke har sikret, at overskudsvarme kommer ind i den fælles varmeforsyning.
F.eks. får man et nyt datacenter på en mark ved Viborg, uden at den overskudsvarme, der stammer derfra, kommer ind i fjernvarmesystemet.
Og jeg vil sige her, at ministeren har det fulde ansvar for den fejlinvestering.
Det er ministeren, som godkender større projekter over 200 mio. kr., og det må man jo sige at de her 11 mia. kr. betalt af danske elforbrugere er.
Det, som ydermere er et problem ved det her projekt, som går ud på at bygge et nyt elkabel til England, er, at det jo ikke er en del af løsningen på klimaproblemerne.
Det kunne man godt forestille sig at det var, hvis det var sådan, at man planlagde nye kabler ud fra, hvor man planlagde store havvindmølleparker.
Men her har vi at gøre med et kabel, som ender med at skulle eksportere kulkraftstrøm og brunkulstrøm fra Tyskland til England.
Energinet.dk er jo sådan set pålagt via lovgivningen at tænke på elkabler og gasledninger, og så ender vi i en situation, hvor Danmark udvikler sig til at blive et transitland for energi i stedet for at videreudvikle sig som et grønt foregangsland.