runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2019-04-12:
Nu tror jeg ikke, at Danmarks stilling i forhold til statsløsekonventionen bliver ændret sådan lige en fredag eftermiddag før påske.
Jeg tror, der skal nogle større og retlige overvejelser til, og jeg mener desværre ikke, at det er så simpelt, som hr. Christian Langballe står og fremfører det her.
Når det er sagt, siger hr. Christian Langballe, at man godt kunne ønske sig også at ændre statsløsekonventionen, og at det jo bare er et dokument, som bare kunne ændres.
Umiddelbart ja, men der er jo bare det ved det, at der er en meget, meget lang række af lande, der har tilsluttet sig statsløsekonventionen, og åbner man først en konvention, skal man være ret sikker på, hvor den forhandling så ender.
Vi skulle jo nødig ende i en situation, hvor vi bliver mere bundet eller kommer til at stille os dårligere i fremtiden, end vi gør nu.
Derfor mener jeg sådan set, at vi gør det rigtige ved både tage at debatten, det mener jeg faktisk er helt afgørende, også med andre lande, men jo selvfølgelig også at udfordre statsløsekonventionen i de tilfælde, hvor det er fornuftigt for Danmark, og det har vi sådan set lige gjort i fællesskab.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Det er da altid en konkret afvejning, det er det jo altid, det er det også i det her tilfælde, og det er derfor, jeg foreslår, at vi går ud af den.
Det er en konkret afvejning, der gælder landets vitale interesser.
Gør syrienskrigerne det?
Det vil jeg sige de gør – på alle måder, på alle, alle måder.
Nu er vi blevet enige om, at vi kan tage statsborgerskabet fra dem på fjerndistancen, og så ville det sidste da være, at man sagde, at selv om de blev statsløse, er det, som det skal være, og der kan man så henvise til artikel 8 i statsløsekonventionen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-04-12:
Altså, de undtagelsesbestemmelser er der nogle, som bliver afgjort ved domstolene.
Så bliver jeg også bare nødt til at sige – og det adskiller os nok – at egentlig anerkender vi princippet om, at vi skal arbejde imod statsløshed uden undtagelsesbestemmelser.
Det var faktisk den gamle danske holdning til det, inden vi ratificerede konventionen, den holdning, som Danmark oprindelig havde, nemlig at vi faktisk uagtet hvad ikke må gøre folk statsløse.
Det er noget, vi går ind for i Alternativet.
Det mener vi principielt er det rigtige.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Det er selvfølgelig en skuffelse, at Tinget ikke er enig med mig og mit parti i det her geniale forslag, som jeg i øvrigt har fremsat før.
Jeg synes, det er et godt forslag.
Det er jo så blevet hældt ned ad brættet både af ministeren og af regeringspartierne.
Det vil være dejligt.
Nu har vi talt om proportionalitet.
Jeg har ikke på noget tidspunkt påstået, at det at være statsløs er nogen ferie.
Det er det jo afgjort ikke.
Men på den anden side bliver jeg bare nødt til at sige, som jeg også sagde til ordføreren fra Alternativet, at det her altså er nogle uhyrlige forbrydelser, der er blevet begået af mennesker, der tog ned til Syrien og vidste, hvad de gik ind til.
Den ekstreme vold mod de vantro har været tiltrækningen, oprettelsen af kalifatet og indførelsen af de her forfærdelige sharialove har været det, der har trukket folk derned.
Og der synes jeg bare at vi må sige, at vi også har nået en historisk situation, hvor vi bliver nødt til at slå fast, at de mennesker simpelt hen er uønskede i Danmark, og at det var en fejl, at de nogen sinde fik et dansk statsborgerskab, fordi de har begået de uhyrlige handlinger, de har.
Det gør vi selvfølgelig af respekt for landet, og vi gør det af respekt for danskerne, og vi gør det af respekt for den samfundsorden, som vi har.
Jeg håber, at andre lande vil gøre det samme, at de vil nå til den samme slutning, sådan at europæiske lande siger, at de her mennesker er uønskede i Europa – simpelt hen, kort og godt.
Selvfølgelig skal de her mennesker retsforfølges, og vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at retsforfølge dem.
Og med hensyn til kurdernes oplysninger: Det ved jeg simpelt hen ikke tilstrækkeligt om.
Jeg går så ud fra, at de oplysninger bliver indsamlet på ordentlig og behørig vis.
Det er i hvert fald, hvad justitsministeren har svaret: at der finder en retsforfølgelse sted, og at det foregår nede ved åstedet.
Selvfølgelig skal det være sådan.
Jeg synes ikke, at det er urimeligt at sige, at mennesker, der har begået det, som de her syrienskrigere har, fortjener at få fradømt deres statsborgerskab, og de fortjener også at blive statsløse.
Intet kunne rage mig en mindre, end at de blev det, for de vidste, hvad de gik ind til, og de har afskrevet det danske folkestyre, nogle af dem har brændt deres pas for at demonstrere deres holdning til, at de ikke vil have noget med Danmark at gøre
, og så fordi de er lidt klemt, vil nogle af dem tilbage igen.
Der siger jeg bare nej.
De skal ikke tilbage igen.
Men jeg takker for debatten.
Vi vil jo gerne ud af konventionen, men et plaster på såret kunne være, at man så faktisk anvendte de bestemmelser, der er i konventionen, hvor der er et proportionalitetsprincip, og hvor man siger, at jo, det er noget skidt at være statsløs, men der er bare noget, der er værre, og at der er et hensyn til staten og til danskerne, som man bliver nødt til at tage.
Men tak for debatten.
Spændende og interessant.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-12:
Jeg tror ikke, at der er nogen, der er uenig i, at de mennesker, som har været nede og begå krigsforbrydelser på bestialsk vis – jeg er sådan set enig i den beskrivelse, der har været af det, der er foregået, altså at det er noget af det værste, vi har set i mange år – er uønskede og skal have den hårdest mulige straf.
Men er ordføreren ikke bekymret for, at det at fratage dem statsborgerskabet faktisk ville kunne underminere Danmarks adkomst til at kunne sikre, at de her mennesker bliver retsforfulgt?
Hvem har så ansvaret?
Risikerer vi, at de her mennesker i stedet for kommer til at være en sikkerhedstrussel?
Er ordføreren sikker på, at det her er den rigtige løsning på det specifikke problem?
Jeg kan godt forstå trangen til at slå sig på brystet og gøre noget ved de her mennesker, men for mig at se burde vi kaste os ind i at få nedsat et internationalt tribunal, som kunne retsforfølge dem og sørge for, at de bliver lukket inde i mange år.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Altså, nu er det indlagt i konventionen, hvilket ordføreren også selv nævnte, at der er undtagelsesbestemmelser.
Det er, fordi man godt kan have et princip, et princip om at ville modvirke statsløshed – det har jeg sådan set også – men der er bare grænser, og grænsen går et eller andet sted.
Jeg ved godt, hvor den går for mig i forhold til de her syrienskrigerne, i forhold til det, de har bifaldet og støttet.
Undskyld mig, de har ikke fortjent at beholde deres statsborgerskab, og hvis de bliver statsløse: Intet kunne rage mig mindre.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-12:
Jamen problemet er jo så i forhold til de her yazidipiger og syriske civile, at det, vi gør med det her, sådan set er at tørre de her mennesker, som er født og opvokset i Danmark, af på et land, som de i forvejen har udsat for utrolige forbrydelser.
For så kan vi sige, at det er ude af vores hænder.
Kurderne har lige nu tusindvis af vestlige islamiske krigere siddende.
De har ikke ressourcerne til det.
De er presset af Assad fra den ene side og Tyrkiet fra den anden side.
Jeg er bare bekymret for, at det her er en måde at sige, at det er ude af vores hænder på, og så får vi dem til at rejse frit rundt i Tyrkiet og i tidligere Sovjetregioner og andet, indtil de sniger sig ind over grænsen til europæiske lande.
Jeg er ikke sikker på, at det, som Dansk Folkeparti foreslår, er den kloge måde at sikre Danmark på.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Nu er der to ting i det her.
For det første: Skal de retsforfølges?
Ja, det skal de.
Det må man så finde ud af at gøre lokalt dernede, og Danmark må så bidrage til, at det faktisk også kommer til at ske, fordi det ville være naturligt at retsforfølge dem på åstedet, nemlig der, hvor forbrydelserne har fundet sted.
Det tror jeg sådan set at ordføreren måske kunne være enig i, men lad det nu være.
For det andet: Har vi så noget efterfølgende?
Har vi nu og her noget forhold til de her mennesker?
Nej, det har vi ikke.
De skal ikke være statsborgere i vores land.
Det skylder vi danskerne og Danmark.
Jamen det tager jo en krig at få oprettet sådan et tribunal.
Jeg er ikke engang sikker på, at det ville kunne lade sig gøre.
Det interessante er jo, som der også er gjort opmærksom på, at det faktisk er noget, som overvejes i konventionen.
Ja, det er der, og det har de folk i Irak og Mosul og den syriske civilbefolkning jo så sandelig mærket til.
Der er noget, der er værre end at miste sit statsborgerskab, og det har de yazidipiger også mærket til.
De er blevet holdt som slaver.
Det er jo nærmest sådan, at man ikke kan få over sine læber, hvad de har oplevet.
Jeg mener bare, at vi her må sige, at vi fradømmer dem statsborgerskabet, fordi de har deltaget i det, de har.
Og konventionen giver os sådan set ret i, at vi kan gøre det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-04-12:
Tak for det.
Jeg er jo ikke uenig i omfanget af grusomhed i de eksempler, som ordføreren nævner.
Det er jeg slet ikke uenig i.
Men vi bliver nødt til at finde ud af, hvad det er for et niveau, vi diskuterer tingene på.
At vi anerkender, at statsløshed ikke er noget, vi skal arbejde for i Danmark, er jo en principiel tilslutning til en konvention, som vi bakker op om.
Det medfører jo selvfølgelig også konkret, at man så ikke ville kunne tage statsborgerskabet fra en person med statsløshed til følge – fordi vi har truffet en principiel beslutning.
Så vi skal passe på, at vi ikke kommer til at diskutere tingene på forskellige niveauer.
Det hører med til historien, at den, der måtte begå de grusomme forbrydelser, jo også bliver straffet for det i sit land, i det, land han er statsborger, og er det i Danmark, er jeg fuld af fortrøstning, i forhold til at han nok skal få en passende straf.
For vi har heldigvis en straffelov, som straffer ret hårdt, når det er de forbrydelser, som ordføreren nævner.
Men vi bliver nødt til at diskutere tingene på de niveauer, de passer ind på.
Astrid Krag (S), 2019-04-12:
Da vi stod i en valgkamp for lidt under 4 år siden, kunne man læse i aviserne, at hvor Venstre tidligere har ført en udlændingepolitik, der handlede om at skære ind til benet af konventionerne, vil partiet ifølge lækkede papirer nu gå skridtet videre og træde ud af de konventioner, der fører til uacceptable resultater.
Jeg er egentlig bare nysgerrig.
Nu står vi på kanten af en valgkamp igen.
Hvad kommer Venstre til at gå til valg på i forhold til konventionerne den her gang?
Mads Fuglede (V), 2019-04-12:
Vi kommer jo til at gå til valg på det, vi allerede har lagt frem, nemlig at i det omfang, vi kan bruge konventionerne i et nyt lys, så vil vi gøre det i de situationer, hvor det er i Danmarks interesse.
I det omfang, at statsløsekonventionen skal gentænkes, er det jo også noget, vi er villige til at gøre.
Astrid Krag (S), 2019-04-12:
Kan ordføreren ikke uddybe det en anelse?
For i sidste valgkamp lød det anderledes.
Det har man jo også kunnet forstå på Dansk Folkeparti, der efterfølgende har haft indkaldt til samråd og flere debatter, fordi de har følt sig skuffet over tempoet, men sådan set også over, hvad man så egentlig havde af ambition fra Venstres side.
Så hvad mener Venstre om nyfortolkningen?
Hvor lille kan den være?
Hvor små ryk kan det være, vi taler om her?
Jeg er med på, at det med de store armbevægelser, vi hørte under sidste valgkamp, hvor man i sidste ende var klar til at opsige konventionerne, mener Venstre ikke længere, og det kommer Venstre ikke til at gå til valg på.
Men kan ordføreren ikke putte lidt flere ord på, hvad det er, Venstre går til valg på i forhold til konventionerne?
Mads Fuglede (V), 2019-04-12:
Altså, et godt eksempel er jo hele vedtagelsen af paradigmeskiftet, hvor vi har været meget bevidste om, at der kan være det, man har kaldt en systemrisiko her, nemlig at vi er parate til at gå så tæt på kanten af konventionen, at vi vil være parate til at tage udfordringen på vores konventionsforpligtelser inden for paradigmeskiftet, fordi vi ønsker at slå fast, at det, der gør, at en person bliver til en permanent borger i Danmark, altså de kriterier, vi ser der, er noget, vi gerne vil vægte anderledes i forbindelse med paradigmeskiftet.
Det er jo et meget godt eksempel på den måde, vi gør det på.
Men vi gør det jo med små skridt, så vi ikke stormer ud af en konvention, men går hen til kanten af konventionen.
Henrik Dahl (LA), 2019-04-12:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslag B 134 foreslår Dansk Folkeparti, at Danmark opsiger FN-konventionen om begrænsning af statsløshed med henblik på at fratage danske fremmedkrigere deres statsborgerskab.
Jeg vil godt starte med at sige, at der aldrig har været og der ikke er og der heller aldrig bliver noget godt at sige om hverken Islamisk Stat eller de mennesker, der har kæmpet for den.
Islamisk Stat var et regime og er stadig væk et system, der førte sig frem med en brutalitet, man nok skal helt tilbage til De Røde Khmerer og Pol Pot for at finde et sidestykke til, hvis det ikke er antikke eksempler, f.eks. kejser Caligula, der er de mest passende.
Når vi så alligevel ikke kan støtte forslaget, er det, fordi der mangler proportionalitet i det.
Generelt er det en god idé at beskytte imod statsløshed.
Det er en god idé, at alle mennesker er borgere i en stat, der i princippet har den opgave at give og beskytte grundlæggende menneskelige rettigheder.
Til gengæld skal vi jo gøre livet surt for personer, der har kæmpet for Islamisk Stat, på andre måder, og det gør vi jo også, som flere ordførere allerede har været inde på.
Det opfatter jeg som proportionale skridt til rent ud sagt at blive af med personer, der har kæmpet for Islamisk Stat.
Det synes jeg er godt.
Derfor gentager jeg, at vi er glade for den aftale, vi har indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti, men vi kan ikke støtte beslutningsforslag B 134.
Tak for ordet.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Tænk, jeg kan komme i tanker om ting, der er værre.
Ordføreren siger, at det værste, der findes, er at miste sit statsborgerskab og blive statsløs.
Jeg kan komme i tanker om ting, der er værre.
Jeg kan komme i tanker om, at det er værre at blive halshugget nede i Raqqa – at sidde på geled med 10 eller 20 andre iført orange kedeldragter og så blive halshugget eller få amputeret andre lemmer eller blive tortureret.
Jeg kunne også godt forestille mig, at det var værre at være yazidipige og blive voldtaget og udnyttet på alle mulige måder.
Vi taler om proportionalitet, det er rigtigt, og det her er proportionaliteten i det.
Det er lige præcis den konkrete tilstand og de konkrete begivenheder, der gør, at det er værre, det er langt værre, og der er ikke ret mange af de mennesker, der har været dernede og er kommet hjem, der faktisk, når det kommer til stykket, har fortrudt det, de har gjort.
Det er proportionaliteten i det.
Inger Støjberg (V), 2019-04-12:
Jo, når det bliver stillet op på den måde, kunne man jo umiddelbart fristes til bare at sige: Ja, det har hr. Martin Henriksen fuldstændig ret i.
Men når man så stiller sig selv det spørgsmål, om Danmark som lille land har gavn af, at der er en stærk retsorden i verden, så er mit svar: Ja, det har vi gavn af, fordi vi netop er et lille land.
Og det er den lille nuance, jeg synes er så afgørende at man får med, for det er klart, at hvis man stiller det op sort-hvidt, som hr. Martin Henriksen gør her i sit spørgsmål, er svaret: Jo, det kunne man da godt fristes til.
Man skal bare tænke på, hvad det næste skridt så er.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-12:
Dansk Folkepartis ordfører, hr. Martin Henriksen, har fuldstændig ret i, at politiets vurdering vil indgå som et af de elementer, vi vil kigge på.
Vi vil også kigge på en række andre elementer.
Vi vil bl.a. kigge på noget, som har været nævnt af flere, nemlig hvad det vil betyde for samhandelen og den frie udveksling af varer og personer.
På nogle områder ønsker vi faktisk en stærkere grænsekontrol.
Altså, vi er meget bekymrede over, at mange af de varer, der kommer ind i Danmark, er fyldt med gift og kemikalier.
Der kunne vi godt tænke os en stærkere grænsekontrol.
Men vi vil da helt sikkert stille politiet nogle af de spørgsmål om, hvordan der kommer våben ind i Danmark i øjeblikket, når de nu tydeligvis ikke bliver taget på grænsen, og om man kunne anvende ressourcerne bedre på en anden måde.
Så jo, det vil være en helhedsvurdering, hvor vi også løbende danner os vores indtryk på baggrund af de samtaler, vi har med folk.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Jeg kan forstå, at ordføreren gør sig meget lystig over Dansk Folkepartis tale om en fysisk grænsekontrol.
Det lyder meget morsomt i ordførerens ører, og det er jo fint nok.
Men ærlig talt, jeg er jo vokset op med grænsekontrol.
Der fungerede en fin og god grænsekontrol, hvor der stod nogle mennesker ved grænsen og holdt øje.
Det er for mig intelligent grænsekontrol, at folk ved noget om, hvem de skal vinke ind, og ved noget om, hvem der skal køre videre.
Betyder det, at vi så hermetisk kan lukke grænserne fuldstændig og tage alt, hvad der kommer?
Nej, det gør det ikke.
Det er der aldrig nogen sinde nogen der har påstået.
Vi lever i den her fejlbarlige verden, hvor vi gør det, så godt vi kan.
Betyder det, at vi også skal bruge nogle andre virkemidler?
Ja, det kan det godt.
Ligesom al anden lovgivning, der er inden for landets grænser,
er det selvfølgelig et politisk spørgsmål.
Det er da noget, vi gør herfra, og det, at man overhovedet opgiver tanken om, at Danmark er en nationalstat, der faktisk skal passe på sine egne grænser, mener jeg simpelt hen er der, hvor skreddet er sket, og det er det, vi er uenige om.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-12:
Hr. Langballe har intet belæg for i det, jeg sagde, at antyde, at jeg synes, at det var latterligt med en grænsekontrol.
Det, der bare er forskellen, er, at vi forstår to ting ved grænsekontrol.
Dansk Folkeparti forstår grænsekontrol som nogle mennesker, der står på et fysisk sted.
Jeg forstår grænsekontrol, som at man har kontrol med sin grænse, og det kan man have på forskellige måder.
Nu siger hr. Langballe, at han er vokset op med en grænsekontrol.
Hvorhenne? I Sønderjylland?
Enhver vidste da i hr. Langballes ungdom, hvordan man kunne komme over grænsen uden at blive stoppet.
Det kan jeg da garantere.
Jeg er vokset op uden nogen grænse, nemlig herovre på Sjælland, hvor man tog til Sverige.
Det var vist under den nordiske pasunion, jeg mener, at det var i slutningen af 1950'erne, at den blev indført, hvor vi ikke havde nogen grænsekontrol til Sverige, men kunne rejse frit frem og tilbage – i øvrigt et nordisk samarbejde, som jeg sætter stor pris på.
Jeg troede egentlig også, at Dansk Folkeparti var meget glade for det nordiske samarbejde.
Det forstår jeg at man så ikke er, men jeg synes bare, at det er vigtigt at understrege, at det at have kontrol med grænsen kan man have på mange måder og
ikke nødvendigvis kun en, der består i, at man har en fysisk kontrol.
Martin Henriksen (DF), 2019-04-12:
Det var ikke det, jeg spurgte om, men altså, jeg noterer mig det alligevel.
Jeg synes ikke, hr. Søren Søndergaard svarer på spørgsmålet.
For jeg spørger om, hvad Enhedslistens holdning er til den nuværende grænsekontrol.
Og det kan jeg så forstå at Enhedslisten faktisk ikke rigtig har nogen holdning til.
Jeg må så forstå, at svaret er, at hvis politiet kommer og så har en holdning til grænsekontrol, så vil Enhedslisten lægge vægt på det.
Men hvad betyder »at lægge vægt på«?
Betyder det så, at Enhedslisten vil følge politiets anbefaling?
Så hvis politiet anbefaler, at det skal væk, så skal det væk.
Vil man bare følge den anbefaling, eller vil det indgå som et kriterie blandt flere kriterier?
Jeg forstår det som det sidste, altså at hvis politiet kommer og siger, at vi ønsker at nedlægge eller etablere noget grænsekontrol, så vil det indgå som et kriterie blandt flere.
Har Enhedslisten ikke en selvstændig holdning til grænsekontrol?
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-12:
Det er det, forslaget går ud på.
Jeg siger bare, at vi godt vil have grænsekontrol, men ikke nødvendigvis ved grænseovergangene, fordi man kan have grænsekontrol på andre måder.
Vi ville hellere have, at de terrorister, der kom fra Stockholm og kørte ned til Danmark, var overvåget hele vejen, og at de blev stoppet i deres ugerninger, end at der havde siddet nogle mennesker 24/7 på grænsen, hvor disse terrorister så tilfældigvis var sluppet forbi, eller at de havde taget en båd og var sejlet over et eller andet sted.
Det ville vi hellere have.
Derfor er det et spørgsmål om ressourcer, det er et spørgsmål om vurderinger, og de vurderinger og, hvad de forskellige eksperter siger, lytter vi til, og så træffer vi vores beslutning
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Jeg kunne bare ikke lade være med at tænke på hr. Søren Søndergaards sidste svar i den her runde om de terrorister, der kørte fra Stockholm mod Danmark.
Hr. Søren Søndergaard er vel klar over, at en stor del af de efterretninger, man havde om netop de her mennesker, skyldtes strammede terrorlove, som man i Danmark vedtog uden Enhedslistens støtte.
Det er bare lige, så vi har det med.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Har jeg nogen sinde påstået, at der kun skulle være én form for grænsekontrol?
Det er jo latterligt.
Jeg er aldrig nogen sinde kommet med en antydning af, at man ikke kan gøre det på mange måder.
Det ville da være fjollet, hvis man ikke gjorde det.
Men det, at der er en fysisk tilstedeværelse, finder jeg er meget betryggende.
Og selvfølgelig, hvis der er nogen steder, hvor folk kan gå over, så må man jo så sikre de steder.
Jeg siger da heller ikke, at fortiden var perfekt, men at tanken om en grænsekontrol, hvor der er toldere, der forsvarer vores grænse og passer på, hvem der kommer over grænsen, og skyndsomt kan sortere, hvad de føler er alarmerende, og hvad de ikke føler er alarmerende, finder jeg er helt i sin gode orden, og alt det andet med hensyn til grænsekontrol af anden art er vi da helt med på.
Mads Fuglede (V), 2019-04-12:
Jamen jeg finder det ikke underligt eller unaturligt eller mærkeligt, at man gerne vil passe på Danmark.
Jeg mener, at de grænser, vi har, jo er nogle, vi skal være meget opmærksomme på, og de betyder noget.
Og vi skal også føre kontrol med dem.
Man kan føre kontrol med sine grænser på mange måder.
Man kan indgå i et samarbejde med andre lande, og det er jo det, vi har gjort igennem mange år for at holde øje med både egne grænser og en ydre grænse.
Og da der gik hul på Europa, opdagede vi, at det samarbejde, vi var i der, ikke var nok til at sikre den dansk-tyske grænse.
Så ændrede vi vilkårene langs den grænse.
Det kan også godt ske over for Sverige, det vil jeg slet ikke afvise.
Og jeg er helt enig med hr. Christian Langballe i, at det definerer en nation, at man har styr på sin egen grænse.
Og vi skal holde nidkært øje med, hvad der foregår langs med den dansk-svenske grænse.
Det gør vi også.
Og hvis de myndigheder, der er involveret i den her proces, giver os grund til at ændre forholdet langs den dansk-svenske grænse, så skal vi jo gøre det, lige så hurtigt vi overhovedet kan komme af sted med det.
Christian Langballe (DF), 2019-04-12:
Jeg synes bare, det er naturligt, at den er der.
Det nye er jo, at man har indført den her grænseløse utopi, hvor man har nedlagt nationalstaternes grænser internt i Europa, samtidig med at den ydre grænse, som jo egentlig var selve forudsætningen for, at det andet skal fungere, er fuldstændig gennemhullet som en si.
Det vil sige, at det jo er et dysfunktionelt foretagende.
Derfor synes jeg, det er naturligt, at landene falder tilbage på det, som de har gjort historisk og har erfaring med, nemlig at indføre en grænse og en grænsekontrol, og at de forsvarer deres grænser.