runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-11-21:
Venstres forsyningsordfører, Carsten Kissmeyer, er desværre forhindret i at fremføre sin tale i dag.
Jeg vil derfor kort komme med nogle bemærkninger på Carstens vegne angående det fremsatte lovforslag.
Aftalen havde til formål at justere den økonomiske regulering af vandsektoren.
Med vedtagelsen af dette lovforslag vil vi være nået et skridt nærmere at implementere dele af sidste års stemmeaftale og dermed yderligere bidrage til at effektivisere sektoren inden for den grønne linje.
Det er vand på klimaordførerens mølle og vil komme hele samfundet til gavn.
Vandsektoren dækker over ca. 2.500 vandforsyningsselskaber i Danmark, hvoraf omkring 27 er kommunalt ejede, og resten er forbrugerejede.
Variationen af selskabernes størrelse er stor, hvorfor det er vigtigt, at vi med lovforslaget kommer dem alle til gode.
Uanset selskabets størrelse eller ejerskab er det ens for dem alle, at de er kendetegnet ved leveringsstabilitet og høj kvalitet.
Selskaberne skal have de rette rammer til at drive deres investeringer og driftsomkostninger så effektivt som muligt uden at gå på kompromis med forsyningssikkerheden.
Det er en sund økonomi, der ligger til grund for selskabernes investeringer.
Det er derfor vigtigt med stærke incitamenter, der opfordrer til investeringer i at videreudvikle vandsektoren; det er sund fornuft.
Men det er ikke kun økonomien, der skal være bæredygtig.
Det er med klimaet og miljøet for øje, at vi skal effektivisere vandsektoren.
Vi skal videreudvikle vandsektoren og fremadrettet sikre, at det bliver den førende teknologi, der skal sikre forsyningsvirksomhederne, og sætte ambitiøse målsætninger for vores klima og miljø, samtidig med at vi understøtter en høj leveringskvalitet og forbrugervenlige priser.
Vi kan ikke overlade ansvaret for en klimaansvarlig omstilling til vandsektoren alene og dernæst lade sektoren gå for lud og koldt vand.
Det betaler sig at investere i løsninger af høj kvalitet og miljø, og derfor skal vi gennem den justerede økonomiske regulering først og fremmest sikre, at sektoren har den økonomiske fleksibilitet hertil.
Ligeledes sikrer forslaget, at de økonomiske rammer i højere grad tager højde for, at der i perioder vil være et større eller mindre investeringsbehov på tværs af sektoren.
Forslaget vil komme miljøet og klimaet til gode, slanke administrationen samt styrke fokusset på forsyningssikkerhed og forbrugertilfredshed.
Det er til gavn for hele samfundet, både erhvervslivet og den enkelte borger.
Forslaget skiller ikke vandene hos Venstre.
Venstre kan støtte forslaget som fremsat.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-21:
Tak, formand.
Jeg har fået tilladelse fra formanden til her, inden jeg kommer med mine bemærkninger om selve lovforslaget, at sige en varm tak for alle de hilsner, tanker og blomster, der i den seneste tid er strømmet min familie i møde.
Det har betydet uendelig meget for hele familien og viser, at der ud over de politiske uenigheder også her på Christiansborg findes et grundlæggende kammeratskab og en medmenneskelighed, selv når det umenneskelige viser sit ansigt.
Det har varmet og rørt os, og derfor vil jeg gerne på min families vegne sige en dybfølt tak til alle, der har vist os venlighed.
Når det er sagt, vender jeg mig selvfølgelig mod det lovforslag, som ministeren har fremsat.
Det er en delvis implementering af den aftale vedrørende vandsektoren, som blev indgået af et meget bredt flertal af Folketingets partier i slutningen af 2018, altså for rundt regnet et år siden.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig den effektivisering af vandsektoren, der lægges op til.
Det er til gavn for forbrugerne, virksomhederne og samfundet i det hele, og det forventes, at effektiviseringspotentialet kan være på op imod 2,5 mia. kr. i årene frem.
Det er godt og det er nødvendigt, at en så central del af vores infrastruktur hele tiden opdateres og sikres både økonomisk og teknologisk.
Derfor glæder vi os også til, at de følgende dele af aftalen kan blive fremsat.
Den del, vi står med i dag, skal gøde jorden ved at sikre, at man kan indsamle de data, der er nødvendige, ved at skabe overgangsordninger for økonomien og ved at sikre en række administrative lettelser for især de mindre vandværker.
Det er godt, og det støtter vi naturligvis i Dansk Folkeparti.
Vi har naturligvis også øje til de kritiske bemærkninger, selv om det ikke er mange, og det er måske rettere bekymringer, som bliver rejst i høringssvarene.
Det er jo ikke mindst Danske Vandværker, der er bekymrede for de økonomiske overgangsordninger.
Det har vi selvfølgelig en forventning om at ministeren også holder et skarpt øje med, sådan at de potentielle ubalancer, der kan opstå, bliver imødeset i god tid og håndteret.
Men alt i alt er det et fornuftigt lovforslag, som derfor kan vinde opbakning fra Dansk Folkepartis side.
Tak, formand.
Signe Munk (SF), 2019-11-21:
Lovforslaget, vi står med i dag, er en del af gennemførelsen af den politiske aftale, som SF også er en del af.
Den sigter mod en justeret økonomisk regulering af vandsektoren.
Det, vi sætter i gang nu, er, at der bliver igangsat en analyse, som skal ligge forud for implementeringen af de egentlige tiltag i vandsektoraftalen, altså at implementere nogle fleksible indtægtsrammer og dækning af finansieringsomkostninger.
Der er i høringssvarene et ønske fra de danske vandselskaber, fra Dansk Industri og fra HOFOR om, om det var muligt at fremskynde processen omkring implementeringen af resten af aftalen omkring vandsektoren.
Det ville selvfølgelig være positivt, hvis det kan lade sig gøre, og vi håber derfor, at man også har blik for det hos klima-, energi- og forsyningsministeren.
I høringssvarene til lovforslaget rejser DANVA også et spørgsmål om, hvorvidt der er fejl i forudsætningerne for beregningerne af det generelle effektiviseringskrav.
Der gives svar fra ministeriet til høringssvarene om, at der er igangsat en analyse i Forsyningssekretariatet, som skal afklare spørgsmålene omkring udregningen af det generelle effektiviseringskrav.
Vi vil blot opfordre ministeren til at se på tidsfristen for den analyse og også søge en nærmere forklaring på forholdene imellem, hvordan man har udregnet det generelle effektiviseringskrav, i forhold til de kritikpunkter der rejses af DANVA.
Med de faldne bemærkninger bakker SF grundlæggende op om lovforslaget som følge af, at vi også er en del af aftalen.
Orla Østerby (KF), 2019-11-21:
Tak for det, formand.
Danmark har i dag en vandsektor i international topklasse, der er kendetegnet ved stabil levering i høj kvalitet.
Aftalen fra 2018 og reguleringen skal bidrage til effektivisering af sektoren til gavn for forbrugerne, virksomhederne og samfundet og videreudvikle det høje niveau for miljø, klima, service og forsyningssikkerhed samt understøtte teknologiudviklingen, når den er til gavn for forbrugerne.
Der er enighed om, at der skal gennemføres en markant effektivisering af sektoren, og det samlede effektiviseringspotentiale vurderes til 2,5 mia. kr. i 2025 i forhold til 2014.
Det var udgangspunktet i 2018, og det, vi gør nu, er, at vi bringer hjemmel ind i forberedelsen af implementeringen af en justeret økonomisk regulering af vandsektoren og af mindre, forbrugerejede vandselskabers mulighed for at udtræde af den økonomiske regulering og selskabsskattepligt.
Den samlede justering og regulering skal give fleksibilitet til at investere i langsigtede, bæredygtige løsninger, som understøtter høj kvalitet i levering og miljø, lave priser til forbrugerne og større fokus på forsyningssikkerhed og på forbrugertilfredshed, idet Forsyningssekretariatet på længere sigt får mulighed for at stille krav hertil, således at effektivisering ikke sker på bekostning af forsyningssikkerheden og leveringskvaliteten.
Formålet med lovforslaget er på kort sigt at sikre den nødvendige hjemmel til, at Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet og Forsyningssekretariatet kan forberede gennemførelsen af de politiske beslutninger og ændre i den økonomiske regulering, som bliver udmøntet i et senere lovforslag.
Lovforslaget gennemfører også første del af punkt 4 i den økonomiske aftale fra den 22. november 2018 vedrørende en fleksibel reguleringsmodel for mindre, forbrugerejede vandselskaber.
Lovforslaget har således til formål at give de mindre, forbrugerejede vandselskaber mulighed for at opnå administrative lettelser ved at træde ud af den økonomiske regulering og selskabsskattepligt.
Det Konservative Folkeparti støtter L 50.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-11-21:
Nu har mange ordførere gennemgået, hvad det her forslag går ud på.
Der stod så håndskrevet hen over den her aftale, at man godt nok pressede citronen lidt rigeligt i forhold til effektivisering.
Det var jo så med de øjne, jeg måtte gå ind og læse på det her, og jeg synes, der er nogle ting i høringssvarene, som er værd at bide mærke i, specielt svaret fra DANVA i forhold til implementeringen, altså horisonten for, hvor hurtigt det her skal gå.
Og så var der også det, som fru Signe Munk var inde på, omkring de her effektiviseringskrav, altså om de er for voldsomme at have generelt.
Det ser vi frem til ligesom at få svar på, før vi kan tage endelig stilling.
Jeg vil sige, at vi er lidt mere positive, end vi var, da aftalen blev lavet, men vi ser frem til lige at høre svaret på det spørgsmål, som fru Signe Munk også rejste her fra talerstolen.
Zenia Stampe (RV), 2019-11-21:
Jeg takker for, at jeg får lov til at komme på til sidst, fordi jeg ikke var her, da det var vores tur.
Det beklager jeg.
Jeg er her på vegne af vores klimaordfører, Ida Auken.
Flere før mig har været inde på, hvad lovforslaget handler om, nemlig en implementering af den meget brede politiske aftale om økonomisk regulering af vandsektoren, der blev indgået i efteråret 2018 mellem, så vidt jeg kan se, alle partier undtagen Alternativet – på det tidspunkt.
Vi er således en del af aftalen, og vi glæder os over, at den nu endelig implementeres.
Især er vi glade for, at de mindre selskaber kan slippe for bureaukrati.
Vi skal sætte pris på de frivillige kræfter, der sikrer billigt og sikkert vand til forbrugerne.
Samtidig giver den samlede pakke mere fleksible rammer, hvilket er godt.
Vi havde gerne set, at vi fik implementeret den samlede aftale noget hurtigere, end det er tilfældet.
Vi vil presse på for at få resten implementeret snarest, men vi kan selvfølgelig støtte lovforslaget.
Dan Jørgensen (S), 2019-11-21:
Tak, formand.
Jeg takker ordførerne for kommentarerne og bemærkningerne til lovforslaget.
Lovforslaget er første del af gennemførelsen af den brede politiske aftale om en justeret økonomisk regulering af vandsektoren fra 2018.
Om 2 år følger anden del, som udgør hovedparten.
Samtidig understøtter det en høj kvalitet både i forhold til levering og miljø samt lave priser til forbrugerne.
Fokus på forsyningssikkerhed og forbrugertilfredshed styrkes, så effektiviseringer ikke sker på bekostning af forsyningssikkerheden og leveringskvaliteten.
Først og fremmest er hovedformålet med lovforslaget, at der på kort sigt sikres en række nødvendige hjemler i reguleringen for at forberede de ændringer i den økonomiske regulering, der skal fremsættes i 2021.
Undtagelsesmuligheden indføres nu for at skabe klarhed om, hvilke selskaber der træder ud, og hvilke selskaber den nye regulering skal indrettes efter.
Derudover indeholder lovforslaget en overgangsregel, så udtrædelsen af den økonomiske regulering i en begrænset periode kan ske uden ophørsbeskatning.
For det tredje indeholder lovforslaget en justering af reglerne om, hvornår et vandselskab bliver omfattet af vandsektorloven, så reglerne i højere grad tager højde for usædvanlige udsving i den årlige debiterede vandmængde, f.eks. på grund af tørke.
Vi så sidste år, hvordan vandforbruget steg under den tørre sommer, og det medførte, at nogle selskaber, der i dag er så små, at de ikke er inkluderet i den økonomiske regulering, pludselig risikerede at blive inkluderet i reguleringen på grund af et udsædvanlig højt vandforbrug i et enkelt år, og det var altså, selv om deres vandmængde ville gå tilbage til normalen det næste år, og det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt.
Det løser vi nu, ved at selskaberne først omfattes af reguleringen, hvis de ligger over grænsen i flere år i træk.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-21:
Tak for ordet.
Formålet med lovforslaget er på kort sigt at sikre en række nødvendige hjemler for at forberede implementeringen af de politisk besluttede ændringer i den økonomiske regulering, som vil blive udmøntet i et senere lovforslag.
Det anerkender vi nødvendigheden af.
I Nye Borgerlige ser vi med velvilje på den samlede justerede regulering.
Høringssvarene giver dog overordnet et billede af tilfredshed med intentionerne om en forenkling og effektivisering af reglerne på området, og enkelte justeringer er foretaget for at imødekomme bekymringer.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-21:
Liberal Alliance støtter lovforslaget, som lægger op til en mere effektiv drift af den danske vandforsyning til gavn for forbrugerne, som på sigt vil kunne komme til at betale mindre for det.
Det er sådan, det må være, når man har en vandforsyningssektor, som ikke er underlagt rigtig konkurrence.
Så må vi ved lov vedtage, at den skal gøre det bedre.
Ideelt set bør vi i stedet have noget mere konkurrence på området, og det kan godt lade sig gøre.
Ligesom man kan købe sin strøm hos forskellige producenter af strøm, som så benytter sig af et fælles net i forhold til at sende strømmen til den forbruger, som har købt den, kan man også have et fælles vandforsyningsnet, hvor forskellige udbydere af vand leverer vand ind i systemet, som svarer til den mængde vand, de har solgt til forbrugerne.
Det er jo den vej, man i højere grad burde gå i Danmark, og det ville Liberal Alliance foretrække, men når der ikke er flertal for det, må vi gøre det på den måde, at vi i Folketinget vedtager, at vandet skal leveres billigere.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-22:
Nu er det mig, der stiller spørgsmål, og det der er bare at tage det væk fra det, det i virkeligheden handler om.
Når der er sket nogle justeringer over årene, er det et udtryk for, at verden ikke står stille.
Det er et udtryk for, at tingene udvikler sig, at presset på det enkelte folketingsmedlem, i forhold til hvad man skal læse og de interesseorganisationer, man møder, stiger.
For i samme periode bliver virksomheder og interesseorganisationer endnu mere professionelle, ansætter flere og flere folk til professionelt at møde politikerne.
Hvis man bare har den holdning, at politikerne ikke skal kunne modsvare det, ja, så skal alting jo bare stå fuldstændig stille, men det er et udtryk for, at tingene udvikler sig.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-22:
Man har jo polstret – med 40 pct.
Vis mig ét andet sted inden for det offentlige hvor man har lavet den samme tilførsel af penge.
Vi snakker jo ikke 1, 2, 3 pct. i tilførsel, men 40 pct.
Hvordan kan man betegne det som andet end en massiv polstring?
Jeg kunne da godt tænke mig at spørge Socialdemokratiet, om man vil fremsætte et beslutningsforslag om at ligestille gruppestøttemidlerne, for det ville da hjælpe de små partier.
Jeppe Bruus (S), 2019-11-22:
Tillykke med det første beslutningsforslag, hvor jeg gerne vil anerkende det, som ordføreren i virkeligheden også takker for, altså velkomsten i Folketinget.
Jeg betragter bestemt Nye Borgerlige som et seriøst og hårdtarbejdende parti.
Derfor synes jeg også, at den her debat er vigtig – ikke på grund af de 2 pct., men på grund af det, der bliver sagt, det, der er bevæggrunden, og det billede, man tegner af, at partierne nu sidder herinde og polstrer sig, og politikerne rager til sig, mens alle andre skal spare.
Det er det, jeg gerne vil opponere imod.
For jeg mener, at man gør os alle sammen en bjørnetjeneste ved at bidrage til det billede ved at stille tingene op på den måde.
For det første mener jeg, at det er forkert, og for det andet mener jeg, at der er noget meget grundlæggende på spil, som jo faktisk handler om, at man, når man er et stort parti, der nu også har regeringsmagten, også har en forpligtelse over for folket og over for demokratiet til at sørge for, at det parlament, vi har, kan fungere og kan udøve kontrol.
Det handler også om at sørge for, at der faktisk er ressourcer til, at det enkelte folketingsmedlem og den enkelte folketingsgruppe har muligheden for at arbejde på et kvalificeret og godt grundlag.
For mig at se er det det, det her handler om.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-22:
Jeg ved da ikke, om det er et udtryk for, at man, når man fremsætter et beslutningsforslag om en 2-procentseffektivisering og besparelse, som også rammer en selv, ikke går forrest.
Det er at gøre lige for Thor som for Loke.
Det er det, vi står for i Nye Borgerlige.
Jeg vil da hilse det velkomment, hvis Socialdemokratiet kommer med et forslag om at ensrette de her gruppestøttemidler.
Vi skal jo dække de samme ressortområder.
Så hvis det er et forslag, og hvis der er nye toner fra Socialdemokratiet om, at vi skal ligestille, og at vi tager de her gruppestøttemidler, hvor vi nu har 179 mio. kr., og deler dem ud ligeligt blandt alle Folketingets partier, må vi kigge på det.
Jeg tror ikke, vi i Nye Borgerlige vil være afvisende.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-11-22:
Det, der jo bliver sagt meget tydeligt, og som ordføreren lige har stået og sagt, er altså, at Nye Borgerlige vil vise vejen, vil være seriøse, vil være hårdtarbejdende, vil have fokus på politik og vil sige det, man mener.
Man mener så ikke helt det, man siger, alligevel.
For det, der jo altså er konklusionen, er, at man i Nye Borgerlige ikke ønsker at tage en konsekvens ud fra de regler, der er.
Nye Borgerlige indkasserer det fulde beløb, der er mulighed for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-22:
Vi er et parti, der går ind for fair og lige konkurrence, og det håber jeg at Socialdemokratiet også gør.
Som jeg hører Socialdemokratiet sige det, er det her med gruppestøttemidlerne til gavn for de små partier.
Vi vil da gerne være med til at kigge på, om vi skal ensrette de her gruppestøttemidler fuldstændigt, så samtlige partier får fuldstændig samme beløb.
Det vil vi da gerne være med til at kigge på.
Så hvis der er et forslag fra Socialdemokratiet, som kunne gå i den retning, vil vi absolut gerne ensrette dem.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-11-22:
Tak til ordføreren.
Jeg vil blot spørge: Hvad agter Nye Borgerlige at gøre for sådan selv at få handlet ansvarsfuldt i forhold til det her?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-22:
Tak for det.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-22:
Det er dejligt at høre, at det ikke kun er de store partier, men også små partier, som erkender, at selv om det jo også går ud over os, er det her penge, som måske var bedre brugt andre steder – enten ude hos danskerne, som har tjent pengene, eller ved andre forslag, som har været her i dag.
Når det er sagt, vil jeg også gerne lige konstatere, i forlængelse af den debat, der var nu, at der jo var en tidligere statsminister, der skrev bogen »Befrielsens øjeblik«, og set sådan hernedefra virker det, som om den befrielse har givet mere vitalitet til Liberal Alliance, end den har givet til den tidligere statsministers eget parti, og det er da bare glædeligt at være vidne til.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-22:
Det er det, det drejer sig om, og det skulle partierne have betaling for.
Hvis Socialdemokratiet skulle have tre mere ind i Folketingssalen, var der en pris at betale, og det var flere penge til partierne.
Og det synes vi i Nye Borgerlige ikke er rimeligt.
Det er ikke rimeligt for de borgere, der betaler skat derude, at politikerne forvalter deres penge på den måde.
Det var det, der skete i 2016, og det synes vi ikke er rimeligt, og nu har vi fremsat et beslutningsforslag, som prøver på at rulle noget af det tilbage.
Mai Mercado (KF), 2019-11-22:
Jeg tror faktisk, at det er blevet sagt af rigtig mange forskellige partier heroppefra, at det ikke nytter noget, at man lægger folk ord i munden, fordrejer det eller på anden vis prøver at komme med en fremstilling af tingene, som simpelt hen ikke er rigtig.
Altså, det er ikke en rigtig præmis at gå ind i det her med.
Man valgte, dengang man lavede 2-procentsbesparelsen, at gøre det efter en hård opstramning, fordi der var en udfordring med økonomien, der var en krise.
Men lige nu står vi jo med en sund økonomi, og det er også derfor, man ser, at 2-procentsbesparelsen bliver afviklet, og det har som sådan ikke noget med gruppestøtten at gøre.
Carl Valentin (SF), 2019-11-22:
Jamen der er jo i det, som EU har vedtaget, nogle meget, meget klare bemærkninger om, at landene skal gøre, hvad de kan for at begrænse deres brug af plastikposer, og det er så også det, vi gør med lovgivningen her.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-22:
Jeg siger ikke, at vi skal afskaffe gruppestøtten.
Jeg tilslutter mig forslaget om, at man skal skære den ned med 2 pct. om året i en periode.
Dengang man ikke havde ekspertstøtten endnu, var vi tilfredse med det daværende grundlag, men så indførte man jo ekspertstøtten, som vi har hørt øgede tilskuddet til f.eks. Socialdemokratiet fra 28-29 mio. kr. til 40 mio. kr., og det er den forhøjelse, vi var modstandere af, og vi barberer den gerne fuldstændig væk igen.
Mette Abildgaard (KF), 2019-11-22:
Tak for det.
Jeg har bare lige et opklarende spørgsmål.
Det kan godt være, det bare er mig, der er sådan lidt sløv her fredag middag, men som fru Marie Bjerre redegjorde for, lever vi jo op til de EU-krav, der allerede er i dag, så jeg forstår ikke helt det her budskab om at sige skud ud til Margrete Auken og om, at vi nu endelig lever op til vores EU-forpligtelser, når der står meget, meget klart i lovbemærkningerne, at vi sådan set også har gjort det uden de her tiltag.
Carl Valentin (SF), 2019-11-22:
Tak for det.
Det er jo dejligt at stå her og behandle det her lovforslag i dag.
At forbyde gratis udlevering af bæreposer og tynde plastikposer er ikke bare noget, regeringen lige synes var en god idé, for det er et lovforslag, der sikrer, at Danmark endelig lever op til det plastikdirektiv, som blev vedtaget i EU tilbage i 2015 med SF's egen Margrete Auken som ordfører.
Så først og fremmest skuddet til hende.
Det er strengt nødvendigt at sørge for, at forbruget af plastikposer falder, hvis Danmark skal leve op til plastikdirektivet.
Det er dejligt, at vi nu med et nyt grønt flertal kommer i gang.
EU har allerede for længe siden vedtaget enten at lave et loft over, hvor mange plastikposer der må bruges pr. indbygger i medlemslandene, eller at stoppe helt med at udlevere gratis plastbæreposer, tynde som tykke.
Mange lande har allerede sat en pris på alle poser med fremragende virkning.
Et godt eksempel er Irland, hvor forbruget af de tynde knitreposer på ca. 3 måneder faldt med 90 pct. efter indførelse af forbrugerbetaling.
Vi kommer meget senere på banen her end mange andre EU-lande – men bedre sent end aldrig.
Den store vinder er åbenlyst naturen, men det her er også en rigtig god ting for forretningerne, der slipper for at udlevere poser gratis og i stedet tjener penge på dem, de sælger.
Staten sparer også ved at slippe for at samle alle poserne ind, når de flagrer rundt på gader og i grøfter og i naturen.
Derfor støtter Socialistisk Folkeparti selvfølgelig lovforslaget.