Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Tak for det, formand.
Som jeg nævnte før, ser det godt ud med økonomien, den er stærk – den danske arbejdsmarkedsmodel er stærk.
Med 2 års pandemi har grundstenen i vores arbejdsmarkedsmodel vist sin betydning og sin styrke, og selv om vores arbejdsmarked er godt rustet til fremtiden, mødes vi selvfølgelig også af hastige forandringer.
Den grønne omstilling, den teknologiske udvikling og globaliseringen ændrer virksomhedernes behov og stiller nye krav til arbejdsstyrkens kompetencer, og derfor er der også behov for, at vi investerer i fremtidens arbejdsmarked.
Vi skal styrke sammenhængskraften i den danske model og skabe et stærkere organiseret arbejdsmarked.
Vi skal tilskynde til, at dimittender kommer hurtigere i job, og vi skal investere i vores dagpengesystem.
Det har en række partier i Folketinget taget ansvar for med aftale om reformpakke for dansk økonomi, som vi indgik tilbage tidligere i januar.
Lovforslaget, vi skal behandle nu, handler om at investere i fremtidens arbejdsmarked ved at styrke sammenhængskraften i den danske arbejdsmarkedsmodel.
Det danske dagpengesystem er et vigtigt ben i den danske flexicuritymodel, hvor virksomheder kan hyre og fyre betinget af tryghed og sikkerhed for lønmodtagerne i tilfælde af ledighed.
Vores dagpengesystem er en kollektiv og solidarisk forsikringsordning, som størstedelen af arbejdsstyrken bakker op om.
Det er også en afgørende del af den danske model – noget, som vi skal stå vagt om, kæmpe for, hvis vi vil bevare den måde, som arbejdsmarkedet er indrettet på.
Men en solidarisk forsikringsordning virker kun efter hensigten, hvis der er opbakning til den blandt danskerne, og derfor er det også bekymrende, at der igennem de sidste par år er sket en kraftig stigning i antallet af danskere, som tegner private lønforsikringer, enten som et supplement til dagpenge eller også helt uden om dagpengesystemet.
Derfor blev vi sammen med aftalepartierne bag aftalen »Hurtigere i job, et stærkere arbejdsmarked, investeringer i fremtiden og innovative virksomheder« enige om at investere i dagpengene uden at gå på kompromis med, at der stadig væk skal være en tydelig gevinst ved at tage arbejde.
Jeg tror, det er vigtigt at understrege, at det aldrig er mere end 90 pct. af den tidligere indkomst, og vi fastholder derfor også den individuelle beregning af dagpengesatsen.
Vi forhøjer også kun den maksimale dagpengesats i de første 3 måneder af ledighedsperioden, og derfor er vores investering også målrettet dem, som for en kort stund står imellem to job, som har været med i og har bidraget til den kollektive ordning gennem flere år, og som har haft en fast tilknytning til arbejdsmarkedet.
Men man kan sige, at dagpengesystemet også er udfordret af, at en voksende andel af dagpengemodtagerne udgøres af nyuddannede dimittender – dvs. personer, som ikke nødvendigvis har indbetalt og bidraget til arbejdsløshedsforsikringen.
Der er med andre ord nogle særlige gunstige vilkår for nyuddannede dimittender i dagpengesystemet – vilkår, som ingen andre i arbejdsstyrken har adgang til.
Hver fjerde af alle dagpengemodtagere er nyuddannet.
I 2019 var det sådan, at 40 pct. af nyuddannede startede deres arbejdsliv med en dagpengeperiode.
Det handler lidt om sammenhængskraft og retfærdighed, og i en tid, hvor virksomhederne mangler hænder, mener jeg kun det er rimeligt, at vi også beder de nyuddannede om at bidrage mere.
Derfor foreslås det at nedsætte dimittendsatsen, så den kommer til at ligne su-satsen mere.
Derudover foreslås det at nedsætte dagpengeperioden for dimittender fra 2 til 1 år.
Opsummerende kan man sige, at lovforslaget her har til formål at genoprette balancerne og rimeligheden i vores dagpengesystem.
Det er vigtigt, hvis vi i fremtiden også skal have et stærkt dagpengesystem, der holder hånden under lønmodtagerne og sikrer virksomhedernes evne til at agere fleksibelt og i takt med konjunktursvingninger.
Det er klogt, og det kan vi fra Socialdemokratiets side naturligvis støtte. Tak for ordet.