runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2020-11-06:
Den danske folkekirke er Danmarks kirke, og kristendommen er grundlaget for det danske samfund.
Og det er jo også noget, der skal gøre sig gældende ude i de små lokalsamfund, hvor kirken tit er rygraden i lokalsamfundet, og hvor man nu står og mangler præster.
Både præsten og kirken i sig selv er ofte grundstenen i lokalsamfundet.
Derfor er det også ekstremt vigtigt, at vi handler.
Jeg er selv fra en mindre by.
Vores lokale præst cyklede ud til os, når det var, der var nogen fra de familier, der boede i byen, der havde brug for en præst.
Han var den, der døbte både mig og min søster, han viede mine forældre, og han konfirmerede også både mig og min søster.
Han betød noget helt særligt for vores familie.
Det var altid Lars, man ringede til, når det var, og så kom Lars cyklende tværs gennem byen i både regn og rusk og hjalp til og bidrog til, at der var den her røde tråd, som jeg vil kalde det, i min familie – altså vores præst.
Det er så ekstremt vigtigt, og derfor bakker vi også op om det her lovforslag, for sådan skal det være muligt at have det med sin egen præst i alle dele af Danmark.
Vi har også nogle spørgsmål til udvalgsbehandlingen, og vi glæder os til at bidrage til, at det her lovforslag kommer rigtig godt igennem udvalget, men vi støtter lovforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-06:
Tak for ordet.
Jeg er vokset op i præstegård, og derfor er det her et emne, som ligger mig på sinde, og det er også et emne, som jeg i al beskedenhed mener at jeg har et vist kendskab til qua min opvækst som søn af en sognepræst.
Min far var ikke teolog.
Han var i lighed med den tidligere biskop over Ribe Stift Elisabeth Dons Christensen cand.mag. i historie og kristendomskundskab.
Elisabeth Dons Christensen blev også cand theol., men min far tog en tillægseksamen hos Elisabeth Dons Christensens onkel, biskop Henrik Dons Christensen.
Den tidligere biskop over Aarhus Stift Kjeld Holm var magister i idéhistorie og tog en tillægseksamen, og det samme gælder for Henrik Gade Jensen, der fungerer til alles tilfredshed som sognepræst på Lolland nu, mens jeg holder denne tale.
Så det er bestemt ikke noget krav for at være en god præst, at man er teolog.
For meget af det, man laver som præst, har egentlig ikke noget at gøre med den teologiske uddannelse.
Det er jo sjælesorgen, som man ikke nødvendigvis bliver bedre til af at være teolog.
Det er den daglige kontakt med menigheden, det er en gang imellem at mægle mellem mennesker, der er kommet i en situation, hvor de har brug for det, og det er at få sagt de rette ord til begravelser.
Det er utrolig vigtigt.
Om man lige præcis bliver bedre til det af at kunne hebraisk og græsk, som er en af de helt store forskelle, er jeg ret tvivlende over for.
Jeg har helt ærligt mange, mange gange set min far sidde og skrive prædiken, og selv om man måske godt kunne få den idé, at præsterne sidder og læser Bibelen på hebraisk og græsk, når de forbereder en prædiken, er det altså ikke noget, jeg er vant til hjemmefra, og jeg har egentlig heller ikke set det hos andre præster, jeg kender.
Det er faktisk den danske bibeloversættelse, man normalt sidder med.
Så jeg tror, at meget af den modstand, der har været fra teologernes side mod at lukke ikketeologer ind, skal forstås mere ud fra begrebet profession, i begrebet om at bevogte adgangen til en profession og om at vogte over professionens anseelse og privilegier.
Der har man tit sådan nogle idéer om, at der er nogle, der hører hjemme i professionen, og nogle, der skal holdes ude.
Det er ikke et hensyn, jeg synes man skal lade veje særlig tungt.
Der er masser af gode eksempler på virkelig fremragende præster, der ikke er startet som cand.theol.er, og derfor støtter vi naturligvis forslaget.
Tak for ordet.
Joy Mogensen (S), 2020-11-06:
Mange tak.
Indledningsvis vil jeg gerne takke for den velvillige modtagelse af lovforslaget.
Som det jo også fremgår af ordførerbemærkningerne, kommer vi forskellige steder fra ind i den her sag, og så meget desto større er det jo, at vi har formået at finde hinanden, hvilket fru Marianne Jelved også var inde på.
Det er jeg utrolig taknemlig for, for baggrunden for lovforslaget er, som det også har været fremført, den mangel på kvalificerede ansøgere til ledige præstestillinger, som folkekirken har oplevet de senere år og fortsat oplever.
Ordførerne har sat rigtig gode billeder, rigtig gode situationer på det.
Det kan jeg ikke gøre bedre, så jeg vil nøjes med først at fastslå det sådan helt konkrete.
Der er her tale om en supplerende adgangsvej.
Vi er alle, som jeg opfatter det, enige om, at hovedvejen fortsat er en teologisk kandidateksamen, men vi har allerede nu en eksisterende mulighed for ikketeologer for at blive præst.
Den betyder nemlig, at også personer uden en kandidateksamen undtagelsesvis, når de viser særlige egenskaber, kan blive præster, hvis de er fyldt 35 år; således kan de komme til at varetage en stilling som præst i den danske folkekirke.
Men den her supplerende adgangsvej giver så folk med en ikketeologisk kandidatuddannelse mulighed for at søge præstevejen.
Det giver ikke en teologisk kandidatgrad at få det her efteruddannelsesforløb, men det fastholder det høje akademiske niveau, som kendetegner hovedvejen og dermed folkekirkens præster.
Det er også noget, som alle omkring folkekirken – både menighedsråd, præster og biskopper – lægger vægt på, altså at der netop er tale om et efteruddannelsesforløb, som sammensættes af teologiske kernefag på universiteterne.
Jeg er ikke i tvivl om, at det her forslag samlet set vil bidrage til at øge antallet af kvalificerede ansøgere til ledige præstestillinger.
Og jeg ser rigtig meget frem til den videre drøftelse i udvalget, hvor jeg er sikker på, at vi også vil komme nærmere ind på, hvordan det her levende ord for alvor kommer ud; hvordan vi styrker det i folkekirken.
Jeg er glad for den brede opbakning og ser frem til at besvare eventuelle spørgsmål og følge udvalgsbehandlingen.
Julie Skovsby (S), 2020-11-06:
Med dette lovforslag vender man juridisk tilbage til en gammel praksis, hvor Rigsrevisionen forpligtes til at revidere stiftsmidlerne.
Uden loven var der udsigt til, at praksissen med Rigsrevisionens revidering af stiftsmidlerne ville ophøre næste år.
Socialdemokratiet ønsker at lade revisionen blive hos Rigsrevisionen og betragter derfor forslaget om en lovfæstning som rettidig omhu.
Socialdemokratiet stemmer for forslaget.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-11-06:
Tak for ordet.
Jeg erstatter fru Louise Schack Elholm, som ikke lige kunne være her i dag.
Formålet med lovforslaget er at sikre en lovhjemmel for Rigsrevisionens fortsatte revision af kirkernes og præsteembedernes kapitaler.
Lovforslaget vil derfor sikre, at den praksis, der finder sted i dag, hvor Rigsrevisionen står for revisionen af kirkerne og præsteembedernes stiftsmidler, fortsat kan finde sted.
Venstre bakker op om, at man sikrer, at lovgrundlaget for praksis er på plads.
Det undrer os dog, at Rigsrevisionen øjensynlig ikke er tilfreds med lovforslaget.
Derfor melder spørgsmålet sig, om dette lovforslag er udformet efter dialog med Rigsrevisionen.
Vi vil derfor opfordre regeringen til at sikre, at Rigsrevisionen er indforstået med lovforslaget.
Men overordnet set
bakker Venstre op om, at prasis sker på baggrund af en klar lovhjemmel.
Tak for ordet.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-11-06:
Tak for det.
Med dette lovforslag flytter vi en tekst, som hidtil har været i lovens bemærkninger, over til selve loven.
Det drejer sig om stiftsmidlerne, som man bl.a. får ind ved salgssummer fra præstegårde.
Marianne Jelved (RV), 2020-11-06:
Det er jo et godt og nyttigt lovforslag, som jo også giver et billede af, at selv om vi ikke lovgiver rigtigt i Danmark, så følger vi alligevel en eller anden form for lov.
Det synes jeg er ret interessant, og derfor vil jeg godt lige af pædagogiske grunde give et resumé af, hvad det egentlig drejer sig om.
For lov om folkekirkens økonomi giver lovhjemmel til Rigsrevisionen om, hvad der skal revideres, men det skulle bl.a. også omfatte stiftsmidlerne, som er en del af økonomien i folkekirken.
Men det har der ikke været lovhjemmel til, og det er jo et ganske sjovt tilfælde.
For det stod kun i bemærkningerne til lovforslaget, som blev behandlet og vedtaget her i Folketinget for mange år siden, og da det står i bemærkningerne, kommer det ikke med i loven, når det bliver trykt op igen, og det er jo en fejl.
Det er en forglemmelse.
Det er et pudsigt tilfælde, vil jeg kalde det.
Så nu kommer det ind i den rigtige lov, og nu kan Rigsrevisionen også revidere stiftsmidlerne.
Det er jo godt, at vi skaber orden i lov om folkekirkens økonomi.
Tak for ordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-11-06:
Tak for det.
SF erklærer sig også enig i, at det vil være positivt at skabe en klar lovhjemmel til, at den årlige revision af kirkernes og præsteembedernes kapitaler, dvs. stiftsmidlerne, også fremadrettet skal udføres af Rigsrevisionen, sådan som tidligere praksis har været.
Det er fint, at vi får sat en streg under det og får lavet tydelige rammer for lovgivningen.
Vi støtter derfor lovforslaget.
Birgitte Bergman (KF), 2020-11-06:
Tak for det.
Formålet med lovforslaget er at tilvejebringe en tydelig hjemmel til, at Rigsrevisionen fortsat kan og må revidere kirkernes og præsteembedernes kapitaler, og det er jo rigtig godt, at vi får løftet det over, så det bliver til lov.
Der er derfor god grund til, at Rigsrevisionen kan fortsætte med at udføre sin årsrevision og større undersøgelser også på Kirkeministeriets ressort.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-06:
Jeg synes, de forrige ordførere så fint har ridset op, hvad det her lovforslag går ud på, så det vil jeg hverken trætte ordførerne eller seerne med, men blot sige, at Nye Borgerlige støtter lovforslaget.
Birgitte Bergman (KF), 2020-11-06:
Tak for det.
, så bær over med, at jeg ikke kan svare på diverse specifikke spørgsmål.
Nærværende lovforslag vedrører implementeringen af EU's eldirektiv, og lovforslaget og direktivet er meget omfattende og repræsenterer den største ændring af Danmarks og EU's elmarked i 20 år.
Derfor er det problematisk at konstatere, at ændringer skal gennemføres på meget, meget kort tid.
Ikke bare ændres lovgivningen væsentligt, men store dele af implementeringen er ikke på plads, og med en del af lovforslaget tildeles en række bemyndigelser til ministeriet og Forsyningstilsynet.
Den nuværende tilgang til implementeringen virker forhastet.
Direktivet og den danske implementering medfører et mere fleksibelt elmarked – en udvikling, vi kun kan bifalde.
Direktivet implementerer mekanismer, der søger at sikre, at Danmarks eksport af vindstrøm ikke møder de kapacitetsbegrænsninger, som vi tidligere har oplevet.
Alene den del har en værdi på en halv milliard kroner for Danmark.
Som sagt er lovforslaget særdeles omfattende og teknisk kompliceret, og vi vil derfor glæde os til det kommende udvalgsarbejde.
Det Konservative Folkeparti anerkender behovet for implementering af EU's eldirektiv, men er samtidig bekymret for de hastige og meget væsentlige ændringer, som søges implementeret, og de udvidede bemyndigelser, der efterspørges.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-06:
Tak for det.
Nye Borgerlige ser positivt på tiltaget til en modernisering af elmarkedet.
Bl.a. som nævnt i lovforslaget kan øget digitalisering muliggøre en mere fleksibel anvendelse af el, og derudover kan forskning i og udvikling af nye innovative elprodukter til kunderne fint have grobund i det danske erhvervsliv.
Høringssvarene til dette lovforslag har været mange og meget uddybende.
Der er mange forslag og input fra de berørte interessenter, så derfor ser vi frem til den yderligere behandling i udvalget.
Som udgangspunkt hilser vi lovforslaget velkommen.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-06:
Tak for det.
Lovforslaget her skal implementere EU's elmarkedsdirektiv i dansk ret, og vi stemmer som regel for implementeringer af EU-lovgivning i Danmark, såfremt EU holder sig inden for de brede principper for nærhedsprincippet, og såfremt der ikke er noget i lovforslaget, som vi mener er direkte skadeligt for det danske samfund.
I det her lovforslag har vi ikke fundet noget, som er rigtig dårligt, og høringssvarene afslører ikke, at det her skulle være rigtig dårligt.
Derfor følger vi vores princip om, at vi stemmer for implementeringen af EU-direktiver i dansk ret.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-06:
Det godt, at ministeren er åben over for at drøfte det, som er blevet vendt her som problematiske ting.
Og jeg tænker på de her borgerenergifællesskaber og solcelleudbygningen.
Jeg hørte for nylig et klip i radioen, hvor Brian Vad Mathiesen påpegede, at de her store tagflader i Danmark, altså de rigtig store tagflader, egentlig kunne rumme den solcelleudbygning, vi bør lave, og som i øjeblikket i høj grad sker ude på noget landbrugsjord, men hvor der sådan set er mulighed for, at vi kunne lægge nogle solceller på de der kedelige flade tage, uden at man generede nogen som helst.
Og det kunne jo godt være noget, man fik målrettet til, at det kunne være borgerenergifællesskaber, som, hvad skal man sige, gik videre med, at de tagflader blev udnyttet, uden at det generede nogen som helst, og hvor man måske så fik lavet en udbygning dér, hvor der er en del af forbruget, i stedet for at det er langt ude på landet, man laver de her solcelleparker.
Kan ministeren se nogle fordele i, at vi får strikket det her sammen på en måde, så det kan blive virkelighed, at store tagflader er noget, der kommer til at rumme solceller?
Dan Jørgensen (S), 2020-11-06:
Det vil vi meget gerne se på – først at få belyst, hvad der ligger af muligheder med forslaget, som det er udformet her, men selvfølgelig også, hvad hr. Søren Egge Rasmussen måtte have af konkrete forslag.
Jeg vil dog sige, at vi trods alt skal passe på, at vi ikke forsimpler det en lille smule, for jeg tror ikke, at det er enten-eller.
Jeg er enig i, at der formentlig er et ret stort potentiale i at udnytte mulighederne for at placere solceller på tage rundtomkring, men der er bestemt også stadig væk muligheder ude på landet.
Og det er jo bl.a. en af årsagerne til, at vi i fællesskab i forligskredsen har besluttet, at vi skal hæve den kompensation, man giver til naboer derude, fordi vi ved, at der kommer til at være flere af de her anlæg.
Det er sådan set en rigtig god idé – det skal hjælpe den grønne omstilling – men det kan også give visse gener for dem, der bor tæt på.
Og vi sidder faktisk lige nu i kredsen og diskuterer, hvordan vi konkret skal få hævet det beløb, man får som kompensation.
Tak for det.
Altså, det handler set fra min stol mest om at sikre, at den formelle kompetence ligger det sted, hvor også den faglige kompetence ligger.
Det er derfor, forslaget er udformet, som det er.
Men det uddyber vi selvfølgelig gerne og tager en diskussion om.
Det er klart, at det jo meget gerne skulle være sådan, at det, der er formålet og hensigten, også er det, der rent faktisk bliver udkommet.
Så det kigger vi på.
Endelig er der med hensyn til de større spørgsmål, der blev rejst, behov for at få uddybet spørgsmålet om tarifferne, som både Venstre og Radikale Venstre fremhævede.
Lovforslaget indeholder en række ændringer af elforsyningsloven med henblik på at gennemføre EU's elmarkedsdirektiv.
Det er et stort, komplekst og teknisk lovforslag, så jeg vil nøjes med at fremhæve nogle af de allermest centrale elementer.
Med indførelsen af borgerenergifælleskaber kan borgerne samle sig om produktion og deling af bl.a. grøn energi inden for fællesskaber.
Dette kan bl.a. også bidrage til at reducere behovet for investeringer i elnettet og dermed billiggøre den grønne omstilling.
For det andet gennemføres der nye krav til netvirksomhederne, som skal offentliggøre netudviklingsplaner og anvende fleksibilitetsydelser som et omkostningseffektivt alternativ til netinvesteringer.
Det skal sikre, at det eksisterende elnet udnyttes bedre, end det gør i dag.
For det tredje foretages der ud over direktivimplementeringen nogle justeringer vedrørende teknisk og finansiel kapacitet for elproduktionsbevillinger, regnskabsmæssig adskillelse af omkostninger til energispareordningen, ensretning af netbevillingernes udløbsdato og tilpasning af loven for at undgå dobbeltregulering i forhold til elmarkedsforordningen.
Jeg vil afslutningsvis gerne takke for interessen for lovforslaget, og jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-11-06:
Tak for ordet.
Præster betyder meget i mange lokalsamfund, og for mange danskere er præsten nødvendig ved store livsbegivenheder.
Det kan være en glædelig dag, hvor et barn skal døbes, eller den sidste afsked til begravelsen, hvor vi siger farvel til en, der har stået os nær.
For mange danskere er folkekirken en vigtig del af hverdagen, hvor man finder ro og samhørighed, men i mange sogne har man svært ved at rekruttere præster.
Særlig i sogne langt fra København kan det være svært at få en ny præst, når den gamle præst går på pension.
Det er nok meget naturligt, at mange søger stilling tæt på, hvor man gennem mange år har boet, fået venner og måske stiftet familie, men det er et problem for de mange mennesker, som ikke har en præst.
Derfor er mangel på præster et stort problem for samfundet.
Præstemangel er ikke noget nyt problem.
En del af forslagene gennemførte vi med det samme, men da vi var i regering, var der ikke flertal for forslaget om en alternativ vej til præstehvervet som foreslået af udvalget.
Derfor er vi i Venstre glade for, Socialdemokratiet har ændret holdning til uddannelsen og nu selv fremsætter forslaget.
I dag kan man få lov til at blive præst uden teologiuddannelse, hvis man får en tilladelse fra biskoppen i det stift, hvor man bor, men der er ikke ensartede regler for det.
Med den nye uddannelsesmulighed bliver det tydeligt, hvornår man er kvalificeret til at tage uddannelsen, og der er et ensartet niveau for uddannelsen.
Det synes vi er positivt.
Med denne mulighed for videreuddannelse til præst må vi jo ikke få etableret et system, der er hovedvejen.
Vi så gerne, at regeringen lempede dimensioneringen på teologiuddannelsen.
Der er mange, som hvert år bliver afvist på teologistudiet på grund af begrænsningen i optaget.
I tider, hvor vi mangler præster, er det mærkeligt, at man ikke øger dimensioneringen.
Samtidig er vi også interesserede i at se på, om man kan sikre bedre mulighed for, at præster kan blive i hvervet i flere år, hvis både præst og menighedsråd ønsker det.
På den baggrund kan jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Julie Skovsby (S), 2020-11-06:
Tak for ordet.
Socialdemokratiet bakker op om regeringens forslag.
Igennem en længere årrække har der været konstateret præstemangel i folkekirken.
Det er særlig, men ikke udelukkende et problem i landdistrikterne.
Med dette lovforslag bliver der taget hånd om problemet.
Det åbner for en anden vej til præsteembedet, og det giver mulighed for, at mennesker kan tage deres erfaringer fra andre arbejdsgerninger med ind i præsteembedet.
Hos Socialdemokratiet vægter vi præstegerningens mange forskelligartede opgaver, hvoraf en betydelig del er borgernære i lokalsamfundet, og netop dette perspektiv er lovforslaget en håndsrækning i forhold til.
Samtidig fastholdes der et teologisk element på den nye uddannelse.
Samlet set forventer vi, at forslaget afhjælper den tydeligt mærkbare præstemangel, og fra Socialdemokratiets side anbefaler vi varmt, at forslaget vedtages, ligesom vi og jeg som ordfører ser frem til Kirkeudvalgets udvalgsbehandling af lovforslaget.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-11-06:
Tak for det.
I den perfekte verden ville det være den største selvfølgelighed, at folk stod i kø for at få et job, hvor de kan brede det kristne budskab ud, hvor de kan inspirere folk i lokalsamfundet ved hver søndag at give dem et samlingssted, hvor man med ligesindede dyrker sin tro og går derfra med håb om og med lyst til at være blevet et bedre menneske og et bedre medmenneske.
Tænk, hvis man kunne have sådan et job, hvor man bare var en kæmpe inspiration for en masse mennesker.
Tænk, hvis man kunne stå og døbe det lille barn, som netop har entreret den her verden, og som har hele livet foran sig.
Tænk, hvis man kunne hjælpe de kommende konfirmander, hvoraf mange i dag i deres teenageliv føler sig rodløse, og hvoraf mange i dag lever et overfladisk liv, der handler om, hvem der ser bedst ud, og hvem der fremstår bedst på de sociale medier, og hvem der fremstår mest perfekt.
Tænk, hvis man kunne hjælpe de unge mennesker med at finde rodfæste ikke bare i troen på Gud, men især i troen på sig selv, så de ikke så let vakler, og så de ikke så let bliver så deprimerede.
Tænk, hvis man kunne forene to mennesker, der elsker hinanden højt og inderligt, i ægteskabet.
Det lyder bare som et fantastisk job, det lyder lidt som et drømmejob.
Hvorfor står folk så ikke i kø for at få det?
Ja, for det første så er det at blive præst noget, som mange mennesker tit først finder ud af lidt senere i livet, når de står med lidt mere livserfaring; det er ikke nødvendigvis det, man lige tænker på, når man går i gymnasiet.
Og i betragtning af hvor meget man arbejder, også når alle andre har fri, så er lønnen og mulighederne for lønstigning gennem hele karrieren mildt sagt ikke gode.
En 6-årig uddannelse til en løn, der ikke matcher det kæmpe stykke arbejde, man gør, kan jeg godt forstå at folk ikke står i kø for.
I nær fremtid går der en del præster på pension, og der er færre, der søger jobbet.
Det må vi finde en løsning på.
En alternativ vej til den gængse teologiuddannelse er en mulighed, og det er vi i Dansk Folkeparti åbne over for, så længe det er et krav i den teologiske efteruddannelse, at man skal kunne læse og forstå Det Nye Testamente på originalsproget græsk.
Vi kan også kombinere det med at kigge på præsternes løn og mulighed for lønstigning, og der er flere parametre, vi kan trække på, men lad os med dette lovforslag sætte gang i processen, så vi forhåbentlig i nær fremtid kan få flere dygtige præster til at berige vores sogne.
Dan Jørgensen (S), 2020-11-06:
Ja, jeg er enig i, at den slags diskussioner, selv om det kan være relateret til det her lovforslag, nok er noget, vi skal se på separat.
Generelt er vi jo selvfølgelig hele tiden optaget af at få skabt de rigtige incitamenter, og der skal vi selvfølgelig også se på skatteforholdene.
Og det er så i sagens natur også noget, jeg gør sammen med min gode kollega skatteministeren.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-06:
Det er jo korrekt.
Der kan jo også i forbindelse med sådan noget lovgivning her være noget, hvor man siger, at der er noget andet lovgivning, som bør justeres.
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-10:
Tak for talen.
Jeg er nysgerrig på de målsætninger, som Venstre indikerer i beslutningsforslaget.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-11-10:
Jo, og selvfølgelig er der gode embedsfolk, der jo netop også er gode til at fylde på med viden og fakta.
Men jeg tror bare, at det kunne være ret klogt – også i forhold til at vi har EU's biodiversitetsstrategi, at vi har FN-sporet, der også kører nu – at vi sammen fra udvalgets side går lidt mere aktivt ind i det her og ikke sidder og venter.
Så det skal være min afslutning.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Det synes jeg da lyder som en supergod idé.
For jeg er sådan set åben over for, hvordan vi kan komme videre ad det spor, som vi forsøger, og jeg hører faktisk også alle partier – selvfølgelig med forskellige stemmer – ønske, at der skal lægges ud, og jeg ved jo også, at Folketinget har folk, og at man kan trække på administrationen på forskellig vis osv.
Jeg tror nu bare alligevel, hvis vi nu skal være lidt ærlige, at det trods alt er i embedsapparatet med den tyngde, der ligger der, at der selvfølgelig ligger noget ekspertise, som vi jo lige så godt kan trække på, og det er også det, som jeg går ud fra at ministeren gør, når hun forhandler med støttepartierne, altså læner sig op ad, hvad det så er for nogle redskaber, der virker, og hvad der virker mindre godt.
Men jeg vil være meget åben over for det, som hr. Rasmus Nordqvist her siger, altså om vi kan bruge udvalget mere aktivt i den retning.
Det synes jeg at vi skal undersøge.