runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-11:
SF har ikke en drøm om, at vi skal privatisere og nedrive alting – tværtimod.
I SF synes vi faktisk, vi har prioriteret den almene boligsektor alt for ringe, alt for længe, og vi har faktisk en ambition om at bruge aftalen til også at løfte den almene boligsektor.
Det kan faktisk aftales direkte.
Jeg vil hermed gerne opfordre samtlige kommuner til, at de ved hver eneste udstykning overvejer det og også udstykker til almene boliger i de områder, hvor man udstykker nye grunde, for det giver rigtig god mening.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Jeg deltog i en del af de her forhandlinger, og jeg kan sige, at det ikke er korrekt, når SF's ordfører siger, at vi forlod forhandlingerne.
Vi blev ikke inviteret til de afsluttende forhandlinger – sådan er det.
Og med det indhold, der var, ville vi heller ikke have indgået aftalen.
Jeg undrer mig over, hvorfor SF forsvarer det hele og er med i aftalen.
Jeg vil egentlig opfordre SF's ordfører til at tage imod invitationen ude fra Sjælør Boulevard, den gruppe pensionister, der mødes en gang om måneden og som er temmelig bekymrede for, hvad den her lov kan medføre.
For det er jo et område, som har været i en god udvikling, som sådan set er kommet af listen, og som har renoveret deres boliger.
Beboerne har sagt ja til at flytte ind i nyrenoverede boliger, selv om huslejen er lidt højere.
De har haft indflydelse på det hele.
Så kommer SF og regeringen og ændrer de her kriterier, sådan at de igen kommer på listen.
Og kommer de ikke af den liste, så kommer de i den situation, at de skal privatisere eller nedrive eller konvertere en masse af deres boliger, og det er ikke deres ønske.
De har lige været igennem hele processen og har renoveret dem efter deres ønsker.
Anders Johansson (KF), 2018-10-11:
Jeg synes, at vi skal basere det på de rigtige tal, men jeg kan bare ikke forstå den her argumentation, vi har hørt igennem, ja, hvor lang tid vi nu har behandlet den her sag, om at vi ikke skal gøre en indsats her, hvor der er nogle særlig udsatte grupper i det danske samfund, nogle, som faktisk bliver fastholdt i en udsat position, netop fordi de bor i et område, hvor man har sværere ved at bryde den sociale arv, og det er faktisk det, som vi nu giver nogle redskaber til, hvor vi faktisk stiller et krav om, at i 2030 skal vi have gjort op med det her.
Man får det til at lyde, som om alt er fryd og gammen i de her boligområder, og der skal jeg bare minde om, at det er de områder, hvor der bliver sat ild til skraldespande, hvor der bliver kastet sten efter ambulancer og brandvæsen, når de kommer derud.
Jeg synes måske bare, at vi skal have proportionerne på plads og sige, at det jo er en målrettet indsats mod netop de steder, hvor der er de allerstørste udfordringer, som vi gør nu.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Tak for det.
Jeg har tidligere nævnt tre områder, hvor det ikke handler om, at der er nogle, der kaster molotowcocktails eller forfølger ambulancerne, men hvor det handler om 26 mennesker, som ikke er i arbejde.
Er det proportionalt i forhold til det drastiske indgreb i grundlovssikrede rettigheder, i menneskerettigheder, der bliver lavet med lovforslaget?
Anders Johansson (KF), 2018-10-11:
Uanset hvor man sætter en grænse, vil der altid være nogle, som ligger tæt på grænsen.
Jeg kan så forstå, at det i et af områderne er 26, der gør, at man er tæt på grænsen.
Men det er jo ikke kun ét kriterie, man skal leve op til her, det er jo flere kriterier, og man skal have været på listen i årevis for overhovedet at komme i betragtning til de her helhedsplaner.
Så synes jeg, man skal passe på med at problematisere de her helhedsplaner hele tiden, for det er jo faktisk det modsatte; det er faktisk nogle områder, hvor vi går ind og giver nogle særlige redskaber for netop at kunne styrke indsatsen over for nogle af de mest udsatte borgere i Danmark, nogle af de børn, som ellers havde udsigt til at få en svær start på livet.
De får faktisk nu bedre muligheder, fordi vi får ryddet op, og fordi vi får lavet en styrket indsats i de her områder.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Bedre muligheder?
Ordføreren bliver nødt til at uddybe for mig, hvordan det giver bedre muligheder for et bedre liv.
Der er jo stadig væk en million borgere i den almene sektor.
Der er 12 på listen.
Det er Vollsmose og Gellerup, der eksempelvis slår ud på kriminalitet.
Resten er ti på listen ud fra de kriterier, I har valgt, hvor det bonner ud den ene eller den anden vej.
24 stk., 10 stk. Er det så vilkårligt, at resten, dvs. størstedelen, bliver ramt?
Det mener jeg er uproportionalt.
De to spørgsmål må ordføreren gerne svare på.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Jeg er bare rigtig bange for, at det slet ikke er det, der kommer til at være konsekvensen af den her lovgivning.
Jeg tror tværtimod, at folk simpelt hen ikke kommer til at kunne finde et sted at bo, altså at de bliver presset ud af de her boligområder, og at de ikke vil have den mulighed for at få en anden bolig.
Og det, jeg synes er det helt store problem her, er, at man lader nogle mennesker i stikken, og at jeg heller ikke oplever, at SF har et klart svar på, hvor folk skal flytte hen, altså hvad der skal ske, og det synes jeg er meget bekymrende.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge ordføreren, hvordan ordføreren forestiller udviklingen af den almene boligsektor vil ske på baggrund af det her.
Det, der bliver konsekvensen, er jo privatiseringer og nedrivninger, så kunne vi ikke frygte, at den almene boligsektor vil blive svagere og svagere, og er det det, SF ønsker?
Mange tak.
Ordføreren taler meget om det her med, at børn skal have bedre muligheder.
Som jeg ser det, er det jo stadig væk en kæmpestor udfordring, man står over for, at rigtig mange – også børnefamilier – står til at miste deres bolig med den her ghettopakke.
Derfor er jeg meget interesseret i, hvad ordføreren har tænkt sig at gøre for, at de her børn så kan få et godt sted at vokse op.
Noget af det, man kan se på, er, at det jo er rigtig, rigtig svært at få en billig bolig i Danmark.
Der er mange af de her børns forældre, som har svært ved at betale en meget høj husleje, og især i de større byer er det svært at få en billig bolig.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren: Vil Konservative være med til at se på, om vi kan gøre noget for, at kommunerne også får mulighed for at anvise nogle af de her mennesker lejligheder hos private udlejere, altså at man faktisk tvinger nogle af de private udlejere til også at tage et socialt ansvar for, at de her børn kan komme til at vokse op under de bedst mulige kår?
Vil Konservative være med til det i indsatsen for at blande vores boligområder?
Anders Johansson (KF), 2018-10-11:
Jamen det er sådan, at man netop får bedre muligheder ved at vokse op i et samfund, som mere ligner det omkringliggende.
Det er jo klart, at det, hvis man bor i et samfund parallelt til det danske, hvor det ikke er normen, at man ser folk gå på arbejde, hvor det ikke er normen, at man taler dansk, og hvor kriminaliteten er højere, så er sværere at bryde den sociale arv, end hvis man bor i et helt almindeligt område, som ellers afspejler det danske.
Det er jo de børn, som vil få nogle andre forbillede end nogle af dem, som måske har begået kriminalitet, eller som ikke går på arbejde.
Det er jo med til at få åbnet op for de områder.
Det er jo det, der gør, at de børn vil få en bedre start på livet, vil få bedre mulighed for at klare sig godt i fremtiden.
Det er der, vi går ind.
Jeg køber bare ikke det argument om, at summen af kriminalitet er konstant, for netop ved at få en blandet beboersammensætning kommer det til at ligne det omkringliggende samfund noget mere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-11:
Der er faktisk mange svar og mange bud på løsninger.
Jeg har egentlig lyst til indledningsvis at sige, at udgangspunktet for overhovedet at lave den her aftale var noget anderledes end det, som aftalen ender med, så lige så skuffet Enhedslisten er over, at SF stadig væk er en del af aftalen og dermed også har indflydelse på, hvordan det her skal udvikle sig, lige så skuffet er jeg over, at Enhedslisten forlod forhandlingerne, for jeg tror faktisk, vi kunne have lavet rigtig meget god almen boligpolitik sammen i den her aftale.
Til anvisning til områderne vil jeg sige, at jeg nogle gange har spurgt mig selv, at hvis jeg var enlig mor med to små børn, ville jeg så synes, det var rigtig fedt at blive boliganvist til et område, hvor alle andre eller mange også var uden arbejde.
Ville jeg synes, det var fedt, at mine børn skulle gå i en skole, hvor alle børnene var tosprogede?
Og jeg bliver så nødt til at sige, at nej, det synes jeg ikke var fedt – lige så lidt fedt som den kvinde, der ikke er etnisk dansk, fra Center for Kunst & Interkultur på Nørrebro, der på et tidspunkt sagde til mig, at hendes barn skulle have gået i børnehaven med de hvide børn, men det kunne hun ikke få lov til.
Jeg vil gerne give den kvinde muligheden for, at hendes barn også kan gå i børnehave sammen med danske børn.
Anders Johansson (KF), 2018-10-11:
Jeg hørte godt, at fru Eva Flyvholm tidligere sagde, at det stort set var samtlige af dem, der boede i de her ghettoområder, som nu skulle genhuses, men det er jo ikke tilfældet.
Sagen er den, at der nu skal udarbejdes en helhedsplan, og den helhedsplan har man så omkring 12 år til at føre ud i livet.
Hvis man går ind og kigger konkret på de her områder og følger den normale til- og fraflytningsprofil i de ghettoområder, som er på listen, kan man se, at langt de fleste – langt de fleste – vil kunne genhuses ad fuldstændig naturlig vej.
Så det her billede, man maler op om, at der er tusindvis, der nu skal genhuses, er simpelt hen bare ikke rigtigt.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Mange tak.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Vurderingen er jo, at konsekvensen af det her lovforslag er, at kommunen simpelt hen får en dårligere adgang til at anvise mennesker på kontanthjælp, på uddannelseshjælp og integrationsydelse til i de her områder, som er udpeget til at være ghettoområder.
Man vil helt sikkert også i de her boligforeninger heller ikke være villige til at tage folk ind, som kan trække en ned i statistikken,
kan man sige.
Så det helt oplagte spørgsmål til SF, som man er nødt til at kunne svare på, er: Hvor vil SF have kommunerne skal kunne finde boliger til de her mennesker, der jo ligesom alle mulige andre også har ret til at have et sted at bo?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-10-11:
Tak for det.
I Danmark har vi i de forgangne år set en bekymrende udvikling, som i virkeligheden burde gøre enhver socialist bekymret, nemlig en opdeling af den måde, vi bor på, den måde, vi går i skole på, den måde, vi lever på.
Det har nok i virkeligheden altid været sådan, at de absolut rigeste ikke nødvendigvis flettede fingre med de allerfattigste – i hvert fald ikke i dagligdagen – men jeg husker trods alt, hvordan der i min barndom og i min ungdom var folk fra de fleste lag og baggrunde i klasserne, og at mit kvarter bestod af en broget flok mennesker.
Den sammenhængskraft har vi sat over styr ved at forvise de mest udsatte og mange af vores nye medborgere fra fjerne egne til de samme boligblokke.
I takt med at vi koncentrerede de mennesker på de samme steder, flyttede bedsteborgerskabet deres børn fra områderne, fra institutionerne og sendte dem i privatskoler og flyttede måske til sidst også selv.
Det kan ikke være meningen, og derfor støtter SF også boligaftalen.
Vi har i alt for mange år sniksnakket og set de her ting ske, men nægtet at handle på dem, fordi det var nemmere at tale om, hvad der ikke kan lade sig gøre, end det modsatte.
For at iværksætte de tiltag, som boligaftalen giver mulighed for, er det nødvendigt at opstille nogle kriterier for, hvilke boligområder aftalen gælder for.
De vil aldrig blive perfekte; uanset hvor grænsen sættes, vil nogle falde lige under, mens andre vil være lige over.
Men med forslaget har vi med mine øjne en samling af de allervigtigste kriterier for at håndtere det, at sammenhængskraften i områderne ikke er, som vi kunne ønske os den skulle være – altså beskæftigelse, kriminalitet, uddannelse og, ja, også etnicitet.
For selvfølgelig skal vi ikke bo opdelt efter etnicitet.
Er der virkelig nogen af mine kolleger, som synes, det er helt fint, at vi bor opdelt efter hudfarve?
SF kan støtte forslaget, men bemærker selvfølgelig også, at der er en række aktører, der har indvendinger mod konkrete kriteriers udmøntning i praksis.
Det er indsigelser, som jeg regner med at vi i SF får mulighed for at drøfte i udvalgsarbejdet, ligesom vi i SF også glæder os til at drøfte de forslag, som boligforeningerne og kommunerne i fællesskab skal udarbejde med henblik på at løse den her opgave.
Anders Johansson (KF), 2018-10-11:
Jeg er helt overbevist om, at i langt de fleste tilfælde vil den her sammensætning jo kunne ændres, bare ved at man laver en fornuftig plan, og den skal man selvfølgelig kunne lave lokalt ud fra de forudsætninger, der nu er de forskellige steder.
Så vil der være nogle få, som man så skal gøre en ekstra indsats for, og der er jo også nogle ting i aftalen, som betyder, at de f.eks. kan blive rykket frem på ventelister osv.
Så jeg er overbevist om, at selv om man forsøger at male et billede af, at det skulle dreje sig om tusindvis, der skal genhuses, så er det et relativt lille problem, når vi ser på det over 12 år.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Det, jeg helt konkret spørger til her, er, at hvis ideen er, at man skal have blandet boligområderne – hvis det er det, der er sigtet med det her – så kræver det vel, at man får nogle andre folk ind i nogle af de her områder, som man opfatter som socialt belastede, men det kræver jo også, at folk så har et sted at flytte hen.
Det er jo rimelig logisk.
Så det, jeg gerne vil høre ordføreren om, er, om man også fra konservativ side vil være villig til at se på, hvordan vi får boligmassen blandet i nogle af de områder, som er mere velstillede.
Vil man være med til at give kommunerne anvisningsret også til nogle af de private lejeboliger?
Stine Brix (EL), 2018-10-12:
Men det er jo ikke det eneste element i lovforslaget.
Rent faktisk er lovforslaget et sammensurium af mange forskellige forslag fra strategisk planlægning af landsbyer, som jeg lige har nævnt, til boliger i konsekvenszoner, videre til ekspropriationsbestemmelser og så noget om maritime infrastrukturanlæg.
Det er ærlig talt
en noget rodet måde at behandle lovforslag på.
Og hvis vi lige bliver ved det procesmæssige, inden jeg tager fat på indholdet i lovforslaget, er der jo også mange af høringsparterne, som bemærker, at høringen om lovforslaget hen over feriemånederne er meget uheldig, hvis man gerne vil tage høringsparterne og deres input alvorligt.
Når det er sagt, vil jeg gå over til at kommentere det rent indholdsmæssige i lovforslaget.
Enhedslisten er, som jeg nævnte tidligere, meget positive over for den del af lovforslaget, som omhandler den strategiske planlægning af landsbyer i forbindelse med den kommunale planlægning.
Der er over en million danskere, som bor i landområder og i landsbyer, og derfor er det vigtigt at tage ordentlig hånd om de rammer, der er for disse menneskers liv og tilværelse.
Det er derfor helt på tide, at denne del af kommunernes planlægning løftes på en ordentlig måde, og at der tages aktiv stilling til udviklingen af de mange landsbyer rundt om i landet.
Så langt, så godt.
Den anden del af lovforslaget er vi til gengæld ikke positive over for.
Vi ønsker ikke, at der åbnes mulighed for, at man kan planlægge boliger i såkaldte konsekvensområder, som er belastet af støv, lugt og støj.
Det er efter Enhedslistens opfattelse en helt forkert vej at gå og vil kun føre til flere konflikter mellem boliger og virksomheder.
Det gavner ingen, hverken virksomheder eller boliger, og det er ærlig talt udtryk for dårlig planlægning.
At der med lovforslaget gives mulighed for at stille krav til, at boliger skal indrettes med hermetisk lukkede vinduer og vinduer, der slet ikke kan åbnes, mener vi er en helt bagvendt måde at håndtere miljøproblemer på.
Vi skal med planlægningen undgå konflikter mellem forskellige arealanvendelser, ikke tilskynde til dem.
Så denne del af lovforslaget kan vi absolut ikke støtte.
En tredje del af lovforslaget handler om at give mulighed for helårsbeboelse i sommerhusområderne på Læsø.
Efter Enhedslistens opfattelse skal man være påpasselig med at give mulighed for, at man kan bo hele året rundt i et sommerhusområde.
Der kan være væsentlige problemstillinger forbundet med f.eks. at levere kommunal service til de områder, og områderne er jo ikke planlagt med det for øje, at man skal bo der hele året.
Når det er sagt, kan der jo også være lokale forhold, der betyder, at det kan være en god idé.
Derfor skal jeg hilse og sige, at Enhedslisten ikke er afvisende over for denne del af lovforslaget.
Jeg skal lige sige fra SF, at de deler samme opfattelse, og at vi vil stille forslag om, at lovforslaget deles.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-10-12:
Tak for det.
Forslaget her skal jo følge op på Udvalget for levedygtige landsbyers anbefalinger og Ekspropriationudvalgets anbefalinger.
I Liberal Alliance har vi længe været optaget af at styrke retssikkerheden omkring ekspropriationer.
Der er brug for en ordentlig opstramning på det her område, og det her lovforslag tager et skridt i den rigtige retning.
Man sikrer nemlig en 5-årig solnedgangsklausul i forhold til at bruge lokalplaner som ekspropriationsgrundlag samt mere gennemsigtighed i processen.
Det synes vi er enormt positivt, og vi støtter forslaget.
Christian Poll (ALT), 2018-10-12:
Jeg skal igen hilse fra vores ordfører på området, Rasmus Nordqvist, og sige følgende: Vi synes jo sådan set også, det er godt at få indført en strategisk planlægning for landsbyer, men ligesom Enhedslisten har redegjort for, er vi meget bekymrede for især den del, der handler om at kunne opføre boliger, som er hermetisk lukkede.
Det er et markant skift i forhold til princippet om, at forureneren betaler.
I stedet vil det så være bygherrer, private som professionelle, der skal betale, og beboerne, der skal tåle konsekvenserne.
Brønderslev Kommune påpeger, at disse hermetisk lukkede bygninger sandsynligvis vil være usælgelige, og som Martin Odgaard fra Arkitektskolen Aarhus siger: »Jeg vurderer at dette er problematisk.
Dels fordi det er et glimrende princip at man kan lufte ud i sin egen bolig med frisk luft og dels fordi det medfører at vores boligers indeklima er helt afhængige af mekaniske løsninger.«
Så som udgangspunkt er vi imod det her forslag.
Der er jo en grund til, at vi har en opdeling mellem sommerhusområder og permanent beboelse.
Så ligesom Enhedslisten og SF foreslår vi faktisk, at forslaget bliver delt op, sådan at vi kan forholde os til komponenterne enkeltvis.
Anders Johansson (KF), 2018-10-12:
Tak for det.
Lovforslaget her er, som flere af de foregående ordførere har været inde på, en opfølgning på planlovsaftalen, og jeg vil ikke stå her og gengive alle elementerne, men blot lige kort nævne nogle af forslagene.
Bl.a. foreslås det, at kommunerne fremover skal foretage en strategisk planlægning i forhold til landsbyerne, når de laver kommuneplan.
Det synes jeg er rigtig godt.
Man kan sige, at det selvfølgelig burde være en naturlig del af arbejdet med kommuneplanerne ude i kommunerne, men ikke desto mindre har man fra Levedygtige Landsbyers side følt et behov for og anbefalet, at det bliver fastsat ved lov, at man giver kommunerne den her forpligtelse, og det gør vi så med det her forslag, og det synes jeg er ganske fornuftigt.
Så er der et forslag om ekspropriation, som også anbefales af Ekspropriationsudvalget, som vil øge gennemsigtigheden for borgerne.
Derudover vil der også blive lavet den her solnedgangsklausul, som betyder, at borgerne i højere grad har en tidshorisont for en eventuel ekspropriation.
Det vil være med til at øge borgernes retssikkerhed og i det hele taget skabe en større gennemsigtighed.
Så indeholder lovforslaget også en række andre initiativer, f.eks. det med her med sommerhuse på Læsø.
Det er jo klart, at der, hvis man bor i et område, hvor der er affolkning, hvor der bliver færre indbyggere, så kommer til at stå nogle huse tomme.
Der synes jeg da, det er rigtig fornuftigt, hvis man så kan bruge dem til sommerhuse en del af året.
Det giver noget aktivitet i de mindre samfund, og det kan skabe mulighed for udvikling af noget erhverv og noget turisme på tidspunkter, hvor man måske ellers ikke kunne det.
Så det synes jeg også er rigtig fornuftigt.
Så det kan vi også bakke op om, og vi kan selvfølgelig støtte hele lovforslaget fra konservativ side.
Christian Poll (ALT), 2018-10-12:
Op igennem 1970'erne, var vi det første land i verden, der fik en forureningsminister og en forureningslovgivning, senere en miljølovgivning.
Og op igennem 1980'erne og 1990'erne fik vi styr på en stor del af de meget voldsomme forureninger, der kom fra punktkilder, typisk industri.
Og der blev det et sundt princip, som også ligger i EU-lovgivningen i dag, at forureningen skal standses ved kilden, og at det er forureneren, der skal betale.
Det er altså den, der forurener, som har ansvaret for at nedbringe forureningen til det absolut minimale niveau.
Og det bliver kontrolleret af myndighederne og fulgt op, hvis ikke det er tilfældet.
Derfor er det jo en meget voldsom ting, der ligger i det her forslag, nemlig at man faktisk vender det på hovedet og siger, at hvis der er forurenet i et område, så kan vi alligevel godt bygge boliger, som folk kan bo i, bare de er tætte.
Bekymrer det ikke ministeren, at man sådan set vender det på hovedet nu med det her forslag om at bygge boliger i sådan et område og på den måde ligesom blåstempler, at virksomheder kan have en forurening, som generer, og at vi så bare lukker borgerne inde i stedet for at lukke forureningen inde i virksomheden?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-10-12:
Jeg synes faktisk, det er at vende tingene på hovedet, for der er jo ikke tale om, at virksomheder får lov at rykke ind i boligområder.
Der er tale om virksomheder, som allerede er i området.
Så dem, der kunne føle sig jaget væk, er i virkeligheden virksomhederne.
For de er der i forvejen, og så rykker der nogle boliger ind.
Og bekymringen fra virksomhederne går på, at de senere hen, ved at der bliver bygget boliger i et område, risikerer, at der kommer nogle og siger, at de ikke må være der, fordi det går ud over dem, der nu bor der.
Altså, vi er jo nødt til at have virksomheder i Danmark, og vi er også nødt til at acceptere, at nogle former for produktion i Danmark medfører nogle lokale luftgener.
Det behøver der ikke være noget problem i.
Altså, jeg synes ikke, der er noget problem i, at der ligger et bageri, og så lugter der af brød i lokalområdet.
Det synes jeg der skal være plads til.
Det her er jo så et forsøg på at finde et kompromis, hvor man siger: Virksomhederne skal have lov til at blive liggende, men der er også nogle, der kan få glæde af eksempelvis nogle meget, meget attraktive havnearealer ved at få lov til at bo der.
Og de kan jo vælge at lade være.
Hvis man ikke som borger synes, det er attraktivt at bo der, er der i hvert fald ikke nogen tvang, med hensyn til at man skal bo der.
Christian Poll (ALT), 2018-10-12:
Men det har vi jo en god planlægning for i planloven i dag, altså at man har beboelsesområder, man har erhvervsområder, og det er jo netop adskilt, for at man kan holde styr på, hvilke gener der skal være hvor.
Det er den glidebane, jeg er meget bekymret for i det her forslag, og det er derfor, vi er meget kritiske over for det.
Vi foreslår, at man enten deler lovforslaget op, eller, som fru Ida Auken foreslog, at man kigger på, om man kan gøre det her på en anden måde.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-10-12:
Jeg vil sige, at der jo er meget, meget grundigt forsøgt og meget længe også at finde det bedst mulige kompromis, og det er det, som lovforslaget her er udtryk for.
Jeg forstår godt bekymringen, jeg forstår godt synspunkterne, men jeg synes, det er et afbalanceret kompromis, som er lagt frem her, hvor der bliver plads til både borgere og virksomheder.
Jeg synes ikke, der er nogen, der taber, ved at man giver mulighed for, at der kan bygges nogle boliger, som man så kan vælge at flytte ind i, eller som man kan vælge at lade være med at flytte ind i.