runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-11:
Hvis man ser på historikken på det her område fra 2015 til nu, vil jeg gerne have ordføreren til at bekræfte, at vi kan konkludere, at man med det her lovforslag både har fået en højere vurdering og også får en højere sats, hvilket jo gør, at de familieejede virksomheder stilles utrolig dårligt.
Jeg kunne forstå, man så var glad for, at man trods alt fik en ekspertgruppe ind over.
Det var så betalingen for at stemme ja til noget, der giver en beskatning på 1 mia. kr. Men hvorfor er det, at man ikke fik styr på værdiansættelsen, inden det her lovforslag blev fremsat?
Hvis det endelig skulle være, hvorfor har man så ikke udskudt det 1 år f.eks., så man havde lidt tid til det?
For nu står man jo med dårligt med dårligt på.
Hvorfor har man ikke først sørget for at få styr på værdiansættelsen, før man så lavede tredoblingen af skattesatsen?
Altså, det virker lidt ulogisk og sådan lidt sjusket, at man nu bare trumfer det her igennem, fordi man mangler pengene, og så ikke har styr på den del, som jeg kunne forstå er vigtig for De Radikale.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-11:
De facto vil der nok også ske en forskydning på 1 år, inden generationsskiftet sker i praksis.
Altså, hvis jeg var virksomhed, ville jeg da også nu vente på arbejdsgruppens beslutning.
Med hensyn til det retskrav, som vi har forsøgt at få lagt ind, beskrev ordføreren også i sin egen tale, hvad problematikken er omkring det.
Og der har vi jo bare fået den melding tilbage fra skattemyndighederne, at med et retskrav følger der et enormt mindreprovenu, fordi skattemyndighedernes metodefrihed i værdiansættelsen ryger.
Og derfor har vi været nødt til at kigge på, hvordan vi så kan øge sikkerheden på andre måder end ved et retskrav.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-11:
Jeg kan forstå, det er vigtigt med et retskrav.
Men hvorfor har man så ikke bare genindført det gamle formueskattecirkulære, som jo netop var en skematisk tilgang?
Man kunne næsten slå op og se: Hvad er værdien af det, jeg skal beskattes af?
Så var satsen godt nok på 15 pct., som det bliver med det her lovforslag.
Men nu har de jo så ingen af delene.
Burde man ikke rent logisk have ventet, til man havde det med, hvordan man skulle lave vurderingerne, på plads, og lavet en værdiberegning af det, før man hævede satserne?
Nu står de både med de høje vurderinger og den høje skattesats.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-11:
Når vi skifter vores værdiansættelsesgrundlag her over til cirkulærerne, handler det jo også om, at det er nye tider, og at virksomhedernes, hvad skal man sige, karakter også ændrer sig.
Så derfor lytter vi jo til det, når både virksomhederne, interesseorganisationerne og skattemyndighederne, som de facto sidder og skal regne de her ting ud, alle nærmest med én mund siger, at cirkulærerne er udgangspunktet.
Mona Juul (KF), 2019-12-11:
Tak for det.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi er meget uenige om generationsskiftebeskatningen, og der står rigtig mange virksomheder derude og tænker: Hvad dælen skal vi egentlig gøre nu her?
Har ordføreren regnet på, hvad det – hvis der er rigtig mange virksomheder, der de næste 4 år foreløbig vælger ikke at generationsskifte – egentlig vil betyde og have af konsekvenser for det, I har fremlagt nu?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Her vil jeg starte med at sige, at jeg godt forstår spørgerens interesse for religionens betydning for sammenhængskraften i vores samfund og for indvandringens betydning for det samme.
Her deler vi virkelig en interesse for at komme til bunds i at forstå, hvad det her virkelig har af betydning, for i de seneste 5 årtier har vi jo haft indvandring, som har udfordret vores sammenhængskraft.
Men om vi kan bevare den her sammenhængskraft og vores frihedsrettigheder, afhænger efter min vurdering fuldstændig af de beslutninger, vi vælger at træffe.
Hvis vi tillader en for stor og ukontrolleret indvandring, risikerer vi, at integrationen ikke kan følge med, og hvis vi tillader udvikling af parallelsamfund, vil vores værdier langsomt blive undergravet indefra.
Men hvis vi derimod fastholder de seneste års stramme udlændingepolitik, får vi overskud til at styrke integrationen af dem, der allerede er kommet hertil, ligesom det er nødvendigt, at vi meget principielt insisterer på, at de demokratiske værdier i hverdagen skal være tydelige for alle, og at vores samfund ikke går på kompromis med mange årtiers tilkæmpede rettigheder og friheder.
Så om vi lykkes, afhænger fuldstændig af os selv, og det er vigtigt, at vi tager det her ansvar på os.
For os handler det om to ting: punkt 1 at fastholde en lav tilstrømning, og punkt 2 at styrke integrationen af dem, der er allerede er kommet hertil.
Marie Krarup (DF), 2019-12-11:
Mener ministeren, at Danmark vil kunne fastholde samme grad af sammenhængskraft og respekt for det enkelte individ, som vi traditionelt har haft, når Danmark i fremtiden får en befolkningssammensætning, hvor større og større grupper kommer med en muslimsk kulturel baggrund?
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-12-11:
Altså, jeg tror ikke, det er lovgivernes opgave at tage stilling til, hvad for nogle undervisningsmidler der skal bruges.
Jeg tror, det er rigtig klogt, at det lige præcis er op til faglige vurderinger.
Men måske skulle vi i første omgang gøre det, at vi skabte en større opmærksomhed omkring det og måske lavede en kortlægning af det.
Altså, forskeren Jesper Balslev beskriver jo, at vi som nation er Silicon Valleys bedste kunde, og jeg må sige, at det gibber lidt i mig, når jeg f.eks. ser, at man i Odense Kommune – og jeg vil være forsigtig i min kritik, for det kan være, at det er et udmærket projekt – laver et stort projekt i fællesskab med Facebook, for så tænker jeg: Er vi ikke tæt på en for stærk kommercialisering?
Så måske skulle vi i første omgang lave en kortlægning af, hvordan det egentlig ser ud på hele det her område, sådan at der bliver en stærkere opmærksomhed i kommunerne og ude på skolerne om, at der kan være kommercielle interesser, der fylder alt for meget i det her.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-12-11:
Tak, og tak for talen.
Jeg er sådan set enig i, at problematiseringen af kommercialiseringen er noget, vi også bliver nødt til at drøfte, for i forhold til de digitale læremidler kan vi jo se, at de store techgiganter – Apple er et meget godt eksempel – nærmest giver, i første omgang, iPads og læremidler til skoler for at få det ind på markedet.
Og vi skal sikre, at der er et dansk udbud, for tidligere var der rigtig mange danske forlag, der også lavede undervisningsmateriale, men der bliver jo altså færre over tid.
Og for dem var det jo let at komme ud med materialet, og det var let at få det omkring.
Så jeg vil egentlig gerne høre Enhedslistens ordfører uddybe lidt, hvordan man kunne forestille sig at det kan gå den vej, at vi sikrer, at vi i Danmark får udviklet læremidler til brug for den danske folkeskole, der passer ind i den danske folkeskole, og hvordan vi på den led måske kan sige nej til nogle af de techgiganter, der kommer udefra med deres tanker og ideer om, hvordan tingene skal foregå.
Astrid Carøe (SF), 2019-12-11:
Jeg tror, som det også tidligere er blevet nævnt her i debatten, at det er vigtigt, at der netop er den her frihed til at kunne vælge mellem de digitale løsninger og de fysiske bøger, sådan at den enkelte lærer kan vælge det, der giver pædagogisk mening for vedkommende at bruge.
Men vi synes, det er vigtigt at snakke om de her ting, og jeg er rigtig glad for den dialog, som ministeren vil starte med de relevante parter på området.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-12-11:
Og tak for talen.
Det fører mig til et nysgerrigt spørgsmål, med hensyn til om SF har nogen forslag til, hvordan vi kan arbejde med det.
Altså, for én ting er at sige, at det må lærerne bestemme, men skal vi også gøre noget andet – både for at sikre, at der er fysiske læremidler, men måske ikke mindst for at sikre, at der er nogle relevante digitale læremidler til brug for og som en valgmulighed for de lærere, der gerne vil bruge dem?
Astrid Carøe (SF), 2019-12-11:
Tak for det.
Vi ved, at det går den forkerte vej med elevernes læseevne i folkeskolen, og at elever i 4. klasse læser mindre, at de nyder læsningen mindre, og at de har en dårligere tekstforståelse.
Knap hver tiende elev i 8. klasse klarer sig dårligt i læsning.
Det er virkelig bekymrende, både for den enkelte og for vores samfund.
Vi ved også, at eleverne har sværere ved at fordybe sig, når de læser på en skærm.
De bliver hurtigere forstyrret af noget andet, og de mister fornemmelsen for det materiale, de fysisk sidder med, når bogen er udskiftet med en iPad, og samtidig ved vi, at de fysiske bøger på mange skoler er blevet erstattet af iPads.
Derfor vil vi også gerne fra SF's side sige tak til Dansk Folkeparti for at sætte fokus på digitaliseringens konsekvenser.
Vi bliver nødt til at have både omtanke og udsyn.
I SF mener vi, at det er helt afgørende, at lærerne selv oplever at være klædt på til opgaven, men det er vores indtryk, at det bestemt ikke forholder sig sådan på alle skoler i Danmark.
I rapporten »Digitalisering med omtanke og udsyn« har 53 pct. af lærerne svaret, at de har behov for at få styrket deres kompetencer i brugen af digitale læremidler for at hæve elevernes faglige niveau, og derfor ser vi også meget positivt på, at regeringen vil gå i dialog med de forskellige centrale parter på området samt afdække lærernes digitale hverdag.
Så mange tak for det.
Ud over at vi skal sørge for, at de lærere, der er i folkeskolen i dag, er klædt på til at vurdere og bruge de nyeste digitale læremidler, skal vi også sørge for, at vores kommende lærere er klædt på til det.
Derfor mener vi i SF, at undervisningen i digitalisering skal styrkes i læreruddannelsen.
Det tror vi vil betyde, at nyuddannede lærere kommer ud med den nyeste viden og kan inspirere skolens arbejde på det her område.
Derfor vil vi løfte det her i Uddannelses- og Forskningsministeriet – jeg ved godt, at det ikke er der, vi er i dag, som ministeren også påpegede, men så må vi jo tage det med et andet sted hen.
Sidst, men ikke mindst, synes jeg også, det er relevant at nævne, at vi fortsat har en vigtig opgave i at sætte digital dannelse på dagsordenen, også i folkeskolen.
Undersøgelser viser, at danske elever generelt er dygtige til at begå sig digitalt, men samtidig står Umbrellasagen og andre sager om hævnporno som tydelige eksempler på, at vi stadig har et stort arbejde foran os i forhold til at klæde vores børn og unge på til at kunne begå sig bedre i den digitale verden, så de lærer, at man heller ikke her krænker venner og klassekammerater, og at man sådan generelt opfører sig ordentligt på nettet.
Marianne Jelved (RV), 2019-12-11:
Jeg er fuldstændig enig – vi kan slet ikke blive uenige om det her.
Og igen mener jeg bare, at det, der har været en rigtig god start på den her dag, jo er, at ministeren anerkender, at det er lærerne, der skal afgøre, hvilke materialer der skal bruges i undervisningen.
Det er ikke nogle firmaer, som monopoliserer bestemte læringsmidler, som kommunerne så køber ind og tvinger skolerne til at bruge.
Det er helt galt, og derfor bliver den her dag en dag, som jeg sætter kryds i kalenderen ved.
Den får et særligt minde hvert år; her skete der en åbenbaring i Folketingssalen.
Tak for det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-12-11:
Der er ingen tvivl om, at man f.eks. i matematik vil kunne vise, demonstrere og prøve nogle ting via digitale hjælpemidler, som giver en anden forståelse.
Og det er slet ikke det, som vi taler imod, men vi skal være sikre på, at de læremidler, vi bruger, også rent faktisk giver læring.
Når nu der er noget, der peger på, at de ting, vi bruger i skolen i dag, rent faktisk virker negativt, f.eks. i forhold til at blive bedre læsere, så håber jeg, at vi er enige om, at vi skal vælge noget andet.
For så skal der være mulighed for at vælge nogle læremidler, som rent faktisk giver den læseevne, som man senere hen kan bruge til at forstå det, man skal lære i f.eks. digital dannelse.
Marianne Jelved (RV), 2019-12-11:
Jo, det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg er fuldstændig enig i, at det også er læreren, der må afgøre, hvilke læremidler der er bedst egnet i en given situation.
Men det betyder jo ikke, at man ikke skal undervise i fysik, og at man ikke i fysik skal have den del af digital viden og teknologiforståelse, som er relevant i fysikfaget.
Det ville også være mærkeligt, at vi ikke havde alle typer tekster – i anførselstegn – i skolen.
Det mener jeg man skal have, og dertil hører selvfølgelig også digitale tekster – hvis man kan kalde det tekster.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-12-11:
Og tak for talen.
Jeg er fuldstændig enig i, at digital dannelse og forståelse af, hvad digitalisering gør både ved os som mennesker og ved samfundet som sådan, er et rigtig vigtigt element, som vi skal finde en vej til at få ind i skolen.
Men det betyder jo ikke nødvendigvis, at tingene skal foregå på en skærm i skolen.
Det behøver ikke betyde, at man skal bruge skærme i dansk eller i matematik, hvis det ikke er det, der giver den bedste læring i dansk og i matematik.
Og derfor vil jeg gerne spørge fru Marianne Jelved, om der ikke er enighed omkring, at vi skal skille det ad – ikke forstået på den måde, at der ikke kan være digital dannelse i alle fag der, hvor det giver mening.
Der vil være algoritmer i matematik, som det giver vældig god mening at få forståelse for.
Men er det centrale i forhold til læringen ikke, at vi skal bruge de læremidler, der giver den bedste læring?
Stén Knuth (V), 2019-12-11:
Det synes jeg er rigtig relevant.
Jeg sad jo selv med det som borgmester og havde også både frustrerede ledere og lærere, som godt ville have nogle andre valgmuligheder end det, som vi selv kunne tilbyde som kommune, i og med at vi ligger inde med bindinger på, hvad vi egentlig kan bruge vores midler til i forhold til SKI-aftaler og alt muligt andet.
Den drøftelse vil jeg rigtig gerne både være med til at tage, men jo også at sikre, at kommunerne får nogle flere muligheder for at vælge mere fleksibelt i forhold til det her.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-12-11:
Tak, og tak for talen og nogle brede input.
Der var et enkelt område, som jeg tænker at jeg gerne vil høre ordførerens kommentar til og Venstres holdning til.
For diskussionen kredser jo en lille smule om de her digitale læringsmidler, og hvordan vi kan sikre, at der faktisk bliver et udbud, så man har noget at vælge imellem, når man er derude på skolerne, og vi får en eller anden model for det.
Derfor er jeg lidt interesseret i at vide, hvad Venstres holdning er til, at vi skal gå ind, og hvordan vi kan sikre, at det her bliver udviklet, og at det bliver til rådighed for de lærere ude i kommunen, så vi samtidig giver den frihed til at vælge bredere derude.
[Lydudfald]
... en dialog også med forlag og andre.
Udfordringen er jo bare, at hvis der skal være en diversitet, vil der være brug for mere end en dialog, fordi det er så omkostningskrævende at udvikle, og også fordi det jo den vej rundt bliver vældig dyrt for kommunerne, og derfor får man det der oplagte incitament til at vælge et forlag og sige, at det så er det, man bruger, og ikke noget som helst andet.
Så er vi ikke nødt til herindefra, selv om jeg godt ved, at der er unge mennesker, der siger, at vi herinde ikke ved noget om det, alligevel at gå ind og tage styringen på det her område?
Mai Mercado (KF), 2019-12-11:
Så længe det er gode og sunde vaner, hvor man bliver inkluderet og involveret i et fællesskab, så er det jo ganske fint, men jeg synes også bare, der er rigtig mange eksempler på elever i en klasse, som ikke bliver inviteret med til de gamingseancer, og her risikerer man, at de sociale medier bliver ekskluderende.
Jeg synes, at vi havde en fantastisk god forespørgselsdebat om mobning i sidste uge, hvor vi jo bl.a. drøftede, at alene det ikke at blive adresseret på de sociale medier kan være mobning, i og med man bare bliver ignoreret og altså ikke bliver en del af et fællesskab.
Så jeg er helt enig i, at vi mangler viden, og at vi selvfølgelig skal prøve at få så meget viden som overhovedet muligt.
Stén Knuth (V), 2019-12-11:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at vi mangler viden på det her område.
Nu hører jeg ikke fru Mai Mercado sige enten-eller, men med hensyn til de oplevelser af, at børn i folkeskolen kan føle sig ekskluderet, så er der faktisk også eksempler på, at de offensivt – ud fra det, vi ved – bliver inddraget i folkeskolen gennem e-sport eller på gaming via nogle af de kvaliteter, det også har.
Dér kan man på tværs af religion, køn og alder og faktisk også handicap og udsathed blive inkluderet, altså blive en del af et fællesskab.
Så det kan også noget, det har man set rundtom i landet, og det skal vi have bragt i spil, når vi taler videre om hele det her område.
Mai Mercado (KF), 2019-12-11:
Jeg tænker også, at alle parter har en interesse i, at vi får den viden, for vi har jo som politikere, og det har man også, hvad enten man er forælder, eller man er lærer, eller man er skoleleder, en interesse i at få den viden om, hvad de skærme gør ved vores elever, og hvad forskellen er på at undervise med gammeldags tavleundervisning og digitale læringsforløb.
Det har vi alle sammen en interesse i at få boret ud.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-12-11:
Jeg er sådan set enig i, at der må være mange, mange løsninger.
Men det, jeg jo også hører, som jeg tænker at vi måske også er enige om, er, at vi mangler viden.
Vi mangler viden om, hvad der virker, hvornår det virker, og hvornår vi kan bruge de digitale læremidler.
Der er nogen med visse diagnoser, som har rigtig godt af i perioder at kunne sidde klinet til noget, som nok ikke skal være YouTube, men være noget andet, der er konstruktivt i forhold til det, man nu skal.
Så viden, uddannelse til lærere og pædagoger, dem, der er derude – både dem, der er der nu, og dem, der skal være der i fremtiden – tænker jeg at vi vel er enige om at vi skal udvikle og være sammen om at få skabt bedre.
Mai Mercado (KF), 2019-12-11:
Jeg skulle måske egentlig tilføje, at jeg vitterlig ikke tror, der er nogen ond vilje i det her, så det var bestemt ikke for at skyde på nogle medarbejdere, tværtimod synes jeg, de gør det fantastisk.
Men jeg tror også bare, at det bliver den lette løsning, fordi det er det, der ligger lige for i en presset hverdag.
Og noget af det, der er blevet drøftet hos Danmarks Lærerforening, er jo, at man, når man går ind i et undervisningsrum, i hvert fald gør sig nogle overvejelser om, hvordan man tilrettelægger det, så man møder eleven direkte.
Der var co-teaching jo et af eksemplerne på noget, som man kan bruge, hvor man eksempelvis har en speciallæreruddannet eller en lærer ansat på en specialskole, som kommer over og hjælper med at co-teache, så man får samlet op på hele klassen og ikke kun på den del af klassen, som fagligt er stærkere og altså kan blive udfordret på almindelig vis.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-12-11:
Tak, og tak for talen.
Jeg er sådan set enig i, at selv om der ikke er spørgelyst hele vejen igennem, er det ikke, fordi vi ikke alle sammen synes, det her er rigtig, rigtig vigtigt, for jeg oplever faktisk, at vi har en bred enighed om, at det er vigtigt.
Jeg er også enig i, når fru Mai Mercado tager det med inklusionen op, at det med at bruge it som sådan en passiv pasningsagtig ting, både i skolen og sådan set også i daginstitutionerne, givetvis gør noget negativt.
Jeg tænker, at det må føre til, at vi har brug for noget mere viden om, hvornår det virker, hvordan det kan bruges, og hvad det kan bruges til.
En anden løsning er vel så egentlig at bruge færre skærme, altså at man i skolen hverken skal sende Peter ud og løbe rundt om skolen alene, og at man heller ikke skal sætte Peter ned i hjørnet med en skærm.
Og så er udfordringen selvfølgelig, hvad det så er, vi gør: Er det mere personale, eller hvad kunne løsningen være på den her udfordring?
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-12-11:
Jeg vil meget gerne være med.
Jeg synes, det kunne være interessant, at vi kiggede på det.
Når jeg har en del fokus på det og Enhedslisten har en del fokus på det, er det jo også, fordi vi ser det i andre forbindelser.
F.eks. ser man i forhold til hele den måde, PISA-systemet drives på – ikke for at starte en helt ny debat op – en meget tæt sammenknytning, ikke mindst til den store internationale undervisningskoncern, der hedder Pearson.
Så kunne vi i Børne- og Undervisningsudvalget få lavet en eksperthøring eller en bredere høring, eller hvad det nu kunne være, så synes jeg, det ville være en rigtig god idé.
Marianne Jelved (RV), 2019-12-11:
Jeg synes, det er en meget central diskussion, og sidder og tænker over, om ikke vi burde tage et initiativ i et relevant udvalg, Børne- og Undervisningsudvalget, og lave en høring omkring, hvordan markedet ser ud på det her område, også gerne i de nordiske lande, for det kan jo være, at vi bliver inspireret af noget der.
Så det vil jeg gerne bidrage til, hvis der er andre, der vil være med til det, for jeg synes, det virkelig er relevant at finde ud af og få syn for sagen og klarhed over, hvordan verden ser ud konkurrencemæssigt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-12-11:
Det glæder mig, at synspunktet vinder genklang.
Måske skulle vi få lavet nogle nærmere undersøgelser af, hvordan det ser ud.
Jeg har i forbindelse med debatten prøvet at studere lidt, hvad der ligger i bl.a. Norge, hvor man har været inde at kigge lidt på det her og afdækket nogle af de meget stærke interesser, der ligger hos store it-koncerner, som bl.a. viser, at et firma som Malmberg, som jo efterhånden styrer rigtig mange af de offentlige sektorers valg, også har meget stærke interesser der.
Så det er ikke kun: Lad os holde amerikanerne væk fra det her.
Det kan i høj grad også være store nordiske og for den sags skyld også danske kommercielle interesser, som vi bør holde væk fra det her system.
Men jeg er glad for tilkendegivelsen.
Jeg har ikke de færdige svar, men jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi får en dialog om, hvordan vi undgår en monopolisering på det her område.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-12-11:
Den sidste del er jeg fuldstændig enig i og også i, at bliver det et monopol af private udbydere, endda måske af udenlandske private udbydere, først og fremmest af undervisningsmaterialer i Danmark, bliver det jo også et demokratisk problem: Hvem er det så, der overhovedet afgør indholdet af undervisningen i fagene?
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-12-11:
Mit synspunkt var ikke, at det skulle være et statsligt monopol.
Det var bare et forsøg på at illustrere, hvad man egentlig kan gøre.
Det, man jo må sige, hvis man kigger på, hvad problemerne har været i forhold til det trykte undervisningsmateriale, er, at det måske har været nogenlunde tilgængeligt at skabe en mangfoldighed.
Derfor synes jeg, det er en diskussion, vi bør tage med hinanden: Hvordan undgår vi, at der skabes sådan en monopolisering?
Selvfølgelig er mangfoldigheden, sådan at der er valgmuligheder til rådighed for underviserne, rigtig, rigtig vigtig.
Kasper Sand Kjær (S), 2019-12-11:
Det er den sidste bemærkning, der gjorde, at jeg lige fik lyst til at spørge ordføreren, om idealet i virkeligheden ikke bør være, at der er udviklet så bredt et udvalg af forskellige undervisningsmaterialer, at den enkelte lærer kan sammensætte undervisningen, så det passer til de pædagogiske og didaktiske og faglige formål, og det må være det, vi sigter mod, frem for at erstatte et privat monopol med et statsligt monopol i folkeskolen.