runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-17:
Først og fremmest tak for anerkendelsen af, at det her er et enormt problem.
Altså, der er jo tale om 800 arbejdspladser, der lukker.
En stor del af dem er ufaglærte, og i et lokalområde som Sæby er der jo ikke bare 800 arbejdspladser, man sådan lige går ud og finder efterfølgende.
Det er klart, at der også er regionale forskelle, og hvis man ser på det regionalt, kan man næppe forestille sig et værre område til at blive ramt af så stor og massiv en lukning som den, vi har oplevet med slagteriet i Sæby.
Det har jo netop konsekvenser både for den enkelte medarbejder og for familier, men jo også for hele lokalsamfundet.
Det er også derfor, det efter min opfattelse er vigtigt at anerkende, at det her også er et samfundsansvar.
Det her er ikke kun et spørgsmål om, at der er nogle lokale borgere, som må bære konsekvensen af, at Danish Crown vælger at lukke, men at vi også både fra Folketingets side og som samfund i det hele taget har et ansvar for at hjælpe de her borgere videre.
Og der er det jo netop afgørende, at vi bruger de redskaber, der er, både i forhold til videreuddannelse og i forhold til omskoling, men jo også i forhold til at sikre, at der også kan etableres støtte til at kunne starte nye virksomheder, altså virksomheder, som kan bidrage til ufaglært arbejdskraft.
I det lys vil jeg derfor godt høre, om regeringen allerede har taget initiativ til at søge midler hos EU's Globaliseringsfond, for den har vi jo tidligere brugt netop i tilfælde som det her til at sikre, at vi kan forsøge at få nogle af de her medarbejdere videre.
Vi ved jo også, at det nogle gange har været en udfordring i forhold til Globaliseringsfonden, at der kan være et langt afløb på de midler, og derfor er det jo også lidt et spørgsmål om også at få skabt den tro og det håb hos de medarbejdere om, at regeringen og Folketinget gør alt, hvad vi kan, for også at løse den problemstilling.
Så derfor vil jeg bare gentage spørgsmålet: Er regeringen allerede nu villig til at lægge en ansøgning ind hos EU's Globaliseringsfond?
Morten Bødskov (S), 2023-05-17:
Ja, hvis der er behov for det, gør vi det.
Det er det, som jeg sagde.
I første omgang er der jo ret mange myndigheder og ret mange organisationer involveret i det her.
Der er faglige organisationer.
Der er jo også et slagteri, som er involveret.
Der er hele arbejdsmarkedssystemet.
Der er en lokal kommune, Frederikshavn Kommune, som er involveret i et samarbejde og dermed bl.a. helt konkret en mulig ansøgning til den varslingspulje, som spørgeren også kender.
Så der er fuldt fokus på det.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-17:
Men jeg synes, at det er helt afgørende i det her tilfælde, at alle gode kræfter bidrager, og det ved jeg jo at både NNF gør og at jobcenteret gør og at kommunen gør, fordi man anerkender, at det her er en stor problemstilling.
Derfor er det også vigtigt, at der bliver sendt et klart signal om, at når alle bidrager med, hvad vi kan, så er regeringen også villig til det, og dermed har man også allerede nu forsøgt sig med Globaliseringsfonden.
For når vi taler om 800 arbejdspladser i et så hårdt ramt lokalsamfund, som vi oplever i Sæby, har hastighed jo altså også en betydning, både i forhold til at få midlerne, men også for at kunne sende et klart signal om, at det her er en problemstilling, vi tager alvorligt.
Morten Bødskov (S), 2023-05-17:
Det her har høj prioritet.
Det har det for regeringen, og det har det selvfølgelig for hele Folketinget, og derfor tror jeg, det er vigtigt, at vi også er enige om, at det bedst mulige afsæt for at tilrettelægge en lokalt rettet indsats er de lokale myndigheders koordinerede samarbejde.
Det har vi set fungere rigtig godt i andre sammenhænge.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-17:
Vi har jo brugt Globaliseringsfonden tidligere, f.eks. da Lindøværftet lukkede, hvilket man kan sige havde mange af de samme konsekvenser for lokalsamfundet, men hvor der dog var den mulighed, at der faktisk var andre arbejdspladser for ufaglærte, som man kunne understøtte.
Så jeg vil bare afslutningsvis høre, hvad det er, der afholder regeringen fra at søge midlerne nu.
Altså, hvad er det for nogle signaler, der skal sendes, før man ligesom anerkender, at Globaliseringsfonden også kan bruges i det her tilfælde?
Morten Bødskov (S), 2023-05-17:
Der er andre indsatser, der kan sættes i værk.
Det klarer man lokalt og regionalt i forhold til sit kendskab til det lokale og regionale arbejdsmarked.
Det er der, hvor dem, der uheldigvis er blevet afskediget, hurtigst muligt skal hen.
Er der behov for noget yderligere, har vi andre værktøjer i kassen, og det afgøres bl.a. af det behov, som er defineret i den lokale og den regionale indsats.
Lotte Rod (RV), 2023-05-17:
Hvad er ministerens holdning til, hvad der skal ske, for at alle børn i Danmark får en god vuggestue?
Morten Bødskov (S), 2023-05-17:
Jeg kender til alle udfordringerne; vi er jo alle sammen foreningsmennesker.
Vi har som sagt lavet den her arbejdsgruppe, som har kigget på, hvordan man kan gøre det lidt mere smidigt og nemmere for foreningerne.
Den er målrettet mindre foreninger med lavere risiko, og det gør, at der er en balance i forhold til de hensyn, som jeg går ud fra at vi er enige om at vi skal have, altså risikoen for terrorfinansiering og hvidvask, som har været en udfordring.
Det kan vi forhåbentlig løse med det, og vi kan udpege nogen, som kan få en nemmere gang fremad i kontakten med bankerne, hvor der ikke er så meget bøvl.
Og så laver vi den her digitale registrering, og det skulle gerne betyde, at det bliver lettere for foreningerne.
Jens Meilvang (LA), 2023-05-17:
Når jeg taler med bankerne, er de større foreninger i gang med det her selvregistrering, og det fungerer rigtig godt.
Problemet er, at der er utrolig mange meget små foreninger, som måske også har en bestyrelse, der ikke selv bruger netbank osv.
Det er ligesom dem, der nok har den største udfordring nu.
Oven i det får de lige et gebyr på 6.000 kr., fordi banken også skal bruge rigtig meget tid på det.
Men jeg har egentlig fået indtryk af, når jeg taler med bankerne, at deres kolleger rundtom i Europa ikke stiller de samme krav, som vi gør her.
Man henviser hele tiden til, at det jo er EU-lovgivning, vi prøver at opfylde.
Kunne man ikke prøve at kigge rundt i Europa og høre, hvordan de har gjort i andre lande, og så se, om vi kan bruge noget af den viden?
Er det os, der har overimplementeret noget EU-lovgivning, eller er det simpelt hen andre lande i Europa, der ikke gør, som de skal?
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-17:
Tak, formand.
Mit spørgsmål til finansministeren lyder: Er det ministerens holdning, at Finansministeriet bør regne med tilbageløb og eventuelt provenu for statskassen ved indgåelse af politiske aftaler, og mener ministeren afledt heraf, at det er i overensstemmelse med aftalen om inflationshjælp, når implementeringen af huslejereduktionen forventes at give et overskud for staten på 80 mio. kr., selv om dette ikke fremgik af aftalen om inflationshjælp?
Nicolai Wammen (S), 2023-05-17:
Tak for spørgsmålet.
Selv om inflationen heldigvis er aftagende, ligger den jo stadig væk på et højt niveau, og derfor gennemførte vi i februar måned en bred aftale om initiativer for 2,4 mia. kr., der skal hjælpe danskerne, hvor det gør mest ondt.
Derudover prioriterede vi med aftalen yderligere 350 mio. kr. fra Landsbyggefonden til almene lejere, som kan få en ekstraordinær huslejenedsættelse.
Det kommer ud over, at Landsbyggefonden allerede i dag har mulighed for at give huslejenedsættelser for op til 240 mio. kr. i 2023 til almene boligforeninger med væsentlige problemer.
Med aftalen her lægger vi altså ekstraordinært op til at udvide den eksisterende ordning.
Det er naturligvis sådan, at vi i Finansministeriet bestræber os på at udarbejde så retvisende og dækkende skøn som muligt for, hvordan økonomisk-politiske tiltag påvirker de offentlige finanser og samfundsøkonomien i øvrigt.
Det indebærer bl.a., at der så vidt muligt skal indregnes afledte virkninger, når disse vurderes at være relevante.
Med initiativet om huslejenedsættelser lægger vi op til at udvide Landsbyggefondens muligheder, men det er altså Landsbyggefonden selv, der opsætter kriterier og skal vurdere, hvilke afdelinger der har størst behov.
Den tilgang følger af praksis for de ordninger, der allerede eksisterer i dag, og det skal ses i lyset af statens armslængde over for Landsbyggefondens disponering af sektorens midler.
Af samme årsag medregnes der hverken mer- eller mindreudgifter, når der indgås politiske aftaler om initiativer vedrørende Landsbyggefondens økonomi.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-17:
Tak til finansministeren for svaret.
Spørgsmålet er selvfølgelig afledt af den konkrete forhandling om denne situation.
For mig var det bare overraskende, at der er en praksis i forbindelse med Landsbyggefondens midler, hvor man ikke beregner ud fra det bedst mulige skøn i forbindelse med indgåelsen af aftalerne, men gør det, når man laver lovforslagene.
For vi kan jo se, at man ved fremsættelsen af lovforslaget har foretaget et skøn på modregningen i boligsikring og boligstøtte, men det var jo ikke en del af skønnet, som det normalt er, når Finansministeriet fremlægger beregninger.
Jeg vil prøve igen at spørge finansministeren, om ikke det er en dårlig praksis.
Man kan jo godt sige, at der har været en praksis bagudrettet, men er det ikke en ærgerlig praksis, at vi ikke har de bedst mulige skøn for, hvad der egentlig kommer af provenu i statskassen, når vi indgår de her aftaler?
Man skal også huske, at det jo er penge, som lejerne reelt har indbetalt til Landsbyggefonden, og som nu går tilbage i statskassen, så jeg synes jo, det er et ret alvorligt tilbageløb til statskassen.
Nicolai Wammen (S), 2023-05-17:
Jeg er glad for, at spørgeren anerkender, at det er gængs praksis, og så kan man jo så være enig eller uenig i den praksis.
Det, der er udgangspunktet her, er, at der er armslængde over for Landsbyggefondens disponering af sektorens midler, og det er baggrunden for, at vi ikke medregner hverken mer- eller mindreudgifter, når der indgås politiske aftaler om initiativer vedrørende Landsbyggefondens økonomi.
Det synes jeg er en fornuftig måde at gøre det på, og det følger fuldstændig gængs praksis.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-17:
Når det oplyses, at der er tale om gængs praksis, kan man jo så diskutere, om de enkelte partier skal kunne kende forskellige praksisser for forskellige typer lovforslag.
Så er det finansministerens forventning, at partierne selv kender gængs praksis for forskellige typer fonde?
Mattias Tesfaye (S), 2023-05-17:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at understrege, at jeg synes, at vi skal tage resultaterne fra undersøgelsen af kvalitet i dagtilbud for de 0-2-årige børn meget alvorligt.
Det er en undersøgelse, der viser, at kvaliteten i dagtilbud for den aldersgruppe flere steder ikke er god nok.
Undersøgelsen peger bl.a. på en række områder, hvor man på de enkelte stuer eller i dagplejen kan gå i gang med allerede nu at skabe forandringer.
Den peger også på, at der mange steder er behov for, at det pædagogiske personale øger opmærksomheden på at hjælpe børnene med at se hinanden og understøtte de gode børnefællesskaber.
Vi har i lang tid her på Christiansborg drøftet normeringer i dagtilbud, og det har også været en vigtig diskussion, og regeringen har investeret massivt i at løfte de normeringer.
Nogle af elementerne er allerede i gang med at gøre gavn, mens andre først rigtigt skal til at gå i gang nu.
Konkret er der afsat et milliardbeløb for at indføre minimumsnormeringer, så der kommer mere personale hos vores børn, når lovkravet om tre børn pr. personale i vuggestuen og seks børn pr. personale i børnehaven træder i kraft den 1. januar.
Nu er vi så nået til det, jeg selv kalder anden halvleg, og det handler om at drøfte kvaliteten i dagtilbuddene – altså, hvad sker der i alle de timer, vi afleverer vores børn til professionelle voksne?
Med den finanslov, der netop er vedtaget, er der afsat 1,5 mia. kr. i perioden frem til 2030 til at opkvalificere pædagogmedhjælpere.
Det giver mulighed for at få løftet de pædagogiske kvalifikationer og dermed kvaliteten.
I forlængelse af undersøgelsens offentliggørelse har jeg også sendt et brev til kommunerne og indskærpet det ansvar, de har for at sikre kvalitet i dagtilbud.
Nicolai Wammen (S), 2023-05-17:
Jeg vil gerne fremadrettet sørge for, at vi, hvis der er lignende tilfælde, vil gøre eksplicit opmærksom på det, så der ikke er nogen medlemmer af Folketinget eller partier, der er med i sådan en aftale, som føler sig dårligt klædt på.
Men det er den måde, vi har gjort det på i tidligere aftaler på det boligpolitiske område, og derfor burde det ikke komme som en overraskelse.
Når det er sagt, er vi altid åbne over for det, hvis vi kan gøre nogle ting bedre.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-17:
Jeg har jo haft den tilgang, at når man kender Finansministeriets regneprincipper og regnemetoder, må det være et udgangspunkt for, at man kan gå ind i en forhandling.
Hvis man skal kende praksis for alle de forskellige områder tilbage fra 2017, er det meget svært at sidde med som folketingsmedlem.
Jeg hører, at finansministeren siger, at man gerne vil oplyse bedre om det – det synes jeg det er vigtigt at man gør.
Med hensyn til armslængdeprincippet, som finansministeren nævner, et det så et nyt princip, man har anlagt i Finansministeriet, at når man holder armslængde i forhold til de aftaler, man laver, regner man ikke med tilbageløb, eller gælder det kun for Landsbyggefonden?
Nicolai Wammen (S), 2023-05-17:
Som jeg har sagt her, er den måde, vi har oplyst om tingene på, den helt gængse måde at gøre det på.
Så er der et ønske fra spørgeren om, at vi mere eksplicit oplyser, at det er sådan, det foregår, og der har jeg sagt, at hvis vi kan sige det på en måde, så det er klarere og mere gennemskueligt, hvad gældende praksis er, så er jeg helt åben over for det.
Jeg forstår godt, at man som folketingsmedlem, som i øvrigt har mange andre ting, man også skal forholde sig til, ikke nødvendigvis kan være ekspert i en hvilken som helst lovgivning og gængs aftalepraksis.
Jens Meilvang (LA), 2023-05-17:
Mange tak for det, og tak til ministeren for at finde tid til at komme.
Mener ministeren, at der er behov for at lempe kravene til bankernes behandling af små foreninger ud over de lempelser, som allerede er gennemført?
Morten Bødskov (S), 2023-05-17:
Tak for det, formand, og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Vi er jo alle sammen foreningsmennesker herinde, det skal vi huske en gang imellem, og derfor tror jeg, vi alle sammen har mødt de spørgsmål, der bliver rejst her.
Det er vigtigt, vi fortsat har et fokus på, hvordan vi kan gøre livet lettere for de mange tusind frivillige, som er i vores foreningsliv.
Derfor deler jeg baggrunden for det spørgsmål, der er stillet.
Vi skal sikre, at der er gode rammer for det frivillige initiativ og de frivillige kræfter, der er i vores foreningsliv, og at de ikke møder, hvad man kan kalde unødigt bureaukrati og unødige byrder i deres frivillige arbejde.
Det gælder selvfølgelig også i mødet med bankerne.
Omvendt er det også et emne, som vi har diskuteret rigtig mange gange, og hvor vi jo også har haft udfordringer både med hvidvask og terrorfinansiering, og derfor er der jo, går jeg ud fra, en fælles interesse i stadig væk at bekæmpe det.
Det har vi klaret og håndteret i EU-regi, og det er de rammer, som vores finanssektor er underlagt.
Bankerne skal imidlertid selvfølgelig også indrette sig på, at det her foregår på den smidigste og letteste måde for vores foreninger, og derfor har vi jo faktisk nedsat en arbejdsgruppe, som handlede lige nøjagtig om foreningerne og deres vilkår i lyset af hele det her hvidvaskspørgsmål.
Der er lavet en vejledning, og den er med til at sikre, at foreninger med lav risiko kan opleve og gerne skulle opleve, at de har fået færre byrder.
Derudover kigger vi også på en række andre initiativer.
Vi sidder og kigger på, hvordan vi i øvrigt kan sætte de her initiativer fra den her arbejdsgruppe i søen, således at initiativerne samlet set gerne skulle være med til at sikre, at der skal bruges færre ressourcer fra foreningernes side i kontakten med vores finanssektor, altså vores banker.
Og det gælder dokumentation og andet.
Jens Meilvang (LA), 2023-05-17:
Det er jo meget positivt, at du deler samme bekymring som mig.
Jeg prøvede at sætte mig lidt ind i det her inden, jeg er jo ny i gamet her, og jeg kunne forstå, at I allerede havde lavet et stort arbejde, også med ministerens parti i spidsen osv., og det er rigtig godt, og der er virkelig gode intentioner.
Jeg kan bare sige, at jeg som landdistriktsordfører og som folketingsmedlem ude fra et landdistrikt, hvor der er rigtig mange foreninger, alt lige fra husmoderforeninger til hønseavlerforeninger osv., får rigtig mange henvendelser fra folk, der simpelt hen er ved at kaste håndklædet i ringen.
Så det er, som om de gode intentioner, der var i 2021 og implementeret i 2022, ikke sådan rigtig er nået ud i bankerne endnu, og derfor tænker jeg på, om man kunne gøre noget andet, altså prøve at arbejde med en eller anden minimumsgrænse.
Er det en lille forening, måske med x-antal medlemmer under et eller andet, eller er det en forening, der har så lav en omsætning, at den simpelt hen slet ikke behøver at lave noget dokumentation?
For det er jo det, der er problemet, altså at det kan være en meget, meget lille forening, hvor alle medlemmer stort set skal dokumentere over for banken, hvem de er, og de skal hele tiden aflevere vedtægter, og de skal aflevere seneste referat fra bestyrelsesmøde osv.
Kunne man ikke lave en eller anden minimumsgrænse og så sige: Okay, det her er så lille en forening, at vi simpelt hen tror, at det godt kan gå ikke at skulle kontrollere dem?
Er det noget, ministeren vil arbejde for, altså en minimumsgrænse for, hvornår man overhovedet skal dokumentere?
Morten Bødskov (S), 2023-05-17:
Vi arbejder faktisk for en digital registrering af vores foreninger, således at man kan bruge den database og den registrering, når man skal i kontakt med eksempelvis bankerne.
Det skulle meget gerne gøre det meget lettere, således at det frivillige arbejde får bedre vilkår.
Vi har jo været omkring EU-reglerne og Europa-Kommissionen en hel del gange, og det, der er omdrejningspunktet her, er den der kundekendskabsprocedure.
Det er lidt teknisk, men ikke desto mindre er det den, man kredser om hele tiden.
Og den er svær at komme udenom.
Det, vi gør, er som sagt at prøve at komme uden om den ved for det første at lave den her vejledning, som skulle gøre det lettere for foreninger med lav risiko, og så vil vi for det andet prøve at lave en model for digital registrering af foreninger, som betyder, at det så er det, man tager afsæt i, når man har kontakt med eksempelvis en bank.
Det skulle gerne gøre det meget lettere at være forening.
Lotte Rod (RV), 2023-05-17:
Hvad synes ministeren egentlig selv er det mest alvorlige for vores børn i undersøgelsen?
Marie Bjerre (V), 2023-05-17:
Tak for spørgsmålet.
Og nej, jeg mener ikke, at digital inklusion skal opnås, ved at borgerne assimileres.
Først og fremmest skal vi have øje for, at langt de fleste borgere foretrækker at bruge digitale løsninger i kontakten med det offentlige, og at befolkningen generelt har tillid til de offentlige digitale løsninger.
Samtidig er jeg meget optaget af, at vi har stort fokus på, at der er en gruppe, som synes, at det digitale er svært.
Jeg mener, at vi skal indrette den offentlige sektor på en måde, så ingen borgere bliver tabt, uanset hvor mange digitale kompetencer de har.
Det er en prioritet for mig som digitaliseringsminister.
Det er bl.a. også grunden til, at jeg i marts fremsatte et lovforslag her i Folketingssalen om fravigelse fra obligatorisk digital selvbetjening.
Vi skal sørge for, at alle kan være med, og at der er gode alternativer og hjælp at hente for dem, der synes, at det digitale er svært.
Er vi i mål?
Det tror jeg sådan set ikke at vi er.
Det vil være et vedvarende fokusområde, også i årene frem, og vi skal hele tiden se på, om vi kan gøre mere for at hjælpe dem, der har svært ved det digitale.
Derfor er det også min forventning, at jeg før sommerferien kan præsentere et udspil om digital inklusion med indsatser rettet mod de borgere, der finder det digitale udfordrende.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-17:
Tak for det.
I Folketingets Udvalg for Digitalisering og It har vi haft en række eksperter på besøg, fra tænketanken Justitia over KL til Dansk Erhverv og mange af de organisationer, som arbejder med og beskæftiger sig med digital inklusion, og som undersøger, både hvordan vi kan sikre, at flere opnår digitale kompetencer, men også, hvordan vi sikrer retssikkerheden for dem, der føler sig som digitale analfabeter i dag.
Og de er kommet med en række anbefalinger til udvalget.
Mit spørgsmål er bare – og ministeren behøver selvfølgelig ikke at forpligte sig på det i dag – om ministeren kunne overveje at tage mange af de kloge input, der er kommet fra meget forskelligrettede organisationer, med i det arbejde, som ministeren siger hun vil lægge for dagen her inden sommerferien.
Marie Bjerre (V), 2023-05-17:
Jeg synes, det er utrolig spændende, at Udvalget for Digitalisering og It har indkaldt de her eksperter og fået en masse gode input, og det er jo også en af de fordele, der er, ved at der nu er et selvstændigt digitaliseringsudvalg her i Folketinget, og ved at vi også som regering har et digitaliseringsministerium.
Det er jo netop, for at vi kan få et fokus på det her område, som der har været behov for at have et yderligere fokus på.
Og i det arbejde, jeg har med det her udspil om digital inklusion, mener jeg det er helt relevant også at kigge på nogle af de forslag, som har været forelagt for udvalget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-17:
Det lyder rigtig godt, for jeg tror, at for mange af dem, der skal arbejde med at sikre, at vi ikke – for at bruge et begreb, nogle har brugt – tvangsdigitaliserer borgerne, men sikrer, at der er nogle løsninger, som langt flere føler sig trygge ved at bruge, kan det jo også handle om noget så lavpraktisk som at sikre nogle andre udbudsprocesser end dem, der er i dag, eller sikre, at produkterne måske ikke er unødigt komplicerede.
Jeg tror, at det var repræsentanten for KL, der sagde: I mange tilfælde vil en lightversion af et produkt være lige så sikker og god som en anden version.
Marie Bjerre (V), 2023-05-17:
Jeg medgiver, at der helt klart er noget i forhold til brugervenlighed i vores produkter.
Det er også et vedvarende fokus for os, at der er brugervenlighed i produkterne, når de bliver udviklet.
Og kan det gøres bedre?
Det kan det helt sikkert, og derfor skal det også være et vedvarende fokus.
Jeg er helt enig i, at det her spænder bredt.
Der er jo også noget, i forhold til at det skal være nemmere som pårørende at hjælpe de borgere, der er digitalt udfordrede.
Så jeg synes, at vi bliver nødt til at samle de forslag, der er, og kigge mere bredt på det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-05-17:
Nogle ønsker, at den pårørende kan hjælpe, men andre synes jo, det ville være ydmygende, hvis nu det er en sygdom, de ønsker at holde skjult for eksempelvis deres voksne datter, eller andet, som de ikke har lyst til at dele.
Der vil jeg bare håbe, og det synes jeg også ministeren har givet udtryk for, at vi også finder løsninger til dem, for hvem det ikke er en værdig løsning, at deres pårørende skal sidde og se dem over skulderen i forbindelse med de her ting, altså at der netop også altid er en analog vej for de jo heldigvis ret få mennesker, der ikke ønsker at eller kan betjene sig af digitale selvbetjeningsløsninger.