runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2017-04-19:
Det anerkender vi må være et udtryk for store forhåbninger til en fremtidig socialdemokratisk ledet regering.
Men vi synes nu egentlig, at tiden er der, at vi gerne vil diskutere, om ikke det er den forkerte vej at blive ved med de her nedskæringer, for det rammer jo altså hårdt.
Det er 10 mia. kr. på uddannelse og forskning, som regeringen har besluttet med sit flertal at skære på uddannelse og forskning frem til 2019.
Det her rammer hårdt, og det er jo derfor, at kritikken er så entydig i forhold til at sige, at det ikke duer at blive ved med at se forskning som en udgift, det er en investering, og det er en veldokumenteret investering.
Så nu vil jeg bare spørge ministeren, om han vil anerkende, at det rent faktisk har været med til at styrke væksten i det danske samfund, at der har været den her vedvarende investering i forskning de sidste 10 år.
Søren Pind (V), 2017-04-19:
Det var jo derfor, den daværende borgerlige regering lavede en globaliseringsaftale, altså fordi man havde en tro på, at en investering, en stor investering, som den borgerlige regering selv tilvejebragte finansiering for, kunne gavne det danske samfund.
Og det niveau, vi har i dag,
Kunne jeg have ønsket mig, at det var anderledes?
Selvfølgelig kunne jeg da det, men problemet var jo skabt af finanskrisen, og tingene skulle hænge sammen.
Det kan man sagtens stå og skælde ud over, men så skylder man ligesom at vise et alternativ og i øvrigt melde sig ind i de forhandlinger, som foregår.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-04-19:
Ønsker ministeren nye redskaber i kampen mod brugen af illegal arbejdskraft?
Søren Pind (V), 2017-04-19:
Jamen mit håb som forskningsminister er jo, at Socialdemokratiet møder op med de ønsker til finanslovsforhandlingerne – og finansiering.
Det vil jeg da håbe man gør.
Den første globaliseringsaftale blev lavet i en tid, hvor indtægterne strømmede ind i statskassen.
Og det er fuldstændig rigtigt, at da så finanskrisen slog igennem og viste sit grimme ansigt, foretog regeringen en prioritering af forskningsudgifterne.
Derfor er niveauet da stadig langt højere, end det var før globaliseringsaftalen.
Vi må jo se, hvad vi kan blive enige om.
Jeg inviterer meget gerne til forhandlinger om det her, når den tid kommer, og så må vi se, hvor langt vi kan nå.
Christine Antorini (S), 2017-04-19:
Tak for ordet.
Og jeg vil læse spørgsmålet op: Hvad mener ministeren om regeringens vækstteams anbefaling om at afsætte flere ressourcer til offentlig forskning for at styrke lifescience som vækstmotor i Danmark i stedet for at skære i forskning og uddannelse, som regeringen gør?
Lad os kigge lidt nærmere på, hvad det er, der gør, at vi i sidste ende får fremragende forskning.
Det er nemlig, som forskningsrådet og i øvrigt også lifescienceteamet sagde: Det er et økosystem.
Det er meget fint billede, at det er et økosystem.
Man skal have midler til unge, fremragende forskere, der er på vej, for at de kan få lov til at udfolde deres idé.
Og der skal være penge til Innovationsfonden, hvor forskning bliver omsat til udvikling og til nye virksomheder – de fremragende virksomheder, vi har, der er forskningsbaserede.
Det hænger sammen, der er en fødekæde hele vejen igennem.
Det, der sker her, er, at fødekæden er ved at blive kappet over.
Det er det, som Det Frie Forskningsråd gør opmærksom på.
Jeg vil høre, om det gør indtryk på ministeren, at formanden for Det Frie Forskningsråd selv siger, at det her er historisk lave bevillinger, og at de simpelt hen er nødt til at lukke for forskning, der ellers var fremragende.
Søren Pind (V), 2017-04-19:
Hør lige her.
Det gør jeg ikke.
Jeg ved godt, det er svært.
Men der er ikke nogen grund til at lægge skjul på, at i forhold til de glade globaliseringsdage er vi nu i en konsolideringsfase.
Det bliver også den præmis, som jeg håber vi på et tidspunkt kan lave en ny globaliseringsaftale på.
Kunne jeg godt tænke mig, at den økonomiske situation var anderledes?
Ja, det kunne jeg godt.
Ser jeg det for mig sådan lige ud for min næse?
Nej, det gør jeg desværre ikke.
Christine Antorini (S), 2017-04-19:
Nu har jeg hørt ministeren tale flere gange om de glade globaliseringsdage og dermed ligesom sige, at på det tidspunkt, hvor SR-regeringen var der, fra 2011 til 2015, var der en masse penge.
Jeg vil bare minde ministeren om, at det var på et tidspunkt, hvor krisen virkelig slog igennem.
Vi overtog fra den tidligere regering en økonomi, der var mildest talt dårlig.
Vi valgte på trods af det – og det er en politisk prioritering – at fortsætte med investeringer i uddannelse og forskning i ånden af den globaliseringsaftale, som Anders Fogh Rasmussen i sin tid var med til at sætte i søen.
Det er dét lange træk, der gør, at vi står så flot i verdensklasse inden for en række prioriterede områder, og som giver arbejdspladser til Danmark.
Jeg vil derfor høre ministeren, om ministeren er indstillet på at indkalde til nogle vækstforhandlinger, sådan at vi kommer tilbage på det spor igen.
Søren Pind (V), 2017-04-19:
Fru Christine Antorini prøver at løbe en åben dør ind.
Jeg har sådan set tænkt mig at indlede forhandlinger, når jeg vel at mærke har et solidt grundlag at foretage de forhandlinger ud fra og ikke før.
Det er derfor, jeg har holdt et møde med førende forskere, rektorer og fonde i Danmark – for at danne mig de første indtryk og billeder af, hvordan vi kan lande noget, som ser fornuftigt ud.
Når jeg har et klarere blik og et klarere indtryk af det, så kommer der selvfølgelig forhandlinger.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-19:
Mener ministeren på baggrund af etableringen af en diplomuddannelse i skat på professionshøjskolen Metropol, at tilsvarende uddannelser kan oprettes på professionshøjskoler i provinsen i lyset af den kommende efterspørgsel efter nye medarbejdere i skattevæsenet?
Mange tak.
Mener ministeren på baggrund af etableringen af en diplomuddannelse i skat på professionshøjskolen Metropol, at tilsvarende uddannelser kan oprettes på professionshøjskoler i provinsen i lyset af den kommende efterspørgsel efter nye medarbejdere i skattevæsenet?
Søren Pind (V), 2017-04-19:
Professionshøjskolen Metropol har ansøgt om en ny 3½-årig professionsbacheloruddannelse i skat.
Derudover findes der en diplomuddannelse i skat, som er en deltidsuddannelse, og som har eksisteret i mange år.
Den nye professionsbacheloruddannelse er blevet positivt prækvalificeret, og Metropol fik besked om godkendelsen den 4. april.
Den godkendelse er betinget af, at Metropol enten opnår en positiv institutionsakkreditering senest den 1. december, eller hvis den ikke opnås, en positiv uddannelsesakkreditering.
Professionsbacheloruddannelsen i skat er en national uddannelse.
Andre professionshøjskoler kan således også ansøge om et udbud.
Ansøgningen vurderes af Det rådgivende udvalg for vurdering af udbud af videregående uddannelser, i forhold til om en ny uddannelse eller et nyt udbud er hensigtsmæssigt set i et samfundsøkonomisk og uddannelsespolitisk perspektiv.
Så regeringen ser altså som udgangspunkt positivt på nye uddannelsesudbud, som sigter mod at understøtte forsyning af viden og uddanne arbejdskraft til virksomheder i hele landet.
Ud over at der skal være en konkret efterspørgsel på arbejdsmarkedet, er det naturligvis en forudsætning, at de uddannelser, der udbydes, har høj kvalitet baseret på solide faglige miljøer.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-19:
Det er jo åbenlyst, at der er et behov for uddannede medarbejdere til skattevæsenet hen over de næste år.
Mener ministeren, at der er det, ved at der f.eks. åbnes en tilsvarende uddannelse i provinsen, i Nordjylland, på Fyn eller andre steder?
Søren Pind (V), 2017-04-19:
Jeg er jo Venstremand, og det gør, at jeg har et decentralt udgangspunkt.
Jeg mener i høj grad, at det skal være op til institutionerne at vurdere, om de ønsker at drive de pågældende uddannelser eller ej, og det må ligesom være udgangspunktet.
Er der så de hensyn, som hr. Kaare Dybvad nævnte før, altså det faglige miljø, etc., og RUVU godkender det, ja, så vil jeg selvfølgelig også godkende det under den forudsætning.
Så jeg har ikke noget firkantet at sige om det andet end det her.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-19:
Tak for det svar.
Når jeg spørger til det, er det også, fordi ministerens forgænger som minister for videregående uddannelser jo var med til bl.a. at sikre, at der kunne laves en ingeniøruddannelse i Kalundborg, som der i høj grad er en samfundsmæssig efterspørgsel efter, på trods af at mange i det etablerede uddannelsessystem var imod det og modarbejdede det på forskellig sæt og vis.
Derfor vil jeg da egentlig høre, om ministeren vil følge det positive eksempel med at understøtte, at man kan lave flere decentrale uddannelser, selv om man måske har nogle lidt støvede folk rundtomkring i uddannelsessystemet, som modsætter sig det.
Søren Pind (V), 2017-04-19:
Jeg ved ikke, hvor støvede de folk er.
Men der er da forskelligartede interesser, og jeg ser det sådan set som en af mine fineste opgaver at afveje dem.
Det sker med jævne mellemrum, at jeg tager stilling til netop sager af den karakter, som hr. Kaare Dybvad sigter til.
Skal man følge den officielle indstilling, eller skal man gøre noget andet?
Jeg har ikke lagt mig firkantet fast på, at jeg gør enten det ene eller det andet.
Det må jo afhænge af sagens karakter fra gang til gang.
Kaare Dybvad (S), 2017-04-19:
Jeg har ikke yderligere spørgsmål.
Søren Pind (V), 2017-04-19:
Jeg vil nødig tillægges udtryk.
Jeg bruger mine egne.
De udtryk, jeg bruger om det, er, at der skete en politisk prioritering, og det er da bedst at få en politisk debat baseret på det, der faktisk siges.
Det er rigtigt, at der skete en politisk prioritering, hvor man tilførte midler til bl.a. Kræftplan IV.
For sagen er jo den meget enkle, at penge ikke trykker sig selv, og Danmark har været og er fortsat udfordret på den økonomiske side, og der må man jo sætte sig ned og vende hver en femøre og så prøve at se, hvordan tingene bedst hænger sammen.
Det polemiske spørgsmål, der melder sig, er jo så, om det f.eks. betyder, at Socialdemokratiet er imod Kræftplan IV.
Jeg ved det ikke.
Jeg har mere et ønske om, at den her debat finder sted på den præmis og de ord, som jeg anvender, og ikke andre.
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-19:
Jeg agter ikke at forsøge at bevæge mig ind i en eller anden form for kontrafaktisk historieskrivning.
Jeg konstaterer bare, hvad der objektivt er helt rigtigt, og det er heller ikke blevet betvivlet af spørgeren, nemlig at der blev opstillet røde linjer.
Så blev de overskredet, og så blev der ikke grebet ind.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-19:
Så kan jeg jo selv tolke på udenrigsministeren svar.
Jeg synes ikke helt, at svaret var klart nok.
For det citat, som jeg citerede udenrigsministeren for, var, at Obama accepterede, at der blev brugt kemiske våben, og ikke skred til handling.
Mit opfølgende spørgsmål var så: Mener udenrigsministeren, at man burde have skredet til handling dengang?
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-19:
Jeg vil i hvert fald godt gå så langt som til at sige, at der ingen tvivl er om, at der er ting, vi kan lære af den ulykkelige situation, som vi er endt i.
Ingen havde forestillet sig, at vi skulle være vidne til en konflikt, som har strakt sig over 6-7 år, og som har kostet ufattelig mange lidelser og ufattelig mange dødsfald.
Det gælder både amerikanerne, og det gælder også os andre.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-04-19:
Hvad agter regeringen at gøre ved det faktum, at Human Rights Watch og Amnesty International kan påvise, at der findes koncentrationslejre for homoseksuelle i den russiske republik Tjetjenien, hvor folk udsættes for tortur og dræbes?
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-19:
Der kan selvfølgelig ikke herske to meninger om, at man skal have alle nuancer med.
Selvfølgelig skal man det.
Det, der bare står tilbage, er, at man i international politik og ikke mindst når det kommer til så højspændte konflikter som det, vi taler om her, skal være meget varsom med at opstille røde linjer, hvis man så ikke agter efterfølgende at holde fast i dem.
Der må man have lavet sin analyse først, altså, om det er noget, man agter at holde fast i uanset hvad, og hvis det ikke er uanset hvad, skal man nok være meget varsom med at opstille røde linjer.
Der blev opstillet røde linjer, og da de så blev overskredet, blev der ikke grebet ind.
Det har vi faktisk lige set et eksempel på inden for de sidste par uger, hvor der blev foretaget et angreb med kemiske våben, og så svarede amerikanerne igen.
Her var der en rød linje.
Den blev overskredet, og så blev der svaret igen.
Tak for spørgsmålet.
Jeg er som så mange andre i den seneste uge blevet forfærdet over de oplysninger om forfølgelse, tortur og drab på homoseksuelle, der er udgået fra Tjetjenien.
Både som minister og som privatperson tager jeg den dybeste afstand fra de forbrydelser.
I Danmark er vi stolte af at være frontløbere på menneskerettigheder og mindretalsrettigheder, herunder ikke mindst homoseksuelles rettigheder.
Det vil være et centralt element i såvel Danmarks formandskab for Europarådet, som indledes i november i år, som ved en eventuel plads i FN's Menneskerettighedsråd, som Danmark jo kandiderer til for perioden 2019-2021.
Derfor har Danmark i de seneste uger arbejdet for, at sagen rejses i de relevante internationale fora.
Danmark var bl.a. initiativtager til den debat om sagen, der ugen før påske blev afholdt i OSCE's Permanente Råd.
Her blev Rusland bedt om at undersøge anklagerne, holde de lokale myndigheder ansvarlige og leve op til sit ansvar.
Danmark har også bidraget aktivt til, at sagen er blevet taget bredere op i OSCE's underliggende fora.
Forfølgelse, drab og tortur må og skal ikke foregå i Europa eller andre steder i verden.
Rusland har en international forpligtelse til at beskytte sine borgere i hele den russiske føderation.
Det skal vi minde Rusland om, og det gør vi i første række i de internationale organisationer, hvor Rusland har påtaget sig disse forpligtelser, også OSCE, FN og Europarådet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-04-19:
Tak for besvarelsen.
Jeg vil også kvittere for, at Liberal Alliance nok er det parti i regeringen, der er mest optaget af homoseksuelles rettigheder og historisk også har været det, når det handler om fremskridt, også i Danmark.
Jeg vil måske bare lige spørge: Er udenrigsministeren enig med mig i, at ansvaret for, hvad der foregår i Tjetjenien, er Ruslands, fordi den tjetjenske regering jo sådan set er, kan man sige, en marionetregering for Moskva?
Så mener udenrigsministeren, at det, der foregår, er Ruslands ansvar alene?
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-19:
Som jeg nævnte i mit indledende svar – det vil jeg godt gentage – er det regeringens opfattelse, at Rusland har en international forpligtelse til at beskytte sine borgere i hele den russiske føderation.
Det skal vi minde Rusland om der, hvor vi arbejder med dem, og som jeg sagde, har vi allerede taget sagen op.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-04-19:
Nu bliver der sagt, at sagen skal tages op i internationale fora.
Det er jo ikke lang tid siden, vi har haft en sag med Tyrkiet og en stikkerlinje, som vi også kommer til at snakke om på et samråd.
I den forbindelse talte udenrigsministeren med den tyrkiske ambassadør.
Kunne man forestille sig, i forhold til hvor alvorligt det her er, at den russiske ambassadør blev kaldt til samtale med udenrigsministeren?
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-19:
Jeg vil sige det på den måde, at det i forhold til Rusland er sådan, at vi bestræber os på at have en meget åben og direkte dialog med russerne, også om meget vanskelige spørgsmål.
Det er ikke mere end et par uger siden, at jeg faktisk havde et 3 timer langt møde med den russiske udenrigsminister, Lavrov, og et af de emner, jeg specifikt tog op, var beskyttelse af menneskerettigheder, af minoritetsrettigheder, herunder specifikt homoseksuelles rettigheder.
Så vi tager det her spørgsmål op, også når jeg mødes direkte med min russiske kollega.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-19:
Tak for besvarelsen til udenrigsministeren.
Jeg er fuldstændig enig i, at alt det, der er foregået i Syrien siden 2011, har været en lang tragedie og på alle mulige måder ubærligt at kunne følge på afstand.
Så langt er vi i hvert fald enige.
Grunden til, at jeg har stillet det her spørgsmål, er jo selvfølgelig også, at allerede nu er historien jo noget, vi kan og skal lære af.
Jeg noterede mig i hvert fald, at det her citat fra udenrigsministeren var meget, meget skarpt, taget i betragtning hvad der rent faktisk foregik dengang.
Udenrigsministeren har jo ret i at spørge, om det var klogt eller uklogt, at tidligere præsident Obama opsatte nogle røde linjer.
Det kan man sikkert diskutere.
Men virkeligheden er jo også, at amerikanerne stod helt alene med en eventuel indgriben.
Der var ikke nogen vilje at spore i FN's Sikkerhedsråd, der var for den sags skyld heller ikke nogen vilje at spore i EU til at deltage aktivt deri, og det synes jeg hører med til historien.
Så det, jeg måske bare vil spørge om som opfølgning til udenrigsministeren, er: Er udenrigsministeren ikke enig med mig i, at selve handlingsforløbet tilbage i 2012 og den politiske kontekst og det forhold, at den amerikanske regering og det amerikanske folk har været involveret i, jeg ved ikke hvor mange krige igennem mere end et årti, også hører med i nuancerne i historiefortællingen om, hvad der skete tilbage i 2012?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-19:
Det er jo det, vi har nedsat udvalget for, og udvalget er et resultat af arbejdet med beslutningsforslaget, som resulterede i en betænkning og ikke en afstemning her i salen.
Og der var en glæde over, tror jeg, at der ville blive nedsat et udvalg, som kunne give svar på nogle af de her spørgsmål.
Det svar venter vi så på, og vi behøver heldigvis ikke at have stor tålmodighed, for svaret kommer senere i det her forår.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-19:
Hvordan forholder udenrigsministeren sig til Italiens samarbejde med libyske stammeledere om at stoppe flygtningetilstrømningen til EU?
Skriftlig begrundelse
Tak for det.
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-19:
Tak for det.
Det italienske memorandum of understanding med Libyen blev hilst velkommen i erklæringen fra det uformelle EU-topmøde på Malta den 3. februar.
Jeg er desuden bekendt med, at en række sydlibyske stammer den 2. april underskrev en aftale i Rom, som skulle have til formål at sikre freden mellem stammerne i Libyens sydlige region og bidrage til at styrke kontrollen med Libyens sydlige grænse.
Det er min forståelse, at Italien fungerede som facilitator for forhandlingsprocessen, men ikke selv er part i aftalen.
Regeringen kender ikke de nærmere detaljer i aftalen mellem de libyske stammer.
Desuden er vi grundlæggende positive over for initiativer, der kan bidrage til at øge kontrollen med Libyens grænser.
Regeringen finder generelt, at EU bør styrke migrationsarbejdet og samarbejdet med de nordafrikanske lande – det gælder også Libyen.
Det skal vi gøre for at redde menneskeliv, bremse de irregulære migrationsstrømme, forbedre forholdene for migranter i Libyen og bekæmpe menneskesmugling.
Regeringen støtter derfor op om erklæringen fra Maltatopmødet og lægger vægt på en hurtig og effektiv gennemførelse af elementerne i erklæringen.
Enhver EU-indsats skal naturligvis være i fuld overensstemmelse med menneskerettighederne samt vores internationale og EU-retlige forpligtelser.
Det fremgår også klart af Maltaerklæringen.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-19:
Mange tak for udenrigsministerens besvarelse.
Grunden til, at jeg selvfølgelig har stillet det her spørgsmål, er, at der den 10. april i Jyllands-Posten var en artikel under overskriften »Libyske stammemilitser skal beskytte Europa«.
Det fremgår bl.a. af den artikel, at de selv samme stammemilitser jo også ligger i intern konflikt med hinanden, både om kontrollen med smuglerruter, men også med kontrollen af forskellige oliefelter.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi fra Socialdemokratiets side fuldstændig deler regeringens ambition om at kontrollere tilstrømningen af migranter fra de nordafrikanske lande hen over Middelhavet.
Alene det, at der er kommet 25.000 i løbet af de første 3 måneder i år, er jo en alvorlig og bekymrende tendens, specielt når vi ved, at der er rigtig, rigtig mange af dem, der tager turen, som er migranter uden nødvendigvis et beskyttelseskrav.
Men det, som jeg måske godt kunne tænke mig at få udenrigsministeren til at uddybe, er – og han nævnte allerede lidt af det i sin indledning – om man stadig vil holde fast i erklæringen om, at menneskerettighederne m.v. skal overholdes, og om det også gør sig gældende i forhold til samarbejdet ikke bare med militser i Libyen, men jo sådan set også med andre aktører. Måske kunne udenrigsministeren uddybe, hvad regeringens syn er, både i forhold til at få en mere langsigtet aftale med Libyen og dem, der er at forhandle med i Libyen, men måske også i forhold til de øvrige nordafrikanske lande, hvor man også kunne forestille sig, at der på et tidspunkt vil udgå ruter fra?
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-19:
Tak for det.
Altså, som jeg også var inde på i mit første svar, er det jo vigtigt for Danmark, at menneskerettigheder og internationale aftaler overholdes i den her meget vanskelige situation, som der er i Libyen, og det anerkender alle jo.
Det er en dybt problematisk situation, der er dernede, og vores indgang til det her er, at hvis man kan lave aftaler, som lever op til de krav, som vi stiller, så er det selvfølgelig en god idé, også når de laves imellem interne grupper, fordi det forhåbentlig kan være med til at fremme en eller anden form for forståelse og en mere fredelig løsning.
Derudover har Danmark jo sammen med resten af EU fra starten aktivt støttet FN's bestræbelser på at opnå en politisk løsning af konflikten.
Og vi bakker op om den FN-støttede samlingsregering i Tripoli.
EU implementerer bl.a. en støttepakke til Libyen på ca. 120 mio. euro.
Jeg kan kun sige, at EU skal fortsætte bestræbelserne på at finde gode løsninger dernede og så samtidig supplere med det, som jeg også har været inde på en gang før, nemlig at enhver EU-indsats selvfølgelig skal være i fuld overensstemmelse med menneskerettighederne samt vores internationale og EU-retlige forpligtelser.
Og det er også det, der fremgår klart af Maltaerklæringen.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-19:
Jamen det vil jeg nemlig bare kvittere for.
For som jeg også nævnte i min indledning, er det meget vigtigt for Socialdemokratiet også at bidrage til, at både den danske regering, men sådan set også EU finder langtidsholdbare løsninger på de migrationsstrømme, som vi kun kan forestille os vil fortsætte de næste mange årtier.
Men det er jo samtidig også vigtigt for os, at det sker i fuld overensstemmelse med de internationale forpligtelser og menneskerettigheder, vi har, så det vil jeg indtil videre bare kvittere for at udenrigsministeren selv kom ind på i sin besvarelse.
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-19:
Jamen det glæder mig, at der er bred enighed om, at den tilgang, som vi har fra regeringens side, er den rigtige.
Det er en utrolig svær situation, der er dernede, og alt, hvad vi kan gøre for at sikre en øget grad af stabilitet, vil være i alles interesse.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-19:
Vil udenrigsministeren uddybe synspunktet om, at »Obama accepterede, at der blev brugt kemiske våben og skred ikke til handling«, som ministeren er citeret for i kommentaren »Stop løgnen om den svage Obama« i Politiken den 9. april 2017?
Tak for det.
Vil udenrigsministeren uddybe synspunktet om, at »Obama accepterede, at der blev brugt kemiske våben og skred ikke til handling«, som ministeren er citeret for i kommentaren »Stop løgnen om den svage Obama« i Politiken den 9. april 2017?
Anders Samuelsen (LA), 2017-04-19:
Det, der foregår i Syrien, er jo en lang og sørgelig historie på alle måder.
Der vil, også i de år, der kommer fremover, være en stor diskussion om, hvad der kunne have stoppet konflikten, og hvordan vi kunne have forebygget, at vi kom i den situation, som vi gjorde.
Det, jeg bare stille og roligt konkluderer, er, at jeg allerede nu tror, at der er bred enighed om, at det var et kæmpemæssigt problem, at Obama opstillede nogle røde linjer, som han derefter renoncerede på.