runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-05-09:
Som jeg lige sagde, inden jeg gik på talerstolen, så har ordføreren en pointe i, at til de lægestillinger, hvor man ikke har kommunikation med patienter, skulle man også skalere de krav ned, uanset hvor de læger måtte komme fra.
Det synspunkt deler jeg.
Men det, der jo er tilfældet i forhold til den lovændring, ministeren lægger op til, er, at der indføres et eksplicit krav i lovgivningen til, at arbejdsgiveren skal sikre sig, at den læge, der ansættes, har de sproglige kompetencer, der er nødvendige for at kunne varetage den funktion, som lægen ansættes i.
Så derfor er der ikke noget modstridende i det, ordføreren siger, og det, der er den socialdemokratiske holdning, for her har vi nøjagtig de samme høje ambitioner om, at de sproglige kompetencer skal være til stede af hensyn til patienterne.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-09:
Så er vi enige om, at det er et kæmpe problem, når halvdelen af de ældre ikke forstår, hvad lægen siger.
Det er et kæmpe problem.
Så er det, at jeg har svært ved at forstå ordførerens argument om, at det vil blive bedre af, at vi ikke stiller krav om, at læger skal kunne tale dansk.
Jeg kan ikke rigtig få det til at passe sammen.
Altså, kravet om, at læger skal kunne tale dansk, er jo en måde at løse det her problem på.
Når det gælder de steder i sundhedssektoren, hvor man ikke behøver at skulle tale dansk, så lad os da åbne op, ikke kun for EU-borgere, men for alle andre, også læger fra andre lande, f.eks. canadiske læger.
Hvorfor ikke?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Altså, jeg synes helt oprigtigt, at det her med at sige, at man afventer en evaluering, før man sådan fuldstændig nagelfast kaster sig ind med sin holdning på et område, er både begavet og udtryk for rettidig omhu.
Jeg synes faktisk, at jeg skylder vores landbrugserhverv, at jeg skylder vores miljø, at jeg skylder de partier, som indgår i aftalen om pesticider, at jeg har den tålmodighed, der ligger i at afvente en sådan evaluering, inden jeg kaster mig ud og mener noget på et ikketilstrækkeligt oplyst grundlag.
Det er sådan set af respekt for den aftale, man har indgået, den evaluering, der kommer, og de mennesker og den jord, som det vedrører.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-05-09:
Jeg må jo i et vist omfang acceptere, at der ikke bliver svaret på, om ministeren ønsker at bruge de kommende forhandlinger til at fastholde de nuværende pesticidafgifter, og at ministeren ikke i dag har nogen holdning klar – i hvert fald ikke en holdning, som vi kan høre udtrykt her i Folketingssalen – om, hvad vi skal gøre med vores afgifter.
Men jeg mener egentlig, at ministeren meget nemt bør kunne svare på, om det er en ambition for regeringen, at den samlede pesticidbelastning skal gå op eller ned eller ligeud.
For Socialdemokratiet er det en klar målsætning, at PBI'en, altså pesticidbelastningindikatoren, skal ned, og jeg kan ikke forstå, at ministeren ikke i dag kan svare på, om det også er en ambition, som en påstået grøn regering deler.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Nu har jeg så fået det samme spørgsmål i mere eller mindre forskellige variationer og skal ikke prøve at variere mit svar yderligere – og dog.
Det er faktisk af respekt både for spørgeren og for området, at jeg lige holder mig tilbage her.
Det, som er vigtigt for mig, er altså, at vi får en fortsat fornuftig og bred tilgang til pesticider, som vi anerkender kan være nødvendige at anvende forskellige steder og også anerkender bliver nødt til at blive varieret i et omfang, således at vi ikke risikerer udfordringer med resistens.
Jo længere frem vi kommer teknologisk, des bedre bliver mulighederne for en præcisionsanvendelse osv. osv.
Der er mange forhold, som taler ind i det, og det tror jeg at i hvert fald jeg og forhåbentlig også spørgeren er klogere på, når vi ser den her evaluering.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-05-09:
Mener ministeren, at det vil være til gavn for den danske natur, når ministeren fjerner beskyttelsen af 23.000 hektar natur og samtidig ophæver den danske naturfredningspraksis, som er den bedste beskyttelse, vi kan give dansk natur?
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at det vil være til gavn for den danske natur, når ministeren fjerner beskyttelsen af 23.000 ha natur og samtidig ophæver den danske naturfredningspraksis, som er den bedste beskyttelse, vi kan give dansk natur?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Jeg elsker den danske natur, og vi har en forpligtelse til at beskytte vores værdifulde natur og at beskytte den godt.
Det har jeg brugt den seneste uges tid på at slå fast, og det er hermed gjort endnu en gang.
I forbindelse med naturpakken i 2016 besluttede aftalepartierne at igangsætte en gennemgang af afgrænsningen af Natura 2000-områderne.
Der er nogle arealer i Natura 2000-områderne, som i virkeligheden ikke er natur; det er f.eks. intensiv jordbrugs- og byarealer uden naturmæssig værdi.
Tanken med den her øvelse var og er at rydde op og i stedet for at beskytte f.eks. havnemoler og gylletanke som værdifuld natur at udpege nye områder, som faktisk er værdifuld natur.
Jeg ved, at Miljøstyrelsen har sendt et forslag i høring og stadig er i gang med at behandle de indkomne høringssvar, og når det er slut, vil jeg tage stilling til sagen og så drøfte det med kredsen bag naturpakken.
Som ny minister har jeg, som jeg nævnte før, selvfølgelig brug for lidt bedre tid til at sætte mig ind i et kompliceret område, inden jeg beslutter mig for den videre proces, men for god ordens skyld vil jeg gerne citere spørgerens partifælle hr. Simon Kollerup, som jo har sagt: En kornmark er smuk, men den er ikke værdifuld natur.
Citat slut.
Det er jeg meget enig med hr. Simon Kollerup i.
En kornmark er sjældent værdifuld EU-natur.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-05-09:
Her ville det jo være fristende at gå længere ned i joken og så påpege, at ministeren dermed er uenig med sin forgænger.
Det er selvfølgelig fristende, men jeg skal undlade at gå ned ad den vej.
Jeg er selvfølgelig enig med hr. Simon Kollerup i, at en mark ikke er natur, og Socialdemokratiet har sådan set heller ikke noget imod, at man i sin naturpakke tager 23.000 ha beskyttet natur ud.
Det har vi ikke noget imod, hvis forudsætningen var, at man så tager 23.000 ha anden natur, som har en kvalitet, og som kan få en kvalitet, ind.
Det er bare ikke det, regeringen gør.
Vi har fået en minister, som siger, at han er grøn, men samtidig er man ved at udrulle en naturpakke, hvor man fjerner 23.000 ha beskyttet natur og kun tager et langt mindre areal ind.
Det vil sige, at når den øvelse er færdig, står Danmark tilbage med en fattigere natur, tilbage med mindre areal, hvor vi har beskyttet natur.
Det rimer ikke på en grøn regering.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om det fortsat er ministerens plan.
Skal vi have mindre beskyttet natur i Danmark?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Jeg er lidt ked af den der sådan lidt tekniske tilgang til det.
Man kan spørge, om de områder, som man er ude at se på, nu er natur.
Det er jo altså første gang, siden områderne blev udpeget i begyndelsen af 1990'erne, at man har været ude at se på, om det her nu er rigtigt udpeget.
Jeg synes ikke, at vi skal foregøgle hinanden, foregøgle vores partnere i EU, foregøgle befolkningen, at områder, der ikke er natur, f.eks. havnemoler, f.eks. gylletanke, er beskyttelsesværdig natur.
Det her er en øvelse, der handler om at rydde op, der handler om at fjerne vildledende markedsføring – for nu at bruge en mere juridisk term.
Jeg synes ikke, vi skal gå og bryste os af at have beskyttet natur, hvis ikke det er det, og det tror jeg egentlig spørgeren vil give mig ret i.
Så kan jeg godt forstå, at der er et eller andet trick i at lade, som om den store, onde, brune Venstremand vil fjerne noget natur, men det er jo ikke natur, og det er faktisk, fordi jeg er grøn, at jeg gerne vil have, at det, der er deklareret som natur, også er det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-05-09:
Det her handler ikke om teknikaliteter eller onde brune Venstremænd.
Det handler om, hvorvidt vi har mere eller mindre beskyttet natur, når øvelsen er færdig.
Og med regeringens tilgang fjerner man et meget stort område, som ikke længere får beskyttelse.
Det kan sagtens være, at det er en god idé.
Det kan sagtens være, at den skal fjernes, hvis naturen ikke har en kvalitet, så den skal beskyttes.
Men hvorfor har man allerede nu lagt sig fast på, at man kun vil have 5.000 ha ind som beskyttet natur?
Hvorfor har man ikke en ambition om, at vi tager lige så meget natur ind og beskytter, som vi tager ud, sådan at vi, når vi er færdige med øvelsen, har lige så meget eller mere beskyttet natur i morgen, end vi har i dag?
Det her er jo helt åbenlyst.
Det er ikke teknikaliteter, og det er ikke drillerier.
Det er helt åbenlyst en øvelse, som får den konsekvens, at vi får mindre beskyttet natur i Danmark.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Hr. Christian Rabjerg Madsen ved udmærket, at hvis man fjerner noget, som ikke er natur, og putter noget andet ind, som er natur, er der de facto kommet mere natur at beskytte.
Og undskyld, at jeg sådan svarer på den her måde, men det er ligesom det, der bliver lagt op til i spørgsmålet.
Det, der er vigtigt for mig, er, at vi kalder en spade for en spade og kalder natur for natur og kalder en gylletank for en gylletank.
Vi skal ikke rende rundt og lade, som om en gylletank er natur og så beskytte den efter alle kunstens regler.
Det må vi da have en fælles interesse i.
Om grænsen så skal gå ved de 5.000 ha, har jeg ikke nødvendigvis lagt mig fast på.
Det må vi jo se på, når rapporten er færdig.
Men jeg synes, det er ærgerligt at bilde folk ind, at jeg vil fjerne beskyttet natur, når spørgeren godt ved, at det ikke er rigtigt.
Vi kan sagtens finde ting at være uenige om, men det her er simpelt hen ikke emnet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-05-09:
Jeg er sikker på, at vi kan finde ting at være uenige om, men jeg synes faktisk, det er relevant, om Danmark står tilbage med mere eller mindre beskyttet natur.
Jeg synes, at vi skal arbejde for at få mere natur, som har en kvalitet, som betyder, at den er værd at beskytte.
Det synes jeg jo, fordi den danske natur er presset.
Naturtyper forsvinder, og arter forsvinder.
Hvis man kigger på, om Danmark lever op til vores FN-mål om at redde beskyttet natur og redde truede dyrearter, lever vi overhovedet ikke op til målene.
Vi skal ikke lave god natur for FN's skyld.
Vi skal gøre det for vores egen skyld og for naturens skyld.
Regeringen gør det modsatte.
Regeringen tillader, at man sprøjter i beskyttede § 3-områder, at man gødsker i beskyttede § 3-områder, og regeringen fjerner beskyttet natur.
Jeg glæder mig over ministerens sidste bemærkning om, at man ikke har lagt sig fast på de 5.000 ha, der kan komme ind og blive beskyttet, men jeg savner reelle ambitioner på naturens vegne i en situation, hvor den danske natur er meget presset, og hvor den danske natur er presset af den politik, der er ført af regeringen i de sidste 3 år.
Jeg er meget tilhænger af, at vi sætter os ned og får forhandlet en aftale.
Socialdemokratiet møder altid op og forsøger at trække en meget sort regering i en mere grøn retning – det har vi i hvert fald oplevet er sket tidligere – og det gør vi også, når vi skal forhandle pesticidafgifter.
Altså, kan vi have en fælles målsætning om, at naturen fremadrettet skal skånes for den pesticidbelastning, som naturen udsættes for i øjeblikket?
Hvis man går op i biodiversitet, tænker jeg, at det er et relativt nemt løfte at give, at det er en målsætning for forhandlingen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Jeg ved af tidligere erfaring, at hr. Christian Rabjerg Madsen er et både indsigtsfuldt og begavet menneske, som ligesom de fleste andre er udstyret med to ører og en mund og derfor burde lytte dobbelt så meget, som han taler.
Det vil jeg simpelt hen gerne appellere til.
Det er ikke natur, der bliver fjernet.
Det er til gengæld natur, der kommer ind.
Og så er regnestykket godt, for spørgeren har helt ret i, at det ikke er af hensyn til FN, og det er ikke af hensyn til EU.
Det er af hensyn til os.
Det er af hensyn til alle dem derude.
Det er af hensyn til vores børn og vores børnebørn.
Det er af hensyn til Danmark.
Det er af hensyn til verden, at vi beskytter vores natur.
Så lad os da lade være med at kalde gylletanke og havnemoler for natur, sådan som spørgeren desværre polemisk insisterer på.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-09:
Tak, formand.
Jeg skal læse spørgsmålet op: Mener ministeren, at det kan betegnes som grøn politik, at regeringen fra dag et har modarbejdet Togfonden DK, der giver et massivt løft til den kollektive trafik og dermed bidrager til den grønne omstilling af transportsektoren?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-09:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen er som bekendt ikke med i aftalen om Togfonden DK.
Det er, fordi vi er modstandere af den finansieringskilde, der skal betale for projekterne i Togfonden DK, nemlig en øget beskatning af olieindustrien i Nordsøen.
Hertil kommer den risiko, der er ved at låse finansieringen af statens anlægsprojekter fast på en oliepris, der svinger op og ned.
De faldne oliepriser har betydet, at Togfonden DK i den grad mangler finansiering.
Der mangler således 15 mia. kr. ud af de oprindelige 28,5 mia. kr. til alle de baneprojekter, som forligskredsen ønsker sig.
Som modsvar på den økonomiske udfordring har forligskredsen opdelt Togfonden DK's projekter i en fase et og to, men det kommer der ikke flere penge af.
Og selv med forligskredsens ekstra tilførsel af 2 mia. kr. fra bedre og billigere-aftalen mangler der fortsat 6 mia. kr., hvis alle projekterne i fase et skal realiseres fuldt ud.
Derfor har jeg svært ved at genkende spørgsmålets præmisser om, at Togfonden DK kan give et massivt løft til den kollektive trafik.
Det kan Togfonden DK ikke, for der mangler jo finansiering til realisering af projekterne.
Nu tilbage til mit svar.
Regeringen er tilhænger af en grøn omstilling af transportsektoren.
Det skal dog vel at mærke ske ved finansierede projekter.
Regeringen har med støtte fra Dansk Folkeparti valgt at prioritere elektrificeringen i Østjylland og af Nordvestbanen i finansloven for 2018.
Der er tale om fase et-projekter fra Togfonden DK, og disse elektrificeringsprojekter har vi på intet tidspunkt været modstander af.
Elektrificeringen på strækningerne vil gøre det muligt at tilbyde en sammenhængende togbetjening med moderne standardeltog.
Elektrificeringen betyder, at store dele af den danske jernbane på sigt kan gøres uafhængig af fossile brændstoffer.
Derfor: Regeringen har ikke modarbejdet omstillingen og moderniseringen af den danske jernbane, tværtimod.
Regeringen har sikret finansieringen af elektrificeringen af de helt afgørende hovedstrækninger i Østjylland og på Nordvestbanen, og vi har sikret, at der er fuld gang i indkøbet af nye, moderne eltog.
Med andre ord har regeringen sikret præcis den omstilling, der er brug for.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-09:
Først og fremmest tak til ministeren for den her besvarelse og oplæsning af ret meget udenomssnak, vil jeg sige.
Men sagen er i hvert fald klar, og det synes jeg også skinner igennem det, ministeren siger.
Transportsektoren er et af de allervigtigste steder at sætte ind, hvis man vil have en grøn omstilling af det danske samfund.
Det er sådan, at transportsektoren, som det er i dag, er den enkeltfaktor, der udleder mest CO2, fordi vi kører så meget i bil, og fordi vi flyver så relativt meget.
Det kan selvfølgelig også være i form af elbiler og andet, men vi er også nødt til at løfte den kollektive trafik og få flere til at vælge toget til.
Det er i øvrigt også den udvikling, vi ser i resten af de nordiske lande og i resten af Europa og Asien, nemlig at man satser på at få opkvalificeret togene.
Der er det altså besynderligt, at regeringen fra dag et af har sat sig med korslagte arme og slet ikke ville være med til at finde finansiering til det her område og gøre noget på det her område.
Man har meldt sig helt ud, og man har ikke villet være med i forligskredsen.
Så er det, som ministeren læser op af sit svar, rigtigt, nemlig at vi, der har taget ansvaret for at løfte den kollektive trafik for at elektrificere og hasteopgradere, løbende også har måttet finde ekstra penge og gå ind og prioritere de penge, der er sat af.
Det er jo det, vi har gjort.
Vi har taget ansvaret på os.
Det var det, regeringen burde gøre.
Men vi har fundet ekstra penge i bedre og billigere-forligskredsen.
Burde man ikke have gjort det?
Eller er det bare falsk markedsføring, når man smykker sig med den grønne farve og kalder sig en grøn regering?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-09:
Det, der for alvor rykker i Togfonden DK's projekter i forhold til mindre udledning af CO2, er elektrificeringsprojekterne.
De bidrager med 170.000 færre ton CO2-udledning om året.
Regeringen prioriterer på sin finanslov med Dansk Folkeparti at elektrificere jernbanenettet.
Så er der resten af Togfonden DK's projekter, f.eks. timemodellen.
Den bidrager kun med 50.000 ton reduktion af CO2.
Jeg er helt sikker på, at man kan få meget mere CO2-reduktion for de penge, som timemodellen koster, hvis man bruger dem andre steder i det danske samfund end på timemodellen.
Så hvis man ønsker at gøre noget for en grøn omstilling, er det ikke lige nøjagtig timemodellen i projekterne i Togfonden DK, som partierne bag Togfonden DK jo ikke har penge til, der rykker.
Regeringen har heller ikke penge til det, og hvis regeringen havde pengene, ville regeringen bruge dem et andet sted.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-09:
Men ministeren sagde jo selv i det svar, han læste op til at starte med, at der er tale om elektrificeringsprojekter, som for en stor dels vedkommende er finansieret af Togfonden DK.
Så det, regeringen gør, er sådan set bare lige på det her område at acceptere, at vi andre har fundet pengene på det her område, mens man på andre områder modarbejder det.
Vil ministeren ikke medgive, at hvis vi skal have folk til at vælge den kollektive trafik, er vi nødt til at gøre det mere attraktivt, og hvis vi skal have mere gods over på jernbane for at sikre en grøn omstilling også af godstransporten, skal vi opgradere vores togsystem?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-09:
Den her regering skaffer faktisk finansiering til elektrificering af skinnenettet, og det gør vi på vores finanslov sammen med Dansk Folkeparti.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-09:
Vi kan sagtens bruge tiden på historiske drillerier.
Den første plan og strategi for elektrificering af det danske jernbanenet er tilbage fra, jeg mener, det er 1979, hvor Anker Jørgensen var statsminister.
Det var en socialdemokratisk regering, der satte det i gang.
Så havde vi mere end 10 år, hvor Poul Schlüter var borgerlig statsminister, og hvor blå blok sad for bordenden, og hvor der skete meget lidt på det område.
Så jeg tror ikke, vi skal begynde på en kappestrid om, hvem der har været mest grøn på det område.
Men vil ministeren ikke medgive, at vi er nødt til at opgradere hele vores jernbaneinfrastruktur med elektrificering, med skinneopgradering, med højere hastigheder, hvis vi skal gøre det mere attraktivt?
Og kan ministeren bekræfte, at hvis man nedlægger 1 godstog, så svarer det faktisk til 50 lastbiler ude på vejene, som forurener og skaber trængsel?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-09:
Regeringen tager ansvar for at gøre jernbanetrafikken i Danmark mere moderne og mere fremtidsrettet og mere grøn.
Det er ikke altid en dans på roser at lave nyt signalsystem, det er ikke altid en dans på roser at være ansvarlig for elektrificering, det er ikke altid en dans på roser at have fået overdraget ansvaret for et togprojekt som IC4.
Så vi gør meget, og vi gør rigtig meget, for at det skal blive bedre i fremtiden, og jeg synes ikke, man kan laste regeringen for, at vi ikke gør noget her.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-05-09:
Er ministeren enig med sine partifæller, når de ønsker at afskaffe pesticidafgiften, fordi de mener, at den er til skade for landbruget, til trods for at evalueringen viser, at afgiften er det vigtigste værktøj til at nå målet om at nedbringe belastningen fra sprøjtemidler?
Tak for det.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Først og fremmest tak for spørgsmålet til hr. Christian Rabjerg Madsen.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg er meget glad for det brede samarbejde, der er på pesticidområdet.
Og så er jeg glad for, at reduktionen i salget viser, at vi er på rette vej.
Pesticidafgiften, som blev omlagt i 2013, er ved at blive evalueret, så vi kan finde ud af, om den – sådan lidt forenklet sagt måske – virker efter hensigten.
Når det arbejde er færdigt og jeg har fået lejlighed til at sætte mig lidt nærmere ind i alting, herunder også evalueringens konklusioner, så vil jeg glæde mig til at drøfte dem med aftalepartierne bag pesticidstrategien, herunder også spørgerens parti.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-05-09:
Tak for det.
Jeg var ikke klar over, om jeg i forbindelse med oplæsningen af spørgsmålet havde lov til at ønske ministeren tillykke med den nye post.
Men nu har jeg ordet lidt mere frit, så jeg kan tillade mig at sige tillykke og velkommen til.
Når man som jeg er valgt i det syddanske og derfor er fast læser af JydskeVestkysten eksempelvis, kan man læse, at Erling Bonnesen, som er Venstres miljøordfører, og Hans Christian Schmidt, som er tidligere minister, er overordentlig optaget af at komme af med pesticidafgiften.
Så jeg tror ikke, det er helt nok, at vi oplever en minister, som udskyder debatten til et senere tidspunkt.
Nej, for Venstre har faktisk selv taget debatten op.
Hans Christian Schmidt holdt så sent som i sidste uge en stort opslået konference sammen med sydjysk landbrug, hvor hovedformålet var at gå efter de her forhadte, set fra Hans Christian Schmidts synspunkt, pesticidafgifter.
Jeg synes, det er en lille smule trist at have den ensidige tilgang til pesticidafgifterne.
For vi kan jo se, at Institut for Fødevare- og Ressourceøkonomi i konklusionen til miljøministeren – og det var i øvrigt også, hvad den tidligere miljøminister sagde, når han skulle svare Folketinget – konkluderer meget klart, at afgiften faktisk har haft den effekt, at forbruget af pesticider er gået ned.
Så jeg tror, vi bliver nødt til at få ministeren på banen, så han kan komme med en klar tilkendegivelse.
Er det den nye grønne minister, der styrer biksen i Venstre, eller er det miljøordføreren eller den tidligere minister?
For i øjeblikket har vi nogle meget aggressive Venstreordførere, som er ude at sige, at vi skal gå efter pesticidstrategien.
Jeg vil gerne vide, om det er Venstres politik, om det er regeringens politik.
Og så er jeg også interesseret i, om vi skal bruge de forhandlinger, vi står over for i forhold til pesticidafgiften, på at fortsætte den udvikling, som pesticidbelastningsindikatoren har haft, nemlig en nedadgående udvikling.
Er det en målsætning for regeringen, at vi fortsætter med at få den samlede pesticidbelastning ned?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-09:
Tak for det.
Det var vel ret beset utrolig mange spørgsmål i ét.
Men jeg skal forsøge at adressere dem, og ellers må vi tage dem.
Hver fugl pipper med sit næb; det gør vi også i Venstres folketingsgruppe.
Og jeg er, som jeg har prøvet at sige den seneste uges tid, en stor tilhænger af biodiversitet.
Det gælder også i Venstres folketingsgruppe.
Det skal der være plads til.
Vi udtrykker os forskelligt, alle sammen, men jeg håber, at der ikke er nogen tvivl om – ellers skal jeg sørge for, at det bliver tydeligere – at det er den nye miljø- og fødevareminister, som lægger regeringens linje på det her område.
Det, som jeg synes er hensigtsmæssigt at gøre i forhold til pesticider fremadrettet, er altså, at vi lige afventer den her afrapportering, og at vi så i god ro og mag, spørgerens parti og mit eget parti og regeringen, sætter os ned og drøfter det her på et oplyst grundlag.
For der er brug for, at vi har en fornuftig balance mellem at beskytte vores grundvand, at beskytte vores erhverv og at sikre, at vi ikke får resistens ind og dermed kan have, hvad skal man sige, en mere varieret brug af de nødvendige pesticider.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-09:
Mener ministeren, at det kan betegnes som grøn politik, at regeringen fra dag et har modarbejdet Togfonden DK, der giver et massivt løft til den kollektive trafik og dermed bidrager til den grønne omstilling af transportsektoren?