runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-05-16:
Jamen det signal hører du jo også i dag, også fra Socialdemokratiets side.
Jeg hørte også fra ministeren lige før, at det er vigtigt.
Jeg hører det også fra KL, og jeg har ikke mødt én kommune, som ikke har forstået budskabet her, nemlig at det altså også er et kvalitetsparameter.
Men nu står vi her med et beslutningsforslag, som har overskriften: Forslag til folketingsbeslutning om faste teams i den kommunale hjemmepleje.
Og jeg kan læse her, at Socialistisk Folkeparti ikke forestiller sig, at den såkaldte Gladsaxemodel skal pålægges alle landets kommuner, men at »kommunerne skal forpligtes til langt mere offensivt at vurdere, hvor mange hjemmehjælpsbesøg der skal foretages af borgerens faste hjælpere«.
Sådan en formulering kan vi ikke bakke op om, fordi det mener vi er en uhensigtsmæssig detailstyring fra Christiansborg.
Vi tror, problemet kan løses bedre og dygtigere dér, hvor det skal løses.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-05-16:
Og tak til SF for at rejse den her debat, for det er et reelt problem, som vi diskuterer i dag.
Alt for mange ældre mennesker oplever at se alt for mange forskellige ansigter i deres hjem i løbet af en uge.
Det er tid, der går fra tid, man kunne have brugt på at hjælpe, men som man nu skal bruge på at læse op på tingene.
Det er også en udfordring i forhold til fleksibilitet.
Når man som fast hjælper kommer hos den samme borger, kan man bedre se fra dag til dag, hvilken hjælp der egentlig er behov for, og i samråd med borgeren beslutte, at det kunne være, man måske skulle bruge lidt mindre tid på rengøring en dag, fordi der er noget andet, der er mere presserende.
Et lidt overset problem er et sikkerhedsmæssigt problem.
Og så tænker man: Hvordan kunne de ikke gennemskue, at det ikke var hjemmehjælperen?
Men det er jo nok, fordi de er vant til, at der kommer så mange forskellige mennesker fra hjemmeplejen, at de simpelt hen ikke kan holde rede på, hvem der egentlig er fra hjemmeplejen, og hvem der er alle mulige andre.
Så af de årsager – og sikkert flere, som jeg ikke lige kunne komme på, da jeg skrev min tale – er det her et problem, vi skal løse.
Men – og der kom det »men« – jeg er ikke sikker på, at lige præcis den løsning, som er beskrevet her i forslaget, er den rigtige løsning på problemet.
Når man beder kommunerne om at overveje, hvor mange forskellige ansigter den enkelte skal se i sit hjem, så skal kommunerne jo også på en eller anden måde dokumentere, at de har gjort sig de her overvejelser, og så kan jeg godt frygte, at i stedet for at tage opgaven seriøst bruger de en masse tid på at skrive, hvorfor det er, at det lige præcis er den eller den enkelte borger, der kun skal have ganske få mennesker igennem sit hjem. Men – »men« nr. 2 – problemet skal løses, og det vil vi gerne bidrage til i Dansk Folkeparti.
Hvilke håndtag vi skal gribe i, om det så skal være ved en indsats via satspuljen, hvor vi får dokumenteret de mange gavnlige effekter, der er, både for de ældre, men helt sikkert også for kommunen selv, ved at arbejde med det her – og de har jo bevist i Gladsaxe, at der er effekter ved det – eller om det er mere videndeling, eller det er en indsats, som vi skal arbejde med i udvalget, ved jeg ikke lige på stående fod, men det er i hvert fald noget, vi rigtig gerne vil arbejde sammen med SF og andre, der også gerne vil løse det her problem, om.
Det kunne også være, at den regering, som siger, de prioriterer ældreområdet meget højt, kunne tage det op med kommunerne i forbindelse med økonomiforhandlingerne, som man er gået i gang med.
Det vil jeg da opfordre regeringen til.
Det vil være et oplagt emne at tage op, når man prioriterer ældreområdet.
Jeg har jo tidligere underholdt med, at jeg gerne vil se regeringen også på egen hånd bevise, at de prioriterer ældreområdet, så det er en mulighed, der hermed er givet til regeringen.
Så for at opsummere: Vi vil rigtig gerne have løst det her problem, gerne sammen med SF, men nærværende skitsering er vi ikke sikre på er den rigtige.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-16:
Tak for det.
Det der samarbejde mellem det kommunale niveau og det centrale niveau er nogle gange noget af en balancegang, for ét kan jo være at sige, at noget af det kan være ansvarsforflygtigelse, og andet kan være – ja, sådan er der så meget.
Jeg vil bare spørge, om Venstre er enig i, at faste teams af hjælpere har betydning for borgerens oplevelse af kvalitet, sådan som Ældre Sagen ofte har påpeget ved hjælp af et utal af undersøgelser.
Jane Heitmann (V), 2017-05-16:
Men jeg er da slet ikke i tvivl om – og det nævnte jeg også i min ordførertale – at det har en betydning for den enkelte, at man ser et kendt ansigt.
Sådan tror jeg de fleste mennesker har det.
Uanset om det er pleje eller det er ens praktiserende læge, eller om det er sundhedsplejersken, altså uanset hvem det er, man sådan i pleje- og omsorgssektoren er i dialog med, så tror jeg det betyder meget, at det er et kendt ansigt og et menneske, man har tillid til.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-16:
Hvis vi nu tror på, at kommunerne faktisk også vil det her, men bare ikke altid kan det, giver det så ikke mening at hjælpes ad med at undersøge, hvad der så skal til, for at det kan blive virkelighed i alle kommuner?
Ældre Sagens undersøgelse viser, at det er forholdsvis lettere for Gentofte Kommune at tilbyde de ældre en rigtig god ældrepleje, end det er for Hjørring Kommune, som har forholdsvis større problemer med at levere en rigtig god ældrepleje.
Og det kunne godt have noget at gøre med, hvad det er for nogle borgere, man har i kommunen, og hvad det er for et skattegrundlag, man har.
Men samlet set handler det her jo i bund og grund blot om værdighed.
Skal jeg samlet set forstå ministerens indlæg sådan, at vi kan blive enige om, at værdighed også indeholder begrebet at sørge for kontinuitet?
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Spørgsmålet er så, om Venstre har lavet et bureaukratisk analysearbejde om, om det vil generere mere bureaukrati.
Svaret er nej, det har vi ikke.
Vi ønsker faktisk mindre bureaukrati.
I forhold til min fokus på, om det er uden for landets grænse eller internt i landet, er det jo ikke nogen hemmelighed – for det har jeg sagt mange gange – at vi fra Venstres side mener, at hvis man skal nå langt i forhold til et globalt perspektiv, skal hovedindsatsen også være på det udenrigspolitiske område.
Det skal være i forhold til udviklingslandene og ved at sætte i relief, at vi kan gøre en kæmpe forskel i forhold til FN's verdensmål i en lang række lande.
Betyder det så, at vi ikke skal gøre det i Danmark?
Nej, det gør det ikke, og derfor har vi jo også samtidig sagt, at der selvfølgelig også skal være den fokus, der er.
Men jeg vil jo gerne anholde det, som fru Mette Gjerskov sagde tidligere, om, at ligestilling skulle være det helt store indsatsområde i Danmark.
Jeg bliver bare nødsaget til at sige fra Venstres side: Det at gøre det mest lige land i verden endnu mere lige er måske ikke et indsatsområde, vi skal bruge mange kræfter på, i betragtning af de mange ulige lande, der også findes.
Tak for det konkrete spørgsmål.
Og handlingsplanen er allerede vedtaget.
Så er det heldigvis også dejligt, at Folketinget er gået sammen om den her tværpolitiske gruppe – den er jeg selv medlem af – og dermed er der også rig lejlighed til at debattere det på kryds og tværs af de politiske partier.
For jeg er helt enig i, at de her verdensmål er ekstremt vigtige.
Så kan vi diskutere, og det skal vi nok få mange debatter ud af, hvor fokus skal være, om det skal være udenrigs eller indenrigs, eller hvad det skal være, og de debatter ser jeg frem til.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-16:
Det er jo godt, at det kommer efter sommerferien, for det er netop noget, der haster, noget, vi skal gøre noget ved hurtigst muligt.
Så jeg vil da bare opfordre til, at det så går hurtigt med at få det indarbejdet, når først det er præsenteret, og at man måske er åben over for, at vi kan være endnu mere ambitiøse end det, der bliver lagt op til, så vi virkelig kan få sat skub i det her.
Er ordføreren ikke enig i, at det måske kunne være godt at skubbe lidt ekstra på og være endnu mere ambitiøs om de her meget, meget vigtige mål?
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Jamen jeg synes, vi allerede er ekstremt ambitiøse.
Altså, hvis man læser vores udviklingspolitiske strategi, som er den første nogen sinde, vi har lavet – den første nogen sinde – så kan man se, at der skrives om verdensmål igen og igen.
Det er en rød tråd igennem det hele.
Og handlingsplanen, som finansministeren og udviklingsministeren har fremlagt, synes jeg også er ekstremt ambitiøs.
Derfor har jeg selvfølgelig tillid til, at modellerne også bliver ambitiøse.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Nu skal jeg jo passe på, om jeg overhovedet kan stå op på mine gamle ben.
Men tilbage til det, det egentlig handler om, nemlig hvordan og hvorledes vi sikrer, at vi også har opfyldt verdensmålene i 2030.
Vil Enhedslisten ikke erkende, at Danmark er et af de lande, der faktisk er i front?
Vi har det som en rød tråd i vores udviklingsstrategi, som alle minus Enhedslisten er med i, vi har lavet en handlingsplan, og regeringen har igen og igen og en gang til sagt, at der kommer nogle konkrete modeller.
Er vi ikke en af de nationer i verden, der er mest i front med det her?
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-16:
Jeg kan ikke lade være med at studse over, at ordføreren bliver ved med at sige, at vi skal vente og se tiden an.
Er ordføreren ikke enig i, at det rent faktisk haster med at gøre noget ved FN's 17 verdensmål for bæredygtig udvikling og Parisaftalens klimamål – at de er så vigtige, at det haster?
Hvornår forventer ordføreren at den her omtalte model for, hvordan vi kan presse lidt ekstra på for at overholde de her mål, bliver præsenteret?
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Jeg siger lige en gang helt stille og forsigtigt: Jeg ønsker ingen konflikt, jeg ønsker handling på det her område.
Om så jeg skal stå på hovedet fra nu af og til midnat, vil jeg gerne inspirere regeringen til handling.
Hvis jeg havde troet på, at strategien og handlingsplanen ville bære os i mål på de her områder, så havde jeg stemt for den.
Jeg har kigget på andre lande.
Der er andre lande, der er meget, meget længere end os – heldigvis da – og jeg håber også, at det på nordisk plan og europæisk plan vil bruges til, at vi kan inspirere hinanden, og at det også vil inspirere vores regering, så man kigger lidt hen over Sundet og ned i Europa og siger: Hov, der var en idé.
Vi behøver ikke at opfinde den dybe tallerken en gang til her.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Jeg tror, at vi alle sammen af hensyn til hr. Christian Juhls helbred nok vil anbefale ham ikke at stå på hovedet og alt muligt andet.
Det kan hurtigt ende galt.
Men i forhold til det, vi igen nu prøver at få skabt en eller anden diskussion om, hvor vi jo egentlig er enige, nemlig verdensmålene, hvad er så helt nøjagtig grunden til, at der skal laves et lag, hvor man går ind i hvert enkelt lovforslag?
Er det en mistro til, at regeringen kommer med en konkret model, eller er det, fordi man mener, at der i dag i et lovforslag skal være ni punkter, der skal gennemgås, i stedet for som i dag otte punkter?
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Næh, det viser jo, at det er en god måde at huske hinanden og sig selv på, at man skal være opmærksom på noget vigtigt, og der findes ikke noget, der er vigtigere i øjeblikket.
Et par af de andre punkter kunne godt tages ud for min skyld, hvis vi skal prioritere, men de her to ting er det absolut vigtigste for alle politikere i det her Folketing.
Ergo er vi nødt til at gøre et eller andet.
Her er så ét forslag, for på den måde ville vi tænke på det, hver eneste gang vi tog en beslutning herinde, og det ville dog være en start at tage et lille nøk i den rigtige retning hver eneste gang.
Carsten Bach (LA), 2017-05-16:
Jeg får næsten lyst til at lægge ud med at sige, at jeg personligt faktisk vil love at stemme for beslutningsforslaget, hvis hr. Christian Juhl så står på hovedet fra nu af og til midnat.
Men det står helt for min egen regning og ikke for Liberal Alliances regning.
Så i stedet for vil jeg sige, at når der i dag i de forskellige ministerier udarbejdes en lovtekst, skal den allerede på nuværende tidspunkt indeholde en lang række punkter, som redegør for lovforslagets konsekvenser på bestemte områder.
Det giver et godt overblik, og områderne er udvalgt, fordi de generelt er relevante for bedømmelsen af et lovforslag.
Nu vil forslagsstillerne så tilføje endnu et obligatorisk punkt, nemlig en konsekvensanalyse af det danske bidrag til opfyldelsen af FN's verdensmål for bæredygtig udvikling og Parisaftalens klimamål.
Jeg sætter stor pris på og er fuldstændig enig i, at hvor det er relevant, skal der være fokus på de globale konsekvenser af lovforslag fremsat i Danmark.
Derfor mener jeg og Liberal Alliance heller ikke, at det skal gøres ved at indføre endnu en obligatorisk konsekvensanalyse i lovforslagene – for det første, fordi det formentlig ikke vil være relevant for en lang række lovforslag, og for det andet, fordi der allerede i dag foretages en analyse af de miljømæssige konsekvenser, og herunder vil klimamålene ofte falde.
Så de er sådan set allerede dækket ind under de eksisterende punkter.
Mig bekendt har regeringen også oveni allerede med sin handlingsplan for Danmarks opfyldelse af FN's verdensmål tilkendegivet, at relevante lovforslag vil blive vurderet i forhold til verdensmålene.
Så vejen er faktisk allerede banet for de relevante konsekvensvurderinger.
Det eneste, man dermed reelt får ud af at gennemføre det konkrete beslutningsforslag, er nogle unødvendige obligatoriske administrative opgaver i ministerierne, som ikke umiddelbart synes at højne lovkvaliteten og overskueligheden.
Så fremgår det jo i øvrigt heller ikke af beslutningsforslaget, hvordan de unødvendige ekstra opgaver skal finansieres.
Så Liberal Alliance kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Jeg håber, at ordføreren er med på, at de ting, vi har stillet som krav i kvalitetskravene til lovgivningen, er obligatoriske.
Jeg håber også, at ordføreren har lagt mærke til, hvis han er kommet så langt i teksten, at der faktisk jævnligt står ingen konsekvens på nogle forskellige områder.
Det er klart nok.
Og det vil sige, at vores embedsfolk kender proceduren, kender måden at arbejde på.
Vi kender måden at læse teksten på, det vil sige, at det ikke er noget nyt, vi skal i gang med.
Det er bare, at nu står vi i en helt anden situation, hvor vi aldrig har haft så afgørende ting at vurdere en lov op ad, som vi har med de 17 verdensmål og med Parisaftalen.
Så må ordføreren vel mene, at de ikke er væsentlige i forhold til de andre krav, vi stiller til en lovgivning.
Er det sådan, at de 17 mål og Parisaftalen er mindre væsentlige end det, vi vurderer i nuværende kvalitetsmål?
Carsten Bach (LA), 2017-05-16:
Jeg mener, at de nuværende kvalitetsmål er meget væsentlige, og som jeg også sagde, så ligger klimamålene ofte inde under de miljømæssige konsekvensvurderinger, og regeringen er på vej med en model for, hvordan det her skal håndteres.
Så derfor kan hr. Christian Juhl jo fremadrettet forestille sig, at der står ingen konsekvens, når der ikke står noget, og når der ikke står noget, er det så, fordi det ikke er relevant at foretage en konsekvensanalyse i forhold til det pågældende lovforslag.
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Det blev en gang sort tale for mig, det må ordføreren undskylde.
Men vi laver det alligevel, når vi i dag skriver, at det ingen relevans har.
Hvis vi skulle føje to linjer mere på og vi har et mere oplyst grundlag at tage stilling til et lovforslag på, ville det så alt andet lige ikke være en fordel?
I øjeblikket har vi ingenting.
Regeringen har ikke præsteret noget konkret, ud over nogle papirer, indtil nu.
Det har ordføreren heller ikke selv, og vi har kun 5.000 dage tilbage at lave handlingerne i.
Vi skal vel snart til at have nogle redskaber, f.eks. de her to?
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Det følger lidt med jobbet, i betragtning af at jeg er udenrigspolitisk ordfører.
Derfor er det jo sådan, at jeg som ordfører selvfølgelig har det fornødne store indblik i, hvad der sker på den udenrigspolitiske scene.
Men som jeg nu har sagt gentagne gange – gentagne gange – så er der jo blevet vedtaget en handlingsplan, også i forhold til den interne vinkel, som finansministeren er bannerfører for.
Det er jo ikke for sjov, at man har involveret finansministeren og dermed også hele Finansministeriet.
Det er for at vise alvoren i det, nemlig at det her altså er noget, der kan afspejle sig inden for alle budgetområder.
Mette Gjerskov (S), 2017-05-16:
Så nu fik ordføreren mig lige op i det røde felt.
Det var ikke ligestilling.
Mener ordføreren så ikke ærlig talt, at der stadig væk er lidt at gøre i Danmark?
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Jo, med en understregning af lidt.
Derfor mener jeg jo ikke, at vi skal diskutere, om det mest lige land i verden måske lige skulle være der eller der, og at det er det, vi skal sætte al vores fokus på og bruge al vores taletid på.
Der må jeg indrømme, at jeg er dybt uenig, og derfor prøver jeg at lave den her balance, hvilket fru Mette Gjerskov åbenbart ikke helt hører.
Men det betyder ikke, at vi skal glemme Danmark.
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Man skulle næsten tro, at de kvalitetskrav, som ordføreren selv har været med til at indføre i de nuværende love, er bureaukrati, der burde væk.
Det tænker jeg tit over, også når man siger sådan nogle ting, for det vender jo pilen tilbage igen.
Når jeg har set, hvad forslaget handler om, går jeg først ned og kigger, og så siger jeg: Hvilke konsekvenser har det?
Fedt, det giver lige et overblik.
Det tager et sekund for mig, og der er nogle embedsfolk, der har lavet et godt og grundigt stykke arbejde før dette.
To linjer mere ville gavne mig rigtig, rigtig meget, for det ville gøre mig opmærksom på: Husk nu lige at tænke på klimåmålene, husk lige også at tænke på verdensmålene, når nu du gennemgår det her forslag.
Det ville være det lille nøk, som hver dag fik mig til at tænke på, at det her forslag skal vi også lige overveje.
Dermed bruger vi jo kræfterne fornuftigt til at lave de mange små skridt fremad.
Vi har vel også hele tiden tjent på at være foran.
Vi har været foran med udviklingsbistanden, lige siden jeg var 20 år, og vi er det stadig væk, fordi vi bliver ved med at prøve at komme foran.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Tak for, at Enhedslisten stadig væk synes, vi er i front i forhold til udviklingsstøtte, det er jeg glad for, og det er jeg enig i.
Det, som jeg sagde til fru Mette Gjerskov tidligere, vil jeg bare sige igen til Enhedslisten: Jeg forstår ikke, hvorfor man prøver at få en konflikt ud af det her.
Jeg forstår ikke, at man, når regeringen klart har sagt, at man i øjeblikket er i gang med at udarbejde modeller for, hvordan man skal sørge for, at man kan udmønte handlingsplanen, så ikke venter på at se, hvordan det kommer til at fungere i praksis, før man fremsætter sit forslag.
Jeg forstår det ikke.
Man må virkelig have en dyb, dyb mistro til blå side af salen, i forhold til at vi ikke ønsker det samme med hensyn til verdensmålene, som man ønsker fra Enhedslistens side.
Fair nok, det må man jo gerne have, men måske man bare lige skulle vente og se tiden an, når vi fra regeringens side har sagt, at der allerede kommer nogle konkrete modeller lige efter sommerferien.
Jeg forstår ikke, at man ønsker at skabe en konflikt, hvor der faktisk ikke er en, for vi ønsker nemlig at udmønte verdensmålene.
Christian Juhl (EL), 2017-05-16:
Nu er det ikke forslagsstillerne, der prøver at skabe en konflikt, det er sådan set ordføreren selv, der råber og skælder ud og gør ved over, at vi blander os.
Tænk, hvis vi havde en regering, der omfavnende og inkluderende sagde til oppositionen: Der er et godt forslag – ved I hvad, det tager vi med.
Skulle vi ikke tage at starte med at beslutte det.
For vi ved jo godt, at det skal med som en lille del, men vi har meget, meget mere visionære ting, vi også vil have med.
Og så kunne man invitere oppositionen med i forhold til at få det lavet til noget fælles.
For hvis vi skal nå de her mål, skal vi være fælles om det.
Så kan det ikke nytte noget, at man sidder og skælder oppositionen ud for at komme med nogle forslag før tid.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
I forhold til det rent konkrete hvem er det så, der skaber konflikten?
Hvem er det, der fremsætter beslutningsforslaget?
Det gør Alternativet og Enhedslisten.
Man vælger altså at fremsætte et beslutningsforslag, før man ser, hvad det egentlig er, regeringen kommer med.
Jeg vil altså nok sige, at dem, der starter konflikten, er dem, der prøver at skyde det her ind.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Det er godt nok nyt, at det at fremsætte et beslutningsforslag skulle være at starte en konflikt.
Hold da op, så har vi mange konflikter her i Folketingssalen.
Jeg troede, at det hed debatter og demokrati.
Det gør det så åbenbart ikke.
Når vi ikke venter med at fremsætte det her, er det jo, fordi vi allerede er 1½ år inde i forhold til både klimaaftalen og i forhold til verdensmålene.
De blev besluttet i 2015, og vi skriver nu 2017.
Vi skal nå de her 17 verdensmål inden 2030.
Der er gået 1½ år ud af 15 år, så vi har travlt.
Jeg har et spørgsmål.
Jeg kunne godt tænke mig ligesom at høre nærmere om det her med – ordføreren var inde på det – at det ikke er opmærksomhed på det eller viden om det, der ændrer noget for de fattigste på jorden eller for moder jord.
Men hvordan kan opmærksomhed på og viden om konsekvenserne af lovgivning, vi laver, ikke være til gavn for vores jord og for de fattige, der har behov for hjælp?
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Jeg ved godt, at vi danser rundt omkring det her med konflikt eller ikke konflikt.
Det er jeg faktisk træt af, for jeg ønsker jo ikke konflikt.
Derfor forstår jeg ikke, at man ikke holder fast i den positive ånd, der faktisk var omkring den udviklingspolitiske strategi, hvor vi alle sammen inklusive Alternativet, men minus Enhedslisten, gav hinanden hånden på, at vi ønsker at sørge for, at arbejdet for verdensmålene bliver implementeret i forhold til vores udviklingsstrategi.
Men bare den åbning kommer der jo ikke fra Alternativet.
Jeg må indrømme, at jeg ikke forstår det.
Oprigtig talt forstår jeg det ikke.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-16:
Ævl og kævl, hold da op!
Og konflikt?
Den eneste, der har talt om konflikt, den person, der startede med at tale om konflikt, er sådan set Venstres ordfører.
Altså, vi har ikke tid til at være tålmodige.
Vi har 15 år.
Vi har et klima, som lider, og en jord, der lider, og det er derfor, vi siger: Lad os nu komme i gang.
Og der kunne Venstre jo også sige: Gud, et godt forslag, lad os nu tage det med, så vi kommer videre i arbejdet, og så vi ikke laver tilbageskridt inden for klimaområdet.
Jeg forstår simpelt hen ikke Venstres holdning i den her sag.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-16:
Man har jo fra regeringens side gjort noget, der er endnu bedre, og det er, at før forslaget blev lavet og sendt ind i forsøget på så at få skabt den her debat, har regeringen sagt, at man vil lave nogle konkrete modeller for, hvordan og hvorledes man vil udmønte handlingsplanen.
Og ja, det kan da godt være, at Alternativet vil have en plan i næste uge, men god regeringsskik er også, at man skal gøre tingene bare en lille smule gennemarbejdet.
Derfor håbede jeg, at der var en smule tålmodighed, så man måske havde set de her modeller, før man kom med sådan et forslag her.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-16:
Jeg undrede mig også over et par ting i ordførerens tale.
Jeg står og skal til Ukraine i morgen og repræsentere det her tværpolitiske netværk, som vi har fået her i Folketinget – og det er jo meget imponerende, så mange der deltager i det – og hvor jeg skal fortælle om, hvordan vi arbejder med bæredygtighedsmålene her i Danmark.
Og vi må nok erkende, at vi ikke er kommet særlig langt, og at der ikke er så meget at fortælle endnu.
Jeg undrer mig lidt over udlægningen, og hvorfor ordføreren ikke er positiv over for det her.
Der bliver talt meget om udenrigspolitik, at det er der, hvor det er så relevant.
Det harmonerer ikke rigtig, synes jeg, med, at vi faktisk har forpligtet os til at implementere det over hele linjen i Danmark.