runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2020-10-08:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at Enhedslisten begynder at vakle lidt i forhold til kødafgiften.
Ellers har det jo tidligere været sådan, at der overhovedet ikke var nogen grænser for, hvilke skatter Enhedslisten kunne tage i anvendelse, når der var en økonomisk udfordring.
Det var næsten et tag selv-bord.
Så vi kan jo sige – og ordføreren leverede næsten selv svaret lige før – at hvis Enhedslisten havde magt, som de har agt, ville man bare stille alle ønskerne op, og de koster så det og det, og så ville man sådan set bare kradse det hele ind.
Så mit spørgsmål er: Er der måske lige bortset fra kødafgiften overhovedet nogen skatter, afgifter, brugerbetaling eller noget som helst andet, der ikke må stige i Enhedslistens optik?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Og det er klart, at vi skal bekæmpe det, og det handler selvfølgelig om at bekæmpe det konkret der, hvor det er, og dermed også forstå, hvad baggrunden er.
Det er også derfor, vi har været med til at få afsat penge på finansloven, både i forhold til at få flere krisecenterpladser, i forhold til at sikre, at der bliver oprettet safehouses, og i forhold til at sikre, at der kan blive tilbudt ordentlig rådgivning til de unge, der konkret er ramt af det.
Jeg tror, det er der, man primært skal fokusere indsatsen.
Og så er det jo sådan, at psykisk vold jo er strafbart i dag, og derfor er der mulighed for at straffe for det, men det er klart, at nu skal vi jo læse det konkrete forslag, der ligger fra SF, og så er vi selvfølgelig klar til at se på det.
Halime Oguz (SF), 2020-10-08:
Som ordføreren også siger, har Enhedslisten været med til at vedtage, at psykisk vold også skal være strafbart, men negativ social kontrol er jo ikke strafbart og er faktisk lige så alvorligt, hvis ikke mere, end psykisk vold.
Derfor vil jeg gerne spørge, om man ikke i Enhedslisten mener, at det er et godt demokratisk og socialistisk grundprincip, at individets rettigheder altid står over religiøse dogmer, som i mange tilfælde fordærver individets frihed.
Jeg vil også spørge: Hvad vil Enhedslisten så gøre for, at negativ social kontrol opfattes som psykisk vold, som det i virkeligheden er?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Jeg kan sige, at jeg jo er fuldstændig enig i det, som fru Halime Oguz nævner.
Der, hvor jeg bare mangler at se den konkrete udformning af forslaget, er jo netop i forhold til, hvor vi konkret går ind og adskiller negativ social kontrol fra psykisk vold.
Men det er klart, at det er noget, vi er helt åbne over for at se på.
Det, der er mindst lige så vigtigt i den her diskussion, er også at sikre, at vi får givet den tilstrækkelige hjælp til de unge mennesker, der er ramt af det, altså i forhold til at sikre, at der er safehouses, i forhold til at sikre, at der er krisecenterpladser, og i forhold til at undgå, at der er nogle, der bliver fastholdt i parforhold på grund af økonomiske forhold.
Der er en lang række ting, vi skal gøre i forhold til det her, så det er jo ikke noget, vi alene løser ved at gøre negativ social kontrol strafbart.
Men vi er helt åbne over for at se på forslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Tak for det, tak for talen.
Jeg har forstået det sådan, at Enhedslisten mener, at stigningen i pensionsalderen burde stoppe ved 68 år.
Jeg beklager, hvis ikke jeg har fået rigtigt fat i det, men det er min forståelse.
Det vil koste 59 mia. kr., fordi vi jo heldigvis bliver ældre og ældre, og vi er også sundere og raskere i længere tid, og det er jo kun en glæde for ethvert menneske.
Men hvis man skal have en pensionsalder på 68 år, der koster 59 mia. kr., hvor skal den finansiering så komme fra?
Jeg er helt med på, at vi er nogle, der har været med til at skabe et råderum, som Enhedslisten ikke holder sig for fin til at bruge af – sådan er demokratiets vilkår jo – men det her får jo en stor betydning.
Og hvis man gerne vil have et velfærdssamfund, der kan udvikle sig, som jeg forstår det, skal pengene jo komme et sted fra, og hvis ikke de må komme herfra, hvor skal de så komme fra?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Det er jo en lidt interessant antagelse, hr. Søren Pape Poulsen gør sig, altså det med, at hvis bare man hæver pensionsalderen, bliver folk bare ved med at arbejde, og der bliver også ved med at være arbejde til dem.
Hvordan er det, forholdene er for den murer, der har gået og arbejdet i 45 år, ja, faktisk endnu længere tid, over 50 år, og bliver 72 og fortsat skal gå på arbejde, eller for den HK'er, der har siddet på sit kontorjob og efterhånden er psykisk nedslidt, eller for den pædagog, der er i daginstitutionen?
Man laver en antagelse om, at det kan folk bare, og at de bare bliver ved med at gøre det.
Men det er jo ikke virkeligheden, og derfor synes jeg, det er en lille smule økonomisk uansvarligt, at man vil basere den måde, vi skal finansiere vores velfærdssamfund på fremover, på sådan en usikker antagelse.
Så jeg synes egentlig, at man i stedet burde kigge lidt på virkeligheden og se på, hvordan vi egentlig kan sikre, at folk kan blive på arbejdsmarkedet længere, hvordan vi kan sikre, at folk ikke bliver nedslidt, og hvordan vi kan sikre, at vi får tilstrækkelig mange ansatte, at folk hverken bliver nedslidte eller går ned med stress.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
En 60-årig i dag er jo ikke gammel.
Samfundet forandrer sig jo, og vi kan meget mere i dag, og vi er sundere og raskere.
Hvis jeg så køber præmissen og siger: Okay, man kan ikke arbejde mere, hvorfor skal man blive ved, og man skal gå, når man er 68.
Det er uansvarligt, for vi kan jo ikke både lade være med at få flere penge i vores samfund og samtidig bruge flere penge.
Enhedslisten må vel på et tidspunkt træffe et valg, om man vil skære ned nogle særlige steder.
Man kan ikke både bruge flere penge og undgå, at der kommer flere penge ind.
Så må man simpelt hen sige, hvor de penge skal komme fra.
Jeg hørte oplistningen af en masse udfordringer, men hvor skal pengene komme fra?
Det kan vi ideologisk have forskellige meninger om, men de skal jo komme et sted fra, går jeg ud fra.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Jamen der er vi jo så heldige, at vi har haft en borgerlig regering, der har leveret anskuelsesundervisning i, hvordan man kan agere økonomisk uansvarligt og uddele skattelettelser.
Under den tidligere regering blev der uddelt skattelettelser for over 20 mia. kr. hvert år, som vi betaler på nu, og hvis vi ser over de seneste 20 år, er det 50 mia. kr., vi hvert år giver i skattelettelser.
Så der er jo råd, og der er også råd til, at folk kan få lov til at få en rimelig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Der kan man bare se.
Ordføreren var lidt inde på i sin tale, at de rige skal være med til at betale klimaregningen, og Enhedslisten har også spillet ud med, at man skulle øge skatterne, jeg tror, det var med 12 mia. kr., for de rigeste danskere, så der kan være råd til den grønne omstilling.
Det har CEPOS efterfølgende regnet på, og de har fundet ud af, at marginalskatten, altså skattesatsen for de allerrigeste danskere, bliver på 70 pct. på den sidst tjente krone med Enhedslistens politik – altså en topskat på 70 pct. for de rigeste, for at man i 2030 kan nå den her målsætning om 70 pct.s CO 2 -reduktion.
Og det fik mig sådan til at tænke på Per Clausens udsagn for 10 år siden om, at om 20 år ville den socialistiske revolution være her i Danmark.
Det kan være, han forudså, at vi skulle nå en 70-procentsmålsætning, og at man til det skulle have en topskat på 70 pct. for de rigeste Men det her med en topskat på 70 pct. for de rigeste er jo egentlig ret interessant.
Hvorfor egentlig stoppe der?
Altså, hvor mener Enhedslisten at grænsen går?
Eller er 70 pct. et niveau, hvor man tænker, at det er frækt at øge den endnu mere?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Nu behøver man så ikke at gå 20 år frem i tiden for at sige, at det socialistiske samfund er gennemført med en marginalskatteprocent på 70.
Der kunne hr. Alex Vanopslagh sådan set bare gå 20 år tilbage i tiden til f.eks. Poul Schlüters regeringstid, hvor jeg tror, at marginalskatten var på 72 pct.
Jeg ved ikke, om det, der var dengang, er det, hr. Alex Vanopslagh betragter som det socialistiske paradis.
Det gør jeg ikke.
Men at sige, at det skulle være den skinbarlige socialisme, synes jeg er at trække den temmelig langt.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Jamen for at skabe lidt enighed vil jeg sige, at jeg da er enig med ordføreren i, at hvis man skal finde den skinbarlige socialisme, skal man tilbage i fortiden, for der er ingen kloge mennesker, der holder fast ved, at der skal være et socialistisk samfund.
Samtlige lande, der har prøvet socialisme, skiller sig af med det efterfølgende, fordi de ved, det er til skade for samfundet.
Men spørgsmålet er – og der er jo i øvrigt en grund til, at vi er gået væk fra den der topskat på 70 pct. i Danmark: Har Enhedslisten et principielt eller ideologisk problem med, at skatten var endnu højere, eller er 70 pct. det, man mener er det passende niveau for de rigeste i Danmark?
Det er egentlig bare det, jeg gerne vil høre, altså om Enhedslisten arbejder for, at skatten på den sidst tjente krone for dem, der tjener mest i Danmark, skal være endnu højere.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Vi arbejder benhårdt på at få f.eks. sådan noget som tandlægebehandling gjort gratis, altså så det er noget, vi betaler over skatten, og jeg vil sige, at vi jo heller ikke har noget ønske om hæve skatten for de laveste indtægter.
Tværtimod vil vi jo gerne være med til at hæve skatten for de højeste indtægter og samtidig lempe i bunden, også fordi det faktisk er det, der stimulerer økonomien bedst i forhold til det indenlandske forbrug.
Så vil jeg bare gerne sige i forhold til kødafgiften, at det her handler om, at vi står over for en udfordring med at få omstillet hele vores produktionsapparat, også inden for landbruget, og derfor bliver vi nødt til at se på, hvordan vi får nedbragt CO 2 -udledningen i landbruget.
Det kommer vi også til at skulle gøre i de klimahandlingsplaner, der kommer på landbrugsområdet her efterfølgende.
Nej, det er vi ikke.
Og man kan sige, at det her jo er et godt eksempel på, hvor galt det kan gå, når man liberaliserer et område, for det at mangle internetforbindelse mange steder ude i landdistrikterne er jo en direkte konsekvens af, at det for nogle af de private udbydere ikke har kunnet betale sig at rulle det helt ud.
Der kan det bedre betale sig at lave 5G i storbyen, inden vi får 2G eller 3G for den sags skyld ude i landdistrikterne.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-08:
Det er jeg glad for at høre.
Jeg vil så lige minde Enhedslisten om, at vi faktisk er et af de lande, der er længst fremme med internetforbindelse i hele landet , netop fordi vi primært har valgt en markedsbaseret tilgang, men der er nogle områder, som ikke kommer med ved den tilgang – det er vi enige om.
Så vil jeg lige spørge Enhedslisten, om Enhedslisten er enig med statsministeren i, at regeringen er ambitiøs, når det gælder det digitale område, eller om Enhedslisten også har svært ved at genkende statsministerens udlægning af verdenssituationen på det digitale område i forhold til regeringens finanslovsudspil.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Der er meget få områder, hvor jeg vil sige at regeringen sådan decideret er ambitiøs.
Jeg kan sige, at den er bedre end den tidligere regering.
Det er jo heller ikke særlig ambitiøst, men det er den dog.
Og derfor vil vi blive ved med at presse på for, at vi også bliver mere ambitiøse, også i forhold til digitalisering, så vi sikrer, at bredbånd også når ud i landdistrikterne.
Karina Adsbøl (DF), 2020-10-08:
Ja, det bliver nogle spændende finanslovsforhandlinger sådan med Enhedslisten og De Radikale.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at følge op på Marcus Knuths spørgsmål.
For som jeg forstod ordføreren, svarede ordføreren sådan set, at kriminelle udlændinge fortsat skulle kunne få dansk pas – hvis det var korrekt forstået.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om der er forskel på graden af kriminalitet.
Ordføreren sagde, at hvis man nu havde begået en lille fejl, en enkelt fejl, skulle det jo ikke koste muligheden for at få dansk pas.
Men hvad så, hvis man er terrorist?
Skal man så stadig væk kunne få dansk pas i Enhedslistens øjne?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Nu er det jo sådan i dag, at hvis man er dømt efter terrorparagraffen, kan man faktisk fratages det danske statsborgerskab.
Jeg synes bare, når vi diskuterer statsborgerskab, at vi altid ender ude i de der ekstremer: Hvad nu hvis?
Jeg synes sådan set, det er mere alvorligt, at vi har en stor gruppe af borgere, der bor her i Danmark, har lovligt ophold og har haft det i adskillige år, men som stadig væk har svært ved at opnå statsborgerskab, fordi vi har opstillet så rigide regler, at det næsten er umuligt for dem.
Jeg synes, vi burde have en demokratisk forpligtelse til at sikre, at de krav, vi stiller, for at kunne opnå statsborgerskab, var langt mere rimelige.
Jeg har ikke noget imod, at der er krav om, at man skal kunne begå sig på et forståeligt dansk, eller at man gennemgår et kursus i danske samfundsforhold og demokrati.
Det synes jeg er fornuftigt nok.
Men jeg har svært ved at forstå, hvorfor det skal være så vanskeligt at opnå dansk statsborgerskab.
Vi har unge mennesker, der er født i Danmark, vi har unge mennesker, der er opvokset i Danmark og har gået i dansk skole, som stadig ikke kan opnå statsborgerskab.
Det synes jeg er temmelig absurd.
Karina Adsbøl (DF), 2020-10-08:
Ordføreren taler udenom.
Det er jo ikke lang tid siden, vi havde en debat her i Folketingssalen, hvor der jo netop var en potentiel terrorist, som skulle have statsborgerskab ifølge Enhedslisten.
Derfor må Enhedslisten jo svare på, om det er det, man ønsker, altså at kriminelle udlændinge skal have dansk pas, og at de skal have dansk statsborgerskab.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Jeg er sådan set mest optaget af, at hvis folk begår alvorlig kriminalitet – det være sig terrorisme eller drab eller alt muligt andet – får de en straf for det.
Det er sådan set det, der ligger i lovgivningen: Hvis man begår noget kriminelt, skal man straffes.
Det synes jeg er helt indlysende, og det synes jeg man skal stå fuldstændig fast på.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-08:
Tak for en stærk tale med fokus på det røde og det grønne.
Det er jo hjerteblod, som Enhedslisten deler med os i SF.
Vi kan også dele utålmodigheden, når det drejer sig om de grønne løsninger og manglen på handling fra regeringens side.
Men indimellem kommer der jo er et lille lys i mørket, og det kommer typisk, når vi arbejder sammen.
Der kom f.eks. et i går.
Der skete nemlig noget fantastisk.
I går pålagde et flertal i Folketinget regeringen, at man i EU skal kæmpe for et nyt ambitiøst klimamål på 65 pct. – det var stort – og det noterede man sig bl.a. i Europa-Parlamentet, hvor Enhedslistens egen Nikolaj Villumsen skrev på Twitter, efter at Europa-Parlamentet med et meget snævert flertal havde vedtaget en lidt mindre ambitiøs målsætning på 60 pct., at nu var det afgørende, at flertallet i Folketinget pressede regeringen til at arbejde for 65 pct.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Nu vil jeg altså sige, at det er helt afgørende, at vi får sat turbo på den grønne omstilling.
En af de ting, der ærgrer mig rigtig meget, når vi snakker om f.eks. udfasning af benzin- og dieselbiler, er, at det er EU-lovgivningen, der kommer til at stille sig hindrende i vejen for, at vi kan gennemføre det.
Lige med hensyn til det konkrete om, hvad Enhedslisten har sagt i forhold til EU-Parlamentet, og hvilke krav vi stiller til regeringen, bliver jeg nok svar skyldig.
Det bliver jeg nødt til at lige at få konfereret med vores medlem af EU-Parlamentet for at høre, hvad baggrunden er der.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-10-08:
Tak for det, og tak for talen.
Et af de områder, hvor det går voldsomst for sig, er i forhold til bredbåndspuljen, som man foreslår helt at sløjfe, på trods af at i omegnen af 100.000 adresser stadig ikke har en ordentlig internetforbindelse.
Ministeren har også selv svaret, at der med de midler, vi kender i dag, ingen udsigt er til, at omkring 30.000 af de her borgere, får en ordentlig internetforbindelse, uden at vi gør noget.
Så jeg vil høre, om Enhedslisten er enig med regeringen i, at der er plads til, at man sløjfer bredbåndspuljen.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Nu ved jeg ikke, hvad det er for nogle gamle løsninger, der bliver henvist til.
Vi foreslår f.eks. i vores finanslovsforslag, at 1.500 skal hentes ind, hvilket konkret er med til at give et uddannelsesløft.
Vi kunne også netop sikre det med, at de kunne få et reelt lønløft, at vi kunne nedbringe sygefraværet, at vi kunne nedbringe nedslidningen ved at sikre, at de får nogle ordentlige arbejdsvilkår, for det har vi jo ikke gjort.
Det kan godt ske, at der har været talt om det i lang tid, men den model har vi i hvert fald aldrig forsøgt os med.
Og hvis svaret så bare skal være at hive udenlandsk arbejdskraft ind og give dem de samme dårlige arbejdsvilkår, så bliver det ikke noget, vi kommer til at støtte.
Vi vil hellere være med til at løfte niveauet, så vi sikrer, at der bliver bedre løn- og ansættelsesvilkår, og at vi på den måde kan være med til at rekruttere og fastholde medarbejdere i velfærden.
Erling Bonnesen (V), 2020-10-08:
Tak for det.
Så kan jeg forstå, at der sådan lige er to-tre skatter, der er undtaget.
Så er der lige to-tre skatter, der er undtaget.
Så spørgsmålet er, om skatterne for at få penge nok ind til velfærd uanset konsekvenserne, for så vidt angår beskæftigelse, økonomi og bruttonationalprodukt i det hele taget, egentlig bare kan stige uendeligt i Enhedslistens optik.
Kigger man overhovedet på konsekvenserne, inden man siger: Bare krads pengene ind, og skru på håndtaget?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Jeg ved ikke helt, hvad det er for en logik, hr. Erling Bonnesen bruger, når han skal konkludere på, hvad det er, jeg siger.
Vi har jo normalt det princip, at vi gerne vil finansiere de forslag, vi kommer med, og der er det klart at vi ser på, hvordan vi kan sikre en socialt retfærdig finansiering.
Vi vil også rigtig gerne være med til at investere i det, der kan bringe os igennem den her krise.
Det handler om at skabe arbejdspladser.
Det handler også om at skabe arbejdspladser i velfærden, og derfor bliver vi nødt til at finde en finansiering, og det gør vi bl.a. ved at øge skatterne for dem, der har mest i forvejen, og som hr. Erling Bonnesen har været med til at give skattelettelser til.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-08:
Mange tak.
For os i Konservative er sikkerhed og tryghed i de danske gader en topprioritet.
Virkeligheden er jo desværre, at en anselig del af dem, der begår kriminalitet her i landet, er udenlandske statsborgere.
Hvis der er en ting, som kriminelle udlændinge frygter, er det risikoen for aldrig nogen sinde at kunne få dansk statsborgerskab.
I dag er reglerne jo afsindige: Man kan sidde i fængsel i helt op til et år og stadig væk efter en karensperiode få det danske pas.
Vi Konservative har derfor foreslået, at kriminelle udlændinge, der har fået en fængselsdom, ikke nogen sinde skal kunne få dansk pas.
Det vil øge trygheden i Danmark.
Er det noget, som Enhedslisten vil bakke os op i?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Det er simpelt hen noget sludder, at det vil øge trygheden i Danmark.
Nu er det heldigvis sådan, at både ungdomskriminaliteten og faktisk også ungdomskriminaliteten i belastede boligområder er faldende.
Selve den der tankegang med, at man skal udelukke nogen fra at kunne få dansk statsborgerskab alene på grund af én kriminel handling, synes jeg simpelt hen er absurd.
Altså, jeg ved ikke, om hr. Marcus Knuth så ville finde den samme retfærdighed i forhold til at sige, at de mennesker, der har begået kriminalitet, og som er danskere og har fået statsborgerskab ved fødslen, også skulle fratages statsborgerskabet, eller hvilken tankegang det er, der gør sig gældende.
Du kan godt begå en forbrydelse, og så får du en straf, og så kan du få en karensperiode i forhold til statsborgerskab, men den skal jo ikke være på livstid.
Det synes jeg er temmelig vidtgående.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-08:
Det er jo helt vildt, at Enhedslisten står her og siger, at det, at vi ikke vil give dansk statsborgerskab til kriminelle, ikke vil have nogen effekt.
Det er jo helt afsindigt.
Hvis jeg så må vende spørgsmålet om og spørge Enhedslisten, om der er en øvre grænse for, hvor voldsom kriminalitet man kan have begået, hvor mange års fængsel man skal have siddet, for ikke at kunne få dansk pas.
For os er det nul.
For Enhedslisten er det så 5 år eller 10 år?
Altså, hvor mange års fængsel vil Enhedslisten have at man skal have for ikke at kunne få dansk pas?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Nu er det jo sådan i dansk retspraksis, at der skal være en vis proportionalitet, og den der idé med, at hvis man har begået noget, som udløser en straf på 2 år, så er man udelukket på livstid fra at få statsborgerskab, synes jeg er fuldstændig absurd.
Jeg kan slet ikke forstå, hvad sammenhængen skulle være.
Jeg har set eksempler på unge mennesker, som har begået noget rigtig dumt og tåbeligt i deres helt unge år, hvilket så faktisk i dag udelukker dem fra at blive danske statsborgere, selv om de er velintegrerede, selv om de har arbejde, og selv om de begår sig i det danske samfund.
Fordi de har begået én dumhed, da de var mindreårige, betyder det, at de ikke kan få dansk statsborgerskab.
Det synes jeg simpelt hen er urimeligt.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-08:
Tak for det.
Jeg havde egentlig tænkt mig, at jeg ville undskylde for at have kaldt Enhedslistens finanslovsforslag for et stykke gammelkommunistisk tankegods.
Vi synes jo, det er vigtigt at holde de der forskellige kategorier adskilt.
Men jeg tror egentlig, jeg er landet på, at jeg nok holder fast på det, for jeg synes egentlig, at gennemgangen af den skattepolitiske logik i Enhedslistens økonomiteori her, viser, at det passer meget godt.
Men der er jo nogle ting, som man ikke kan betale sig ud af, selv om Enhedslisten har lagt op til det i deres finanslovsforslag, og det er jo det forhold, at vi mangler sosu'er, pædagoger og lærere i tusindvis, og når man så i øvrigt vil begrænse pensionsalderen til 68 år, så lægger man også tusinder oveni.
Så mit spørgsmål til Enhedslisten er: Hvordan skal vi finde alle disse hænder?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
En del af det gør vi allerede med vores finanslovsforslag ved, at vi sikrer, at vi får trukket nogle ufaglærte ind og får givet dem en uddannelse.
Men derudover handler det jo om, at man f.eks. skal sikre retten til at gå fra deltid til fuldtid.
Det handler om at sikre nogle gode løn- og ansættelsesvilkår, der gør, at det bliver attraktivt at komme til at arbejde i de fag.
Vi har jo tidligere foreslået, at man skulle afsætte 5 mia. kr. til en ligeløns- eller lavtlønspulje, der kan bruges i de offentlige overenskomster, som kan være med til at løfte lønniveauet.
For når man er ude og spørge til det i velfærdsfagene, så er udfordringen, uanset om der er tale om sygeplejersker, sosu'er eller pædagoger, at når de kommer ud og oplever virkeligheden derude, er den så presset, at mange af dem flygter fra faget igen, fordi de simpelt hen ikke kan holde til det.
Derfor, hvis vi skal løse den udfordring, som jeg er enig i vi har, i forhold til at sikre flere hænder til velfærden, så bliver vi også nødt til at sikre, at de får nogle bedre løn- og ansættelsesvilkår, at de får nogle mere tålelige vilkår at arbejde under, og at vi får nedbragt både nedslidning og stress, så sygefraværet også bliver mindsket.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-08:
Vi har jo alle sammen arbejdet med den her type reformer – med at sikre retten til at gå fra deltid til fuldtid og med at aktivere de arbejdsløse osv. – i rigtig mange år, og alligevel bliver vi ved med at have en gruppe uden for arbejdsmarkedet, som vi bruger milliarder på at forsøge at løfte ind, men hvor vi fejler gang på gang.
Måske kunne det være på tide at kigge sig om efter nogle andre løsninger i stedet for at blive ved med at gentage de samme gamle paroler om, hvordan vi løser det her.
Derfor skal det opfølgende spørgsmål være: Hvad med udenlandsk arbejdskraft?
Kunne Enhedslisten ikke være interesseret i at kigge den vej, når nu de varme hænder skal findes?