Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-08:
Mange tak.
Regeringen har fremsat lovforslag L 64, som omhandler en tilbagerulning af skærpede krav til kommunalbestyrelsens behandling af danmarkskortet.
Lovforslaget indeholder dermed et forslag om en lempelse af kravene til kommunernes behandling af det såkaldte danmarkskort.
På danmarkskortet vises Ankestyrelsens omgørelsesprocenter fordelt på kommuneniveau i sager på det sociale område.
Det offentliggøres en gang årligt, og i dag er det et krav, at kommunerne skal behandle danmarkskortet på et møde.
Det har dog senere vist sig, at mange kommuner slet ikke lever op til det.
Det er et retssikkerhedsmæssigt svigt af de svageste i vores samfund.
I Danmarksdemokraterne er vi bekymrede over, at regeringen vil lempe på de krav, der stilles til kommunerne vedrørende danmarkskortet.
Det er en bekymring, som ikke kun vi har.
Det er også en bekymring, som vi deler med flere af de foreninger og organisationer, som har bidraget med et høringssvar til lovforslaget.
Det er bl.a. Danske Handicaporganisationer, Justitia, foreningen SAND – De hjemløses landsorganisation og Ældre Sagen.
Desværre har der i mange år vist sig at være fejl på fejl ved kommunernes sagsbehandling på det sociale område.
Om end det er menneskeligt at fejle, rammer det altså også de mennesker, som har brug for hjælp.
Det kan være f.eks. mennesker med handicap eller andre i socialt udsatte livssituationer.
Når regeringen så med et flertal i Folketinget fremsætter det lovforslag, er det tydeligt, at de komplet har misforstået formålet med danmarkskortet.
Der argumenteres for, at det omhandler at nedbringe bureaukrati i kommunerne, men i virkeligheden er der mange mennesker med handicap, som oplever et bureaukratisk helvede, fordi de gang på gang ikke får den hjælp, som de har behov for, og derfor må klage og klage over sagsbehandlingen til Ankestyrelsen.
Det er mennesker, der bliver nedbrudt af det system, der er etableret i dag.
I Danmarksdemokraterne har vi normalt ingen betænkeligheder ved frisættelse og afbureaukratisering, men her sker det i en forkert rækkefølge.
Det er tydeligt af omgørelsesprocenterne, og det er tydeligt på baggrund af de mange mennesker, der i dag bliver nedbrudt af det system, vi har, at der er brug for at kvalitetsudvikle det specialiserede socialområde.
Der er brug for at højne kvaliteten, så borgerne kan have tillid til, at de får den rette hjælp i rette tid.
Regeringen har lovet at levere på en såkaldt specialeplanlægning, som skulle højne kvaliteten, men den har vi fortsat ikke set skyggen af.
Hvor bliver den af?
SMV-regeringen skylder et klart svar på, hvordan de i praksis vil sikre, at mennesker, som i dag ikke får den rette hjælp af kommunerne, fremover skal kunne få hjælp af høj faglig kvalitet, og hvor de samtidig ikke risikerer at skulle sende den ene klage efter den anden til Ankestyrelsen på baggrund af fejlagtig sagsbehandling.
I Danmarksdemokraterne mener vi bl.a., at vi skal arbejde meget mere med det, der hedder relationel velfærd, ude i kommunerne – relationel velfærd, hvor relationer til den enkelte borger, men også fagligheden, sættes i centrum.
Det er faktisk et forslag, som vi har med til forhandlingerne omkring årets SSA-reserve, fordi vi gerne ser, at der udpeges kommuner, som kunne arbejde med det her for at videreudvikle, hvordan man reelt sætter mennesker i centrum ude lokalt.
Det vil være en forandring, der har stor betydning for borgerne.
Det lovforslag, der ligger her, forandrer ingenting for borgerne.