runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2017-03-29:
Jeg vil sige, at Dansk Folkepartis ordfører jo nok er klar over, at det er sjældent, jeg kritiserer Dansk Folkeparti, når det kommer til udlændingeområdet.
Men lige præcis når det handler om den del af udlændingepolitikken, der hedder, at vi gerne vil kunne tiltrække dygtige faglige udlændinge, der kommer til Danmark for at bidrage, ser vi jo altså ikke ens på det.
Og som jeg sagde før til fru Josephine Fock, er vi nødt til at have et system, der er ens for alle, fordi vi jo ikke kan forskelsbehandle.
Det er derfor, de to systemer er ens, og det er derfor, jeg synes, det er ærgerligt, at man, når man hæver beløbsgrænsen for udlændinge, så indirekte også rammer de danskere, som er udlandsdanskere, og som gennem det her system gerne vil hjem til Danmark og medbringe familien.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-29:
Men det er regeringen, der foreslår at indføre en beløbsgrænse for danskere, der vender hjem.
Vi har sammen med Socialdemokratiet, med Socialistisk Folkeparti og med Enhedslisten foreslået og fået vedtaget, at der er en beløbsgrænse for udlændinge, ikke for danskere.
Regeringen foreslår altså en for danskere.
Det her er noget rod, og derfor vil jeg bare gerne høre, om Venstre ikke kunne tænke sig at genoverveje sin opbakning til det menneskerettighedssystem, som kaster Danmark ud i det her rod.
Hvorfor bakker Venstre og regeringen op om et system, som gentagne gange kommer med afgørelser og pålægger Danmark forskellige ting, som går stik imod partilinjen og stik imod det, som Venstre mener er i dansk interesse?
Skal vi ikke sætte de danske interesser højere end et gammelt, forældet system, som vedtager domme, der er til ugunst for danske statsborgere?
Marcus Knuth (V), 2017-03-29:
Jamen jeg synes, ministeren svarede meget fint på det før, da ministeren sagde, at man jo fra regeringens side har sagt, at man gerne vil kigge på dele af konventionerne og se på, hvad der er nutidigt osv., også i forhold til det, som ordføreren beskriver her.
Men så længe vi er en del af det system, vi nu engang er en del af her, så kan vi ikke forskelsbehandle.
Hvis vi kunne, var der jo ikke nogen grund til at afskaffe 26-årsreglen.
Og netop derfor skal det system, der gælder for danskere, og det, der gælder for udlændinge, være ens, for ellers kunne vi som sagt bare have beholdt 26-årsreglen.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-29:
Jeg hører, hvad ordføreren siger, og jeg er ikke enig, men sådan er det jo.
Egentlig kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til det med pensionister, for sådan som jeg læser lovforslaget, er det sådan, at man kan komme tilbage som udenlandsdansker – hvis man så i øvrigt lever op til de her beløbsgrænser osv. og jobindhold – hvis man er tilbudt en stilling.
Og det er man vel ikke som pensionist, eller hvordan skal det fortolkes?
Marcus Knuth (V), 2017-03-29:
Ej, nu synes jeg ikke, Socialdemokratiets ordfører er helt fair.
Ordføreren kommer fra et tidligere regeringsparti og er udmærket godt klar over, at vi ikke – og det var jo hele baggrunden for, at vi afskaffede 26-årsreglen – kan gå ind og sige: Fint nok, vi har én beløbsordning for danskere og en anden for udlændinge.
Altså, hvis vi kunne det, havde det være meget nemt, men det kan vi ikke, for man må ikke forskelsbehandle.
Det er det, hele dommen handler om.
Og derfor er det jo ikke rigtigt, når Socialdemokratiet siger, at I ikke har noget gøre med den beløbsordning, der kommer til at gælde for danskere.
Når I hæver den for udlændinge i samarbejde med Dansk Folkeparti, jamen så rammer I også danskere gennem den ordning.
Og det tror jeg at ordføreren er udmærket klar over.
Hvad angår de forslag, som ordføreren kommer med, vil jeg da gerne se på dem under udvalgsbehandlingen.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-29:
Der har man lavet en helt ny opholdsordning.
Det er det, der skaber kludder i debatten herinde og noget, som det er mit indtryk at Venstres ordfører ikke helt har forstået.
Der er ikke noget i dommen fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, der forhindrer os i at have en beløbsordning for udlændinge uden at have den for danskere, intet.
Det er regeringen, der blander de her to opholdsordninger sammen og etablerer en helt ny, mærkværdig hybrid.
Marcus Knuth (V), 2017-03-29:
Det er netop ikke det, der er tilfældet.
Fordi der er en dom, der siger, at man ikke må forskelsbehandle, jamen så går vi ind og siger, at de regler, der gælder for udlændinge, der kommer til Danmark og arbejder og gerne vil have en ægtefælle med, nu også kan gælde for danskere, fordi det er mere lempelige regler end dem, der gælder nu, hvis en dansker bare – i gåseøjne – flytter hjem og gerne vil have ægtefællen med.
Altså, så simpelt er det nu engang, og det er jeg sikker på at ordføreren også godt ved.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-03-29:
I dag kan udlændinge, som kan få opholdstilladelse i Danmark via beløbsordningen eller positivlisten, tage deres familie med til Danmark uden om de almindelige familiesammenføringsregler.
Med dette lovforslag vil man give udlandsdanskere samme mulighed, hvis de lever op til kravene, til beløbsordningen eller positivlisten.
Samtidig foreslår man en overgangsordning, således at udlandsdanskere, der allerede er kommet hertil, får samme mulighed.
Forslaget skal ses i sammenhæng med forslaget om at afskaffe 26-årsreglen, og vi har svært ved at se, hvorfor udlandsdanskere skulle stilles dårligere end udlændinge.
Folk, der lever op til kriterierne på positivlisten eller i beløbsordningen, kan givetvis bidrage rigtig positivt til det danske samfund.
På den baggrund støtter Liberal Alliance forslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-29:
Jeg vil også starte med lige at anholde den der med, at Socialdemokratiet og andre partier herinde i Folketinget er medskyldige i, at der nu indføres en beløbsgrænse for danskere.
Det, vi har vedtaget uden om regeringen, er, at beløbsgrænsen for udlændinge hæves med det formål at undgå, at der kommer udlændinge til Danmark og arbejder til for lave lønninger.
Det er præcis det modsatte af det, som Venstres ordfører og i øvrigt også ministeren lige før sagde fra talerstolen.
Så hvis der er nogle, der følger med derude, så vil jeg bare sige, at det ikke er Socialdemokratiet og heller ikke andre, der har foreslået, at der indføres en beløbsgrænse for danskere.
Det er regeringen, der har fremsat det her lovforslag.
Men årsagen til, at jeg har taget ordet, er, at jeg godt kunne tænke mig at høre, hvad Venstre tænker om Socialdemokratiets forslag om at tilføje to ekstra ting til det her lovforslag, to krav til de udenlandske ægtefæller, der skal sammenføres til Danmark.
Det ene er, at de inden for de første 6 måneder ligesom ved andre ægtefællesammenføringer skal leve op til et danskkrav, og det andet er, at de skal have haft mindst ét visumophold i Danmark, før de bliver sammenført til Danmark.
Marcus Knuth (V), 2017-03-29:
Jamen det er der sådan set to meget simple svar på.
I forhold til den dom, der blev afsagt, er det sådan, at den ikke kigger på tilknytningskravet.
Men vi ønsker, at der skal være et tilknytningskrav, for hvis man fjerner det, åbner man jo bare dørene på vid gab, og så kan alle og enhver hive en ægtefælle hertil, som på ingen måde har nogen tilknytning til Danmark.
Og det vil jo både være skadeligt for dansk kultur, for Danmark og for hele integrationsprocessen.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-29:
Tak for det.
Så vi er positivt stemt fra Dansk Folkepartis side.
Men vi skal have afklaret nogle spørgsmål i udvalgsbehandlingen, inden vi endeligt siger, at vi trykker på de grønne napper.
Vi vil bl.a. gerne have svar på, hvor mange man forventer der kan benytte sig af de nye regler.
Vi synes, det er meget fornuftigt, hvis vi kan få et overblik over det.
Vi vil også stille en række ændringsforslag; hr. Mattias Tesfaye var også inde på nogle ændringsforslag.
Bl.a. mener vi, at der bør stilles krav til den udefrakommende ægtefælle, og det kan f.eks. være danskkrav, det kan også være krav om, at man førhen har været på besøg i Danmark, og det kan også være, at man bør leve op til det krav om garantistillelse, som gælder i andre familiesammenføringssager, og selv om det ikke er det, det handler om i det her forslag, så er det alligevel lidt det, det handler om.
Der har vi jo bemærket, at der er en række krav, som man ikke længere skal leve op til.
24-årsreglen gælder heller ikke i de her sager, garantistilstillelsen, som jeg også lige nævnte, gælder heller ikke, og danskkravet til den, der kommer udefra, gælder heller ikke i de her sager.
Så der er nogle ting, som vi synes man godt kan kigge på og stille nogle integrationsrelevante krav til, som gør, at man kan have en forventning om, at de mennesker, der er blevet gift med en dansk statsborger, og som kommer til Danmark på den her ordning, også har nogle forudsætninger for at blive integreret i og falde til her i det danske samfund.
Så ønsker vi også at ændre reglerne for udlændinge og deres ægtefæller, altså de udlændinge, som benytter sig af erhvervsordningerne, og der er det jo sådan, at det her lovforslag knytter sig til en erhvervsordning, som sådan set kun gælder for udlændinge.
Og det skal være bemærkningerne herfra.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-29:
Jeg vil bare spørge Dansk Folkeparti, hvad Dansk Folkepartis holdning er til, at der er folk, altså danske statsborgere, der bliver pensioneret efter at have været i udlandet i en periode, og som så ønsker at vende tilbage med deres udenlandske ægtefælle – de har måske arbejdet i en dansk virksomhed i udlandet i en kortere eller længere årrække og ønsker at vende hjem til deres børnebørn og vende hjem til deres fødeland – som i praksis er udelukket fra at vende hjem.
Hvad er Dansk Folkepartis holdning til det?
Martin Henriksen (DF), 2017-03-29:
Der er ingen grund til at lægge skjul på, at vi fra Dansk Folkepartis side synes, at det er en kedelig situation, som vi står i nu, efter at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol er kommet med sin afgørelse, altså den såkaldte Biaodom.
Men det er jo der, hvor vi står.
Den europæiske menneskerettighedskonvention er blevet brugt til at slå Danmark oven i hovedet, og det har jo så medført, at der er nogle danskere, herunder danske pensionister, som er i udlandet, som bliver frataget nogle rettigheder, som de ellers ville have, og det er selvfølgelig beklageligt.
Men det er jo noget af det, som forhåbentlig kan gøre, at andre partier herinde i Folketinget vil overveje, om ikke menneskerettighedskonventionen og den praksis, der er på området, er blevet for rigid.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-29:
Det er jo ikke menneskerettighedskonventionen, som tvinger os til at lave lovgivning, der forhindrer, at en pensionist, som er dansk statsborger, som er født og opvokset i Danmark, har gået i skole, har taget sin uddannelse og måske har arbejdet og betalt skat i Danmark i mange år, efter en periode med et job i en dansk virksomhed i udlandet, kan vende hjem til Danmark med sin ægtefælle.
Det er jo ikke noget, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har besluttet.
Det er jo noget, der ligger i det her lovforslag, og det er derfor, jeg spørger hr. Martin Henriksen, om hr. Martin Henriksen vil være med til at kigge på det.
For det kan vi jo gøre fuldstændig frit.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-29:
Det er jo Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som gør, at det er nødvendigt at lave den her lovændring, og selvfølgelig også, at Folketinget og regeringen bare vælger at rette ind efter den dom, som kommer fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Hvis ikke man havde gjort det, ville man jo have beholdt nogle særlige rettigheder for danske statsborgere.
Så det er jo Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, der gør, at vi herinde i parlamentet er afskåret fra at gøre det, som vi egentlig mener er rimeligt, nemlig at give nogle særlige rettigheder til danske statsborgere, og det skal jeg da være den første til at beklage.
Men jeg håber da, at Enhedslisten vil bruge det her som en anledning til at genoverveje deres ubetingede opbakning til den europæiske menneskerettighedskonvention.
Marcus Knuth (V), 2017-03-29:
Danmark er ikke tjent med, at højtuddannede danskere fravælger Danmark, når de slutter deres udlandsophold.
Det gælder især for udlandsdanskere, der ønsker at komme hjem til Danmark og have familien med.
Derfor synes jeg jo, som jeg sagde før, at det er rigtig ærgerligt, at vi er nødt til at afskaffe 26-årsreglen, men til gengæld foreslår vi jo så nu i stedet at ændre reglerne, således at udlandsdanskere får bedre muligheder for at tage deres familie med til Danmark.
Efter at 26-årsreglen sidste år blev underkendt, risikerer en stor gruppe dygtige udlandsdanskere nemlig at komme i klemme, når de gerne vil hjem igen og have familien med, og det er jo ikke rimeligt.
Derfor foreslår regeringen en ny opholdsordning, som er inspireret af beløbsordningen og positivlisten.
Det er nemlig rigtig fornuftigt, for danskere, der har boet i udlandet et stykke tid, skal selvfølgelig have de bedst mulige forhold for at komme hjem.
Det er kun fair.
Men jeg vil så samtidig sige, at jeg synes, det er lidt ærgerligt, at Socialdemokratiet og DF er gået i spidsen for at hæve beløbet i beløbsordningen.
Men jeg vil sige, at jeg overordnet glæder mig over, at regeringen nu vil indføre den nye opholdsordning.
Men det her er så godt, som vi kan gøre det, især nu, hvor beløbsordningen er, som den er, og på den baggrund kan jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-29:
Jeg synes også, at hr. Marcus Knuth skal forholde sig til det vel fuldstændig almindelige billede, vi vil komme til at se, altså at der er folk, der er født og opvokset i Danmark, som har taget en uddannelse og arbejdet i Danmark, som så erhverver nogle kvalifikationer og bliver udstationeret i en ledende stilling i en udenlandsk virksomhed, og de bliver måske gift der, bliver pensioneret og ønsker så at vende hjem til deres børnebørn og til deres øvrige familie i Danmark, som jo er stillet ret dårligt.
Hvad er det, der gør, at den gruppe skal rammes?
Marcus Knuth (V), 2017-03-29:
Som jeg husker det, var ordføreren selv med til at hæve beløbet i beløbsordningen, og dermed skaber man jo en social ulighed.
Den måde, vi gerne så det var på, var jo, at vi bare kunne beholde 26-årsreglen, som jo var en rigtig, rigtig fin ordning.
Det kan vi så ikke, men ved at gå ind og hæve beløbet i beløbsordningen rammer ordførerens parti jo netop rigtig, rigtig mange danskere, som ikke kommer over det her beløb.
Så ordføreren stiller jo sådan set et spørgsmål, som ordføreren måske i stedet skulle stille sig selv.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-29:
Det har ikke noget at gøre med beløbsgrænsen, for pensionister tjener ikke noget.
Det burde hr. Marcus Knuth da vide.
Man har måske en egenpension, og man har måske 2 mio., 3 mio., 5 mio. eller 10 mio. kr. på kontoen, som man medbringer, og det har ikke noget med nogen beløbsgrænse at gøre, lige så lidt som det, ministeren sagde før.
Så det er derfor, jeg spørger om den gruppe, der hedder pensionister: Hvad med dem?
Marcus Knuth (V), 2017-03-29:
Det har da i høj grad noget med beløbsgrænsen at gøre.
For det andet skaber man ved at hæve beløbet i beløbsordningen en social ulighed ved, at det kun er folk, der tjener over et vist niveau – og det kunne altså også godt være pensionister, der tjener noget – som kommer hertil.
Så ordføreren har jo været med til indirekte at skabe en social ulighed.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-29:
Jeg vil lige følge op på det spørgsmål, jeg stillede under det forrige lovforslag.
Altså, man kunne jo vælge helt at fjerne tilknytningskravet.
Og hvad er den dybere ræson bag, at man nu også fremadrettet bevarer tilknytningskravet for statsborgere, som har været her mere end 26 år?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-03-29:
Jeg vil gerne følge op på lige præcis det, som ordføreren nævner til sidst om udfordringerne, som ordføreren i hvert fald ser der er i forhold til de muslimske kvinder.
Det brugte ordføreren meget af sin ordførertale på at tale om.
Viden om indvandrere og etniske minoriteters ligestillingsudfordringer er noget af det, man kan finde i KVINFO's biblioteksdatabase.
Støtter ordføreren kulturministerens ideer om at nedlægge KVINFO's biblioteksdatabase?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-03-29:
Hvis det var tilfældet, ville jeg fremsætte et forslag om, at CEPOS fik offentlig støtte, for CEPOS har holdninger, som vi er enige i langt hen ad vejen.
Så hvis det var et spørgsmål om, hvorvidt man kunne lide en organisation eller ej i forhold til at få offentlig støtte, ville vi altså foreslå, at CEPOS også skulle have støtte.
Det gør vi ikke.
Så det har ikke noget som helst at gøre med, om vi kan lide KVINFO eller ej.
Det har noget at gøre med, at de har en politisk dagsordenen, og det skal vi ikke bruge skattekroner til.
Men i øvrigt kunne det da klæde KVINFO – hvis det endelig var – at starte med at se på deres egen organisation.
De har 22 ansatte, og 20 af dem er kvinder og 2 er mænd.
Hvordan hænger det så lige sammen, hvis man nu gerne vil stå for ligestilling?
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-29:
Som jeg hører det, bliver den jo ikke nedlagt, men den bliver lagt over i en anden organisation.
Så den bliver jo ikke nedlagt.
Trine Torp (SF), 2017-03-29:
Det spørgsmål er jeg rigtig glad for at få, for i SF har vi den klare holdning, at ligestillingen ikke kommer af sig selv, og at vi er nødt til at prøve nogle ting af.
Vi er nødt til at prøve at se, om vi kan skubbe det med barslen længere frem ved at øremærke noget af barselsorloven til mænd.
Vi er også nødt til at finde ud af, om der er nogle steder, hvor det faktisk giver mening at lave kvoter for sammensætningen.
Men spørgeren har fuldstændig ret i, at der var ting, som vi kæmpede rigtig meget for, før vi kom i regering, som vi ikke kunne komme igennem med i regeringen.
Vi kunne desværre ikke komme igennem med øremærket barsel, men det får os ikke til at ændre holdning til, at det er vejen frem.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-29:
Mit sidste spørgsmål bliver nok ikke den store overraskelse.
Det handler blot om, at jeg godt kunne tænke mig at høre ordførerens holdning til det samme, som jeg spurgte Alternativets ordfører, fru Carolina Magdalene Maier, om, nemlig det her med, at regeringen har igangsat et bredere initiativ, for vi ønsker at ændre kulturen.
Vi har en række virksomheder, store og små og mellemstore, med, og der kommer hele tiden flere til.
Det tror jeg selv på er en god måde både at nudge på – for at bruge et nutidigt sprog – men også at ændre kulturen på og gøre det socialt acceptabelt.
Ser ordføreren et potentiale i det?
Trine Torp (SF), 2017-03-29:
Jeg synes, det er rigtig fint at tage sådan nogle skridt.
Jeg har nok ikke den der tålmodighed til at vente på, at tingene bare går lige så stille og langsomt derudad.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-29:
Jeg vil også sige tak til fru Trine Torp for talen.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er den her kamp, som bl.a. Socialistisk Folkeparti kæmper, for at sikre, at der kommer nogle flere kvinder ind i ledende stillinger.
Det, jeg hører, er jo, at man synes, at der simpelt hen er for få kvinder, som har ledende stillinger.
Så langt, så godt.
Nu kommer jeg f.eks. selv fra en kommune, Helsingør Kommune, hvor vi har en kvindelig borgmester og en direktion på fire personer, fire direktører, hvoraf tre er kvinder og en er mand, det vil sige, at han er i undertal.
Er det også et problem?
Eller gælder det kun, når det er kvinderne, der er i undertal?
Det kunne jeg godt tænke mig et svar på.
Trine Torp (SF), 2017-03-29:
Nu er det jo ikke et problem i hver enkelt lille institution eller virksomhed, hvordan sammensætningen er, altså at det skal være fifty-fifty.
Det, vi taler om, er, at der er en bred samfundstendens, som viser, at kvinder er underrepræsenteret på magtfulde poster, og det synes jeg er et problem.
Det synes jeg virkelig er et problem.
Jeg køber ikke den her præmis om, at kvinder selv kan melde sig ind.
De positioner, vi taler om, er altså ikke nogle, hvor man bare melder sig ind eller søger en stilling.
Det handler ofte om positioner, hvor der er en intern rekruttering.
Der er nogle ekstremt stærke netværk mellem mænd, som de har været dygtige til at opbygge, men som desværre er meget selvforsynende.
Hvis jeg skulle sætte mål, er det ikke for den enkelte lille kommune eller den enkelte lille bestyrelse – så er det i virkeligheden bredt set.
Jeg vil se det her mønster ændre sig, og det kan jeg ikke se.
Jeg kan ikke engang se det her i Folketinget, hvor der jo altså også sker tilbageskridt, hver gang der bliver valgt nye folketingsmedlemmer ind eller kommer en ny regering.
Så går det tilbage med repræsentationen af kvinder i de mest magtfulde organer.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-29:
Tak for bemærkningerne og talen.
Jeg hæftede mig særlig ved, at fru Trine Torp, ligesom hr. Rasmus Horn Langhoff, bemærkede, at ligestillingsredegørelsen i opbygningen lidt ligner den fra sidste år.
Dertil vil jeg bare bemærke, at vi da i det mindste har været dygtige nok til at købe nogle nye billeder at sætte ind.
Det er jo ikke alle, der har fundet lejlighed til at gøre det.
Spøg til side, det er ved at blive sidst i debatten.
SF var et af de partier, der forud for, at de kom i regering – det er ikke, fordi vi skal tilbage ad fortidens boulevarder, men ikke desto mindre – havde nogle meget klare holdninger til både kvoter, sammensætning af bestyrelserne og også gerne så kontant lovgivning.
Det har jeg egentlig respekt for.
Jeg fornemmede ikke helt af talen, og det er muligt, at jeg ikke hørte efter, om man har samme værdier og holdning og den slags og nærer et ønske om at påføre dem på nogle af de områder, hvor man ikke mener at tingene går hurtigt nok.
Trine Torp (SF), 2017-03-29:
Selvfølgelig skal vi bekæmpe alle mulige former for undertrykkelse, også i de her miljøer, og den største styrke tror jeg i virkeligheden ligger i civilsamfundet.
Mange af de initiativer, der er taget rundtomkring i Danmark, hvor man har bydelsmøder, er med til at løfte nogle af de her opgaver med at få bragt nogle af deres unge, også deres unge kvinder, videre, og man kan sige, at KVINFO's mentornetværk jo også er et initiativ, som skulle have det her formål.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-03-29:
Ministeren nævner det om kommunikation.
Det var jeg også inde på i min ordførertale, altså det her med den digitale kommunikation til begge forældre.
Jeg kunne forstå på ministeren, at der er sket noget afgørende.
Det, jeg nemlig reagerede på, var, at der står, at der vil blive taget initiativ til at få udarbejdet en samlet vejledning til de relevante myndigheder, så de kan overholde de gældende regler om information til begge forældre.
Skal jeg forstå det sådan, at den vejledning er blevet lavet?
Og hvis den er det, må vi så ikke se den?
Jeg synes da, det kunne være ganske spændende at få den at se.
Hvis ikke den er lavet, altså hvis der er sket et eller andet og den ikke er blevet lavet, så er det jo den, jeg går og venter på, og som måske mange andre går og venter på.
Hvornår kan vi forvente, at den bliver lavet, så vi ikke – og det var jo det, jeg tillod mig at være lidt vittig omkring – skal stå her igen næste år og snakke om, at nu skal der også snart ske noget.
Det er ikke noget, der behøver at tage alverdens tid at lave.
Karen Ellemann (V), 2017-03-29:
Jeg kan sådan set godt forstå utålmodigheden, i forhold til hvornår den vejledning kommer ud.
Nej, den er ikke færdig endnu, altså selve vejledningen.
Men et meget, meget vigtigt element i den vejledning var lige præcis den tekniske løsning, i forhold til hvordan man kommunalt set, når man sender digital post til familier, også forældre på to adresser, har den digitale løsning, der skal til.
Så er der det med at sidde med i skriveprocessen.
Jeg kan i hvert fald garantere så meget, at naturligvis vil Ligestillingsudvalget få den vejledning, og jeg vil også vende tilbage med en præcis tidsplan for det.
Men jeg deler ambitionen om, at den skal vi have.