runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Jeg vil lige rette en tilsnigelse: Det er ikke op til 18 mia. kr. – det er minimum 18 mia. kr.
Og når det er sagt, er det nationale kompromis et kompromis.
Og det betyder, at der var ønsker i forhandlingslokalet, både om, at det skulle finansieres via skattestigninger, og om, at det skulle finansieres via reformer.
Og nu er et kompromis jo lavet på den måde, at så må alle parter give sig lidt.
Og jeg står ved de aftaler, som jeg er med til at indgå, særlig en aftale om noget så vigtigt som det her.
Det betyder ikke, at reformdagsordenen er udtømt, og at vi ikke har en kamp mod skattestigninger.
Den kamp deler vi.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-04-05:
Jo, jeg helt med på, at der er et kompromis, og at det står man ved
Det vil jeg sådan set ikke ændre på.
Men når der kommer et blåt flertal, for den dag kommer jo – den kommer måske snarere før end siden – ja, så skal vi stadig finde pengene til forsvaret.
Og der spørger jeg så, om det er hr. Jakob Ellemann-Jensens ambition, at vi reelt finder pengene og ikke bare finansierer det med underskud.
Hvis nu det er hr. Jakob Ellemann-Jensens ambition, at man finder pengene via et underskud, må man jo indgå et kompromis med Liberal Alliance og så finde nogle af pengene.
Men jeg vil egentlig bare høre: Hvad er hr. Jakob Ellemann-Jensens ambitioner på den lange bane, når flertallet skifter?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Og hvis vi ønsker at prioritere noget i fællesskabets økonomi i Danmark, jamen så er vi nødt til at finansiere det, og det er via reformer.
Og i det ligger jo også, at vi – også i fællesskabet – har et ønske om, at det både ikke skal være dyrere at være dansker, men også at folk gerne må slippe lidt billigere.
Og jeg tror, de prisstigninger, som folk mærker her og nu, er med til at sætte en tyk streg under det.
Man kan kigge rundt i salen her, og der er 179 pladser.
De 90 af dem skal synes, at noget er en god idé, for at det bliver til noget.
For mig er indholdet i det her nationale kompromis vigtigt – det er rigtig, rigtig vigtigt.
For mig handler politik om, hvad vi aftaler, og ikke hvem vi aftaler det med.
Det her gør en forskel for Danmark, og det er vigtigt for mig.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Men det her var jo netop en aftale, der blev indgået, uden at alle partier, herunder tre borgerlige partier, som forhåbentlig skal pege på en borgerlig statsministerkandidat, var med til forhandlingerne, vi var holdt uden for døren.
Alliancen med Radikale Venstre og SF og de øvrige røde partier betyder åbenbart mere for Venstre end at få løst udlændingepolitikken fra bunden sammen med DF og Nye Borgerlige.
Er det ikke sådan, det er?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Jeg tror, det er det, man journalistisk kalder en skarpvinkling.
Nej, det er det ikke.
Danmarks frihed, Danmarks sikkerhed og fred i Danmark er vigtigere for mig, end om jeg sidder på den der plads efter næste folketingsvalg.
Det betyder alt for mig; det er derfor, jeg er medlem af det her Ting.
Det handler om frihed, det handler om Danmark, det handler ikke om mine personlige ambitioner.
Så håber jeg, at der vil være et borgerligt flertal, som peger på mig til at sidde på den plads, men det er ikke sådan, at jeg kommer til at sige, at så er jeg ligeglad med Danmarks frihed indtil da.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-04-05:
Mange tak.
Først og fremmest tak for talen, men jeg vil også sige tak for de ord, som du lige kom med.
Jeg må sige, at i et demokrati er det bare super vigtigt, og særlig i en usikker situation, at der bliver skabt noget tryghed.
Så vi lytter i hvert fald med i den debat og bakker op der, hvor vi kan.
Og jeg vil gerne give mulighed for, at ordføreren måske lidt kan udfolde sine tanker, i forhold til hvad der skal fylde i et kommende forsvarsforlig med hensyn til Arktis.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at Grønlands beliggenhed er årsagen til, at kongeriget er en arktisk nation.
Hele vores geostrategiske interesse i Arktis, som vi deler som rigsfællesskab, jamen den udspringer af Grønland, og derfor skal Grønland jo også involveres i den her proces.
Vi ved til gengæld også, at det er et enormt område med nye sejlruter osv., som vi ikke har kapaciteten til at dække fuldstændig, og det får vi aldrig, for så mange skibe kan man ikke producere.
Men altså, vi skal være bedre til at dække hele det arktiske område, og det er en af de ting, vi tager med i forligsforhandlingerne.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-04-05:
Mange tak.
Det deler vi sådan set, men vi ønsker jo også lavspænding i Grønland, og vi ved også godt, at det er udfordret med den situation, der er.
Men derfor er dialog også supervigtigt, altså netop den her tætte inddragelse.
Vi så jo med »Arktis Kapacitetspakke«, at det var en udfordring at sikre, at Grønland blev inddraget, og vi har også i Grønland forskellige politiske holdninger.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan man vil inddrage.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Tak for det.
For en måned siden valgte Venstres formand, hr. Jakob Ellemann-Jensen, at binde Venstre til en aftale med Socialdemokratiet, med Radikale Venstre, med socialisterne i SF.
De tre borgerlige partier, som forsvarssagen ligger stærkt på sinde, DF, LA og Nye Borgerlige, valgte Venstre at ignorere og holde uden for døren, og det er mig en gåde, hvordan Venstres formand kan forvente, at jeg med Nye Borgerliges mandater skal pege på Venstres formand som kommende statsministerkandidat, når Venstres formand foretrækker at lave en aftale med de røde frem for os.
Er der et svar på det?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Det er ikke noget, jeg har overvejet, men jeg synes da som udgangspunkt, at det ville være mærkeligt, hvis personer, der ikke er medlemmer af Folketinget, indgik i en folketingsdebat.
Altså, der er 179 medlemmer af Folketinget, og vi er jo de eneste, der kan komme til orde her.
Så blev der gjort en meget særlig undtagelse i sidste uge via et videolink til Kyiv, hvor vi så havde præsident Zelenskyj med, men udgangspunktet må jo være, at det er de 179 medlemmer af Folketinget, der taler i den her sal.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-04-05:
Men hvis ikke man er glad for skattestigninger, håber jeg, at man vil lade være med at hæve skatterne 40 gange yderligere, som man har gjort indtil videre i den her periode.
Når man beder regeringens økonomer i Finansministeriet om at regne på konsekvenserne af regeringens skattepolitik, viser det, at alle indkomstgrupper i Danmark er blevet ramt, og at de fattigste er blevet ramt hårdest, og af samme grund er den økonomiske ulighed steget i den her valgperiode.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Så måske skal vi tage diskussionen også ved forhandlingsbordet.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Tak for det.
Det er imponerende at se, hvordan de to herrer kommer, når der bliver kaldt, svarer med et ja, når der bliver spurgt, og stiller op på række til fotografering, når de skal skrive under.
Jeg vil ikke spørge, hvordan fru Mette Frederiksen gør det, men jeg vil spørge, hvordan det føles.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Jeg synes, det er en unødvendig kommentar i et samarbejdende folkestyre.
Altså, der er en række partier, der har valgt at tage ansvar.
Der er krig på det europæiske kontinent.
Vi ønsker at styrke Danmarks sikkerhed og forsvar, og vi har så valgt i den forgangne uge at rejse ud for at bakke vores udsendte op.
Jeg tror, at det, at vi kan finde ud af at arbejde sammen, måske betyder mere, end mange af os her en gang imellem forstår vigtigheden af, især når krisen er af den kaliber, som den er nu.
Jeg synes ikke, tiden er til splittelse eller til de hårde ord mod hinanden.
Jeg synes, tiden er til samarbejde.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-05:
Jeg kan godt forstå, at statsministeren er glad og stolt, for med forsvarsaftalen er det jo lykkedes fru Mette Frederiksen at få både hr. Søren Pape Poulsen og hr. Jakob Ellemann-Jensen til at gældsætte Danmark og samtidig frigive et større milliardbeløb, som regeringen til efteråret kan slippe fri til venstrefløjen, og det er virkelig flot arbejde.
Oven i det formåede fru Mette Frederiksen endda at få hr. Søren Pape Poulsen til efterfølgende at fortælle til pressen, at det der med skattelettelser ville det jo nok ligge lidt tungt med fremover.
Kan fru Mette Frederiksen løfte bare lidt af sløret for, hvad der foregik bag kulisserne?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Det virker, som om der er nogle blå partier, der skal have en diskussion imellem hinanden.
Den vil jeg ikke blande mig i, men når jeg ser på det som landets statsminister, hvad jeg jo også er i debatten i dag, så glæder det mig, at når der er krig i Ukraine, når der er en potentiel fødevarekrise under opsejling, når der er en flygtningekrise af et omfang, vi måske ikke har set i mange, mange år, og når der er stigende inflation, så er vi en række partier, der i stedet for at skændes med hinanden og være polemiske sætter sig ind til forhandlingsbordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Tak, formand.
Jeg skal ikke som den forrige spørger dvæle ved statsministerens følelsesliv.
Til gengæld vil jeg gerne spørge lidt ind til det nationale kompromis og især dets lancering.
På det pressemøde, hvor man lancerede den store aftale, benyttedes ordet forbehold 27 gange, der benyttedes ordet EU 54 gange.
Ordet europæisk blev derimod kun nævnt 4 gange, og ordet afskaffe 10 gange.
Alligevel har man valgt at udforme en stemmeseddel, som er lige det modsatte, hvor man taler om europæisk og ikke EU, og man nævner ikke forbeholdet.
Kan statsministeren tage os lidt ind i, hvordan det er sket?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Først og fremmest skal jeg sige, at jeg ikke har optalt ord, hverken inden aftalen blev lavet, i aftalens tekst, på pressemødet eller efterfølgende.
Det, vi stemmer om den 1. juni, er grundlæggende, om vi vil være med, om vi vil være med til både at tage ansvaret, men også engagere os mere i vores egen sikkerhed og i den europæiske sikkerhed og dermed i forsvarssamarbejdet, og det vil jo kræve, at vi tager et opgør med forbeholdet.
Så det er det, vi stemmer om den 1. juni.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Men hvorfor står det så ikke på stemmesedlen?
Hvorfor står ordet forbehold der ikke?
Hvorfor står ordet EU der ikke?
Kunne statsministeren i samme ombæring svare på, om hun har godkendt den tekst, som tilsyneladende nu ligger i lovforslaget?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Det er jo altid sådan, at jeg selvfølgelig er involveret, når der laves lovforslag.
Jeg har ikke været meget involveret i det her direkte, men selvfølgelig har det været forbi mig, hvad er helt naturligt, og det står jeg meget, meget gerne på mål for.
Lige nu står der, som det ligger: lov om Danmarks deltagelse i det europæiske samarbejde om sikkerhed og forsvar.
Det er jo faktisk det, vi skal tage stilling til den 1. juni.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Tak for det.
Jeg vil gerne i forlængelse af hr. Jakob Ellemann-Jensens spørgsmål ind på det grønne, hvor det jo netop, som statsministeren også sagde om de her tragiske krigsforbrydelser i Butja, kræver, at vi, for at få stoppet alt det, får drænet Putins kasse.
Det kan vi ikke gøre i morgen, det kan vi ikke gøre i næste uge, men vi kan træffe beslutningerne og vise også resten af Europa, at vi faktisk kan levere grøn strøm.
Så med hensyn til de forhandlinger om den grønne skattereform eksempelvis og det, statsministeren annoncerer, vil der så blive indkaldt til det og hvornår?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Jeg deler analysen; vi skal gøre os fri af russisk gas og i det hele taget af russisk energiforsyning.
Det skal vi gøre sikkerhedsmæssigt og for at nå derhen, som også spørgeren vil.
Og vi skal være fri af fossile brændstoffer i det hele taget af hensyn til klimaet.
Vi kommer med vores overvejelser umiddelbart efter påske.
De ligger i forlængelse af den aftale, vi har lavet omkring det nationale kompromis, og så går forhandlingerne i gang derefter, også hvad angår den grønne skattereform.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Tak for det.
Det ser jeg meget frem til.
I forlængelse af fru Pia Olsen Dyhrs spørgsmål vil jeg gerne spørge om finansieringen af de mange flygtninge, der nu kommer – og formodentlig dobbelt så mange, viser det sig jo allerede nu, her efter påske, end der er finansiering til.
Jeg er glad for den udmelding, der er kommet fra Finansministeriet om, at det nu er en ekstraordinær situation.
Så vil jeg bare gerne have bekræftet, at det også er sådan, at vi så kan finansiere de mange flere flygtninge, der kommer, for at hele udviklingsbistanden ikke bliver udhulet.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Det er, fordi det ikke er en regering, der er glad for skattestigninger.
Det er helt korrekt, at vi – i øvrigt i fællesskab med mange forskellige partier i Folketinget – nogle steder har valgt at hæve nogle skatter og afgifter, bl.a. på cigaretter.
Det er ikke noget, jeg nogen sinde rigtig har været stor tilhænger af, men omvendt må jeg jo sige, at i folkesundhedens navn kan stigende afgifter på cigaretter være en god ting.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-04-05:
Tak for det.
Socialdemokratiets formand stod hernede i salen i sidste uge og sagde, at hun ikke havde nogen ambitioner om at hæve skatten for danskerne.
Før sidste valg sagde den nuværende finansminister, at 95 pct. af danskerne ikke ville opleve skattestigninger under en rød regering.
Der er ikke en fugl, der er ikke en fisk, der er ikke en frø i Danmark, der ikke har oplevet skattestigninger, og mit spørgsmål er egentlig bare: Hvorfor står Socialdemokratiets formand ikke ved, at det her er en regering, der er glad for skattestigninger?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Tak for det.
Krigen i Ukraine hænger som en skygge over vores kontinent, over hele Europa, og de rædselsvækkende og hjerteskærende billeder, vi ser bl.a. fra Butja, viser den russiske invasions ufattelige brutalitet.
Det, vi oplever nu, understreger behovet for at styrke sanktionerne mod Putin.
Det arbejder vi på i EU sammen med vores vestlige allierede.
Samtidig har vi et stort fælles ansvar for at tage imod de tusindvis af ukrainere, der flygter fra krigens rædsler.
Danmark står sammen om at hjælpe.
Det bliver en stor opgave at hjælpe ukrainerne, mens de er her i Danmark.
Det vurderes, at op imod 30.000 ukrainere allerede er kommet til Danmark, og flere vil komme.
Regeringen og myndighederne arbejder tæt sammen med kommunerne om at løfte opgaven bedst muligt.
Men uanset hvad vi gør, vil en så stor tilstrømning så hurtigt kunne mærkes af os alle sammen.
Det kommer til at udfordre i skoleklasser, daginstitutioner, sundhedsvæsen, alle dele af vores velfærd.
Vi bliver nødt til at løse den her opgave ved at arbejde sammen, og vi får brug for alles hjælp, hvad enten man er myndighed eller man er civilsamfund.
Krigen i Ukraine kan også mærkes på pengepungen.
I sidste uge blev vi enige om en forhøjet varmecheck til endnu flere husstande.
Tak til partierne bag den aftale.
Regeringen har selvfølgelig hele tiden overvejelser om, om vi kan gøre endnu mere.
Jeg ved godt, at mange mennesker er presset på økonomien, og jo lavere indkomst man har, jo større er omkostningerne ved inflationen, både på grund af de høje energipriser og udviklingen i det hele taget.
Alle her på Christiansborg ved godt, at vi ikke kan holde alle skadefri.
Derfor skal Danmark så hurtigt som muligt være uafhængig af russisk energi.
Efter påske vil regeringen præsentere udspillet »Danmark kan mere II«, hvor vi vil komme med nogle af vores forslag til en ambitiøs og hurtigere grøn omstilling, mere vedvarende energi, hurtigere uafhængighed af russisk gas – alt det her til gavn selvfølgelig for klimaet og for sikkerheden, men også for den enkelte forbruger og vigtigst af alt: for freden og for friheden i Europa.
I Grønland blev der i går aftalt en ny koalition mellem IA og Siumut, et nyt naalakkersuisut.
Jeg ser frem til et fortsat godt samarbejde i rigsfællesskabet.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Tak for det, formand, og tak til Socialdemokratiets formand.
Krigsforbrydelserne i Ukraine er fuldstændig forfærdelige, og det, vi så fra Butja her i weekenden, er frygteligt.
Samtidig har vi den situation, at vi jo er med til at finansiere noget af det gennem vores køb af russisk gas.
Som vi aftalte i det nationale kompromis, er der derfor grund til, at vi hurtigst muligt slipper af med den afhængighed af en despot og krigsforbryder, som vi ikke har noget som helst ønske om at understøtte.
Hvornår mener statsministeren vi kan være uafhængige af russisk gas?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Jeg tør ikke sætte en præcis dato på endnu, men det er selvfølgelig noget af det, vi skal kigge på sammen, altså partierne bag det nationale kompromis, men også andre, som også er optaget af, at vi kommer ud af at skulle bruge den russiske gas.
Her tænker jeg bl.a. på et parti som Enhedslisten, som jeg ved har samme ønske.
Og vi skal komme så tæt på så hurtigt som overhovedet muligt.
Det skal vi i Danmark, men det skal man jo også i Europa, for vores gasforsyning hænger sammen med resten af kontinentets.
Så det er en vigtig diskussion at have både i Danmark og i Europa, og heldigvis er en stor del af partierne her i Folketinget enige om, at det skal ske hurtigst muligt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Tak for det.
I vores nationale kompromis var vi jo enige om, at det her også var noget, som aftalepartierne skulle tage fat på, og jeg glæder mig over at høre, at regeringen vil præsentere det straks efter påske.
Jeg vil blot sikre mig, at det her er noget, som skal laves mellem aftalepartierne her, sådan som vi har lovet hinanden i det her kompromis.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Det er en vigtig del af det nationale kompromis, at vi ønsker at gøre os uafhængige af russisk gas, og det er i mine øjne lige så vigtigt som de andre beslutninger, der er truffet som en del af det nationale kompromis, for tingene hænger sammen.
Energipolitik er ikke kun energipolitik, det er også sikkerhedspolitik.
Men jeg håber da, at vi vil være åbne for, at også andre partier i Folketinget kan være med i det her vigtige arbejde.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
De tragiske begivenheder i Ukraine gør jo også, at vi i de her dage modtager mange, mange flygtninge.
Og udfordringerne er jo store ude i de forskellige kommuner.
Vi kommer til at se det på børneområdet, især fordi halvdelen af de flygtninge, der er, er børn.
Det betyder så også noget, hvordan vi finansierer den opgave, og lige nu har man jo valgt at bruge noget af udviklingsbistanden til at finansiere den.
Men hvis vi snakker om 100.000 flygtninge, snakker vi om at tage 10 mia. kr. fra udviklingsbistanden.
Og der vil jeg bare sige meget klart, at det er SF ikke villig til.
Ser regeringen en mulighed for at kigge andre steder hen?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Altså, hvis vi kigger ind i at skulle modtage op imod 100.000 ukrainske flygtninge, bliver det en opgave af et omfang, som vi, der sidder her i lokalet, knap kan forestille os.
Den første og største udfordring er jo, at vi næsten ikke har nogen ledighed i vores samfund, hvad der er rigtig, rigtig positivt, men det betyder, at der ikke er arbejdsløse pædagoger og lærere, børnetandplejere eller teknikere eller andre at ansætte.
Derfor skal vi have et velfærdssamfund til at kunne hjælpe mange flere mennesker end det, samfundet formår i dag med de udfordringer, der allerede er.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Ja, for finansieringen handler jo lidt om, om det er de allerfattigste i verden, der også skal finansiere nogle af dem, der er på flugt.
Og udfordringen er ikke mindre, når man kigger på det afrikanske kontinent, som jo har været finansieret bl.a. af russerne og kineserne gennem deres investeringer.
Russerne investerer så ikke så meget nu, så vi ser jo ind i stigende hungersnød; vi ser ind i stigende radikalisering.
Vi ser også ind i en mulighed for stigende migration fra det afrikanske kontinent.
Det er dér, vores udviklingsbistand går hen.
Så derfor vil jeg gerne have, at statsministeren kommer med lidt flere overvejelser i forhold til fremtidens udviklingsbistand og behovet i Afrika.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Det er meget svært at gøre på kun 30 sekunder, så jeg vil erklære mig enig i, at de udfordringer, vi står over for på det afrikanske kontinent, også er meget, meget voldsomme.
Det gælder i Sahelregionen, og det gælder omkring Nilen.
Nu bliver der peget på radikalisering og hungersnød; vi står måske også over for en fødevarekrise på grund af krigen i Ukraine.
Så jeg er enig i analysen af, hvor vigtigt det er også at prioritere det afrikanske kontinent.
Og det skal selvfølgelig afspejle sig i vores prioriteringer i det hele taget.
Og så skal vi jo være meget opmærksomme på, at vi også har et velfungerende velfærdssamfund på den anden side af den her krise.
Altså, for det første synes jeg, det er helt naturligt at DAC'e, som det hedder i politikersprog, altså at man kan tage en del af udviklingsbistanden og bruge, når flygtninge er her, i de 12 første måneder, som jeg husker det.
Det er jo noget, vi har gjort i Danmark igennem 30 år, så der er ikke noget nyt i det.
Men det siger sig selv, at man ikke kan gøre det på en sådan måde, at der ikke er noget tilbage at lave udvikling for, både af hensyn til det afrikanske kontinent og vores ønske om fattigdomsbekæmpelse og andre meget, meget vigtige prioriteter, og i det skal vi jo finde en balance.
Men i det hele taget handler den kommende tid om at finde de rette balancer i det hele, for vi har næsten kun svære spørgsmål foran os.
Edmund Joensen (SP), 2022-04-05:
Partilederen fra Socialdemokratiet har flere gange udtalt sig om, at Færøerne ville have en ny handelsaftale, og bakker op om det arbejde.
Verden står i en ny situation, vi har krig i Europa, og det vil koste Færøerne dyrt.
Så er mit spørgsmål, om det vil ændre forholdene, med hensyn til at Færøerne kan få en ny og bedre handelsaftale.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Tak for ordet.
Det er jo derfor, at vi i Frie Grønne fremsatte forslaget om en klimalov 2.0, så vi netop kunne regne vores shippingimport osv. med i de her klimamål.
Altså, giver rapportens konklusioner anledning til, at vi genåbner de aftaler, som man har indgået i Folketinget?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Jeg må jo være helt ærlig og sige, at det, der giver mig mest anledning til overvejelser nu, er krigen i Ukraine, og hvordan vi løser det.
Og vejen ud af det, vi står i i Ukraine, er uafhængighed af russisk gas.
Det er en af vejene.
Men vi har lavet et nationalt kompromis.
Der står, at vi skal være uafhængige af russisk gas, men vi kommer jo ind i en diskussion i Europa af, om vi så hellere i en periode vil benytte os af fossile brændsler fra egne lande, altså potentielt øge produktionen i nogle af vores egne medlemslande i stedet for at være afhængige af russisk gas, hvad der ud fra en sikkerhedsvinkel ville være bedre.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Jo, man kan sige, at det ene jo ikke udelukker det andet.
Og selvfølgelig skal fru Mette Frederiksen været optaget af den invasion, vi oplever lige nu i Ukraine.
IPCC-rapporten siger jo også, at hvis vi skal komme i mål, skal vi revolutionere landbruget.
Man har jo indgået en aftale her i Folketinget, som freder den animalske produktion.
Er det f.eks. noget, som fru Mette Frederiksen vil overveje, altså at åbne landbrugsaftalen, så man får den animalske produktion med også, og så vi kan revolutionere landbruget, som IPCC-rapporten anbefaler?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Nu er det jo ikke så tit, at jeg er optaget af revolutionære ting.
Vi valgte reformvejen for mange år siden i det parti, jeg repræsenterer.
Der vil jeg gerne blive.
Til gengæld er jeg utrolig optaget af, at vi når i mål med vores klimaambitioner.
Vi har behov for en uafhængighed af russisk gas på et meget, meget tidligt tidspunkt.
Det er det, vi arbejder med nu.
Jeg synes, at vi har en god landbrugsaftale, og jeg vil gerne takke for, at så mange partier her i Folketinget har valgt at tage ansvar for et af de sværeste klimaområder.
For vi er der i den danske klimaindsats, at nu begynder alle beslutninger at gøre ondt og have rigtig store konsekvenser.
Så nej, jeg har ikke tænkt mig at opsige landbrugsaftalen.