runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Nu har Danmark jo allerede nogle forbehold i forhold til EU-samarbejdet.
Jeg tror ikke, jeg sagde, at EU blander sig i for meget, men når man indgår i et internationalt samarbejde, kan man jo ikke få sin vilje hver eneste gang – der er bare lige det ved det, at det kan de andre lande heller ikke.
Altså, sådan er det jo, når vi indgår i samarbejder – om det er i EU, NATO eller Europarådet, kan vi ikke bestemme det hele selv, men vi kan påvirke, og der synes jeg vi gør en stor indsats fra dansk side.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-31:
Jamen det er da interessant, at også den socialdemokratiske ordfører fortæller, at Socialdemokratiet synes, at EU blander sig i for meget.
Og nu har vi også fået et enkelt eksempel på det.
Jeg vil gerne spørge i tråd med forespørgselsdebatten her: Hvis det er et væsentligt problem i EU – det synes vi det er – hvad synes Socialdemokratiet så der skal gøres ved det?
Hvad kan vi gøre ved EU, som gør, at EU ikke bliver ved med at træffe beslutninger om problemstillinger i landene, som ikke har en grænseoverskridende karakter, og som EU derfor ikke bør blande sig i?
Hvad foreslår Socialdemokratiet at der skal gøres?
Vi havde et subsidiaritetsprincip, som i den danske debat blev fremlagt sådan, at det, som landene kunne klare selv, skulle EU ikke blande sig i – og det er traktatfæstet, men det virker jo øjensynligt ikke.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Ved alle de europaparlamentsvalg og folketingsvalg, jeg har fulgt med i, har alle partier lovet, at de ville gøre noget – og det er jo ikke sket, så jeg ved ikke, om man skal pege fingre af nogen.
Man kunne have spurgt udenrigsministeren, da han var her, om han kan rejse spørgsmålet, tænker jeg.
Men der er ikke nogen, der synes, at det her rejsecirkus er fantastisk.
Hvad for en minister, der rejser det og hvornår, og om det skal være statsministeren eller udenrigsministeren, må man jo spørge ministrene om.
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Men så skal man jo lade være med at gå til valg på det, ikke?
Altså, der er noget, der hedder forventningsafstemning.
Og hvis det er sådan, at man går til valg på, at man vil have ændret det, og man ved, at det kun kan ændres i Rådet, jamen så har man da en forpligtelse til at rejse det i Rådet.
Nu siger hr. Lars Aslan Rasmussen ganske rigtigt, at han jo heller ikke ved, hvem der ellers har rejst det i Rådet.
Og det ved vi jo aldrig, altså hvem der rejser det i Rådet – jo, jeg ved sådan set godt, at man ikke rejser det i Rådet, og jeg ved også godt hvorfor.
Men det kunne måske hjælpe lidt på det, hvis vi fik åbne ministerrådsmøder i EU, så vi så kunne afsløre det bluff der.
Vil Socialdemokraterne arbejde for en reform, så vi får åbne ministerrådsmøder i EU?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Jamen jeg ved heller ikke, om man rejste det i Venstre, da man havde regeringsmagten og hr. Jens Rohde var politisk ordfører.
Men det ændrer jo ikke ved, at Frankrig har vetoret på det her.
Tyskland tror jeg heller ikke er interesseret i at det bliver flyttet.
Men det ændrer jo ikke ved, at der overhovedet ikke har været nogen dansk regering, som synes, at man skal blive ved med det her rejsecirkus.
Altså, det har jeg ikke hørt nogen regeringer sige at de synes.
Jeg har bare svært ved at se, hvad det er, man kan gøre for at ændre det, men det er vel, at man fra tysk eller fransk side stopper det.
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Det er jo sådan set interessant nok.
Altså, nu troede jeg sådan set, at det flugtede meget godt med DF's politik.
Der har været en radiostation, der betaler en rimelig høj pris for det der pjat der.
Så jeg er sådan set helt enig i, at det der rejsecirkus er uforståeligt, og det er dybest set også en skandale.
Det koster 1,5 mia. kr. årligt, at man foretager det rejseri, og vi, der har siddet i Europa-Parlamentet, synes ikke , at det er specielt sjovt, at man skal rejse rundt på den der måde, og specielt ikke, når man bliver udskreget som idiot for at gøre det.
Men det, der er interessant, er, at alle partier altid går til valg på at ville afskaffe det der rejsecirkus.
Nu kunne jeg kigge over på ministeren og spørge: Vil ministeren så rejse det i Rådet?
Den tidligere regering: Rejste den det i Rådet?
Da man havde EU-formandskabet: Rejste man det da i Rådet?
På trods af at vi i Europa-Parlamentet blev ved med at bede den danske regering om at rejse det i Rådet, er man hoppet af på den.
Vil Socialdemokratiet bede sin minister om at rejse det her spørgsmål i Rådet, når det nu er så vigtigt?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Jo, helt klart.
Nu noterede jeg mig jo, at Dansk Folkeparti gerne ville have flyttet nogle af Folketingets institutioner ud i sidste valgperiode, og det ville så være på flere adresser, hvis det nu var blevet til noget.
Men jo, der er da ingen regering – hverken tidligere eller nuværende – som på nogen måde ønsker det her rejsecirkus.
Carsten Kudsk (DF), 2019-10-31:
Det svarer til, at man kom med et forslag, hvor man sagde, at man i 3 uger lagde magten på Christiansborg og i 1 uge i Nyborg.
Så ville folk skrige af grin.
Så det er vigtigt, at man får kigget på det, selv om det er nedfældet i en traktat.
Det er vigtigt, at man får meldt ud over for franskmændene og får sagt til dem, at for at det her samarbejde skal komme til at fungere og folk kan forstå det her, så bliver vi i det mindste nødt til at kunne sige til folk, at EU-Parlamentet må blive på én adresse.
Er det ikke korrekt?
Er det ikke en måde, som ordføreren mener ville være fornuftig?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Jamen så vidt jeg ved, er det traktatfæstet, at man skal gøre det her, og dermed vil Frankrig jo kunne nedlægge veto, og det tror jeg de vil gøre.
Det er muligt.
Men der er jo ikke nogen dansk regering, hverken den tidligere eller den nuværende, som synes at det her er godt.
Og jeg har jo også noteret mig, at statsministeren peger på, at det er noget af det bureaukrati, man kunne skære væk i forhold til ikke at betale for mange penge til EU-systemet.
Carsten Kudsk (DF), 2019-10-31:
Når vi kigger på det her rejseri, der foregår mellem Strasbourg og Bruxelles, vil ordføreren så forklare mig, om det er en fornuftig ting?
For hvis man møder nogle mennesker, der står med en EU-fane i hånden og siger: »Ih, hvor er det fantastisk«, kan man jo spørge dem: »Kan I forklare mig det fornuftige ved det her rejseri?«
Så jeg vil godt spørge ordføreren: Er det noget, som man vil tage op i forbindelse med en reform, så man kan få kigget på muligheden for, at EU-Parlamentet i det mindste kan blive på én adresse?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Jamen hr. Morten Messerschmidt ved jo godt, at der bl.a. i forhold til familiesammenføringsregler og andre ting har været nogle ting, hvor vi har været uenige i det, der har været.
Og det er selvfølgelig noget, vi vil arbejde på.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Jeg er glad for, at man kan nævne områder.
Kunne man nævne dem, altså kunne vi få lov til at høre, hvad det er for nogle områder, så det ikke bare bliver sådan en intern studiekreds i Socialdemokratiet, men noget, vi også kunne dele med den øvrige befolkning eller bare i ordførerkredsen?
Det tror jeg ville være befordrende.
Måske kunne man også bruge det i relation til det spørgsmål, der jo rent faktisk er sagens kerne i dag, nemlig hvordan vi ændrer på EU-samarbejdet med de muligheder, der ligger foran os.
Hvis vi får lov til at høre, hvad det er for nogle problemer, Socialdemokratiet kan se, kunne man så forestille sig, at man også vil gøre noget ved det?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Jamen der er da flere områder – det ved hr. Morten Messerschmidt da også godt.
Der er da områder, hvor vi ikke kan få det, som vi vil have det.
Når man indgår i et internationalt samarbejde, kan vi ikke få det, som vi vil have det, hver gang, men der er da helt klart områder, hvor vi er ærgerlige over det flertal, der er, eller over de beslutninger, der kan blive taget.
Så det sker da.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Tak, formand.
Jeg kunne bare godt tænke mig nu at høre Socialdemokratiets ordfører, om han kan komme på et eksempel, hvor EU ikke burde have blandet sig, men hvor EU så alligevel har blandet sig.
Vi hørte ikke noget om det fra udenrigsministeren, der godt nok tilhører samme parti, men som jo tjener dronningen og ikke Folketinget, så derfor kan det være, at ordføreren her har et andet udsyn.
Måske kan Socialdemokratiets ordfører komme på et område, hvor EU blander sig utidigt, altså hvor man ikke ønsker det – bare ét.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-31:
Jeg interesserer mig for det her med, om vi i EU-systemet har nogle traktatmæssige eller, hvis det var en national sammenhæng, forfatningsmæssige begrænsninger på styret, eller om vi ikke har det.
Det har man jo i liberale demokratier.
Og jeg kan bare konstatere gang på gang, at nærhedsprincippet eller subsidiaritetsprincippet ikke virker i praksis.
For jeg kan nævne den ene sag efter den anden, hvor EU blander sig i ting, hvor det er givet, at de problemer bedst løses på nationalt plan, og alligevel fastsætter EU reglerne for det.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Men det gør vi jo, når vi har fora i Ministerrådet og andre steder.
Så er det jo der, vi skal mødes.
Og det har vi jo også sagt meget tydeligt.
Vi har også sagt det i forhold til forbeholdene: Vi ønsker ikke nye folkeafstemninger.
Så Danmark er jo allerede undtaget fra nogle ting, som EU ikke kan blande sig i, men selvfølgelig er der nogle gange noget, der vil gå os imod som land.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Nej, jeg synes ikke, det er voldsomt centralistisk.
Det handler om, at man skal behandles lige.
Når man arbejder i et land og betaler det samme i skat som de andre arbejdstagere, skal man selvfølgelig også have del i de goder, der nu er i landet.
Det giver sådan set meget god mening.
Så kan vi diskutere, hvor meget man så skal have, hvis man har børn i hjemlandet.
Er det så rimeligt, at man skal sende en børnecheck retur, som er efter danske standarder, eller skal den indekseres efter udgiftsforholdene i det land, hvor børnene rent faktisk befinder sig?
Det mener vi jo.
Men at sige, at man skal behandles lige, når man arbejder på samme vilkår og betaler det samme i skat, må vist være meget rimeligt.
Jamen det er vi meget enige i.
Menneskerettighederne er altså noget helt centralt.
Det er også en del af Københavnskriterierne; man kan slet ikke blive medlem af EU, hvis ikke man lever op til de fundamentale menneskerettigheder.
Og det skal jo være et eller andet basisniveau, som man ikke må gå under.
Vi kan jo så sagtens indføre flere rettigheder i de enkelte medlemslande, hvis vi vil det.
Men vi lægger et vist fundament under borgerne i hele EU på tværs af landegrænserne.
Det synes vi er meget positivt og noget af det, vi taler alt for lidt om.
Så tak for spørgsmålet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-31:
Når jeg sagde »lgbtq«, er det, fordi det er sådan, det er omtalt i Polen i de her fri zoner, man har lavet.
Og når vi snakker om det her, synes jeg bare, at jeg bliver sådan lidt træt af, at EU skal være slankere og mere folkeligt, for vi står her med nogle borgere i vores fællesskab, nogle medeuropæere, hvis fundamentale rettigheder, hvis hverdag, er under angreb af den nationale regering i Polen.
Og det er bare der, at jeg synes, vi også skulle snakke om, at det egentlig også er et dybere og tættere samarbejde, der faktisk er behov for, fordi vi ser nogle af de her strømninger.
Så det var det.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Der er da også et »i« og et »+«, ikke?
Okay, vi er helt enige.
Der er nogle fundamentale rettigheder, som alle lande i EU skal leve op til, og det handler bl.a. om ligestilling, altså ligestilling på tværs af seksuel orientering, på tværs af køn, på tværs af race, på tværs af religion, etnisk tilhørsforhold osv.
Det er en grundlæggende del af det at være medlem af EU, at man lever op til de regler.
Og der har vi jo også set EU have en magt og kunne gøre en indflydelse gældende, som har løftet ligestillingen i en række lande.
Og det ser vi som noget absolut positivt, selv om det jo ikke er Danmark, der har det største behov i den sammenhæng.
Så vi mener også, at EU har en rolle at spille i at få højnet, hvad skal vi kalde det, de europæiske værdier, menneskerettigheder osv.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-31:
Igen hører vi jo det her med, at EU skal være stort på de store sager og mindre på de små, og egentlig vil jeg først sige, at jeg synes, det er en meget, meget svær problemstilling, og at det er en meget let sætning at smide ud.
Men altså, når jeg snakker med borgere i Polen, som får krænket deres borgerrettigheder, ved at man f.eks. har indført lgbtq-fri zoner i visse kommuner i Polen, så mener jeg jo – uden at det nødvendigvis er noget, der har med os at gøre eller er særlig grænseoverskridende – at det er en vigtig sag for EU at gå ind i.
Så kunne jeg ikke høre ordføreren sige lidt mere om det her med, at vi ikke snakker om det, medmindre det er grænseoverskridende, men at der jo også er nogle grundlæggende værdier i vores fællesskab, der er hele chartret for fundamentale rettigheder osv.
Jeg vil høre, om ordføreren ikke også mener, det faktisk er et af de områder, hvor vi skal til at styrke samarbejdet for at stå op for det her, fordi vi ser et angreb på fundamentale rettigheder i visse medlemslande.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Det undrer mig egentlig, for ville realiteten så ikke bare være, at den arbejdstager, der agter at flytte til et andet land, ville skulle følge de regler, der gælder i det pågældende land?
Det ville sige, at det så var os i Folketinget, der traf afgørelse om, hvorvidt penge til su eller penge til børnepenge eller penge til barselsorlov skulle udbetales.
Hvis et flertal i Folketinget sagde, at det reserverer vi til danske statsborgere, så kunne tyskere og polakker og italienere tage bestik af det og sige: Så lader vi være med at søge arbejde i Danmark, for vi bliver åbenlyst ringere behandlet.
Det kunne også være, at de valgte at sige: Nej, vi vil gerne op til de høje lønninger og måske på et tidspunkt lavere skatter, og hvad ved jeg.
Det er jo demokrati.
Det er da ægte fri bevægelighed i stedet for den centralistiske tanke, som hr. Jan E. Jørgensen lægger for dagen.
Det sidste kommer jo ikke som nogen stor overraskelse, når det kommer fra hr. Jan E. Jørgensen.
Men han siger alligevel, at EU skal fylde mere på de store områder og mindre på de små.
Igen her ser vi det samme fænomen, som vi så slå igennem hos udenrigsministeren, altså at man ikke nævner, hvad det kan være for områder, der dér er tale om.
Så derfor vil jeg bare spørge, om ordføreren måske ville kunne være en lille smule konkret.
Han har jo allerede afsløret, hvor vi skal have mere: Vi skal af med retsforbeholdet, vi skal af med forsvarsforbeholdet, antagelig vel også med euroforbeholdet.
Men der, hvor vi mangler at høre noget, er, hvor EU skal fylde mindre, og præcis hvordan hr. Jan E. Jørgensen og hans parti agter at realisere det ønske.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Jeg synes, det er en god pointe, og jeg har meget svært ved at pege på sådan egentlige områder, hvor EU skal blande sig helt udenom.
Der er selvfølgelig eksempelvis kirkepolitik.
Det er meget sjældent, at vi har en kirkeminister i Europaudvalget.
Det er vist aldrig sket, fordi det jo er et område, som ligger helt uden for EU's kompetencer.
Der kan være enkeltafgørelser, som vi er imod, fordi der er et politisk flertal, som vil noget andet, end vi vil.
Man kan ikke altid få ret.
Nu nævnte hr. Morten Messerschmidt selv sådan noget som barselsregler.
Altså, vi ser jo nok ret ens på spørgsmålet om, hvorvidt det skal være frivilligt for familierne at dele orloven mellem sig, men kan man sige, at spørgsmålet om arbejdstagerrettigheder er noget, EU slet ikke skal have en mening om?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2019-10-31:
Det er en meget interessant debat at lytte til.
Jeg tror, jeg bare vil hæfte mig ved, hvad ministeren sagde om, at der er nogle grundlæggende principper for, hvordan vi arbejder i EU, og de er, at man skal fokusere på resultaterne for borgernes skyld, på at være solidariske og på merværdi, og jeg vil også gerne tilføje nærhedsprincippet.
Jeg håber, at det er nogle principper, som man vil gennemføre i den fremadrettede EU-politik.
Jeg vil også sige, at Konservative kan tilslutte sig forslaget til vedtagelse.
Vi ville selvfølgelig også gerne have set, at der måske var andre ting end lige den danske arbejdsmodel, man tog med, som f.eks. respekt for kulturelle forskelligheder, men også, at der træffes flest mulige beslutninger tættest på landene og på borgerne.
Vi er selvfølgelig også nysgerrige efter at høre, hvad Socialdemokratiet vil gøre for at forsøge at gøre EU mere folkeligt?
Vi mener ikke, vi skal tage det momentum, der er i forhold til EU, for givet.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at der er større gennemsigtighed og inddragelse af borgerne.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Først tak til De Konservative for at tilslutte sig forslaget til vedtagelse.
Der er ingen tvivl om, at der er nogle problemer.
Nu har vi jo i Danmark en ret høj deltagelse ved parlamentsvalget i modsætning til rigtig mange andre lande, der måske skal kigge mere indad i forhold til interessen for EU, især i Østeuropa og i Sydeuropa.
Noget af det, som jeg tror mange reagerer på, er noget af det her bureaukrati, og statsministeren har netop også givet interview om, at man i stedet for at betale mere måske kunne skære dér, for det er noget af det, der springer i øjnene på rigtig mange vælgere.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-31:
Jeg er egentlig lidt nysgerrig på at høre noget mere om det her med det folkelige.
For det her spørgsmål om et slankere og mere folkeligt EU er altså noget, der kan betyde mange ting.
Der er selvfølgelig den definition, som Nigel Farage og hr. Morten Messerschmidt kommer med, som jo er et afpillet og svagt samarbejde.
Men folkeligt kan jo netop også betyde åbenhed, mere demokrati.
Og jeg kunne godt tænke mig at høre Socialdemokratiet, om man støtter op om at se på, hvordan vi kan skabe et endnu mere demokratisk EU, altså med mere styrke til det folkevalgte parlament i Bruxelles og Strasbourg, men også med åbenhed i Rådet osv., som er noget, vi har diskuteret igennem mange år, i hvert fald de sidste 4 år, i Europaudvalget, hvor ordføreren også har siddet i den sidste valgperiode.
Så hvad vil man i forhold til det her folkelige, som jeg så ser defineret som værende åbent og demokratisk, i EU?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Vi er store tilhænger af åbenhed, og der er helt klart nogle problemer i EU.
Men når vi snakker om det, som jeg også nævnte før, om, hvor meget Danmark skal bidrage med, så er det jo dér, der måske kan være nogle uenigheder, også her i salen.
Der mener vi, at 1 pct. er rimeligt, og der mener vi godt, man kan spare noget bureaukrati væk og kigge på landbrugsstøtten.
Det er noget af det, der måske kunne gøre det mere folkeligt: at det ikke er så bureaukratisk og man forstår, hvorfor man bruger penge på det.
Og der synes jeg mange danske medier også har et ansvar.
Nej, det er det ikke, men for os er det ikke nødvendigvis mere magt til Europa-Parlamentet, der gør det mere folkeligt.
Hvis man i nogle lande har en stemmeprocent på 13 pct., er det jo ligesom til et menighedsrådsvalg.
Det er jo ikke specielt folkeligt af den grund.
Men vi har intet imod åbenhed, og det er klart noget, vi vil arbejde for: at det bliver så transparent som muligt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-31:
Men helt specifikt: Altså, vil man arbejde aktivt, også i Socialdemokratiet, for at skabe et mere åbent arbejde i Rådet, så vi kan se, hvad der foregår, og dermed også kan have en folkelig interesse for det?
Vil man arbejde aktivt for en demokratisering, der gør, at vi lægger mere indflydelse til Europa-Parlamentet, og eventuelt også ser på valgloven i forhold til transnationale lister osv., der jo reelt vil kunne skabe mere folkelighed på tværs af grænserne?
Eller er det bare budgettet, vi taler om, når vi snakker om det mere folkelige, set i Socialdemokratiets perspektiv?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-11-01:
Jeg skal på vegne af den socialdemokratiske folketingsgruppe meddele, at vi efter længere tids drøftelser er enig med regeringen, og jeg skal også sige, at det er tilfældet for hr. Martin Lidegaard fra Det Radikale Venstre, og at de også tilslutter sig.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-01:
Tak for ordet.
Lovforslaget er jo en genfremsættelse af et lovforslag fra april i år, og der har vi allerede tilkendegivet vores holdning, nemlig at vi støtter lovforslaget, og det gør vi selvfølgelig stadig væk.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-01:
Nye Borgerlige mener, at beslutningerne i vores samfund skal træffes tættest muligt på de borgere, som beslutningerne vedrører, og derfor bakker Nye Borgerlige op om at understøtte det færøske ønske om, at færøske myndigheder kan overtage kompetencen til at afgøre visse sager om udlændinges ophold på Færøerne og dermed overtage den administrative myndighed af disse sager.
Vi bakker ligeledes op om, at eventuel klage over afslag på ophold på Færøerne kan indbringes for Udlændingenævnet, og endelig støtter vi forslaget om, at udlændinge- og integrationsministeren kan fastsætte nærmere regler om, at tidsubegrænset opholdstilladelse på Færøerne betinges af, at den pågældende udlænding har en integrationsrelevant tilknytning til Færøerne.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-11-01:
Jeg skal meddele, at Socialdemokratiet støtter forslaget og glæder sig til at byde de her borgere velkommen som en del af det danske samfund.
Og jeg skal sige, at det også gælder for Det Radikale Venstre, som ikke kunne være her.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-01:
Tak for ordet, hr. formand.
Som mange andre ordførere i rækken før mig er jeg heller ikke forberedt på at holde den her tale.
Så jeg vil herfra meddele, at Alternativet støtter forslaget, uden nærmere begrundelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-11-01:
I forhold til kulturforskelle deler jeg selvfølgelig ordførerens overvejelser – og hvad er så kultur, og hvad er religion?
Jeg har nogle gange indtrykket af, at dem, der gerne vil have, at det danske samfund indretter sig på deres vilkår, sådan shopper lidt mellem det.
Ved én lejlighed er tørklædet et religionsanliggende, hvis man skal have religiøs mindretalsbeskyttelse.
Men min pointe var sådan set bare, at man skal se på den baggrund, folk kommer med, for der er åbenlyse forskelle på, om man kommer fra den vestlige kulturkreds eller fra den ikkevestlige kulturkreds.
Så i forhold til det med indfødsretsaftalen: Jamen det var en helt kendt forudsætning for de andre aftalepartier, at Dansk Folkeparti klart sagde, at vi gerne vil være med til at stramme betingelserne, og vi lagde det fuldstændig klart ud fra begyndelsen, hvad vores hensigt var.
Men hvis ikke vi kunne komme i mål med alle vores ønsker, kunne vi ikke garantere, at vi stemte for.
Så der er intet ukendt eller nyt i det her.
Men i forhold til den tidligere indfødsretsaftale, som jo var gældende under fru Helle Thorning-Schmidts regering, og med markante radikale fingeraftryk selvfølgelig, og så til det, vi har nu, er der sket meget store forbedringer.
Altså, i de indfødsretslove, vi havde på det tidspunkt, var der 70 pct. fra muslimske lande.
Nu er vi nede på 20 pct.
Vi vil gerne endnu længere ned.