runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Men skattestoppet betyder jo ikke, at man giver en blankocheck, så man bare kan forhøje skatterne på alle de ting, Alternativet måtte kunne opfinde at lægge spændende nye skatter og afgifter på.
Altså, vi har ikke noget forslag om og ønsker ikke at indføre en kødafgift.
Vi synes heller ikke, vi skal indføre en flyafgift i Danmark.
Vi har en luftfartsindustri, der er fuldstændig i knæ oven på coronakrisen.
Derfor ville det være besynderligt, hvis vi så sagde: Jamen så indfører vi da bare en flyafgift.
Altså, det skal jo også kunne møde virkeligheden, og vi er jo ikke så forskrækkede, at vi ikke også mener, at der fortsat nok skal kunne spises en hakkebøf eller en omgang spaghetti bolognese fremover.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-10-08:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om vi i Socialdemokratiet ligefrem glæder os til Venstres finanslov, sådan som ordføreren fik antydet, men jeg tror da, det ville højne den politiske debat, hvis Venstre rent faktisk fik en økonomisk politik.
Det, der i øjeblikket er Venstres undskyldning for en økonomisk politik, er jo løsrevne angreb på regeringen, som meget ofte peger i hver sin retning.
På den ene side anklager man regeringen for at bruge for mange penge, på den anden side anklager man regeringen for at bruge for få.
Eksempelvis har finansordføreren for Venstre kritiseret regeringen for, at fremtidige generationer får efterladt en regning i børneværelset.
Samme finansordfører siger, at Venstre med investeringer og stimuli faktisk vil lave en hurtigere genopretning af økonomien end regeringen.
De to udsagn er jo gensidigt udelukkende, og de viser, at Venstre i forhold til den økonomiske politik ikke har nogen sammenhængende svar.
Samira Nawa (RV), 2020-10-08:
Tak, og tak til ordføreren for talen og især det grønne fokus.
Jeg har en ambition og en forhåbning om, at ligestillingsområdet måske også kan binde os sammen.
I februar fremsatte Radikale Venstre et beslutningsforslag om at skærpe reglerne for måltal for det underrepræsenterede køn i de øverste ledelsesorganer, og det lyder lidt teknisk, men det handler jo i bund og grund om, at kun 75 ud af 1.000 af Danmarks største virksomheder på det tidspunkt havde en kvindelig administrerende direktør, og her 8 måneder senere er tallet 69.
Det er faldet.
Venstre stemte imod det beslutningsforslag, og jeg har ellers oplevelsen af, at Venstre gerne vil styrke erhvervslivets mulighed for at tiltrække forskellige talenter.
Det vil jeg høre om ordføreren vil bekræfte, og mener ordføreren så, at vi er gode nok til at udnytte hele talentmassen i Danmark?
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Først og fremmest tak for de pæne ord.
I Venstre er vi meget optaget af, at vi får flere kvinder til tops, undtagen i Statsministeriet – der synes vi, at vi har prøvet det der med en kvinde, og nu går vi efter en mand – men når vi snakker erhvervslivet, og når vi snakker den offentlige sektor.
For der er for mange steder, hvor kvinder er stærkt underrepræsenteret i forhold til ledelsesposter, og derfor er det også noget, vi skal arbejde med rent ledelsesmæssigt, hvor vi selv har ansvaret, eksempelvis i forhold til staten.
Det var også noget af det, som Ledelseskommissionen, som vi nedsatte, da vi havde regeringsansvaret, arbejdede med.
For det handler jo også om en kulturændring, også i den offentlige sektor, og at man ikke kun lige kigger i sit eget netværk af mænd, når man leder efter den næste kandidat, men at man også ser udad, og at man også sørger for at ansætte flere kvinder.
Jeg tror faktisk, der er kommet færre kvinder på topposter i den offentlige sektor, i hvert fald mens regeringen har siddet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Tak for det.
I Radikale Venstre er vi funderet på Hørups tanker om demokrati.
Demokratiet er for alle, og det er den måde, vi ønsker at udvikle demokratiet på.
Og det kan godt være, at vi har nogle uenigheder med Dansk Folkeparti der, men grundlæggende har jeg den opfattelse, at vi alle sammen er enige om, at demokratisk dannelse får man af at deltage i demokratiet.
Det er det, vi opfordrer alle nye borgere i Danmark til.
Vi stiller endda krav om det.
I tirsdags var jeg i en debat med hr. Morten Messerschmidt, og der var en ung klimaaktivist, der deltog i den debat.
Hr. Morten Messerschmidt sagde, at hun ikke skulle deltage, hun var under 18 år, så hun burde gå i skole.
Så jeg er nødt til at spørge: Er det partiets generelle opfattelse, at unge under 18 år ikke skal deltage i den demokratiske debat?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Det er vores holdning, at unge under 18 år, som går i skole eller har en skolegang i deres dagligdag, skal deltage i debatten og gå i skole, altså de skal gå i skole og deltage i debatten.
Problemet er Det er der, jeg synes, der er et eller andet, som vi i hvert fald skal turde diskutere i forhold til de af vores unge medborgere i vort samfund, som engagerer sig.
For jeg er grundlæggende glad for, at de engagerer sig, men jeg synes altså, at man, når man får stillet noget til rådighed af samfundet for at kunne dygtiggøre sig, også skal tage imod det i stedet for så at tage skoledagen i brug til demonstrationer.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Så det handler om tidspunktet?
Skal man forstå det sådan, at unge medlemmer af Dansk Folkepartis Ungdom ikke kan møde op til en debat i radioen, hvis den foregår på et tidspunkt, hvor de skulle have været i skole?
Er det noget, Dansk Folkeparti så vil forhindre, at de kan?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Jeg synes, det her bliver en mærkelig debat.
Altså, prøv at høre: Jeg har dyb respekt for unge mennesker, der engagerer sig.
Jeg taler selv ude på gymnasier og alle mulige andre steder, for at man skal engagere sig – også før man bliver 18 år.
Så det er slet ikke det, vi taler om.
Så må jeg sige, at det simpelt hen ikke er en kobling, jeg synes er rigtig.
Jeg synes, man skal tage imod sin uddannelse.
Altså, der er jo andre lande i verden, hvor man ikke kan få uddannelse.
Der er jo andre lande i verden, hvor vi kæmper for, at folk også skal respektere pigers ret til at få en uddannelse.
Altså, jeg har altid været af den holdning, at man skal engagere sig som ung, men man skal da gerne gøre det efter skoletid – det er det allerbedste.
Så vil jeg selvfølgelig sige, at hvis der er et radioprogram, hvor en fra Radikal Ungdom skal diskutere med en fra Dansk Folkepartis Ungdom, så fred være med det.
Det er ikke det, vi snakker om her, synes jeg.
Jacob Mark (SF), 2020-10-08:
Tak for det.
Der er nogle børn, der er lidt langsommere end andre børn; som har brug for et år ekstra i sandkassen; som har brug for et år ekstra på Papegøjestuen.
Jeg har selv været en af dem, som ikke synes, det er så godt at skulle starte i børnehaveklassen, når de er 6 år.
I virkeligheden er det også lidt pudsigt, hvorfor det lige er ved 6 år, vi har tænkt at alle børn skulle være klar til at gå i skole.
Nogle er klar lidt før, nogle har brug for lidt ekstra tid.
I 2009 lavede man reglerne om, så det ikke længere var forældrenes valg, om deres barn havde brug for et år ekstra i børnehaven.
Der blev det simpelt hen obligatorisk, at alle skal starte, og så skal man ansøge kommunen, hvis man har brug for skoleudsættelse til sit barn.
Siden da, fordi der bliver tænkt i økonomi, er andelen af børn, der får lov til at gå et år ekstra i børnehave, halveret.
Nu foreslår vi så sammen med resten af rød blok, at man giver retten tilbage til børnene og til forældrene – retten til at gå et år ekstra i børnehave.
Vil Dansk Folkeparti være med til at genindføre sådan en ret, så man kan få ret til et år ekstra i sandkassen, hvis man har brug for det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Når jeg lige rettede opmærksomheden på hr. Jacob Mark, var det bestemt ikke for at pege fingre ad hr. Jacob Mark.
Det er bare, fordi vi har haft en debat tidligere om det samme, hvor hr. Jacob Mark selv har fremhævet, at han tog et år ekstra der.
Jeg er jo grundlæggende enig i, at man ikke er parat på det samme tidspunkt.
Så det skal ikke være en diskussion, synes jeg i hvert fald, om, hvorvidt alle skal være klar på samme tidspunkt som børn, for det er de ikke.
Derfor skal der også kunne tages hensyn, og så er det egentlig bare at finde ud af i praksis, hvordan det så skal foregå.
Skal det foregå ved, at man som forældre altid bare kan sige et år ekstra, eller skal det være i en dialog?
Det synes jeg er det afgørende, og det indgår vi selvfølgelig gerne i en diskussion om for at finde den rigtige balance i det.
Men det, at man ikke er klar på samme tidspunkt som barn til at gå videre, mener jeg er helt rigtigt.
Jacob Mark (SF), 2020-10-08:
Det er jeg glad for.
I de få tilfælde, der vil være, hvor der er et barn, hvor det ikke er til barnets bedste at gå et år ekstra i børnehave, skal man selvfølgelig kunne tage højde for det.
Men i langt de fleste tilfælde kan forældrene godt vurdere det.
Så jeg er rigtig glad for, at man vil diskutere det.
Så har jeg et kort spørgsmål, også om børn: Nu taler Dansk Folkeparti varmt om minimumsstandarder på ældreområdet.
Det her lovkatalog, jeg står med, indeholder minimumsstandarder på børneområdet, nemlig minimumsnormeringer i alle vuggestuer og børnehaver.
Det synes vi jo er lidt stort.
Vil Dansk Folkeparti stemme for det lovforslag?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Det skal vi nok tage stilling til, når det bliver fremsat og vi ser præcis, hvordan det er udmøntet.
For helt oprigtigt er vores bekymring jo, at kommunerne ofte har talt om, at de ikke synes, de får penge nok til en eller anden given opgave, når Folketinget har besluttet noget.
Og hvis der er en kommune, der siger, at nu har de fået lovbestemte minimumsstandarder på børneområdet, men de synes ikke, pengene er fulgt med, så er der jo en stor risiko for, at den kommune så vil tage penge fra ældreområdet og føre over på børneområdet.
Det er ikke, fordi vi ikke under børneområdet de bedste betingelser overhovedet, men vi ønsker også at skærme ældreområdet.
Derfor synes vi bare, at den diskussion også skal kunne tages i det her efterår.
Derfor annoncerer jeg allerede nu i åbningsdebatten, at det her med ældreområdet og minimumsstandarder på ældreområdet bliver en vigtig diskussion for os at tage med hr. Jacob Mark og kollegerne, når vi skal diskutere de her minimumsstandarder på børneområdet.
Men jeg bliver bare lige nødt til at sige, at tilbage i f.eks. sidste valgperiode, var det enkeltområde, vi fik tilført flest penge, faktisk ældreområdet, men vi gjorde det jo ved målrettede bevillinger.
Det, vi jo kan se, er, at når de ikke længere er målrettet, er det, som om pengene forsvinder igen fra ældreområdet.
Klippekortet er jo et eksempel på det.
Kommunerne indfører klippekortet, da vi jo laver det og giver penge til kommunerne, mod at de så laver klippekortet, men da det så bliver frivilligt for kommunerne, forsvinder klippekortet i en række kommuner igen.
Det bryder vi os ikke om.
Derfor vil vi også gerne have det med i den her diskussion om, hvorvidt der er nogle steder, hvor vi ikke bare skal sikre en bund i forhold til økonomien, men også skal sikre, at der er en bund, i forhold til hvad det er for en service, man skal levere til bl.a. vores ældre mennesker.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-10-08:
Der kan jeg i hvert fald bekræfte, at ligesom ældreområdet ligger Dansk Folkeparti meget på sinde, ligger det også Socialdemokratiet meget på sinde.
I regeringens lovprogram fremgår det jo, at vi vil fremsætte et lovforslag om en velfærdslov, som skal sikre den her mekanisme: at pengene følger med befolkningsudviklingen.
Og derfor er mit spørgsmål, om Dansk Folkeparti kan se sig selv gå ind i det arbejde, der handler om at lave en aftale om en velfærdslov, der sætter en ny retning for, hvordan vi finansierer vores velfærd i Danmark.
Samira Nawa (RV), 2020-10-08:
Jeg blev egentlig glad for svaret; det var ikke, fordi jeg blev så rørt, men jeg blev glad for svaret.
Men hvordan så i forhold til det private?
For nu var fokus på det offentlige fra fru Sophie Løhdes side.
Skal udviklingen så komme af sig selv i det private?
Eller har vi ikke også herindefra et politisk ansvar for at være drivkraften for netop den forandring, som jeg hører Venstre faktisk også gerne ønsker?
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Vores klare udgangspunkt er jo, at kvinder skal vælges, fordi de er kvalificeret og ikke kvoteret.
Der var ikke noget, jeg nogen sinde mindre kunne tænke mig end at være udpeget på baggrund af mit køn end på baggrund af mine kvalifikationer.
Det gælder i den offentlige sektor, og det gælder i den private sektor.
Kan vi lovgive os ud af det?
Jeg tror, det handler om rigtig mange ting, både når vi snakker den offentlige og den private sektor, og noget af det handler jo også om rollemodeller: at der er kvindelige topledere, som også er med til at inspirere og motivere flere kvinder til at række ud efter det og gå efter toplederstillinger i det offentlige og i det private og på den måde tage en række initiativer i forhold til at understøtte, at flere kvinder er at finde i topledelserne både i den offentlige sektor og i den private sektor.
Jeg tror, at man skal se på mange forskellige instrumenter, og jeg tror sådan set, at det her med kultur er en stor del af det, fordi det også er velkendt, at man rigtig mange steder, når der skal rekrutteres, også til bestyrelser og andet, kigger i sit eget lille netværk, og hvis det netværk alene er mænd, som så skal finde ud af at finde nogle, er det ikke altid, at man er god nok til at se udad.
Vi har så mange dygtige kvinder på toplederposter.
Jens Joel (S), 2020-10-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne tilbage til den grønne diskussion.
Man siger jo, at man skal glæde sig over en omvendt synder, men jeg synes alligevel, at det ville være en lille smule mere troværdigt, hvis Venstre så rent faktisk også handlede på det, i forhold til at man nu pludselig fører sig frem som grønne.
I september foreslog man bindende naturmål – og så sagde fru Mette Abildgaard, vores den dygtige kollega fra De Konservative, at det da var en virkelig, virkelig god idé.
Men det klinger jo bare lidt hult, for da Venstre var i regering med De Konservative og fru Mette Abildgaard havde fået det skrevet det ind i regeringsgrundlaget og havde fået sikret pengene til det og sådan noget, så forhindrede Venstre, at det blev til virkelighed.
Og man kan sige, at i forhold til natur er det jo også et ret åbent spørgsmål, hvad Venstre vil nu, selv om de har fremsat et beslutningsforslag.
For før sommerferien stemte vi om at passe bedre på vores beskyttede § 3-områder, og der stemte Venstre imod.
Så ønsker Venstre egentlig at bakke op om regeringens større fokus på natur og biodiversitet, eller ønsker man det ikke?
Sophie Løhde (V), 2020-10-08:
Vi ønsker at indføre bindende naturmål.
Det mente vi også, da vi var i regering; vi afsatte ovenikøbet pengene til det på finansloven – to gange, tror jeg.
Vi ønsker det fortsat.
Vi har i Venstre selv prioriteret at afsætte 100 mio. kr. i vores kommende finanslovsforslag til at kunne lave en plan for natur og biodiversitet – regeringen har afsat det halve, nemlig 50 mio. kr. Og det står jo i grel modsætning til, hvad man lovede danskerne før valget: at man inden for 100 dage, sagde statsministeren, ville komme med en natur- og biodiversitetsplan.
Altså, der er gået over 400 dage, og vi har ikke set skyggen af den plan.
Ja, i forhold til hvad man gør til virkelighed, vil jeg sige: Det var Socialdemokratiet, der lovede danskerne – jeg tror, det var sammen med SF – at der skulle komme en natur- og biodiversitetsplan senest inden for 100 dage.
Der er gået langt over 400 dage; vi har ikke set skyggen af nogen plan.
I Venstre mener vi, at vi skal indføre bindende naturmål.
Det mente vi også, da vi var i regering.
Vi kom ikke i mål hele vejen i forhold til at opnå enighed omkring, hvordan vi skal gøre det, men det gør da ikke, at vi så siger: Så mener vi ikke det længere.
For der er behov for at indføre bindende naturmål, vi prioriterer også at afsætte pengene til det.
Vi har afsat 100 mio. kr. nu her på vores forslag til en finanslov, regeringen har afsat 50 mio. kr., og så kan man jo selv måle og veje.
Kasper Sand Kjær (S), 2020-10-08:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
For os i Socialdemokratiet er det jo helt afgørende, at pengene til vores velfærd – til vores institutioner, skoler og til ældreplejen, som ordføreren selv var inde på – følger med, når der kommer flere børn eller kommer flere ældre ude i kommunerne.
Det sikrede vi jo sidste år i økonomiaftalerne med kommuner og regioner sammen med et flertal i Folketinget i finansloven for i år, og vi lægger også op til det med finansloven for næste år.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren, om Dansk Folkeparti er enig i det princip, at når befolkningsudviklingen ændrer sig og der kommer flere børn og flere ældre, ja, så skal pengene også følge med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-10-08:
Det er vi i Dansk Folkeparti enige i.
Vi synes, det er sådan en god bund at lægge under det hele, at når der er ændringer i vores befolkningssammensætning, der nødvendiggør, at vi skal kunne levere det samme i morgen, som vi gjorde i går, skal der også følge penge med.
Så synes vi, det er et godt princip, at vi sikrer netop det.
Vi lægger så også gerne lidt til, fordi vi også gerne vil have sikkerhed for, at pengene jo så også bruges på bl.a. ældreområdet, som jeg siger i min tale her.
For vi er altså nervøse for, at ældreområdet ellers kommer til at holde for i de her år, for at der kan findes rum til andre ting.
Jens Joel (S), 2020-10-08:
Nu siger fru Sophie Løhde det jo selv – altså hun udstiller hykleriet.
Man tager ovenikøbet kredit for, at man skrev det ind i regeringsgrundlaget og man fik afsat pengene til det.
Alligevel forhindrede man, at det blev til virkelighed.
Og politik er jo ikke kun, hvad man siger her; politik er jo også, hvornår man rent faktisk får ting til at ske i virkeligheden. Nu kan jeg så forstå, at der er 100 mio. kr. i det her finanslovsforslag, som ingen har set, men det ville da være dejligt, hvis de på et tidspunkt blev materialiseret og også blev genstand for en offentlig debat.
Men det, det handler om, er jo, hvad man gør til virkelighed, og der har den her regering gjort langt mere, end Venstre gjorde i den foregående periode.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-08:
Jeg er nemlig lidt forvirret over det, og jeg kan godt forstå, hvis hr. Peder Hvelplund også er det.
For det, der jo er med politik, er, at man nogle gange bliver nødt til at kæmpe lidt for at få løsningerne igennem; det gør vi ofte i SF, og det var vi også indstillet på at vi skulle gøre med et nyt ambitiøst klimamål i Europa-Parlamentet.
Og det gør så ondt indimellem, når Enhedslisten siger, at de vil det samme, som egentlig er lige præcis det, vi har brug for ved forhandlingsbordet, men så i sidste øjeblik overlader det beskidte arbejde til os andre.
Synes ordføreren ikke, at det er lidt af en gratis omfang?
Per Larsen (KF), 2020-10-08:
Jamen grunden til, at jeg spørger lidt ind til det, er jo, at ifølge prognoserne, som bl.a. PLO har lavet, har vi 3.300 praktiserende læger i dag, og fordi man skubber flere og flere opgaver ud til de praktiserende læger, og fordi vi har en demografisk udvikling, som gør, at vi får rigtig mange +80-årige med multisygdomme og så fremdeles, så kommer vi op og får behov for i omegnen af 5.000 praktiserende læger.
Jeg fremsatte jo rent faktisk et beslutningsforslag her i sommer om at uddanne godt 700 flere praktiserende læger, altså speciallæger i almen medicin, og Det Radikale Venstre stemte imod mit forslag om at uddanne nogle flere læger.
Det var jeg faktisk noget skuffet over.
Derfor synes jeg også, at det flagrer lidt i luften, hvad Det Radikale Venstre vil gøre for at sikre alle danskere adgang til en praktiserende læge, som de kender.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-08:
Jeg tror faktisk, at det, der blev vedtaget i EU-Parlamentet, var, at regeringen skal have mandat til at arbejde for en målsætning på 65 pct., og det er jo sådan, at man, hvis man har fået lov til at sidde med i Europaudvalget, ved, at »arbejde for« sådan set ikke rigtig betyder noget.
Det betyder bare, at regeringen skal fremføre synspunktet, men at man ikke skal stå fast på det.
Derfor kan man sige, at hvis vi reelt skulle have pålagt regeringen noget, altså reelt skulle have givet et mandat til at presse på i EU, ja, så skulle man jo have givet dem mandat til at lægge afgørende vægt på det.
Derfor er det jo, når man kun siger, at man skal arbejde for noget, reelt det samme som at sige, at det må I gerne sige, men hvis ikke I får det gennemført, betyder det ikke noget; hvorimod regeringen, hvis man havde givet den et mandat, der sagde, at den skulle lægge afgørende vægt på det, faktisk havde skullet stå fast på det.
Derfor synes jeg egentlig, at det er mere retvisende at sige, at det er os, der tager det beskidte arbejde på os og insisterer på, at regeringen skal være ambitiøs i forhold til den grønne omstilling.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Jeg er fuldstændig enig.
Det handler jo om at styrke kvinderne.
Det er derfor, Frie Grønne siger: Lad os anonymisere ansøgningerne, lad kvinderne komme ud på arbejdsmarkedet – dem, der stormer frem på uddannelserne.
Men så har jeg også behov for at sige, at ud over at vi selvfølgelig har konservative miljøer, har den seneste debat om sexisme også vist os, at vi selv herinde i politiske Danmark har en kvindeundertrykkende kultur, en sexistisk kultur.
Der er 322 tilfælde, der er kommet frem, og det er bare toppen af isbjerget.
Så det, jeg bare siger, er, at vi selvfølgelig skal bekæmpe negativ social kontrol, men det er, uanset hvorhenne det er; om det er en præst, en imam eller politikere, der udfører den negative sociale kontrol.
Og det tænker jeg ikke at der er nogen her – ærede medlemmer i den fine forsamling – der er uenig med mig i.
Rosa Lund (EL), 2020-10-08:
Jamen det er jeg fuldstændig enig i.
Og jeg tror, at den sexisme, der finder sted her på Christiansborg, kun er toppen af isbjerget – jeg er helt enig.
Dem, der oplever den sexisme i allerhøjeste grad, er de kvinder, som er i de mest udsatte positioner.
Det gælder jo både dem, der er i lavtlønnede jobs, men det gælder jo også dem, der er meget afhængige af deres ægtemænd, bl.a. på grund af manglende opholdstilladelse, bl.a. på grund af gensidig forsørgerpligt.
Jeg tror bare, det er rigtig vigtigt, at vi ikke isolerer den her debat til kun at handle om Christiansborg.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-10-08:
Jeg er fuldstændig enig, og det er også derfor, jeg i sidste folketingssamling fremsatte fire forslag – om krav om ambulant behandling for voldsofre og voldsudøvere, om særlige politienheder, som I forhåbentlig sidder med i forhandlingerne om politiforliget lige nu.
Det er også derfor, jeg i næste måned har arrangeret en konference om kvindedrab, og jeg gjorde det også sidste år.
Og det er en kamp, som jeg synes vi alle sammen skal stå sammen om.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-08:
Mange tak.
Jeg vil sige, at jeg blev noget overrasket, da jeg så præsentationen af Frie Grønne, for alle medlemmerne af Folketinget er jo tidligere medlemmer af partiet Alternativet, som for mig stod for solidaritet, kærlighed og det, at man skulle samle Folketinget osv.
Nu står hr. Sikandar Siddique og hr. Uffe Elbæk så og taler om frontalangreb mod magten – man må forstå, at det er os her i Folketinget – og om, at danske virksomheder skal frygte Frie Grønne, og om apartheid.
Det hele er sådan meget voldsomt.
Det virker, som om partiet Frie Grønne i virkeligheden er sådan en form for militant genfødsel af partiet Alternativet.
Er det korrekt forstået?
Rosa Lund (EL), 2020-10-08:
Tak for det.
I Enhedslisten er vi også rigtig optaget af spørgsmålet om, hvordan vi stopper negativ social kontrol.
Rigtig mange af de kvinder, der er tale om, er i Danmark på deres mands opholdstilladelse, og det gør jo, at det er rigtig svært at forlade ham.
Det giver ham jo på en måde et fripas til at være – undskyld, jeg siger det – en voldelig idiot, fordi kvinden mister sit opholdsgrundlag, hvis hun går fra ham.
Så måske skulle vi hjælpe de her kvinder ved at give dem deres egen opholdstilladelse.