Jacob Mark (SF), 2017-01-10:
Tak for det.
er det jo en justering af folkeskolereformen, som vi førstebehandler i dag, og det synes jeg er værd at bemærke, idet der har været snakket meget om, hvorvidt der er brug for justeringer, og om man overhovedet kan lave justeringer af en reform.
Der viser vi jo i dag, at når noget giver mening at ændre, ændrer vi det.
De ting, der ligger i det her udspil til ændringer, er sådan set ganske fornuftige.
Der er blevet sagt rigtig mange ting om det, og jeg vil lægge vægt på særlig tre emner.
Det første er det her med ordblindhed.
Med forslaget fastsætter man, at elever med læsevanskeligheder kan få en ordblindetest, og man giver samtidig forældre retskrav på en ordblindetest til deres børn i 4. klasse.
Det er rigtig vigtigt.
Der er for mange børn, der går ud af den danske folkeskole, eller som er kommet for langt op i klasserne i den danske folkeskole, uden at det er blevet opdaget, at de var ordblinde.
Og det er jo frygteligt for de børn, for de går og tænker: Hvad er det, der er galt med mig, eller hvorfor kan jeg ikke følge med her, eller hvad er det, der sker?
Og der er ikke nogen sådan naturlig forklaring, men hvis de havde fået de rette redskaber fra starten, kunne de have fået en meget bedre start på deres skoleliv med mange flere sejre.
Derfor er det her et rigtig vigtigt tiltag, der sikrer, at de gode indsatser, som sker mange steder lokalt, nu vil blive spredt til hele landet.
Det er også noget, som mange partier i Folketinget har kæmpet for i et stykke tid.
Jeg synes, det er en god løsning, man er nået frem til.
Jeg vil især rose Socialdemokratiet og hr. Mattias Tesfaye for deres arbejde lige præcis med det her.
Så er der et forslag om at øge skolebestyrelsernes indflydelse på skoleskemaerne forstået på den måde, at de i hvert fald bliver hørt nu.
Det tror jeg er vigtigt.
Efter at man i de 1½ år, hvor jeg har siddet herinde i Folketinget, rigtig meget har diskuteret de her skemaer, og hvorfor de ser ud, som de gør, kan det kun give mening, at forældrene til børnene også får mulighed for at udtale sig om den del.
Det håber jeg også betyder, at man kan få nogle mere balancerede skemaer med større hensyntagen til børnenes fritidsliv.
Når det så er sagt, står der jo i høringssvarene, at man gerne havde set, at der var blevet givet mere frihed ud til skolebestyrelserne til f.eks. at veksle skoledagene lidt kortere, hvis der til gengæld var flere timer med to voksne.
Vi er nået langt, siden vi startede denne folketingssamling – eller siden vi efter folketingsvalget skrev vores hyrdebreve om, at man kunne veksle dagen kortere.
Jeg tror, der var 79 skoler, der brugte det i starten; nu er det i over halvdelen af landets kommuner.
Men vi kan godt nå endnu længere; vi kan godt lægge den tillid ud og tro på, at man godt kan forvalte det ude på de enkelte skoler.
En sidste ting, som jeg vil lægge vægt på, er, som der også er blevet sagt en masse om, den her inklusion, hvor man nu skifter kurs forstået på den måde, at man tager udgangspunkt i pædagogisk inklusion og ikke i procentuel inklusion.
Som socialist har jeg altid kæmpet for inklusion både i skolevæsenet og sådan set også i vores samfund, men det skal ikke ske, fordi vi lige præcis skal inkludere 96 pct. i et skoletilbud.
Det er der ingen der har begreb om hvorvidt giver mening på den enkelte skole.
Det må altid tage udgangspunkt i barnet, og det begynder det at gøre, når man laver de ændringer, vi laver i dag, og når man afskaffer procentsatsen.
Derudover er der en række andre ændringer, som de tidligere ordførere også har redegjort for, og som vi også bakker op om.
Når det så er sagt, vil jeg også bruge lejligheden til at sige, at jeg mener, at det her skal være den første af flere justeringer.
Det mener jeg, fordi jeg synes, der er et råb om hjælp til at lave justeringer ude på skolerne.
Jeg kan forstå, at der er flere partier, der mener, at der er brug for ro om folkeskolen.
Jeg har det sådan, at jeg synes, det er en dårlig idé at lade dem lide i stilhed, så jeg vil egentlig gerne opfordre til, at det, hvis man tror på, at man kan skabe ro, sker gennem nye justeringer ligesom de her justeringer.
Noget andet kunne også være ligesom at tage højde for det, når 84 pct. af alle børn i Danmark siger, at deres skoledag er for lang, og så se på, om der er noget, vi skal ændre der.
Det kunne også være, at vi, når de ansatte rundtomkring på skolerne og siger, at de drukner i dokumentation og bureaukrati, skal arbejde videre med, hvordan vi frigør dem, hvordan vi frisætter dem.
Det tror jeg vi har en fælles interesse i.
Endelig – hvad vi også har et samråd om lige om lidt – tror jeg, det giver rigtig god mening at kigge på at ændre klassestørrelsesloftet, så klassestørrelsesloftet ikke er på 28 elever, men på 24 elever, for klassestørrelserne stiger og stiger i Danmark lige nu.
Men det er en god start med den her justering, der viser, at man kan lave justeringer, når det giver mening, og det vil SF kæmpe for i fremtiden.