Kristian Jensen (V), 2019-02-22:
Det er et forslag om grøn budgettering af hr. Christian Poll.
Ja, det kunne jo være spændende at lave lidt budgettering af hr. Christian Poll, men der er jo sådan set tale om et beslutningsforslag fra Alternativet om grøn budgettering – generelt og ikke bare af hr. Christian Poll.
Alternativet vil pålægge regeringen, at der samtidig med fremsættelsen af forslag til finanslov for 2020 og efterfølgende finanslove også skal fremlægges et grønt budget.
Bare for lige at ridse det op vil jeg sige, at finansloven så at sige er husholdningsbudgettet for samfundet Danmark.
Det er hovedformålet med en finanslov.
Formålet med beslutningsforslaget er så at sikre, at man samtænker den økonomiske politik med konsekvenser for miljø, natur, klima og energi, ligesom det skal være muligt at vurdere, hvordan regeringen klarer sig inden for det grønne område.
Jeg har faktisk fuld forståelse for ambitionen om at kigge videre på, hvordan vi får fokus på det grønne område, når vi træffer politiske beslutninger.
Det synes jeg dog at regeringen allerede i vidt omfang gør, og det vil fremgå af mit indlæg.
Der gennemføres nemlig allerede i dag en række faglige vurderinger af de tiltag, der har konsekvenser for miljø og natur, for klima og energi.
De indsatser, der er på en finanslov og har grønne konsekvenser, omfattes af de faglige vurderinger, som både foretages af uafhængige institutioner og af ministerier, der løser opgaver på det grønne område.
Det er jo bl.a. Det Miljøøkonomiske Råd, der udarbejder analyser, der skal belyse samspillet mellem økonomi og miljø, ligesom rådet skal belyse effektiviteten i miljøindsatsen.
Det er også besluttet at fortsætte driften af det grønne nationalregnskab i 2019 og 2020, hvilket kan give nyttig supplerende viden omkring samspillet mellem økonomi og miljø.
Klimarådet kommer med rådgivning og analyser af den grønne omstilling i Danmark, og i løbet af de seneste par år har Klimarådet f.eks. udgivet rapporter om biomassens betydning for den grønne omstilling, om omstillingen til et samfund med lavere drivhusgasudledninger frem mod 2030 samt udarbejdet forslag til klimavenlige afgiftsomlægninger.
Samtidig afholder Klimarådet konferencer om bl.a. dansk klimaindsats.
Endelig har Energi-, Forsynings- og Klimaministeriet udarbejdet den årlige klimapolitiske redegørelse, der indeholder sådan et samlet overblik over den klimamæssige indsats, herunder opgørelser af CO 2 -udledningen, der indrapporteres til EU og FN.
Der udarbejdes også en regelmæssig basisfremskrivning, og det er vurderingen af, hvordan energiforbruget og energiproduktionen samt udledningen af drivhusgasser vil udvikle sig hele vejen frem til 2030.
Miljø- og Fødevareministeriet udgiver løbende landsdækkende rapporter om miljøtilstanden i Danmark igennem det nationale program for overvågning af vandmiljø og natur, der udarbejdes af Aarhus Universitet.
Og her foretages der løbende detaljerede opgørelser af udviklingen, status for tilstanden i grundvandet, luftkvaliteten, vandløb, søer, havet, naturtyper og arter.
Hertil kommer at der også er et forslag om, at der skal en miljømæssig vurdering af alle de konsekvenser, der er, i lovforslag, der fremsættes for Folketinget.
Når der fremsættes et lovforslag, skal det være det ansvarlige ministerium, der skønner, om lovforslaget vil have væsentlige konsekvenser for miljøet.
Så vi har altså i dag samlet set et fagligt godt grundlag for at vurdere, om de beslutninger, vi tager, og om den lovgivning, der vedtages i Folketinget, påvirker miljøet, og i givet fald hvordan det påvirker.
I stillede jo fra Alternativets side i forbindelse med forslag til finanslov også spørgsmål om og fik oversendt en oversigt over nye konkrete tiltag på finansloven for 2019, der vurderes at kunne have mere direkte betydning for drivhusgasudledningerne.