Frederik Vad (S), 2026-01-15:
Tak for det, formand.
Jeg er her på vegne af min dygtige og gode kollega Jens Joel, som desværre ikke kunne være i salen i dag.
Asbest er en langsom dræber, og for os, der har fædre, der har levet som ufaglærte og faglærte igennem hele deres arbejdsliv, er det jo ret ubehageligt at være klar over, at når man har arbejdet med asbest i sine 20'ere og i sine 30'ere, er der en reel risiko for, at man kan blive syg, mange årtier efter at man har arbejdet med det her forfærdelige stof.
Asbest sniger sig nemlig ind på dig, årtier efter du er blevet udsat for det.
Det kan føre til usikkerhed og utryghed, fordi man ikke mærker konsekvenserne med det samme.
Man kan være dødsdømt uden at vide det, og det er en fuldstændig forfærdelig potentiel skæbne at lade gå ud over nogle mennesker, som ikke har gjort andet end at passe deres arbejde.
Vi har de seneste år set helt horrible sager, hvor der direkte er blevet fusket med prøverne for at snyde medarbejderne til at fortsætte arbejdet, selv om byggerådgiveren vidste, at der var asbest.
Det er en sag fra Aalborg, jeg taler om her, hvor 200 medarbejdere er blevet udsat for en risiko, de ikke skulle have været udsat for.
Der er tale om en helt utilgivelig ligegyldighed over for andre menneskers liv og helbred, og det bliver vi simpelt hen nødt til at gøre noget ved.
Mens asbest måske er den langsomme dræber, er det desværre ikke den eneste dræber.
Dødsulykker er stadig væk en meget, meget stor del af virkeligheden på det danske arbejdsmarked, også selv om vi har fået stor teknologisk udvikling, og også selv om der er sket noget med vores uddannelsessystem og vores arbejdsmiljølovgivning.
Vi oplevede forrige år, november 2024, den værste dødsulykke i mange år, da tre mennesker mistede livet på Flemløse Biogasanlæg.
Ansvaret for beskyttelse af medarbejderne ligger altid hos arbejdsgiverne.
Det er et princip, som vi politisk skal sikre bliver holdt i hævd, og de nævnte eksempler på snyd og arbejdsulykker vidner desværre om, at det ikke altid er tilfældet.
Derfor sætter vi nu ind på en række områder og strammer lovgivningen, og jeg vil her lave en række nedslag.
For det første prøver vi at sætte ind over for fusk med asbestprøver.
Det er helt afgørende, at svarene på asbestprøver ikke kun kommer til arbejdsgiverne, som så kan ændre i resultaterne, hvis de er grådige, griske eller uansvarlige nok.
Det er vigtigt, at medarbejderne er klar over, hvad de her asbestprøver viser, og derfor får arbejdsgiverne pligt til at sikre deres ansatte adgang til oplysninger om resultaterne af asbestprøver.
Dernæst kigger vi på straffebestemmelserne.
Det er jo faktisk sådan i dag, at i næsten 20 år har det været muligt at idømme op til 2 års fængsel for særlig grove overtrædelser af arbejdsmiljølovgivningen, det er bare ikke sket, og det går ikke.
Derfor strammer vi grebet og siger klart og tydeligt, at hvis man groft tilsidesætter sit ansvar som arbejdsgiver, hvis man f.eks. bevidst fusker med prøver eller lader hånt om sine medarbejderes liv og helbred, skal det straffes med fængsel i de groveste tilfælde.
I særlig grove tilfælde med asbest eller dødsulykker, vil vi ganske simpelt have, at hammeren falder langt hårdere end i dag, og at det faktisk fører til fængselsstraf for de uansvarlige og grådige arbejdsgivere, virksomheder, virksomhedsejere og arbejdsledere, hvis de groft har udsat andre for livsfare.
Med forslaget indføres derfor et konkret vejledende niveau for fængselsstraf på 4-6 måneders fængsel i sager vedrørende asbestovertrædelser og 8-10 måneder i sager om dødsulykker for ledelsespersoner, når de har handlet forsætligt eller groft uagtsomt.
Vi skal ikke kun slå ned, når uheldet er ude.
Vi skal også tage det alvorligt, når der stilles krav.
Lovforslaget handler derfor også om forebyggelse, om f.eks. at kræve, at bygherre, når man laver en plan for sundhed og sikkerhed, sørger for og har pligt til at lave asbestprøver.
Vi hæver straffene, vi kræver, at medarbejderne får indsigt i asbestreglerne, og alt det her gør, at Socialdemokratiet selvfølgelig kan støtte det her meget, meget vigtige lovforslag i dansk arbejdsmarkedspolitisk historie.
Tak for ordet.
Når det gælder det svar fra Finansministeriet på det spørgsmål, som fru Victoria Velasquez henviser til, tror jeg, at ministeren er nødt til at uddybe.
Jeg har ikke arbejdet med beskæftigelsesområdet før, men som en, der har fulgt dansk politik, især meget kraftigt siden vi fik en socialdemokratisk statsminister i 2019, kan jeg se, at der på en række områder er lavet gode arbejdsmiljøaftaler, gode løft af Arbejdstilsynet og en indsats mod social dumping.
Det er jo kernesocialdemokratiske prioriteringer, og det er det stadig væk.