runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2017-11-14:
Jeg vikarierer for hele to ordførere i dag.
Heldigvis er konklusionen den samme.
Lovforslaget indeholder jo flere forslag, men især to temmelig kontroversielle forslag, nemlig tilladelse til falkejagt og byggeri i skovbyggelinjen.
Vi er imod at udvande skovbyggelinjen yderligere.
Vi skal passe på vores skove.
Det er det ene forslag.
Det andet forslag, som vi vil bruge mest tid på, er omkring falkejagt og også jagt med bue.
Der skal vi virkelig passe på, at ændringerne af de her regler ikke fører til, at markant flere af de her vildtlevende rovfugle ender i bur under dårlige forhold.
Vi vil egentlig gerne overveje at støtte et 3-årigt forsøg med falkejagt, hvis ministeren samtidig indfører Dyreetisk Råds anbefalinger.
De har givet et meget fornuftigt høringssvar, som vi Radikale synes ministeren svarer alt for let på.
Rådet anbefaler f.eks. krav til fuglehold og uddannelse, hvis falkejagt skal indføres.
De anbefaler, at det bliver et forsøg, og de efterlyser også mere viden om buejagt, inden man indfører det.
Men i alle tilfælde svarer ministeriet i høringsnotatet, at bemærkningerne tages med i overvejelserne, når ministeriet skal lave bekendtgørelserne.
Vi ved altså ikke, om rådene følges, og loven giver derfor carte blanche til, at ministeren selv må bestemme, hvor meget han vil følge de her anbefalinger, og den carte blanche vil vi ikke bare give ministeren, medmindre vi altså kan blive beroliget i udvalgsarbejdet.
Vi har hørt meget om de her ansvarlige og dygtige falkonerer, som vi også har stor både tiltro til og sympati med, men vi er lidt bange for, at det her forslag ikke kun handler om dem, men at det i lige så høj grad handler om big business, for der er jo også personer, der ønsker at holde hundredvis af falke i bur og sælge dem til resten af Europa.
Man kan jo få 50.000 kr. for en falkeunge,
og derfor er vi lidt bange for, at det her lovforslag i virkeligheden også går på at gøre det her til en industri frem for på hensynet til de her enkelte falkonerer.
Hvis det ikke var tilfældet, kunne vi måske blive forvisset om det, ved at man fik indført nogle af de her anbefalinger, som Dyretisk Råd kommer op med.
En sådan model ville også gavne de falke, der allerede i dag er i bur, men det er ikke det, som regeringen lægger op til.
Man lægger altså hele bemyndigelsen i regeringens hænder, uden at vi ved, hvor regeringen så er på vej hen.
Vi har også lidt svært ved at forstå, hvordan et parti som Dansk Folkeparti, der plejer at være dyrenes beskytter, og som plejer at være meget kritiske over for alt for brede bemyndigelser, kan støtte det her forslag.
Derfor ser det altså indtil videre ikke ud til, at vi kan støtte det, og vi synes også, det er kritisabelt, at regeringen tilsyneladende ikke har oversendt det brev, man sendte til Vildtforvaltningsrådet, angående falkejagt, til udvalget.
Pia Adelsteen (DF), 2017-11-14:
Tak for det.
Jeg vil bare sige, at der bliver krav.
Der er jo ikke nogen ændringer der.
Hvis man i den tidligere regering syntes, at de rovfugle, vi har hos de nuværende ca. 30 falkonerer i Danmark, blev behandlet rigtig, rigtig slemt,
Det er ikke de regler, der bliver ændret.
Det, vi siger, er bare, at nu må man bruge sin rovfugl til jagt.
Det er egentlig bare det.
Der kommer også krav om uddannelse.
Falkonererne har selv ønsket det netop for at undgå den her diskussion, og tro mig, i Dansk Folkeparti, hvor vi netop går meget ind for dyrevelfærd, ville vi jo aldrig nogen sinde sidde og sige, at nu skal alle rovfugle have det ad Pommern til.
Det er slet ikke vores stil.
I forhold til skovbyggelinjen vil jeg bare påpege, at det, der bare er så godt, synes jeg i hvert fald, i den her regel, jo er, at skovbyggelinjen er et sted fra skovkanten og 300 m ud.
Vi har altså rigtig mange steder ude på landet, hvor vi har brug for noget udvikling, og det kan altså kun ske, ved at vi lemper en lille smule på de muligheder, der også er der.
Zenia Stampe (RV), 2017-11-14:
Jamen det var da et utrolig sympatisk indlæg fra Dansk Folkepartis ordfører, fru Pia Adelsteen.
Problemet er jo bare, at vi ikke har vished om de ting, som fru Pia Adelsteen fremfører her.
Derfor kan vi ikke være med til at give det her carte blanche, også fordi vi har den her bekymring i forhold til det, som ikke er falkonererne, men det her rovfugleopdræt, hvor man altså laver en industri ud af at opdrætte rovfugle, som man så kan sælge for ca. 50.000 kr. pr. styk.
Pia Adelsteen (DF), 2017-11-14:
Tak for det.
Vi har en minister derovre, som jeg slet ikke er i tvivl om vil lytte til, hvad vi siger.
Så hvis det er det, der er afgørende, så tror jeg faktisk godt, at jeg kan udstede den garanti.
I betragtning af at vi lige har fået lukket hundefabrikker eller meget gerne vil det, er vi jo overhovedet ikke indstillet på, at nu skal vi lave rovfuglefabrikker.
Sådan hænger verden jo ikke sammen for os.
Så det er bare for at sige, at vi faktisk også forsøger at gøre det her ud fra et dyrevelfærdsmæssigt engagement.
Zenia Stampe (RV), 2017-11-14:
Men hvis fru Pia Adelsteen og Dansk Folkeparti er så sikre på, at de her hensyn også bliver taget videre i bemyndigelsen og implementeringen af det her lovforslag, så kan jeg slet ikke forstå, hvorfor man ikke bare har fået det ind i loven.
Nu ved jeg ikke, hvem vil jeg stole mest på, Dansk Folkeparti eller regeringen, men vi vil altså helst bare have det i loven, og hvis Dansk Folkeparti virkelig ville have en klemme på regeringen, var det da ved at få det ind i loven, så vi alle sammen kunne være sikre på, hvor det her ender.
Trine Torp (SF), 2017-11-14:
Tak for det.
I SF kan vi ikke støtte lovforslaget.
Som der står i dyreværnsloven, kapitel 2, § 13: Den, der vil aflive et dyr, skal sikre sig, at dyret aflives så hurtigt og så smertefrit som muligt.
Vi mener, at rovfugle hører til i den frie natur, og vi kan ikke se formålet med at holde rovfugle til jagt.
Tværtimod kan den her lempelse af loven betyde, at flere rovfugle vil blive holdt i fangenskab, og at det vil øge efterspørgslen efter truede dyr.
Det forholder ministeriet sig også til i ordførernotatet, men jeg kan ikke se, hvilke foranstaltninger der f.eks. vil ske i forhold til at forhindre ulovlig handel og styrke de truede arter i naturen frem for i fangenskab.
Vi frygter derudover, at jagten vil blive brugt som en ren underholdning og medføre en stigning i antallet af sårede byttedyr.
Hvis formålet er skadedyrsbekæmpelse, er det ikke nogen effektiv form.
Hvis formålet er at nedbringe antallet af måger og råger, skal man hellere styrke den naturlige forekomst af rovfugle, f.eks. ved opsætning af redekasser i områder, hvor måge- eller rågeplagen er stor.
Falkejagt er da, så vidt jeg er orienteret, også ulovligt i alle de nordiske lande.
Når man nu i lovforslaget kalder det et forsøg, hvordan bliver der så samlet oplysninger om anskydninger ind, herunder f.eks. om, hvor lang tid dyrene er om at dø eller forbløde?
Hvad er egentlig grundlaget for en evaluering af det her såkaldte forsøg?
Det er et af de spørgsmål, som vi savner svar på.
Hvis begrundelsen for lovforslaget er regulering af hjortebestanden, vil det jo være mere oplagt at lade jægere generelt koncentrere sig om at jage lige præcis de arter, som der er brug for at få reguleret, og som er naturligt forekommende vildt, i stedet for at sætte sin lid til buejagt, som der er rigtig få, der praktiserer, og så samtidig udsætte en masse fuglevildtarter til jagt.
Og så kunne jeg også godt tænke mig at vide, hvilke lande der har sagt nej til buejagt på de store vildtarter, og hvorfor de har gjort det.
Den anden del af lovforslaget vedrørende naturbeskyttelsesloven kan vi heller ikke støtte, fordi der er tale om ophævelse af dispensationer begrundet i ændringer af planloven, som vi jo har stemt imod.
Pia Adelsteen (DF), 2017-11-14:
Det er blot et enkelt spørgsmål, og det er lidt i forhold til den regel, der er – jeg tror, man kalder den »bør«-reglen – om, at jagttider altid bør ligge i perioden fra den 1. september til den 31. januar, hvor man egentlig har givet alle arter samme tidsramme, på trods af at de måske yngler osv. på forskellige tidspunkter.
Er det noget, man kan se på?
Kan det måske ændres, så det er mere alsidigt, i forhold til hvornår man kan tillade jagt?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-14:
Tak for spørgsmålet og en rigtig relevant pointe.
Vi har faktisk allerede åbnet op for regionale forskelle ved at inddrage de regionale hjortevildtgrupper, og der har igennem nogle måneder foregået et stort arbejde under Danmarks Jægerforbunds lokale afdelinger – hvis vi kan sige det på den måde – der er kommet med input til, hvordan der kan ske lokale forskelle generelt i vores fastsættelse af visse jagttider.
Stine Brix (EL), 2017-11-14:
Tak til ministeren for at komme her i salen og diskutere et brandvarmt emne, nemlig hvordan bemandingen på vores plejehjem er.
Det er jo ikke mere end 1½ uge siden, at Danmarks Radio kunne fortælle om en helt ny undersøgelse af, hvordan det ser ud med bemandingen på plejehjemmene, og der kunne man bl.a. høre, at der findes plejehjem i Danmark, hvor en nattevagt står alene med ansvaret for 42 beboere.
Der er også kommuner, hvor man gennemsnitligt står alene med 35 beboere om natten.
Jeg hørte ikke noget bud fra ministeren på, hvad man overhovedet vil gøre ved det – kun en afvisning af det forslag, som vi kommer med, og det synes jeg selvfølgelig er ærgerligt.
Men jeg øjner alligevel et håb, for jeg kunne høre, at ministeren har misforstået vores forslag.
For vi skriver ikke noget om minimumsnormeringer; vi skriver, at det skal indskrives i loven, at der skal være tilstrækkelig bemanding på plejehjemmene, sådan at man som ældre ikke skal vente unødigt på hjælp, man kan få den hjælp, man har behov for.
Og det rummer jo præcis en vurdering ude i den enkelte kommune af, hvad den rigtige normering er.
Det er så rigtigt nok, at vi går ind og siger, at der mindst skal være to om natten, så der ikke opstår farlige situationer, hvor man står alene, men det er jo ikke en minimumsnormering, vi lægger op til her.
Så kunne jeg ikke bede ministeren om at forholde sig til det, som vi rent faktisk foreslår?
Thyra Frank (LA), 2017-11-14:
Jo, det er fuldstændig korrekt, at der ikke er blevet sagt noget om en minimumsnormering, men der bliver sagt det her med, at der mindst skal være to.
Jeg har jo selv arbejdet i lang tid ude i det her område, og jeg ved, at man på små plejehjem som leder vil kunne gå ind og bedømme, at her er kun brug for én nattevagt, og til gengæld vil man på større plejehjem jo skulle bruge flere.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at det er vigtigt for mig, at de ældre borgere får en værdig pleje og omsorg, og det gælder både dag, aften og nat.
Men det fremgår jo også af serviceloven, at kommunerne skal yde den nødvendige hjælp og pleje til vores ældre borgere, som ikke kan klare sig selv længere.
Stine Brix (EL), 2017-11-14:
Det er jo baggrunden for, at man har skrevet det ind i det, der modsvarer serviceloven i Sverige, hvor vi har hentet den her formulering.
Så det, jeg savner fra ministeren, er en erkendelse af, at bemandingen betyder noget, og med de regler, vi har i dag, hvor man slet ikke forholder sig til bemandingen, så oplever vi desværre det, som vi for nylig har hørt om i pressen, nemlig at nogle medarbejdere ude i ældreomsorgen ender med at stå med ansvaret for borgere langt, langt ud over, hvad der er rimeligt, både over for medarbejderne, men også over for borgerne selv.
Søren Søndergaard (EL), 2017-11-14:
Umiddelbart tror jeg, det er meget oplagt, at skal man lave et eller andet på et plejehjem i Brønderslev eller Hvide Sande, eller hvor ved jeg, kigger man også rundt og hører, hvad der er i lokalmiljøet af lokale kunstnere.
Jeg tror faktisk, at hvis man lavede det her, ville der komme en meget, meget klar Udkantsdanmarkprofil; Udkantsdanmark er et frygteligt ord, men der vil komme en meget klar profil i forhold til den del af Danmark, som har været skubbet lidt til side igennem mange år.
Det får man så en mulighed for at afprøve med den her mulighed.
Christian Poll (ALT), 2017-11-14:
Ja, det er jeg jo helt klar over.
Men det er, tror jeg, alt andet lige nemmere at rette bøssemundingen mod det rigtige dyr, end det er at forsøge at stoppe en falk, der er ved at angribe et dyr fra en beskyttet dyreart.
Så jeg tror, der er en vis grad af sandhed i den bekymring, som jeg derfor også har fremført.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-14:
Tak for det, formand.
L 81 er en ulogisk sammenblanding af forskellige tiltag med vidt forskellige intentioner og genstandsfelter, og Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget, som det ligger.
Det er som sådan fornuftigt at skabe en ny model for forvaltningen af kronvildt med den hensigt at sikre en bedre køns- og aldersfordeling i hjortebestandene samt at sprede dyrene mere geografisk.
Omvendt er Socialdemokratiet imod to af lovforslagets centrale elementer, nemlig tilladelse af falkejagt og tilladelse til store tilbygninger tæt på de danske skove uden dispensation.
Med lovforslaget ønsker regeringen at lovliggøre falkejagt.
Det er vi lodret imod i Socialdemokratiet.
Falken er et vildt dyr, som ikke hører til i et bur, men hører til i naturen.
Jagt med falke er ikke en del af den danske jagtkultur, men hører hjemme i Mellemøsten, hvor det har været en tradition i århundreder, og sådan bør det også fortsat være.
Regeringen og Dansk Folkeparti plejer at være skeptiske, når det kommer til at importere mellemøstlige skikke til Danmark, og jeg undrer mig over, at det ikke også gør sig gældende, når vi taler om falkejagt.
I høringssvarene fremhæver Dyrenes Beskyttelse netop, at det kan øge efterspørgslen på rovfugle, og det ser jeg simpelt hen ingen grund til at risikere.
Socialdemokratiet kan heller ikke bakke op om regeringens ønske om større byggeri tæt på de danske skove.
I forbindelse med aftalen om planloven sagde vi nej til det her initiativ, og det står vi naturligvis ved.
Jeg vil ikke undlade at nævne, at jeg ikke synes, at det følger god forligsskik, at regeringen nu fremsætter et lovforslag om det her forhold, når vi for ganske nylig har indgået en fælles planlovsaftale.
Socialdemokratiet mener, at kravet om dispensation skal opretholdes, så dispensation til byggeri tæt på skov gives efter nogle konkrete og lokale overvejelser om lokale forhold, og den dispensation ligger fornuftigt hos kommunerne.
Derudover sikrer den ordning, vi har i øjeblikket, med dispensation, at der er en kontrol med, hvor store tilbygninger vi giver tilladelse til i det åbne land tæt på vores skove.
Socialdemokratiet kan med de bemærkninger ikke støtte lovforslaget.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-14:
Jeg vil spørge ordføreren om det med dyrevelfærd, for Dansk Folkeparti har jo igennem mange år haft en meget skarp dyrevelfærdsprofil og været en stærk fortaler for netop dyrevelfærd.
Og læser man høringssvarene, kan man jo læse, at både DOF og Dyrenes Beskyttelse er betænkelige i forhold til falkejagt, dels i forhold til om vilde eksemplarer kan blive stjålet fra naturen, dels i forhold til dyrevelfærd i det hele taget.
Gør det ikke indtryk på Dansk Folkeparti, at store organisationer, som almindeligvis taler dyrenes sag, advarer mod det tiltag, som man er ved at godkende i dag?
Pia Adelsteen (DF), 2017-11-14:
Jo, selvfølgelig gør det indtryk.
Vi lytter meget gerne til Dyrenes Beskyttelse, til alle de her dyreorganisationer, og det har vi også altid været kendt for.
Hvis man tager sådan noget som DOSO, altså Dyreværnsorganisationernes Samarbejdsorganisation, skriver de jo direkte, at organisationen er imod vilde dyr i fangenskab og anvendelse af dyr til underholdning, og at de overordnet er imod jagt.
Som jeg ser det, er jagt faktisk med til at forbedre dyrevelfærden.
Hvis vi har mange dyr af den samme slags, sulter de eller har det ikke godt eller har for lidt plads osv.
Og det er jo derfor, vi har nogle jagtreguleringer.
Så allerede dér, er vi uenige om i hvert fald noget af det.
Dyrenes Beskyttelse tager afstand fra hold af og jagt med rovfugle, men jeg har meget svært ved i deres høringssvar at se, hvad det er ved jagt, de ikke bryder sig om.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-14:
Tak, det skal jeg huske.
Nu var det jo ikke DOSO, som er imod al jagt, jeg spurgte til.
Jeg er ikke imod al jagt og vil ikke tages til indtægt for, hvad DOSO måtte mene om dette eller hint.
Jeg spurgte helt specifikt til Dyrenes Beskyttelse og DOF, som også har givet et høringssvar.
Så det er det, jeg vil bede ordføreren om at forholde sig til, og ikke et andet høringssvar, som jeg ikke synes er så relevant.
I forhold til rågeproblematikken har jeg i Kolding selv boet lige op ad en koloni, og det er voldsomt generende, og jeg vil være meget positiv over for det, hvis vi kan få sat ind over for det.
Men der hører jeg også at eksperter har meget forskellige vurderinger af, om det her vil være virkningsfuldt.
Og det problem kunne vel også håndteres, hvis man inden for de nuværende dispensationsmuligheder satte falkonerer til det, og så kunne man jo teste det.
Pia Adelsteen (DF), 2017-11-14:
Jeg tror, jeg fik vendt den forkerte side.
Når DOF, altså Dansk Ornitologisk Forening, skriver i deres høringssvar, at de finder, at jagt med rovfugle medfører pres på rovfuglebeskyttelsen, så er jeg uenig.
Jeg er godt klar over, at der er nogle, der er ude at samle æg – det er ulovligt i dag, det er ulovligt i morgen, og det er også ulovligt, efter at vi har vedtaget det her lovforslag.
Men jeg tvivler på, at det er falkonerer, der gør det.
Falkoner bliver man jo ikke bare på en dag, og min pointe er, at vi stiller krav om, at man, hvis man skal være falkoner og have rovfugle i bur og bruge dem til jagt, også skal have en uddannelse.
Det bliver så skrevet i en bekendtgørelse senere, og der inddrager man selvfølgelig også de her organisationer – det er jeg slet ikke i tvivl om at ministeren vil gøre – og siger: Okay, hvordan gør vi det her på den bedst mulige måde, så vi er sikre på, at falkonerer selvfølgelig opfører sig ordentligt?
Men falkonerer er dedikeret i forhold til deres rovfugle, og det skal man bare huske.
Så vil jeg bare henvise til Det Dyreetiske Råd, som skriver: Det ser ud til at være en velfærdsmæssig berigelse for fuglene også at blive brugt til jagt.
Erling Bonnesen (V), 2017-11-14:
Tak for det.
Venstres sædvanlige ordfører på det her sagsområde, fru Anni Matthiesen, blev akut forhindret, så jeg har lovet at tage sagen.
Jeg vil starte med at sige, at den forrige ordfører, ordføreren for Dansk Folkeparti, fint har gennemgået lovforslaget, også for så vidt angår kronvildt, falkejagt og dyrevelfærden i forbindelse med det, og forsøgsordningen med buejagt, og jeg kan sige helt klart, at Venstre selvfølgelig støtter det her lovforslag.
Jeg skal også hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter lovforslaget.
Jeg vil så føje til, at vi i dag førstebehandler et lovforslag, som tjener flere formål, for dels skal det sikre en bedre jagt- og vildtforvaltning, dels skal det gøre det lettere for borgere og virksomheder at bygge og tilbygge i eller inden for skovbyggelinjen, men der ligger nogle klare markeringer i lovforslaget om, hvor meget man kan udbygge, så det er jo målt fint af.
Hvis vi starter med jagt- og vildtforvaltningen, er der mange hensyn, der skal tages.
Hvert år indløser ca. 177.000 danskere jagttegn, og det er rigtig mange mennesker, som jo også får glæde af at opleve naturen gennem jagt.
Derfor er det vigtigt at sikre, at vi opnår den rigtige balance mellem jægernes muligheder for at gå på jagt og en bæredygtig forvaltning af vildtet, så natur og dyr ikke lider overlast, og så vi også kan sikre fremtidige jægeres muligheder for at gå på jagt.
Vi har også en opgave i at sørge for at begrænse vildtets skader på landbrugsjorder, skove og afgrøder – f.eks. kan kronvildtet ofte forvolde skade ved at æde af og nedtrampe nogle af landbrugsafgrøderne, eller de kan forvolde skade på nåletræer eller nyplantet skov.
Så der er mange hensyn at tage.
Samtidig vil vi også gerne sikre, at borgerne rundtomkring i landet har mulighed for at se vildtet i den omkringliggende natur.
Vi forsøger samtidig at afskaffe nogle unødvendige regler og krav.
F.eks. giver det ikke mening, at en jæger, der kun ønsker et riffeleller buejagttegn, også er nødt til at tage f.eks. haglskydeprøver.
Så det er også godt, at der bliver set på det.
Det giver heller ikke mening at forbyde jagtformer, der ellers er gode erfaringer med i andre lande, men som Dansk Folkepartis ordfører også var inde på, åbnes der nu også op for at give hjemmel til at muliggøre falkejagt.
Når vi så taler om unødige regler, vil vi med dette lovforslag også forenkle reglerne for byggeri inden for skovbyggelinjen.
Som sagt vil jeg gentage, at Venstre støtter lovforslaget, og vi skulle også hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-11-14:
Tak for det.
Lovforslaget her består af flere forskellige elementer, som ikke nødvendigvis passer særlig godt sammen.
En del handler om bedre forvaltning af kronvildt, så der sikres flere ældre hjorte i bestanden.
Det støtter vi i Enhedslisten.
Derudover skal lovforslaget give mulighed for falkejagt og mulighed for at nedlægge vildt med bue og pil.
Dansk Ornitologisk Forening anfører, at det kan medføre pres på rovfuglebeskyttelsen og dermed kan have en negativ indflydelse på den vilde bestand af falke og rovfugle.
Det samme gør Dyrenes Beskyttelse, der anfører, at der er dyrevelfærdsmæssige problemer med falkejagt.
Det har vi i Enhedslisten brug for at få kastet mere lys over i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det støtter Enhedslisten ikke.
Ved at ophæve kravet om dispensation er det vores opfattelse, at vi risikerer at få langt mere byggeri tæt på skovene.
Så med disse bemærkninger kan jeg konkludere, at Enhedslisten ikke kan støtte det samlede lovforslag.
Christian Poll (ALT), 2017-11-14:
Tak for det.
Lad os lige se: Det første spørgsmål var om rovfuglejagt.
Det er jo rigtigt, at der i naturen er en balance, hvor den naturlige bestand af rovfugle selvfølgelig angriber og fortærer andre fugle, og nogle af dem vil være beskyttet.
Men det er jo naturens balance.
En helt anden sag er det for os, når der gives tilladelse til en eller anden form for jagt – med hvad for et våben det så er, er sådan set ligegyldigt – for så lægger man jo et vist tryk på bestanden af fugle, og herunder vil det jo være rigtig svært at bede falken om at lade være at gå efter beskyttede arter, når man sender den af sted.
Så jeg mener, der er en meget stor forskel på de to ting.
Med hensyn til buejagt læner jeg mig sådan set bare op ad de høringssvar, jeg ser, hvor især Dyrenes Beskyttelse jo siger, at det, der sker, når man rammer et dyr med en bue, er, at dyret så forbløder, hvorimod det ved almindelig jagt går langt hurtigere.
Det er jo der, forskellen ligger.
Som sagt: Jeg vil gerne være klogere på det her område, men det er bare den bekymring, jeg viderebringer.