runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-30:
Tak for det.
Debatten dengang gik ud på, at man gerne ville sikre, at arbejdspladserne blev i Danmark.
Som Venstres ordfører også sagde, var der større chance for det, hvis man havde en erhvervsdrivende fond i Danmark, i modsætning til hvis det f.eks. var købt af en udenlandsk kapitalfond, som så flyttede arbejdspladserne til et andet land.
Så nedsatte man en ny arbejdsgruppe, som der stadig væk var en del kritik af, og det har gjort, at flere af de partier, som var bag den oprindelige aftale, er sprunget fra.
Og det skyldes jo egentlig, at man nu er nået frem til en løsning, som rammer uden for det, man oprindelig gerne ville løse.
Nu kan man med statsstøtte i lommen oprette en fond, som ligger i et andet land – altså stik modsat det, som man oprindelig gerne ville løse i 2013.
Så jeg synes jo, man skal spørge sig selv, om det her er en god idé, om det rammer inden for den målsætning, der var i 2013, eller om pengene måske godt kunne bruges på noget andet, som gavnede erhvervslivet.
Som jeg nævnte i mit spørgsmål: Hvad med at sænke nogle afgifter, så man havde en bedre konkurrenceevne og måske fik overskud på bundlinjen, altså så der var et incitament til at blive i Danmark?
For er det virkelig ejerskabet, der er det afgørende?
Det er selvfølgelig godt med ejerskabet i Danmark, men er det en god aftale, når man så også giver penge til, at man kan lave en erhvervsdrivende fond i et andet land?
Jeg synes egentlig også, at selve modellen, man har fundet frem til, er fornuftig nok, hvis bare man kunne pille det ud, at man også gav støtte til, at der kan oprettes en fond i et andet EU-land.
Og så synes jeg jo bare, at man rammer helt ved siden af den målsætning, man havde.
Det er jo også derfor, at vi i Dansk Folkeparti sprang ud af den aftale, som blev indgået i 2013, altså fordi vi ikke kunne stå på mål for den her aftale.
Så budskabet fra Dansk Folkepartis side er, at vi skal bruge de 170 mio. kr. på andre mere målrettede erhvervslettelser – det kunne f.eks. være afgiftslettelser; det ville være en langt bedre måde at bruge penge på.
Så Dansk Folkeparti kan ikke støtte det her lovforslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-30:
Jeg vil spørge Dansk Folkeparti, hvordan I ser på den såkaldte holdingmodel, og om vi måske skulle lave et ændringsforslag.
Der kommer jo en kritik fra en række store virksomheder.
Dansk Erhverv og Dansk Industri siger direkte, at de betvivler, at lovforslaget i sin nuværende form vil føre til mere fondsejerskab, og det er jo egentlig det, der er formålet med det.
Det er vi jo selvfølgelig lidt kede af, også fordi det var os, der lavede det oprindelig, da vi sad i regering.
Men vi vil gerne justere på det, så vi får tilladt den her holdingmodel, hvor virksomheder kan overdrage aktier, hvis de befinder sig i et holdingselskab, altså at de kan overdrage til en fond.
Er det noget, Dansk Folkeparti kunne være med på?
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-30:
Som jeg har læst høringssvarene eller notatet, er de vist pillet ud, så som jeg forstår det, tror jeg problemet er løst – i forhold til hvad jeg er bekendt med.
Så det er svært at være imod, når det faktisk allerede er løst i lovforslaget, som jeg i hvert fald har læst det.
Det kan jo være, ministeren kan svare på det, når han står på talerstolen.
Sådan har jeg læst det i hvert fald, altså at det er pillet ud.
Louise Schack Elholm (V), 2020-10-30:
Nu behøver det jo ikke at være et enten-eller.
Altså, vi synes jo også, at afgifterne er for høje, og vi synes, at regeringen laver for mange skattestigninger, som gør det sværere at være virksomhed i Danmark.
Og med den øgede generationsskifteskat er der jo også en risiko for, at man sælger sin virksomhed til udlandet i stedet for at beholde arbejdspladserne i Danmark.
Så derfor er det her jo en mulighed for, at vi kan fastholde de arbejdspladser i Danmark.
Og kigger vi på de erhvervsdrivende fonde i Danmark, er det jo ikke et problem, at de rykker deres hovedsæder ud af Danmark.
Man kan sige, at det her lovforslag har haft en hård fødsel, for det startede faktisk med en aftale tilbage i 2013, som vi var flere partier der indgik med den daværende SR-regering.
Det var et vækstinitiativ, der skulle skabe bedre muligheder for og dermed sikre, at vi kunne få flere virksomheder til at blive overdraget til erhvervsdrivende fonde.
Vi kender jo alle sammen de erhvervsdrivende fonde som f.eks. Carlsbergfondet og Novo Nordisk Fonden, som hjælper i det daglige rundtom i Danmark med at få forskellige ting igennem.
Det er også dem, der driver de her virksomheder, så de bliver ved med at være i Danmark og det bliver sikret, at arbejdspladserne bliver i Danmark, og det er jo det, vi er rigtig glade for.
Så erhvervsdrivende fonde er en utrolig god ting.
Derfor havde vi lavet en aftale om, at vi skulle forbedre muligheden for at få virksomheder overført til erhvervsdrivende fonde ved generationsskifte.
Det udmøntede sig i en tværministeriel arbejdsgruppe, der i 2015 kom med et lovforslag, og det var der ingenlunde tilfredshed med i erhvervslivet.
Man mente, at vi ramte helt skævt med det lovforslag, og det var jo absolut ikke hensigten med det – hensigten var at gøre det bedre, ikke ringere.
Derfor nedsatte Karsten Lauritzen, da han var skatteminister, en arbejdsgruppe på tværs af brancherne – ikke kun en tværministeriel, men også bestående af folk udefra – der skulle se på, hvordan vi kunne få det her strikket sammen på en måde, så det blev en ordentlig ordning, der rent faktisk var brugbar og ikke forringede vilkårene for at få erhvervsdrivende fonde i Danmark.
Og det er det lovforslag, der ligger her nu.
Så det har været en meget, meget lang proces, det har været en svær fødsel, men ikke desto mindre er vi rigtig glade for det resultat, der foreligger, fordi vi tror på, at det ikke gør forholdene ringere i forhold til at få erhvervsdrivende fonde, men bedre, og det er sådan set det, der har været hele essensen i det.
Liberal Alliance har ikke mulighed for at være her, men de er også en del af aftalen, og derfor vil jeg også hilse fra dem og sige, at de også støtter lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2020-10-30:
Alternativet er også et dejligt parti.
Det vil jeg sige.
Men jeg er nu fra Enhedslisten.
Vi har forfulgt den her sag længe.
Allerede dengang bankpakkerne blev givet, spurgte vi ind til de her tal, og vi fik dem sådan set.
Jeg synes, det er fint at få opdaterede tal; det synes jeg fint vi kan stille spørgsmål om.
Det, som det drejer sig om her, er jo, at man f.eks. i forhold til Danske Bank ikke benyttede sig af en upsidemodel, som er det, der ligger i rekapitaliseringsfonden.
Den situation skal vi bare ikke ende i igen, og det kan vi sikre at vi ikke gør med den her rekapitaliseringsfond, og derfor er fonden en rigtig god idé.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-30:
Hvordan får man et skattefradrag på 10 mia. kr., hvis man har renteudgifter for 17 mia. kr.?
Rune Lund (EL), 2020-10-30:
Jeg kan ikke det nøjagtige tal.
Det er jo en kompliceret beregning.
Sagen er, at renteudgifterne, som bankerne har, jo er en omkostning, som man kan trække fra i skat, og der er nogle meget komplicerede regler.
Om tallet ender på en fjerdedel af 17 mia. kr., som man kan trække fra, eller om det ender i andre ting, er en kompliceret beregning, og den kan jeg ikke stå og lave fra Folketingets talerstol.
Men tallet er i hvert fald reelt set mindre end de 17 mia. kr., og som sagt, hvis man så trækker renteudgifterne, som vi har haft som stat for at stille bankpakkerne til rådighed, fra, går bankpakkerne simpelt hen i minus, hvilket er en skandale.
Det er decideret skandaløst.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-30:
Det er fair nok.
Det er nok rimelig sikkert, at fradraget er væsentlig lavere.
Vi har en selskabsskat på 22 til 24 pct., sådan har den ligget historisk, i de senere år i hvert fald.
Så det er nok i det leje ud af de 17 mia. kr., man kan spare skat, og det er nok også helt sikkert, at det, hvis man i staten har indtægter på 17 mia. kr. og det så bliver lidt lavere, så stadig væk er et ret stort overskud, der vil være til statskassen.
Kim Valentin (V), 2020-10-30:
Jeg tager lige ordet for at spørge ordføreren, om Enhedslisten ikke går ind for, at en aftale er en aftale, for der var jo aftalt, fuldstændig præcis hvad der skulle betales, mellem bankerne og staten i den her sammenhæng, og jeg går ud fra, at Enhedslisten så også mener, at det sådan set er o.k.
Men hvad angår spørgsmålet om 17 mia. kr., skal man jo ikke tage de 17 mia. kr. i forhold til rammen.
Så skal man tage de 17 mia. kr. i forhold til det, der rent faktisk blev brugt af rammen, og det er jo noget andet.
Det svarer lidt til, at man, når man har en kassekredit på 100.000 kr., jo så ikke betaler for de 100.000 kr., men at man betaler for det, som man har brugt af de 100.000 kr., og hvis man f.eks. i snit har brugt 25.000 kr., betaler man jo for den del og ikke for de 100.000 kr.
Det synes jeg lige man skal huske på, og derfor er det jo ikke sundt, at vi peger fingre ad bankerne, når de rent faktisk betaler det, som de skal.
Rune Lund (EL), 2020-10-30:
Ja, en aftale er en aftale, og den aftale, der blev indgået, blev indgået, og den er blevet overholdt, for aftaler skal overholdes, men det var bare en rigtig dårlig aftale.
Og hvis man tjener 17 mia. kr. på at stille så ekstremt meget risikovillig kapital til rådighed – og tallet er ikke engang 17 mia., tallet går i minus, når man regner det hele med, og vi skal huske på, at Danmark simpelt hen var i risiko for at gå decideret rabundus for 10 år siden, og havde det ikke været, fordi man brugte fællesskabets midler til at holde hånden under virksomheder og banker, så var det gået helt galt – er det jo i den situation bare vigtigt, at der til fællesskabet, til staten, er en betaling, som afspejler den risiko, som man tager.
Det var der ikke dengang, og det var skandaløst.
Nu har vi her en konstruktion, som kan sikre, at vi som samfund, hvis vi igen får brug for at redde virksomheder og skyde kapital ind, så også, ved at vi f.eks. får betaling i aktier, kan få en betaling for den risiko, som vi tager, sådan at skatteborgerne og fællesskabet ikke tager hele risikoen, og sådan at de private virksomheder, herunder bankerne, ikke kan score hele gevinsten, når man kommer ud på den anden side af krisen.
Kim Valentin (V), 2020-10-30:
Det er jo meget semantik, at man bare peger fingre ad bankerne i dag og siger, at det er der, hvor al skyld for alle ulykkeligheder i samfundet er, og at man derfor også bare kan kræve pengene op af dem alle mulige steder.
Det er det, jeg anholder, for det kan man ikke.
De har rent faktisk vist samfundssind, hvis vi siger det, i løbet af det sidste stykke tid, og de har hjulpet til i den her sammenhæng.
Med hensyn til det, der skete for 10 år siden: Ja, det var da godt, at vi reddede dem, for ellers havde vi slet ikke kunnet gøre det, som vi gjorde i den her omgang.
Rune Lund (EL), 2020-10-30:
Ja, ja, 17 mia. kr. er bedre end 0 mia. kr., men hvis man havde brugt en upsidemodel i forhold til Danske Bank, som der ligger i rekapitaliseringsfonden her, så havde vi jo fået meget mere end 17 mia. kr. bare i forhold til Danske Bank, og det fik vi ikke, fordi vi dengang havde en regering, som var en blå regering, som havde en skandaløs omgang med skatteborgernes penge, og som drev dårligt købmandskab med skatteborgernes værdier.
Og nu står vi bare heldigvis i en situation, hvor vi har en konstruktion, en fond, som kan forhindre, at det sker igen, og det er jeg bare rigtig glad for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-30:
Nej, den gode forretning var så, at vi stadig væk havde et samfund, der kørte, og at vi ikke stod i et kaos derved, så det er jo også en god forretning, kan man sige.
Men jeg vil gerne gå sammen med Enhedslisten om at stille et spørgsmål, så vi får det her fuldstændig klarlagt, for der er nogle uklarheder her, ja, og lige nu er det jo spekulationer fra Enhedslisten om, om det rent faktisk så ender i nul.
Så hvis man er lidt i tvivl om, om de her tal foreligger, så synes jeg da, vi skal bede om at få de helt konkrete tal, så vi kan få den helt klare bundlinje på.
For hvis Alternativet har ret i, at det gik i minus, synes jeg, det er fair nok at fremstille det fra talerstolen.
Men hvis det nu ikke gør, synes jeg også, vi skal få klarhed over det her en gang for alle.
Rune Lund (EL), 2020-10-30:
Regnestykket er, at hvis man kun ser på de indtægter, der kom fra bankpakkerne direkte, så ligger de i omegnen af 17 mia. kr.
Renteudgifterne er jo nogle udgifter, som virksomhederne kan trække fra i deres skattebetaling.
Det er så svært at vide det, og vi har ikke i Folketinget fået at vide, hvad tallet så vil være, hvis man indregner det, men et skud fra hoften er 10 mia. kr.
Men det, som vi bliver nødt til også at inddrage i det regnestykke for at få det samlede billede med, er jo de statsfinansielle udgifter, vi har haft som stat for at kunne stille garantierne til rådighed.
Der er blevet optaget lån ude i markedet, og når man regner renteudgifterne for staten med i det, giver bankpakkerne et minus.
Bankpakkerne går i minus, fordi man bliver nødt til at have det samlede billede.
Men jeg vil også bare sige – selv hvis overskuddet var 17 mia. kr. – at når der bliver stillet 4.200 mia. kr. til rådighed i ekstremt risikovillig kapital, er 17 mia. kr. så en særlig god forrentning af det?
Næppe.
Selv med de 17 mia. kr. er bankpakkerne en meget dårlig forretning.
Troels Ravn (S), 2020-10-30:
Tak for ordet.
Jeg tror, at vi alle har det skidt med coronapandemien, og at vi har et fælles håb om, at kampen mod covid-19-smitten snart vil være vundet.
I forhold til corona, covid-19 og sundhedskrisen, er det helt afgørende for danske virksomheder og arbejdspladser – ja, afgørende for vores fælles velstand og velfærd, afgørende for mennesker og samfund – at vi gør alt, hvad der er muligt, for at dæmpe de negative økonomiske konsekvenser af covid-19 såvel som de sundhedsmæssige konsekvenser.
Vi skal fastholde vores virksomheders styrkepositioner på det område, også når det gælder omstilling til en bæredygtig produktion.
Lovforslaget er en del af aftalen om stimuliinitiativer, og det har til formål at dæmpe de økonomiske konsekvenser, som udbruddet af covid-19 har medført for dansk erhvervsliv og eksport.
Konkret består lovforslaget af tre dele.
For det første foreslås det at forhøje fradraget for udgifter til forsøgs- og forskningsvirksomhed midlertidigt til 130 pct. i indkomstårene 2020 og 2021.
Samtidig indføres et loft på 50 mio. kr. i skatteværdi.
Det svarer til, at en virksomhed på koncernniveau kan opnå et merfradrag på grundlag af udgifter op til 845 mio. kr. i indkomståret 2020 og 910 mio. kr. i indkomståret 2021.
Udgifter ud over loftet kan dog fortsat fradrages efter gældende regler med henholdsvis 103 pct. i indkomståret 2020 og 105 pct. i indkomståret 2021.
Dermed bidrager vi til at afbøde den negative effekt af covid-19, som der har været på danske virksomheders forskningsindsats.
Investeringerne udgør også en grundlæggende forudsætning for eksportvirksomhedernes konkurrenceevne internationalt, ligesom det bidrager til en øget produktivitet til gavn for vores samfundsøkonomi som helhed, når forskning og udvikling i en virksomhed smitter af på andre virksomheder.
For det andet foreslås det, at de private udlejere af fritidsboliger får en økonomisk håndsrækning i indkomståret 2020 ved at forhøje bundfradraget for udlejning af fritidsboliger fra 41.800 kr. til 60.000 kr.
Herved øger vi tilskyndelsen til udlejning af sommerhuse i 2020 og bidrager til at skabe mere beskæftigelsesaktivitet i sommerhusområderne og typisk i landdistrikterne, hvor vi bør have et særligt fokus på udvikling, skabelse af arbejdspladser og bosætning.
Endelig skal der oprettes et nyt statsligt aktieselskab, kaldet Fonden.
Fonden skal yde bistand til at rekapitalisere samfundsbærende og sunde danske virksomheder, der fortsat måtte være udfordret på kapitalgrundlaget som følge af covid-19.
Det foreslås ved nærværende lovforslag, at Fonden fritages for skattepligt.
Socialdemokratiet kan naturligvis stemme for lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-30:
Baggrunden for det her lovforslag er jo, at der er lavet en del hjælpepakker for at stimulere økonomien og afbøde de økonomiske konsekvenser af covid-19.
Der er mange, der er blevet ramt af det, og det er bl.a. vores eksporterhverv, turismebranchen og oplevelsesbranchen; det er nogle af dem, der er hårdt ramt.
Så det er godt, at vi har været mange om at lave nogle forskellige tiltag i forskellige aftaler.
Et af tiltagene er jo, som også allerede nævnt, at man vil forhøje virksomhedernes fradrag for udgifter til forsknings- og forsøgsvirksomhed i år 2020 og 2021, så man i begge år kan få et fradrag på 130 pct., altså i de indkomstår.
Det er ganske fornuftigt, og også det, at der faktisk bliver lavet et loft over det, synes vi giver god mening.
Det er et initiativ, som koster 1,2 mia. kr., som jo så bliver lånefinansieret.
Det andet tiltag, som jeg synes er rigtig godt, er, at der kommer et højere bundfradrag for udlejning af sommerhuse.
Det var sådan, at grænsen i starten af året var lukket, og det kostede rigtig meget for turismeerhvervet, fordi der så ikke kom nogen tyske turister til.
Og der er sommerhuse jo sådan en grundlæggende infrastruktur, som de kommer og overnatter i, og når de så er her, bruger de også penge i oplevelsesparker eller i den lokale put and take-sø eller på andet.
Der er det klart, at ved at man gav et øget incitament til, at man kunne udleje sit sommerhus, da grænsen blev åbnet, var der flere, der kom til udlejning, og der var en større interesse i at få dem til det.
Det er sådan set ganske positivt.
Jeg synes også, at vi har haft den positive oplevelse hen over sommeren, at der er rigtig mange danskere, der faktisk har holdt ferie i Danmark og har benyttet muligheden for at leje et sommerhus, og jeg tænker og vil næsten godt spå om, at det også kommer til at ske i 2021.
Det her omhandler jo alene i år, men man kunne også give et højere fradrag til næste år, så det også kommer op på de 60.000 kr. til næste år.
For jeg tænker ikke, at vi regner med, at coronaen er helt udfaset, når det kommer dertil, og jeg tror om ikke andet, at der nok er rimelig mange danskere, som føler sig mest trygge ved at blive hjemme i det danske, så man er tæt på det danske sundhedssystem, hvis man skulle gå hen og blive syg.
Så det er en opfordring til, at vi også i det her lovforslag indarbejder, at man hæver fradraget i 2021.
Men om ikke andet støtter vi i hvert fald varmt det her lovforslag, som der er gode initiativer i.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-30:
Tusind tak, formand.
Selvfølgelig støtter vi op om det her lovforslag, der er udmøntningen af en aftale, vi har lavet i forbindelse med covid-19-krisen.
Men ligesom Venstres ordfører vil jeg egentlig også gerne lige tage en tur op i helikopteren, for det er helt afgørende, hvis vi skal bevare den stærke erhvervsstruktur og vores velfærdssamfund, at vi får forbedret vores konkurrenceevne.
Det står for mig som en helt central læring her midt under krisen.
Høreapparater fra Widex, insulin fra Novo Nordisk eller pumper fra Grundfos – når virksomheder forsker og udvikler, skabes der ny viden og nye innovative produkter til gavn for Danmark.
En række danske virksomheder befinder sig allerede i verdenseliten, når det kommer til forskning og udvikling, men vi skal som land blive bedre til at få underskoven af små og mellemstore virksomheder med.
Derfor er vi naturligvis enormt glade for det her forsknings- og udviklingsfradrag, som vi jo faktisk i Det Radikale Venstre kæmpede en brav kamp for skulle være en del af aftalen.
Så naturligvis glæder det os meget, at Venstre også bakker op om det og er meget glade for den del.
At Venstre så også synes, at det her skal permanentgøres, ligger jo fuldstændig i tråd med, hvor vi også er, så det vil glæde mig umådeligt, hvis vi i Venstres finanslovsforslag så vil kunne se, hvorledes vi så kan bære det her videre i en permanent ordning.
Det er jo et spændende flertal, vi måske kan skabe her på tværs af salen.
Hvis man ser ned over listen over de 2.500 mest forskningstunge virksomheder i verden, ser man, at 30 af dem er danske, og på den tilsvarende liste over de 1.000 mest forskningstunge virksomheder i EU, er 44 virksomheder danske.
Vi er gode til at forske og udvikle, men vi kunne sagtens blive bedre, og hvis vi ser forskningsfradraget i lyset af regeringens plan for at nå en CO 2 -reduktion på 70 pct. i 2030, er det for os i Det Radikale Venstre helt centralt, at det gøres permanent.
Det giver absolut mest mening.
Og nej, det er ikke i dag, vi tager diskussionen om permanentgørelse, men jeg havde lyst til at varme op til den, for selvfølgelig støtter vi det her forslag.
Det øgede fradrag til sommerhusejere
derimod ser jeg ikke nogen grund til at permanentgøre, når vi kommer dertil.
Det er nok ikke helt udlejningen, det kommer til at knibe med på de danske kyster de næste par år, og det kan vi også se nu, for der er simpelt hen ikke et ledigt værelse nogen steder.
Men selvfølgelig støtter vi forslaget her i sin helhed, ganske som vi har aftalt.
Carl Valentin (SF), 2020-10-30:
SF var med i sommerens aftale vedrørende hjælpepakker, stimuliinitiativer og eksportinitiativer.
Det er selvfølgelig klart, at vi er nødt til at hjælpe i samfundet der, hvor coronakrisen har ramt hårdest, og i det her tilfælde er det igennem initiativer, der kan hjælpe erhvervslivet, turistindustrien og samfundsbærende institutioner.
I forhold til at hæve virksomhedernes fradrag for udgifter til forskning og forsøg havde vi hellere set, at pengene til forskning kunne blive brugt på en anden måde end gennem forhøjet fradrag, f.eks. kunne man udarbejde støtteordninger til grøn forskning, og på den måde kunne vi sikre os, at vi allerede fra udfasningen af coronakrisen fokuserede på at tage udviklingen i en grønnere retning.
Vi ønsker dog ikke at stå i vejen for incitamenter for at få udviklingen i gang.
Der har i sommeren været en markant mindre udenlandsk turisme i Danmark, end der plejer at være, og derfor har det også været på sin plads med støtte til den sektor.
Vi må dog også konstatere, at det siden har vist sig, at næsten alle sommerhuse har været fuldt bookede, da danskerne har holdt ferien hjemme.
Sidst vedrører en del af lovforslaget også fonden til rekapitalisering, der skal hjælpe samfundsbærende organisationer fra at kollapse som en konsekvens af coronakrisen.
Denne del støtter SF fortsat.
Carl Valentin (SF), 2020-10-30:
Tak for det.
Nu har vi jo at gøre med et lovforslag, som vi egentlig har debatteret før, og derfor kommer jeg også til at gentage nogle af mine pointer fra sidste år.
Vi skal indrette os efter internationale retningslinjer for at undgå skatteunddragelse.
Det tager vi i SF
godt imod.
Jeg kan så også konstatere, at man fra det egentlige lovforslag har udskilt ændringen med CFC-reglen, da det var den, der forårsagede mest debat sidst.
Nu vil den så forårsage lidt debat igen.
Det er fint, vi tager også gerne debatten til den tid, når vi skal arbejde med det.
Det var egentlig det.
Tak for ordet.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-30:
Under de korte bemærkninger beskyldte hr. Rune Lund Novo Nordisk for at begå skatteunddragelse.
Jeg vil gerne høre, hvilket belæg han har for det, for det er en ret grov beskyldning.
Rune Lund (EL), 2020-10-30:
Nej, det gjorde jeg ikke.
Det, jeg siger, er, at Novo Nordisk i dag benytter CFC-reglerne på en sådan måde, at de kan undgå at betale skat.
Det har de selv fremlagt for os i en høring i Landstingssalen, hvor de har klargjort, at de sådan set i dag betaler 0 kr. i CFC-skat.
Det, som der ligger i opstramningen af det oprindelige CFC-forslag – den del, som ikke er med her i dag – er, at EU's skatteundgåelsesdirektiv giver mulighed for, at vi lukker det hul.
Det indgik i det lovforslag, som hr. Karsten Lauritzen som skatteminister fremsatte, og det har indgået i det lovforslag, som skatteministeren har fremsat, og det er den opstramning, som vi ønsker skal gælde, sådan at man ikke kan snige sig udenom, men betale den skat, man burde.