runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-04:
Jeg synes jo, det er en god dag at komme videre med det her lovforslag, som har den intention at sikre bopælspligten i de kommuner, som har en prioritet om, at man i lokalplanen præciserer, at der i et boligområde er en bopælspligt.
Så det er jo en valgmulighed for de kommuner, som synes, at man skal bygge boliger, for at mennesker skal bo i boligerne, frem for at man skal bygge boliger, for at de skal være et spekulationsobjekt.
Og hvis det er sådan, at der er nogle mennesker, der gerne vil have en feriebolig i Danmark, kan man jo som dansker købe et sommerhus, altså hvis det er sådan, at man ikke skal være i Danmark hele tiden.
Vi ser nogle problemer i det her lovforslag, for hvor lægger man snittet, når man indfører en ny lovgivning?
Og her er snittet så blevet lagt sådan, at hvis man har boligområder, hvor der i lokalplanen er defineret en bopælspligt, og man ikke har startet byggeriet, så vil den her nye lov ikke gælde for de områder.
Og jeg synes, det var mere rimeligt, at man lagde snittet der, hvor det var byggeri, som ikke havde en byggetilladelse, som dette nye lovforslag skulle være gældende for.
Så snittet for, hvornår den her lov starter med at være gældende, synes jeg ikke er rigtigt i lovforslaget.
Så kan jeg også se, at der lidt er et hul, for den her nye lovgivning skal så ikke gælde, hvis man har sat sin bolig til salg.
Og hvis nu man tænker, at man egentlig ikke har lyst til at sælge sin bolig, og sætter den til salg for den dobbelte pris af, hvad den egentlig er værd, så vil den nye lovgivning ikke være gældende for den bolig.
Det synes jeg heller ikke er rimeligt.
Så jeg synes lidt, at der er en mangel i lovforslaget.
Og det er jo sådan set også noget af det, som er at finde i nogle af høringssvarene, hvor Københavns Kommune har nogle ønsker til det.
Så jeg synes, at vi i udvalgsbehandlingen burde ændre lidt på lovforslaget.
Men ellers synes jeg, det er rigtig godt, at man støtter de kommuner, som ønsker, at der skal være en bopælspligt på nyt byggeri.
Og det her er jo ikke kun noget, som kan have betydning for København.
Det her kan lige så vel være noget, som kan have betydning for nye byvækstområder i Aarhus, Aalborg og Odense.
Det kunne også være andre byer, og det kunne være nogle omegnskommuner i København, hvor det her sådan set også kunne have væsentlig betydning.
Henrik Møller (S), 2020-11-04:
Forslag til lov om ændring af lov om midlertidig regulering af boligforholdene – det får mig sådan til at tænke på et kursus, jeg engang var på, hvor der var en formulering, der hed: En mulig behovsorienteret tværsektoriel temaplanlægning.
Den kunne sådan set bruges til alt.
Det var et miljøkursus, men det kunne i og for sig have været hvad som helst.
Det er mere det der med den sproglige finurlighed.
Det er lidt mere mundret, men alligevel også sprogligt sådan, at man lige måske skal kigge på det en ekstra gang.
Men man kan sige, at det her jo er et forsøg på at give nogle af de kommuner, hvor der er en stor efterspørgsel på boliger, et redskab, når de fremadrettet skal lokalplanlægge boliger efter 2021, altså fra den 1. januar 2021.
Så giver vi det redskab, at når man laver en lokalplanlægning, hvor der bliver lagt op til, at det er helårsboliger, så kommer der sådan set også en bopælspligt.
Det vil sige, at vi strammer lidt op, således at man i og for sig ikke investerer i de her boliger og lader dem stå tomme igennem længere tid, uden at der kommer beboere i dem.
Det er det, vi med det her lovforslag lægger op til.
Og det er som sagt noget, kommunerne selv har en mulighed for at anvende, så det er i og for sig ikke et krav, vi stiller til kommunerne.
Det er som sagt primært tænkt i forhold til de kommuner, hvor der er en stor efterspørgsel på boliger.
Der er det jo ulogisk et eller andet sted, at der kan stå nogle tomme boliger, som nogle rent faktisk har behov for.
Det, man kan sige, der ligesom kan være truslen i det her, er jo, at hvis ikke udlejer eller dem, der ligesom ejer den her bolig, er i stand til at kunne opretholde den bopælspligt, så har kommunen efter 6 uger mulighed for at kunne placere nogle i den her bolig.
Mon ikke det er motivation nok til rent faktisk at sørge for, at de her boliger også bliver brugt til boliger.
Vi skal fra Socialdemokratiets side anbefale lovforslaget.
Heidi Bank (V), 2020-11-04:
Tak for det.
I Venstre er vi optaget af, at vi udnytter boligmassen klogt, og at vi gør, hvad vi kan for at sikre, at der er et godt og et varieret udbud af boliger.
Det er også sådan, at boligpolitik beror på et samspil mellem det nationale og det kommunale, herunder hvilke prioriteringer en kommune har haft i forhold til boligtyper og -størrelser, og på, at der er et marked, hvor investorer, f.eks. pensionskasser, har lyst til at investere.
Ser vi på nyopførte helårsboliger over en 10-årig periode, hvilket Boligministeriet gjorde tilbage i 2017 – der havde det et lidt længere navn, og det hed også noget med Transportministeriet – viser det sig, at det er under 1 pct. af boligerne, der er opført mellem 8 og 10 år før, som bliver tomme over en længere periode.
Tom skal her bl.a. forstås på den måde, at boligen f.eks. bruges af en borger, som har sin familie i Jylland, men som altså har brug for en bolig i København.
Så der er altså ikke nødvendigvis tale om en bolig, som står fuldstændig tom, og som bare er et spekulationsobjekt.
Der er tale om, at der ikke er registreret en fastboende borger på adressen.
I samme analyse fastslår ministeriet også, at det ikke er hensigtsmæssigt at gennemføre, fordi udbuddet af boliger vil påvirkes negativt.
Derfor har vi brug for at få belyst, om forslaget bider sig selv i halen, og om vi får færre boliger i stedet for flere.
Hvad er der sket siden 2017, siden vi nu ser det her lovforslag?
Vi er bekymrede for det bureaukrati, der ligger i forslaget, for indgriben i den personlige ejendomsret, for mangel på forståelse for den risiko, der løbes, når der bygges nyt, for den fleksibilitet, der kan være behov for i forhold til at sælge og udleje boliger, og for risikoen for tvangsudlejning eller tvangssalg, når boligerne står færdig, hvis de ikke kan sælges med det samme, med de nævnte negative konsekvenser for udbuddet af boliger.
Vi er bekymrede for, om forslaget mindsker mobiliteten, og for, om danske familiers behov for at indrette sig efter, hvor der kan findes arbejde, påvirkes negativt.
Det gælder for familier med én part, der er nødt til delvis at bo langt væk fra familien, men som ikke kan leve op til f.eks. Københavns Kommunes krav om 180 overnatninger for at få dispensation til en bolig uden bopælspligt.
Vi er jo en del på Borgen, der har glæde af en bolig i København, også selv om vi ikke kan leve op til de 180 dages krav.
Omvendt er vi enige i, at det er uhensigtsmæssigt, hvis der spekuleres i at lade lejligheder stå ubrugte hen.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-11-04:
Tak for det.
Forslaget går ud på at sikre, at nyetablerede boliger, der i en lokalplan er fastlagt til helårsboliger, skal kunne pålægges at tages i brug, fra kommunalbestyrelsens tilladelse til ibrugtagning foreligger.
Behovet for at fremsætte lovforslaget beror jo på, at der er nogle, der køber boligerne som investeringer og ikke for at bo der eller udleje dem, og at de dermed står tomme, og det er et ressourcespild, som vi i Dansk Folkeparti gerne vil være med til at bekæmpe, så vi kan imødekomme det enorme pres, der er på boligmarkedet i de større byer.
Så derfor støtter Dansk Folkeparti op om forslaget.
Jens Rohde (RV), 2020-11-04:
Hold da op, er fru Mette Hjermind Dencker så høj?
Ellers er det bare mig, der er vokset nedad.
Jeg afslører næppe den store overraskelse ved at sige, at vi støtter forslaget, egentlig også med baggrund i det, som fru Mette Hjermind Dencker så rigtigt påpeger, nemlig det ressourcespild, der er.
Det her er jo et storbyproblem – det er landets fire største byer, der har udfordringen – og det er ikke rimeligt, at det, der i lokalplanen er tilsigtet til at skulle være helårsbeboelse, ikke bliver brugt som helårsbeboelse, men som investeringsobjekter.
Så det kan vi godt støtte, ikke mindst i lyset af at jeg altid synes, det er en god idé, når vi afgiver magt herindefra og lægger det ud til kommunerne og lader dem selv træffe beslutningerne om, hvad der er behov for, og det burde Venstre jo sådan set også være særdeles begejstret for.
Jeg kan da i hvert fald som tidligere Venstremand huske, at et mantra, der altid kunne få os op at ringe i Venstre, var, når man sagde »decentralisering« og lod kommunerne selv beslutte.
Så jeg håber da, at Venstre også kommer med på det her glimrende forslag fra ministeren.
Heidi Bank (V), 2020-11-04:
I den rapport, der ligger tilbage fra 2017, og som er udarbejdet af ministeriet selv, står der ret klart, at det her er et problem, som København har.
Det er ikke en udfordring, som man – sådan som jeg har læst det – har i nogen af de andre store byer, vi har, altså Aarhus, Odense og Aalborg.
Jeg synes samtidig, når der så også står i analysen, at der er en udfordring, i forhold til at det her muligvis kan give færre boliger, at jeg godt kunne tænke mig at høre Radikales holdning til det, hvis det her forslag i sidste ende resulterer i færre boliger.
For det er jo en af de bekymringer, vi har.
For vi er jo helt enige i, at det er en god idé at lægge ting ud til kommunerne.
Jens Rohde (RV), 2020-11-04:
Ja, nu betragter jeg også København som en storby, og det er jo så et potentielt problem for andre storbyer.
Altså, det er jo der, man vil kunne se problemstillingen.
Jeg ved godt, at det her er meget centreret omkring København.
Hvad de færre boliger angår: Jeg har simpelt hen svært ved at finde logikken i, at det skulle give færre boliger, at man sørger for, at de boliger, der rent faktisk er der, ikke står tomme.
Så kan Venstres ordfører ikke forklare mig logikken i det?
For jeg har også læst det, og det giver simpelt hen ikke nogen logisk mening for mig.
Heidi Bank (V), 2020-11-04:
Nu har jeg jo ikke skrevet rapporten fra Boligministeriet, men sådan som jeg forstår det, handler det jo om, at investeringslysten kan blive mindre.
Det handler ikke om de boliger, der nu er, for der har ordføreren fra Radikale selvfølgelig ret i, at det, hvis man bare tager dem en til en og udlejer dem, så vil give mere.
Men hvis der simpelt hen bliver bygget færre, fordi det skaber et mindre incitament til at bygge, så er der jo en bekymring der.
Men vi er jo meget villige til at se på det her.
Men jeg regner jo også med, at ordføreren fra Radikale anerkender, at en del af udfordringen, når vi netop lægger det ud til kommunerne, også er, hvis man f.eks. prioriterer at bygge få boliger, som er meget store og meget luksusagtige, et sted, hvor man måske har brug for lidt mindre boliger som f.eks. i Københavns Kommune.
Jens Rohde (RV), 2020-11-04:
Men jeg har svært ved at forestille mig en mindre investeringslyst i f.eks. København, for det er en god forretning at investere her.
Og igen: Vi lader det jo være op til kommunerne selv til at håndtere, om der er en problemstilling, eller om der ikke er en problemstilling, og det synes jeg i decentralismens navn er ganske fremragende.
Halime Oguz (SF), 2020-11-04:
Tak, formand.
Derfor fremlagde vi allerede i sidste regeringsperiode et forslag, der skulle forhindre boliger uden bopælspligt i byzoner.
Vi ser derfor meget positivt på regeringens lovforslag om bopælspligt for alle nyetablerede boliger, der i en lokalplan er fastlagt til helårsboliger.
Det kan efter vores mening ikke være rigtigt, at boliger står tomme i en by som eksempelvis København, hvor tusindvis af studerende hvert år står uden bolig ved studiestart, og hvor helt almindelige lønmodtagere skubbes ud af byen.
Vi bliver nødt til at sikre, at boligmassen i vores storbyer udnyttes på den bedst mulige måde, og det er dette forslag en del af løsningen på.
Med den nye lov kan vi endelig få lukket det her hul i lovgivningen, hvor nye lejligheder eksempelvis opkøbes af investorer, som ikke tager boligerne i brug til helårsbeboelse, hvilket efterlader en situation, hvor nyetablerede boliger står tomme, mens efterspørgslen efter boliger i vores storbyer stiger.
SF stemmer derfor for dette lovforslag.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-04:
Tusind tak.
Og tak til den konservative ordfører for opridset af lovforslaget.
Nye Borgerlige støtter ikke dette lovforslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-04:
Så er der det med friplejeboligerne, som jo ikke kom med i aftalen og derfor er noget, der har været forberedt, og hvor vi er blevet spurgt om, hvad vi mente om det, der var på vej.
Der må jeg bare sige, når jeg læser de svar, jeg har fået indtil nu, at jeg har svært ved at se, at det er en fordel at fremme friplejeboliger.
Derfor vil jeg høre, om ministeren er med på at dele lovforslaget op i to, så det hjørne bliver ligesom for sig selv, eller om ministeren kommer frem til virkelig at komme med nogle gode begrundelser for, hvorfor vi skal understøtte den slags privat byggeri.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Jeg er jo glad for, at Enhedslisten kom og gerne ville til at spare penge på de offentlige budgetter; det synes jeg jo er meget positivt, og det skal man også anerkende.
Jeg kan ikke på nuværende tidspunkt se, om det giver mening at dele det op, og jeg må være svar skyldig i forhold til hr. Søren Egge Rasmussen.
Men jeg forstår selvfølgelig godt, at det, hvis man er imod det, af principielle årsager kan være svært også at se det i forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-04:
Ministeren har ret i, at det er en store aftale, og den her nybyggerifond, hvor vi så skal drøfte, hvordan vi skal bruge pengene tidligere end tidligere forventet, synes jeg jo er utrolig spændende, og jeg kunne ikke på 5 minutter nå at fremhæve alt.
Det lyder næsten, som om ministeren synes, det er en fordel at ændre på ventelistereglerne for at lave noget nyt, og det er jo ikke, fordi vi i Enhedslisten ikke vil, vi vil gerne lavet meget om, men jeg kunne også godt forestille mig, at man gik ind i at lave andre lånetyper for den almene sektor: Hvad med 30-årige lån, kunne det ikke være noget, der blev gængs for at styrke økonomien?
Jeg synes, vi virkelig har en forpligtigelse til, at den her grønne garanti er noget, der kommer ud at flyve, fordi det er jo der, hvor man ville kunne være med til at skabe og med til at sikre, at der sker flere energirenoveringer i den almene sektor end dem, som Landsbyggefonden kan være med til at understøtte.
Der ligger jo også en forpligtigelse, når man er minister for et ministerium, hvor der er nogle folk ansat – der ligger sådan set en formidlingsopgave der, som vi skal have løst.
Kan ministeren se, at det er en særlig opgave, vi har, med ligesom at gøre opmærksom på nye finansieringsvilkår?
Heidi Bank (V), 2020-11-04:
Tak for det.
Og tak for fremlæggelsen.
Jeg stillede et spørgsmål oppe fra talerstolen, og jeg forstår godt, hvis det ikke lige er blevet husket – der er blevet nævnt rigtig mange ting, og der har været mange lange ordførertaler.
I forhold til det her med sammenlægninger af almene boliger, forstår jeg godt problemstillingen i København, men det, jeg bare ikke helt forstår, er, at der, som jeg læser teksten, bliver lagt op til, at det, uanset hvilken kommunalbestyrelse der henvender sig om en sammenlægning uden for de udsatte boligområder, er ministeren, der skal give tilladelse til det.
Det forstår jeg ikke helt, når jeg ligesom også har indtryk af, at det er København, der står med den her udfordring.
Hvad er overvejelserne bag det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-04:
Jeg tror ikke kun, det er København.
Det er generelt både kommuner i hovedstadsområdet, men jo også i andre større byer.
Der har der været en tendens til, at man har sammenlagt mange små boliger, som samtidig har været nogle af de allerbilligste boliger.
Nu nævner jeg bare min egen hjemby for ikke at skyde skylden på nogen anden specifikt: Der var en situation for nogle år siden, hvor man sammenlagde 200 små lejligheder til 100 lejligheder, og hvor motivationen både fra boligorganisationen og kommunens side var, at man kunne se, at der boede nogle folk der, som var dyre for kommunen, som der var nogle meget store udgifter forbundet med, og som sled meget på boligerne.
Jeg tror, vi skal passe på med at sammenlægge så mange små boliger, som der nogle gange bliver sammenlagt.
Men jeg har f.eks. været i Hirtshals, og der har de boligområder, hvor de ikke kan leje en fjerdedel af boligerne ud, og der eller i andre mindre byer vil det jo give mening at lave sammenlægninger, hvis det er det, der ligesom får det til at gå op.
Men når det handler om vores største byer, hvor der er en kæmpe efterspørgsel efter boliger til en lav husleje, så mener jeg, det er bagvendt, at vi samtidig lukker små lejligheder, og det tror jeg også at ordføreren er enig i.
Heidi Bank (V), 2020-11-04:
Kunne det ikke være en idé, at man ligesom fik afgrænset, hvilke kommuner det er man har særlig fokus på, for ikke at lægge et unødigt bureaukrati ned over f.eks. de mindre kommuner, som skal have lidt lettere adgang at gøre det her, fordi de ikke har de samme udfordringer i forhold til mangel på små boliger?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2020-11-04:
Tak for det.
Jeg kører lige talerstolen lidt ned til gavn for mig selv og hr. Jens Rohde – så slipper vi for at gøre arbejdet to gange!
Forslaget her er en udmøntning af boligaftalen om Landsbyggefonden, som vi i Dansk Folkeparti er rigtig glade for at være en del af.
Vi er glade for, at der kommer flere tilgængelige boliger for de handicappede og de ældre, og vi er især glade for, at vi i aftalen fik indført midler til opførelse af almene boliger på småøerne.
Øerne er i en situation, hvor det kan være svært at tiltrække nye øboere, eftersom den boligmasse, de har på øerne, typisk er huse.
Så hvis man vil bosætte sig på en ø, skal man investere i et hus, alternativt leje et, og der er ikke så mange huse, der lejes ud på øerne.
Derfor kan det godt være svært at tiltrække nye øboere, for det er jo en stor omkostning at investere i et hus, hvis man så finder ud af, at ølivet ikke lige er noget for en.
Så derfor er lejeboliger på øerne kærkomment, og det er noget, som øerne har sukket efter længe.
Så er man jo knap så forpligtet, hvis man gerne vil prøve ølivet af uden at tage nogen økonomiske risici.
Men en ting, vi er stødt på i lovforslaget, er, at det altså er vigtigt, at vi i forslaget indfører, at der i de almene boliger på øerne skal gælde de samme betingelser i forhold til anvisningsret og forpligtelser for kommunen, som der i øvrigt gælder ved alment byggeri.
Så det appellerer vi selvfølgelig til at vi lige kan få indført i forslaget.
Og ellers bakker vi naturligvis op om forslaget.
Jens Rohde (RV), 2020-11-04:
Så kan jeg jo lige styrke min selvtillid ved at hæve bordet lidt igen.
Jeg kan ikke lade være med at tænke tilbage på uge 5, hvor jeg godt nok tænkte: Ham der boligministeren gider jeg ikke sidde i lokale og lave aftaler med mere.
Jeg nævner det, fordi vi i dag har siddet og spist en frokost sammen – og det, der jo er så fantastisk ved det her hus, er, at man kan komme i sådan nogle clash herinde, så besserwisserne, og kommentatorkøbing vurderer, at nu bliver der trukket blankt, og at nu er regnebrættet gjort op, og det kommer de aldrig videre fra.
Men der gik jo ikke ret lang tid, før vi alle sammen sad om et fælles bord og lavede den her aftale, som vi behandler her i dag, og jeg tror helt oprigtigt, at alle partier, der deltager i den her aftale, er virkelig glade for den.
Vi har alle sammen fået noget, og vi kan alle sammen kan se os selv i den, ikke mindst fordi det jo forbedrer boligforholdene for de mennesker, som jo i dag lever med skimmelsvamp – det er jo ikke kun i private boliger, man ser køkkenhaver; der er jo virkelig store problemer, også i den almene sektor.
Så først og fremmest derfor er det en god aftale.
Den er også grøn, og den er moderne, fordi der også bliver sat penge af til, at vi får digitaliseret hele vores almene sektor.
Så det lagt sammen med beskæftigelsesformål og -indsatsen og også det, at der efter ønske fra Dansk Folkeparti er kommet nogle ekstra midler ind til, at man kan bygge nogle almene boliger ude i yderområderne, gør jo, at det er en ret fantastisk aftale.
Tak til hr. Henrik Møller for en god ordførertale, og tak for at adressere den problemstilling, som sammenslutningen af danske småøer rejser, og som jeg håber ministeren har et svar på eller i hvert fald vil give et svar på under udvalgsbehandlingerne.
Så har jeg lige et enkelt spørgsmål, som går på, at jeg forstår det sådan, at der ude i landet er nogle boligforeninger, som grundet coronaen har en lille smule vanskeligt ved at nå at få godkendt deres projekter inden årsskiftet.
Så hører jeg noget om, at man så ryger af listen, og hvis det er tilfældet, kan vi så ikke gøre det sådan, at man ikke ryger af listen, eller at der indføres en forlænget frist?
Jeg er faktisk ikke klar over, hvordan det præcis forholder sig, det er bare noget jeg bliver mødt med, og det skal jo ikke være sådan, at folk straffes, fordi de ikke kan forsamles – der er jo noget beboerdemokrati og sådan noget, som er inde over det her.
Så det synes jeg i hvert fald at ministeren og vi, der nu skal sidde og behandle det her i udvalget, lige skal være opmærksomme på, altså at der ikke er noget, der falder ned mellem to stole.
Når det er sagt, så støtter vi det selvfølgelig, for det er en god aftale, og det var også et fint forhandlingsforløb og en god proces, vi havde.
Så tak for det, minister - og tak for en hyggelig frokost.
Halime Oguz (SF), 2020-11-04:
Tak for det.
I SF er vi meget glade for den grønne boligaftale, som er til gavn for både den grønne omstilling og den danske økonomi.
Aftalen sikrer, at den lange venteliste for renoveringsprojekter af almene boliger nu endelig er afskaffet, og så har aftalen med den grønne screening af renoveringerne et ekstra fokus på klima- og energibesparelser, hvilket vi i SF har kæmpet hårdt for.
Vi er også glade for, at regeringen har valgt at prioritere arbejdet på tværs af ressortområder, da vi i SF tror på, at det giver de absolut bedste resultater, når boligpolitik og klimapolitik samtænkes i aftaler som denne.
De mange milliarder, som er afsat i aftalen, er altså både til gavn for boligejeren og vores klima, og så er de jobskabende i en tid, hvor den danske økonomi er presset af coronapandemien.
Med aftalen skabes mange nye jobs i byggesektoren, som nu skal energieffektiviseres og gøre boliger mere grønne rundtomkring i hele landet.
Det er positivt for vores økonomi og for danskerne, der nu får flere vedligeholdte og grønne boliger.
Som en sidebemærkning vil jeg lige tilføje til forslaget, at vi boligordførere for et par dage siden har modtaget en henvendelse fra en række kommuner, hvilket hr. Henrik Møller også var inde på, og de udtrykker en bekymring for forslagets bestemmelse om en kommunal anvisningsret på 100 pct. og altså ikke en anvisningsret på 25 pct., som normalt er gældende for alment boligbyggeri.
Vi frygter, at kommunerne vil undlade at iværksætte de nye almene boligbyggerier på småøerne, hvis de skal påtage sig den her forøgede risiko, og derfor er jeg rigtig glad for, at vi tager det op i udvalgsarbejdet.
Til sidst vil jeg nævne, at vi i SF er stolte af at være en del af den aftale, som er blevet indgået med et bredt flertal i Folketinget.
Det gør aftalen robust, og det sender et godt signal til danskerne.
SF stemmer også for forslaget, som udmønter den sidste del af den grønne boligaftale.