runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Adelsteen (DF), 2016-11-08:
Det er min forventning, at man indgiver to navne, og at det så er ministeren, der vælger; at man simpelt hen kommer med to forslag, og så kan ministeren vælge.
Man kan altid diskutere, om der var flere, der skulle have ret til det.
Det kan jeg da godt se noget rimeligt i.
Danmarks Naturfredningsforening er jo ikke det eneste saliggørende her i Danmark.
Det vil jeg da skynde mig at påpege.
Så jeg kunne sagtens se, at der måske er andre, der kunne være medvirkende til det.
Men det er under alle omstændigheder vigtigt, at det er vedkommendes kompetencer, der er afgørende for, hvem der bliver udpeget, og ikke hvor vedkommende kommer fra.
René Gade (ALT), 2016-11-08:
Efter en på alle måder meget politisk og ideologisk tale vil jeg også pointere, at jeg tror, der er politiske uenigheder, når vi fra Alternativets side bare bliver nødt til at sige, at det her lovforslag kan vi ikke bakke op om.
Det er jo simpelt hen en politisk uenighed, der baserer sig på mange af de ting, som man har sagt fra Enhedslistens side tidligere på dagen – bl.a. at det er en skæv prioritering, også direkte ordlydsmæssigt i lovteksten, hvor man ønsker at skabe et Planklagenævn, der giver en bedre balance, sådan at vækst og udvikling bliver prioriteret over natur og miljø.
Der står ikke ordret, at det skal prioriteres over, men at der skal være en bedre balance imellem de to ting.
Så har vi tidligere været inde på, hvad det koster at indgive en klage.
Der synes vi også det er uhensigtsmæssigt, at det for fødevarer og landbrug skal være omkostningsfrit, mens der på natur- og miljøområdet skal være, jeg tror, det var en 300 pct.s stigning i omkostning.
Når det er sagt og den her uenighed meget klart er udtalt, vil jeg sige, at der jo også er ret og rimelighed i mange af elementerne.
Jeg kan godt forstå hensigten i mange af tiltagene, og at man selvfølgelig skal have en fornuftig balance i forhold til at støtte og hjælpe erhvervsdrivende og turisme rundtomkring i landet.
Men at lave et Planklagenævn, der i sit udgangspunkt og fundament er politiseret på den her måde, kan vi på ingen måde bakke op om.
Pia Adelsteen (DF), 2016-11-08:
Jeg undrer mig såre over, at Alternativet synes, at man laver et Planklagenævn, der er politiseret.
Altså, vi forsøger rent faktisk at lave en bedre balance.
Så kunne man jo med samme ret sige, at det, der eksisterer på nuværende tidspunkt, er politiserende.
For der er det natur og miljø, der bestemt ikke er på lige fod med udvikling, men natur og miljø, der står over.
Så kan man jo bare fra Alternativets side sige: Jamen det er det, vi prioriterer; sådan vil vi gerne have det.
Det synes jeg er fair nok.
Men at sige, at det ikke er en politisering, synes jeg da er hamrende forkert.
For ja, selvfølgelig politiserer vi.
Det er vel derfor, vi er her.
Jeg er i hvert fald politiker, det er derfor, jeg sidder her.
Og selvfølgelig har jeg nogle holdninger til, at man, når man laver noget ude i landet, også derude, hvor kragerne vender, rent faktisk får en bedre balance mellem noget udvikling og nogle muligheder i sammenspil med natur og miljø.
Men der står altså ingen steder i det her lovforslag, at det er på bekostning af natur og miljø.
Det undrer mig bare, at man fra Alternativets side synes, at det er sådan.
René Gade (ALT), 2016-11-08:
Det imødekommer jeg fuldstændig.
Vi ser prioriteringen i den måde, nævnet skal sammensættes på – politiseret eller ej: at der er en enkelt, der skal være ekspertkilde for natur og miljø, altså kommer til at varetage de interesser, mens der er to fra erhverv og udvikling.
Det behøver der ikke at være noget galt i.
Og hvis man laver en balance, hvor man finder ud af, at det er bedst for Danmark at gøre det, så er det jo fair nok.
I Alternativet mener vi bare, at det ikke er den rigtige retning.
Så der står vi jo bare som politisk uenige.
Vores tolkning af alt det, der ligger i den her aftale, er, at det simpelt hen er på bekostning af noget af det eksisterende gode på natur- og miljøområdet.
Dermed ikke sagt, at man vil det onde på natur- og miljøområdet.
Pia Adelsteen (DF), 2016-11-08:
Tak for det.
Men det undrer mig bare, for det betyder, at hvis man sidder og har noget erhvervserfaring, noget væksterfaring osv., en økonomisk faglighed, eller hvad det nu måtte være, som måske nok fokuserer på vækst, så er man ikke for natur og miljø.
Altså, det kan jeg forstå.
Så sådan en som mig, revisor og sådan et eller andet, synes bestemt ikke om skov og sådan noget der.
Jeg er nu datter af en gammel skovmand, vil jeg bare sige, så jeg elsker skov – så det er måske et dårligt eksempel.
Jeg mener, at man godt kan skabe noget ude på landet, at man godt kan skabe noget i skovene og ude, hvor der er natur – selvfølgelig under hensyntagen til natur og miljø – men jeg kan så forstå, at det altid går ud over natur og miljø.
Det er jo den præmis, man stiller op, og den anerkender jeg simpelt hen ikke.
René Gade (ALT), 2016-11-08:
Der tror jeg egentlig at vi er meget i samme båd.
Jeg tror endda, at ordførerens familieforhold er mere inden for natur og miljø end mine.
Altså, jeg ved meget, meget lidt om natur og miljø.
Jeg har kun en erhvervskarriere bag mig, og jeg vil meget gerne drive vækst frem, hvis der ellers også er balance på den miljømæssige bundlinje.
Så det er ikke, fordi jeg tænker, at man vil naturen noget ondt.
Jeg tænker bare, at den balance, man er ude efter at skabe, er vi i Alternativet uenige i, altså uenige i, at der skal være den forrang på de her punkter.
Det mener vi der er, men det kan jeg så høre at ordføreren for Dansk Folkeparti ikke mener der er.
Man mener, at der er en fin balance, og det er vi så bare uenige i.
Vi synes, at vi har set gentagne eksempler på, at det ikke er tilfældet.
Carsten Bach (LA), 2016-11-08:
Det er bestemt en lille smule.
Som jeg også siger, er der jo i det konkrete forslag her tale om et skridt i den rigtige retning, om end det er et lille skridt.
Jeg ved også, at ordføreren og jeg selv i forbindelse med forhandlingerne var enige om mange ting.
Derfor undrede det også både mig og min samlede folketingsgruppe fra Liberal Alliance, at regeringen valgte at indgå en aftale uden om Liberal Alliance i denne forbindelse.
For sådan som min opfattelse er af tingene, var der rent faktisk et flertal blandt Folketingets partier for at lave en mere ambitiøs aftale.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-08:
Både forslaget om at fjerne klager vedrørende fysisk planlægning fra Natur- og Miljøklagenævnet og lave et selvstændigt Planklagenævn og L 44 om sammensmeltning af fødevareklagenævnet og Natur- og Miljøklagenævnet er en logisk konsekvens af, at regeringen ønsker, at planlægningen af hensyn til natur og miljø og landskab skal underlægges hensyn til landbruget, vækst og til det, som regeringen forstår ved udvikling – en bedre balance, kalder regeringen det.
Regeringen har på samme måde varslet en modernisering af planloven med erhvervsministeren som pennefører.
Vi synes, det var ufornuftigt af regeringen at flytte planloven og den fysiske planlægning til Erhvervsog Vækstministeriet, men vi forstår godt, at regeringen gerne vil have flyttet den fysiske planlægning væk fra Miljøministeriet.
I stedet for at flytte planloven til erhvervsministeren ville det have været mere logisk efter SF's mening at flytte erhvervsinteresser i Fødevareministeriet over i Erhvervs- og Vækstministeriet.
Så regeringens to lovforslag om ændringer i klagesystemet giver god mening for Venstreregeringen og andre, som støtter gammeldags vækst over natur og miljø, men SF kan ikke støtte forslagene.
Carsten Bach (LA), 2016-11-08:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg synes egentlig også bare lige, jeg vil give ministeren muligheden for at kommentere rimeligheden i, at Danmarks Naturfredningsforening netop har eneret på at indstille de personer til ministeren, som skal udpeges til det kommende Planklagenævn med fagspeciale på natur- og miljøområdet, hvorimod de andre medlemmer, som jeg også gjorde opmærksom på i min ordførertale, bliver udpeget via en indstilling fra flere organisationer.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-11-08:
Men det er jo rigtigt nok, som indtil flere ordførere har sagt, at det her er en del af en politisk aftale, og det her er det første lovforslag, og nu kommer der en kæmpediskussion om nogle uger, når vi fremsætter hele planlovforslaget, som også er en del af den politiske aftale, vi har lavet.
Jeg er nok, i hvert fald i den brede offentlighed, kendt for – det mener mange – at være en arg modstander, kan jeg se, af Danmarks Naturfredningsforening, og de har jo også, kan man sige, det sorte bælte i at køre kampagner mod mig.
Men derfor kan man jo godt respektere, at der også er en faglighed hos Danmarks Naturfredningsforening, og jeg har ikke noget problem med, at de får lov til at indstille en, der kan være med til at sidde med omkring bordet.
Jeg har ikke nogen anledning til at tro, at dem, der måtte blive udpeget fra Danmarks Naturfredningsforening, skulle have, om man så må sige, en særlig dårlig politisk ballast i forhold til at være der.
Men det er da klart, at man kan diskutere det.
Der er jo også et høringssvar, hvor der spørges, om man ikke skulle have haft nogle flere at vælge imellem.
Men jeg tror ikke, det er det, hr. Carsten Bach skal interessere sig allermest for.
Det må han jo gerne, men hr. Carsten Bach nåede jo også frem til, at det, selv om det var et minimalt skridt i den rigtige retning, alligevel var så stort, at selv Liberal Alliance også, måtte jeg forstå, synes, at hele konstruktionen var en god idé.
Pia Adelsteen (DF), 2016-11-08:
Jeg er lidt i tvivl: Bakker I op om forslaget her?
Jeg ved godt, at ifølge ordføreren og Liberal Alliance er det her museskridt.
Dansk Folkeparti – det er ikke nogen hemmelighed – havde gerne set, at mange af de her linjer, vi har rundtomkring i Danmark, blev fjernet fra kortene, for der er da ved gud ikke hoved eller hale i noget af det efterhånden.
Men ikke desto mindre kan man jo nogle gange ikke få alt, hvad man gerne vil have, men bare en lille smule, og det her er da trods alt en lille smule.
Nu er det her jo en del af en aftale, som Dansk Folkeparti er med i, og nogle gange indgår man nogle kompromiser, og mig bekendt er det her en del af det kompromis, som vi i hvert fald har været med til at indgå.
Så jeg tror ikke, at jeg sådan lige på stående fod kan være en del af at lave ændringer i det.
Carsten Bach (LA), 2016-11-08:
Tak for det.
Men sådan er det jo.
Ordføreren for Venstre har tilsyneladende travlt med at komme ned fra talerstolen.
Jeg synes dog, at jeg vil give hr. Torsten Schack Pedersen muligheden for, lige såvel som jeg gav fru Pia Adelsteen mulighed for det, at svare på rimeligheden i det, at Danmarks Naturfredningsforening har eneret på at udpege den ene fagperson til det kommende planklagenævn, som skal varetage fagligheden med hensyn til natur og miljø.
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-11-08:
Jamen jeg tror, jeg kommer til at give stort set det samme svar, som Dansk Folkepartis ordfører gav, nemlig at det her er en bred politisk aftale indgået af Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, og så er der ting, hvor enderne skal nå sammen, og hvor man så må give sig for at kunne lande en aftale.
Carsten Bach (LA), 2016-11-08:
Skal jeg dermed forstå ordføreren for Venstre således, at det har været en del af de konkrete politiske forhandlinger, at lige præcis organisationen Danmarks Naturfredningsforening skulle have eneret på indstillingen fra ministeren i forhold til at udpege fagpersonen på natur- og miljøområdet?
Torsten Schack Pedersen (V), 2016-11-08:
Nu tror jeg, det er en god idé at lade forhandlinger bag lukkede døre blive bag lukkede døre.
Jeg konstaterer, at vi har landet en aftale med det her som et element, og når man er aftalepart, står man naturligvis ved det, man har aftalt.
Der er ting, man er mere begejstret for, og noget, man er mindre begejstret for.
Men det er en samlet pakke, som har betydet, at vi kunne lande en liberalisering af planloven, som vi i Venstre synes var en rigtig, rigtig god idé, og som er med til at sikre en bedre udvikling og mere vækst og beskæftigelse.
Og så bliver det en samlet pakke, og som sagt er der elementer, man er mere begejstret for end andre.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-08:
I Enhedslisten kan vi ikke støtte L 42, altså det forslag, vi behandler.
Vi deler den ret omfattende kritik, som Danmarks Naturfredningsforening rejser af lovforslaget.
Først og fremmest synes vi, det er bekymrende, at der lægges op til, at ministeren får bemyndigelse til i ret høj grad selv at fastlægge mulighederne for at klage.
Det betyder, som vi ser det, at Folketinget bliver sat ud på et sidespor, og at ministeren uden de store sværdslag og måske endda uden offentlig bevågenhed kan lave en ændringsbekendtgørelse.
Det er ikke betryggende, og særlig da ikke med den regering, vi har nu, som vi jo har set er parat til at strække sig meget langt – ja, nogle gange ud over grænserne for, hvad man må – for at tilgodese landbruget, og særlig selvfølgelig det konventionelle og industrielle landbrug.
Det er bekymrende.
Som Danmarks Naturfredningsforening også påpeger i deres høringssvar, er det uklart, om klager i forbindelse med landzonetilladelse fortsat er til fuld prøvelse i nævnet, eller om dette også skal være op til erhvervs- og vækstministeren fremover.
Men det må vi stille spørgsmål om i den videre behandling.
Som andre ordførere vist også har været inde på, sker der en voldsom fordyrelse af klagegebyret fra 500 kr. til 1.800 kr.
Som Danmarks Naturfredningsforening også påpeger, er det slet ikke en tilsvarende økonomisk byrde for landbruget, når de skal klage.
Altså, der skal være gebyr på at klage af hensyn til naturen, men omvendt er der ikke noget gebyr på at klage, når naturen truer det industrielle landbrugs interesser.
Dyrt at klage på vegne af natur og miljø; gratis at klage på vegne af det danske industrilandbrug.
Hele dagsordenen med det her lovforslag fremgår egentlig meget fint i bemærkningerne under pkt. 1, hvor der står: »Klagesystemet skal afspejle en bedre balance mellem hensynet til vækst og udvikling over for hensynet til natur og miljø«.
Underforstået: Mere fokus på hensynet til det konventionelle, industrielle landbrug og mindre fokus på hensynet til natur og miljø; mere gylle, mindre fri natur.
Den skævhed manifesterer sig desværre også i Planklagenævnets sammensætning, hvor der med forslaget skal være to sagkyndige med indsigt i vækst og erhvervsudvikling, en kultur- og landskabssagkyndig og kun én sagkyndig i natur- og miljøforhold.
Det tyder jo på, at man ganske håndfast vil sikre, at Planklagenævnet har sit primære fokus på vækst frem for på natur og miljø.
Og når vi snakker vækst her, snakker vi altså om vækst i det konventionelle, industrielle landbrug med alle de konsekvenser, vi ved det har for vores natur og vores biodiversitet.
Carsten Bach (LA), 2016-11-08:
Jeg er glad for, at ordføreren blev på talerstolen, til jeg nåede at få stillet mit spørgsmål.
Spørgsmålet er sådan set det samme, som jeg tidligere stillede til Dansk Folkeparti og Venstres ordfører.
For jeg vil også gerne have hr. Pelle Dragsteds vurdering af, om det er rimeligt, at Danmarks Naturfredningsforening, som hr. Pelle Dragsted selv nævnte for lidt siden, har eneret på indstilling til ministeren i forhold til den fagperson, der skal udpeges på natur- og miljøområdet.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-08:
Nu er det jo sådan, at når der udpeges til den her type af nævn og klageinstanser, er det jo typisk nogle af de toneangivende organisationer på området, som udpeger.
Det ser vi jo på en lang række områder.
Skulle det være sådan, at andre miljø- og naturorganisationer også var inddraget?
Carsten Bach (LA), 2016-11-08:
Det er jo netop i lovforslaget fremsat på den måde, at de fagpersoner, som ordføreren begræder sidder i nævnet udpeget af erhvervene, bliver udpeget af en gruppe af interesseorganisationer, hvorimod fagpersonen på natur- og miljøområdet ensidigt bliver indstillet af Danmarks Naturfredningsforening.
Jeg ved ikke, om det ændrer på ordførerens mening om det.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-08:
Vi er jo ikke med i den aftale, som ligger til grund for det her.
Jeg så sådan set ikke noget problem i, at man udpegede et medlem blandt flere miljøorganisationer som sådan.
Der er nok den forskel, at når vi snakker erhvervet, har de nogle fora, hvor den her slags udpegning kan foregå i fællesskab, og det findes måske ikke i samme udstrækning blandt miljøorganisationerne.
Jeg er hverken miljøordfører eller landbrugsordfører, og jeg er ikke ekspert i præcis, hvordan forholdene er der.
Men jeg vil intet have imod en mere divers udpegning, så længe miljøets og naturens interesser er varetaget tilstrækkeligt, og det er så problemet at de ikke er det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-08:
SF stiller sig på forbrugernes side.
Der er rigtig mange gode ting i det her lovforslag, L 40.
Man kan sige, at det er rigtig snusfornuftigt at modernisere en lovtekst, at få nogle af de nye medier med, hele den digitale dagsorden, at kigge på ord som faxmaskiner osv.
Det er der jo ingen af os herinde som er uenige i, det er bare snusfornuftigt.
Der er i hvert fald sket en meget væsentlig ændring af oversættelsen i forhold til det her ord væsentlig, som flere af mine kollegaer også har været inde på.
Det siger både Forbrugerrådet Tænk og Forbrugerombudsmanden.
Det er ikke bare et ord, det ændrer markant på forbrugernes retsstilling, i forhold til hvad man må sende ud.
Der er, som jeg startede ud med at sige, nogle helt snusfornuftige forbedringer i det her forslag.
Der er rigtig mange gode ting.
Men vi kan altså ikke leve med, at regeringen, som ellers prøver at lægge op til, at man bare implementerer noget EU-lovgivning på det her specifikke område, ikke bruger en mere tekstnær version, som det også er blevet nævnt.
Derfor vil vi stille et konkret ændringsforslag lige præcis på det her område, som handler om, at man laver en tekstnær oversættelse af, hvad der står i direktivet, så vi ikke går længere i forhold til at give nogle rettigheder til erhvervslivet, som til gengæld kan gå rigtig meget ud over forbrugerne og retten til ikke at blive spammet.
Pernille Skipper (EL), 2016-11-08:
Tak for det.
Jeg vil ikke begive mig mere rundt i det amerikanske valg ud over at sige, at jeg da deler statsministerens glædelige udsigt til også at vide en masse om det tyske valg.
Men det, jeg gerne vil tale om, er det kontanthjælpsloft, som statsministeren jo med et flertal herinde har indført, nemlig loftet over, hvor meget man kan få i kontanthjælp og andre sociale ydelser.
Det er det der med, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det tror jeg efterhånden at vi er ved at have været igennem.
Men derudover har Beskæftigelsesministeriet jo også vurderet, at omkring tre fjerdedele af dem, der bliver ramt af kontanthjælpsloftet, slet ikke er arbejdsmarkedsparate.
Det drejer sig om omkring 77.000 mennesker, som ikke kun har det problem, at de er ledige, men som måske også har kræft, en kronisk sygdom eller en psykisk sygdom, som betyder, at de ikke kan arbejde.
For nylig kunne man nemlig i Politiken læse om Lene.
Hun vil helst ikke på førtidspension, hun vil gerne have et arbejde.
Lene har også cerebral parese, hun er spastiker.
Hun kører rundt i en elscooter, hun er dårligt gående, får ofte kramper, kan ikke stå op i længere tid ad gangen og har smerter i knæene og hold i ryggen.
Nu bliver Lene og hendes datter så ramt af kontanthjælpsloftet.
Det koster dem mere 2.100 kr. netto om måneden, og det beløb skal tages ud af et i forvejen stramt budget.
Det barokke er jo, at kommunen har vurderet Lene til at blive fritaget for at blive ramt af 225-timersreglen, fordi hun har et handicap og slet ikke er jobparat.
Alligevel rammes hun af kontanthjælpsloftet for at motivere hende til det arbejde, hun ikke er i stand til at tage.
Det simple spørgsmål til statsministeren er: Hvad er visdommen i det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-08:
Nu er der jo anmeldt en forespørgsel, som finder sted senere i dag, om præcis kontanthjælpsloftet, og jeg tror, at det vil være en god anledning til at komme bredere rundt i den debat, end vi kan inden for rammerne af spørgetiden her.
Det er derfor, vi har lagt et loft over, hvor meget man kan få i kombinationen af kontanthjælp og en række andre ydelser, for at øge det, der hedder forskelsbeløbet.
Der er nogle tal fremme i dag, kan jeg se, som viser, at bestemte typeeksempler nu har 3.500 kr. mere om måneden, end de ville have på kontanthjælp.
Det er det formål, vi gerne vil fremme, også i lyset af, at når vi ser på, hvad det er for nogle folk, der er på kontanthjælp, så kan vi se, at det jo er et spejlbillede af, at vi også har nogle store integrationsudfordringer.
Det er derfor, vi ønsker at føre en politik, hvor vi med en kombination af at lægge et loft og så meget gerne jo også give nogle skattelettelser – det er bl.a. derfor, vi i vores plan har foreslået en jobpræmie – flytter flest mulige mennesker ud af kontanthjælpen.
Så medgiver jeg fuldt ud, at der er folk, der er på kontanthjælp, som i virkeligheden har været på kontanthjælp alt for længe, og derfor er der et udtalt behov for – og det bliver i øvrigt også lettere, hvis vi får antallet bragt ned – at kommunerne så at sige bruger alle de værktøjer, der er i socialpolitikken og beskæftigelsespolitikken, for at tage hånd om de mennesker, der ikke umiddelbart står til rådighed for arbejdsmarkedet, og som jo i virkeligheden derfor ideelt setslet ikke skulle være på kontanthjælp.
Pernille Skipper (EL), 2016-11-08:
Altså, når man hører det svar, undskyld mig, så lyder det, som om Lene, som jeg beskrev her, er sådan et enkeltstående tilfælde.
Jeg minder igen om, at det, vi taler om her, er det element af kontanthjælpsreformen, som er, at tre fjerdedele slet ikke er jobparate.
Derfor vil jeg gerne fortælle om Morten.
Han er enlig far, han er 30 år, Ekstra Bladet har fortalt om ham.
Han har forsørget sig selv stort set hele sit liv.
Han har været chauffør og truckfører.
Hvis han bliver sat over for mange ting på én gang eller deadlines, bliver han svimmel, mister kontrollen med sine ben.
I det hele taget siger hans læge, at han ikke skal arbejde, fordi det kan forværre hans stress og udløse flere epileptiske anfald.
Kontanthjælpsloftet tvinger altså mennesker, som kan blive mere syge af at gå på arbejde, til af økonomisk nød at gå ud og finde et arbejde.
Er det det, der er meningen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-08:
Det står mig ikke klart.
Jeg har gjort rede for, hvad der er filosofien bag kontanthjælpsloftet.
Betyder det, at jeg ikke anerkender, at der er mennesker, der sidder i en vanskelig situation?
Nej, det betyder det ikke.
Jeg ved godt, at det ikke er sjovt at skulle leve af en kontanthjælp, det ved jeg godt.
Og jeg ved godt, at det bliver vanskeligere, ved at der er lagt et loft over den.
Det ved jeg også godt.
Kan man leve på en kontanthjælp også med loftet?
Ja, det kan man.
Så det kan vi godt stå inde for.
Det bedste og mest virksomme socialpolitiske værktøj, vi overhovedet kan tage i brug, er at få flyttet folk væk fra forsørgelse.
Det er det, der er formålet.
Det vil i øvrigt også over tid muliggøre, at de ressourcer, der så er til rådighed – og nu snakker jeg altså ikke om overførsler, nu snakker jeg også om menneskelige ressourcer i de kommunale forvaltninger – kan målrettes de mennesker, der har allermest behov.
Og det er jo den balance, der ligger i den politik, vi har fået gennemført med et flertal i Folketinget, og som det i øjeblikket er lysende uklart om overhovedet vil blive lavet om, hvis der på et tidspunkt skulle komme et skifte.