runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alexander Ryle (LA), 2025-11-06:
Jeg vil gerne lige starte med at sige, at det selvfølgelig er helt rigtigt, at på overvågningsdagsordenen er det jo faktisk ofte LA, som sammen med SF, Enhedslisten og også Alternativet faktisk, går op i beskyttelse af privatlivet.
Men når jeg siger »Socialdemokratiet og andre røde partier« i den her kontekst, er det jo, fordi det typisk er de partier, som gerne vil indføre sådan noget som aldersverifikation, altså gerne vil begrænse adgangen til nogle specifikke sider, og resultatet af det er jeg bekymret for kan føre til mere overvågning.
Men beklager, hvis jeg formulerede mig lidt uklart.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-06:
Jamen så vil jeg bare give ordføreren anledning til at svare på det her med, at der i høringsnotatet ikke bliver talt om frivillighed en eneste gang i svaret fra Digitaliseringsministeriet.
Alexander Ryle (LA), 2025-11-06:
Jeg beklager.
Jeg troede, jeg havde 20 sekunder tilbage til også at svare på anden del af dit spørgsmål, men det nåede jeg ikke.
Jeg var for langsom, tror jeg.
Men det er jo helt rigtigt.
Altså, når vi laver sådan en løsning her, skal den være frivillig, og noget af det, som jeg jo også synes man skal sætte spørgsmålstegn ved, er det her med, om det overhovedet er frivilligt.
Så kan det godt være, at hvis du vil logge ind på en eller anden hjemmeside, kan de sige, at jamen hvis du ikke vil bruge vores app, kan du bare uploade dit pas eller dit kørekort til de her techgiganter eller hjemmesider, der har en løsning, men så er det jo ikke reelt frivilligt, for det er jo meget værre.
Men selvfølgelig skal frivillighed være en central del af det her.
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-06:
Også i Det Konservative Folkeparti går vi meget op i, at vi ikke skal overvåge borgerne og ikke opsamle data om borgerne.
Men når jeg så læser lovforslaget, kan jeg ikke se nogen steder, at der er hjemmel til data høst.
Til gengæld kan jeg se, der står, at brugen af identitetstegnebogen er frivillig.
Så mit spørgsmål til ordføreren er: Er det lovforslaget, som Liberal Alliance har en udfordring med, eller er det en bekymring for den tekniske løsning?
Alexander Ryle (LA), 2025-11-06:
Det er jo både en bekymring for den tekniske løsning og en bekymring for, om vi kan stole på det, vi får at vide.
Det er ikke længe siden, at vi jo kunne læse i pressen, at der med den løsning, man har lavet for at scanne folks sms'er for at undgå svindel, har siddet mennesker og kigget med, selv om det, man havde sagt fra regeringens side, var, at det her er en fuldstændig automatisk løsning, og at der ikke kommer til at være nogen mennesker, der sidder og kigger med i folks sms'er, for det er der ikke hjemmel til.
Men det gjorde man alligevel.
Det kan gå galt på mange måder.
Det kan gå galt, ved at den teknologiske løsning ikke er lavet godt nok, men det kan også gå galt, ved at der sker et eller andet ovre i et ministerie eller en styrelse, som ikke var hensigten, men som sker alligevel.
Derfor er vi nødt til at designe en løsning, som er så fuldstændig privatlivsbeskyttende, at den hverken bevidst eller ubevidst kan misbruges.
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-06:
Men så hører jeg egentlig også ordføreren sige, at det ikke er lovgivningen som sådan, ordføreren er bekymret for, men det, der sker på den anden side af lovgivningen.
Jeg er heller ikke vild med hele historien om sms'erne, men problemet var jo netop, at det ikke overholdt lovgivningen, og så kan man slå ned på det.
På samme måde som vi har fartgrænser, kan vi slå ned på folk, når de ikke overholder lovgivningen.
Så når vi har en lovgivning og lovgivningen er i orden, skal vi jo bagefter sikre, at vi kan slå ned på en løsning, hvis det er sådan, at den ikke overholder lovgivningen.
Er det ikke korrekt forstået?
Alexander Ryle (LA), 2025-11-06:
Det kan man selvfølgelig godt.
Man kan godt implementere noget, og så kan man finde ud af, at det, man har implementeret, ikke var særlig godt, og så kan man rulle det tilbage igen.
Man kunne måske også lige skrue tempoet ned og så lige sikre sig, inden man implementerer det, at vi alle sammen er fuldstændig sikre på, at den teknologiske løsning er god, og at alle de fine tanker, man har skrevet ned i lovforslaget, også bliver realiseret.
Det vil jeg da langt hellere.
Jeg synes nogle gange, når vi digitaliserer vores samfund, at det lige går lidt for hurtigt, fordi man gerne lige vil være lidt mere effektive, men så er der alle mulige andre ting, man går på kompromis med, f.eks. borgernes privatliv.
Birgitte Vind (S), 2025-11-06:
Tak for ordet, og tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Jeg ved godt, hvorfra ordføreren har sin bemærkning, men lige i den her sammenhæng synes jeg måske, det er temmelig malplaceret.
Jeg vil egentlig bare anerkende ordføreren for nogle rigtig gode betragtninger et langt stykke hen ad vejen, og jeg håber virkelig, at vi kan finde hinanden i det her er, for der er jo rigtig god grund til at hjælpe borgerne på vej også med den her digitale tegnebog.
Så jeg vil egentlig bare kvittere over for ordføreren for hans gode bemærkninger – ud over det andet der.
Så tak for det.
Jeg har ikke flere bemærkninger.
Alexander Ryle (LA), 2025-11-06:
Altså, nu er jeg jo nødt til at kommentere på det, ordføreren spørger mig om.
Når jeg er lidt hård mod Socialdemokratiet, er det jo ikke bare, fordi jeg har lyst til at drille.
Så er det jo, fordi man gang på gang indfører ting, som overvåger danskerne.
Vi har haft en tidligere justitsminister, der sagde, at overvågning er frihed.
Jeg tror også, den nuværende justitsminister har sagt noget i den stil.
Man har indført telelogning.
Man vil gerne i EU indføre chatkontrol.
Vi har lavet et sms-filter, hvor vi kigger med i folks sms'er for at se, om der er svindelkampagner i gang.
Der er en PET-lov, hvor man vil samkøre alle mulige data om borgerne.
Den er så ikke blevet indført endnu, men det kan være, den kommer.
Jeg synes, jeg med god samvittighed kan sige, at Socialdemokratiet fører en politik, der overvåger borgerne.
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-06:
Tak for en passioneret tale, og her adskiller vi os jo lidt fra hinanden.
For hvis EU ikke var kommet med det her forslag, kan jeg godt afsløre, at så ville jeg gerne have haft en digital identitetstegnebog.
Jeg har skullet betale for forskellige ting og har skullet identificere mig på YouTube og på Facebook, og der er jeg blevet bedt om at uploade mit pas og mit kørekort, og det pas og kørekort ligger nu hos en eller anden techgigant.
For mig er det en helt anden sikkerhed, hvis de, i stedet for at de skal kunne høste mine data og gemme mine identifikationspapirer, bare kunne få et »ja, det er hende« eller et »nej, det er ikke hende«.
Synes ordføreren ikke, at det giver en lidt større tryghed, at man ikke skal udlevere sine identitetspapirer alle mulige steder, end at der er nogle, der bare kan få et ja eller et nej, i forhold til om den er god nok?
Mette Thiesen (DF), 2025-11-06:
Jeg vil starte med at sige, at jeg simpelt hen ikke ved, hvad det er, ordføreren downloader, for jeg er simpelt hen aldrig nogen sinde stødt på den problematik.
Så den der verden er helt ny for mig.
Jeg går simpelt hen ikke ind på sådan nogle hjemmesider, hvor jeg bliver bedt om at gøre det der, så det må vi lige tage en snak om bagefter.
Det lyder meget spændende.
Den anden ting er så, at i det danske Folketing er vi jo nogle, der er valgt til at passe på danskerne og gøre det, men vi mener er bedst for danskerne.
At man så i Folketinget beslutter sig for, at det måske er noget, man gerne vil have, synes jeg er en anden debat.
Det her er jo noget, der kommer fra EU og skal være en EU-wallet.
Det vil jeg gå så langt som til at sige.
I forhold til om jeg selv ville stemme for det, hvis det kom til afstemning, vil jeg sige: Nej, ikke nødvendigvis.
For jeg synes ikke, det lyder særlig smart – eller måske lyder det lidt for smart – hvis man har det hele samlet på den måde ét sted, og vi har jo allerede en løsning i dag med noget, som fungerer udmærket.
Altså, igen vil jeg sige, at alle de gange, jeg har skullet logge ind et eller andet sted, har jeg skullet bruge mit MitID, og der kan vi også sagtens diskutere, om det var problematisk og alt muligt andet, da man indførte det, men nu har vi det ligesom.
Så nej, jeg er faktisk ikke enig med ordføreren i det.
Og så vil jeg sige igen, at alle de her problematikker i forhold til ældre mennesker og mennesker med handicap osv., der ikke er med på det digitale, synes jeg også skal nævnes.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-11-06:
Man kan jo altid sige, at der er et glidebaneargument, som hr. Alexander Ryle også tit fremfører, og som jeg også synes er væsentligt, altså i forhold til om man vil kunne bruge ting til noget andet i fremtiden.
Hvis man skal kunne bruge den her app til noget andet i fremtiden end det, der står i lovforslaget, så skal lovforslaget jo laves om, og det besluttes kun et sted, og det er her i salen, og heldigvis for det.
Man kan jo ikke beskytte al fremtid mod dum eller dårlig lovgivning.
Det kan jeg ikke stå her og love, men det kræver i hvert fald en fornyet lovbehandling.
Så nej, man kan ikke bare bruge de her identifikationsmidler til noget, som der ikke står beskrevet i lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Og når man nu har en teknologi, som man ikke kan afvise kan bruges til det her, så er det noget hurtigere at begrænse folks grundlæggende rettigheder, f.eks. ved at sige: Hvis du ikke kan fremvise et digitalt pas, kan du ikke få lov til at færdes, og hvis du ikke kan fremvise et vaccinepas her, kan du ikke få lov til at færdes her.
Der kan jo være andre former for social kontrol, som vi har set.
Det, jeg spørger til, er: Vil det her system kunne bruges til de ting, hvis man har de hensigter?
Caroline Stage Olsen (M), 2025-11-06:
Så siger jeg så bare nej igen.
For så ville du også forbryde sig mod forordningen, hvis du lige pludselig begynder at kunne tracke og se, hvor borgere befinder sig.
Så vil det ikke leve op til privacy by design, og så vil vi ikke leve op til forordningen, og derfor vil det ikke kunne fungere.
I forhold til om man kan tage svuptibeslutninger her i salen, vil jeg sige, at så er hr. Lars Boje Mathiesens kritik jo en kritik af den demokratiske proces hernede, og det kan man være uenig i eller synes er ærgerligt.
Jeg kan som udgangspunkt godt lide demokratiet.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-11-06:
Og tak for at adressere mange af de bekymringer, der er blevet rejst, også af mig selv i min tale.
For som ministeren er inde på, er der jo klart nogle fordele, potentielle fordele, ved det her, men det skal bare gøres ordentligt.
Den bekymring, jeg havde helt grundlæggende, og som jeg selvfølgelig også kommer til at spørge om i udvalget, vedrører, at én ting er, hvad der står på papir, i prosa – jeg har jo godt læst den tekst, der blev sendt ud, om hensigterne i det, og det er jo fint – men noget andet er, hvordan det så bliver implementeret.
Én ting er, at ministeren siger privacy by design, men hvordan vil man rent faktisk gøre det?
Hvis vi skal sikre os, at løsningen lever op til de fine ting, der bliver sagt fra talerstolen, og de fine ting, der står, så er vi jo nødt til at have, at der er nogle, der kigger på koden.
Så jeg vil bare høre, hvordan ministeren forholder sig til enten og allerhelst at få en open source-løsning – for så kan alle folk se, hvordan det bliver implementeret, og alle folk kan se, hvad der er og måtte være af usikkerheder og problemer og derved jo også sikkerheden for løsningen – eller i hvert fald at få nogle eksperter, altså eksterne eksperter, til at kigge på koden og vurdere, at den rent faktisk lever op til de gode hensigtserklæringer, der er givet.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-11-06:
Som jeg også sluttede min tale af med at sige, synes jeg bare, at vi skal give los i forhold til at lade eksterne eksperter kigge appen efter i sømmene.
Vi har jo sådan set også haft en høring ude om det her.
Der er jo ikke nogen specielt kritiske røster, heller ikke fra Dataetisk Råd, som jo ellers også har en masse eksperter siddende.
Vi har også haft Dataetisk Råd og andre siddende med i et advisoryboard, mens vi har udviklet den tekniske del af appen – for netop at sikre os, at det her ikke bare er fine ord på et stykke papir, men også er noget, der sker i virkeligheden.
I forhold til det med open source kommer det til at være så open source, som det overhovedet kan være.
Der er nogle designmæssige ting, som vi helst ikke vil have at andre skal kunne gå ind og kopiere, altså at man laver en fake løsning i forhold til digital svindel.
Men alt det, der kan gøres open source, er, så vidt jeg i hvert fald er orienteret, gjort open source.
Men lad os endelig få så mange eksperter ind som overhovedet muligt.
Jeg er kun interesseret i én ting, og det er at skabe tillid omkring den her løsning.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-11-06:
Tak for det.
Det er rigtig rart at høre, og det er vigtigt med tilliden – både herinde i Folketinget, naturligvis, men også ude i befolkningen.
Som vi siger, at hvis folk skal have lyst til at bruge løsningen, skal der være sikkerhed om, at den rent faktisk lever op til de fine ting, der står.
Så én ting er en høring – jeg synes, det er en rigtig god idé at få en eksperthøring, så vi kan blive klogere – men jeg synes, det er vigtigt, at der er nogle, der rent faktisk kigger på kildekoden.
Jeg antager ikke, at det er det, der bliver lagt op til af udvalgsformanden, altså vi skal sidde og gennemgå kildekoden linje for linje, men at vi skal have nogle eksperter i programmering til rent faktisk at se på det – eller som sagt have open source, for så kan alle jo kigge med, inklusive eksperterne.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-11-06:
Jeg tror, jeg holder mig til det, jeg sagde først.
Jeg er sådan set enig i ordførerens betragtninger.
Kildekoden til den app, der installeres på brugernes enheder, vil så vidt muligt gøres offentligt tilgængelig, og det vil kildekoden til de bagvedliggende komponenter så vidt muligt også – med det eneste men, at der selvfølgelig ikke må være en måde at kunne svindle med løsningen på.
Men jeg er som udgangspunkt generelt tilhænger af open source-teknologi, og det skal vi også gøre brug af her.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Tak til ministeren.
Jeg starter lige med at citere § 2, stk. 9, hvor der står, at det er »en mobilapplikation, som gør det muligt for en bruger at lagre, forvalte, validere og dele beviser«.
Så bliver jeg nødt til at sige noget igen.
Der er jo f.eks. ens alder, og der kan man lave den her rød-grøn, som vi er blevet vist og blevet solgt idéen på, men hvad med de beviser, som kræver mere end bare den umiddelbare førstegangsanalyse?
Hvad med mit pasnummer, hvad med tidspunktet for, hvornår mit kørekort udløber, og hvad med alle de her andre ting?
For det er jo ret essentielt i forhold til det her sikkerhed, som man går omkring den varme grød med fra regeringens side.
Hvor bliver de her beviser lagret?
Bliver de lagret ved brugeren selv, altså ved mig, som har tegnebogen, eller bliver de lagret i en af de andre sikkerhedsting, vi har sat ind i det?
Det vil jeg gerne lige vide.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Coronapasset var også frivilligt.
Der var ikke noget tvang.
Det var ikke noget, man skulle have, men hvis du ikke havde det, var der en lang række grundlæggende rettigheder, som du som borgere i det danske samfund lige pludselig ikke havde mere.
Det er jo deri, bekymringen ligger.
Det ville selvfølgelig være frivilligt, om man ville bruge det, men hvis man ikke gjorde det, lå der faktisk en begrænsning, i forhold til hvad man kunne.
Dina Raabjerg (KF), 2025-11-06:
Jamen tak for det svar.
Jeg noterer mig, at ordføreren synes, det er bedre, at man i visse sammenhænge skal udlevere en kopi af sit pas og sit kørekort fysisk på et stykke papir, så nogen kan gemme det, frem for at man uden at udlevere det kan verificere, hvem man er.
Det tager jeg ad notam.
Den anden ting er, at jeg egentlig gerne vil høre, hvor i det her lovforslag ordføreren ser at der er tvang.
For det nævner ordføreren flere gange, og det forstår jeg ikke.
Mette Thiesen (DF), 2025-11-06:
Jeg vil sige to ting.
Nummer et er, at jeg simpelt hen ikke ved, hvad det er for nogle hjemmesider.
Jeg er som sagt simpelt hen ikke stødt på de hjemmesider, så jeg glæder mig til at høre fra ordføreren, hvad det er, ordføreren tumler rundt med, hvor det er sådan, at man skal levere en kopi af sit pas.
Jeg er bare ikke stødt på det.
Det vil jeg meget, meget gerne høre om.
Jeg synes sådan set heller ikke, at det er problematisk, at man har et id-kort med, når man som ungt menneske f.eks. skal købe alkohol eller noget andet.
Det synes jeg sådan set er ganske udmærket.
Så kan vi have en anden snak, i forhold til om det skal være en voksen købmand eller en ungarbejder, der skal sidde og tjekke det.
Jeg synes sådan set, at det skal være den voksne købmand, og det er så det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti.
Der har ligesom været en præmis herinde om, at det er en forordning, og at så skal vi bare indføre den.
Men altså, i forhold til forordninger kan vi jo som dansk Folketing sige, at vi har nogle problemer med nogle sikkerhedshensyn, og at derfor udskyder vi implementeringen af det.
Jeg vil sige, at jeg godt kan mærke, at det er svært at nå ind til Socialdemokraterne, i forhold til hvornår man overtræder borgerrettigheder, så hvis jeg nu ser bort fra Socialdemokraternes holdning til det, er der vel et bredt Folketing, som nu har vist rigtig mange sikkerhedsproblematikker?
Så er der ingen tvivl om, at hvis det var et fuldstændig sikkert system, kunne der være mange fordele i at kunne vise det; det er superfint.
Mener Dansk Folkeparti ikke, at regeringen burde være sit ansvar voksent på et område som det her og gå ned til EU – de har formandskabet – og sige, at vi har nogle sikkerhedsproblematikker, at nu orienterer vi jer, det skal vi jo, og at vi ikke har tænkt os at implementere det her nu, og så giver Folketinget ordentlig tid til forhåbentlig at finde en god løsning, der kan virke, eller for den sags skyld finde frem til, at det her ikke er noget, vi ønsker, og at derfor skal det skrottes?
Mette Thiesen (DF), 2025-11-06:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Kim Edberg Andersen.
Jeg synes, det faktisk er ret bekymrende, at vi har så stor en del af det danske Folketing, der fuldstændig bare klapper hælene sammen og kører derudad, nærmest uden at stille spørgsmål overhovedet, hvis det kommer fra EU.
Det synes jeg er ret bekymrende.
Jeg synes jo også, det er vigtigt at have med i den her debat, som det faktisk blev nævnt fra Liberal Alliance tidligere, at hvis man så laver det her som den her meget, meget smarte løsning til at komme ind på de her hjemmesider, vil vi se en eksplosion i forhold til vpn-løsninger, altså hvor man omgås det her, eksempelvis unge mennesker, og at så ender de et meget, meget dårligere sted.
Så jeg er nødt til at sige, at der er rigtig, rigtig mange ting, som vi skal være bekymrede over med det her, men altså, implementerer man noget, bare fordi det kommer fra EU, så synes jeg netop ikke, man er sit ansvar voksent, for det er trods alt stadig væk danskerne, der har valgt det her Folketing, ikke dem, der sidder nede i EU.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-06:
Jeg er enig.
Altså, det her blev jo kaldt pornopasset sådan internt og i folkemunde længe, fordi det var det her id til, hvornår unge mennesker skulle kunne se porno, og man kan sige, at i forhold til det finder de da en løsning rundt om det; det er jeg da sikker på.
Altså, unge mennesker er da meget mere digitale, end vi er, så det løser vi ikke med det her.
Så er der alle problematikkerne med alle de andre offentligt udstedte identifikationspapirer, tilladelser, og hvad man nu ellers kan have, der kan komme ind i det her, hvor jeg simpelt hen mangler et svar på, hvem der logger det her.
Er det noget, jeg logger selv og så udsætter mig for risikoen for at blive hacket på min telefon, eller er det noget, som, imod det, vi har fået fortalt, staten har tænkt sig at logge for at kunne sikre, at vi ikke misbruger det?
Mette Thiesen (DF), 2025-11-06:
Jeg tror endda, at Ekstra Bladet kaldte det »LemID«.
Altså, igen vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig med ordføreren.
Jeg synes, der er nogle åbenlyse problematikker, og jeg vil gerne gentage det, jeg sagde før, for det føler jeg meget, meget stærkt for.
Børn skal ikke se porno.
Porno er lavet af voksne til voksne, og det skal børn ikke se – punktum!
Altså, den er bare ikke længere.
Men der har vi altså den udfordring som forældre at lære vores unge mennesker, at det der skal man altså være noget mere voksen for at se, og igen: Jeg er dybt bekymret for de her vpn-løsninger, altså at man simpelt hen kommer ud på det mørke web og alt muligt andet og ser noget, som er tusind gange værre end det andet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Lad mig gøre det fuldstændig klart: Vi siger nej til mere kontrol og mere overvågning af borgerne.
Regeringen vil nu indføre mere kontrol og overvågning.
Man kalder det den digitale identitetstegnebog.
Men lad os nu bare være fuldstændig ærlige omkring det her.
Det er ikke en service; det er et digitalt fængsel forklædt som fremskridt.
De siger, det handler om sikkerhed, men det handler reelt om kontrol.
For når staten får adgang til alt, ejer du ikke længere dit liv; så ejer staten dig.
Vi skal ikke acceptere, at frihed bliver noget, man skal logge ind for at få; at du skal godkendes for at kunne eksistere, for at leve.
Frihed skal ikke gives af staten.
Den skal beskyttes mod staten.
Som altid siger man, det er for vores egen skyld.
Men det er sådan, det altid starter.
Kontrol begynder som bekvemmelighed, som noget praktisk og som noget smart.
Og pludselig er du registreret, du er målt, og du er vurderet, hver gang du bevæger dig, hver gang du handler, hver gang du stemmer, og hver gang du ytrer dig.
Man kan lynhurtigt gå fra »kan« til »skal«.
Det så vi under coronaen, hvor man fuldstændig horribelt indførte coronapas, som delte folk op, og man skulle have en digital godkendelse, for at man kunne bevæge sig frit rundt i samfundet.
Det her system kommer til at kunne gøre nøjagtig det samme.
Og jeg kan undre mig over, at så mange partier sådan naivt har den forestilling, hvor man siger: Uh nej, det kunne vi aldrig forestille os det kunne bruges til.
Så har man glemt, hvad der skete for bare 5 år siden.
Har vi tillid til staten; har vi tillid til regeringen?
Det har tydeligt vist sig, at de ikke har styr på overvågning.
De ting, som de implementerer, indeholder mere overvågning og indeholder mere kontrol af os borgere.
Og vi har set, hvad der sker i andre lande.
Kina har nu et socialt pointsystem, og Danmark følger stille og roligt trop uden respekt for privatlivet og uden at spørge folket, om de ønsker mere kontrol og mere overvågning.
Så i Borgernes Parti siger vi klart og tydeligt: Stop det her!
Nej til den digitale identitetstegnebog, nej til statens totale overvågning af befolkningen, og nej til et samfund, hvor alt bliver målt og kontrolleret.
Vi kæmper på vegne af rigtig mange borgere for et frit Danmark, et sted, hvor privatlivet er en ret og ikke en luksus, hvor staten igen bliver folkets tjener og ikke folkets vogter.
For hvis vi ikke siger fra nu, er det ikke teknologien, der kommer til at styre os.
Det er staten, der kommer til at styre os.
Lad mig gøre det meget klart: Frihed er ikke noget, vi får.
Det er noget, vi forsvarer.
Og borgerne derude kan regne med, at Borgernes Parti kommer til at tage den her kamp sammen med borgerne.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Jeg er meget bekymret over, at det her går fra »kan« over til »skal«.
Vi har set det tidligere med f.eks. nemkonto eller andre ting, som lige pludselig fra noget, man kunne have, bliver til et krav fra myndighedernes side.
Kan ordføreren for SF ikke se, at der er nogle farlige træk og retninger, i forhold til at det her ret hurtigt, når systemet er der, går fra »kan« til »skal«?
Det kan et flertal i Folketinget jo hurtigt beslutte, og så har du nogle problemer; så har du nogle kontrolsystemer omkring nogle borgere, som de måske ikke har ønsket.
Men lige nu, når det bliver præsenteret, lader man, som om det skal være frivilligt.