runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-27:
Jeg beklager, at jeg var langsom til at trykke mig ind.
Jeg kan egentlig godt forstå den tankegang, fru Zenia Stampe har; men i forhold til at skyde ulve har vi jo nogle svar fra Justitsministeriet, som vi fik tilbage i 2018 eller 2019, om drab af ulve i de forskellige europæiske lande.
Og et drab på en ulv, om det så er i Danmark, i Tyskland eller i Slovenien, er jo et drab på en ulv – bortset fra at vi har så mange færre ulve her i Danmark, end de har de andre steder.
Så det er bare rationalet bag straf og kriminalitet, som jeg ikke helt forstår.
Zenia Stampe (RV), 2021-04-27:
Jamen det er jo, fordi man kun sammenligner strafferammerne.
Men jeg har ikke set, at der er en direkte sammenligning mellem, hvad man får af straf i Danmark for at skyde en ulv, i forhold til hvilken straf man får i Tyskland eller Sverige for den sags skyld.
Og det er jo der, jeg tænker, at det da er fornuftigt at ramme det samme strafniveau for at skyde en ulv i Tyskland og Sverige og Danmark – ud over at vi selvfølgelig selv tager stilling til, hvor alvorlig kriminaliteten er osv.
Men jeg synes, det lyder fornuftigt at ramme det samme niveau.
Jeg har bare en teori om, at når man har strafferammer på helt op til 6 år, er det nok ikke bare for at skyde en ulv; så handler det måske mere om trofæjagt, som vi ikke helt har den samme mulighed for herhjemme, i hvert fald ikke på fredede dyr.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-27:
Faunakriminalitet er nok noget, som de fleste forbinder med sortbørshandel med truede dyr på den anden side af Jorden.
Men faunakriminalitet foregår også i Danmark.
Det sker under lyssky forhold, hvor nogle banditter tager livet af eksempelvis store rovfugle eller ulve.
Men det er også smugleri af sommerfugle.
Det slipper forbryderne ofte alt for nemt af sted med, ofte uden at det bliver opdaget.
Det har selvsagt store konsekvenser for de mest truede af vores arter, og derfor vil jeg også rigtig gerne rose SF for at sætte natur- og faunakriminalitet til debat i dag.
Men der er fortsat en række uklarheder, som vi i Enhedslisten har brug for at se nærmere på: Hvilke arter og hvilke truede og vilde dyr dækker det over, når SF sammenligner strafferammen for natur- og faunakriminalitet i Sverige, Finland og Tyskland med den strafferamme, som vi har i Danmark?
Derudover er det for os afgørende, at straffe for natur- og faunakriminalitet ses i de rette proportioner i forhold til andre former for kriminalitet, ligesom vi også bør se på andet end det, der vedrører overtrædelser af jagtloven.
I Enhedslisten mener vi, at det vil være helt oplagt at tage udgangspunkt i CITES-konventionen om international handel med udryddelsestruede vilde dyr og planter.
Skal det at fælde en spættes træ eksempelvis også omfattes af det her?
Det er der i den grad brug for, for det har store konsekvenser for vores natur, og det håber jeg vi kan finde enighed om i en fælles beretningstekst.
Mona Juul (KF), 2021-04-27:
Tak for det, tak for ordet, og tak til forslagsstillerne.
Kan man forestille sig »Elefantens Vuggevise« uden elefanten, næsehornet, zebraen, tigeren og det lille flyveegern med lodne ben?
Nej, det kan man ikke.
Lige så lidt som man kan synge »Jeg ved en lærkerede«, uden at der er lærker.
Jeg vil gøre det helt kort.
Jeg står på dyrenes side.
Ingen skal uoverlagt, uden formål eller legitim begrundelse og slet ikke for morskab eller egen vindings skyld dræbe fredede dyrearter.
Dyr, der måske udryddes, og aldrig kommer igen.
Vi er i forvejen i gang med et massedrab, som ikke er set siden dinosaurerne, på et utal af arter.
Biodiversiteten og naturen er presset, og dyrene får mindre og mindre plads.
Det er totalt uacceptabelt at slå fredede dyr ihjel – om det er en vild ulv, en rovfugl eller en smuk sommerfugl; om det er nedskydning af arter i fredningsperioder uden for jagttider eller decideret krybskytteri.
Det er en alvorlig forbrydelse, og det skal straffes hårdt.
Og nej, vi taler selvfølgelig ikke om fejl, dumhed eller uheld.
Den danske strafferamme blev fastlagt tilbage i 1984 og er for længst overhalet af vores nabolande.
Således er den maksimale straf på 2 år.
Det er blandt de laveste i vores del af verden.
Mange tror måske, at det kun er netop de her elefanter, tigere og næsehorn, der skydes og handles og smugles, men det er det bare ikke.
Desværre sker de fleste forbrydelser på dansk jord nok ofte, uden at vi faktisk opdager det.
Og her er jeg helt enig med forslagsstillerne i, at dette kombineret med de nærmest latterligt lave straffe giver et alt for lille præventivt signal, ja, faktisk nærmest latterligt lidt.
Lad os lave det om.
Vi vil ikke her og nu lægge os fast på hverken niveau eller eventuel fratagelse af jagttegn, om end det forekommer som helt rimelige strafelementer, som jægerne i øvrigt helt af sig selv bakker op om.
For ordentlige jægere opfører sig ordentligt.
Men Konservative støtter helhjertet en indsats mod drab på fredede dyr.
Det kommer vi gerne med konkrete input til over for regeringen, der forhåbentlig med det her beslutningsforslag i baglommen også pålægges at komme i gang.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-27:
Tak for det.
Forslaget her handler om at skærpe strafferammen for natur- og faunakriminalitet til et niveau, som kan sammenlignes med Danmarks nabolande, dvs. en strafskærpelse, og det er jo interessant.
Forslagsstillernes eget parti, SF, fortæller ofte om, hvor bekymrede de er over en tendens til at løse alle problemer med kriminalitet ved at indføre strengere straffe, og SF tror på en afbalanceret retspolitik, hvor forebyggelse spiller en vigtig rolle.
Nu kræver forslagsstillerne så markant højere straffe for kriminalitet begået mod naturen og faunaen, og der er ikke noget om forebyggelse i forslaget.
I Nye Borgerlige mener vi bestemt, at mennesker, der begår lovovertrædelser, skal straffes, men det er interessant, at SF på den ene side anklager borgerlige regeringer for systematisk svigt af forebyggelse som redskab og så fremsætter et forslag her om markant højere straffe.
Det er muligt, at der dømmes for lave straffe i nogle sager, men det er også et problem, vi kender fra mange andre former for kriminalitet, og jeg vil sige, at når jeg ser på nogle af de straffe, der er nævnt her i bemærkningerne til beslutningsforslaget, så synes jeg også, at de er lave, men spørgsmålet er, om det er strafferammen, der er problemet.
Nu kan jeg jo selvfølgelig ikke udtale mig om de konkrete sager, men som forslagsstillerne nævner i bemærkningerne til forslaget, er strafferammen i dag helt op til 2 års fængsel, og forslagsstillerne nævner som eksempel, at strafferammen i Norge for ulovlig nedlæggelse af vilde dyr er 6 års fængsel, og det synes jeg lyder voldsomt.
Så jeg er enig i, at det virker til at være nogle lave straffe, der bliver udmålt, men jeg tror ikke, at det er et spørgsmål om, at vi skal hæve strafferammen.
Derfor kan Nye Borgerlige ikke støtte beslutningsforslaget.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-27:
Nye Borgerliges ordfører taler om det forebyggende.
Kan netop det her ikke også være forebyggende, netop når vi f.eks. ser overlagt giftmord på rovfugle, hvor det jo drejer sig om mennesker, der ved, hvad de gør, og hvilken gift de skal lægge ud for at dræbe de her rovfugle?
De ved, at der er en meget lille chance for at blive fanget, når man gør det her, for ofte finder vi ikke engang ud af det, fordi de her vilde fugle falder ned steder i naturen og bliver spist af andre dyr, så vi ikke ser, hvad det egentlig er, der er foregået.
Selv når det så bliver opklaret, er der en meget lille straf.
Det at øge en strafferamme kan også være med til at have en præventiv effekt.
Jacob Jensen (V), 2021-04-27:
Det var bare for at udfordre den præmis, SF stiller op, om, at der skal være mulighed for det, hvis man har lokalt flertal.
Den præmis gælder altså kun i visse situationer og i de tilfælde, hvor man her i huset beslutter sig for, at man skal have lov til at gøre det.
F.eks. er der i mit vindmølleeksempel også negative konsekvenser; der kan være lysglimt og andre ting, som har en negativ påvirkning på miljøet, og hvad ved jeg, men der må man altså ikke lokalt gå ind og sige nej, mens man gerne her må i det her tilfælde.
Så der er altså, som SF ser det, en begrænsning i forhold til det kommunale selvstyres vidde.
Lea Wermelin (S), 2021-04-27:
I forhold til miljøzonerne, som jeg var inde på, og hele problematikken omkring dieselkøretøjer citerede jeg jo selv WHO med hensyn til den kræftfremkaldende effekt, som det kan have.
Og det er jo netop derfor, vi også har haft fokus dels på den tunge trafik, hvor der nu er fremrykning på trinkravene, dels på håndhævelsen.
I forhold til nulemissionszonerne har vi jo fået konceptnotatet fra Københavns Kommune, og der blev også dér peget på behovet for mere dialog mellem kommunen, Miljøministeriet og Transportministeriet, i forhold til hvordan man rent faktisk konkret ville kunne gøre det.
Så siden vi mødtes sidst, er der blevet lavet et godt stykke arbejde i Københavns Kommune, men der er altså fortsat elementer, som skal undersøges.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-27:
Nu taler ministeren meget om finansiering, og jeg spekulerer på, hvad det er, der koster noget.
Altså, man kunne bare give dem muligheden for det i det mindste.
Så kan de jo lade være med at gøre det og lade være med at betale, hvis de ikke vil, men man kunne jo godt give dem muligheden for selv at finansiere det.
Lea Wermelin (S), 2021-04-27:
Nu bliver der spurgt til det her med finansiering, og sådan er det jo med en række af de ting, vi gerne vil – også på det grønne område.
Vi har rigtig mange ambitioner, og jeg synes også, at vi er nået utrolig langt, ikke bare i forhold til det emne, som vi diskuterer i dag, men også, når vi kigger på klima, miljø, natur og nogle af de ting, som vi jo også har fået et grønt mandat fra danskerne til.
Men når det kræver finansiering, er det jo bl.a. i forhold til det provenutab, der er, i forhold til den håndhævelse, der skal være på miljøzonerne, som jo ligger statsligt.
Så det er noget, man skal finansiere, og det er da klart, at det havde været nemmere, hvis man ikke skulle det.
Men det er nu engang den måde, det fungerer på.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-27:
Man kan i hvert fald sige, at Socialdemokratiets ordførers partikollega lige ovre på rådhuset, nemlig overborgmester Lars Weiss, har spurgt og bedt om, om ikke han kan få lov til at lave nulemissionszoner.
Det har han, fordi det er en måde, som man kan sænke CO 2 -udslippet på, og en måde, hvor man kan presse de biler, vi gerne vil have, frem.
Jeg vil gerne høre ordføreren: Hvorfor er det, at Lars Weiss og jo sådan set også borgmestre og byrådsmedlemmer i alle andre byråd ikke skal have den mulighed nu?
Camilla Fabricius (S), 2021-04-27:
Tak for spørgsmålet, og også tak for at fremsætte beslutningsforslaget.
Det er grundlæggende, som overborgmesteren også har klargjort, rigtig væsentligt, at vi får arbejdet med, at også danskere i byerne kan trække vejret rigtig frit, og at det ikke skal være med fare for deres liv.
Når vi har peget på, at vi skal have kigget lidt mere på det, er det jo også, som ministeren siger, fordi der er noget økonomi forbundet med det.
Vi er altså nødt til at finde en model, som er rentabel, og også sammen finde en finansiering til at komme i mål med det.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-27:
Jeg synes jo, at det haster – både den grønne omstilling, men jo også at undgå, at 900 mennesker dør årligt af sundhedsskadelige partikler fra trafikken.
Men så lige et spørgsmål mere her i den anden ende: Er ordføreren enig i, at nulemissionszoner sådan set kan være med til faktisk at skubbe på den grønne omstilling, ved at varebiler og busser og andre jo for at kunne komme ind i nogle områder – det kunne aktuelt være nemlig.com's biler, som jo kører rundt nu – faktisk kommer til at køre på el?
Camilla Fabricius (S), 2021-04-27:
Der er i hvert fald noget, der tyder på, at når man laver restriktioner på den her måde – der er også eksempler på det i større byer i Tyskland, Freiburg og andre, som i virkeligheden har nogle bymidter, som kan noget andet, og hvor transporten ind til midten bliver foretaget af nogle andre – så giver det mening at kigge på, hvilken vej vi skal gå.
Det er jo også noget af det, vi kan diskutere i udvalget.
Og jeg er helt sikker på, vi får lavet en god løsning, som jo også kan være varig.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-27:
Tak, og tak for talen.
Nu nævnte ministeren tre gange i sin tale, at et af problemerne ved at støtte det her forslag var mangel på finansiering, og da jeg spurgte til, hvad det var, der skulle finansieres statsligt, så handlede det om provenutab på håndhævelse.
I og med man bruger det så tydeligt som argument, vil jeg godt høre: Hvad er det beregnede provenutab på håndhævelsen?
Camilla Fabricius (S), 2021-04-27:
Der kan jeg lige så godt sige, at jeg må blive spørgeren svar skyldig.
Men jeg synes da, vi skal diskutere det i udvalget, og så kan vi jo stille ministeren spørgsmålet.
Når man griber ind over for den måde, kommunerne er organiseret på, og ser på, hvad det er, en omlægning af køretøjer på den måde vil kunne gøre, så vil der måske også være noget udfasning, der sker hurtigere.
Men der må jeg blive spørgeren svar skyldig.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-27:
Mange tak.
Og tak for talen.
Er ministeren i tvivl om, at udledning fra dieselbiler medfører en betragtelig sundhedsrisiko for danskerne i mange byer?
Og hvis ministeren ikke er i tvivl om det, hvorfor er det så nødvendigt at undersøge det mere?
Lea Wermelin (S), 2021-04-27:
Ud over spørgsmålet omkring tidsplanen var jeg jo inde på, at der også er omkostninger, altså finansiering, som skal findes i fællesskab, og det er jo også det, der er fremgået af den fælles tekst, som vi blev enige om, også i forbindelse med grøn vejtransport, altså at når vi i øvrigt er enige om finansieringen, er vi sådan set enige om den ambition, der ligger dér.
Så var jeg også inde på, at i forhold til nulemissionszonerne har Københavns Kommune jo været i gang med at kigge på det her konceptnotat, som vi har fået ind i Miljøministeriet og Transportministeriet, og der ligger jo fortsat en række elementer i det, som skal undersøges.
Så siden vi diskuterede det sidst, er der rent faktisk sket også en række ting på den dagsorden, men der er fortsat behov for at få dykket ned i det.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-27:
Tak for det.
Og tak for ordførerens brændende tale.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren og Venstre har en smertegrænse, i forhold til hvor meget råstof vi kan tage op af jorden?
Altså, lige nu tager vi fire gange så meget op, som vi faktisk kan tage op, hvis ikke vi vil udtømme ressourcerne i forhold til vores fremtid.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-27:
Grænsen ligger jo da i hvert fald der, hvor vi ikke kan tage mere op, end der er.
Men det er jo et lidt flabet svar.
Altså, vi har brug for råstoffer, og derfor er det også vigtigt, at vi får kortlagt, hvor meget vi helt præcis har tilbage.
Det er der jo nogenlunde et overblik over, men vi skal mere end 12 år frem.
Vi skal have det lange lys på og se det med en tidshorisont på 30 år, 40 år; så skal vi se på, hvordan vi kan få samfundets behov dækket inden for den tidshorisont.
Der forudser jeg da, at graden af genanvendelse vil stige kraftigt i de kommende år, altså fordi vi bliver bedre til det, og det er vi nødt til at blive.
F.eks. i hovedstadsområdet slipper de jomfruelige råstoffer jo op om få år.
Der er noget, der tyder på, at om 6-7 år er der ikke mere at hente i hovedstadsområdet, og Sjælland følger ret hurtigt efter, hvorimod Nordjylland er ret godt kørende med råstoffer.
Men jeg har ikke sådan nogen fast grænse for, hvor meget vi kan grave op.
I sidste ende kan man også tale om import af råstoffer, men det er jo heller ikke løsningen, for så eksporterer vi egentlig bare problemet.
Så vi skal prøve at finde en national plan, der tilgodeser Danmarks behov for råstoffer.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-27:
Altså, langt hen ad vejen er vi jo enige, men er det acceptabelt, at vi måske om 50 år, om 100 år ingen råstoffer har i jorden?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-27:
Nej, det er en styg tanke.
Men jeg tror til gengæld også – når man ser på verdenshistorien og menneskets opfindsomhed, når der er knaphed – at nød lærer nøgen kvinde at spinne, og hvad vi har, altså at vi om 50 år har nogle helt andre metoder, sådan at vi dækker vores behov på andre måder, måske med 100 pct. genbrug osv.
Og det er jo der, vi skal hen.
Men i de kommende mange år har vi stadig væk brug for en vis grad af jomfruelige råstoffer, og det er det, vi taler om at få planlagt bedre, altså så vi strækker det, vi har tilbage, meget længere.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-27:
Nu har regeringen jo siddet i snart 2 år, og tillykke med det, men til trods for det er der jo fortsat ikke blevet indført skærpede miljøzoner i Danmark.
Det står ellers i forståelsespapiret, som vi jo sammen har lavet.
Jeg kunne rigtig godt tænke mig, hvis miljøministeren ville forklare både mig og resten af Folketinget, hvornår det er, man har tænkt sig, at vi faktisk skal få skærpet miljøzonerne, som der jo er et stort ønske om, bl.a. hos Københavns overborgmester.
Lea Wermelin (S), 2021-04-27:
Jeg kan sådan set sagtens forstå spørgsmålet, for det er jo rigtigt, at vi har lavet et fælles forståelsespapir, og det står vi også ved.
Vi har også senest her i den aftale, vi lavede omkring grøn vejtransport, genbekræftet, at vi deler den her ambition.
Men som jeg også var inde på, har vi også taget en række initiativer allerede, så selvfølgelig er det noget, som vi arbejder med.
Jeg nævnte det her med miljøzonerne i forhold til den tunge trafik, hvor vi har fremrykket trinindfasningen, at vi har fået en bedre håndhævelse, og at vi har vedtaget lov om brændeovne.
Så vi har taget fat på problemet, men der er jo ikke nogen tvivl om, at vi også skal tage nye skridt, og det håber jeg selvfølgelig vi kan gøre sammen med forslagsstillerne.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-27:
Jeg fik desværre ikke helt svar på mit spørgsmål om, hvornår vi så skal have skærpede miljøzoner, så det også gælder de ældste dieselbiler.
Men det, jeg egentlig ville høre mere om her i anden runde, er, hvad det egentlig er, ministeren mangler at vide, for i den beslutningstekst eller beretningstekst, som vi vedtog sidste år, blev der jo lagt op til, at der var nogle forskellige ting, der skulle undersøges.
Hvad er det, som ministeren mere mangler at finde ud af?
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-27:
Jeg tvivler ikke på, at det vil koste et eller andet, men jeg ville nok tro, at de sundhedsudgifter, der ville være i forbindelse med at behandle folk for de skader relateret til dieselbilernes udledning, vil dække det i stort omfang .
Så jeg kan slet ikke forstå argumentet om manglende finansiering.
Nu taler ordføreren også om, at det er komplekst med hensyn til partikelforureningen og forureningen i byerne.
Det er jo rigtigt.
Det er det jo.
Ja, det er også et problem, som vi skal forholde os til, men det er jo ikke det, som det her beslutningsforslag handler om.
Det her beslutningsforslag handler jo om dieselbiler, og der vil jeg høre: Hvordan kan det være, at problemerne med at begrænse partikelforureningen i forhold til brændeovne skal forhindre os i at gøre det i forhold til dieselbiler?
Camilla Fabricius (S), 2021-04-27:
Jamen når vi samlet set gerne vil give danskerne renere luft, renere vand og renere fødevarer, handler det jo om at prøve at vise: Hvor er det så, vi har grebet ind, og hvor er det, vi sammen har skabt en retning?
Men spørgeren har jo fuldstændig ret i, at vi jo også er nødt til at se på, hvordan vi får nedbragt antallet af dieselbiler, og det er jo også det, som jeg peger på, nemlig at vi er nødt til at få kigget på det sammen.
Så det synes jeg ikke der er noget problem i at påpege.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-27:
Den lyder jo desværre ikke som noget, der hjælper de folk, som lider af sundhedsskadelig partikelforurening fra benzin- og dieselbiler i dag.
Men et andet spørgsmål er, at Venstre jo før har været med til at stramme reglerne omkring miljøzoner.
Hvorfor stoppe her?
Hvorfor ikke også give kommunerne mulighed for – det må alt andet lige være dem, der kender deres byer bedst – at indrette og skærpe de miljøzoner, som det jo bl.a. er foreslået af Lars Weiss i København?
Jacob Jensen (V), 2021-04-27:
For det er jo rigtigt, at vi har været med til det tidligere, og derfor vil jeg også gerne sige, at det kan være et element.
Jeg har bare den helt grundlæggende tilgang til det, at jeg langt hellere vil gøre det ad en positiv vej end at gøre det ved at bruge pisken.
Jeg vil meget hellere lave nogle muligheder for, at man kan begrænse partikelforureningen, end at begrænse mobiliteten.
Men jeg er selvfølgelig åben over for at diskutere de her ting, og det er, som ordføreren for Enhedslisten også siger, jo ikke noget, som har ligget os fjernt tidligere.
Zenia Stampe (RV), 2021-04-27:
Det korte af det lange er jo, at der er en del borgere i de store byer, som er stærkt belastet, irriteret og generet af luftforurening, og der er så også et flertal, tror jeg godt man kan sige, af partier og politikere i de store byer, der gerne vil gøre noget ved det.
Det er jo et forslag fra Københavns Kommune, som vi bærer ind i dag, og som jeg sådan set tror der meget nemt kunne komme flertal for i Københavns Kommune.
Må jeg så godt høre, hvad hr. Jacob Jensen og Venstres svar er til de borgere, der bor i København eller Aarhus eller Odense eller andre storbyer, som det her kunne være relevant for: Hvad er Venstre og hr. Jacob Jensens forklaring på, at deres politikere ikke må gøre noget for at skabe en renere luft i de byer?
Hvad er forklaringen eller svaret på det?
Jacob Jensen (V), 2021-04-27:
Det må de da gerne gøre.
Det står da enhver frit for.
Jeg synes bare, at det, der er det vigtige her, er, at vi også kigger på det i en national kontekst.
For mobilitet handler ikke kun om et lokalt område; det handler også om, hvordan vi, og nu taler vi eksempelvis om vores hovedstad, kan komme til og fra.
Der er jo tusindvis af arbejdspladser, som også skal serviceres af arbejdskraft, og derfor tænker jeg, at vi hellere, i stedet for at lægge en begrænsning på den mobilitet, som jeg synes vort land har stor glæde og gavn af samfundsøkonomisk, skal give nogle muligheder for, at man så netop kan undgå at køre ind, både at man undgår at køre ind med de allermest forurenende biler, altså typisk de ældste i bilparken, men også at man har nogle muligheder, som jeg nævnte før, for at parkere uden for byen og bruge S-togsnettet eller metro eller andet.
Det er jo nogle af de muligheder, vi har, foruden de andre ting, vi allerede har sat i gang.
Jeg er også stærkt i tvivl om, hvorvidt en bestemt zone på eksempelvis 1 km har en stor betydning for den samlede luft- og partikelforurening.
Det tror jeg altså ikke den har.
Zenia Stampe (RV), 2021-04-27:
Men vi har jo lavet en masse tiltag, der skaber alternativer til, at man skal komme med sin gamle forurenende øse ind i f.eks. København.
Der er jo kommet en metro.
Så hvis vi skal endnu længere, skal vi jo begynde at bruge de lidt hårdere instrumenter, for vi har taget alle de gode i brug, og vi kan bare konstatere, at der stadig væk er nogle, der pendler ind i forurenende biler.
Der må man jo så bare spørge hr. Jacob Jensen, om hensynet til dem, der kommer kørende ind i en gammel dieselbil, der forurener, er vigtigere end hensynet til de mange familier, der bor her, ikke mindst børnefamilier.
Jacob Jensen (V), 2021-04-27:
Jeg synes, at den her problemstilling er bredere end børnefamilierne.
Det synes jeg ikke man skal skille ad.
Men jeg synes blot stadig væk, at vi også bliver nødt til at se på, hvad det så er, der virker.
Hvad er det, der kommer til at virke?
Og der er det bare min påstand, som så kan afvises eller ej, at det at lave et bestemt område – man kan selvfølgelig sige, at så skal hele København inddrages, og der er det jo så, man kan lægge op til at lave bilfrie søndage og måske bilfrie uger – bare giver nogle udfordringer på anden vis.
Der er folk, der har brug for at komme rundt og aflevere børn m.v., og der vil jeg hellere begrænse udledningen, end jeg vil begrænse mobiliteten.