runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2025-11-04:
Tak for det.
Jeg bemærker, at Venstres ordfører siger, at når man skal ud at gennemføre fælles låntagning, kan det være væsentligt, at man har styr på den her slags ting.
Ville det i virkeligheden ikke være det naturlige, altså at man sagde, at det har vi slet ikke behov for, og at det har altid været en dansk prioritet, indtil den her regering kom, at vi ikke skulle kaste os ud i en meget stor fælles låntagning?
Så havde vi heller ikke alle de problemer, som lovforslaget her sigter efter at løse, for så havde vi ikke haft behov for, at andre EU-lande levede op til nogle bestemte ting.
Så kunne de rode videre eller lade være.
De kunne gøre, hvad de ville.
Det kunne vi også, og vi kunne lade være med at gennemføre EU-direktiver, som i det store hele er fuldstændig ligegyldige for Danmark, og som vi bare gennemfører for at leve op til en eller anden standard, så man kan presse noget mere fælles låntagning igennem.
Så er det, I har gang i her, ikke lidt at gå over åen efter vand?
Louise Elholm (V), 2025-11-04:
Nu handler det her lovforslag jo kun om at lovfæste, hvad der allerede gælder i dag.
Det handler ikke om bevillinger, og derfor er bevillinger ikke noget, som er en del af den her lovbehandling som sådan.
Men det er noget, man kan diskutere i forhold til finansloven, og der synes jeg, det er helt relevant at tage den her diskussion op om, om man burde prioritere mere, eller om man ikke burde prioritere mere.
Men lige præcis i forhold til det her lovforslag mener jeg ikke det er relevant at tage diskussionen om bevillingen, for der er ikke en bevilling forbundet med det her lovforslag.
Samira Nawa (RV), 2025-11-04:
Mange tak.
Jeg er meget enig med ordføreren i, at det her er et godt lovforslag, og at det er vigtigt, at vi får implementeret det her EU-direktiv.
Men jeg har altså den bekymring, som jeg også luftede over for den socialdemokratiske finansordfører, at der ikke følger nok penge med til, at Det Økonomiske Råd kan varetage de lovpligtige opgaver, som vi beder dem om at udføre.
Det skriver de jo selv i deres høringssvar, og jeg synes sådan set, at det er en ærlig sag at sige, at man er uenig i de høringssvar, der bliver givet.
Derfor vil jeg høre, om ordføreren fra Venstre simpelt hen er uenig i, at der ikke er penge nok til at udføre de lovpligtige opgaver, som Det Økonomiske Råd har, eller om ordføreren egentlig synes, at det hele passer fint sammen – både økonomi og opgaver.
Louise Elholm (V), 2025-11-04:
Derfor var jeg også glad for, at vi faktisk fik løftet bevillingen til Det Økonomiske Råd med finansloven for i år – den blev vedtaget sidste år.
Så de har fået en højere bevilling i 2025, end de havde i 2024.
Men vi skal hele tiden følge op på, hvordan det ser ud.
Christina Olumeko (ALT), 2025-11-04:
Noget af det, som jeg bemærker som finansordfører og også som medlem af et Folketing, der skal føre kontrol med regeringen, er, at Det Økonomiske Råd jo siger i deres høringssvar, at den her faldende bevilling altså betyder, at man er bekymret for, at man ikke har tilstrækkeligt grundlag for at føre kontrol med finanspolitikken fra regeringen.
Hvilket indtryk gør det på finansordføreren fra Venstre?
Louise Elholm (V), 2025-11-04:
Det Økonomiske Råd har været underlagt de generelle besparelser på 2 pct. i den offentlige sektor igennem en årrække, og sidste år fik de et bevillingsløft på 1,8 mio. kr. på finansloven for i år.
Derfor er det rigtigt, at hvis du ser på det over en længere periode, har der været et fald, men det har der jo generelt været, fordi man har et effektiviseringskrav inden for den offentlige sektor.
Christina Olumeko (ALT), 2025-11-04:
Tak for ordet.
Jeg vil bare ganske enkelt høre ordføreren, om ordføreren kan bekræfte, at Det Økonomiske Råd har haft en faldende bevilling i en længere årrække, når man tager højde for den opgavemængde, som rådet sidder med.
Louise Elholm (V), 2025-11-04:
Jeg mener, det er udtryk for nogle sunde økonomiske principper, at man har en økonomisk vagthund, der kan komme med nogle vurderinger af prognoserne og komme og udfordre en regering økonomisk.
Det mener jeg egentlig ikke er nogle dårlige principper vi får indført med det her direktiv.
Så grundlæggende synes jeg, det er positivt, at vi får sådan nogle retningslinjer, og at det bliver lovfæstet rundtomkring i Europa.
Peter Kofod (DF), 2025-11-04:
Da vi selv i sin tid sagde nej til alle de her coronatiltag, der skulle ende i fælles lån, og da jeg selv stemte nej til dem, da jeg sad i Europa-Parlamentet, var det jo lige præcis, fordi vi vidste, at det her kom til at ske, nemlig at der nu er noget fælles gæld, og at vi så her bagefter skal diskutere, hvad vi så skal gøre for at leve op til det – hvad skal der til?
Nu har vi så sat os i en eller anden situation, hvor EU-lovmøllen kommer til at køre de næste årtier, fordi vi selvfølgelig nu skal sørge for, at det her bliver afviklet på en eller anden fornuftig måde.
Undervejs i det har man så skabt en masse ny EU-regulering.
Så jeg vil bare ønske tillykke.
Det var lige præcis det, vi i sin tid sagde nej til, og det er jeg glad for at Dansk Folkeparti som et af de eneste partier, tror jeg, hvis ikke det eneste parti, i Folketinget og Europa-Parlamentet for Danmark sagde meget klart fra over for.
Det var det her, vi ikke ville ende i.
Louise Elholm (V), 2025-11-04:
Derfor er det vigtigt, at der er en fornuftig økonomisk styring i alle de europæiske lande, og derfor synes jeg, det er positivt.
Jeg synes faktisk også, det er godt, at vi lovfæster, hvad Det Økonomiske Råd skal.
Helt uafhængigt af EU synes jeg faktisk, det er fornuftigt, at den praksis, vi har i Danmark, også bliver lovfæstet, for det sikrer også, at det i fremtiden ikke skrider.
Men vi fastholder den uafhængige rolle, som Det Økonomiske Råd har.
Tak for ordet.
Med L 46 lovfæster vi, at formandskabet for Det Økonomiske Råd fungerer som Danmarks uafhængige finanspolitiske institution.
Det betyder, at vi sådan set ikke rigtig ændrer praksis, men vi tydeliggør og lovfæster det, som allerede fungerer.
For vi gennemfører med det her lovforslag EU-direktiv 2024/1265, som stiller krav til uafhængige finanspolitiske institutioner i medlemslandene.
For ligesom at lave en perspektivering til, hvorfor vi egentlig gør det, gør vi det jo selvfølgelig, fordi det i Europa er lidt forskelligt, hvordan man håndterer den her praksis, og når man i EU også i højere grad laver låntagning sammen, er der endnu større behov for, at vi er sikre på, at man har en ordentlig vurdering af økonomien i de forskellige lande.
Så derfor er det rigtig godt, at der bliver stillet sådan nogle krav.
I Danmark betyder det, at vi tydeliggør og lovfæster det, der allerede fungerer.
Det er vigtigt, at vi fastholder troværdigheden i dansk økonomisk styring, og med Det Økonomiske Råd sikrer vi en uafhængig instans, som er uden for særinteresser, og dermed er det med til at sikre en åben debat, hvor vi kan få flere syn på økonomien.
Derudover skrives kerneopgaverne ind i loven.
Formandskabet skal fremover, men som de i praksis allerede gør, vurdere regeringens makroøkonomiske prognoser, overvåge de finanspolitiske regler i budgetloven og vurdere, om de nationale budgetrammer er konsekvente og effektive.
Det er jo alt sammen for at sikre, at vi har en ansvarlig og langsigtet økonomisk politik.
Så er det også vigtigt, at der er åbenhed og ansvarlighed, og derfor skal formandskabet ved hvert rådsmøde offentliggøre en redegørelse.
Det oplever vi jo allerede sker i dag.
De skal også stå til rådighed for Folketingets udvalg, så vi får en åben politisk dialog, og som den tidligere ordfører også nævnte, bliver der også indført et følg eller forklar-princip, sådan at hvis man ikke følger deres råd, skal det forklares offentligt hvorfor.
Så bliver der en ekstern evaluering af formandskabet
hvert sjette eller ottende år, som skal sikre en faglig kvalitet, gennemsigtighed og tillid til institutionens arbejde
Evalueringen skal foretages af uafhængige eksperter og internationale institutioner.
Der er også et fokuspunkt på Det Miljøøkonomiske Råd, hvor det nu bliver ministeren for grøn trepart, der skal udpege et medlem, i stedet for fødevareministeren.
Så med det her lovforslag følger vi direktivet, og vi sikrer, at vi lovfæster den klarhed, troværdighed og tillid, som der er i forhold til Det Økonomiske Råd, og på den baggrund synes Venstre at det er vigtigt at bakke op om lovforslaget.
Mette Kierkgaard (M), 2025-11-04:
Mange tak.
Jeg har selvfølgelig også hæftet mig ved de to høringssvar, der var,
Jeg har sådan set utrolig stor empati med og sympati for de mennesker, og jeg har også mødtes med flere organisationer, også med ledere på hospicer, der fortæller om udfordringen.
Det her lovforslag vedrører jo alene det at dø i eget hjem, forstået som der, hvor man først og fremmest bor og har boet igennem år, og det er en anden situation, end når man er på plejehjem eller på hospice.
Det er derfor, lovforslaget her kun vedrører at dø i eget hjem.
Men jeg har stor forståelse for det og kan godt se, at der er nogle udfordringer også de andre steder.
Der er jo andre ting, bl.a. i ældreloven, omkring aflastning og afløsning osv., som også giver nogle muligheder for at støtte op omkring pårørende.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-11-04:
Tak for det.
Når nu det går så hurtigt, som det gør med lovbehandlingen af det her forslag, tænker jeg, at ministeren måske også har lyst til at kommentere på Ældre Sagens bemærkninger i høringssvaret, hvor de jo netop gør opmærksom på, at der er meget stor forskel på, om man er en borger, som skal dø i eget hjem, eller om man er en borger, som skal dø på et plejehjem eller på et sygehus eller på et hospice for den sags skyld.
Den forskel kan være afgørende for, om man som døende har mulighed for at have sine pårørende omkring sig eller ej.
Det kan sådan set også være afgørende for, om man som pårørende har muligheden for at være til stede hos den, der skal herfra, eller ej.
Vi ved jo alle sammen godt, at en vigtig del af sorgbearbejdningen i forbindelse med dødsfald netop handler om at have en mulighed for at tage ordentlig afsked.
Så hvad tænker ministeren om lige præcis det forslag?
Mette Kierkgaard (M), 2025-11-04:
Tak for ordet, og også tak for den grundlæggende positive modtagelse af lovforslaget og egentlig også af den understregning af det grundlæggende menneskelige, som ligger bag det, hvad der i øvrigt også blev nævnt af flere.
Grundlæggende er det et lovforslag, der har en teknisk karakter, der handler om, at man skal modtage et plejevederlag, når man passer en nærtstående døende, som bor på Færøerne eller i Grønland, og det handler grundlæggende om medmenneskelighed og om at skabe nogle ordentlige rammer for det.
Så også tak for, at der lægges vægt på det.
For en god ordens skyld vil jeg bare lige skitsere, hvad det er, det drejer sig om.
Det handler om, at som følge af ældrereformen er reglerne om plejevederlag flyttet fra serviceloven til den nye ældrelov, og det handler jo om, at ældreloven ikke indeholder den bemyndigelse til at fastsætte regler om, at plejevederlag kan medtages under midlertidigt ophold på Færøerne og i Grønland.
For netop at sikre hjemmel til den ændrede ordning har ordningen fra den 1. juli 2025, hvor loven trådte i kraft, været reguleret af en bekendtgørelse udstedt i medfør af et aktstykke, og formålet med lovforslaget nu her er at skabe et hjemmelsgrundlag i selve ældreloven.
Så lovforslaget sikrer, at personer, der passer en nærtstående, som ønsker at bo i eget hjem, og hvor den døende er bosiddende på enten Færøerne eller i Grønland, har ret til plejevederlag efter ældreloven.
Det er også væsentligt at understrege, at lovforslaget alene viderefører den gældende ordning.
Det er dermed ikke hensigten at ændre på den gældende retstilstand, som flere af ordførerne også var inde på.
Tusind tak for ordet.
Tak for opbakningen, og jeg ser også frem til den videre behandling i udvalget.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-04:
Alternativet er jo desværre ikke med i ældreloven, og det har jeg beklaget flere gange, for jeg synes faktisk, at det er en ganske fremragende lov.
Det skal jo bestemt ikke forhindre os i at sige ja til de enkelte elementer, og det her er et af de rigtig gode elementer, som vi selvfølgelig støtter op om, og vi vil heller ikke stille os i vejen for det, hvis man udvider rettighedsområdet som nævnt af både Enhedslistens og SF's ordførere.
Vi støtter forslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-04:
Tak for det, formand.
Som flere andre har været inde på, handler det udelukkende om, at vi får videreført en ordning, hvor nærtstående familiemedlemmer kan få plejevederlag til døende, og det bakker vi selvfølgelig op om.
Det gælder også, at ordningen får en mere permanent lovhjemmel.
Jeg vil dog i lighed med fru Kirsten Normann Andersen, som også nævnte den bekymring, som Ældre Sagen rejser i deres høringssvar, sige, at ordningen kun gælder for døende i eget hjem, og der er der behov for, at vi får sikret muligheden for, at nærtstående familiemedlemmer til døende på plejehjem eller på hospice eller på hospitalet får den samme mulighed.
For i forhold til det relationelle i forhold til den kontakt, der er behov for at have i forhold til den døende, er det uagtet, hvor det foregår henne.
Vi må også bare konstatere, at på i hvert fald mange plejehjem og også på hospitaler er der ofte ikke ressourcer til den tilstrækkelige relationelle pleje, og der er det helt afgørende, at pårørende også får muligheden.
Så i lighed med SF vil Enhedslisten også kæmpe for, at det bliver en rettighed, både i Danmark og selvfølgelig også på Færøerne og i Grønland.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-11-04:
Lovforslaget her viderefører ordningen om ret til plejevederlag ved pasning af døende på Færøerne og i Grønland, som tidligere har været reguleret i bekendtgørelsen om lov om social service, og den bliver nu videreført i ældreloven.
Ordningen går ud på, at en person, der passer en nærtstående, som ønsker at dø i eget hjem, og hvor vedkommende bor på Færøerne eller i Grønland, har ret til plejevederlag.
Det bakker vi op om i Det Konservative Folkeparti, så vi kan støtte lovforslaget.
Rosa Eriksen (M), 2025-11-04:
Tak, og tak for ordet.
Dette lovforslag er måske af teknisk karakter, men bag teknikken ligger noget meget, meget menneskeligt, for det handler om retten til et plejevederlag – den ret, som betyder, at man kan passe sine nærtstående døende, der ønsker at tilbringe sine sidste dage i eget hjem, også når hjemmet ligger på Færøerne eller i Grønland.
Lovforslaget sikrer, at den nuværende ordning kan fortsætte, efter at reglerne om plejevederlag er flyttet fra serviceloven til den nye ældrelov.
Der er med andre ord tale om en videreførelse af gældende ordning, ikke en ændring i rettigheder.
For mange pårørende betyder denne mulighed meget.
Det kan være ved et barn, der tager orlov for at tage hjem til Færøerne for at sidde ved sin mors seng, eller en søster, der flyver til Grønland for at være hos sin bror, når han har allermest brug for det.
Det er også dybt menneskeligt og et udtryk for, at vi også i rigsfællesskabet tager ansvar for hinanden, når livet, går på hæld.
Lovforslaget retter samtidig op på en teknisk hjemmel, så ordningen ikke længere kun hviler på en midlertidig bekendtgørelse, og dermed sikres ro og klarhed både for kommunerne, der administrerer ordningen og for de borgere, der skal kunne stole på, at hjælpen er der, når de har brug for den.
Med lovforslaget fortsætter vi en ordning, som gør en forskel for mennesker i sorg og afmagt, og som sikrer, at de sidste dage kan leves med værdighed, nærhed og kærlighed.
I Moderaterne støtter vi naturligvis lovforslaget.
Tak for ordet.
Lisa Perkins (LA), 2025-11-04:
Jeg beklager, at jeg ikke havde styr på rækkefølgen, så jeg kunne stå heroppe i lidt bedre tid.
Med det her lovforslag sikrer vi jo, at den eksisterende ordning med plejevederlag ved pasning af døende på Færøerne og i Grønland videreføres.
Som det også er blevet nævnt, er det entydig godt, for selvfølgelig skal det ikke være en begrænsning i livets sidste stunder, at ens familie er spredt på tværs af rigsfællesskabet.
Det handler om tryghed for den døende, og det handler om respekt for, at borgeren ønsker at dø i eget hjem omgivet af sine nærmeste, for intet bånd er stærkere end familiens bånd.
Liberal Alliance er med i aftalen om ældreloven, og derfor støtter vi selvfølgelig også op om den her ændring, som mest af alt er af teknisk karakter, som vi også har hørt.
Så har jeg faktisk skrevet, at som suppleant her på lånt tid i den her smukke sal kunne det være, at jeg tillagde det her lovforslag lidt mere værdi, end man måske gør, når man ser på det med erfarne øjne, men jeg er faktisk rigtig glad for at kunne høre på talerne, at det her lovforslag bliver tillagt ret stor værdi, selv om det er en teknisk ændring.
Så det ville jeg bare kvittere for, for det synes jeg er rigtig fint.
Det synes jeg er smukt, og det er noget, som jeg generelt støtter rigtig meget op om.
Derfor ser jeg heller ikke det her udelukkende som ældrepolitik, jeg ser det som familiepolitik, og det skal vi støtte op om, uanset hvorhenne i rigsfællesskabet man bor.
Vi skal nemlig styrke de bånd så godt, som vi kan, uanset om man bor det ene eller det andet sted rigsfællesskabet.
Med det vil jeg bare sige, at vi støtter forslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-11-04:
Tak for det.
Som flere allerede har sagt, er der her tale om en lille teknisk justering af et lovforslag, som viderefører den gældende ordning om ret til plejevederlag ved pasning af døende på Færøerne og i Grønland.
Plejevederlag er et vederlag, som kommunerne kan udbetale til personer, der passer en nærtstående, som ønsker at dø i eget hjem.
Formålet med lovforslaget er at sikre, at personer, der passer nærtstående døende, som ønsker at dø i eget hjem, og som er bosiddende på Færøerne eller i Grønland, har ret til plejevederlag efter ældreloven.
Jeg havde nær sagt: selvfølgelig.
Som andre også har sagt, er det jo ikke et nyt tiltag, det her, men en videreførelse af gældende ret.
Så jeg vil egentlig bare benytte lejligheden, når jeg nu trods alt har lidt mere taletid, til at sige, at det jo ikke betyder, at der ikke er plads til forbedringer, for forslaget er stadig væk, ligesom det gælder i Danmark, målrettet borgere, som er døende i eget hjem.
Men i virkeligheden burde vi jo sørge for at lave regler, der sikrer, at alle døende borgere har ret til at være sammen med deres nærtstående i den sidste tid, uanset om det foregår i eget hjem, på plejehjem, på hospice eller på sygehuset.
Så jeg synes, det må være det, vi skal prøve at arbejde frem mod, altså at vi lykkes med en ordning, som kommer til at gælde alle pårørende og ikke kun pårørende til borgere i eget hjem.
SF støtter det her forslag, og vil så vi arbejde stenhårdt for, at vi også lykkes med at få udvidet ordningen, så den kommer til at gælde for alle døende borgere.
Tak for ordet.
Jeg er ikke sikker på, at der er så stor forskel på, om man er borger i eget hjem, eller om man er borger på et plejehjem.
Altså, for 40 år siden tror jeg man havde sat faste vagter ind i ældreplejen, hvis man havde en borger, der var døende, så vedkommende aldrig var alene.
Men sådan er det jo ikke i dag.
Der kan du jo sagtens som plejehjemsbeboer risikere at være alene i mange, mange timer, hvis ikke der er nogle pårørende, der kan være til stede i stedet for, eller at man trækker på frivillige for den sags skyld.
Men ville det ikke være bedst for alle, hvis det var sådan, at vi satsede på det?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-11-04:
Tak, formand, tak for ordet.
Da Danmarksdemokraternes ældreordfører, fru Marlene Harpsøe, ikke kan være til stede i Folketingssalen i dag, vil jeg på bedste vis fremføre Danmarksdemokraternes holdning til dette lovforslag, L 40, om ændring af ældreloven.
Det er vedrørende plejevederlag ved pasning af døende på Færøerne og i Grønland.
L 40 er et forslag, der sikrer, at den eksisterende ordning om plejevederlag ved pasning af døende på Færøerne og i Grønland videreføres og fremover reguleres i ældreloven.
Lovforslaget har et klart og vigtigt formål.
Det er at sikre, at pårørende, som passer en nærtstående, der ønsker at dø i eget hjem, også når hjemmet ligger på Færøerne eller i Grønland, har ret til plejevederlag.
Det er en holdning, der rummer både omsorg og respekt for den enkeltes sidste tid, og som understøtter ønsket om at dø i trygge og kendte omgivelser.
Med ældreloven, der trådte i kraft den 1. juli 2025, er det naturligt og hensigtsmæssigt, at plejevederlaget nu reguleres direkte i ældreloven.
Ændringen er teknisk og medfører ikke ændringer i borgernes retstilstand, men den skaber klarhed og kontinuitet i lovgivningen.
Med L 40 viderefører vi en ordning, der gør en forskel for mennesker i deres allersidste tid og for de pårørende i en meget svær tid.
Det er både værdigt og nødvendigt, og Danmarksdemokraterne støtter derfor lovforslaget og ser frem til den videre behandling.
Samira Nawa (RV), 2025-11-04:
Mange tak, og også tak til ministeren for at adressere det her debatpunkt omkring økonomien.
Nu nævnte den konservative ordfører, at det ikke lige havde været top of mind i forbindelse med finanslovsforhandlingerne at sikre tilstrækkelige økonomiske ressourcer til Det Økonomiske Råd.
Men ministeren er jo ikke bare – i gåseøjne – en ordfører fra et parti, der ikke er i regering.
Ministeren er minister, så jeg vil egentlig høre, om ikke det har været top of mind hos økonomiministeren, at Det Økonomiske Råd faktisk mangler penge for at kunne fuldføre sine lovpligtige opgaver.
Maria Durhuus (S), 2025-11-04:
Det må stå for hr. Lars Boje Mathiesens egen regning, hvordan han har læst forslaget.
Lige nu ser jeg det som en akuthjælp til trængte familier, lige nu ser jeg det klart som noget, der kan forlænges efter 2 år, og lige nu ser jeg ikke, at der står nogen steder, at vi om 2 år vil pålægge danskerne en ekstra afgift.
Det må stå for ordførerens egen regning.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-04:
Ja, jeg ryster på hovedet, for argumentationen hænger overhovedet ikke sammen.
Hvis man fra Socialdemokratiet og regeringens side syntes, at danskerne er for hårdt beskattet, hvis man syntes, at den her afgift, som rammer børnefamilierne, er så slem, så ville man da sænke og fjerne den permanent, og så ville det også gavne børnefamilierne i 2028 og 2029.
Men nej, man vil bruge det som noget valgflæsk.
Man gør det midlertidigt, for så kan man hæve den igen, for så at sænke den, hæve den og sænke den igen.
På den måde bruger man jo borgerne derude som små brikker.
Maria Durhuus (S), 2025-11-04:
Det skal jeg ikke kunne sige, men jeg kan i hvert fald sige, at der jo heller ikke står nogen steder, at den ikke kan forlænges om 2 år.
Så når hr. Lars Boje Mathiesen tager det op her i Folketingssalen og siger, at nu kommer vi med en afgift, er det jo hans egen fortolkning af, at det vil være sådan om 2 år.
Der kan komme andre finanslove efterfølgende, og der kan komme andre ting.
Ordføreren må gerne sidde og ryste på hovedet af mig; det er fint, at ordføreren gør det, men der står jo, at det her er en afgiftsnedsættelse, der gælder i 2 år; der står ikke, at den ikke kan forlænges, efter de 2 år er gået.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-04:
Det betyder, at vi i 2028 kigger ind i, at den er tilbage, hvor den var, og det vil altså være en skattestigning på 7 mia. kr. for borgerne derude.
Ordføreren står og snakker om forudsigelighed og tryghed for børnefamilierne.
Hvorfor er det, at man ikke har sænket den permanent i stedet for?
Det ville skabe tryghed for børnefamilierne.