runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Tak, formand.
I Alternativet støtter vi som sagt op om det, hvis befolkningerne i Grønland og på Færøerne ønsker selvstændighed.
Så skal vi gøre mest muligt for at støtte dem i arbejdet hen imod selvstændighed.
Vi håber, at vi kan se tre selvstændige lande under samme forfatning.
Det kan vi kun støtte op om.
Som min kollega hr. Rasmus Nordqvist sagde sidste år – og jeg gentager det – skal dette arbejde understøttes af en målrettet proces for at skabe reel selvbestemmelse og selvstændighed.
Ønsker befolkningerne fortsat at deltage i fællesskabet, men på mere lige vilkår, kan vi naturligvis også arbejde for det.
Så har vi spørgsmålet om bloktilskud.
Personligt mener jeg, at den historie, man køber ind på, når man har koloniseret et andet land – og det er min egen personlige holdning – betyder, at man har sagt A, og så er man også nødt til at sige B.
Det vil sige, at man hjælper det her land med at nå op på niveau med andre industrialiserede lande.
Derfor bør Danmark også fortsætte med at give Grønland økonomisk kompensation for kolonitiden.
Det ligner det, man kalder reparations, altså at man betaler en form for erstatning for at anerkende den skade og den ulempe, som man har påført og forvoldt et land under kolonisering.
Det gælder egentlig ikke kun Grønland.
Det gælder også vores gøren og laden i Dansk Vestindien og i slaveriet.
Det var min personlige holdning.
Som ordfører for Alternativet må jeg helt konkret sige, at når vi udarbejder visioner i Alternativet, tillader vi os ikke at lade os snævre ind af økonomi, men i stedet for tænke, hvad det er for et samfund, vi ønsker.
Hvad er det for en verden, vi gerne vil bidrage til.
Når vi så kommer herned i Folketingssalen, har vi finansieret alle vores forslag krone for krone.
Men vi tillader os at have den frihed, at udarbejdelsen af visionerne, som er det samme som forfatningen for Grønland, ikke skal være dikteret af økonomi.
Den frihed mener jeg også Grønland skal have i deres forfatningsarbejde.
Kiffaanngissuseq, ataatsimoorneq – frihed, fællesskab.
Det var ordene.
Karin Gaardsted (S), 2017-05-23:
Det var, fordi jeg lige bed mærke i, at ordføreren sagde, at han mente, at Danmark skulle fortsætte med at betale bloktilskud til Grønland, også selv om Grønland skulle beslutte sig for at blive en selvstændig stat.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ordføreren har tænkt over, hvor lang en årrække det skulle være, eller om man også skulle overveje, at Danmark jo også på et tidspunkt har været overhoved for Norge og dele af Sverige og også dele af Tyskland.
Er der andre steder, hvor ordføreren synes at vi skylder?
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Om der er andre steder, vi skylder?
Var det spørgsmålet?
Altså, som sagt nævner jeg konkret Grønland og Dansk Vestindien.
Vi skal jo ikke tale om Dansk Vestindien nu, men det vil jeg gerne tale om på et andet tidspunkt – det var da et vanvittigt overgreb, som vi som stat gjorde.
I forhold til hvor lang tid det skal være, vil jeg sige, og igen er det min personlige holdning, at jeg mener, det allerede er skrevet ind i selvstyreloven, at en selvstændighed gør, at bloktilskuddet skal udfases.
Det er klart, at den skal nedtrappes, men jeg mener ikke, det er en forudsætning for at blive selvstændig, at man så straks skal ophøre med at modtage bloktilskud.
Karin Gaardsted (S), 2017-05-23:
Er ordførerens personlige mening også Alternativets mening?
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
I relation til om bloktilskuddet ophører, straks man giver sig i kast med at tale forfatning, vil jeg sige, at ja, det er også Alternativets holdning, at de to ting ikke er bundet op på hinanden.
Vi har ikke diskuteret internt, hvor lang tid et bloktilskud eventuelt skulle fortsætte efter en selvstændighed.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
I den sammenhæng, altså på den politiske arena, men også i den samfundsmæssige debat har jeg aldrig hørt ord som kompensation for kolonisering og deslige blive brugt, som ordføreren bruger.
Jeg vil lige spørge ordføreren, hvor ordføreren har det fra, og hvad man bygger det på.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Igen vil jeg sige, at det var min personlige holdning i forhold til vores gøren og laden over for Grønland og Dansk Vestindien.
Så jeg tror ikke, at ordet kompensation som sådan står i selvstyreloven eller andre steder.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-23:
Tak for det.
I Radikale Venstre er vores holdning til udvikling af selvstændighed krystalklar.
Nu gælder den her forespørgsel kun Grønland, men det er principielt vores holdning, at den fortsatte udvikling af selvstændighed i Grønland og på Færøerne og et styrket tilhørsforhold til Danmark, slet og ret, ikke er hinandens modsætninger.
Det vil snarere give synergier, hvis vi gør det rigtigt, og hvis vi gør det sammen.
Der er en drift i os alle til at ville klare os selv – det kommer fra naturens side.
Der er fra naturens side en drift til at få størst mulig indflydelse på egen hverdag.
Det er naturligt, så selvfølgelig er det noget, der arbejdes hen imod og er fokus på.
I arbejdet hen imod øget selvstændighed kræver det naturligvis også, som det er blevet sagt adskillige gange i debatten her, at Grønland i højere grad økonomisk kan stå på egne ben.
Når vi på den lange bane har en vej for det, står Danmark også stærkere, ja, det gør hele rigsfællesskabet, for når der er større økonomisk robusthed og vækst i det sammenhold, vi har, kan vi også tale med en stærkere stemme.
Og jo stærkere partnere, jo stærkere venner Danmark har, jo stærkere er Danmark også.
Det kan altså, hvis vi gør det rigtigt og tager et langt og sejt træk, være en fordel for os alle sammen.
Derfor er det helt afgørende, at vi ikke taler selvstændighed ned, men erkender, at der også kan være en fælles interesse i det projekt.
Vi skal stræbe efter den fælles retning, og vi skal arbejde i samme retning.
Og derfor kan Radikale Venstre også støtte forslaget til vedtagelse, som et flertal står bag, der netop italesætter balancen mellem på den ene side en klar støtte til Grønlands bestræbelser på videre udvikling og på den anden side økonomien.
Spørgsmålet om selvstændighed skal naturligvis også ses i lyset af den aktuelle økonomiske situation i Grønland.
Det kan man, som det fremgår af vedtagelsesteksten, ikke skille ad.
Vi kommer ikke derhen i morgen; det er fremgået af de to forespørgselsdebatter – den, vi har nu, og den tidligere.
Vi kommer derhen i det tempo, man ønsker fra Grønlands side, og vi kommer derhen, når vi har en retning, og den retning er ikke en, vi hver især kan sætte, men det er en retning, vi skaber sammen.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Da jeg i 1979 blev konfirmand – samme år som hjemmestyret blev til – var det mor, der holdt talen, eftersom hun var alene om at opdrage os tre børn, og hun sagde, at min årgang havde fået den største gave af alle gaver, nemlig hjemmestyret.
Det var vigtigt for hende at fortælle mig, at jeg skulle føle medejerskab til det og tjene mit land, for det ville gøre os stærkere og friere end hendes egen generation.
Hun plantede et frø inde i mig og en inspiration til at tænke større.
Ønsket om selvstændighed og ønsket om at tage ansvar for alle vore egne anliggender er givet videre til den næste generation.
Det synes jeg er rigtig smukt.
Dette frø er ved at udfolde sig.
Selvstændighed: Jeg føler mig utrolig privilegeret, fordi jeg lever i en tid, hvor vi virkelig er i gang med selve udformningen af selvstændighed i Grønland og tager hånd om vores egne anliggender.
Danmark og Grønland har i fællesskab udformet selvstyreloven, en lov, som vi begge kan være meget stolte af, og en lov, som bliver anset som best practice på verdensplan, i forhold til hvordan to lande kan samarbejde om en løsrivelse baseret på respekt og forståelse.
Jeg tror personligt på, at en selvstændighed bliver i min levetid, og det får jeg også stor kritik for.
Det Grønland, jeg er vokset op i, og det Grønland, jeg lever i i dag, er to vidt forskellige verdener og samfund.
Jeg er vokset op i et land med eget parlament og med sin egen regering, en ny generation af uddannede unge, og lysten til selvbestemmelse er vokset drastisk siden.
Den politiske bevidsthed er meget stærk, og aldrig har vi uddannet så mange, som vi gør i dag.
Vi er bevidste om vores egne alvorlige problemer, men vi tager også et stort ansvar og gør, hvad vi kan, for at løse problemerne på vore egne præmisser og baseret på vore egne fejl og egne erfaringer.
Jeg vil gerne være til stede den dag, hvor vi synger vores nationalsang og det grønlandske flag hejses og der er en verdensomspændende nyhed om, at Grønland er blevet uafhængigt.
Hvem ville ikke det?
Grønlands selvstændighedsproces er ikke bare politisk, men det drejer sig om selvbevidsthed, en bevidsthed om vores kultur, en bevidsthed om vores problemer, en bevidsthed om vores traditioner, en bevidsthed om vores egne løsninger, en bevidsthed om vores samarbejdspartnere og meget mere, en proces, som lige så meget er et grønlandsk ansvar, som det er et dansk ansvar.
Begge nationer skal leve op til de aftaler, vi har med hinanden.
Skal dette lykkes, er det begges ansvar, indtil andet er bestemt.
Vi er bevidste om vort lands størrelse, vi er bevidste om vort lands beliggenhed, vi er bevidste om vort lands muligheder og ikke mindst om vort lands vigtighed for verdenssamfundet, et udgangspunkt, som i sig selv gør os stærkere og giver os modet til at gå hele linen mod selvstændighed.
Jeg støtter op om flertallets vedtagelsestekst.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Qujanaq.
Mange tak.
Du nævner, at du har oplevet hjemmestyretiden og selvstyretiden, og du har jo oplevet det på meget tæt hold, kan man også sige, bl.a. som formand for naalakkersuisut.
Jeg er selv født i 1977, altså lige inden hjemmestyretiden, så det er på mange måder en anden måde, jeg måske ser tingene på.
Noget af det, som jeg synes er enormt vigtigt, er, at vi ikke kun snakker om skåltaler og symbolpolitik, men at vi netop også forholder os til, hvad det er for et ansvar, vi har som politikere over for det folk, som vi repræsenterer.
Så mit spørgsmål går meget kort ud på: Hvordan kan vi sikre med de mange opgaver, som der jo sådan set ligger i selvstyreloven, og implementeringen af selvstyreloven, at vi får sat endnu mere turbo på dem?
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Det er utrolig vigtigt, at implementeringen af selvstyrebeføjelserne foregår i et tæt samarbejde med befolkningen, så alle føler medejerskab til den vej, vi er på vej hen ad.
Jeg kommer selv fra Uummannaq, som bliver betragtet lidt som et yderdistrikt, og taler udelukkende grønlandsk i familiekredse, så jeg har måske en lidt anderledes tilgang til verden og hverdagen, end ordføreren har.
I den sammenhæng ser jeg også, at folket tror meget på de indtægter, Grønland kan stå over for.
Det drejer sig specielt om fiskeriet, det drejer sig om turismen, og det drejer sig om råstofområderne.
De tre søjler, som er bærende for en fremtidig økonomisk udvikling i Grønland er meget ofte det, som folk relaterer til, når de snakker om økonomisk uafhængighed, og de færreste snakker om, at bloktilskuddet skal komme i al evighed.
Jeg tror, at der generelt er en stor opbakning og tilslutning til i fællesskab at tænke på nye indtægter for Grønlands økonomiske uafhængighed.
Christian Poll (ALT), 2017-05-23:
Det synes jeg lyder som en meget teoretisk tilgang.
F.eks. er det sådan, som ministeren også sagde i sin tale, at vedvarende energi er ved at blive rigtig, rigtig billig.
Så den logik synes jeg ikke rigtig passer.
Jeg vil stadig høre, om det virkelig kan passe, at ordføreren og regeringen opfatter de 50 pct., som regeringen har lagt op til af vedvarende energi i 2030, som et ambitiøst mål, i modsætning til hvad alle andre siger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Nu nævnte ordføreren, at han ser frem til teknologineutrale udbud.
Hvis vi ser på de priser, vi har nu, vil et teknologineutralt udbud i år eller næste år medføre, at landvind vinder.
Er ordføreren glad for, at vi får flere landvindmøller stillet op i Danmark?
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-23:
Nogle af de nuancer, som også Energikommissionen er kommet ind på, er, at man skal tage øvrige omkostninger med, altså ikke kun den sådan rent økonomiske omkostning, men også eksempelvis påvirkningen af omgivelserne.
Og det er jo ingen hemmelighed, at vi i Dansk Folkeparti helst ser landvindmøller udfaset til fordel for havvindmøller, som stadig væk er lidt dyrere end landvindmøller, men har en række fordele, bl.a. at de ikke generer deres omgivelser.
Christian Poll (ALT), 2017-05-23:
Ordføreren glædede sig over den Nordsøaftale, der blev indgået for nylig, og sagde i den sammenhæng, at det er rart, fordi vi så kan bibeholde den her uafhængighed af andre lande, hvad angår vores forbrug af benzin og diesel, som jeg tror var det, ordføreren nævnte.
Men der vil jeg bare lige nævne, at ifølge Energi- og olieforum importerede Danmark i 2015 6,5 mio. m³ olieprodukter og eksporterede 6,7 mio. m³ olieprodukter.
Vi importerer typisk især benzin og diesel, og vi eksporterer råolie og andre olieprodukter.
Så det vil sige, at der ikke er tale om en uafhængighed, og at vi kan lukke os om os selv.
Der er tale om en samhandel, hvor vi sælger noget og køber noget andet, ligesom det gælder med æbler, pærer og bananer, og hvad der ellers handles på verdensmarkedet.
Så vil ordføreren ikke give mig ret i, at der jo ikke er tale om, at vi på den måde gør os uafhængige?
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-23:
Nu sagde jeg jo sådan set også, at vi kunne sikre os mod øget afhængighed af import.
Vi har jo før været i en situation, hvor vi var fuldstændig afhængige af import af energi, og det var så fra Mellemøsten, de arabiske stater – og det endte jo i hvert fald ikke særlig godt, så det skal vi undgå.
Christian Poll (ALT), 2017-05-23:
Det er jo så rigtig mange år siden og slet ikke situationen i dag.
Så vil ordføreren ikke bekræfte, at det, der er tale om, er, at vi udvinder noget, som vi kan tjene nogle penge på at sælge – ligesom når vi dyrker korn eller opfostrer grise og sælger dem – og at det sådan set ikke giver os en speciel uafhængighed eller afhængighed af noget som helst?
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-23:
Jamen energiprodukter er jo noget, som man køber, sælger og handler med.
Det er en naturressource, som vi har, og som vi til dels bruger selv og til dels eksporterer.
Men det, jeg især glædede mig over, var, at der stadig væk var gode rammevilkår for dansk produktion og dermed danske arbejdspladser i Nordsøen.
Thomas Danielsen (V), 2017-05-23:
Tak for det, formand.
R 14 er jo en energipolitisk redegørelse og indledningsvis tak til ministeren for denne og for ministerens besvarelse.
Redegørelsen afspejler jo en fremadstormende grøn regering, der ikke bare hviler på laurbærrene fra den aftale, der blev indgået i 2012, nemlig det daværende energiforlig, men at det er en regering, der fortsætter den grønne omstilling og understøtter de positive tiltag, der er på dette område.
Det er bl.a. i form af lempelse af afgiften på elbiler, og vi gør det i regeringen sågar billigere at tanke sin elbil.
Vi gør det også mere attraktivt at opvarme vores huse med el.
Vi øger også iblandingskravet til grøn benzin.
Vi laver en PSO-aftale, der understøtter en grøn omstilling i form af øget el i alle dele af det samfund, som vi på tværs af Folketingets partier ønsker at elektrificere.
Og vi har lavet Danmarks først eksportstrategi.
Der er altså en lang række positive tiltag, som den nuværende regering har gennemført – heldigvis i langt de fleste tilfælde med bred opbakning fra Folketingets partier, fordi vi er gode til at lave brede aftaler.
Så fra Venstres side skal der også lyde en tak til de øvrige partier, fordi de støtter op om regeringens grønne omstilling.
Fremadrettet skal vi lave nogle store tiltag.
Vi skal lave en energiaftale, der skal løbe fra 2020 til 2030, og vi håber, at vi igen kan lave brede aftaler og fortsætte de gode takter ved at understøtte et øget brug af VE både i varme- og transportsektoren og meget, meget mere.
Jeg vil ikke blive ved med at stå og remse alle de positive tiltag op, for ministeren har i høj grad været omkring dem, men jeg vil gerne på vegne af Venstre, Liberal Alliance og De Konservative læse en vedtagelsestekst op, som vi står bag, og den lyder:
Forslag til vedtagelse »Danmark er et foregangsland inden for grøn omstilling, der skaber eksport og danske arbejdspladser.
Folketinget opfordrer regeringen til at fortsætte en ambitiøs grøn omstilling, der skaber job og ikke koster job.
Folketinget noterer sig Energikommissionens anbefalinger til fremtidens energipolitik for perioden fra 2020 med det langsigtede mål at gøre Danmark til et lavemissionssamfund uafhængig af fossile brændsler i 2050, der på vej dertil skal indfri målet om at dække mindst halvdelen af Danmarks energibehov med vedvarende energi.
Folketinget opfordrer regeringen til at bruge Energikommissionens anbefalinger som bidrag til at præsentere et udspil til en ny energiaftale for perioden efter 2020 i efteråret 2017.
I energi- og klimapolitik er det vigtigt med langsigtede og stabile rammevilkår.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Jeg er da sikker på, at det med de stabile rammer for udbygning af den vedvarende energi er vigtigt – at der er tillid til det investeringsklima, der er, og at der er tillid til, at de regler, der f.eks. gjaldt, da man satte sit solcelleanlæg op, også er noget, der er gældende et par år efter.
Så jeg vil da godt høre ordførerens overvejelser om det solcellelovforslag, der er blevet fremsat i dag, der sådan set opererer med initiativer, som er lovgivning med tilbagevirkende kraft, hvor husstande med et solcelleanlæg, der er større end 6 kW, risikerer at komme under nogle andre ordninger, end de havde forventet.
Det kan være en husstand, hvor man har smidt oliefyret ud og investeret i en varmepumpe og et stort solcelleanlæg.
Synes ordføreren, at det er stabile rammevilkår for udbygning af den vedvarende energi?
Thomas Danielsen (V), 2017-05-23:
Det er korrekt, at vi frygter, at solcellerne vil kunne løbe løbsk hen over sommeren.
Det, som jeg er glad for og stolt af i forhold til de aftaler, vi har indgået med bl.a. Enhedslisten, er, at vi i vores aftale i 2012 og faktisk også efterfølgende, men det så underordnet, planlagde en udbygning i 2020 på 918 MW, og det ser ud til, at vi når vores fælles målsætninger.
Og det er ikke sikkert, at spørgeren bekymrer sig så meget om den del.
Men jeg glæder mig jo over, at det ser ud til, at vi hurtigere end forventet når i mål på solcelleområdet.
Og så glæder jeg mig over, at vi har en fælles ambition om fra 2020 til 2030 i fællesskab at lave en langsigtet energiaftale med stabile rammevilkår, også for solenergi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Ja, det må ikke være rart at være i et parti, hvor der er flere ministre, der frygter, at solen står op i morgen, så man mister indtægter til statskassen.
Jeg vil godt spørge til et tal, som jeg har hørt flere gange.
Regeringen siger, at de vil frem til, at der i forhold til energibehovet er 50 pct. vedvarende energi i 2030.
Og de der 50 pct. afhænger meget af, hvad det er 50 pct. af.
Ligger der en kalkule for, hvor meget man vil reducere sit energiforbrug frem mod 2030, siden man kan sige 50 pct.?
Jeg kunne godt tænke mig at vide: 50 pct. af hvad?
Thomas Danielsen (V), 2017-05-23:
Jamen det vil jeg som formand for Folketingets Energi-, Forsynings- og Klimaudvalg gerne bistå spørgeren med i form af en skriftlig besvarelse.
Jeg kan lige på stående fod ikke svare præcist på spørgsmålet.
Christian Poll (ALT), 2017-05-23:
Tak for det.
Venstres ordfører har jo jævnligt rost den politik, som regeringen fører, og omtaler den med meget positive udtryk.
Selv statsministeren har brugt vendinger som: at nå 50 pct. i 2030 er den mest ambitiøse målsætning, nogen har haft af en forpligtende karakter.
Derfor har vi spurgt ressortministeren om, hvor ambitiøs målet er i forhold til den tidligere regerings mål, og vi har fået det svar, at havde man fulgt den linje, som den tidligere regering havde lagt, var man altså nået op på en VE-andel på ca. 58 pct. i 2030.
Så er 50 pct. mere ambitiøst end 58 pct.?
Thomas Danielsen (V), 2017-05-23:
Det er korrekt, at den nuværende regering har taget nogle af de største grønne fremskridt i nyere tid.
Det er også korrekt, at vi er gået langt videre end den foregående regering.
Det er så sådan, at i takt med at vi nærmer os et 100-procentsmål, bliver det mål vanskeligere og vanskeligere at opnå.
Man kan jo opgøre det på flere måder, man kan fortsætte en kurve, og så tror jeg også, at spørgeren vil være enig i, at det er vanskeligere at gå fra 98 til 100 pct., end det er at gå fra 38 til 40 pct. Så man kan gøre det op på flere måder.
Jeg har ikke lige den besvarelse, som spørgeren har modtaget, men der er ingen tvivl om, at jo længere vi når op ad vores ambitiøse kurve, desto vanskeligere bliver det selvsagt at kravle opad.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-23:
Vi tager jo løbende initiativer, og nu er det ikke for at gå i rette med spørgeren overhovedet, men vi havde jo den debat for et øjeblik siden under F 57.
Vi har den ambition, at vi skal løse opgaverne på et niveau, som matcher det, vi almindeligvis gør, med den moderation, at der kan være særlige omstændigheder i Grønland eller på Færøerne, hvad jeg også sagde i den seneste forespørgselsdebat.
Og en af dem er jo i hvert fald det geografiske.
Så det er fair nok.
Det skal bare ikke tage fokus fra det, vi taler om her, som handler om en proces, der er sat i gang i Grønland med henblik på en forfatning, som potentielt medfører selvstændighed, og det er koblet op på, hvad det er for en økonomisk situation, Grønland befinder sig i.
Der tror jeg altså at det vigtige, der står tilbage, også i forhold til den efterfølgende grønlandske debat, er, at Grønland økonomisk set har en række udfordringer, der i hvert fald ikke for nærværende er håndteret.
Er det identitet eller selvstændighed, og hvad er deadlinen for det?
Det er jo det, den her debat handlede om.
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-23:
Den samlede udgift bliver ikke større, den bliver bare lagt et andet sted.
Og nu er det jo sådan, at det ikke kun er almindelige borgere, der bidrager til statens indtægter; det gør erhvervslivet såmænd også.
Så den samlede regning bliver ikke større – den skulle gerne på længere sigt blive mindre, i takt med at PSO-regningen bliver udfaset.
Med mange af de tilsagn, som er givet, bliver den udfaset på længere sigt – så dermed skulle regningen gerne blive mindre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Det er om PSO'en og de ændringer, der blev aftalt i forbindelse med den.
Ser ordføreren ikke et problem i, at det, vi nu fremadrettet kan se ind i, er, at det er borgerne, som kommer til at betale hele udgiften til omstillingen til vedvarende energi, hvor vi jo indtil nu har haft et system, hvor det var alle elforbrugere, der kom til at betale for omstillingen?
Det vil sige, at den halvdel, som virksomhederne betalte, er der nu udsigt til at almindelige borgere kommer til at betale.
Hele regningen er via finansloven lagt over på borgerne, medmindre det er sådan, at Dansk Folkeparti kan få presset igennem, at der skal til at være en særlig erhvervsbeskatning, der kan bidrage til den bæredygtige omstilling.
Så jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det er et problem, at PSO'en medfører en ekstra udgift for almindelige borgere.
Jens Joel (S), 2017-05-23:
Tak for det, og det skal jeg gøre meget kort.
Jeg skal på vegne af alle Folketingets partier stille en forespørgsel til klimaministeren om de fremtidige energipolitiske initiativer på baggrund af den energipolitiske redegørelse, som vi har fået rundsendt og har læst.
Jeg tror, der vil vise sig visse politiske uoverensstemmelser og nuancer, når vi går i gang med debatten.
Men vi er alle sammen enige om, at der en vigtig diskussion, og derfor er vi glade for, at klimaministeren vil svare på forespørgslen.