runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jane Heitmann (V), 2018-02-08:
Tak for det.
Jeg lyttede med interesse til ordførerens vedtagelsestekst, og jeg vil da bare sige, at jeg deler den begejstring for det danske sundhedsvæsen, som jeg kan forstå både Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Alternativet giver udtryk for i deres forslag til vedtagelse.
Ordføreren siger, at økonomi betyder noget.
Det udgangspunkt deler vi også fuldstændig i Venstre.
Det er jo derfor, vi har løftet sundhedsvæsenet med 4,4 mia. kr., for det betyder noget, hvor mange midler der er til rådighed. Nu havde jeg i går fornøjelsen af at overvære en debat, hvor den socialdemokratiske ordfører deltog.
Den handlede om den præhospitale indsats i Region Sjælland, som DF's ordfører jo også nævnte her.
Region Nordjylland og Region Sjælland er særlig udfordret.
Jeg hørte også ordføreren nævne i går i forbindelse med den præhospitale indsats, at koste, hvad det koste ville, så skal mulighederne løftes, så den præhospitale indsats i Region Sjælland kommer på niveau.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-02-08:
Tak for det.
Jeg er på et punkt fuldstændig enig med fru Karina Adsbøl: Det var vel nok en lille skatteaftale.
Det er korrekt.
Så vil jeg sige om ventelister, at nu har jeg været igennem den seneste opgørelse over ventelister, der er kommet fra de fem regioner, hvor man både ser den nationale indikator og så ser alle fem regioner.
Det er et faktum, men der er nogle terapiområder, nogle kliniske områder – reumatologi, høreområdet og andre – hvor manglen på læger bare er stor, og det er den faktisk over hele landet.
Men mit mandat, hvad den præhospitale indsats angår, går helt ned til noget så konkret som at sige, hvordan man kunne indrette strukturen i forbindelse med akutlægebiler, altså akutbiler med en læge, som kan komme hurtigt ud, hvis det er en hjertepatient eller et traume eller andet livstruende.
Det ville give reel tryghed og sikkerhed, og det ville være en spidskompetence med det samme.
Vi har sagt, at vi gerne vil være med til at kigge på det og stille nogle krav op.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-08:
Jeg synes, det er lidt interessant med det svar om skattelettelser, for nu var det jo sådan, at i 2012 indførte den daværende regering en markant skattereform, hvor man netop tog fra overførselsindkomster og andet.
Og hvis man sammenligner med den lille skatteaftale, der er indgået nu, så tror jeg, at direktøren under den daværende regering fik 12.000 kr. i skattelettelser, hvor direktøren på nuværende tidspunkt kun får 3.000 kr.
Så hvis man kigger på den del, synes jeg ikke, det argument holder.
Det må jeg sige.
Men hvad angår ventelisterne, har vi altså en fælles udfordring i forhold til høreomsorgen, og derfor vil jeg i hvert fald godt appellere til, at Socialdemokratiet også følger op på den del, så vi kan skabe handling i fællesskab.
For 2 år er uacceptabelt, og det skal vi have rettet op på.
Susanne Eilersen (DF), 2018-02-08:
I Dansk Folkeparti har vi den fornemmelse, når vi har samråd med ministeren om nogle ting, vi ikke synes er i orden, at vi får den tilkendegivelse, at det er regionernes ansvar, og det må de tage sig af.
Hvis der eksempelvis er et ambulancefirma i Syddanmark, der går konkurs osv., er det regionens opgave at tage sig af det.
Synes ordføreren ikke, at man nogle gange mangler, at et ansvar for noget så vigtig som sundhedsområdet, burde ligge entydigt et sted, så når man stiller spørgsmål, får man også svar derfra, hvor ansvaret ligger?
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-02-08:
Det er jo vores opgave, det er vores forpligtelse her i Folketinget at gøre det.
Jeg har haft situationer, hvor jeg også har syntes, at skiftende sundhedsministre bare hugger nedad og ikke påtager sig ansvaret, men lige nøjagtig det synes jeg jo ikke er regionernes problem.
Det synes jeg er skiftende sundhedsministres problem og ansvarsfraskrivelse.
Jeg synes faktisk, at regionerne bærer deres ansvar.
Vi kunne måske også godt i højere grad fra Folketingets side, fra Sundhedsudvalgets side være i dialog med regionerne om det.
Det er vi en gang om året, hvor vi mødes og diskuterer væsentlige dagsordener.
Men jeg tror da, at dialogen godt kunne være bedre, og den kunne godt skabe en endnu større forståelse.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-08:
Tak for det.
Ministeren sagde i sin tale, at man havde knækket kurverne over de lange ventelister på kræftområdet, men sådan ser det desværre ikke ud på alle områder.
I december havde vi bl.a. en forespørgselsdebat om høreomsorgen, og der er op til 2 års ventetid på det område.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren tænker om det, og hvordan Socialdemokratiet vil få nedsat de her ventelister.
Vi vedtog jo et fælles forslag til vedtagelse, men må også erkende, at ordførerens regering, kan man sige, har været med til, at vi har de her lange ventelister i dag, fordi der med L 59 ikke var taget højde for de 7.000, der ville gå fra det private over i det offentlige.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-02-08:
Jeg vil takke fru Karina Adsbøl rigtig mange gange og takke Dansk Folkeparti for at stille så mange spørgsmål til mig, for det giver mig virkelig mulighed for at uddybe den socialdemokratiske holdning.
Og til det sidste spørgsmål her skal jeg jo sige, at økonomi betyder noget.
Altså, jeg har lyttet mig til, at regionsrådsformænd og regionsrådspolitikere fra skiftende partier har sagt, at de godt nok er spændt for nogle meget snævre budgetter i forhold til de store opgaver, de har.
Og her skal alle partier inklusive Dansk Folkeparti bære et ansvar for, om man giver skattelettelser eller man bruger pengene på et forbedret sundhedsvæsen.
Og der må man jo så mærke på sin egen samvittighed, hvor man står henne i det spil.
I hvert fald er den socialdemokratiske holdning fuldstændig klar.
Så vil jeg sige til fru Karina Adsbøl, at det her med høreomsorgen jo også er et sted, hvor Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet er i en fælles kamp, for det er helt klart urimeligt.
Jeg ser, hvordan regionerne nu opretter klinikker ude i de yderste hjørner af regionerne og prøver at gøre det attraktivt og skabe tilbud derude.
Vi er politisk enige om at udnytte både den private og den offentlige kapacitet så godt som overhovedet muligt.
Henning Hyllested (EL), 2018-02-20:
Tak for det.
Fra Enhedslistens side kan vi helt tilslutte os nogle af de tidligere ordføreres og ikke mindst ministerens tale omkring det her forslag.
Vi finder, at forslaget er fuldkommen overflødigt, i og med at det forsøger at gøre et problem ud af noget, som ikke er et problem, i og med at politiet jo i forvejen har de redskaber, der skal til, hvis de mener, at de står over for problemer med, at den, som er afbildet på kørekortet, nu også er den, som fører bilen, som man eventuelt har taget ind til en kontrol.
Så vi anser forslaget for at være fuldstændig overflødigt og i virkeligheden et led i den almindelige forfølgelse af danskere, som har en anden religion.
I bund og grund synes Enhedslisten, at Dansk Folkeparti sådan i deres iver for at fremstå som meget, meget danske jo i virkeligheden optræder ret udansk, i og med at vi jo trods alt som en del af de danske værdier efter vores mening opfører os sådan rimelig tolerant.
Med hensyn til den her situation: Hvis der er nogen, der synes, at de har behov for på deres kørekort at have en hovedbeklædning af religiøse årsager, som så i øvrigt ikke giver anledning til problemer med at identificere, i tilfælde af at den pågældende skulle blive taget i en kontrol, så synes vi ærlig talt, at det sgu – undskyld, det må man ikke sige – er et lidt sørgeligt forslag.
Så Enhedslisten er absolut og hundrede procent imod det her forslag, og jeg skulle hilse fra hr. Karsten Hønge fra SF og meddele, at det er man også derfra.
Kim Christiansen (DF), 2018-02-20:
Det var en fantastisk prædiken af hr. Roger Courage Matthisen.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål, for hr. Roger Courage Matthisen nævner det her med, at man skal give alle lige muligheder.
Hvad er det for nogle muligheder, man bliver begrænset i, bare fordi man ikke har hovedbeklædning på på et kørekortfoto, men netop derved tilkendegiver, at man sådan set gerne vil vise sit ansigt, og at man gerne vil sikre, at der ikke bliver svindlet med kørekortet?
I forhold til det med grundloven og at man tager hensyn til kristne, så lad mig minde om, at det er et kristent land, vi bor i.
Det kan være, at det har forbigået hr. Roger Courage Matthisens opmærksomhed.
Og derfor er der selvfølgelig også en dagsorden i det her, der hedder: Hvorfor skal vi tage alle de her særhensyn?
Det mener vi ikke at man skal.
Det er det ene element i det her.
Men der er altså også et element, der går på, at vi skal forhindre snyd og svindel med de her kørekort.
Og så kan det godt være, at der er fire kommuner, man har undersøgt, ja, men altså, hvis det er Læsø og Thyborøn og et par stykker mere, kan jeg godt forstå, at resultatet af det her måske er en lille smule magert.
Men hvad er det for nogle muligheder, man bliver begrænset i, fordi man ikke må have religiøs hovedbeklædning på?
Det vil jeg gerne vide.
Villum Christensen (LA), 2018-02-20:
I Danmark har vi jo religionsfrihed, og jeg synes måske, at det lidt er at gå i for små sko, hvis ikke man vil anerkende, at det kan have stor betydning for visse befolkningsgrupper, at de også bærer en form for hovedbeklædning.
Det afgørende må jo være, at man kan identificere de pågældende, når kørekortet fremvises.
Som jeg læser bekendtgørelsen, er der foreskrevet endog meget præcise retningslinjer, som kan sikre, at det er muligt at genkende folk, og det går jo forud for alle andre sammenhænge.
Så på den måde er det jo egentlig at problematisere et ikkeproblem, som hr. Henning Hyllested også gjorde rede for.
Det forhindrer jo ikke genkendeligheden, hvis man ifører sig en kasket, uanset om den vender forlæns eller baglæns.
Liberal Alliance afviser forslaget, som det ligger her fra Dansk Folkeparti.
Kim Christiansen (DF), 2018-02-20:
Ordføreren er uden for pædagogisk rækkevidde.
Jeg frafalder.
Andreas Steenberg (RV), 2018-02-20:
Et billede til kørekort eller pas, eller hvad det nu kan være, skal selvfølgelig leve op til formålet.
Og formålet er, at man kan genkende den person, der har fået kørekortet, og så den person, der står med kørekortet i sin hånd – de to skal være en og samme person.
Dansk Folkeparti har jo spurgt justitsministeren en række gange, om der er et problem med at kunne genkende personer på det billede, de har på deres kørekort, og der har justitsministeren sagt – også, må man forstå, på vegne af bl.a. politiet – at der ikke er noget problem.
Det er sådan, at man kan få lov til at bære en hovedbeklædning af religiøse årsager, hvis det ikke ødelægger det, der er formålet med billedet, nemlig at personen skal kunne genkendes.
Og derfor vil der selvfølgelig være nogle hovedbeklædninger, som man ikke kan have på, fordi personen så ikke kan genkendes, men der vil også være nogle, hvor det ud fra en konkret vurdering ikke gør nogen forskel i forhold til det, der er formålet med billedet.
Og den vurdering bliver altså foretaget udeomkring lokalt, og når justitsministeren og dermed politiet ikke mener, der er noget problem, så ser jeg ikke nogen grund til, at man forbyder, at folk kan bære hovedbeklædning, ud fra en konkret vurdering.
Og derfor er vi ikke tilhængere af beslutningsforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-02-20:
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, lidt af de samme årsager, som flere andre ordførere har angivet.
Det er svært at få øje på, hvem det egentlig generer, og hvem det går ud over, at der er nogle mennesker, der f.eks. har tørklæde på på et kørekortbillede.
Så længe man stadig kan genkende folk, bør det ikke genere nogen.
Vi er som udgangspunkt ikke ude på at genere nogen mennesker, og derfor har vi svært ved at støtte det her beslutningsforslag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-02-20:
Tak for det.
Dansk Folkeparti foreslår med dette beslutningsforslag, at regeringen skal pålægges at ændre kørekortbekendtgørelsen, således at det klart fremgår, at man af religiøse grunde ikke må bære hovedbeklædning på det fotografi, der er på kørekortet.
Som reglerne allerede foreligger i dag, er der fastsat en række regler, som præciserer, hvordan ens fotografi på kørekortet skal se ud.
Der er altså ikke krav om, at det skal være et godt foto, og det er vi så nogle der er heldige med.
Mit eget kørekortsfoto har i øvrigt nogle år på bagen, og jeg tror ikke, at jeg ligner det foto, jeg har på mit kørekort, ret meget.
I hvert fald har jeg på kørekortet hår på mit hoved – til gengæld er der ikke skæg og blå briller.
Så det er jo rigtigt, når nogle bemærker, at mange faktisk kører rundt med et kørekortsfoto, der ikke ligner ret godt, men det bliver så løst fremadrettet med reglerne om kørekortsfornyelse.
Men af bekendtgørelsen fremgår det også, at man som udgangspunkt ikke må bære en hovedbeklædning på fotografiet.
Dette kan der dog så dispensere fra, og det er så det, Dansk Folkeparti gerne ser ændret.
Der synes jeg at man skal se på, når vi behandler sådan et forslag som det her, hvordan de nuværende regler i grunden fungerer i praksis.
Det er sådan et meget godt udgangspunkt, synes jeg, for os politikere.
Og der er det jo meldingen fra den screening, som ministeriet har foretaget hos fire kommuner – var det vist – at det kun er sjældent, at man benytter denne dispensationsmulighed.
Det, der er afgørende for Venstre, er, at man har en mulighed for som politibetjent, når man stopper en bruger af et køretøj, at genkende personen, og derfor er jeg er helt enig i, at det ikke skal være tilladt at bruge niqab, som jo netop dækker de dele af ansigtet, der skal være fri.
Det skal ikke være muligt at bruge burka på billedet, det skal ikke være muligt at bruge elefanthue, for så kan man ikke genkende personen.
Og det er lige præcis det, jeg mener de nuværende regler sikrer, nemlig at man skal kunne se hageparti, næse, kindben, øjne og øjenbryn – og det holder vi fast i fra Venstres side.
Så på denne baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2018-02-20:
Det var en fantastisk udgangsreplik her fra hr. Rasmus Jarlov, at man ikke har nogen intentioner om at genere nogen mennesker.
Nej, men det har vi søreme heller ikke i Dansk Folkeparti.
Vi synes bare, reglerne skal være ens for alle.
På den ene side siger reglerne, at man ikke må have hovedbeklædning på, at man ikke må have en kasket på, at man ikke må have en tophue på, men på den anden side lægger vi os alle sammen fladt ned – inklusive et næsten enigt Folketing – lige så snart det er religiøse hensyn, for
lad os endelig få nogle flere af de her særregler.
Det er vi så ikke enige i i Dansk Folkeparti, og det er den ene ting i det her.
Selvfølgelig er der også den ting, at vi skal imødegå snyd og svindel med kørekort.
Ministeren har været ude at spørge i fire kommuner, ja, det er flot.
Der er 98 af dem, og det er sikkert ikke i Ishøj, man har forespurgt.
Men lad nu det ligge, det finder vi ud af i udvalgsbehandlingen.
Så må vi jo få en opgørelse fra samtlige 98 kommuner over, hvor mange dispensationer man har givet af religiøse hensyn.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen var lidt inde på noget med skæg og blå briller.
Nu kender vi jo hinanden rigtig godt, men jeg synes ikke, det klæder Venstres ordfører at gå ud og tale om skæg og blå briller og prøve at bagatellisere det her og nærmest more sig på det her forslags bekostning.
Men det kan være, vi kan få opklaret, om det bare var en fortalelse fra Venstres ordførers side.
Men jeg fornemmer selvfølgelig klart, at her er ikke en vilje til at gøre op med det her.
Der er heller ikke en vilje til at eliminere den her mulighed for at snyde med kørekort, fordi man har en berøringsangst over for religiøse minoriteter.
Den har vi ikke i Dansk Folkeparti.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-20:
Jeg mener ikke, at det er overførselsindkomsterne, der finansierer satspuljen.
Altså, det forhold, at overførselsindkomsterne ikke stiger så meget, som de ellers ville have gjort, gør jo ikke, at overførselsindkomstmodtagerne finansierer satspuljen.
Men det betyder jo ikke, at det er dem, der finansierer det.
Det er skatteyderne, der finansierer satspuljen.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-20:
Så ministeren er ikke enig med sin egen ordfører i forhold til det her med puljer?
Ministeren mener altså ikke, at der er nogen udfordringer i forhold til satspuljen?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-20:
Jeg har ikke hørt hr. Villum Christensen problematisere det, at pengene kommer fra en bestemt regulering af overførselsindkomsterne.
Det, jeg har hørt ham problematisere, er selve uddelingen af penge fra satspuljen, og det kan man jo altid have en diskussion om.
Kim Christiansen (DF), 2018-02-20:
Tak for det.
Jeg fornemmer trods alt en lille åbenhed hos Socialdemokratiet for noget, vi vel også kan blive enige om.
Nu, hvor det her handler om kørekort og genkendelighed, så er der også kommet en lov om, at vores kørekort skal fornys hvert 15. år.
Det er jo bl.a. også, for at billedet kan være mere opdateret.
Vi kender godt det her med, at mange stadig væk kører rundt med deres ungdomsfoto i kørekortet.
Og så synes jeg jo egentlig også, at man bør kunne se ansigtet.
Det her er selvfølgelig også en lille smule ideologisk, for hvorfor skal vi dispensere?
Så kommer den her argumentation om, at det nok ikke sker så tit, men det handler jo dybest set også om, om vi ikke skal til at komme tilbage på sporet og væk fra den her vej, hvor vi tager særhensyn til det ene og det andet hele tiden.
Det er jo selvfølgelig også fra vores side et af elementerne i det.
Rasmus Prehn (S), 2018-02-20:
Jeg synes jo også, at ministeren var meget tydelig i sin udlægning af, at reglerne er klare, i forhold til at man skal kunne genkendes på det her billede.
Man skal endda have det øverste af skuldrene med.
Det er meget præcist beskrevet.
Der har jeg svært ved at se, hvordan en religiøs hovedbeklædning, som ikke dækker ansigtet, men er på hovedet, skulle være et konkret problem.
Er det sådan, at Dansk Folkeparti også vil have udelukket, at man f.eks. kan have en jødekalot, som sidder på baghovedet, på, mens man får taget billede til et kørekort?
Er det også Dansk Folkepartis forslag?
Kim Christiansen (DF), 2018-02-20:
Ja, det affødte så et modspørgsmål.
Men en kalot, der sidder omme i nakken, er næppe synlig, når man bliver fotograferet forfra, lige så lidt som hentehår i nakken.
Så det synes jeg måske var en lille smule tyndt fra hr. Rasmus Prehns side.
Og ville hr. Rasmus Prehn så føle sig overbevist om, at det var den rigtige person, der var på billedet?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-20:
Tak for det.
Formålet med beslutningsforslaget er at ændre kørekortbekendtgørelsen, så det klart fremgår, at borgere ikke må bære hovedbeklædning på kørekortfotografiet af religiøse grunde.
Som forslagsstillerne så rigtigt fremhæver i beslutningsforslaget, skal kravene til kørekortfotografiet sikre, at ansigtet på fotografiet på en forholdsvis let måde kan identificeres med den person, der sidder bag rattet.
Det klare udgangspunkt i kørekortbekendtgørelsen er da også, at fotografiet skal vise ansigtet uden hovedbeklædning.
Kommunen kan dog give tilladelse til, at der bæres hovedbeklædning, hvis ansøgeren af religiøse grunde anmoder om det.
Det er min og mit ministeries vurdering, at det afgørende for, om en person kan identificeres, netop er, om ansigtets hovedtræk ud fra en helhedsvurdering er tydelige nok.
Det afgørende er altså ikke, om vedkommende bærer hovedbeklædning eller ej.
Der foreligger ikke egentlige tal på, hvor ofte kommunerne anvender muligheden for at give tilladelse til, at en kørekortansøger kan bære hovedbeklædning på sit fotografi af religiøse grunde.
Færdselsstyrelsen har dog på baggrund af en rundspørge til fire udvalgte kommuner konkluderet, at dispensationsmuligheden kun anvendes i begrænset omfang.
Det lader heller ikke til, at reglen giver anledning til problemer i praksis.
På den baggrund og da hovedbeklædning, som lader ansigtets hovedtræk være synlige, i øvrigt ikke forhindrer identifikationskontrol, ønsker regeringen ikke at støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Magnus Heunicke (S), 2018-02-20:
Det her lovforslag handler om, om man er valgbar eller ej til at sidde i byråd, regionsråd, borgerrepræsentation osv.
Forslaget er i sin enkelhed, at vi i Danmark nedlægger Valgbarhedsnævnet og i stedet for opstiller nogle objektive kriterier for, hvornår man mister sin valgbarhed til kommunalbestyrelser og regionsråd.
Det er det forslag, som er fra regeringens side, og jeg kan sige fra starten af, at vi Socialdemokrater støtter det her forslag.
Hvorfor gør vi så det?
Ja, hvis vi ser på Valgbarhedsnævnets afgørelser gennem de sidste 15 år, kan vi se, at der er en klar tendens i afgørelserne, og det er, at hvis man får frihedsstraf – betinget eller ubetinget fængsel – så fører det i næsten alle tilfælde til, at man taber sin valgbarhed, mens hvis man får en færdselsbøde, er man naturligvis valgbar til at sidde i kommunalbestyrelsen eller regionsrådet.
Det er den rettesnor, som forslaget her indfører som klar lov.
Det vil sige, at der ingen grund er til at have en skønsproces, når det skøn alligevel stort set altid, i hvert fald igennem de sidste 15 år, ender i samme resultat.
Vi får altså en forudsigelighed.
Vi får også en mindre, administrativ besparelse.
Og så får vi også rettet op på det, som måske har været et problem, nemlig: Bliver alle sager nu også indberettet, og hvordan foregår det?
Også det bliver beskrevet mere klart.
Dermed er det vores konklusion, at det her forslag er med til at styrke tilliden til den demokratiske proces og de institutioner, vi har, og til det lovkompleks, vi har, omkring vores demokrati og de politikere, der på lokalt og regionalt plan deltager i det.
Susanne Eilersen (DF), 2018-02-20:
Vi behandler her et lovforslag, der har til formål at nedlægge Valgbarhedsnævnet ved at erstatte nævnet med lovgivning, hvor der fastsættes objektive kriterier for, hvornår et kommunalbestyrelsesmedlem eller regionsrådsmedlem fortaber sin valgbarhed.
Det vil altid være typen af straf, der er afgørende.
Bødestraf medfører således aldrig tab af valgbarhed, mens frihedsstraf, uanset om den er betinget eller ubetinget, altid fører til tab af valgbarhed.
Hvad man også kan se ud fra de 159 sager, der har været tilbage fra 2002,
er, at et kommunalbestyrelsesmedlem eller regionsrådsmedlem har mistet sin valgbarhed, hvis den pågældende er blevet idømt frihedsstraf, hvad enten det har været en betinget eller en ubetinget fængselsstraf.
Disse kriterier skal også fremadrettet ligge til grund for, at man mister sin valgbarhed.
Dette lovforslag medfører også, at det nu er den enkeltes forpligtelse at indberette tab af valgbarhed til en borgmester eller en regionsrådsformand og ikke som i dag, hvor der kan være tilfælde, der gør, at sagen indberettes til Valgbarhedsnævnet.
Der vil ikke længere kunne sås tvivl om eventuel politisk indflydelse i den enkeltes vurdering, og dette er godt for både de politikere, der er udnævnt, og den dømte.
Retssikkerhedsmæssigt er det også et klart billede af, i hvilke tilfælde man mister sin valgbarhed, når afgørelsen flyttes fra en individuel vurdering fra sag til sag i Valgbarhedsnævnet over til en konkret lovgivning om strafudmåling, og at det ligger til grund for tab af valgbarhed.
Ved en betinget dom skal der fremover alene være tab af valgbarhed i et tidsrum, der svarer til enten 3 eller 5 år.
Det vil sige, at det således er en mulighed at genindtræde i kommunalbestyrelsen eller regionsrådet i samme valgperiode og ikke som i dag, hvor vedkommende har mistet sin valgbarhed i hele perioden og dermed sådan set kan være ikkevalgbar i op til 7 år, som reglerne er i dag, hvor Valgbarhedsnævnet også ved et nyvalg kan sige, at en borger ikke er valgbar, så vedkommende igen mister retten i perioden.
Med denne lov sikrer vi, at den dømte generhverver sin valgbarhed efter 3 eller 5 år alt efter dommen og får mulighed for at indtræde i en kommunal- eller regionalbestyrelse, også inden for samme valgperiode, og det mener vi i Dansk Folkeparti er ret og rimeligt.
Dette lovforslag giver også mulighed for, at man i overgangsperioden på 1 måned efter lovens ikrafttræden kan begære sin sag bedømt efter de nye regler, hvis man ved valget den 21. november 2017 var erklæret ikkevalgbar efter det daværende Valgbarhedsnævn.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.