runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-06-01:
Det er en fuldstændig relevant betragtning at se vores arbejdsmarkedsmodel som en helhed, for der er jo også noget af det her, der hænger sammen med, at det er nemt at hyre og fyre.
Det ønsker jeg ikke at pille ved.
Så det her handler om, hvordan vi på en eller anden måde kan få de her ressourcer bedre i spil, ved at man ser værdien af dem, og at man ikke skaber et mere stift system.
Men når det så er sagt, er jeg da helt sikker på, at vi kan lære noget af landene omkring os.
Derfor er jeg også glad for det videnscenter, for noget af det, det får til opgave, er netop også at samle viden, vi allerede har, og sige: Okay, hvad er det, vi har af gode erfaringer, og hvordan kan vi lære af det, med respekt for den model, vi har, som også har alle mulige andre fordele i sig, og jo også med respekt for, at vores udvikling heldigvis i 30 år har været, at det går den rigtige vej med meget lav strukturel ledighed og i det hele taget et arbejdsmarked, der fungerer godt på beskæftigelsen lige nu?
Helle Bonnesen (KF), 2023-06-01:
Nogle gange taler vi, som om det er sådan, at hvis bare vi kunne gøre noget, som andre gør, så ville alt være godt.
Hvis bare jobcentrene kunne være, ligesom de var i Hjørring Kommune, ville alt i Danmark se godt ud.
Men det kan være meget, meget svært at overføre noget fra et sted til et andet, hvor man har helt forskellige spilleregler og helt forskellige udfordringer osv.
Nu har vi to meget forskellige arbejdsmarkedsmodeller i de to lande, og jeg vil umiddelbart tro, at ministeren ikke er interesseret i at skille sig af med flexicuritymodellen i Danmark.
I Sverige har man nogle helt andre spilleregler.
Er der på trods af det så nogle ting i Sverige, som ministeren mener de gør bedre, gør anderledes, og som vi kan lære af, vel vidende at en stor del af årsagen til, at der er den høje beskæftigelse for seniorer, er, at det simpelt hen er sværere at skille sig af med dem, hvis man ønsker det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-06-01:
Jeg synes, der er rigtig mange kloge betragtninger i at vende perspektivet om og også tage noget initiativ i forhold til at sige: Vi ser dig, og vi vil gerne beholde dig – i stedet for bare pr. automatik at gå ud fra alderen og sige: Nå, nu er det din tid.
For sådan behøver det jo ikke at være.
Der er masser af mennesker, der sagtens kan arbejde efter folkepensionsalderen – vi er heldigvis forskellige.
Jeg synes, at det der ville være sublim ledelse.
Det håber jeg man gør rigtig mange steder, men jeg tror, man kan blive endnu bedre til det.
Men jeg har også en tilbageholdenhed med hensyn til at tro, at vi politisk kan insistere på det, uden at det er forankret, og uden at der er et ejerskab.
For det er jo den enkelte chef, der er nødt til at se værdien i det der, og derfor er det også en debat, vi er nødt til at folde ud.
Ejerskabet skal være andre steder end her, og det tror jeg faktisk er en ret central del, altså at det ikke bare bliver noget på et stykke papir, men faktisk kommer til at ske.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Den arbejdsgiver, som vi måske nemmest kan overbevise, kunne jo være det offentlige, altså at man kunne få den offentlige sektor til at gå foran.
Et konkret forslag kunne være, at når man har en skattet medarbejder, som måske er 2 år fra sin pensionsalder, så bliver det en helt fast rutine, at den, der nu er chef eller afdelingsleder, eller hvad det er, har en samtale med medarbejderen om, hvad man kan gøre, for at den pågældende bliver lidt længere, i stedet for at forventningen er, at nu skal man også have medarbejderens afskedsreception på plads, og at man spørger til, hvad medarbejderen skal bruge sit otium til; altså at samtalen drejer sig om, at medarbejderen simpelt hen er så skattet, og at man forsøger at overbevise vedkommende om at blive ved at foreslå nedsat arbejdstid og andre privilegier eller noget.
Kunne det offentlige gå foran med netop at få skabt sådan en kultur og praksis, så det var de samtaler, man havde?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-06-01:
Jeg tror egentlig, det er ret centralt i den her diskussion og i den politiske debat at have for øje, at vores seniorer er en fuldstændig forskelligartet gruppe.
Nogle har meget, meget svært ved at kæmpe sig vej til pensionsalderen, på grund af at de har haft et hårdt arbejdsliv, og andre er i fuld vigør og vil i virkeligheden bare gerne blive ved.
Og vi skal have blik for begge dele.
Det er rigtigt, at meget af det, vi har gjort, har handlet om økonomisk incitament for den enkelte.
I det hele taget skaber det jo visse problemer på vores arbejdspladser landet over, at man ikke kan få de medarbejdere, man har brug for, men det gør også, at vi kan se, at der er en eller anden ny åbenhed over for faktisk at tage nogle grupper ind, som man ellers måske har fravalgt alene på grund af en dåbsattest.
De her statistikker taler bare deres ret tydelige sprog.
Men jeg tror bare, at vi er nødt til at få arbejdsgiverne med ind i den her diskussion, for noget af det foregår også helt systematisk, uden at der reflekteres over det menneske, man faktisk har foran sig.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-06-01:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg er sådan set enig med ministeren i, at vi som Folketing allerede har taget rigtig mange gode initiativer for at gøre det attraktivt for seniorer at forblive på arbejdsmarkedet, og vi har måske også selv lidt forsømt at have lige præcis det fokus på seniorer.
Vi har oftere talt om de svækkede ældre, og hvordan vi kan hjælpe dem væk fra arbejdsmarkedet, når de ikke kan holde til at arbejde mere.
Men vi har bare stadig væk den udfordring, at omkring 50 pct. af seniorerne faktisk føler sig diskrimineret på arbejdsmarkedet, føler sig presset ud af job og har svært ved at få ansættelse igen, hvis først de er ude af job.
Og det stiller krav til arbejdsgiverne, for det er jo arbejdsgiverne, der kan være med til at løse det her.
Hvad kan vi som Folketing, og hvad kan regeringen tage af initiativer, for at det skal være mere attraktivt for arbejdsgiverne at vælge seniorerne og også erfaringen, som seniorerne jo også repræsenterer, til?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Tak, formand.
Danmark er jo på mange måder et dejligt land at leve i.
Det tror jeg de fleste af os er enige om.
Men der er, især på arbejdsmarkedet, for en bestemt gruppe nogle vanskeligheder, og hvis vi kunne komme de vanskeligheder til livs, ville Danmark blive et endnu dejligere land at leve i – ikke kun for den bestemte gruppe, men for os alle sammen.
Den bestemte gruppe, jeg taler om, er selvfølgelig seniorerne, altså folk, der er lige omkring de 60 år, nærmer sig pensionsalderen, men i virkeligheden har nogle af de mest produktive og givtige år tilbage på arbejdsmarkedet.
Der er kulturelle udfordringer, f.eks. at arbejdsgivere foretrækker folk, der er yngre, alene på grund af deres alder, men der er også nogle strukturer, som gør, at seniorerne simpelt hen løber panden mod en mur.
Er man f.eks. i fleksjob, ja så bliver man frataget den mulighed, når man når sin pensionsalder.
Arbejder man efter pensionsalderen, ja, så mister man adgang til dagpenge.
Der er en række strukturer, som gør, at seniorernes potentiale generelt – hele den reserve, den ressource, som seniorerne udgør – på ingen måde bliver forløst.
Hvis Danmark var lige så god til at holde seniorerne på arbejdsmarkedet, som man er i Norge, havde vi 66.000 flere i beskæftigelse.
Norge er jo ikke et land fjernt fra Danmark.
Altså, indtil for 200 år siden var vi i personalunion.
Kan vi ikke godt gøre det lige så godt som nordmændene?
Det burde vi.
Kan vi ikke godt anerkende den ressource, som seniorerne er?
Derfor fremlagde vi i Dansk Folkeparti for en måneds tid siden et forslag, som handler om at nedbryde de her barrierer, at komme aldersdiskriminationen til livs og netop at få gjort brug af den ressource, som seniorer er.
Det er det, vi gerne vil.
Men det er jo i den forbindelse netop også for at komme med et bud på, hvordan man løser den udfordring, vi som samfund har, i forhold til manglende arbejdskraft.
Det er, som om der blandt de fleste andre partier har bredt sig sådan en fælles forståelse om, at det skal man bare løse ved at sænke beløbsgrænsen, så man kan få nogle udlændinge ind.
Der er vi altså af den opfattelse, at vi har nogle reserver og nogle ressourcer i seniorerne, og at vi har nogle muligheder i seniorerne, som er noget mere attraktive.
Det er derfor, at vi i dag har bedt om den her forespørgselsdebat.
Tak, formand.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Der er jo altid tidsler – selv i Paradis – og sådan vil det også være med de her ordninger.
Når vi har valgt at kigge i den retning, er det, fordi vi kan se, at det virker inden for finanssektoren, hvor det faktisk er en del af hovedoverenskomsten.
Vi skal selvfølgelig se, hvad man så har gjort sig af erfaringer, og også prøve at se, om vi kan undgå de uheldige udviklinger, som hr. Kim Edberg Andersen peger på.
Jeg tror, det er ekstremt vigtigt, at vi som folkevalgte og eksponerede personer er forbilleder eller gør det, som vi prædiker.
Da jeg blev formand for Dansk Folkeparti for godt et års tid siden, skulle jeg jo ansætte nogle nye folk, og der var også nogle, der forlod os, så der blev nogle ledige pladser, og der gik jeg netop ind i det her meget fordomsfrit, og jeg har derfor ansat folk, der er oppe i 60'erne, vel vidende at det da godt kan være, at de så ikke er der 10 år frem, men det kan også være, at de er, fordi jeg kan skabe en arbejdsplads i vores lille værksted, hvor det faktisk er attraktivt at være.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-06-01:
Nu skal jeg snart hjem på weekend, så jeg kommer aldrig nogen sinde til at sige, at jeg er glad for at komme væk hjemmefra – jeg skal jo hjem igen, så i Nordjylland lærer vi hurtigt at regne ud, hvordan det hænger sammen.
Det er det ene spørgsmål til Moderaterne.
Og når vi så har fået fjernet diskriminationen, hvordan får vi så løst det, som hr. Morten Messerschmidt peger på, nemlig at man ikke bare som med et su-klippekort kan starte og stoppe sin pension, når man har lyst.
Det kan godt være, at man har brug for at starte og stoppe den, og så kunne det være en god idé, at man kunne have x antal pensionsklip til 14½ år, eller hvor længe det nu er.
Marianne Bigum (SF), 2023-06-01:
Tusind tak.
Jeg vil høre ordføreren, om der var noget, ordføreren ikke fik sagt.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-06-01:
Først tak for at indkalde til debatten, som jeg synes virker til at være meget løsningsorienteret og meget konstruktiv, og det vil jeg først rose for.
Jeg er meget enig i, at det kunne være godt, hvis vi satte fokus på det offentlige system.
For det er jo trods alt der, hvor vi kan have en indflydelse på det, og jeg vil bare nævne, at Forsikring & Pension har lavet en undersøgelse, der viser, at folk i det offentlige træder tilbage, 1 år og 4 måneder før man gør det i det private erhvervsliv, hvilket tyder på, at det netop er i det offentlige, der nok er det største problem, og det er jo lidt paradoksalt.
For det var jo egentlig der, hvor man kunne tænke at de burde være en foregangsinstitution i forhold til at gøre noget ved det.
Så det er måske mere en kommentar, end det er et spørgsmål.
Men kunne man ikke forestille sig, ud over at ministeren kunne gøre det i sine styrelser, at man kunne gøre det til en del af f.eks. en aftale mellem kommunerne og regionerne, at man sagde, at de altså – om det så er ved samtaler 2 måneder før, som hr. Morten Messerschmidt foreslog at man kunne gøre det, eller andet – skal prøve på at få ændret den her kultur?
For det er jo åbenbart et større problem i det offentlige system, end det er i det private system.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Idéen med den del af vores udspil er ikke, at det skal være i lovsform.
Arbejdstiden er jo netop et anliggende mellem arbejdsmarkedets parter, og det er derfor, vi både anerkender og roser idéen om en permanent trepart, og at vi så også bare kommer med den kreative idé at gøre det til en firepart, hvor Ældre Sagen så træder ind.
Der er jo på den måde ikke nogen kildebeskyttelse i politik, og jeg tror ikke, jeg røber noget ved at sige, at idéen her og dem, der har henvist mig til finanssektorens overenskomster, § 80, er fra Ældre Sagen.
Så ja, jeg læser ikke alle de der overenskomster som godnatlæsning, og der var nogle, der tippede mig.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-06-01:
Men hr. Morten Messerschmidt er eksemplarisk til at føre samtalen videre.
Jeg vil vende tilbage til, om arbejdsgiverne kommer til at diskriminere endnu mere på baggrund af alder, og ikke om de ældre ville sætte pris på det her.
De har nemlig købt ind på kulturen, de har en masse andre tiltag, de også gør, som viser rigtig gode statistikker, både med sygefraværet, trivsel osv.
Så dem kender jeg godt.
Men de har jo købt ind på kulturen, de har ikke fået reglerne stukket ud af Folketinget.
Er hr. Morten Messerschmidt ikke bange for, at det kan have en negativ effekt, når vi gør det på den måde?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Det er ikke, hvad jeg har hørt der er sket i de sektorer, hvor man har rettigheden.
Det er ikke det samme som at sige, at det ikke kan ske andre steder.
Men det, der er idéen her, er jo, at vi har en stadig stigende pensionsalder, snart skal vi stemme om, om den skal være 70 år, og det sætter nogle gange diskussionen nede i Frankrig lidt i perspektiv, ikke?
Men det er altså deroppe, vi er i Danmark, og jeg tror, der er rigtig mange i erhvervsgrupperne, der, selv om man måske er på min alder eller yngre, tænker, at der godt nok er lang tid til 70 år.
Men det, der kunne gøre, at man så kan overskue det, og at man ikke bliver nedslidt, er, at man ved, at man, hvis ens krop ikke rigtig kan mere, så 5 år før har en ret til at gå ned på en 4-dagesarbejdsuge, og lidt længere fremme ned til en 3-dagesarbejdsuge.
Hvis man f.eks. nu er tømrer, murer eller andet, hvor man virkelig bruger sin krop – min egen far er struktør – så kunne det måske være det, der gør, at man ikke, i det øjeblik man nærmer sig 60'erne, begynder at tænke: Okay, hvordan kan jeg komme over på en Arneordning?
Hvordan kan jeg komme på en seniorpension osv.?
Så man skal give perspektivet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-06-01:
Tak, og tak for talen og for at samle os her i dag.
Jeg vil gerne gribe fat i det der med at give ret til en kortere arbejdsuge.
Jeg synes, det er en meget sympatisk tanke, men jeg vil også give hr. Kim Edberg Andersen lidt ret i, at vi tit snakker om de ældre, som om de er de her stakkels, usle mennesker, som vi barmhjertigt bliver nødt til at rumme på arbejdsmarkedet, og det er jo bare ikke en sandhed.
Vi ved jo, endda fra nye undersøgelser, at de er en kæmpe ressource, og at vi er heldige at have dem til at deltage på arbejdsmarkedet.
Men det er de så overhovedet ikke alle sammen.
Så jeg synes også, det skal fylde rigtig meget mere i vores debat, at vi snakker dem op.
Så vil jeg også komme ind på det med de 2 dages fri, hvis man vil have det, altså en kortere arbejdsuge.
Altså, i den perfekte verden er der ingen, der diskriminerer på baggrund af alder, men hvis man som arbejdsgiver står og ikke kun er sat i verden for at tilgodese, at alle ikke føler sig stødt, men man står med en, som man ved om et år har en ret til en kortere arbejdsuge, tror du så ikke, at det kan føre til endnu mere af det?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Ja, desto mere er der jo så netop grund til, at man får ændret kulturen, og jeg har ingen grund til at tro, at det, som fru Helle Bonnesen siger, er forkert.
Jeg har bare ikke set de undersøgelser.
Og det duer jo slet ikke.
Man kunne jo starte med at sige, at det skal være en fast del af kulturen, at lederen, chefen, eller hvad det nu hedder det pågældende sted, 1 år eller 2 år før pensionsalderen tager samtalen med den pågældende medarbejder: Du kan jo gå på pension, men vi vil rigtig gerne have, at du bliver lidt længere – det er ligesom i Fakta – og hvad kan vi gøre?
Det kan være nedsat tid, nogle andre fordele, hvad det nu måtte være, altså at det er den faste tradition, at man får den samtale, i stedet for at man får samtalen om, at nu skal vi også planlægge din afskedsreception.
Helle Bonnesen (KF), 2023-06-01:
Hr. Morten Messerschmidt talte om, at der er en rigtig, rigtig stor del af seniorerne, som faktisk fortryder, at de er blevet pensionister, og som gerne vil tilbage, men det er jo ligesom den ene del af gruppen.
Der er jo også den anden gruppe, som ikke ønsker at udtræde af arbejdsmarkedet, men som bliver presset ud af arbejdsmarkedet, og nu talte vi før lidt om det her med det private erhvervsliv, og ordføreren selv var også inde på, om vi ikke skal starte i det offentlige og prøve at gøre det bedre der.
Så vidt jeg er orienteret, er det jo faktisk sådan, at det offentlige er værre end det private erhvervsliv til at skille sig af med seniorer kort før pensionstiden.
Hvad er ordførerens holdning til det og kommentarer til den forskel, der ligger i de to dele af erhvervslivet?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Afgjort.
Jeg kender seniorer, som fortæller mig, at fordi man er fyldt 55, bliver man ikke længere tilbudt et it-kursus, eller når der kommer opdateringer osv., tænker man: Det må vi hellere lade de unge om.
Altså, det er jo en helt forkert kultur.
Og det er der, hvor jeg virkelig tror, at det offentlige kan gå foran.
Beskæftigelsesministeren er jo arbejdsgiver for en anselig mængde mennesker, går jeg ud fra.
Og vi har vores partier, hvor vi jo er arbejdsgivere.
Så lad os sætte et godt eksempel og så se, om ikke det spreder sig i samfundet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-06-01:
Jeg tror simpelt hen, at erhvervslivet har glemt at følge med tiden, for selvfølgelig har der været en tid, hvor man lavede job eller lavede efterløn og andet til seniorerne, fordi det var en god idé; så var der plads til de unge.
Sådan gjorde man i 80'erne, da jeg selv startede på arbejdsmarkedet.
Men jeg er bekymret for en tendens, hvor man presser seniorer ud.
Jeg er bekymret for mobningen.
Jeg er netop også bekymret for chikane.
Altså, skal vi også have initiativer, der kan modvirke den slags?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi jo netop skal lytte til seniorerne, og derfor synes jeg også, det er ekstremt vigtigt, at vi f.eks. inddrager en organisation som Ældre Sagen eller Faglige Seniorer, eller hvem det måtte være.
Det er ikke, fordi folk i 20'erne og 30'erne lige pludselig ikke er ønsket på arbejdsmarkedet, men det er jo den periode i livet, hvor man bare buldrer derudad, og man har al energien osv.
Så kommer man op i 50'erne og 60'erne, hvor man har nogle andre fordele, netop erfaringen.
Man har typisk ikke hjemmeboende børn længere – så har man måske børnebørn, men det kan man lige passe ind i weekenden og sådan nogle ting.
Altså, man kan tilbyde noget andet til arbejdsgiveren.
Det synes jeg netop vi skal have samlet erfaringen af, og det er det, jeg håber videncenteret kan bidrage til.
Det kan også lave den spændende perspektivering til både Norge og Sverige og sige: Hvordan kan det være, at lande, som på mange områder er så ens med Danmark, har fundet en måde at gøre det på, hvor de bare får brugt de her ressourcer meget bedre til alles gavn og glæde?
Så jo, det her handler i vidt omfang om, at vi også bliver klogere ved at tale med dem, der er derude, og som ved, hvordan man gør på den enkelte arbejdsplads.
Vi behøver ikke opfinde alle guldkornene selv.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-06-01:
Jeg er jo enig fra ord til andet i potentialet i forhold til seniorer.
Jeg har selv haft fornøjelsen af at arbejde for sagen i ganske mange år og har også været med til at lave senioraftaler og andet, altså bl.a. at få seniorerne til at være studievejledere.
De er erfarne.
Fordelen ved at blive ældre er, at man faktisk også bliver rigtig erfaren.
Og det kan man jo bruge til noget fornuftigt, dvs. alle de gode tricks og alt muligt andet.
Så min pointe er i virkeligheden: Når nu ordføreren begynder at pege på, at alle mulige skal have adgang til sådan et videncenter, er det så i virkeligheden ikke vigtigst at sætte seniorerne selv i spil?
De ved jo netop, hvad det er, de kan byde ind med, og hvorfor det er, at det godt kan være en fordel med en erfaren jordemoder i en situation, hvor der opstår kriser, som man ikke har prøvet at stå med som ung og nyuddannet jordemoder, eksempelvis.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-06-01:
Jeg er fuldstændig enig.
Der tror jeg, at mange danskere – det gør jeg i hvert fald, og det kan jeg også høre at hr. Kim Edberg Andersen gør – stiller sig selv det spørgsmål, om det virkelig er det, vi tænker på, når vi taler om, at vi skal have flere offentligt ansatte.
Det billede, jeg får oppe i hovedet, er sosu'er, sygeplejersker og portører, altså nogle, der er der for at sikre den borgernære velfærd; det er jo ikke kommunikationsmedarbejdere og djøf'ere.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-06-01:
Tak for det.
Ordføreren var også inde på, at ordførerens parti mente, at man skulle arbejde mindre, og der kiggede jeg forgæves rundt efter Alternativets ordfører, for nu sidder de jo oppe ved skærmene og er meget glade for ordføreren.
Jeg er enig i det, men ude på den anden side af murene møder man jo en masse krav om dokumentation, en masse ting, man skal forholde sig til, og så bliver det her i hvert fald i små og mellemstore virksomheder et problem.
Så er det nemmere at tage en på 22 år, selv om man måske godt ved, at en person på 55 eller 60 år har en erfaring, som man ville få med.
Men er ordføreren ikke enig i, at vi også skal kigge på alt det ganske almindelige djøferi og papirnusseri?
Stinus Lindgreen (RV), 2023-06-01:
Tak, formand.
Jeg skal nok gøre begrundelsen kort.
Tak til formanden, tak til ministeren og til mine ordførerkolleger for at møde op her dagen efter afslutningsdebatten.
Det blev jo en lidt lang aften i går.
Når vi i Radikale Venstre har bedt om denne forespørgselsdebat, er det for at få en åben og konstruktiv samtale mellem regeringen og partierne i Folketinget om vores sundhedsvæsen.
Det er jo et emne, der ligger både os her i salen og befolkningen i hele landet meget på sinde, og det er forståeligt nok, for vi kommer jo alle i berøring med det flere gange i løbet af vores liv.
Ofte danner det jo netop rammen om de store livsforandrende begivenheder.
For de fleste af os starter og slutter livet jo netop der, og derfor har vi herinde et stor ansvar for at sikre den bedst mulige behandling af patienterne, de bedste vilkår for de ansatte og for, at vi bruger ressourcerne bedst muligt.
Jeg håber derfor på, at jeg efter i dag er blevet klogere på, hvordan I hver især ser på problemerne, hvilke mulige løsninger I kan pege på, og hvordan vi i fællesskab kan tage ansvaret på os.
For det er en kompleks størrelse, vi har med at gøre, med en række udfordringer, der også kan pege i vidt forskellige retninger.
Så det er mit ydmyge håb, at vi kan gøre hinanden og os selv klogere, at vi kan diskutere også de svære beslutninger, og at vi kan drøfte både fordele og ulemper og åbent erkende, at der også er svære dilemmaer.
Men de bliver jo ikke mindre af at blive ignoreret.
Det er en vigtig diskussion, og jeg glæder mig meget til at høre ministerens besvarelse og talerne fra jer alle sammen.
Tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-06-01:
Nu er der stadig viden, vi har brug for både at få samlet sammen og få oparbejdet, og derfor er der også behov for et videncenter.
Men når jeg kigger ned i de tal, vi trods alt har, fortæller de mig, at seniorer ikke bliver fyret oftere end andre – det er en generel betragtning – men når de bliver fyret, er det det at finde et nyt job, der er den store barriere.
Det fortæller jo mig, at de fleste af dem, der har en seniormedarbejder, sådan set ikke har noget ønske om at skille sig af med dem.
Men hvis der bare ligger en ansøgning fra en seniormedarbejder i bunken af ansøgere, er det ikke den, man vælger.
Der er jo noget stereotypt og forudindtaget omkring, hvad det betyder, som jeg tænker at vi i hvert fald også kan være med til at adressere, og så er der også alt det der med anonymiseringen i forhold til alder i ansøgningerne.