runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Bjerre (V), 2020-05-13:
Tak for svaret.
Jeg er glad for at høre, at det gør indtryk på ministeren, og for, at vi har debatten her i dag.
Altså, det er sådan set 89,2 øre pr. kilowatt-time, der opkræves, mens mange virksomheder kun skal betale 0,4 øre pr. kilowatt-time.
Jeg er også glad for, at ministeren siger, at ministeren grundlæggende set er enig i, at det er uhensigtsmæssigt, men at der så er en masse praktikaliteter i forhold til at ændre det.
Nu er det sådan i dag, at der ikke er særlig mange virksomheder, som kun betaler den lave afgift, som jeg forstår det, så det kunne jo godt virke, som om tiden er løbet lidt fra det her system.
I dag er der sådan set kun otte brancher inden for de liberale erhverv, som ikke betaler den lave elafgift, og de er jo ikke sådan synderlig store elforbrugere.
Så jeg ved ikke, om tiden er løbet lidt fra det her system – kan ministeren svare på det?
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
Tusind tak også for det her spørgsmål.
Lad mig starte med at sige, at det selvfølgelig gør indtryk på mig, når interesseorganisationer og virksomheder gør opmærksom på problemer i lovgivningen, også når det bliver fremført i onsdagsspørgsmål her i Folketingssalen.
Det er rigtig godt, at vi kan få en diskussion om det – særlig i den her svære situation, hvor der jo er et stort pres på dansk erhvervsliv, sætter jeg faktisk pris på, at vi får de forslag frem til, hvordan vi kan afhjælpe nogle af de store udfordringer, der er, som følge af coronakrisen og de vanskeligheder, den har medført.
Grundlæggende kan jeg godt forstå, at det nugældende system, hvor virksomheder først skal indbetale elafgift til staten for derefter at få en stor del af det tilbagebetalte igen, måske både virker lidt forældet, men også lidt molboagtigt.
Men der er gode grunde til, at systemet er indrettet, som det er, og det vurderes ikke muligt inden for de eksisterende rammer at gennemføre forslaget om det, det handler om, altså nettoafregning.
Elafgiften opkræves nemlig ikke direkte af staten, men af de virksomheder, der sælger elektricitet til de enkelte kunder.
Kunderne kan både være husholdninger, men det kan også være erhverv.
Elafgiften indeholder forskellige satser, hvor husholdninger betaler den højeste sats.
Derudover findes en lavere afgiftssats for el, der bruges til varme, og den laveste sats er for såkaldt procesforbrug.
For virksomhederne kan det være et miks af alle tre afgiftssatser.
F.eks. kan en virksomhed jo både have forbrug til proces og til varme, eller virksomheden kan ligge i tilknytning til boligen, hvorfor der er godtgørelse for noget af forbruget, men ikke for noget andet.
Det er kun den enkelte virksomhed, der kender fordelingen af sit elforbrug og dermed, hvilken afgift der i sidste ende skal betales.
Det er i øvrigt også et system, som findes for andre afgiftssatser.
Marie Bjerre (V), 2020-05-13:
Så til en helt anden sag: Med henvisning til debatindlægget i Børsen den 5. maj 2020 »Lad erhvervslivet betale den rigtige elafgift fra start«
hvilket
indtryk
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
I forhold til det første: Crowdfunding er jo ikke noget nyt fænomen, heldigvis.
Det eksisterer jo og er en del af iværksættermiljøet.
Der er selvfølgelig klare beskatningsregler for det.
Så er det klart, at når man sidder og kigger på hjælpepakkerne, er der jo, i forlængelse af det spørgsmål, der blev stillet tidligere om gæld, tjek på, om det er folk, der eksempelvis skylder det offentlige penge.
Har man en gæld til det offentlige, er det et eksempel på en modregning, for så bliver det trukket fra, inden man får resten udbetalt.
Så der foregår selvfølgelig et tjek i hvert fald på det område.
Marie Bjerre (V), 2020-05-13:
Det håndslag vil jeg meget gerne kvittere for, for det virker nemlig helt skørt, at man har sådan et system her.
Men jeg vil også gerne lige have ministerens svar og kommentar til det her med, at man med energiaftalen jo har fjernet den høje elafgift for de liberale erhverv fra 2023.
Altså, på det tidspunkt – i 2023 – har vi ikke nogen erhverv, der længere betaler den høje elafgift.
Skal der så kun opkræves den faktiske afgift?
Og hvis det er tilfældet: Vil man så se på måske at fremrykke det allerede til i dag, så vi får et mere simpelt system?
Morten Bødskov (S), 2020-05-13:
Det kan man rolig sige ligger lidt uden for det spørgsmål, der er stillet, men jeg vil da foreslå, at det er noget af det, som spørgeren tager med til bordet, når det skal drøftes, hvad der skal ske med den energiaftale, som man selv lavede, da man var i regering.
Det synes jeg da vi skal prøve at se på – og der kan vi jo tage det her spørgsmål op også.
Og så kan vi prøve at kigge på, om det er noget, der har været overvejet før.
Det vil undre mig meget, hvis det ikke er tilfældet, men så må vi jo prøve at se på, hvad begrundelserne var for, at man ikke ændrede det, dengang man selv sad i regering.
Dan Jørgensen (S), 2020-05-13:
Som spørgeren ved, var der jo faktisk ikke kun indkaldt til forhandlinger, men vi var i gang med sættemøder til forhandlinger om en klimaplan, da krisen ramte os.
Det er klart, at det selvfølgelig gjorde, at vi i regeringen måtte prioritere vores ressourcer og vores tid meget fokuseret på at håndtere den her krise.
Det gør vi stadig væk.
Når det så er sagt, er vi meget, meget opmærksomme på, at klimakrisen jo ikke forsvinder, og derfor skal vi også håndtere den.
Derfor har vi også sagt ganske tydeligt, både undertegnede og statsministeren, at vi kommer til at forhandle om en klimaplan inden sommerferien.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-13:
Vi står jo lige nu midt i en meget alvorlig coronakrise, og jeg vil egentlig også gerne bruge anledningen til at rose regeringen for at have handlet resolut og været meget handlekraftig i håndteringen af coronakrisen.
Man har passet på borgerne, og det er jo også det, vi skal gøre i klimaets navn.
For coronakrisen er den mest akutte krise, vi står i, men klimakrisen er den største.
Det er jo snart et år siden, vi blev enige om forståelsespapiret om en 70-procentsmålsætning, hvor vi skulle lave en handleplan for klimaet.
Hvornår kommer vi i gang med de forhandlinger?
Dan Jørgensen (S), 2020-05-13:
Det er jeg enig i er kloge ord.
Jeg har også selv været vært sammen med Det Internationale Energiagentur for et stort virtuelt internationalt møde med – 13 tror jeg vi nåede at blive – miljø-, klima- og energiministre fra hele verden, herunder Indien, Indonesien, Canada og de største europæiske lande, hvor det netop var på dagsordenen, og hvor temaet netop var, hvordan vi sikrer, at vi ikke begår nogen af de fejl, der blev begået efter finanskrisen i 2008 og 2009, hvor man lavede genopretningspakker og ikke bare ikke indtænkte de grønne hensyn, men faktisk lavede en del investeringer, der gik i den forkerte retning.
Så jeg deler fuldstændig den målsætning.
Tak for et rigtig godt og relevant spørgsmål.
Det korte svar kunne være ja.
Det kan jeg garantere, al den stund vi allerede er i gang.
Som spørgeren vil vide, har regeringen foreslået at bruge 30 mia. kr. til renovering i den almene boligsektor med grønt fortegn.
Det vil sige, at pengene skal bruges på en måde, så de ikke bare skaber bedre boliger og skaber masser af arbejdspladser, men faktisk også gør en forskel for klimaet.
Som forslaget ligger nu, og det er jo ikke færdigforhandlet, regner vi med, at det kan levere energibesparelser svarende til, hvad der skal til for at opvarme 40.000 lejligheder, og det er immer væk noget.
Så vi er i gang, og der kommer også mere fra regeringens side.
Som statsministeren også har forsikret spørgerens parti om her fra talerstolen i salen, så vil det være en fejl af regeringen, hvis ikke man tænker bæredygtighed ind som et grundlæggende princip i den genstart af dansk økonomi, som skal ske.
Mai Villadsen (EL), 2020-05-13:
Tak for det.
Kan ministeren garantere forhandlinger om en grøn genstart af økonomien inden sommerferien, og er ministeren enig med Klimarådet i, at risikoen for samfundsøkonomiske tab er stor, hvis man ikke samtænker den grønne omstilling og genopretningen af økonomien?
Mange tak for svaret, vil jeg sige til ministeren.
Det er jo helt rigtigt, at vi begge to lige nu sidder i nogle boligforhandlinger med et grønt fortegn.
Det er vi i Enhedslisten rigtig glade for.
Man kan jo sige, at allerede inden coronakrisen og den økonomiske krise, der kom, var der brug for at speede op på den grønne omstilling, så vi kan leve op til det mål, vi fælles har forpligtet os til, om 70 pct.s reduktion af klimagasser i 2030.
Det er jo vigtigt, at vi går i gang med de rigtige ting nu, og derfor er jeg også lidt utålmodig.
For ét er omstillingen af boligmassen, særlig de almene boliger.
Den skal ske, og den skal ske hurtigt og kan skabe en masse jobs, men vi skal også i gang med andre sektorer.
På hele energiområdet er der masser af arbejdspladser.
Der er i det hele taget arbejdspladser i hele samfundet, hvis vi får den grønne maskine ordentligt i gang.
Så derfor er jeg lidt nysgerrig på at høre, hvornår vi så kommer til forhandlingsbordet, hvad angår de andre elementer.
Jeg vil også gerne lige bruge den her anledning og den her diskussion til at fremhæve rigtig mange af de kloge stemmer, der har været i debatten, fra folk, som jo i de seneste uger netop har været ude at hejse flaget for, at vi skal bruge muligheden for at lave et indspark i økonomien med grønt fortegn.
Det er jo bl.a. de 18 danske ngo'er, som var ude at sige, at klimakampens bedste chance er de krise- og stimuluspakker, som regeringer overalt i verden lige nu indfører og gennemfører.
De siger endvidere, at i modsætning til finanskrisen i 2008-2009 er det denne gang ikke kun bankerne, vi politisk skal bruge kræfter på at redde.
Det er planeten, der er too big to fail.
Det synes jeg er kloge ord, så derfor vil jeg spørge: Hvornår kommer vi i gang med resten?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Ja, jeg havde kun 30 sekunder, så jeg kunne ikke nå at sige det hele.
Men ja, det vil være i det udkast, som vi vil sende til partierne, og i det oplæg, som vi har sendt til partierne.
Det er hundrede procent frivilligt.
Men uanset hvad man ellers kunne have ønsket, vil det ikke være personhenførbart; det vil udelukkende være et antal og kun det antal, som er relevant.
Når der så er en person, der får en positiv covid-19-test, så vil myndighederne skulle sørge for, at der sendes besked ud til de mennesker, man har været i nærheden af, men hvem det er, og hvordan man har mødt dem og hvorhenne, er der ingen der ved.
Det er udelukkende antallet – og ikke, hvem det er – som myndighederne vil kunne lave statistik på og planlægge testkapacitet ud fra.
Karina Adsbøl (DF), 2020-05-13:
Nå, men det vil jeg egentlig godt følge op på.
For når ministeren siger, at der gik 8 dage, før Sundhedsstyrelsens retningslinjer blev ændret der den 5. februar, så blev der jo ikke samtidig fulgt op på værnemidler og øgede tests, i forhold til når vi snakker sundhedspersonale og vi snakker om situationen ude på plejehjemmene, som min kollega også nævnte.
Altså, i forhold til at man vidste, at smitten kan være der, selv om man ikke har symptomer, blev der jo ikke fulgt op.
Det kan godt være, at retningslinjerne blev ændret, men man fulgte jo ikke op med øgede tests og sikrede ikke værnemidler til dem, der arbejdede helt derude, også i plejehjemssektoren på plejehjemmene.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Nej, og det mener jeg ikke man kan konkludere på nuværende tidspunkt havde været det rigtige at gøre.
At sige, at vi tilbage den 28. januar, 1 måned før den første blev testet positiv i Danmark, 1 måned før , på det tidspunkt skulle have sagt, at så skulle alle i sundhedssektoren og i ældresektoren have værnemidler i form af visir og masker osv., med den viden, man havde på det tidspunkt, og med den situation, vi var i i Danmark – havde det været det rigtige at gøre?
Det mener jeg ikke er noget, man kan konkludere, og jeg har i hvert fald ikke hørt eksperter sige, at det er den entydige konklusion, der er.
Det tror jeg man skal være varsom med at konkludere.
Sophie Løhde (V), 2020-05-13:
Tak for det.
Vil ministeren redegøre for, hvorfor ministeren har givet Statens Serum Institut mundkurv på og givet instruks om, at Seruminstituttet ikke må udlevere tal for, hvor mange der dagligt testes i Testcenter Danmarks telte?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Ja, det vil jeg godt redegøre for.
Jeg har ikke givet nogen mundkurv på.
Jeg kender ikke baggrunden for den artikel – jeg har godt set den – og derfor reagerede jeg samme dag, jeg læste den, og sørgede for, at tallene blev lagt ud til offentligheden.
Jeg må så også være ærlig at sige, at det undrede mig dybt at se den artikel.
Jeg kan heller ikke overhovedet se, hvad motivet skulle være.
Vi er et af de lande i verden, som gennemfører suverænt flest test per indbygger.
Her i morges kl. 8.00 havde vi gennemført mere end 400.000 test af danskere.
Det mener jeg sagtens er værd at stå på mål for; det arbejde, der er blevet gjort af vores medarbejdere, kan vi være stolte over.
På et mere generelt plan har regeringen fremlagt grundlaget for de politiske beslutninger, som er truffet i forbindelse med corona.
De rapporter, som ekspertgruppen under Statens Serum Institut, har lavet, ligger tilgængelige på Statens Serum Instituts hjemmeside.
Senest er kildekoderne til de modeller, som ekspertgruppen anvender, også lagt frem.
Den daglige overvågning af epidemien fra Statens Serum Instituts side bliver løbende udbygget og gjort mere detaljeret, i takt med at overvågningen opbygges og tilpasses den fase, vi er i.
Og der arbejdes stenhårdt på at udvikle og offentliggøre de opgørelser, som er relevante for, at alle kan følge med i epidemien.
Det synes jeg vi er kommet langt med på kort tid.
Jeg tror, det er vigtigt også at huske på, at for et halvt år siden var der ingen, der havde forventet, at vi ville stå i en epidemi på nuværende tidspunkt – derfor står vi også på ubetrådt land.
For mange af områderne gælder, at der skal tænkes nyt, og det er så det, som er blevet gjort af vores myndigheder.
Min tilgang er, at der skal være åbenhed både om de fejl, vi begår alle sammen – og der vil blive begået fejl – men selvfølgelig også om de her ting, og derfor blev de lagt åbent frem, da jeg havde læst den artikel, som undrede mig dybt.
For der er ikke givet nogen, som der står i artiklen, mundkurv på.
Sophie Løhde (V), 2020-05-13:
Tak for et langt svar, som jo desværre ikke handlede så meget om det, jeg spurgte ind til, for hvis ministeren siger, at han reagerede omgående, så er det jo underligt, at den reaktion ikke bestod i, at ministeren selvfølgelig sørgede for at indskærpe over for samtlige medarbejdere i departementet og i alle de styrelser, der henhører under ministerens ressort, at der naturligvis ikke er nogen medarbejdere, der har mundkurv på, og dermed naturligvis kan udtale sig.
For der er jo helt tydeligvis en helt anden opfattelse af det ude i systemet, og det her er jo desværre ikke det eneste eksempel.
Men der er jo en person, som bl.a. har talt med Jyllands-Posten, som ikke ønsker sit navn frem med den begrundelse, at Sundhedsministeriet har bedt Seruminstituttet om ikke at udtale sig i sagen.
Hvordan vil ministeren forklare det?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Jeg kan jo af gode grunde ikke vide, hvordan den samtale er blevet ført.
Jeg har ingen idé om, hvem det er, man har fået fat i.
Jeg har ikke nogen viden om, at der skulle være fejl i Jyllands-Postens artikel, så jeg går ud fra, at samtalen har fundet sted.
Men jeg har indskærpet over for den pågældende styrelse, at der ikke er givet mundkurv på, og at det selvfølgelig ikke er holdbart, at medarbejdere – uanset hvem det er – giver udtryk for det, for det er ikke sandt.
Sophie Løhde (V), 2020-05-13:
Men der er tydeligvis en medarbejder i den pågældende styrelse, som har den opfattelse, og det er jo nok et problem i forhold til ministerens departement og styrelser, som måske ikke kun indbefatter Statens Serum Institut.
Altså, det er måske også nødvendigt, at sundhedsministeren sørger for at indskærpe over for de resterende styrelser og departementet, at der ikke gælder nogen mundkurv nogen steder, og at alle naturligvis kan udtale sig.
Men nu er det jo velkendt, at regeringen langtfra har levet op til alle sine mange løfter om test til danskerne.
Det er jo det, den kritiske artikel handler om.
Så hvor langt er vi egentlig fra ministerens mål om de 20.000 daglige test?
Eller sagt mere direkte: Måske er det i virkeligheden derfor, at der er givet mundkurv på.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Det hjælper ikke noget at gentage påstanden her.
Jeg har ikke givet mundkurv på, og der findes ingen som helst skygge af dokumentation eller andet for det.
For jeg har ikke givet nogen medarbejdere mundkurv på – tværtimod har jeg reageret, da jeg læste artiklen.
Jeg kan konstatere, at der er en samtale mellem en journalist og en medarbejder, jeg ikke kender, i en styrelse, hvor det ord er blevet sagt.
Det er desværre forkert, og jeg reagerede jo prompte samme dag, jeg læste artiklen, ved at lægge tallene frem.
Det er jo beviset på det.
Hvorfor skulle der have været givet mundkurv på?
Hvorfor skulle man holde de tal tilbage?
Det er der ingen som helst grund til.
Det har jeg ikke gjort, det har vi ikke gjort.
Og det bedste bevis er jo, at samme dag artiklen kom, sørgede jeg for, at de tal, journalisten efterspurgte, blev lagt åbent frem – blev lagt åbent frem.
Herudover gælder det, at samtlige eksperter fra vores styrelser deltager både i vores pressemøder og andet – og i går aftes så jeg i TV Avisen en anden direktør i en styrelse stå der.
Og tallene er lagt frem.
Sophie Løhde (V), 2020-05-13:
Tak for det.
Altså, mundkurven kommer fra Sundhedsministeriet – det fremgår jo sort på hvidt af den her artikel – som ministeren jo er øverste ansvarlige for.
Så når ministeren dermed i dag blankt vil afvise, at mundkurven kommer fra ministeren, vil ministeren så dermed også meddele – for det er jo konklusionen på det, ministeren siger – at den person, der har udtalt sig anonymt til Jyllands-Posten, vel af frygt for repressalier, åbenbart ikke taler sandt?
Eller hvordan skal det hænge sammen, når det er, at der ifølge ministerens opfattelse ikke eksisterer nogen mundkurv nogen steder?
For begge dele kan jo ikke være sandt på samme tid.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Nej, det tror jeg er for tidligt at konkludere, og jeg tror også, at det så er vigtigt at have den konkrete tidsplan.
Så det er altså blevet håndteret, og der er blevet handlet, også tidligere, end der er blevet sagt her.
Altså, det er klart, at jeg har spurgt i departementet.
Jeg har sagt, at jeg ikke har givet nogen mundkurv på, og har spurgt: Er der nogen, der har?
Der har jeg fået at vide, at det er der ikke.
Så har vi spurgt i Seruminstituttet, og de kunne umiddelbart ikke svare på, hvem der havde ført samtalen med den journalist.
Derudover er det så et personaleanliggende, som jeg selvfølgelig ikke vil gå ind og blande mig i på den måde, og som Folketinget jo heller ikke skal gøre.
Jeg vil bare sige helt generelt, at man ikke kan have åbnet særlig mange aviser eller set særlig meget tv, hvis man synes, at vores danske eksperter fra forskellige styrelser ikke har været tilgængelige for pressen i den her tid.
For de har da i den grad været tilgængelige, hvilket jeg synes er godt, og jeg tilskynder til, at de er tilgængelige.
Martin Geertsen (V), 2020-05-13:
Det er jo prisværdigt nok af ministeren, at han så siger til en styrelse eller til Seruminstituttet, at man ikke må give mundkurv på, men det virker jo, som om det er en mundkurv, der, om jeg så må sige, er udstedt i departementet, altså i ministeriet.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Som jeg sagde til en anden spørger: To ting.
For det første har jeg sørget for den dag, jeg læste artiklen, at de tal, som journalisten efterspurgte, blev lagt frem.
Og de er nu lagt frem, for der er ingen som helst grund til at skjule dem.
Så de tal, man efterspurgte, er lagt frem.
For det andet er det blevet indskærpet over for den pågældende styrelse, at det selvfølgelig ikke er holdbart, at der er medarbejdere, som siger noget, som ikke er sandt, til journalister, altså noget, som ikke er faktuelt korrekt.
Og det er ikke faktuelt korrekt.
Altså, jeg fokuserer primært på at håndtere epidemien, men jeg skal da være ærlig og sige, at det da er lidt frustrerende at se sådan en artikel, for det har intet som helst på sig.
Der er ikke givet nogen mundkurv på af mig.
Tværtimod har vi altså lagt tallene frem.
Martin Geertsen (V), 2020-05-13:
Tak for det.
Men tilsyneladende, minister, må der jo være nogen i Statens Serum Institut, som går rundt med en opfattelse af, at de er blevet givet en mundkurv på.
Ministeren siger, at han så straks selv har taget afstand fra det.
Hvad er det helt konkret, ministeren har gjort i forhold til sit eget departement for at undgå den type af sager en anden gang?
Peter Skaarup (DF), 2020-05-13:
Jeg kunne bare godt tænke mig at spørge sundhedsministeren om en ting her.
Vi bliver opmærksomme på, af coronaen kan smitte, uden at det er synligt, i slutningen af januar måned, men det er først den 21. april, at de retningslinjer, der er ude på plejehjemmene og i sundhedssektoren, bliver ændret.
Nu kan det godt være, at der fremgår noget af pressen, og at ministeren siger forskellige ting og sager her, men man må bare sige, at det, der har været et af de store problemer, jo er, at ude i yderste led hos den ældre i sundhedssystemet bliver tingene ændret alt for sent.
Er ministeren enig i det?
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-13:
Ja, tak.
Der er som nævnt 50.000 patienter i Danmark med svær kol, som kan komme i alvorlige problemer, hvis de udvikler slem sygdom ved coronainfektion.
Ifølge de nuværende retningslinjer skal de sende deres børn i skole, medmindre de har en aftale med lægen, som ministeren også er inde på.
Er det rigtigt, at ministeren føler sig tryg ved de aftaler, der foreligger, og er de de bedste, man kan lave?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Det kunne måske være ønskeligt og nemt at sige, at det er der, og så kunne jeg bede Sundhedsstyrelsen om at lave disse klare retningslinjer.
Noget af det, jeg har konstateret og også lært i løbet af den her tid, er, at der er en virkelig stor og udbredt forventning om, at jo klarere regler og retningslinjer der er, jo bedre og nemmere kan man indrette sit liv.
Det forstår jeg udmærket godt, for vi kan ikke falde tilbage til den normale opførsel – i hvert fald ikke nu og her – så hvordan skal vi opføre os?
Men vi er også nødt til at have respekt for, at der altså er den personlige læge, som kender ens sygehistorie og ved, hvor udsat man er, og det er altså – som det også står her – den læge, man skal henvende sig til.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-13:
Naturligvis, men af listen over udvalgte risikosygdomme fremgår det, at der er ca. 50.000 patienter i Danmark med svær kol, at der hvert år er 3.500 nye patienter, som får konstateret lungekræft, og at mellem 1.500 og 2.000 patienter hvert år får konstateret lungefibrose, altså betændelse eller arvæv i lungerne, der kan besværliggøre vejrtrækningen.
Yderligere fremgår det af Lungeforeningen, at der er ca. 600.000, der har en eller anden form for lungesygdom.
Jeg vil derfor gerne spørge ministeren, om ministeren er enig med mig i, at der også på dette område er brug for klare retningslinjer om, hvordan man som forældre eller pårørende til en udsat person skal holde sit barn hjemme fra skole eller institution.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-13:
Og nu har vi jo haft de danske skoler åbne for små klasser i noget tid, og der var masser af diskussion – også med rette – masser af frustration og også en del nervøsitet.
Og jeg forstår det hele – kæmpe arbejde fra vores praktiserende læger, kæmpe arbejde fra skolesektoren og fra vores forældre og pædagoger og alle, der har været med i det.
Vi kan se på antallet af indlagte, og vi kan se på smittetallene, at de jo ikke er steget drastisk eller har været ude af kontrol.
Tværtimod har det været klogt og været godt og været trygt.