runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Hav (S), 2021-03-02:
Jamen jeg vil jo gerne tage det som et udtryk for, at Venstre fortryder den uddannelsespolitik, Venstre har ført igennem årtier, for det er jo det, der er situationen.
Det er jo, at Venstre i den grad har været med til at underminere, at vi har et samlet land, der har en velfungerende uddannelsessektor, hvor bl.a. de mellemlange uddannelser, som læreruddannelsen hører til, har fået lov til at kunne udfolde sig.
De er jo blevet puttet ind i kasser, hvor der har været taxameterstyring og dermed central styring i en grad, som man ikke har oplevet i dette land i en masse år.
Og så kan jeg jo selvfølgelig ærgre mig over, at i den 4-årsperiode, hvor Socialdemokratiet havde mulighed for at have lidt større indflydelse, blev der ikke ændret på det.
Men er det et udtryk for, at nu er hr. Bertel Haarder gået og nu kommer der nye vinde fra Venstre på uddannelsesområdet?
Det ville da være dejligt.
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Først og fremmest er det korrekt, at vi sørgede for at lave nogle uddannelsesinstitutioner på de mellemlange videregående uddannelser, som hævede det faglige niveau.
Det er jeg glad for hr. Orla Hav kan huske, altså at det var, da vi var i regering omkring 2007, at man undervejs fik lavet professionshøjskoleuddannelsesloven.
Det er i øvrigt en lov, som på trods af regeringsskift fra den ene side af Folketingssalen til den anden side af Folketingssalen fortsat er uændret.
Der, hvor der begyndte at komme en forandring, var, da hr. Tommy Ahlers som daværende minister gennemførte loven om uddannelsesinstitutioner og startede med at flytte uddannelser ud, først de ti stationer, men man havde jo også på læreruddannelsen en arbejdsgruppe, der var i gang lige indtil regeringsskiftet, hvor arbejdsgruppen for at få forbedret og forandret læreruddannelsen blev nedlagt af den nuværende minister.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-02:
Så det, som fru Marianne Jelved svarede mig før, om, at den ikke kunne ligge i Herning, var det rigtigt, eller var det forkert?
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Jeg hørte ikke lige før fru Marianne Jelved sige, at den ikke kunne ligge i Herning, men at det var et spørgsmål om, hvad konsekvensen er for skolerne i omegnen.
Og det er klart, at der er nogle skoler i omegnen, som er sårbare, sådan som verden ser ud i dag.
Det er der.
Der er f.eks. Nørre Nissum.
Den er ganske sårbar, og der er ganske få elever, der går på uddannelsen i Nørre Nissum.
Den er jeg også bekymret for.
Og derfor må det være op til dem, der kommer med et ønske om placering, at dokumentere, at der er plads til skolen, også i forhold til de andre, der er der.
Jeg vil bare sige, at for mig er det ikke afgørende, om den ligger i Herning eller et andet sted.
For mig er det afgørende at skabe et landsdækkende initiativ, som vil skabe mulighed for, at vi får nogle nye erfaringer ind, med hensyn til hvordan vi uddanner myndige, dygtige lærere til folkeskolen.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-02:
Ordføreren taler i sin tale om, hvor godt det er, at vi nu får en snak om læreruddannelsen.
Det er jeg sådan set helt enig i.
Det kan godt nok ærgre mig, at det så skal betyde, at vi skal have en privat læreruddannelse, som der endnu ikke er nogen skolekreds der har budt ind på, men pyt nu med det.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er i forhold til det, ordføreren siger om, at der slet ikke har været nogen debat om læreruddannelsen, og at det bare står stille.
Det vil jeg bare give mulighed for at man lige kan få lov at korrigere, for regeringen har jo sat gang i et udviklingsarbejde netop for at se på, hvordan vi kan gøre læreruddannelsen endnu bedre, altså den offentlige læreruddannelse.
Er det ikke rigtigt?
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Jeg kender godt til, at der internt i ministeriet har været nogle overvejelser.
Jeg synes bare ikke, at der har været en offentlig debat om, hvad det er, vi vil med læreruddannelsen, før det her beslutningsforslag kom frem, og siden beslutningsforslaget kom frem, har der været en rivende diskussion i forskellige medier, både i aviser som Berlingske og Kristeligt Dagblad, der har en stor artikel om det her forslag i dag, men også i fagmedier, hvor der er kommet gang i diskussionen om, hvad vi gerne vil, og det synes jeg er klædeligt.
Den diskussion skal ikke stoppe med vedtagelsen af beslutningsforslaget om lidt.
Den diskussion skal fortsætte videre, for vi får brug for at diskutere det med hinanden, også når vi skal kigge på, hvad der skal ske med de offentlige læreruddannelser på professionshøjskolerne fremadrettet.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-02:
Jeg er opmærksom på, at ordføreren ikke er ordfører på læreruddannelsesområdet, men faktisk er vi nogle, der har diskuteret det her et godt stykke tid efterhånden, og at kalde det interne anliggender i regeringen er vist lidt en underdrivelse.
Det er hele sektoren, der er blevet involveret, og vi har diskuteret det her i fagbladene i mange måneder nu.
Så jeg vil endnu en gang give ordføreren muligheden for at korrigere, i forhold til at der ikke allerede er et udviklingsarbejde i gang med at forbedre den nuværende offentlige læreruddannelse.
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Hvis spørgeren bliver gladere af, at jeg siger, at ja, der har været nogle diskussioner i gang, skal jeg gerne gøre spørgeren glad.
Jeg må bare sige, at man kan kigge på, om den debat, der har været, af, hvad vi gerne vil med vores lærere, har været en bred offentlig debat.
Der er en grund til, at vi alle sammen er optaget af folkeskolen, og at vi alle sammen har en holdning til folkeskolen, og det er, at det er et af grundlagene for, hvordan vores samfund udvikler sig, altså hvilken uddannelse vi giver vores børn, og jeg synes, det er væsentligt, at den debat af, hvad vi vil med vores folkeskole og med vores læreruddannelse, er kommet i gang i meget bredere kredse, og at den fortsætter også efter vedtagelsen af det her beslutningsforslag.
Orla Hav (S), 2021-03-02:
Normalt beskæftiger jeg mig ikke med uddannelsesområdet, og det er sådan lidt usædvanligt, at jeg tager ordet, men jeg vil gerne hilse velkommen, at Venstre nu gerne vil diskutere indholdet af vores uddannelser.
Det er rigtig befriende, men det kommer lidt overraskende for rigtig mange af os, eftersom nogle af os kender historikken og kan huske, at er der nogen, der har centraliseret og ensrettet hele vores uddannelsessystem, så er det Venstre; så er det den tidligere finansminister, som står deroppe, og som har haft medansvar for at lave en af de største centraliseringer i landet på hele vores uddannelsesområde.
Er det her udtryk for, at Venstre nu er blevet klogere, og at man har set konsekvenserne af de fejl, man har begået i den lange periode, og som har ramt seminarier landet rundt i de områder, som så dårligt har kunnet tåle det, vil det jo være velkomment, altså hvis det er udtryk for, at det er en bodsgang, hvor Venstre er i gang med at sige, at det ikke var så godt, at de lavede den centralisering, og at det heller ikke var så godt, at de alene var optaget af PISA-undersøgelser, da de havde mulighed for at have indflydelse på det.
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Der er tale om et tredobbelt hypotetisk spørgsmål, hvor man siger »hvad nu hvis, og hvad nu hvis«.
Jeg glæder mig bare over, at man er kommet så langt ud i sin modstand, at man skal ud i den type argumentation for at finde på noget, man kan være uenig i i forhold til selve indholdet af forslaget.
Jeg havde været langt mere bekymret, hvis man syntes, det var et problem, at der blev skabt mangfoldighed, og jeg havde været langt mere bekymret, hvis man ikke ville have en skole, der lagde vægt på dannelse eller på den europæiske oplysningstradition og på, at der skulle lægges mere vægt på kristendomskundskab og de andre ting, der ligger i det nuværende KLM-fag, altså livsoplysning og medborgerskab.
Den slags ting havde jeg været bekymret for.
En hypotetisk diskussion om geografien er jeg ikke bekymret for.
Anders Kronborg (S), 2021-03-02:
Tak for det.
Det er jo ikke en hypotetisk bemærkning, som ordføreren giver udtryk for.
Jeg står her med et debatindlæg, som ordføreren selv har skrevet, og som er dateret den 18. januar, og kilden er Politiken Skoleliv, og overskriften er: »Kristian Jensen: Derfor er en ny, fri læreruddannelse i Herning en god idé«.
Og så står der ellers, hvordan hr. Kristian Jensen forsvarer den fri læreruddannelse, som måske kan komme til Herning.
Men jeg vil godt spørge ordføreren: Har ordføreren her den 18. januar måske taget munden lidt for fuld i forhold til forsvaret for en ny fri læreruddannelse i Herning?
Jeppe Bruus (S), 2021-03-02:
Tak for det.
Jeg skal gøre det forholdsvis kort.
Det her beslutningsforslag er stillet af en række borgere på baggrund af nogle meget tragiske hændelser som følge af vanvidskørsel.
Nu kommer vi, et stort flertal – stort set alle – til at stemme nej til det her beslutningsforslag, og det kan virke iøjnefaldende.
Men sagen er, at Folketinget, et enigt Folketing, har taget en politisk beslutning om at skærpe straffene for vanvidskørsel.
Vi har gennemført meget store dele af det, der ligger i det her beslutningsforslag.
Vi har haft en rigtig fin behandling af det, og vi har takket de forslagsstillere, som har brugt rigtig meget tid og energi på det her beslutningsforslag.
Så det, at vi nu stemmer det her ned, er ikke udtryk for en mangel på sympati eller forståelse eller uenighed om det, der ligger.
Det her handler om, at vi simpelt hen stort set har gennemført det, der ligger i beslutningsforslaget.
Det synes jeg hører med til behandlingen her.
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Jeg står ved alt det, jeg har skrevet i det oplæg.
Men jeg kan godt forstå, når der nu er de bekymringer om, hvorvidt en sådan skole vil være en landsdækkende skole med tiltrækning af elever fra hele landet, ligesom vi ser med Den Frie Lærerskole i Ollerup, at der så skal være en vurdering af, hvad konsekvensen vil være i forhold til de omkringliggende uddannelsessteder.
Sagen er jo, at modstanderne gør det her til en diskussion om geografi, hvor det væsentlige da er spørgsmålet omkring indholdet; det er da spørgsmålet om, hvad det er for nogle lærere, vi gerne vil have; hvad det er for en frihed, man ønsker.
Ønsker man, at alt skal være styret stramt og statsligt, eller ønsker man, at der skal være plads til mangfoldighed og et frit initiativ?
Og jeg er rigtig glad for, at der er et flertal, der om lidt manifesterer, at der i Danmark også vil være plads til frie initiativer også på lærerområdet.
Anders Kronborg (S), 2021-03-02:
Det indlæg er halvanden måned gammelt, og det forsvarer en placering i Herning, og ordføreren postulerer over for Folketinget, at det blot er hypotetisk.
Hvis det blot er hypotetisk, hvorfor så lave et stort forsvarsskriv i Politiken Skoleliv for halvanden måned siden for en placering i Herning?
Kristian Jensen (V), 2021-03-02:
Jamen det er jo, fordi en af dem, der er snakket om, en af de skolekredse, der muligvis kan komme på tale, har rødder omkring Herning, og det er personer fra Herning – og i øvrigt fra Holstebro og fra Aarhus og fra Rønshoved Højskole.
Så det er jo folk, der er bredt funderet i flere dele af Danmark, der har været med til at skabe idéerne, kan man sige, den første spæde idé omkring det her.
Jeg ser gerne, at den ligger i Herning, men det er da ikke vigtigt for mig, at det er Herning frem for et andet sted.
Det vigtige for mig er, at vi får skabt noget frihed, noget mangfoldighed; at der bliver en mulighed for, at vi får en diskussion om, hvad det er for en måde, vi gerne vil uddanne vores lærere på, for det er dem, der skal uddanne vores børn.
Der bliver i dag ikke taget stilling til, hvor en uddannelse skal ligge henne.
Hvis man skal kigge på placeringen, eller når man skal kigge på placeringen, så skal man kigge på, hvad samspillet er med de øvrige uddannelsesinstitutioner, der er undervejs, eller der ligger omkring.
Det kan være både positivt og negativt.
Der kan være et samspil med nogle, og der kan være, kan man sige, konkurrence omkring elevgrundlaget med andre.
Det må en skolekreds jo lave sin undersøgelse af og præsentere det for Uddannelses- og Forskningsudvalget, der på baggrund af de oplysninger, der bliver forelagt, træffer en beslutning om, hvem det så er, vi ønsker skal etablere en fri læreruddannelse.
Marianne Jelved (RV), 2021-03-02:
Det er jo rigtigt, at man kan vælge mellem de to veje at gå, og i hvilken rækkefølge man vil gøre det.
Nu annoncerer vi, at der altså er et flertal i Folketinget, der gerne vil lave en fri læreruddannelse i Danmark.
Den skal selvfølgelig kunne honorere de krav, der er på læreruddannelsen – den skal kunne tilbyde linjefag, den skal kunne tilbyde alle de ting, som hører med til en læreruddannelse.
Det behøver man ikke skrive ind i et beslutningsforslag her i Folketinget.
Det ligger sådan set i opgaven, at det er det, det drejer sig om.
Den skal kunne konkurrere med professionshøjskolernes læreruddannelse.
Den vil gøre tingene på nogle andre måder, og vi har brug for at få inspiration for at kunne gøre tingene på andre måder, men vi ved godt, hvad det er for nogle ting, der skal indeholdes i det – det behøver vi ikke skrive i et beslutningsforslag.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-02:
Jeg håber virkelig, at I kan blive enige i det flertal, der nu om et øjeblik stemmer, for jeg er meget usikker på, om I kan blive enige.
Da vi havde det til førstebehandling, opstod der en diskussion om, hvorvidt det var en privat læreruddannelse, eller om det var en fri læreruddannelse – der var allerede den første usikkerhed.
Så var der et forslag om, at den skulle ligge i Herning, men så sagde nogle, at den også kunne ligge i Vejle, mens andre igen sagde, at den også godt kunne ligge på Sjælland.
Der er masser af usikkerhed.
Jeg håber virkelig, at partierne har snakket det her rigtig, rigtig godt igennem, for de partier, der stemmer nu, mener noget meget, meget forskelligt om uddannelsespolitik.
Marianne Jelved (RV), 2021-03-02:
Det kan godt være, at de mener noget meget forskelligt, men de mener ikke noget meget forskelligt om det beslutningsforslag, vi har liggende på bordet i dag – det stemmer de for.
De ved fuldstændig, hvad det er, de stemmer for.
Det er vores kolleger alle sammen.
Så det er jeg ikke spor bekymret for.
Det må udvalget jo tage stilling til, for det er os, der har taget ansvar for det.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-03-02:
Vi har set, at der er et faldende ansøgningstal til læreruddannelsen, og vi har også set gennem årene, at dem, der søger ind på læreruddannelsen, har faldende karakterer.
Vi støtter op om det her gode initiativ, der netop bygger på noget nyt, en europæisk oplysningstradition, på Grundtvig, på dannelse; det ser vi at der er et stort behov for, og vi har også fuld tillid til, at vi har en åben drøftelse, som vi har haft – også i forhold til den gode indsigt, som netop er hos ordføreren, der har kæmpet for meget af det her gennem mange år.
Så jeg kan se, at der er en stor enighed blandt os, der stemmer for det her, og der er god grund til, at vi etablerer et alternativ til den etablerede uddannelse.
Det betyder ikke, at den skal gå i stå; den arbejder vi jo også på sideløbende.
Marianne Jelved (RV), 2021-03-02:
Tak, og tak for indlægget.
Jeg vil sige, at jeg har prøvet at vænne mig til at tale om den ædle kappestrid imellem læreruddannelsen på professionshøjskolerne og læreruddannelsen på en fri lærerskole.
Derfor er den her uddannelse også møntet på folkeskolelærere og ikke på frie skolers lærere, for der er allerede en uddannelse, der underviser og uddanner lærere til de frie skoler, Den Frie Lærerskole i Ollerup.
Hvorfor kan der ikke være en fri skole for læreruddannelsen?
Selvfølgelig kan der det.
Det kan vi jo beslutte; det er derfor, vi har et Folketing, hvor et flertal kan beslutte det her og sætte hele den proces i gang.
Så vi ved rigtig godt i forvejen, hvad der skal til.
Ja, det kaster vi os ud i, og jeg er glad over, at jeg kan få lov at være med til det.
Bruno Jerup (EL), 2021-03-02:
Ved førstebehandlingen udtalte fru Marianne Jelved, at den her uddannelse aldrig ville komme til at ligge i Herning.
Hvis nu det er sådan, at vi forestiller os den tænkte situation, at den kreds, som laver et forslag, kommer med en beliggenhed i Herning, vil fru Marianne Jelved så i udvalget, som jo skal behandle den ansøgning, der kommer, stemme for eller imod placeringen i Herning?
Marianne Jelved (RV), 2021-03-02:
Jeg tror ikke, den situation vil opstå, for der står også i betænkningen til beslutningsforslaget, at det, skolekredsen bl.a. skal sikre sig, er, at man kommer i kontakt med de uddannelsesinstitutioner, der ligger i det område, som man har fået øje på kunne have sådan en fri læreruddannelse, for de skal jo i kontakt med dem, de skal jo samvirke med dem – hvor er det klogt at lægge den, alt taget i betragtning?
Så er der en anden ting, som jeg godt vil nævne her, og som jeg synes er en del af vores held, dem, der står bag forslaget her, nemlig at statsministeren udnævnte hr. Kaare Dybvad til også at tage sig af uddannelsesområderne ude i landet, for at vi kan få flere uddannelser spredt ud.
Det er jo lige vand på vores mølle her, for det er vi også enige i, eller jeg og mit parti er i hvert fald.
Jeg har ikke spurgt de andre partier.
Men det er da klart, at man, når man skal finde ud af, hvor sådan en institution skal ligge henne, skal tage hensyn til, hvor de andre institutioner ligger henne.
Bruno Jerup (EL), 2021-03-02:
Et ønske om at få bredt uddannelserne ud kan vi måske dele, men jeg kunne godt ønske mig, at fru Marianne Jelved i det mindste forsøgte at svare på det spørgsmål, jeg stillede.
Vil fru Marianne Jelved stemme for, at der bliver placeret en ny, privat læreruddannelse i Herning, hvis det er det, der ligger som forslag til udvalget?
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-02:
Der er alt for meget »og så videre« i det her.
Marianne Jelved (RV), 2021-03-02:
De er blevet til på den måde, som vi nu prøver at lave en fri læreruddannelse på, så vi har ret mange erfaringer med det.
Det første, der sker, er, at de, der er interesserede i at være med, skaber en skolekreds, som man også kan kalde et repræsentantskab.
Den skolekreds ejer institutionen eller forvalter den.
De ansætter lederen, de ansætter lærere, de har hver især ansvaret for undervisningen i de 500 frie skoler – altså hver skolekreds har ansvaret for det.
Det er nøjagtig det samme, vi gør nu.
Vi overfører alle vores mere end 100 års erfaringer med, hvordan man skaber frie skoler, til en fri læreruddannelse.
Det er faktisk noget, jeg selv personligt har arbejdet for i ret mange år, og nu er det lykkedes at få et flertal herinde.
Og det er ikke et eksperiment, for enhver, der laver en fri læreruddannelse, skal jo sikre sig, at de lærere, der bliver uddannet der, kan ansættes i folkeskolen og kan leve op til de krav, folkeskolen stiller.
Det er det, der er hele idéen, altså at få en udfordrer til de nuværende uddannelser på professionshøjskolerne – et alternativ, en inspiration, at prøve kræfter på med noget nyt.
Det er jeg fuldstændig tryg ved.
Det foregår i Danmark.
Vi har meget stærke traditioner på det område.
Vi kender hele måden at gøre det på – måske undtagen hr. Uffe Elbæk, som engang var medlem af Det Radikale Venstre, bare lige for at understrege det.
Så det er en stor sejr for mig, at vi er nået så langt, som vi er.
Det er, fordi jeg gerne ville det her, at jeg er blevet ved herinde så længe.
Vi har prøvet før uden held, men nu er der et flertal, og nu prøver vi det igen.
Der er en total opskrift på, hvordan man gør det her, og det gennemfører vi.
Skolekredsen bestemmer, hvor uddannelsesstedet skal være.
Det er ikke noget, vi blander os i.
Vi har rigtig meget erfaring med, hvordan man laver frie skoler, og hvordan man laver frie læreruddannelser.
Det kan vi godt klare i Danmark.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-03-02:
Tak for det.
Vi, de frække drenge, sidder bare hernede på bageste række og undrer os over, om det er den samme hr. Uffe Elbæk, der står på Folketingets talerstol lige nu, som den hr. Uffe Elbæk, der i sin tid stiftede partiet Alternativet, fordi der var brug for et alternativ til det etablerede system; og om det er den samme hr. Uffe Elbæk, som i sin tid var rektor for KaosPiloterne.
Jeppe Bruus (S), 2021-03-02:
Jeg er ikke blevet meget klogere i forhold til det spørgsmål, jeg stillede fru Marianne Jelved.
Nu siger hr. Kristian Jensen, at der ikke er noget problem i, at læreruddannelsen ligger i Herning.
Fru Marianne Jelved har lige svaret, at den ikke kan ligge i Herning af forskellige årsager.
Så det står mig bare ikke helt klart, hvad beslutningen egentlig er her, eller hvem der træffer den beslutning om, om den kommer til at ligge der.
Som jeg forstår hr. Kristian Jensen, er det Uddannelses- og Forskningsudvalget, der træffer beslutningen.
Som jeg forstår fru Marianne Jelved, skal man ikke blande sig i det.
Og I siger noget forskelligt om, om den kan ligge i Herning eller ej.
Jeg er lidt forvirret over det.
Kan den ligge i Herning, eller kan den ikke ligge i Herning?
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-02:
Jeg elsker det, hvis der kan komme mangfoldighed på uddannelsesområdet.
Personligt har jeg det sådan, at jeg synes, at alle uddannelsesinstitutioner skulle være selvejende institutioner.
Jeg synes, at alle uddannelser skulle være profilinstitutioner.
Men jeg ønsker ikke, at vi herinde vedtager en beslutning på så dårligt et beslutningsgrundlag om noget, som har så store konsekvenser, og hvor det indtil nu ikke er besvaret, hvad man har tænkt sig at gøre.
Altså, det var okay, hvis man så havde sagt: Vi har lyst til at sætte et forsøg i gang, som vi så evaluerer, og hvis det går godt, så kan vi skalere det op, og det kan præge de øvrige uddannelsesinstitutioner.
Men nej, nej, det er ikke det, vi gør nu.
Det, I stemmer for lige nu, er, at vi herinde i det her lokale beslutter, at der skal laves en ny videregående uddannelsesinstitution uden nogen fagbeskrivelse, uden organisation, uden ledelse, uden kvalitetssikring, uden evaluering, uden at nogen selv har taget initiativet og har måttet slås for det.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-03-02:
Tak for svaret.
Så skal jeg også høre, om det værste skræmmebillede, hr. Uffe Elbæk kan komme op med, virkelig er, at vi risikerer, at det her spreder sig, at det vil danne præcedens, sådan at vi også får eksempelvis en privat pædagoguddannelse.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-03-02:
Jeg synes, at hvis vi tager den diskussion, om vi ønsker et uddannelsesliv, der består af både private og offentlige institutioner, så vil jeg meget gerne gå ind i den diskussion og diskutere fordele og ulemper.
Men sådan har det ikke været indtil nu.
Indtil nu har alle videregående uddannelser været offentligt støttede, og så er der nogle få eksempler på nogle, som efter års arbejde, hvor de har bevist deres værd, har fået offentlighedens godkendte stempel.
Der er den store forskel, at mennesker, der kommer med et godt initiativ, har samlet nogle mennesker omkring sig og har beskrevet, hvad de gerne vil, og hvorfor de vil det, og de har en lokal forankring osv. osv.
Men det er jo ikke tilfældet her – det er det, der er problemet.
Altså, jeg synes ved gud, der er brug for en uddannelsesrevolution i morgen.
Jeg ville ønske, vi kunne slippe vores uddannelser fri i morgen, altså hvis det stod til mig.
Men det, jeg ikke ønsker, er, at vi træffer en beslutning herinde i salen på et ikkeeksisterende beslutningsgrundlag.
Det er meget principielt – i hvert fald for mig – at når vi træffer beslutninger, der endda kommer til at handle om vores børn og unge og om de mennesker, som skal uddannes fra det pågældende sted, og som skal ud at arbejde ude på vores folkeskoler, så skal grundlaget da være i orden.
Det, jeg klandrer det her for, er, at det her simpelt hen er vendt på hovedet.