runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-24:
Tak, fru formand.
Hvad kan ministeren oplyse om regeringens vurdering af den sag, som to vandværker fra Hjørring og Hvidovre netop har tabt i Østre Landsret som principiel prøvesag på vegne af en lang række af større vandværker og spildevandsselskaber, som nu dømmes til over en årrække at betale en skatteregning på i alt 36 mia. kr., herunder om regeringen vil fritage den almene vandforsyning for hel eller delvis skattepligt?
Hvad kan ministeren oplyse om regeringens vurdering af den sag, som to vandværker fra Hjørring og Hvidovre netop har tabt i Østre Landsret som principiel prøvesag på vegne af en lang række af større vandværker og spildevandsselskaber, som nu dømmes til over en årrække at betale en skatteregning på i alt 36 mia. kr., herunder om regeringen vil fritage den almene vandforsyning for hel eller delvis skattepligt?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-24:
Tak for det, formand.
Da jeg er miljø- og fødevareminister, er det jo mig, der tegner den linje, der skal være omkring de her projekter, og den linje, jeg har skitseret i dag, er regeringens holdning til de projekter.
Christine Antorini (S), 2018-01-24:
Dermed må man jo også forstå, at det, finansminister Kristian Jensen lovede under kommunalvalgkampen, nemlig at staten ville være positiv over for at gå ind i det, så åbenbart var ren kommunalvalgkampsflæsk.
For det er ikke noget, der får nogen betydning på nuværende tidspunkt i forhold til miljøministeren.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-24:
Tak for det, formand.
Forstået på den måde, at jeg egentlig altid gerne vil drøfte med kommuner, hvis der er sager, der involverer os, ville det ikke være spildt for kommunerne at henvende sig.
Men mit udgangspunkt er, at den tilkendegivelse, som Naturstyrelsen har givet, står jeg også inde for.
Derfor ligger det ikke ligefor, at vi skulle gå ind i et projekt.
Men jeg hører altid gerne på tre borgmestre, der måtte have et synspunkt, de gerne vil gøre gældende over for mig som minister.
En dialog bliver jo kun bedre af, at man fører den på begge sider af bordet.
Christine Antorini (S), 2018-01-24:
Skal ministerens svar forstås på den måde, at den tilkendegivelse, der tilsyneladende var i det første svar til mig, da jeg stillede ministeren et spørgsmål, nemlig at man var villig til at drøfte med de tre kommuner, om der kunne være en fælles løsning, ikke er noget, ministeren ønsker?
Det vil sige, at det vil være spildt henvendelse fra de tre kommuner, hvis man ønsker en drøftelse med ministeren om at sikre kyststrækningen?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-24:
Tak for det, formand.
Og også tak for det opfølgende spørgsmål.
Jamen jeg er enig med Naturstyrelsen i det forhold, som Naturstyrelsen har gjort gældende i den her sag.
Christine Antorini (S), 2018-01-24:
Tak for svaret.
Altså, det, der jo er dilemmaet, når vi kigger på kyststrækningen ved nordkysten, er, at kommunerne har nogle kyststrækninger, og der er nogle private lodsejere, lad os bare kalde dem det, og så har staten et stykke strand, der ligger midtimellem.
Og det, der er svært, når man laver kystbeskyttelse, er, hvis der er et stykke ligesom midtimellem.
For havet er lidt ligeglad med, hvor vi politisk finder ud af at de her kyststrækninger skal være, og derfor kræver det en fælles indsats.
Her har vi fordelen af, at tre kommuner er gået sammen, nemlig Halsnæs, Gribskov og Helsingør.
Og jeg noterede også med glæde, for jeg har jo stillet et spørgsmål til ministeren om det, at hvis der kom en henvendelse fra de tre kommuner, ville ministeren ikke være afvisende over for at indgå i en drøftelse.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren om det foranlediget af, at finansministeren var på besøg under kommunalvalgkampen i Helsinge, hvor han sagde, at han ikke kunne se andet for sig, end at det måtte være muligt at finde en løsning, hvor staten også gik ind.
Men nu vælger ministeren alligevel at læne sig op ad Naturstyrelsen, der gerne vil have den vilde natur, selv om kommunerne gerne vil have, at man finder en fælles aftale om kyststrækningen.
Så det vil være meget nyttigt for den videre proces, om ministeren er enig med finansministeren i, at det her bør staten også gå ind i, og at der er en mulighed for en drøftelse, også selv om Naturstyrelsen ikke ønsker det på nuværende tidspunkt.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-24:
Tak for det, formand.
Og tak til spørgeren.
Det er prisværdigt og et godt eksempel til efterfølgelse, at de tre nordsjællandske kommuner samarbejder om at gennemføre en sammenhængende kystbeskyttelsesindsats på hele den sjællandske nordkyst.
Regeringen ønsker med en række initiativer netop at bakke op om dette og lignende projekter i hele landet ved at gøre det lettere for kommuner og borgere at klimatilpasse og kystbeskytte deres ejendomme og arealer mod oversvømmelser og skader på grund af klimaforandringer.
En del af de initiativer indgår i aftalen om kommunernes økonomi for 2018 og i finansloven for 2018.
Folketinget har netop vedtaget et lovforslag om ændring af kystbeskyttelseslovens formålsbestemmelse, så nu får borgere og kommuner større frihed til at vælge kystbeskyttelsesmetode.
Men det skal også være nemmere og hurtigere at få tilladelse til kystbeskyttelse, og regeringen vil snart fremsætte endnu et lovforslag, som skal samle opgaven med at give tilladelse hos landets kommuner.
Derudover har regeringen afsat i alt 15,9 mio. kr. over de næste 4 år til at styrke forebyggelsen af oversvømmelser og kysterosion og til en vejledning til kommunerne på området.
Det er tiltag, der skal styrke kommunernes grundlag for at etablere omkostningseffektive helhedsløsninger for kystbeskyttelse og dermed være med til at øge antallet af helhedsløsninger.
Alle disse initiativer vil også være til gavn for de kommuner, der er i gang med at håndtere udfordringerne, som bl.a. kyststrækningen i Nordsjælland giver.
Det gælder også, når staten er grundejer.
For store kystbeskyttelsesprojekter, der omfatter flere grundejere, har kommunerne mulighed for at pålægge grundejere at bidrage til finansieringen.
Det gælder også, når staten er grundejer.
Men kommunalbestyrelsens beslutning om at gennemføre en helhedsløsning skal hvile på saglige kriterier, og det gælder også finansieringen, og fordelingen af omkostninger skal hvile på et sagligt skøn over, hvilken beskyttelse eller anden fordel den enkelte grundejer opnår ved foranstaltningerne.
Allersidst skal jeg sige, at i forhold til den konkrete sag på den nordsjællandske kyst hæfter jeg mig ved, at Naturstyrelsen som udgangspunkt ikke ønsker at indgå i projekter, som går ud på at beskytte natur mod natur ud fra et hensyn om at fastholde den naturlige dynamik som en overvejende positiv faktor for forvaltningen af statslige naturarealer.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-01-24:
Hvad er ministerens holdning til, at der i 2026 vil mangle næsten 40.000 social- og sundhedsansatte i kommunerne ifølge FOAs fremskrivning?
Karina Adsbøl (DF), 2018-01-24:
Tak for det.
Jeg har lidt svært ved sådan at vurdere, om ministeren kan love Haderslev og Kolding Kommune – i forhold til det, de efterspurgte – om der bliver opsat kameraer, hvis det er et stort politisk ønske i byen.
Men det ved jeg ikke, om vi kan få et klart svar på i dag.
Så hvad vil ministeren gøre med hensyn til opfølgning til februar, også i forhold til hvis det vurderes, at kommunerne ikke kan opsætte kameraer, hvis de har et ønske om det?
Thyra Frank (LA), 2018-01-24:
Tak for ordet, og tak til fru Marlene Harpsøe for spørgsmålet.
Jeg vil starte med at understrege, at det er afgørende, at vi også i fremtiden kan tiltrække kompetente medarbejdere i ældreplejen.
Jeg blev ældreminister, fordi jeg ønsker at være med til sikre en god og værdig ældrepleje, og det er min klare holdning, at kompetente medarbejdere i ældreplejen er helt afgørende for at sikre dette.
Det må og skal vi gøre alt hvad vi kan for at ændre.
Jeg mener, det er afgørende, at vi skaber mere opmærksomhed om den vigtige opgave, som SOSU-hjælpere og SOSU-assistenter hver dag løser i ældreplejen, for SOSU-medarbejderne i ældreplejen er enormt dygtige.
Det er bl.a. derfor, at vi med den nationale demenshandlingsplan har indført Årets Demenspris.
Prisen hylder og påskønner de mange fantastiske medarbejdere, der hver dag knokler for at gøre en forskel.
Og Årets Demenspris 2017 gik til Pia Johnsen Nielsen fra pleje- og demenscenteret Klarahus i København, fordi hun er med til at gøre livet lidt nemmere for mennesker med demens og deres nære hver eneste dag.
For at bidrage til et bedre arbejdsmiljø har vi også i årets finanslovsaftale sammen med Dansk Folkeparti prioriteret 500 mio. kr. årligt til en bedre bemanding i ældreplejen, samtidig med at vi har styrket indsatsen for at reducere sygefraværet i ældreplejen.
Med de afsatte midler til ældreområdet bidrages der til at understøtte en positiv udvikling med mere tid og overskud til gavn for medarbejderne og de ældre borgere.
Her fra Christiansborg kan vi fastsætte de overordnede rammer på ældreområdet.
Vi kan tilføre ekstra midler og bestemme regler vedrørende tilsyn og lignende, og så kan vi bidrage til at tale ældreplejen op og anerkende SOSU-medarbejderne for deres store indsats og faglighed.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-24:
Tak, fru formand.
Jeg synes måske, at ministeren, når man får lejlighed til det i ministeriet, også skulle prøve at kigge lidt længere tid tilbage end bare til ministerens egen embedsperiode.
For man kan sagtens finde talrige eksempler – både tilbage i 2004, 2006, 2008, 2009, 2014 osv. – på, at det er den helt skinbarlige sandhed, at der er de her udfordringer i det her boligkvarter.
Man har jo tilbage i 2004 og 2005 gjort det, at man har lavet en ny helhedsplan for Motalavej.
Man skulle lave en stor sanering af området, det skulle være et mere indbydende område at have bopæl i.
Man investerede i at renovere alle lejligheder; de blev tidssvarende, man lavede indvendig og udvendig vedligehold og forbedringer, man lavede nye indgangspartier, og man ændrede også farverne på boligblokkene.
Og så rev man også nogle af de overflødige ned, og så fik de nye altaner.
Men alle de her boligpolitiske miljøtiltag har jo ikke rigtig gjort noget.
Jeg vil spørge ministeren, om der er andet, der skal til.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-24:
Det er jeg ikke enig i.
Jeg mener, at der sker noget hele tiden.
De kan selvfølgelig kun være et sted ad gangen, en betjent kan ikke dobbeltarbejde, og betjentene har så sandelig haft meget at se til.
Vi har jo lige i fællesskab vedtaget, at nu uddanner vi endnu flere betjente.
Vi kan jo ikke bruge folk, vi ikke har.
Derfor tager det her jo noget tid.
Hvor mange episoder er det?
Og så er jeg enig i, at så skal vi sætte ind over for det.
Jeg skal også finde ud af, om det er anmeldt, for det er også vigtigt, at det her bliver anmeldt, så vi kan komme efter dem, for efter dem skal vi selvfølgelig.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-24:
Når jeg rejser det her spørgsmål, er det jo egentlig, fordi vi frygter, at vi er på vej mod svenske tilstande, så jeg vil egentlig bare spørge ministeren: Hvad vil ministeren tage med sig for nu?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-24:
Jeg har jo ikke andet ønske, tror jeg, end spørgeren, men jeg kan ikke sige her, hvad jeg vil gøre, før jeg kender virkeligheden.
Jeg er glad for, at spørgeren siger »igen«, for det er jo rigtigt, at vi godt kan huske, at for et stykke tid siden var det meget oppe og politiet fik ligesom – var mit indtryk i hvert fald – lagt en dæmper på det her, og nu har der så, kan jeg forstå, været noget igen.
Hvis vi skal se på hjemmeplejen som et eksempel, er det jo helt uacceptabelt, hvis offentligt ansatte udsættes for overfald, bare fordi de udfører deres arbejde.
Det er jo helt vildt.
Derfor skærpede vi også respektpakken, altså straffen for overfald på offentligt ansatte.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-24:
Vi oversender det gerne skriftligt, og tak for den korte besvarelse.
Når jeg har rejst det her spørgsmål i dag, er det jo altså, fordi der er en lang række historier om, hvad der sker i det her område, og det synes jeg ikke at vi kan leve med.
Det duer jo ikke.
Vi kan ikke have en situation, hvor landets lov og ret sættes fuldstændig ud af kraft.
En ting er, at en situation kan opstå, hvor nogle ballademagere sætter sig på et område, og så har man selvfølgelig en forventning om, at politiet griber ind over for den situation, at de sociale myndigheder griber ind, og at kommunen griber ind, at en lang række forskellige myndigheder griber ind og får orden på situationen.
Men når man gentagne gange over meget lang tid ser, at det her virker som noget, der er løbet fuldstændig ud af kontrol og ud af hænderne på det lokale politi, på kommunen, på myndighederne, synes jeg faktisk, at vi skal have spørgsmålet op igen, for det duer selvfølgelig ikke.
Så mit spørgsmål her i den her runde er egentlig: På baggrund af alle de her verserende historier fra Motalavej vil ministeren så gøre noget særskilt for at sikre, at politikredsen derude får et større fokus på det her område, så man får et mere synligt politi, forhåbentlig også så hjemmehjælpen kan køre ud uden at blive antastet, og så borgerne derude kan være trygge igen?
Tak for det.
Hvad vil ministeren gøre for at sikre ro og orden på Motalavej i Slagelse Kommune?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-24:
En ting er, at det i dag er en politifaglig vurdering, hvor det skal være.
Hvis vi skal til at røre ved kommunalfuldmagten, og hvad kommunerne skal kunne, bliver det økonomi- og indenrigsministeren, den her debat kommer til at foregå hos.
Men inden vi nu tager sorgerne på forskud, eller hvad man skal kalde det, med hensyn til Kolding og Haderslev, så lad os lige afvente det møde, der nu skal være mellem ministeriet og Rigspolitiet, og hvordan det efterfølgende udmøntes.
Grunden til, jeg ikke kan stå og love noget her i dag, er jo, at når jeg lægger så meget vægt på, at der skal en politifaglig vurdering ind over, er, at det er vigtigt, at den kommer ind over.
Meget kan jeg give, men en politifaglig vurdering har jeg svært ved at give.
Jo, jeg har bestemt meget tillid, men der ligger jo flere debatter i det her.
Der ligger debatten om, i hvor høj grad vi skal have overvågning – det vil der selvfølgelig være forskellige politiske holdninger til i Folketinget.
Der skal vel også være sådan nogenlunde ens retsstatus rundtom i Danmark.
Altså, er der en kommune, der kan sige, at de er overvågningskommune nummer et, kan det i nogens ører være positivt, i andres negativt.
Der synes jeg der skal være nogle fælles regler.
Nu har vi jo spurgt KL, for jeg vil faktisk gerne høre fra KL og kommunerne, om de ønsker den her mulighed, og det kunne være første skridt: Ønsker de at tage det her ansvar selv, eller vil de helst have, at det er politiet, der vurderer?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-24:
Det tror jeg man ser frem til i Kolding og Haderslev, altså at kameraerne bliver sat op de rigtige steder.
Det glæder vi os til.
Jeg ved, at ministeren er tidligere kommunalpolitiker, ligesom jeg selv er, og i forlængelse af det, min kollega fru Karina Adsbøl sagde, vil jeg bare spørge ministeren, om ministeren ikke har tillid til, at de folkevalgte byrødder rundtomkring med deres kendskab til deres lokalområde sagtens vil kunne løfte opgaven og beslutte, hvor i deres kommune det er relevant at få overvågning, og dermed vil give dem den demokratiske mulighed for at indføre det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-24:
Nu må jeg starte med at sige, at jeg ikke kan redegøre nærmere for de konkrete forhold på Motalavej – jeg er i tvivl om udtalen, hvis jeg skal være helt ærlig – i Korsør.
Men når det så er sagt, vil jeg gerne forholde mig til den generelle problemstilling – da jeg jo ikke kender den konkrete.
Hvis vi som samfund ser tendenser til, at kriminelle forsøger at sætte dagsordenen i et område, skal vi selvfølgelig sætte hårdt ind, så vi får dæmmet op for de kriminelles adfærd.
Når vi i særlige områder ser episoder med vold, overfald og anden kriminalitet, der truer sikkerheden og trygheden for helt almindelige borgere, så skal vi selvfølgelig reagere.
Derfor er jeg også glad for, at vi i regeringen er ved at lægge sidste hånd på et udspil, der skal tage fat om problemerne med parallelsamfund.
Det siger sig selv, at der ikke skal være nogen steder i Danmark, hvor man laver sine egne regler og ser stort på landets love.
Jeg ser selvfølgelig frem til, at vi får gjort det arbejde færdigt og kommer med udspillet, for det er åbenbart for enhver, tror jeg, at der er brug for en ny tilgang til disse områder.
Hvis der er tale om helt unge mennesker, er det jo særlig vigtigt, at der bliver sat tidligt og håndfast ind, så de kan mærke en klar konsekvens af deres handlinger, og derfor ser jeg også frem til de kommende forhandlinger om udspillet om ungdomskriminalitet.
Det er sådan, jeg kan svare nu, for jeg har som sagt ikke haft mulighed for at indhente mere detaljerede oplysninger, men når vi nu er færdige med spørgsmålene her, kunne spørgeren jo også oversende det skriftligt, så jeg kunne give en lidt mere grundig redegørelse for forholdene i Korsør.
Ja, det er der.
Men jeg må indrømme, at jeg ikke har det hele helt præsent.
Men hvad spørgeren i hvert fald har ret i, er efter min mening, at vi kan lave alle de fysiske forandringer, vi vil.
Det kan være en del af løsningen, men det er ikke hele løsningen.
Vi skal også kigge på, hvad det er for en beboersammensætning, der er, og hvad det er for et tankesæt, man har mellem ørerne – for nu at sige det, som det er.
For man kan jo lave nok så meget om fysisk, men hvis man bevarer nogle mærkelige tanker og holdninger til, hvordan man skal leve og samfundet skal være, så bidrager man jo bare til, at tingene bliver endnu værre.
Derfor er det sådan, at når vi kommer med udspillet om parallelsamfund, bliver det selvfølgelig også noget, der adresserer ikke bare det fysiske – jeg tror, at det er klart for enhver, at det fysiske også betyder noget – men også tilgangen til folk, der bor der, og hvem der bor der, hvordan man kommer til at bo der, hvordan man kommer ud derfra, og hvordan man skal opføre sig.
Det er meget bredere end det, det er jeg fuldstændig enig i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-24:
Men evnen og viljen fra de mennesker, der bor der, til at indordne sig og være en del af det danske samfund og så i øvrigt lovgivning og sanktionering, hvis de ikke gør det, fordrer jo også, at der er en effektiv og synlig politiindsats i området, så de udførende embedsfolk kan føle sig sikre, når de kører derind.
I dag kan en hjemmehjælper ikke køre i området, uden at der skal være mindst to i bilen.
Jeg synes, at det er forfærdeligt, for at sige det ligeud.
Hvad gør man så fra politiets side?
Ja, mange steder nedlægger man jo de udkørende patruljer – f.eks. i Frederikssund og Helsingør – og de bliver centraliseret osv.
Det er noget, der efterfølgende bliver godkendt hos rigspolitichefen.
Mener ministeren, at det er den rigtige måde at gøre det på, at vi får færre steder med udkørende politipatruljebiler?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-01-24:
Det synes jeg jo sådan set også er fair nok.
Jeg er overbevist om, at ministeren kommer til at høre mere til den her sag, formentlig ikke kun fra undertegnede, men sikkert også fra andre folketingsmedlemmer.
Grundlæggende handler det jo om – og ministeren har fuldstændig ret i, at Region Hovedstaden suverænt sammen med kommunerne træffer de her slutninger og prioriterer, som de skal – at kommunerne sidder i den kattepine, hvilket leder over til det næste spørgsmål, vi har, at de har ret rigide rammer for, hvorledes de kan prioritere.
Søren Pind (V), 2018-01-24:
Spørgeren og jeg har ofte nok drøftet en mere efterspørgselsdrevet model på uddannelsesområdet.
Det kan jeg bestemt ikke udelukke at jeg synes er en god idé her.
Men rækkevidden af synspunktet og spørgsmålet om, at læger jo også skal bruges til andre ting end at være i sundhedsvæsenet, gør, at jeg mener, vi bør overveje meget nøje, om det ligefrem er det, vi skal ty til.
Jeg tør simpelt hen ikke sige, om det vil være en løsning på den problematik, vi drøfter her.
Men når nu spørgeren har rejst det, vil jeg selvfølgelig tage det med.
Derfor diskuterer vi for det første i øjeblikket spørgsmålet om antallet af optagede på lægestudiet som sådan.
Dernæst er vi i fuld overvejelse om en model, hvor, ja, man bliver låst til at færdiggøre sin uddannelse det sted, man starter, så man ikke ser de forrykkelser, som man her har set på Syddansk Universitet.
Tak for det meget aktuelle spørgsmål.
En af forklaringerne kan være, at en del af de medicinstuderende mellem bachelor- og kandidatdelen i de senere år er flyttet fra Syddansk Universitet til hovedstaden for at færdiggøre deres uddannelse.
Det er samlet set ikke et ønskescenarie.
Derfor arbejder regeringen på en ny model for den fremtidige dimensionering af optaget på medicinuddannelsen.
Den nye model skal understøtte, at flere studerende på medicinuddannelsen færdiggør deres uddannelse samme sted, som den påbegyndes.
Det vil samtidig betyde, at færre studerende i løbet af medicinstudiet vil kunne vandre mellem de forskellige universiteter.
Det giver også en lidt bedre planlægningshorisont på institutionerne, og det skal gerne understøtte, at flere studerende også bosætter sig i den samme region, f.eks. Region Syddanmark, efter studierne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-24:
Det synes jeg vi snakker om hele tiden, altså måske ikke lige her, men generelt om, hvad vi skal.
Jeg synes i hvert fald, vi har brug for at få en snak om, hvad det er, vi vil, f.eks. når vi nu styrker politiet.
For spørgeren og jeg kender jo om nogen begge to til, hvor store ryk der er på ressourcerne, og hvor mange steder man synes der skal gøres noget ekstra, og så må vi selvfølgelig have en drøftelse om, hvad det er for en indsats, der skal prioriteres.
Men at der skal være polititilstedeværelser, og da særlig i de områder, der er udsatte, kan der ikke være to meninger om.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-24:
Tak for det.
Mig bekendt har de jo også tidligere i det her område kørt flere hjemmehjælpere i bilerne, så der er jo noget, der tyder på, at man ikke har forbedret noget som helst i forhold til det her problem.
Det er bare det samme problem, som fortsætter, og der bliver stadig ikke grebet fat om nældens rod.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-24:
Så kom vi bredt omkring.
Jeg er faktisk af den opfattelse, at vi skal gøre mere for, at vi får politiet tættere på borgerne.
Og det er sådan noget, jeg har sat mig meget for at kigge på her i indeværende år.
Og hvordan gør vi så det?
Nu er der en diskussion i Nordsjælland i øjeblikket om, hvor der skal være udkørsel fra.
Det er jo en sag, der er i høring lige i øjeblikket.
Nu må vi se, hvordan den ender.
Men jeg er jo helt enig i, at der selvfølgelig skal kunne være politi til stede.
Det er jo hele forudsætningen for det.
Og nu hører jeg det her med hjemmehjælperne; jeg vil lige få undersøgt, om det virkelig kan have sin rigtighed, at der skal køre to i en bil.
Jamen for mig handler det her ikke om provins eller hovedstad, for et problem er jo lige alvorligt, uanset hvor det er henne i Danmark.
Hvis der er problemer med tryghed, skal vi jo løse det der, hvor problemet er.
Det findes der ikke to meninger om efter min mening.
Nu tager vi jo en drøftelse i ministeriet med Rigspolitiet og sikrer os, at vi har en fælles forståelse af de rammer, der er lagt ned over den aftale, der er i finanslovsaftalen, om de her kameraer, og selvfølgelig kigger vi på, hvor det er, man har været udfordret, og hvor det er, man har udtrykt særlige behov.
Jeg synes, det er rigtig godt, at der bliver sat den pulje af, for det gør, at vi – i hvert fald på kort sigt – kommer ud over diskussionen om, at det ikke er økonomi, der skal forhindre, at man sætter kameraer op.
Jeg ser frem til den gode diskussion, der bliver.
Jeg er helt tryg ved, at politiet får sat kameraerne op de rigtige steder.