runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-20:
Jeg anerkender fuldstændig i argumentationen.
Jeg vil bare sige, at vi har været der.
Det er ikke nyt, at Dansk Folkeparti er imod det her lovforslag.
Vi har haft den her diskussion ved førstebehandlingen, vi har haft den her diskussion i udvalget.
Vi har hele tiden vidst fra Socialdemokratiets side, at det var os, at der skulle bære det her lovforslag igennem.
Vi har foretaget afvejningen i vores parti af, hvorvidt vi alligevel vil støtte lovforslaget, selv om vi ved, at regeringen og Dansk Folkeparti vil stemme et ændringsforslag omkring Twenty or More ned.
Der er intet nyt i det.
Vi har været både første og andenbehandlingen igennem.
Så vi ser ikke noget grundlag for at skulle afbryde Folketingets møde her for at genbekræfte, hvor vi har været en gang.
Det er derfor, at jeg igen understreger, at det ikke er nyt, at Socialdemokratiet vil tage Twenty or More.
Det står i betænkningen.
Folk, der har læst betænkningen til lovforslaget, og det formoder jeg både ordføreren fra Det Radikale Venstre, Enhedslisten og Alternativet har, har hele tiden haft den mulighed, hvis de ville, at stille det her ændringsforslag.
Derfor ser jeg ikke noget grundlag for at skulle suspendere det hele med intet formål.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-20:
Jeg følger selvfølgelig bare formandens anvisninger.
Jeg fik jo lov til at stille et spørgsmål, så tak for det.
Det nye er jo selvfølgelig, at Socialdemokraterne har rejst den her forespørgsel.
Det kan godt være, at det er gamle synspunkter, men det er jo en meget manifest måde at sige på, at man faktisk ønsker noget andet.
Så lad mig formulere spørgsmålet på den her måde: Er ordføreren sikker på, at man ikke, hvis det her forslag kom tilbage til udvalget og Socialdemokraterne meddelte regeringen, at hvis den ikke stemmer for det her ændringsforslag, så stemmer man ikke for det samlede forslag, så ville kunne få lavet den forbedring, som jo for nogle rigtige konkrete mennesker ville betyde en afgørende forskel i deres liv?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-20:
Tak for det.
I går i Folketingssalen havde vi jo en god og lang forespørgselsdebat omkring, at vi i Enhedslisten, SF, Radikale og Alternativet synes, at vi skal kunne modtage kvoteflygtninge allerede fra i år.
I den forbindelse har vi jo så lige her i salen i dag stemt, og der var ingen af vedtagelserne, der blev vedtaget.
Men Socialdemokratiet har i sit forslag til vedtagelse foreslået, at Folketinget opfordrer regeringen til fra 2018 at genoptage modtagelsen af de særligt behandlingskrævende kvoteflygtninge, de såkaldte Twenty or More.
Vi vil meget gerne have mulighed for at stille et ændringsforslag, så vi kan få det omfattet af selve lovteksten.
Derfor vil vi gerne have afbrudt behandlingen af lovforslaget i dag og sende det tilbage til udvalget, så vi har mulighed for at stille det ændringsforslag.
Forslag om standsning af sagens behandling
Martin Henriksen (DF), 2017-12-20:
Tak for det, hr. formand.
Vi har sagt det før fra Dansk Folkepartis side, men for god ordens skyld gentager vi lige synspunktet her.
Dansk Folkeparti mener grundlæggende, at der er behov for en større omlægning af dansk asylpolitik, så der indføres et asylstop, samtidig med at Danmark årligt vurderer, om det er hensigtsmæssigt at tage imod op til 500 FN-kvoteflygtninge.
Dette lovforslag åbner for, at Danmark enkelte år kan tage imod et stort antal flygtninge via internationale kvotesystemer.
Lovforslaget åbner for, at den til enhver tid siddende minister kan tage et ukendt antal kvoteflygtninge på et enkelt år, og det er efter vores opfattelse ganske uholdbart.
Beslutningen om at tage et større antal kvoteflygtninge vil kunne gennemføres uden om Folketinget.
Oprindelig sagde ministeren, at der skulle være et loft på 500, og at loftet kun ville kunne fraviges, hvis Folketinget sagde god for det.
Men det er ikke det, der står i det lovforslag, som bliver lagt frem her.
Der står, at ministeren kan fravige det årlige loft på 500, og dermed giver Folketinget reelt, hvis Folketinget stemmer ja til det her, den til enhver tid siddende minister mulighed for at åbne op for, at der kan komme et meget, meget stort og ukendt antal kvoteflygtninge til Danmark på et enkelt år.
Det er ikke Dansk Folkepartis politik, og det synes vi på ingen måde er hensigtsmæssigt.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-20:
Det er jo rigtigt, at vi med det her lovforslag både kan skrue ned og skrue op for tallet på de 500 kvoteflygtninge, som ellers er udgangspunktet.
Men jeg synes nu, det står ret udtrykkeligt i lovforslaget, at hvis der skal skrues op, skal det være, fordi der bliver indgået en international aftale, som begrænser den spontane asylstrøm til Europa.
Er det ikke i virkeligheden det, vi gerne vil – at der bliver indgået internationale aftaler, som vender bådene, og som begrænser den spontane asylstrøm?
Hvis det er en del af sådan en aftale, at Danmark også skal skrue op fra 500, er det så ikke i vores lands interesse, og er det derfor ikke fornuftigt, at det står i lovgivningen?
Jeg begriber simpelt hen ikke, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte det.
Martin Henriksen (DF), 2017-12-20:
Ministeren har jo bl.a. fremhævet EU-Tyrkiet-aftalen som et eksempel på en aftale, der vil kunne gøre, at Danmark vil kunne fravige loftet på de 500.
Den til enhver tid siddende minister vil så på baggrund af en sådan aftale kunne gå ind og sige, at vi så tager imod eksempelvis 1.000 kvoteflygtninge på et år – eller 2.000 eller 3.000 eller 5.000.
Det står der jo ikke noget om i lovforslaget.
Men hvis det er en aftale som EU-Tyrkiet-aftalen, altså hvis det er nok til, at den til enhver tid siddende minister vil kunne fravige loftet på 500, så er det jo ikke særlig betryggende.
Det kan man jo ikke sige.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-20:
Nu er den aftale, EU har lavet med Tyrkiet, selvfølgelig ikke perfekt, men jeg tror ikke, man kan sige, som ordføreren lige har sagt, at den ikke har haft nogen betydning for, hvor mange asylansøgere der er kommet til Europa.
Den har vel alt andet lige været med til at begrænse, hvor mange der søger mod Europa – og i hvert fald omdirigeret de flugtruter, som folk har brugt.
Så hvis man forestiller sig en situation, hvor der kan indgås aftaler, der begrænser den spontane asylstrøm, og som gør, at folk bliver i nærområderne, hvor vi kan hjælpe flest – og det betyder, at en dansk regering skal forpligte sig på f.eks. at tage 500 mere, så vi et år tager 1.000 – så er det da absolut i vores lands interesse.
Og derfor begriber jeg ikke, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte det her.
Martin Henriksen (DF), 2017-12-20:
EU-Tyrkiet-aftalen har selvfølgelig begrænset noget i forhold til den rute, der har været imellem Tyrkiet og Grækenland, men så kan vi jo se, som spørgeren også var inde på, at ruterne bliver omdirigeret, og så kommer de ind via andre veje.
Man kan ikke sige, at EU-Tyrkiet-aftalen afgørende har løst de problemer, vi ser med tilstrømningen til Europa.
I øvrigt var det jo sådan, at da ministeren og regeringen oprindelig kom med det her forslag, sagde ministeren – jeg tror, det var den 9. eller 10. september – at der skulle være et loft på 500, og at hvis det loft skulle fraviges, skulle det forbi Folketinget.
Men i det lovforslag, som vi har at gøre med her, står der ikke, at det skal forbi Folketinget; der kan den til enhver tid siddende minister beslutte, at man fraviger loftet.
Og det er ikke godt nok for Dansk Folkeparti.
Vi skal jo ikke lang tid tilbage, før det var sådan, at vi så den ansvarlige minister og statsministeren stå frem og sige, at Danmark kunne tage imod 1.000 kvoteflygtninge.
Det var en aftale, man lavede med nogle andre EU-lande – jeg ved ikke, om statsministeren havde været ude at drikke kaffe med kansleren i Tyskland, Angela Merkel.
Men det er ikke særlig betryggende set med Dansk Folkepartis øjne.
Og vi ved ikke, hvad der sker om 1 år, 2 år, 3 år eller 5 år.
Der kan komme en anden minister, og skal den minister så bare have carte blanche til at vedtage, hvor mange kvoteflygtninge Danmark skal tage på et enkelt år, uden om Folketinget?
Nej, det skal en minister ikke have carte blanche til at vedtage.
Man skal forbi Folketinget.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-20:
Det er simpelt hen forkert, hvad hr. Pelle Dragsted fra Enhedslisten siger.
Det er ikke nyt – det er ikke nyt – at Socialdemokratiet som manifest, som det står i vedtagelsen nu, er tilhænger af at modtage Twenty or More flygtninge.
Det har vi sagt i over et år.
Der er intet nyt i det.
Vi har været igennem diskussionen både med Venstres ordfører, med ministeren, med alle andre ordførere.
Alt er afprøvet.
Vi er tilhængere af lovforslaget, uanset om der er en tilføjelse omkring Twenty or More eller ej.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-20:
Jeg synes, det er en trist dag, fordi vi er i færd med at vedtage det her stop for kvoteflygtninge.
Jeg synes heller ikke, at det harmonerer med den udenrigspolitiske strategi, som regeringen har lavet juni i år, hvor regeringen lige præcis understreger betydningen af et stærkt internationalt engagement og bl.a. peger på FN som en vigtig aktør i forhold til at komme med svar på migrationsudfordringen.
Og der står bl.a. i den udenrigspolitiske strategi, og nu citerer jeg, at internationale organisationer som EU, NATO, FN og WTO er kommet under pres, og at det gør det vanskeligere at opbygge international konsensus og tackle de globale udfordringer.
En anden ting, som jeg jo synes er ejendommeligt, er, at statsministeren i september 2016 underskrev The New York Declaration, hvor man også pegede på, at kvoteflygtningesystemet og genbosætningsmuligheder var altafgørende.
Så kan man jo så diskutere, hvem der er hyklere, med henvisning til den tidligere ordførers indlæg.
Jeg synes, det er en trist dag, og jeg synes, at det er ærgerligt, at Socialdemokratiet er det parti, der lægger de afgørende stemmer til det her.
Det undrer mig, at Socialdemokratiet ikke vil være med til at sende det til fornyet udvalgsbehandling.
Det lykkedes den socialdemokratiske ordfører at påpege over for Folketinget, at vi åbenbart ikke havde fulgt med, fordi den her mulighed for at tage imod det, man kalder for Twenty or More, altså de særligt behandlingskrævende kvoteflygtninge, havde man skam diskuteret, og det var der jo ikke opbakning til, så det ændringsforslag kunne man ikke lave.
Men jeg er jo nødt til at påpege, at i de bemærkninger, som Socialdemokratiet har skrevet ind i betænkningen, skriver man, at der bør kunne findes en løsning, som ikke nødvendigvis skal være den samme som for den store gruppe af kvoteflygtninge, altså der bør kunne findes en løsning for de her særligt behandlingskrævende kvoteflygtninge.
Men det, som Socialdemokratiet skriver i deres vedtagelsestekst fra i går, er jo, at Socialdemokratiet opfordrer regeringen til allerede fra 2018 at genoptage modtagelsen af de særlige behandlingskrævende kvoteflygtninge – altså allerede fra 2018 skal vi genoptage modtagelsen.
Det kan jeg jo kun bakke op om.
Og det var derfor, vi gerne ville have haft mulighed for at diskutere udformningen af et ændringsforslag i udvalget.
Så synes vi jo, at det er ærgerligt, at Socialdemokratiet ikke har brugt sin magt, i og med at Socialdemokratiet er enig i det overordnede formål med lovforslaget, nemlig at man kan afbryde modtagelsen af kvoteflygtninge, til helt konkret at få skrevet den her særlige bestemmelse om kvoteflygtninge ind i lovforslaget.
Det var mere for også at præcisere, hvorfor jeg valgte at gå på talerstolen nu her.
Bent Bøgsted (DF), 2017-12-20:
Ved andenbehandlingen har vi jo lavet den aftale, der tilgodeser deltidsbrandmænd, beredskaber og hjemmeværn, hvor deltidsbrandmænd ikke skal trække på de supplerende dagpenge, når de er ude at slukke brande, og hvor de vagttillæg og vederlag, som beredskabet og hjemmeværnet får, ikke skal modregnes i dagpengene.
Det er jo et rigtig godt forslag, skal jeg lige sige, men i den forbindelse var der lagt op til, at det skulle træde i kraft den 1. oktober.
Det er så lykkedes, efter at jeg har haft en samtale med beskæftigelsesministeren, at få aftalt, at ikrafttrædelsen bliver den 1. marts.
Han viser nu med tegn, at hans kind blev drejet rundt, men så voldsomt gik det ikke til, selv om ministeren gerne vil lade, som om det var hårdt at sige ja til, at det blev den 1. marts.
Ikrafttrædelsen bliver så den 1. marts, og det tilgodeser rigtig mange personer hurtigt, og der er jo ingen grund til at vente til den 1. oktober, når det er et godt forslag, vi skal have igennem.
Under betænkningsafgivelsen fik forslaget også opbakning fra SF og Alternativet.
Tak for det.
Enhedslisten har så valgt at stemme gult til det.
De stemmer ikke imod, men jeg havde da gerne set, at Enhedslisten også havde stemt for det, men sådan skulle det ikke være.
Så det er ikke et helt enigt Folketing, men det er rigtig godt, at vi nu kan sige til beredskaberne, at det ønske, som de har haft de sidste 20-25 år, får de nu opfyldt, og at det træder i kraft den 1. marts.
Så endnu en gang stort tillykke til beredskaberne.
Jeg ser frem til, at det her bliver vedtaget, og at vi får det afsluttet efter en lang og sej kamp på over 20 år.
Det er sjældent, der er noget, der er så lang tid om at komme igennem, men nu er det kommet igennem.
Bjarne Laustsen (S), 2017-12-20:
Det er jo svært at ødelægge den gode stemning fra i fredags, og derfor vil jeg heller ikke forsøge.
Jeg synes, det, der er sket, er rigtig godt.
Men det gamle mundheld om, at alting kan lade sig gøre, bare man ikke selv skal have æren for det,
er fuldt ud berettiget her, for ministeren og hans pressefolk har jo været ude i alle landets dagblade og fortælle, hvor godt det er, og det er vi jo sådan set enige i.
Men vi er jo ikke enige i, at man skal oversælge det, vi blev enige om her.
Ministeren skriver, at frivillige brandfolk slipper for at blive trukket i dagpengene.
Det er ikke rigtigt.
Det, der er rigtigt, er, at der er lavet en aftale om de frivilliges rådighedsbeløb – det får man, når man er ansat hos Falck eller det kommunale beredskab eller hjemmeværnet – og det er et månedligt beløb, som man kan få, uanset om der er nogen brand at slukke i den pågældende måned.
Jeg ved godt, at det var det, de borgerlige foreslog for 20 år siden, altså en vederlagsmodel, som man kender det for byrådsmedlemmer, der ikke bliver trukket i deres vederlag.
Men det er ikke det, vi har fået.
Vi har fået den løsning, som jeg har foreslået, nemlig at det er en undtagelsesbestemmelse for nogle bestemte grupper i vores samfund, som har livsvigtige opgaver.
Og det er rigtig godt, at vi blevet enige om det.
Derfor er det jo selvfølgelig sådan, at det arbejde, som man har, når man er ude og slukke brand, bliver modregnet.
Jeg kan love – selv om jeg kommer fra Nordjylland – at folkene også kommer til at betale skat af det.
Så der er ikke noget fordækt i det.
Det er bare, for at vi har det helt på plads, så der ikke kommer nogen bagefter og siger, at de var blev lovet det hele.
For det, det drejer sig om, er netop, at de her rådighedsbeløb ikke bliver modregnet.
Det drejer sig om den der forhadte 30-ugersregel, som blev indført i 2007, i forbindelse med de supplerende dagpenge.
Det bliver de her folk heller ikke omfattet af.
Selv om de skulle være ledige i længere tid end 30 uger, kan de fortsat udføre deres gerning som frivillige og deltidsansatte.
Det nye i forhold til det, som der blev stemt om for 20 år siden, er, at Hjemmeværnet også er kommet med på listen.
Så nu er det både deltidsansatte frivillige brandmænd, strandfogder, redningsmænd og digevagter og så Hjemmeværnet.
Så har der været en debat om, hvor pengene kommer fra.
De kommer fra en pulje.
Og jeg er helt sikker på, at de penge, der er afsat til det her, slet ikke bliver brugt, for det her problem følger de konjunkturer, vi har i vores samfund.
Hvis der er mange ledige, vil der også være mange deltidsbrandmænd og mange i Hjemmeværnet, der er arbejdsløse, og så vil trækket jo selvsagt være større.
Derfor er der ikke nogen, der behøver at være bekymrede for, om der er penge nok.
Som det er nu, er der afsat rigeligt med penge her.
Så jeg synes, det er rigtig godt, at Folketinget kan enes om det her, og så bliver der ro om en sag, som vi har diskuteret med hinanden i mere end 20 år, så jeg er også en glad og tilfreds mand, når det er blevet godkendt ved tredjebehandlingen med de små korrektioner, som jeg har nævnt her.
Tusind tak.
Martin Henriksen (DF), 2017-12-20:
Tak for det.
Jeg har redegjort for, hvorfor Dansk Folkeparti stemmer nej til forslaget.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det er, der har ændret sig for regeringen.
For den 9. september sagde udlændinge- og integrationsministeren til Ritzau om det pågældende lovforslag: Der er bygget et loft ind på 500 FN-kvoteflygtninge pr. år i lovforslaget.
Det eneste, der kan ændre på det, er, hvis regeringen vil kunne overtale et flertal i Folketinget til at tage flere end de 500.
Hvorfor er det så, at man fremsætter et lovforslag, der giver mulighed for, at ministeren uden om Folketinget kan tage mere end de 500, når ministeren har sagt, at meningen med lovforslaget er, at der skal være et loft på 500, og at det skal forbi Folketinget, hvis man vil fravige det?
Hvorfor er det så ikke det, der står i lovforslaget?
Bent Bøgsted (DF), 2017-12-20:
Tak, formand.
Grunden til, at jeg tager ordet nu, er, at jeg missede andenbehandlingen, hvor vi havde ændringsforslaget, som var fremsat af Dansk Folkeparti.
I loven var det, når man ikke havde nået efterlønsalderen.
Men der var et stort ønske fra rigtig mange, som vi fik henvendelser fra – det var selvstændige, det var lønmodtagere – der spurgte: Hvorfor kan vi ikke få vores udbetalt nu?
Vi har ikke tænkt os at gå på efterløn, vi vil gerne have det udbetalt nu.
Derfor aftalte vi i Dansk Folkeparti med ministeren at ændre det, så man kunne få det udbetalt, bare man ikke havde nået folkepensionsalderen.
Det var det, jeg skulle have sagt ved andenbehandlingen, men lige missede.
Så jeg vil egentlig sige tak til ministeren for at være modtagelig for argumenterne for at lave det ændringsforslag.
Marcus Knuth (V), 2017-12-20:
Jamen jeg synes sådan set, at ordføreren fra Socialdemokratiet sagde det ganske fint.
Det er jo præcis det, lovteksten også siger.
Hvis vi står i en situation, hvor vi har mulighed for at indgå en aftale med det formål at begrænse – jeg siger det en gang til: begrænse – flygtningestrømmen til Danmark, giver det god mening, at vi har den fleksibilitet.
Men det er jo kun et enkelt tilfælde.
Det er ikke noget, som kan gå ind og ændre det loft på 500.
Det vil kræve en behandling her i Folketinget, og det kan Dansk Folkeparti jo se.
Martin Henriksen (DF), 2017-12-20:
Nu er det jo ikke et langt lovforslag.
Det fylder ikke så meget, så det er jo ikke så svært at læse sig igennem lovforslaget.
Og man vil kunne se i lovforslaget, at der er lagt et loft på 500, og at ministeren kan fravige det.
Det står i lovforslaget.
Men hvorfor er det, at ministeren og regeringen udadtil til offentligheden siger, at nu lægger man et loft på 500, og at man kun kan fravige det, hvis Folketinget siger god for det, men i Folketingssalen fremlægger man så et lovforslag, hvor ministeren kan gøre det uden om Folketinget?
Og det er ikke kun den her minister, der sidder nu; det er jo også fremtidige ministre.
Altså, hr. Marcus Knuth står sådan set og argumenterer for, at det er en god idé, at hvis De Radikale på et tidspunkt får integrationsministerposten, skal en radikal minister sidde og vurdere, om man skal tage mere end 500 FN-kvoteflygtninge på et år.
Det er sådan set det, hr. Marcus Knuth står og argumenterer for.
Men fred være med det.
Men hvorfor er det, at man udadtil siger, at der er et loft på 500, og at det skal forbi Folketinget, hvis det skal fraviges, men når man så kommer med lovforslaget, kan det fraviges uden om Folketinget?
Er det virkelig hr. Marcus Knuths opfattelse, at det er sådan lidt kedeligt og lidt ufleksibelt og lidt bureaukratisk, at Folketinget skal godkende de beslutninger, som en regering måtte træffe?
Christian Juhl (EL), 2017-12-20:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Holger K. Nielsen, fordi han netop har ramt hovedet på sømmet på problemet.
Det er ganske utidigt at kalde Alternativet for hyklere, når det er regeringen, der ikke kan indse, at deres egne handlinger faktisk genererer flere og flere flygtninge.
Dinosaurerne døde som bekendt af for meget panser og for lidt hjerne, og det er den samme sygdom, som politisk præger den her regering.
De tror, at de kan redde hele verden med militære aktioner, men hver gang man laver en militær intervention, så skaber man også en ufattelig masse problemer, og når man samtidig ikke har øje for, at man skal bruge de andre ikkemilitære løsninger, så er det, det går galt, og så øges flygtningestrømmene.
Der er både det humanitære ansvar for at tage os af flygtninge objektivt set, men også det, vi selv har skabt af skader rundtomkring, har vi en forpligtelse til at rette op på.
Marcus Knuth (V), 2017-12-20:
Jeg ved næsten ikke, hvad jeg skal svare til det spørgsmål.
Alle og enhver, der læser nyhederne, kan se, at den indsats, vi gør imod Islamisk Stat, hjælper.
Den hjælper massivt.
Islamisk Stat havde sat sig på godt halvdelen af Syrien og hele det nordlige Irak, og de er nu på massiv retræte på grund af en international koalition, som virker, på grund af en indsats på jorden, som virker, og så anklager ordføreren Danmark for at være med til at gøre problemet større.
Christian Juhl (EL), 2017-12-20:
Ja, jeg kender godt målet med regeringens indsats, men den vil mislykkes, fordi man ikke indbefatter nødhjælp, udviklingsbistand og ikkemilitær konfliktløsning i sin værktøjskasse.
Alene det faktum, at nærområderne ikke får de penge, de skal have, betyder jo et øget pres på Europa.
Men FN har kun ca. 60 pct. af de penge, der skal bruges til flygtningelejrene omkring Syrien, og det er flere år i træk, vi har fået den besked.
Det viser netop, at det ikke er tilfældet, at den der snak om, at militæret kan løse problemerne, virker.
Marcus Knuth (V), 2017-12-20:
Jamen det er jo simpelt hen lodret forkert.
Det her er et emne, som jeg tager meget, meget personligt.
Jeg har siddet i Tyrkiet en del af tiden nede ved den syriske grænse og set, hvad den danske støtte til Syrien virkelig er, og det er i forhold til en bred vifte af humanitære områder, ikkekrigsmæssige områder, opbygning af retssamfund inde i Syrien, samarbejde med ngo'er, samarbejde med en bred vifte af organisationer, også inde i Syrien, der gør en kæmpe, kæmpe indsats for at stabilisere nogle af de magtvakuummer, der stadig væk er i nogle områder i Syrien, og heldigvis er det nu et stigende antal områder, som er under de demokratiske styrkers indflydelse.
Så man kan ikke sige, at Danmark ikke gør noget.
Når man kigger på effekten af den samlede indsats på tværs af det militære og ikkemilitære og stabiliseringssmidler, så kan man jo se, at det har bidraget til den meget, meget positive situation, vi har i det nordlige Syrien lige nu, hvor Islamisk Stat er i alvorlig tilbagegang.