runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-24:
Det her gælder jo ca. 1.850 mennesker i Danmark, og det kan jo være alvorligt nok for den enkelte, hvis man har et ønske om at stemme til et folketingsvalg.
Grunden til, at jeg ikke sådan lige springer ud i at sige, at så må vi have kigget på værgemålsloven, er, at jeg egentlig gerne vil have afklaret fuldt og helt, om den dom, der er afsagt af Højesteret i forhold til grundloven og de bestemmelser, der er, holder hele vejen til Menneskerettighedsdomstolen.
Det udelukker selvfølgelig ikke, at vi kan sætte os ned og tage en grundig drøftelse af, hvordan værgemålsloven hænger sammen i dag, og om den er hensigtsmæssig.
Karina Adsbøl (DF), 2018-01-24:
Spørgsmålet går også på, hvilke initiativer ministeren vil tage.
Vil ministeren iværksætte et arbejde i ministeriet, så man kan kigge på værgemålsloven, herunder også i forhold til hvad man kan gøre inden for grundloven?
For grundloven skal vi overholde, og sådan er det.
Men er der andre muligheder, så man kan finde en løsning, herunder om man vil kigge mod Sverige eller tage andre initiativer?
Det er sådan set det, spørgsmålet går på: Hvad agter ministeren at gøre, for at vi måske kan give flere mennesker med handicap stemmeret?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-24:
Jeg er ikke ekspert i værgemålsloven, og det vil komme for vidt her i sådan et spørgsmål-svar at gå dybt ned i det.
Jeg tror bare, vi skal tænke os rigtig godt om, inden vi begynder at ændre for meget på det her på den måde at forstå, at der jo på vejen derhen også er mindre indgribende tiltag som f.eks. støttende værgemål og andre ting.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt at sige, at når vi har de her regler, vi har, er det også en retssikkerhedsgaranti for den gruppe mennesker, som kommer under den her lov, fordi de ellers måske ville blive rippet for alt, hvad de ejer og har, i løbet af ganske kort tid.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-24:
Tak for spørgsmålet.
Vi ved, og det siger spørgeren jo også, at sund mad, måltidsvaner og motion i høj grad spiller en rolle, både i forhold til vores sundhed, men også i forhold til vores trivsel.
Og vi ved også, at en fornuftig kost og motion er med til at sikre og fremme et godt helbred og hjælper med at forebygge en række sygdomme.
Derfor er det, som både indgår i det omtalte TV 2 program, men jo sådan set er bredere, nemlig bevidstheden om det her, ekstremt vigtigt, også når vi taler forebyggelsespolitik, også når vi taler sundhedspolitik.
Et af eksemplerne i programmet handler om en diabetespatient, og derfor synes jeg egentlig også, det er værd at nævne, at vi jo sådan set i fællesskab i den nye nationale diabeteshandlingsplan netop har prioriteret, at der er nødt til at være større fokus på både kost og motion.
Og der er også nødt til at være større fokus på, at den enkelte i samarbejde med sundhedspersonerne vælger en behandlingsstrategi – også hvis man som diabetespatient kommer og ligesom skal have fundet ud af: Hvad er det egentlig for en strategi, der er rigtig for mig? – hvor man netop også kigger på, hvordan måltid, mad og motion kan være med til at spille en rolle, og hvor vi også som en del af den nationale handlingsplan starter et måltidspartnerskab om sunde fødevarer til mennesker med diabetes, som spørgeren jo selv har lagt meget energi i at vi har fået op at stå.
Så jeg anerkender og er fuldstændig enig i, at kostperspektivet er enormt vigtigt, både for den enkeltes livskvalitet, men jo også for samfundet som helhed, når vi taler sundhed og trivsel.
Vi har alt for mange, der dør af livsstilssygdomme i Danmark, og vi ved også, at både spørgsmålet om overvægt, men jo også om underernæring, når vi taler om ældre, eller når vi taler om piger, der særlig er i risikozonen for spiseforstyrrelser, er noget af det, der fører til flere behandlinger i vores sundhedsvæsen.
Og derfor er det vigtigt, at vi har fokus på det.
Vi har fra regeringens side på tværs af en række ministerier nedsat et advisoryboard med Lars Kolind i spidsen, som netop skal komme med anbefalinger til, hvordan vi tænker det her på en ny måde på tværs af ministerierne, fra Fødevareministeriet over Undervisningsministeriet og Børne- og Socialministeriet til Sundheds- og Ældreministeriet, fordi vi ønsker at prioritere det her.
Og vi har også afsat 40 mio. kr. over de næste 4 år for at styrke fokus på sunde kostvaner og det at have en kultur i Danmark, der handler om sund mad.
Thomas Jensen (S), 2018-01-24:
Det er også et spørgsmål om Silkeborgmotorvejen.
Mener ministeren, at Vejdirektoratets eventuelle fremtidige projekter, som skal reducere støjen langs Silkeborgmotorvejen, skal følge ny anlægsbugettering?
Mener ministeren, at Vejdirektoratets eventuelle fremtidige projekter, som skal reducere støjen langs Silkeborgmotorvejen, skal følge nyanlægsbugetteringen?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-24:
Jeg er helt sikker på, at der ikke er nogen, der er blevet taget ved næsen af Vejdirektoratet, for det ville indebære, at Vejdirektoratet havde et ønske om at snyde nogen, og det er jeg helt sikker på Vejdirektoratet ikke har haft.
Men hvis Vejdirektoratet har foretaget en forkert vurdering af, hvor meget støj der ville komme fra vejen – for det er jo ikke noget, man altid kan slå op i en bog med eksakt facit på – er der jo en fejlvurdering.
Men om det er det, der er sket i det her tilfælde, og om det skal have nogen indflydelse på sagen, kan jeg ikke vurdere på stående fod; det må afgøres af en samtale mellem kommunen og Vejdirektoratet.
Thomas Jensen (S), 2018-01-24:
Jeg prøver at gentage: Det, som Vejdirektoratet sagde i 2006, var, at støjen ville være under grænseværdierne.
Med andre ord er Silkeborg Kommune i fuldstændig god tro, da man vedtager en lokalplan.
Så anlægger Vejdirektoratet motorvejen, og den får et alt, alt for højt støjniveau, således at mange, mange boliger bliver støjplagede.
Jeg tror ikke kun, at det handler om, om det her boligområde har ligget der i mange år eller ej.
Det handler om, at man har været i god tro, da man har besluttet det her fra kommunens side, og de borgere, som har købt grunde og bygget dejlige huse, er blevet taget ved næsen af Vejdirektoratet.
Derfor tror jeg også, at ministeren skulle prøve at sætte sig igennem over for Vejdirektoratet og sikre, at de her borgere får en tålelig hverdag med en lavere støj.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-24:
Tak for spørgsmålet.
Et af principperne er f.eks., at der så vidt muligt budgetteres ud fra erfaringer fra tidligere projekter.
Et andet vigtigt princip er, at der i anlægsoverslaget indgår et fast korrektionstillæg, altså en reserve.
Størrelsen på dette korrektionstillæg er afhængig af, hvor detaljeret det pågældende projekt er undersøgt.
Hvis et projekt f.eks. kun er undersøgt på et overordnet niveau svarende til, hvad mit ministerium kalder fase 1-niveau, afsættes et korrektionstillæg på 50 pct.
Det skyldes, at usikkerhederne og risiciene på dette stadie er forholdsvis høje.
Når et projekt så undersøges nærmere, vil flere usikkerheder blive afklaret, og der vil være behov for et mindre korrektionstillæg.
Når et projekt således er undersøgt på fase 2-niveau, afsættes kun et korrektionstillæg på 30 pct.
Derudover er der ikke noget til hinder for, at man lader sig inspirere af principperne i ny anlægsbudgettering afhængig af den konkrete situation.
Jeg synes, at principperne i ny anlægsbudgettering er gode og fornuftige.
Det er da grundlæggende klogt, at man i anlægsoverslaget bl.a. tager højde for, hvor detaljeret projektet er undersøgt, og dermed tager højde for usikkerheden i projektet.
Hvis vi ikke gør det, risikerer vi at opleve langt flere projekter, der går over budgettet.
Vejdirektoratets budgettering af eventuelle støjreducerende projekter langs Silkeborgmotorvejen skal følge principperne for budgettering af projekter, som beskrevet i ny anlægsbudgettering.
Hvis hr. Thomas Jensen har spørgsmål til konkrete projekters budgettering, svarer jeg meget gerne på dem, f.eks. i regi af udvalgsspørgsmål, hvor der kan indhentes bidrag fra Vejdirektoratet.
Jamen det må Vejdirektoratet og kommunen diskutere med hinanden og finde ud af, også ved at kigge ned i regler og sædvaner osv.
Jeg siger bare, at de to principper gælder, at hvis der ligger et boligområde og staten øger støjen fra nyanlagte veje, er det statens opgave at lave støjsikring; hvis vejen eller planlægningen af vejen omvendt kommer først, og kommunen anlægger boligområdet bagefter, er det kommunens opgave at sørge for støjsikring, hvis der ønskes et boligområde der.
Thomas Jensen (S), 2018-01-24:
Når der er nogle borgere, der bliver kørt over af staten – her repræsenteret ved Vejdirektoratet – synes jeg bestemt, at det er en politisk sag.
Silkeborg Kommune har fået lavet den her advokatundersøgelse, der går ind og undersøger: Hvad var det, Vejdirektoratet sagde til Silkeborg Kommune forud for vedtagelse af lokalplanen i juni 2006?
Det var, at støjniveauet i det her område ved Buskelund ville være langt lavere, og også at støjniveauet ville være langt lavere for de boliger ude ved Funder Kirkeby, som havde ligget der i lang, lang tid.
Derfor er det statens ansvar, repræsenteret ved Vejdirektoratet, at bruge de penge, der nu er i overskud fra projektet, til at sikre, at vi får støjniveauet ned, så folk kan bo i deres huse.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-24:
Jeg har fuld forståelse for, at det er en dårlig ting at være støjplaget, men jeg håber også, at hr. Thomas Jensen har forståelse for, at vi bliver nødt til at skelne mellem de forskellige områder.
I et boligområde, der har ligget der i mange år, hvor staten beslutter at føre en motorvej forbi eller at udvide en motorvej, hvorefter støjen stiger, er det statens opgave at sørge for støjafskærmning, fordi boligområdet var der først.
Hvis motorvejen ligger der først eller er planlagt først og man så fra kommunens side og fra de entreprenørers side, der bygger osv., beslutter at anlægge boligområdet efterfølgende, så er det så kommunens opgave at sørge for, at der sker en støjafskærmning, fordi man har planlagt området, vel vidende at der ville komme en motorvej eller der ville ske en udvidelse af motorvejen.
I det her tilfælde er det mit klare indtryk, at man fra kommunens side vidste, at der ville komme en motorvej her, førend man sagde endelig go for projektet.
Thomas Jensen (S), 2018-01-24:
Grunden til, at jeg spørger ind til VVM-redegørelse 303, er, at det er den, der ligger til grund i 2006, da Silkeborg Kommune beslutter at lave en lokalplan, hvor man udvikler et boligområde i Buskelund.
Det, der så senere sker, er – og det er helt korrekt – at vi får VVM-redegørelse nr. 333, som ligger til grund for lov nr. L 110 fra januar 2009.
Det, der er problemet i dag, er, at der er en masse borgere, der bor i huse.
I Buskelundområdet er det nyopførte huse, men kører vi længere hen mod Hvinningdal og ud til Funder Kirkeby for at følge motorvejen ad det vestlige spor, er der rigtig mange huse der, som er meget plaget af støj, og det er en støj, der ligger over den støjgrænse på 58 dB, som Miljøstyrelsen har fastsat som gennemsnitsværdi.
Jeg har godt nok set, at Vejdirektoratet er i gang med at forbedre noget på strækningen, men det er så ikke på den strækning, vi taler om nu, men på strækningen igennem Silkeborg.
Jeg synes ikke, at Vejdirektoratet er færdige, før de har erkendt, at der er en række borgere her, som i god tro har bygget et nyt hus, men i dag har en ulidelig støj, når de går rundt uden for deres hus, og der er folk, der har boet i deres huse i Funder Kirkeby i mange år, som også i dag er mere støjplaget, end det blev forudsagt de ville være med de forskellige VVM-redegørelser fra 2006 og 2008, 2009.
Derfor er mit spørgsmål: Nu er motorvejen åbnet, Vejdirektoratet har undervurderet, hvor mange biler der kommer og dermed også undervurderet støjen, og nu er folk støjplagede, og når man har truffet sin beslutning i Silkeborg på baggrund af, at der ville komme et bestemt støjniveau, og når man har sikret sig, at de her boliger ikke ville blive ramt, kan ministeren så ikke godt forstå, at det også er Vejdirektoratets ansvar netop at udbedre og sænke støjen på den her strækning?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-24:
Tak for spørgsmålet.
Jeg bemærker i øvrigt, at den relevante VVM-redegørelse er redegørelsen for det forbedrede Kombilinien-projekt nr. 333 fra 2008, altså ikke nr. 303.
Silkeborgmotorvejen åbnede i 2016, og det var et stort vejprojekt, som blev planlagt og anlagt over en længere årrække.
Ved sådanne store projekter kan der være forhold, som løbende skal justeres i forbindelse med projektets færdiggørelse.
Et eksempel herpå opstod efter anlæggelsen af motorvejen, hvor en række naboer desværre oplevede mere støj, end hvad der var forventet.
Vejdirektoratet foretog på den baggrund nye støjberegninger af det færdige vejanlæg og vurderede, at der skulle iværksættes nogle supplerende tiltag på dele af den østlige del af motorvejen for at dæmpe støjen.
Jeg har noteret mig, at Vejdirektoratet har iværksat den indledende planlægning af i alt tre støjreducerende tiltag.
De tre tiltag kan afholdes inden for projektets bevilling og anlægslovens rammer.
Hertil har Vejdirektoratet oplyst, at støjafskærmning ved Buskelund ikke vurderes at være omfattet af anlægsloven, da Silkeborg Kommune lokalplanlagde boligområdet ved Buskelund i 2006, vel vidende at motorvejen ville komme tæt forbi det område.
Thomas Jensen (S), 2018-01-24:
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at Vejdirektoratet har et ansvar for at gennemføre støjreduktioner, så beboere langs Silkeborgmotorvejen maksimalt får en støjbelastning som angivet i VVM-redegørelse 303 for Kombilinien fra 2006?
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at der er et sted mellem 80 og 140 mio. kr., kan jeg forstå, til at udbedre ting omkring Silkeborgmotorvejen.
Nu, når der er sat nogle projekter i gang – for omkring 80. mio. mener jeg det er budgetteret til – og at det er helt tydeligt, at der også er behov for gøre det på den vestlige del omkring Buskelund, Hvinningdal og Funder Kirkeby, så siger min, hvad kan man sige, i al beskedenhed, snusfornuft, at Vejdirektoratet jo ligger inde med en kæmpestor viden omkring, hvordan Silkeborgmotorvejen egentlig forløber, og hvordan forholdene er omkring traceet.
Derfor ved Vejdirektoratet jo også med stor sandsynlighed, at der ikke kan tilstøde de helt store overraskelser – der kan ikke findes en ny Grauballemand, der kan ikke findes en ny fugleart eller museart eller et eller andet, der kan fordyre projektet.
Med andre ord: Det, man skal lave, hvis man skal støjreducere, er nogle ting, som der helst ikke skulle opstå nogle store budgetoverraskelser omkring.
Derfor spørger jeg, om det ikke ville være nærliggende, når man nu har en ramme på måske 140 mio. kr. eller forhåbentlig mere, at man så, når man laver de her budgetter for forhåbentlig fremtidige yderligere støjreduktioner, at man så går op til den ramme, sådan at man ikke til sidst sidder og har støjreduceret for 50 pct. af, hvad der var i rammen, og så skal sende 50 pct. tilbage til staten, samtidig med, at der sidder en masse borgere, der ikke har fået støjreduceret det, som de egentlig havde behov for.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-01-24:
Jeg er helt enig med ministeren i, at det helt er regionens egen beslutning.
Grunden til, at jeg overhovedet stillede ministeren spørgsmålet i dag, er, at det bare kunne være interessant at høre svaret.
Altså, der er jo ikke truffet nogen beslutning i Region Hovedstaden endnu, og derfor er der jo et politisk slagsmål, som især handler om geografiske interesser, som udspiller sig.
Og det er der, hvor jeg bare godt kunne tænke mig at have hørt: Hvad er ligesom landets trafikministers holdning til, hvis man vælger en løsning, hvor der vil være hele bysamfund, som ikke vil være dækket af en busforbindelse, og som samtidig heller ikke har en baneforbindelse?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-24:
Ja, altså, der skal jo ikke køre en bus til ethvert område i Danmark, hvis der ikke er et passagergrundlag for det, men Dragør er selvfølgelig en større kommune, så jeg går bestemt ud fra, at der skal være busser til Dragør.
Jeg er ikke bekendt med, præcis hvad Region Hovedstaden har tænkt sig at gøre.
Det er jo en beslutning for Region Hovedstaden.
Sagen er den, at regionerne og kommunerne har påtaget sig opgaven med at finansiere driften af letbanen, når den først er anlagt.
Det er ikke en statslig opgave, det er ikke et statsligt ansvar, og det er ikke noget, som socialdemokraterne har ønsket at staten skulle blandes ind i.
Det er regionerne og kommunerne, der skal finansiere driften.
Regionen har så nogle overvejelser omkring, hvordan drift og lignende skal finansieres, og det er helt regionens egen beslutning, som jeg ikke skal blande mig i.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-01-24:
Tak for det.
Jeg havde regnet med, at ministeren ville svare, at det sådan set ikke er hans bord.
Det var også derfor, at jeg startede med at stille et holdningsspørgsmål.
Jeg tror ikke, at man skal tage mit spørgsmål som udtryk for, at opbakningen bredt i Socialdemokratiet eller sådan set i Region Hovedstaden viger med hensyn til letbanen, men det handler jo om – og det var det, jeg ønskede at få trafikministerens kommentarer til – hvordan de prioriteringer så skal være og også, om ministeren eventuelt vil hjælpe med at prøve at finde nogle løsninger.
For når det f.eks. er sådan, at Movia i de anbefalinger, der er kommet til sparekataloget, siger, at det vurderes problematisk ikke at tilbyde regional betjening af Dragør, som dermed er det eneste bysamfund i Region Hovedstaden af den størrelse uden banebetjening, og som ikke betjenes af en regional bus, så kunne det bare være interessant at høre: Deler landets trafikminister den vurdering, at det ville være problematisk, hvis der er bysamfund, som ikke er dækket af kollektive trafikmuligheder?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-24:
Jeg synes, at spørgsmålet retteligt burde være stillet til formanden for regionsrådet i Region Hovedstaden, Sophie Hæstorp Andersen.
Det er mit indtryk, at hun og Socialdemokratiet indtil nu har været varme fortalere for letbanen på Ring 3.
Jeg kan forstå på spørgsmålet, at denne klippefaste opbakning til projektet er på retur i Socialdemokratiet nu, hvor regningen skal betales.
Som bekendt står ejerkredsen nu over for at skulle træffe den endelige beslutning om at sætte byggeriet i gang, efter at projektet har været i udbud.
Hvis Region Hovedstaden og Socialdemokratiet nu er kommet på andre tanker, kan de stadig nå at sige fra.
Men at finansieringen af letbanen risikerer at koste på andre områder, burde stå klart – også for folketingsmedlemmer valgt i regionen.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2018-01-24:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at Amagers borgere i Dragør og på Vestamager vil opleve markante forringelser i den kollektive trafik for at finansiere Letbanen i Københavns omegn?
Liselott Blixt (DF), 2018-01-24:
Dansk Folkeparti har sat meget fokus på ernæring, netop på de områder, som ministeren nævner, det være sig i kræfthandlingsplanen, når det handler om den medicinske patient, eller som nu i diabeteshandleplanen.
Men i den her udsendelse vises der netop, hvordan der kommer otte danskere med forskellige kroniske sygdomme op til lægen, og hos lægen får de enten medicin eller noget andet.
Hvorfor er det, at vi ikke også har det her med, at man kan sendes til en ernæringsekspert, der følger op på det?
Her er det 12 uger, hvor nogle af dem kommer helt af med deres sygdomme.
Nogle slipper af med medicin.
Vi giver tilskud til medicin, men vi giver ikke ret meget tilskud til en ernæringsekspert, medmindre man er i en speciel gruppe.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-24:
Altså, som sagt vil jeg gerne redegøre mere detaljeret for anlæg af støjafskærmning ved Silkeborg, end jeg kan gøre her mundtligt.
Men jeg vil blot sige, at det handler ikke så meget om, hvad man har af undersøgelser, og hvad man har lavet tidligere.
Det handler f.eks. om, at man, hvis man skal have ting i udbud og endnu ikke har fået tilbuddene ind, har en korrektionsreserve, der tager højde for, at man ikke ved, hvilke tilbud man får ind.
Og det gælder, uanset om man lige har bygget motorvej eller ikke lige har bygget motorvej, at man bliver nødt til f.eks. at tage højde for, hvad tilbuddene viser.
Det, der ligger i principperne for ny anlægsbudgettering, er jo, at når risiciene bliver mindre for budgetoverskridelser, bliver også korrektionsreserven mindre, og derfor forholder man sig jo til det konkret, når man laver et budget for f.eks. støjafskærmning ved Silkeborg.
Så det er jo ikke rigtigt, at der dér er nogle helt særlige forhold, som gør, at man skal have nogle helt andre principper for ny anlægsbudgettering omkring Silkeborg, end man skal have alle mulige andre steder.
Jeg går ind for, at man følger de samme principper i Silkeborg, som man følger andre steder i landet.
Thomas Jensen (S), 2018-01-24:
Det, jeg bare lægger op til, er, om man ikke også kunne indføre noget sund fornuft i det her.
Altså, når man har et projekt, hvor det er helt tydeligt, at der ikke vil opstå nogen overraskelser, ligesom vi har set med andre store anlægsprojekter, fordi man faktisk lige har været igennem hele området og har anlagt noget, som fungerer ret godt, lige på nær det her med støjen, så kunne man jo godt fra politisk side sige: Jamen skal vi prøve at afsøge, om der til det her projekt er en enighed om, at man godt på det her område lige kunne sørge for, at man også får brugt alle pengene, sådan at vi får støjreduceret mest muligt for pengene.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-24:
Jamen, altså, Vejdirektoratet kan jo ikke gøre andet end at følge de principper, som er udstukket af Folketinget – af et flertal i Folketinget, som har vedtaget et aktstykke om ny anlægsbudgettering i 2006, og et flertal i Folketinget, som på intet tidspunkt har ønsket at ændre det aktstykke og dets indhold.
Vejdirektoratet er bundet af de regler og principper, som er sat af Folketinget.
Så heller ikke det, at man skal følge reglerne og principperne i de regler, som Folketing har vedtaget, er egentlig til politisk diskussion.
Thomas Jensen (S), 2018-01-24:
Mener ministeren, at Vejdirektoratet har et ansvar for at gennemføre støjreduktioner, så beboere langs Silkeborgmotorvejen maksimalt får en støjbelastning som angivet i VVM-redegørelse 303 for Kombilinien fra 2006?
Rasmus Prehn (S), 2018-01-24:
Synes ministeren, at det er i orden, at transportvirksomheden Urban Go opererer i Danmark, når deres forretningsform strider mod den nye taxilovgivning?
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-01-24:
Er sundhedsministeren enig med mig og Socialdemokratiet i, at rygning er den absolut største sundhedsudfordring i Danmark for børn og unge?
For hvis ministeren måtte være enig med mig og os i det, hvad kan der så være af ting i ministerens kalender, som er vigtigere end det, og som optager ministeren og gør, at ministeren ikke allerede i næste uge indkalder til en drøftelse af initiativer, som samlet set kan være med til at reducere mængden af tobak blandt børn og unge og samlet set kan være med til at gøre, at detailhandelen vil tage et langt større ansvar end det, de udviser i dag, i forhold til det?
For der er opgørelser fra Politiken, og det er der også fra COOP, der viser, at der er en utrolig dårlig disciplin i forhold til at overholde loven.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-01-24:
Jamen jeg kommer til at invitere Folketingets partier til en drøftelse.
Det siger jeg i den artikel, og det har jeg også sagt på et samråd til spørgeren.
Og i den forbindelse har jeg også sagt, at det er velkomment, at der også er andre partier, herunder Socialdemokratiet, der tænker i ideer.
Det betyder jo ikke, at jeg i den artikel i Politiken har sagt, at det bliver fuldstændig det system.
Det vil være helt naturligt, at det indgår, når vi skal mødes.
Jeg siger, at det, som jeg også synes ville være naturligt at drøfte, er, hvad status så er for partnerskabet, for det er måske også væsentligt at have det med, når vi skal diskutere overflytningen af opgaven til Sikkerhedsstyrelsen og andre ting i relation til unge og røg.