Karsten Lauritzen (V), 2017-03-30:
Tak for det, formand.
Vi skal nu behandle de øvrige tre beslutningsforslag fra Alternativet, som er på dagsordenen her i dag.
Det er tre forslag, der som det foregående søger at styrke vilkår og finansieringsmuligheder for iværksættere.
Som nævnt under behandlingen af de foregående beslutningsforslag er det helt centralt med gode rammebetingelser for iværksætteri og for vækstvirksomheder, og det er hjerteblod for både regeringen og for mig personligt som skatteminister.
Et dynamisk og innovativt erhvervsliv er rygraden i vores økonomi og forudsætningen for vores velstand og fælles velfærd.
Som jeg også nævnte tidligere, er det baggrunden for, at regeringen har nedsat et iværksætterpanel med rigtige, levende iværksættere, der skal komme med forslag til, hvordan vi gør det lettere og mere attraktivt at blive iværksætter og starte og ikke mindst vækste ens iværksættervirksomhed.
Jeg er glad for, at vi med de her tre beslutningsforslag får mulighed for yderligere at drøfte tre konkrete initiativer, der i det her tilfælde er fremsat af Alternativet.
Regeringen er generelt positiv over for de mange nye muligheder, der er for crowdfunding.
Nu ved jeg, man ikke må tale engelsk i Folketingssalen, men jeg har svært ved at oversætte ordet crowdfunding, men det er en form for fælles finansiering af en iværksættervirksomhed.
Og mikrofinansiering er vi åbne overfor, fordi det er noget, den teknologiske udvikling understøtter og i høj grad skubber på.
Jeg bliver også nødt til at sige, at det dog er regeringens grundholdning, at den enkelte selv skal kunne afgøre, hvor og hvordan og under hvilke risikoforhold han eller hun vil investere sin opsparing, så derfor skal vi være opmærksomme på, at vi ikke skaber et system, hvor skattereglerne er det udslagsgivende for, hvad man investerer i.
Og Alternativets forslag betyder en skattemæssig favorisering af udlån til iværksættervirksomhed.
Det vil selvfølgelig øge iværksættervirksomhedernes muligheder for låntagning til en billig rente, men på bekostning af andre investeringer med potentielt højere afkast, og det kan gøre det vanskeligt for andre etablerede virksomheder at lånefinansiere deres investeringer.
Samtidig med det er der jo sådan en afgrænsningsproblemstilling om, hvornår man er iværksættervirksomhed, og hvornår man ikke er det.
Samtidig vil den skattemæssige begunstigelse af visse renteindtægter og låneforhold i forhold til investering i f.eks. aktier gøre det sværere for både etablerede virksomheder og iværksættervirksomheder at rejse egenkapital.
På den baggrund finder vi ikke i regeringen, at det, Alternativet her har formuleret, er den rigtige måde at styrke iværksætteriet på, og derfor kan vi desværre ikke på det foreliggende grundlag støtte beslutningsforslaget, men intentionerne bag støtter vi.
Så er der B 36 om et højere loft for medarbejderaktier i iværksættervirksomheder, og der foreslår Alternativet at forbedre mulighederne for skattefrit at tildele ansatte i mindre iværksættervirksomheder medarbejderaktier.
Der vil jeg godt slå fast, at den her regering som den tidligere regering ser positivt på aflønning med medarbejderaktier.
Det er en god måde at give ansatte incitament til at yde en ekstra indsats, og med finansloven for 2016 fik ansatte mulighed for at modtage aktier til en værdi på højst 10 pct. af årslønnen uden indkomstbeskatning.
Jeg tror, det under finansloven bl.a. var en indrømmelse til Liberal Alliance, som har haft meget fokus på det her område, så det skal der kvitteres for.
Der vil jeg lige bemærke, at skattereglerne i dag jo ikke er en forhindring for, at ansatte modtager mere end 10 pct. af lønnen som medarbejderaktier.
Det kan man sagtens gøre, det er helt lovligt i dag.
Men i den situation opstår der naturligvis skattepligt for den del, der overstiger de 10 pct.
Så man kan sagtens vælge at bruge medarbejderaktier som en aflønningsform, men man ifalder sig så skattepligt over de 10 pct.
Hvis den ansatte ikke ønsker beskatning ved tildeling, tilbyder de gældende regler også andre muligheder.
Det er således muligt skattefrit at tildele den ansatte købe- og tegningsretter.
Den ansatte beskattes, først når rettighederne udnyttes, det vil sige, når virksomheden f.eks. er vækstet, er kommet i en anden situation end den, man var i som iværksættervirksomhed, og hvis rettighederne aldrig bliver noget værd, sker der ingen beskatning – naturligvis ikke.
Så iværksættervirksomhederne har efter min og regeringens opfattelse faktisk gode muligheder allerede i dag for aflønning med aktier ved at anvende de samme regler som andre virksomheder, og vi løber også ind i den samme problemstilling som tidligere, altså hvordan vi lige afgrænser, hvad en iværksættervirksomhed er.
På den baggrund finder regeringen altså ikke, at der er behov for særlige regler for iværksættere på det her område.
Så er der det sidste beslutningsforslag.
Der foreslår Alternativet, at der gives mulighed for at investere i unoterede aktier i iværksættervirksomheder, uden at det betragtes som en hævning.
Når der sker en hævning, skal der selvfølgelig ske en beskatning, og det er derfor, man gerne vil have mulighed for det.
Der er fra flere sider rejst kritik af, at de nuværende regler om, at opsparet overskud i virksomhedsordningen, som jo rigtig, rigtig mange erhvervsdrivende bruger, ikke i dag kan investeres i aktier, og at reglerne er for restriktive og trænger til et eftersyn.
Jeg tror, at noget af den kritik, der har været fremført, går på, at i den verden, vi befinder os i i dag, hvor der er større og større behov, og hvor der bliver rejst mere og mere kapital på den her måde, bør virksomhedsordningen også åbne op for brug af opsparet overskud til at investere i aktier under visse begrænsninger naturligvis.
Sådan en ændring af virksomhedsordningen kræver en nærmere undersøgelse, f.eks. at der ikke sker en uhensigtsmæssig forskelsbehandling af investeringer, fordi investeringer i aktier via virksomhedsordningen vil indebære særlige favorable vilkår.
Man kunne forestille sig den situation, at nogen, der sådan direkte ad fordøren ville investere i aktier, ville lade være med at gøre det ad fordøren, men i stedet gøre det ad bagdøren, og det kunne i det her tilfælde være via virksomhedsskatteordningen, for på den måde får man nogle mere lukrative vilkår for investering i aktier.
Det ville muligvis føre til en øget investering i aktier, men også risikere at føre til en tilsvarende og samfundsøkonomisk urentabel mindreindtægt for staten og for samfundet i form af skatteprovenu af aktieindtægter.
Det er også derfor, jeg har bedt Skatteministeriet om at igangsætte en analyse, ikke for at skyde forslaget ned, men for at belyse mulighederne for og konsekvenserne af at lempe reglerne generelt.
Jeg tror, der er en række partier, der tidligere har peget på det i Folketinget, og jeg har også modtaget et brev fra Landbrug & Fødevarer, som repræsenterer en lang række landmænd, som benytter sig af virksomhedsordningen, hvor man ønsker at lempe på nogle af de regler, der gælder for at bruge opsparet overskud for de landmænd, der måtte have et sådant opsparet overskud.
Det er langtfra alle.
Men en selektiv lempelse, som den der foreslås her, alene omfattende investeringer i iværksættervirksomhed, vil efter regeringens opfattelse medføre en uhensigtsmæssig foreskelsbehandling af investeringerne, og det kan faktisk på sigt hæmme væksten i samfundsøkonomien som helhed.
Nå, som afrunding vil jeg gerne slå fast, at regeringen gerne ser på initiativer, der fremmer vækst og iværksætteri i Danmark.
Regeringen finder dog ikke, at de forslag, Alternativet her foreslår, er den rigtige vej at gå, så vi var positive ved det foregående forslag om investorfradraget, men her er vi noget mere afventende, men vi indgår selvfølgelig gerne i en drøftelse af, hvordan vi får sikret bedre vilkår for iværksættere.
Det vil regeringen også komme med konkrete bud på, når vi senere på året og i resten af den her folketingsperiode skal arbejde for at indfri det, der står i regeringsgrundlaget, om at sikre gode vilkår for iværksætteri.