runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2017-02-01:
Jeg vil gerne positivt kvittere for, at ministeren, i hvert fald for så vidt angår de platforme, som Transportministeriet har ansvaret for, vil sige: Selvfølgelig skal vi ikke have reklamer for Uber der.
Men jeg synes nu nok også, at ministeren som ansvarlig minister på også taxaområdet kunne rette en skriftlig henvendelse til Forbrugerombudsmanden for at gøre opmærksom på, at der også i biografer og andre steder findes reklamer for en taxatjeneste, som faktisk er dømt ulovlig, og så beder Forbrugerombudsmanden om en kommentar på det og en redegørelse for, hvad vi faktisk kan stille op på det her område.
For der er jo noget problematisk og noget uetisk i, at vi, samtidig med at vi har domstolenes ord for, at noget er ulovligt, opildner unge mennesker til at bruge det, når det er, de går i biografen og andre steder.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
Jeg synes, hr. Rasmus Prehn skal stille sig tilfreds med, at jeg gerne vil kigge på, om det kan lade sig gøre at stoppe reklamer for Uber på platforme, som jeg på nogen måde som transportminister er ansvarlig for, og så ikke kræve af mig, at jeg skal lave en anmeldelse eller lignende til Forbrugerombudsmanden.
Jeg har det bedst med, at Forbrugerombudsmanden er uafhængig af regeringen og kigger på lovgivningen uafhængigt af regeringen, og jeg tror, at det vil være et brud med den praksis, at Forbrugerombudsmanden er uafhængig af regeringen, hvis jeg begynder at anmelde noget til Forbrugerombudsmanden.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-01:
Jeg er også oprigtig glad for, at ministeren, som jo kommer fra Liberal Alliance, og som for ganske få måneder siden måske havde et noget andet syn på det her og nærmest opildnede til, at man skulle køre mest muligt i Uber, nu står her som ansvarlig minister og gerne vil sørge for, at reklame for Uber på Transportministeriets egne platforme bliver stoppet.
Det er jo positivt, det er et skridt i den rigtige retning, så tak for det.
Men jeg synes nu også godt, at ministeren kunne rette en henvendelse.
For jeg tror, vi er mange, der ikke rigtig har tænkt over det her, fordi vi måske ikke går så meget i biografen eller bruger de her applikationer så meget, og det kan være, at det samme gør sig gældende for Forbrugerombudsmanden, men der ligger faktisk reklamer derude, så jeg synes, at ministeren skylder lige at gøre opmærksom på problemstillingen.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
Jeg må sige, at jeg aldrig nogen sinde har opfordret nogen til at køre med Uber, men det er rigtigt, at jeg synes, at Uberlignende tjenester burde være tilladt, hvis ellers de lever op til krav om skattebetaling, forbrugerbeskyttelse og trafiksikkerhed, og derfor har regeringen jo også fremsat et lovforslag, som ville lovliggøre Uberlignende tjenester, hvis de ellers lever op til de krav.
Men så længe loven ikke er sådan, må jeg jo som repræsentant for den udøvende magt i Danmark og som transportminister sørge for, at loven bliver overholdt, herunder også, synes jeg, sørge for, at platforme osv., som er underlagt Transportministeriet, ikke reklamerer for en tjeneste, som stadig er ulovlig.
Hvis der står 737 på en venteliste og de – eller nogle af dem – er parat til at flytte ind i den konkrete bolig, så må man jo ikke udleje til andre end dem, der står på ventelisten, medmindre man har en person, som opfylder kriterierne, og som har et særligt påtrængende behov.
Så det er spørgsmålet, om de flygtninge, som så har fået tilbudt boligen først, for det første er berettiget inden for den personkreds, som ældreboligen er tiltænkt, og om de for det andet har et særligt påtrængende behov, som retfærdiggør, at de springer over ventelisten.
Der kan også være en indfødt dansk ældre, der kan få sådan et tilbud om at springe ventelisten over, hvis vedkommende har et særligt behov, og det kan så altså også være en flygtning, der opfylder kriterierne for at stå på ventelisten, som har et særligt påtrængende behov.
Jeg kan ikke vurdere, om kommunen der har ment at de forhold var gældende, men hvis de forhold ikke var gældende, lyder det, som om det ikke var lovligt.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-02-01:
Hvad er ministerens holdning til, at en flygtning tilbydes en ældrebolig før en dansk statsborger, der har stået på venteliste?
Hvad er ministerens holdning til, at en flygtning tilbydes en ældrebolig før en dansk statsborger, der har stået på venteliste?
Mikkel Dencker (DF), 2017-02-01:
Jeg vil da sige det på den måde, at hvis det er risikoen for, at den helt neutrale hvide nummerplade uden nogen symboler på helt bortfalder, som afholder ministeren fra at bakke op om, at vi kan få en nummerplade med Dannebrog, er Dansk Folkeparti villige til at forhandle om det; det kan jeg godt sige.
EU-flaget er jo ikke en nationalitetsbetegnelse, man kan vel kalde det en form for dekoration af nummerpladen – og om det så er pænt eller ej, er jo en smagssag.
Personligt foretrækker jeg Dannebrog, og det tror jeg faktisk at der er mange danskere der gør.
Det er jo sådan, at EU debatteres meget i Danmark, og der er mange danskere, der enten er tilhængere, direkte modstandere eller i hvert fald ret skeptiske – heriblandt mig selv – og vil opfatte det, som at man kører rundt og laver reklame for et politisk projekt, hvis man har en EU-nummerplade på.
Men man afholdes så fra at have en nationalitetsbetegnelse på sin nummerplade, og dermed skal man have et klistermærke på.
Derfor kunne det være praktisk, at man bare kunne have en nummerplade med et dannebrogsflag og så bogstaverne DK på, altså så man har en nationalitetsbetegnelse.
I min verden er Dannebrog politisk neutralt – det er blot en tilkendegivelse af, at man er fra Danmark.
Det kan man så være stolt af at vise frem, eller man kan bare vise det frem som en tilkendegivelse af, at man er fra Danmark, sådan at udenlandske myndigheder kan identificere køretøjet.
Den type nummerplader har man også i Norge og i Island og såmænd også på Færøerne – og det tror jeg at de fleste i de lande synes er en praktisk foranstaltning.
Så hvorfor er det, at regeringen ikke vil give danskerne den mulighed?
Merete Dea Larsen (DF), 2017-02-01:
Ja, nu kan det jo godt virke lidt søgt at tage det her op igen, og det er jo noget, der har været debatteret rigtig mange gange, men årsagen til, at jeg gør det, er faktisk, at jeg er blevet kontaktet af en meget frustreret borger, som ved selvsyn har været vidne til, at en ældrebolig først blev tilbudt nogle flygtninge, som takkede nej, hvorefter den blev tilbudt til en ældre fra ventelisten, og det er selvfølgelig den her kontakt, der gør, at jeg bringer det på banen igen.
For man kan sige, at én ting er den lovgivning, vi vedtager, og de aftaler, der bliver indgået, men at noget andet jo så er, hvordan man ude rundtomkring går ind og bruger lovgivningen, og jeg har modtaget det meget fine svar fra ministeren, der understreger det med udlejningsvanskeligheder, og det lægger jeg meget vægt på, og så er det nemlig på nogle midlertidige kontrakter.
I det tilfælde, som jeg har et eksempel på, er det simpelt hen varige kontrakter, det handler om, og derudover står der 737 på venteliste til ældreboliger i den her by.
Jeg har svært ved at se, hvordan man ude i de almene boligselskaber i kommunerne kan administrere ud fra den lov, nemlig at man, når der er udlejningsvanskeligheder, kan sætte flygtninge ind, når der samtidig kan stå 737 på venteliste.
Hvordan kan man så påstå, at der er udlejningsvanskeligheder?
Hvad tænker ministeren om den situation?
Kaare Dybvad (S), 2017-02-01:
Jo, vi har sådan set tallene, i og med at det er Danmarks Statistik, som opgør, at 77 pct. – jeg kom til at sige 75 pct., det beklager jeg – af de udlejningsboliger, der er i Glostrup kommune, er almene udlejningsboliger.
Så på den måde kan man jo hurtigt regne ud, hvor mange der er anvisningsret til, lige meget om basistallet så er det, som Finn Sørensen har fået oplyst, eller det, som Finansudvalget har oplyst.
Så kan man regne ud, præcis hvor mange boliger der er til rådighed.
Men det, jeg egentlig også gerne ville høre ministerens svar på, var: Når nu Glostrup Kommune har indført en praksis, som er, at man siger til folk, at hvis ikke de har råd til at bo der, må de flytte til Lolland, finder ministeren så ikke, at det er udtryk for en problematisk udvikling?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
De tal, som jeg sagde at vi ikke har, er tallene for, hvor mange borgere i Glostrup der henvender sig til Glostrup Kommune, fordi de er kommet under kontanthjælpsloftet og nu gerne vil fraflytte deres bolig og flytte ind i en billigere bolig.
De tal har vi ikke, og det var det, jeg svarede på.
Jamen altså, Glostrup Kommunes bevæggrunde for at sige, at de ikke har de her boliger, kan jo være mangeartede.
Det kan f.eks. være, at den politiske ledelse i Glostrup er imod kontanthjælpsloftet, fordi den politiske ledelse i Glostrup mig bekendt er socialdemokratisk – er det ikke en socialdemokratisk borgmester, vi har der? – og Socialdemokratiet er imod kontanthjælpsloftet.
Så det kan være, at man i Glostrup bruger det her som anledning til at sige, at der er noget galt med kontanthjælpsloftet, uden at det egentlig bunder i de tal, som vi kan se, fra Glostrup Kommune.
Bjarne Laustsen (S), 2017-02-01:
Mener ministeren, at det er vigtigt, at staten tager et større økonomisk ansvar over for de hårdest ramte kommuner og deres lodsejere for at sikre, at kysterne ikke eroderer og værdier går tabt, samt at alle lodsejere bliver stillet forsikringsmæssigt ens i forhold til stormflod?
Mener ministeren, at det er vigtigt, at staten tager et større økonomisk ansvar over for de hårdest ramte kommuner og deres lodsejere for at sikre, at kysterne ikke eroderer og værdier går tabt, samt at alle lodsejere bliver stillet forsikringsmæssigt ens i forhold til stormflod?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-02-01:
Tak for spørgsmålet.
Jeg takker også for muligheden for at belyse stormflodsordningen og statens medfinansiering til kystbeskyttelse.
Staten medfinansierer i dag kystbeskyttelse i særlige risikoområder, og omfanget af finansieringen beror hver gang på en konkret beslutning.
Det er et princip anvendt af skiftende regeringer, som jeg ikke ser anledning til at fravige For beskyttelse af vestkysten gennemføres 5-årige fællesaftaler mellem staten og berørte kommuner.
Jeg mener, at princippet om, at grundejeren har ansvaret for at kystbeskytte sin ejendom, er sundt og rigtigt i et land, hvor den private ejendomsret gælder, kombineret med kommunernes mulighed for at bidrage økonomisk til lokale helhedsløsninger.
Det af erhvervs- og vækstministeren udpegede Stormråd afgør, hvorvidt et område er stormflodsramt ud fra de i stormflodslovens opstillede kriterier, herunder definitionen på stormflod.
Bjarne Laustsen (S), 2017-02-01:
Tak for svaret.
Vi har haft ret betydeligt med storme, og ministeren har sikkert set, at der har været hårde angreb rigtig mange steder på kysterne.
Det er jo derfor, at den diskussion drejer sig om, om lodsejerne sammen med kommunerne – sådan ser ministeren det gerne, forstår jeg – kan løfte den her opgave alene.
Det er jo derfor, jeg gerne vil spørge ministeren, om ikke også staten har et ansvar og måske endda skulle påtage sig et større ansvar end udelukkende bare at sandfodre fra Nymindegab og mod nord op til Limfjorden.
Det er der, staten gør hovedparten af sin indsats.
Resten er mere eller mindre overladt til sig selv.
Det er derfor, jeg godt vil spørge, hvorfor der er den forskel.
Den er vel begrundet historisk, men behøver der være den forskel i fremtiden, altså at vi ikke stiller alle kommuner og alle lodsejere ens i landet?
Hvad vil ministeren gøre for at finde fælles løsninger på det her område, således at vi kan sikre områderne og folk kan forsikre og få erstattet deres værdier, hvis de går tabt?
Det er sådan, at nu skriver vi 2017, den 1. februar, og der har været masser af storme siden hen.
Jeg må erindre om, at det var en socialdemokratisk miljøminister, der satte gang i kystanalysen.
Den nuværende minister varmede den i rigtig lang tid.
Jeg ved ikke, hvad det er, man vil fortælle folk, når man rejser rundt i landet.
Ministeren kan jo opføre sig over for mig, som han vil, men jeg tror, at de folk, som han kommer til at møde ude i landet, uanset om det er Anholt, eller det er Hjørring på lørdag, eller hvor det er henne, vil synes, at en minister løbende skal være lyttende og tænksom over for, hvad det er for nogle udfordringer, de står over for.
De vil gerne høre den nuværende regering og ministerens syn på, om vi skal gøre noget ved det her, og hvis vi i givet fald skal gøre noget ved det, hvad vi så kan og vil gøre, og hvordan fordelingen skal være.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-02-01:
Tak, formand.
Jeg er både tænksom og lyttende, og det er derfor, det undrer mig, at hr. Bjarne Laustsen også nævner kystanalysen, som blev igangsat af en socialdemokratisk minister, når hr. Bjarne Laustsen udmærket ved, hvad grundprincippet i den kystanalyse var.
Det var, at det er lodsejeren, der betaler for kystsikring.
Det har altså været det daværende regeringpartis holdning lige indtil i forrige uge.
Hvad er vi så optaget af at gøre i regeringen?
Vi er optaget af at forenkle lovgivningen, så vi langt hurtigere får lavet kystbeskyttelsesprojekter.
Vi er optaget af fuldstændig fordomsfrit at se alle forhold igennem, også økonomien i de her sager.
Og vi er optaget af, at det går hurtigt.
Bjarne Laustsen (S), 2017-02-01:
jeg kunne nu godt tænke mig at høre lidt nærmere om det.
Det er jo altid godt for en regering at sige, at den tidligere regering gjorde nogle ting, og at det, de gjorde, ikke var fuldt komplet osv.
Jeg tror, folk godt vil se lidt fremad, for det her er jo sager, der kommer til at række mange, mange år frem i tiden.
Det kan da godt være, det har været sådan – og der gik hul på Limfjorden i 1925; der er løbet meget vand i åen siden da.
Nu sidder vi altså med en ny minister, og på baggrund af en kystanalyse – uanset hvad der er sagt om, at det skal holdes inden for de gængse rammer osv. – kan det da godt være, at der er nogle, der synes, at tingene er anderledes, fordi man nu ikke har hundredeårshændelser.
Men dem har man oftere, og der sker ting og sager.
Det tror jeg ministeren ved; der er klimaforandringer osv.
Det er det, der er påvirkningen i det åbne land.
Derfor tror jeg, at folk forventer et andet svar, end at vi bare kan gøre, som vi altid har gjort.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-02-01:
Tak, formand.
Uden at det her på nogen måde skal lyde polemisk, kan man jo godt overraskes over, at hr. Bjarne Laustsens parti var med i regeringen i 2014, da man genforhandlede den her kystaftale, året efter vi havde haft en meget stor storm i Danmark, og ikke en eneste gang forekom det hr. Bjarne Laustsen at være en god idé, at man så ændrede den model.
Og pludselig, nu i opposition, skal alting ændres.
Pludselig skal der laves en stormfond, og hvad ved jeg, som ordførerens kollega hr. Christian Rabjerg Madsen har været ude med, og nu skal staten finansiere alt muligt.
Det var også det princip, den daværende SR-regering, som hr. Bjarne Laustsen var en del af, fremlagde i en kystanalyse; det var principperne, og det var det princip, der skulle gøres gældende.
Så det med, at der pludselig er det her skifte, fordi man er kommet i opposition, forstår jeg simpelt hen ikke.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-01:
Jeg har ikke yderligere.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
Altså, kommunerne får et større bloktilskud, hvis de har større udfordringer med integration af flygtninge, så der er jo en betaling til kommunerne for at tage imod mange flygtninge.
Men ud over det er der de her tiltag, som særligt udsatte boligområder allerede i dag kan søge om for at komme ud af den situation at være et særligt udsat boligområde.
Så det, som hr. Kaare Dybvad efterspørger, findes jo allerede, men det udelukker selvfølgelig ikke, at vi kan finde på nogle nye tiltag, når vi har et overblik over Landsbyggefondens økonomi.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-01:
Nej, Glostrup kommune har været ledet af Venstre, jeg tror siden 2005.
Så jeg tror ikke, der er noget motiv forbundet med, at man vil udstille regeringen, for Venstre er jo det store parti i regeringen.
Men mener ministeren ikke, at det er en uheldig praksis og faktisk nærmest på kanten af loven, at man, som Glostrup kommune gør, siger, at kontanthjælpsmodtagere, der ikke kan få anvist en rimelig bolig og simpelt hen ikke kan finde en bolig til en pris, de kan betale, inden for kommunegrænsen, som tilfældet er med Glostrup, skal flytte til f.eks. Lolland?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
Jeg kan ikke forestille mig, at det tal er større end det antal boliger, som Glostrup Kommune faktisk har anvisningsret til, og som Glostrup Kommune ville kunne anvise folk, der efterspørger en billig bolig.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-01:
Mener ministeren, det er tilfredsstillende, at de seneste års fald i antallet af udsatte boligområder er stoppet med den seneste opgørelse?
Tak for det, formand.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
Tak for spørgsmålet.
På den nyeste liste over ghettoområder, der blev offentliggjort den 1. december 2016, er der 25 almene boligområder, som fortsat opfylder kriterierne.
Det er et uændret antal i forhold til året før og således også fortsat det laveste antal ghettoområder i samtlige de år, der er udarbejdet en ghettoliste.
Til sammenligning var der i 2014 opført 31 ghettoområder på listen.
Det viser, at den indsats, der ydes af boligorganisationerne, af kommunerne og af politiet, fortsat bærer frugt.
Der er jo, som spørgeren siger, trods alt ikke sket et fald i antallet af ghettoområder, og 25 boligområder med alvorlige udfordringer er stadig væk for mange.
Derfor vil jeg også opfordre kommuner og boligorganisationer til sammen at bruge de efterhånden mange redskaber, som de har til rådighed, til at iværksætte en positiv udvikling i de udsatte boligområder.
Der er statslige puljemidler til en styrket koordinering i udsatte boligområder, uddannelse og beskæftigelsesindsatser samt et vedvarende fokus på at bekæmpe ungdomskriminalitet.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-01:
Tak for svaret.
Jeg er helt enig i, at det er meget vigtigt at få de ting klaret.
Grunden til, at jeg spørger, er, at det jo er et problem, når man har en langsigtet målsætning om at få færre udsatte boligområder, at der ikke bliver færre, men, som ministeren rigtigt nok siger, at der er det samme antal.
Allerede der var der gået halvandet år fra folketingsvalget.
Det vil jeg egentlig gerne høre ministeren om.
Hvad er status for det?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-01:
Der er blevet gennemført mange ting.
Og de mange ting, må man gå ud fra, vil alt andet lige føre til, at der bliver færre udsatte boligområder i Danmark.
Men alt andet er jo ikke lige.
I 2015 kom der som bekendt et meget stort antal asylansøgere til Danmark.
De har jo i et eller andet omfang også fået asyl i Danmark i 2016 og er blevet placeret bestemte steder.
Hvis nogle af de steder, de er blevet placeret, er gået fra at være ikkeudsatte boliger til udsatte boligområder, kunne det være en forklaring.
Men jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke har undersøgt, om det er sket.
Jeg står bare og teoretiserer nu og her.
Ud over det er det ikke sådan, at regeringen stopper nu og her.
Det er rigtigt, at der er en boligaftale fra 2014, som handler om, at man også skal mindske antallet af udsatte boligområder.
Regeringen har sat et arbejde i gang med at undersøge i Landsbyggefonden, hvilke midler man derfra kan bruge til en ny boligaftale.
Denne boligaftale vil også kunne indeholde elementer, som kan reducere antallet af ghettoområder i Danmark.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-01:
Jeg vil også give ministeren ret i, at der selvfølgelig ligger en særlig udfordring, hvis nogle af de mange flygtninge, som er kommet, også bor i de almene boligområder.
Men jeg vil egentlig bare spørge, om ministeren mener, at der kunne være mening i måske at give noget særlig støtte til de områder, som så modtager mange af de flygtninge.
Det kunne være et område som Vollsmose, der er på størrelse med en mellemstor købstad eller tilsvarende.
Ville det i virkeligheden give mening at give noget mere støtte til de områder for at få dem til at løse problemerne?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-02-01:
Hvad mener ministeren om brugen af låsesystemer på plejecentre, som forhindrer demente i at færdes frit?
Marcus Knuth (V), 2017-02-01:
Mange tak.
Jeg er jo glad for, at vi er enige med Socialdemokratiet i den generelle retning, altså at der skal være mere fleksible regler.
Men mig bekendt er det meget, meget lang tid siden, at det her lovforslag blev sendt i høring
Har ordføreren først i går haft mulighed for at læse lovforslaget og komme med ændringsforslag, eller er der en eller anden årsag til, at de her ændringsforslag først kommer nu?
Vi kunne jo have taget en snak om det i høringsperioden, mens vi udviklede det her i fællesskab.
Det undrer mig meget, at man på den dag, hvor vi står i Folketingssalen og førstebehandler, først der kommer med ændringsforslag, som vi ellers gerne ville have samarbejdet om at finde en fælles retning for.
Mattias Tesfaye (S), 2017-02-01:
Vi vil meget gerne samarbejde, og så skal jeg sige, at jeg helt generelt ikke læser lovforslagene, når de er i høring.
Jeg læser dem, når de kommer tilbage fra høringen, og når de bliver fremsat for Folketinget, så jeg kan se, om der er ændret i lovforslaget fra regeringens side, og så jeg kan læse høringssvarene sammen med lovforslaget.
Men derudover vil jeg da opfordre regeringen og regeringspartierne til at overveje, om de, inden de fremsætter et lovforslag, hvor de ved, at der ikke er opbakning fra deres parlamentariske grundlag, måske lige skal kontakte et af de partier, der skal bære lovforslaget igennem, så de kan være sikre på, at der er nogenlunde opbakning.
Men alt det er jo proces.
Det afgørende er det politiske indhold, og her er jeg sikker på, at vi nok skal finde hinanden i løbet af udvalgsbehandlingen.
Marcus Knuth (V), 2017-02-01:
Jeg var jo rigtig glad efter forespørgselsdebatten, da jeg netop kunne se, at der var bred enighed.
Mener ordføreren så ikke, at det havde været mere hensigtsmæssigt og en mere professionel tilgang til det at have sendt de her forslag for lang, lang tid siden, i stedet for at de først kommer på selve dagen, hvor der er førstebehandling?
Martin Henriksen (DF), 2017-02-01:
Tak for det.
Lovforslaget udmønter et bredt politisk flertals ønske om smidigere regler for studieinddragelse ved ulovligt arbejde, står der så fint i de indledende bemærkninger i den skriftlige fremsættelse.
Men jeg kan roligt røbe, at Dansk Folkeparti ikke er en del af det brede flertal.
Vi synes, at den måde, som reglerne er indrettet på i dag, er rimelige: Hvis du kommer til Danmark som udlænding, du kommer som studerende, er det sådan, at der er nogle betingelser, der er knyttet op på din opholdstilladelse, og hvis du bryder de betingelser, har det selvfølgelig nogle konsekvenser.
Der er det jo sådan i dag, at det klare udgangspunkt er, at hvis du arbejder for meget og du bryder de betingelser og regler, som du er underlagt i Danmark, får du inddraget opholdstilladelsen.
I dag er der faktisk nogle muligheder for, at man ikke i alle tilfælde inddrager opholdstilladelsen, men udgangspunktet er, at det gør man. Sådan bør det også være efter Dansk Folkepartis opfattelse.
Vi synes, det er forkert, at man i en række tilfælde sådan set bevidst kan bryde reglerne, og at det sådan set ikke har nogen konsekvens i forhold til ens muligheder for fortsat at være i Danmark på en studieopholdstilladelse.
Derfor er det Dansk Folkepartis udgangspunkt, at vi stemmer imod lovforslaget, og så må vi selvfølgelig se, hvad der sker i udvalgsbehandlingen, men det er vores udgangspunkt, at vi siger nej tak.
Vi synes, det er helt rimeligt, at når man så at sige indgår en kontrakt med myndighederne, man får lov til at være i Danmark og skal overholde nogle betingelser, at det, hvis man bryder de betingelser og bryder kontrakten med myndighederne, bør have den konsekvens, at man ikke længere kan opholde sig i landet.