runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-23:
Ja, det er fint.
Jeg synes bare, det er interessant, at skatteministeren bliver ved med at snakke om finanslovsaftalen.
Så tænker jeg, at det, der er sket dér, er, at Radikale har stillet som krav, at det her skulle ske i finanslovsaftalen. Så har Enhedslisten siddet og sagt: Det vil vi under ingen omstændigheder være med til.
Så har regeringen sagt: Okay, så laver vi bare sådan en aftale under bordet om, at regeringen fremsætter det i Folketingssalen, og så kan Radikale og de blå partier stemme for det.
Enhedslisten har så tilladt, at der laves den lokumsaftale i finanslovsforhandlingerne.
Bare de ikke skal stemme for det, har de alligevel tilladt, at det her kan ske.
Morten Bødskov (S), 2020-04-23:
Vi har en fantastisk god dialog med vores parlamentariske grundlag, og det her er et bevis på, at vi finder løsninger sammen.
Vi har ikke behov for at holde pressemøder og stå med stålsatte øjne og tale om at få skatte- og afgiftslettelser igennem, som hr. Ole Birk Olesens parti på et tidspunkt havde.
Det har vi ikke behov for.
Vi taler sammen om tingene, finder løsninger og finder gode aftaler, som er til gavn for Danmark, og som heldigvis er udtryk for et sporskifte i forhold til den politik, som blev ført, dengang hr. Ole Birk Olesen sad i regering.
Det kunne han godt, men han er også en mand, som holder de aftaler, som er blevet lavet, og den aftale er blevet lavet med et enkelt parti, som er i det parlamentariske grundlag, og som var positive over for det.
Jeg synes ikke, der er nogen grund til at skjule det.
Sådan er politik.
Man kan høre, at politik jo også er sådan for Dansk Folkeparti, al den stund at Dansk Folkeparti nu har forladt aftalen.
Så nogle gange bliver vi som politikere jo bragt i den her situation, og her er der så et eksempel på det.
Der er masser af eksempler på det.
Det store mål er så i den gode sags tjeneste her, at vi har fået en fantastisk finanslov igennem med det parlamentariske grundlag, som vi nu har.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Hold da op, man kom i gang med udenomssnakken på et spørgsmål, man ikke rigtig kunne lide at svare på.
Der er jo ikke nogen aftaletekst.
Det er jo ikke en del af finansloven.
Der er jo ingen, der tvinger Socialdemokraterne til at stemme for det her.
Jeg er med på, at hvis man laver en aftale, får man nogle ting for at gå med til noget andet.
Sådan er demokratiets spilleregler herinde.
Men der er jo ikke nogen aftale, Socialdemokraterne er en del af, som siger, at de skal stemme for hævelsen af loftet på en aktiesparekonto.
Man var imod det før valget, og nu er man så vendt på en tallerken og siger, at man er blevet bundet til masten.
Det er man jo ikke.
Hvad er det, der har gjort, at man er blevet bragt i den situation?
Det er ikke en del af finansloven.
Der er jo ikke nogen, der binder Socialdemokraterne.
Ministeren kan jo stemme nej.
Morten Bødskov (S), 2020-04-23:
Socialdemokratiet står der, hvor Socialdemokratiet altid har stået, også i forhold til den pressemeddelelse, og det hænger sammen med det, jeg startede med at sige: Som mindretalsregering er det nogle gange sådan, at man bliver bragt i en situation, hvor synspunkter, man sådan populært sagt ikke selv aktivt tidligere har fremført og måske ligefrem har været imod, kan man blive nødt til at gennemføre nogle af.
Fra de mange år, hvor Dansk Folkeparti var parlamentarisk grundlag for den tidligere, borgerlige regering, kan jeg nævne en hel perlerække af tilfælde, hvor man er blevet bedt om at gennemføre noget, som man ikke lige umiddelbart syntes om.
Eksempelvis kan jeg huske, at der var en afgiftslettelse på registreringsafgiften på privatfly.
Jeg er ikke helt sikker på, at det var noget, Dansk Folkeparti syntes var en god idé.
Men sådan er der jo så meget i politik, og nogle gange må man se politik som det, det jo også er, et mulighedernes arbejde, og det er så det, vi har fundet frem til her.
Vi har i øvrigt lavet en fantastisk finanslov, som på ret mange områder – eksempelvis skattekontrollen, som vi diskuterer i de her dage – er udtryk for et klart sporskifte.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Jeg ville egentlig bare høre, om jeg kunne få et svar og få afkræftet den forvirring, jeg har over det her.
Pressemeddelelsen fra den 29. november 2018 går på, at man vil mindske uligheden i Danmark.
Man foreslår, at der ingen forhøjelse er af loftet for aktiesparekontoen, og man siger: Det handler ikke om, at dygtige folk ikke må tjene penge, eller at der ikke må være forskelle, men forskellene må ikke blive for store, og derfor handler vores forslag først og fremmest om at modvirke en udvikling, der underminerer vores tillid og samfundskontrakt.
Det var altså for at mindske uligheden.
Den ville blive for stor, hvis man hævede loftet.
Nu hæver man så loftet og siger det modsatte.
Hvad er det, der gør, at Socialdemokraterne er vendt på en tallerken og synes, at det her med at hæve loftet for aktiesparekontoen er et godt forslag, hvor man før valget sagde, at det var noget, der kunne være med til at skabe øget mistillid i vores samfund og sætte spørgsmålstegn ved vores samfundskontrakt, fordi uligheden bliver for stor?
Nu gør man så det modsatte.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-23:
Jeg er også rigtig nysgerrig efter at høre, hvad det er, der er sket.
For som hr. Dennis Flydtkjær påpeger, står der jo ikke noget i finanslovsaftalen om, at regeringen skal gøre det her.
Finanslovspartierne Enhedslisten og SF – i hvert fald Enhedslisten – stemmer imod.
Altså, har Radikale Venstre sagt til regeringen: Enten gør I det her, eller også fremsætter vi i Radikale Venstre et forslag i Folketingssalen sammen med de borgerlige partier – i øvrigt i håb om at Dansk Folkeparti også vil bakke det op?
Og så bliver regeringen presset til det af et flertal uden om regeringen.
Er det det, der er baggrunden?
For der står jo ikke noget i finanslovsaftalen, forstår jeg.
Ellers ville Enhedslisten jo ikke kunne stemme imod.
Troels Ravn (S), 2020-04-23:
Tak for ordet, formand.
Den danske samfundsmodel bygger i høj grad på tillid – tillid til hinanden og tillid til, at centrale samfundsinstitutioner som skatteforvaltningen, sundhedsvæsenet, politiet løser deres opgaver på en ordentlig måde.
I 2020 er der sikret penge til de første 250 kontrolfolk, og de får nu adresse i to nye centre i henholdsvis Fredericia og Frederikssund.
Det er et meget vigtigt første skridt mod skrappere kontrol af dem, der snyder.
Men hvis vi skal genoprette tilliden til vores skattevæsen, og det skal vi, så hænger det i høj grad også sammen med, at vi også får styr på gældsområdet.
Der er ingen tvivl om, at vi står over for store udfordringer, og hvis ikke vi gør noget nyt og noget andet, vil gælden fortsætte med at stige.
Siden inddrivelsessystemet EFI blev suspenderet i 2014, er der gennemført flere lovgivningstiltag med henblik på at genoprette den offentlige gældsinddrivelse.
Den daværende regering indgik i 2017 en aftale om styrkelse af den offentlige gældsinddrivelse sammen med et bredt flertal i Folketinget.
I forlængelse af den aftale er det blevet nødvendigt at gennemføre regler, der har til formål at understøtte oprydningsarbejdet.
Reglerne skal bl.a. gøre så mange fordringer som muligt såkaldt konverteringsparate, så de kan overflyttes til og inddrives effektivt via det nye inddrivelsessystem PSRM.
Lovforslaget består konkret af en række tekniske elementer.
Der foreslås bl.a. en forlængelse af oprydningsperioden, og at vi ændrer reglerne for rykkerprocedurer og underretning til skyldneren og dennes mulighed for forældelsesindsigelse – ændringer, der tager højde for de situationer, hvor dataoplysninger fra fordringshaver kan være forkerte.
Gældsstyrelsen får mulighed for i særlige tilfælde at undlade at pålægge rykkergebyr, og der sker også en forenkling af reglerne om forrentning ved modregning af udbetalingerne med gæld til det offentlige.
Endelig foreslås det også, at der indføres fradragsret for seniormedlemskontingent i arbejdsløshedskasser.
Det forslag vedrører dog ikke oprydningsarbejdet på gældsområdet, men er alligevel taget med som en del af dette lovforslag. Socialdemokratiet støtter naturligvis hele lovforslaget. Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-23:
Liberal Alliance kan også støtte lovforslaget.
Der er ingen grund til, at jeg gentager alle de gode argumenter.
Vi stemmer for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-23:
Jeg bliver simpelt hen lige nødt til at tage lidt vand – i et splitsekund
der blev jeg simpelt hen enig med Enhedslisten, og det kan jo skræmme enhver.
Men man har fuldstændig ret.
Det er jo ikke, fordi jeg sådan ikke bryder mig om teknologi og nye data og alle sådan nogle ting, men jeg er måske nok også på det her område lidt gammeldags, og det er jo ikke, fordi vi skal tilbage til helt gamle dage, hvor man hængte en seddel op i Brugsen eller foran skattekontoret om, hvem det var, der skyldte penge osv.
Men tanken om at gøre det mere decentralt kan jeg godt lide.
Jeg tror faktisk på, lige sådan som når man gør magten decentral og får den tæt på borgerne, at det, når man gør det med at opkræve gæld tæt på borgerne, så også bliver mere effektivt.
Så jeg kan godt lide tanken om, at vi måske lægger mere af det her ud til kommuner eller andet, altså decentralt.
De har faktisk vist, at de godt kan løfte nogle af de her opgaver i forbindelse med noget af det her.
Så tanken om måske at gøre det mere centralt kan jeg godt lide.
Så ved jeg godt, at det her forslag handler om et it-datasystem og så lige nogle fradrag til nogle ældre.
Men grundlæggende støtter vi selvfølgelig også det her forslag, for det er sådan noget meget teknisk it-system-agtigt, som skal være ordnet.
Men grundtanken om at flytte gældsinddrivelsen ud mere decentralt synes jeg altså er spændende.
Jette Gottlieb (EL), 2020-04-23:
Tak for det.
Sagt med det samme: Enhedslisten støtter forslaget, men vi gør det altså ikke med glæde.
For baggrunden er i virkeligheden tragisk: Massive besparelser og organisatorisk og it-mæssigt kaos har kastet vores inddrivelsessystem ud i en dødskamp, der bare fortsætter år efter år.
Det er ved at være noget tid siden, at restancernes nominelle værdi rundede de 100 mia. kr.
Jo længere tid vi venter på, at det nye inddrivelsessystem PSRM kommer til at virke fuldt ud, jo mere vil restancemassen vokse.
Lad os nu få ansat nogle flere mennesker til inddrivelsen.
Det ene udelukker altså ikke det andet.
Vi kan sagtens lave gode it-løsninger, men når vi nu gentagne gange har kunnet se, at it-systemerne er mere end udfordret, så lad os da samtidig prøve at bruge andre løsninger.
På grund af de it-mæssige udfordringer bliver vi nødt til hele tiden løbende at lave omfattende regeljusteringer af lovgrundlaget.
Det betyder, at der skal hugges en hæl og klippes en tå, i forhold til hvad der egentlig er rimeligt af hensyn til et it-system.
Hvis jeg lige må citere et par guldkorn fra bemærkningerne: »Med henblik på at sikre korrekt administration af dækningsrækkefølgen foreslås det at indføre en hjemmel til at placere de tidligere konverterede fordringer i dækningsrækkefølgen ud fra den i inddrivelsessystemet registrerede modtagelsesdato, uanset at denne modtagelsesdato kan være udtryk for en forkert registreret dato«.
Altså, vi ved, at datoen er forkert, men det må vi se stort på, for ellers fungerer det ikke i it-systemet.
Det vil derfor være fordringshaverens ansvar at sikre, at fordringer, der i opkrævningssammenhæng skal behandles samlet, også bliver behandlet samlet af fordringshaveren efter en opsplitning«.
Jamen hør nu her: Det er jo grundlæggende ikke særlig hensigtsmæssigt, at man mister enhver sammenhæng, mellem hvad ens udestående er, og så hvad der er løbet på af renter og gebyrer.
Men det er bare et par eksempler; der er også andre elementer i bemærkningerne, man kunne have fremhævet.
Med hensyn til seniorer på arbejdsmarkedet er det fint med fradrag på a-kassekontingentet, hvad det så ellers har med det her at gøre.
Men som sagt: Enhedslisten stemmer uden glæde for forslaget, fordi det er nødvendigt.
Det er uden glæde, men vi stemmer for det, fordi det er nødvendigt, og fordi det for os er en hovedprioritet at få inddrivelsen nogenlunde tilbage på sporet.
Carl Valentin (SF), 2020-04-23:
Hovedindholdet i lovforslaget her er en længere række regelforenklinger m.v. i forhold til gældsinddrivelse.
SF er med i aftalen om en styrkelse af den offentlige gældsinddrivelse fra 2017, hvor man var enige om at adressere en række problemer på området.
Der er f.eks. tale om en udskydelse af visse forældelsesfrister for gæld med det formål at undgå utilsigtet forældelse af gældsposter.
Det begrundes i, at oprydningsarbejdet har vist sig betydelig vanskeligere og mere tidskrævende end forudsat.
Vi synes grundlæggende, at det er nogle gode ændringer, der ligger i forslaget her, og vi støtter det.
Det er vigtigt, at vi sørger for de bedst mulige omstændigheder for inddrivelse af gæld.
Desuden foreslås det at indføre fradragsret for seniormedlemskontingent i arbejdsløshedskasser.
Det har godt nok ikke meget at gøre med det, som det her forslag ellers indeholder, men når man kigger på, hvor mange lovbehandlinger vi har på skatteområdet, f.eks. i dag, så forstår man godt, at man er nødt til at pulje tingene lidt en gang imellem.
Det vurderes i lovforslaget, at der ikke er nævneværdige provenumæssige konsekvenser ved indførelse af fradragsretten her, og det noterer vi os, og vi synes også, det lyder som et fornuftigt tiltag.
SF støtter lovforslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2020-04-23:
Tusind tak, formand.
Vi støtter naturligvis også dette forslag i Radikale Venstre.
Gældsinddrivelsen til det offentlige er jo et kæmpestort område og er ekstremt paradoksalt.
Skal man lade skyldnere slippe, hvis de overhovedet ikke har nogen betalingsevne?
Kan man lave det med en afdragsordning?
Kan vi afskrive gæld osv.?
Vi kommer til at behandle det her område rigtig mange gange.
Det er jo sådan, at man måske kan opleve det som lidt paradoksalt, at skyldnerne egentlig lægger alle mulige benspænd ind for at slippe for at betale deres gæld til det offentlige.
Men der, hvor vi i hvert fald ikke skal have nogen forhindringer, er i Gældsstyrelsen rent lovmæssigt.
Så vi kan i hvert fald gøre det, at vi rydder alt, hvad der kan være af teknikaliteter og lovmæssigheder af vejen, for at vi i det mindste kan komme i mål med den del af opgaven, der ligger hos os.
Så naturligvis er det her et rigtig godt forslag.
Den anden del af forslaget, som handler om fradragsret for seniorers medlemskab af a-kasser, støtter vi også.
Det er jo en underlig forskelsbehandling, som har eksisteret rigtig længe, og derfor er det rigtig godt, at vi får ryddet den ad vejen.
Ældre Sagen er jo rigtig, rigtig glade for det her og har været fortalere for det længe.
I min egen kommune er der 40.000 indbyggere, og der er 10.000 medlemmer af Ældre Sagen, så det er en fjerdedel af kommunens indbyggere.
Så jeg bliver populær, når jeg kommer hjem, hvis vi stemmer det her igennem.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Tak for det.
Man kan se i lovforslaget, at det her er det tiende lovforslag i rækken.
Det gør det selvfølgelig ikke mindre alvorligt, for der har jo været massive udfordringer med gældsinddrivelsen i Danmark, og jeg tror egentlig, at rigtig mange af danskerne sidder måbende derude og kigger på, at gælden bare stiger og stiger, og at den modsat ikke falder og folk kommer til at betale det, de skal.
Det arbejder vi så på, bl.a. med det her lovforslag, som jo handler om, at der skal ryddes op i de gamle gældsposter.
Det er man allerede i gang med, men det handler kort fortalt om, at man skal finde ud af lovligheden på de gamle gældsposter, før de kan konverteres over i det nye system, og der er det her lovforslag en del af det for at sikre, at man så kan få ført den opgave ud i livet; det har taget længere tid, end det egentlig oprindelig var planlagt.
Et af tiltagene er at forlænge forældelsesfristen af gæld under inddrivelse – så vidt jeg husker, var det 3 år, tror jeg, vi udskød den med i første omgang, og nu bliver den så udskudt med nogle år ekstra, så man har lidt tid at løbe på til at få løst opgaven.
Der er en masse gode tiltag i det her, som er med til at gøre, at man kan få håndteret at komme igennem de her gamle poster.
Det er noget, som vi i Dansk Folkeparti støtter fuldt ud.
Jeg vil også bare sige, at overordnet er det jo helt afgørende, at vi får et velfungerende inddrivelsessystem, så selv om vi er med på, at der er nogle retssikkerhedsmæssige overvejelser, man skal gøre sig, når man siger ja til de her tiltag, der ligger, vægter det altså bare højere, at vi får et inddrivelsessystem, der fungerer, at folk igen oplever, at man kommer til at betale det, man skal.
Jeg frygter faktisk mere, at der kan være en skattemoral, som smuldrer.
Én ting er gældsinddrivelsen.
Der er mange sager, som vi har oplevet, som folk sidder og kigger tilbage på og tænker: Hvorfor skal jeg betale min skat, når jeg kan se, at alle andre slipper for det?
Det gør de selvfølgelig ikke, altså slipper for det.
Men det er den overvejelse, vi har med i det fra Dansk Folkepartis side, nemlig at det simpelt hen er så afgørende, at vi får genoprettet det her område, så derfor støtter vi forslaget.
Så er der et andet element, som jeg vil nævne kort, og det handler om at indføre fradragsret for seniormedlemskab af en arbejdsløshedskasse, som jeg også synes er ganske fornuftigt.
Det har faktisk været efterspurgt igennem en del år, så det er helt sikkert positivt, og vi støtter fuldt ud, at det kommer med i det her lovforslag.
Vi støtter lovforslaget.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-04-23:
Dette lovforslag er en opfølgning på aftalen om styrkelsen af den offentlige gældsinddrivelse fra den 8. juni 2017, som er indgået af næsten alle Folketingets partier.
Der er igangsat et stort arbejde med at rydde op i gælden til det offentlige.
Formålet er at undgå en forældelse af gældsposter, som følge af at oprydningsarbejdet har vist sig betydelig mere vanskeligt end forudsat.
Lovforslaget vil forbedre den fremtidige inddrivelseseffektivitet og understøtte oprydning og konvertering af gældsposter og vil bidrage til, at der kan komme flere penge i statskassen, og forhåbentlig vil der ske en genoprettelse af tilliden til skattesystemet.
Lovforslaget indeholder også et forslag om at indføre fradragsret for seniormedlemskontingent i arbejdsløshedskasser.
Indførelsen af fradragsretten vil understøtte folkepensionisters lyst til og mulighed for fortsat at være medlem af en arbejdsløshedskasse, som kan tilbyde hjælp til jobsøgning m.m. og dermed yde støtte til, at man kan blive eller komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er i og for sig et meget fornuftigt forslag, og da vi jo gerne vil have folk til at blive lidt længere på arbejdsmarkedet, er det noget, vi i Venstre kan støtte.
Og jeg skal samtidig hilse fra de gode Konservative og sige, at det kan de også.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-23:
Tak for det svar.
Kunne vi ikke få en skriftlig besvarelse af, om man mener, det her forslag isoleret set vil øge uligheden på Ginikoefficienten, så vi kan få det bekræftet eller afkræftet?
Det vil jeg godt have et skriftligt svar på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Tak for talen.
Ordføreren nævnte i starten af sit indlæg, at der var meget fokus på at skaffe kapital til iværksættere og nystartede selskaber.
Det er jo rigtigt, og det er også en vigtig dagsorden.
Men kan ordføreren så ikke også bekræfte, at det her slet ikke handler om det?
Det her er en måde at kunne handle aktier på, altså noterede aktier.
Det kan være Carlsberg, det kan være Jyske Bank eller Danske Bank – alle de noterede aktier på børsen, som man kender.
Det er at flytte penge mellem aktionærerne, men ikke at flytte penge ned i virksomhederne.
Hvis man gerne vil fokusere på at støtte iværksættere og få kapital ud, er det jo nogle andre ting, man skal kigge på.
Har det ikke givet nogen refleksioner hos Det Radikale Venstre om, at der kunne være andre måder at bruge pengene på, som netop støttede det formål, som man ønsker?
Sagt med andre ord: Kunne vi ikke sammen finde en mere effektiv måde at støtte iværksætterne på i stedet for at have en aktiesparekonto?
Kathrine Olldag (RV), 2020-04-23:
Vi er i Radikale Venstre naturligvis positive over for det her forslag.
Det kommer jo ofte frem i den politiske debat, at iværksættere og små og mellemstore virksomheder har udfordringer med at skaffe risikovillig kapital til at udvikle virksomheden, skabe flere arbejdspladser og også skabe nye store virksomheder, som vi kan nyde godt af alle sammen.
Samtidig ved vi, at danskerne i år samlet runder opsparinger i banken eller i pensionsselskabet på 1.000 mia. kr.
Det er jo de penge, som aftalekredsen bag den her lov igennem lang tid har haft kig på.
For hvordan får vi danskerne til at springe ud i at sætte deres formuer i cirkulation?
Det er for os at se et højaktuelt spørgsmål, ikke mindst set i lyset af de løsninger, som den grønne omstilling fordrer af os og af erhvervslivet.
Det handler altså for os om investeringskultur.
Men som noget af kritikken også har lydt, giver det økonomisk bedst mening for investorerne, hvis indskudsloftet er højere end 50.000 kr.
Derfor er jeg meget glad for, at vi i dag fremsætter det her forslag, der hæver loftet til 100.000 kr., og jeg ser frem til den dag, hvor vi hæver det yderligere til 200.000 kr., som det blev drøftet i aftalekredsen, og som Venstre også nævnte.
Jeg håber, at det her tiltag vil give aktiesparekontoen mere medvind, så danskerne i højere grad har lyst til at investere deres opsparing til gavn for os alle sammen.
Det var ordene.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Jeg fremhævede bare den lidt specielle parlamentariske situation.
Vi har aftalt det i papiret, som vi skrev under på i 2017, altså at partierne skulle være enige om det, før man hævede loftet.
Hvad gør vi så?
Jeg er egentlig meget åben over for, at vi i fællesskab kan bruge pengene på noget andet, som måske kunne gavne virksomhederne, f.eks. et investorfradrag, kigge på proportionsgrænsen, eller kigge på at gøre det nemmere og mere attraktivt med hensyn til medarbejderaktier.
Det er bare for at være konstruktiv.
Det kunne også være afgiftssystemet, som jeg personligt synes er vigtigt, men det er jo så lidt en anden boldgade inden for beskatning.
Så jeg er egentlig meget åben over for at kigge på andre områder, men jeg synes bare ikke, at aktiesparekontoen er den bedste måde at støtte vores virksomheder på.
Kathrine Olldag (RV), 2020-04-23:
Det, jeg også hører ordføreren sige, er, at netop fordi der ikke har været indkaldt til drøftelser, og fordi det her ikke har været aftalt, inden vi står her i salen og diskuterer det, så er det, at Dansk Folkeparti vælger at trække støtten til sin egen aftale.
Kan ordføreren bekræfte det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-04-23:
Det er jo rigtigt, at vi er med i aftalen, og der står faktisk ret tydeligt i aftalen, at vi som politiske partier i aftalekredsen skal tage stilling til, om det skal stige eller ej.
Grunden til, at vi endte på det kompromis, var, at der var nogle, der syntes, at det skulle være 200.000 kr.; vi syntes, det skulle være 50.000 kr. – i øvrigt i enighed med bl.a. fagbevægelsen.
Det var, fordi vi sagde, at efter et år kunne vi evaluere på det og spørge, om der så var behov for, at det skulle stige eller ej.
Så jeg kan virkelig ikke se, hvorfor man så skulle hæve det.
Hvis det er, fordi man synes, det har været der for kort tid, kunne man da lade det køre 1 år mere eller 2 år mere, før man hævede det, fordi man så trods alt fik noget mere evidens for, hvordan det så har virket.
Jeg synes, det er for hurtigt, man vælger at sige, at bare fordi vi ikke rigtig har en ordentlig evaluering, skal det bare stige.
Så burde vi da omvendt vente, til vi så havde en ordentlig evaluering, og det synes jeg ikke vi har fået endnu.