runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ammar Ali (M), 2025-10-22:
Tak for ordet, formand.
Med det her lovforslag tager vi endnu et skridt mod et mere retfærdigt og gennemsigtigt internationalt skattesystem.
Lovforslaget her implementerer EU's DAC9-direktiv, som bygger videre på OECD's arbejde omkring en global minimumsskat.
For Moderaterne handler det her både om retfærdighed og ansvarlighed.
Vi lever i en tid, hvor de største selskaber har ressourcer til at flytte overskud mellem lande for at minimere skat, mens almindelige borgere og små virksomheder betaler, hvad de skal.
Det er hverken rimeligt eller bæredygtigt.
Den danske minimumsbeskatningslov fra 2023 var et vigtigt skridt.
Men for at den kan virke i praksis, skal vi kunne udveksle informationer og sammenligne data på tværs af landegrænser på en ensartet måde.
Og det er netop det, som det her lovforslag rent faktisk gør.
Med forslaget får vi et fælles standardskema baseret på OECD’s model, som alle store koncerner skal bruge, når de indberetter oplysninger om ekstra skat.
Det giver ensartede og strukturerede data i hele EU og gør kontrollen lettere samt samarbejdet mellem landene mere effektivt.
Samtidig betyder det, at skattemyndigheder automatisk kan udveksle oplysninger mellem lande, hvor koncernerne har aktiviteter.
Det er rigtig sund fornuft, og hvis man skal forhindre store selskaber i at udnytte forskelle mellem landenes regelsæt, skal de kunne tale sammen og dele informationer.
Faktisk hjælper det også virksomhederne selv, for når reglerne bliver ens på tværs af lande, bliver det også lettere at rapportere korrekt og nemmere at planlægge.
Det vil sige mindre forvirring, mindre administration og mere forudsigelighed.
Så det her handler ikke kun om at lukke nogle huller i systemet.
Det handler om at skabe et mere moderne og tillidsvækkende skattesystem, hvor reglerne gælder for alle, store som små.
Så Moderaterne støtter det her lovforslag.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-10-22:
Liberal Alliance er imod EU-direktivet.
Minimumsbeskatning er en virkelig dårlig idé opfundet med henblik på at mindske konkurrence fra lande med lavere skatter.
Men lavere skatter er en god ting, og konkurrence mellem lande er en god ting; det skaber helt nødvendige incitamenter til, at stater holder sig i form, er effektive og leverer værdi.
Når det så er sagt, har LA et princip om at stemme for EU-lovgivning, der kommer til Danmark, som ikke kan siges at bryde nærhedsprincippet, eller hvor der er tale om dansk overimplementering.
Da disse to kriterier ikke er opfyldt, stemmer Liberal Alliance for her, selv om vi stemmer imod i EU.
Sofie Lippert (SF), 2025-10-22:
Det er jo dejligt som ny skatteordfører at have sådan nogle spændende sager i salen!
Men ikke desto mindre er det et fint og vigtigt direktiv at få implementeret.
I SF er vi meget positive over for minimumsbeskatning af store multinationale selskaber, og det er vigtigt, at vi sikrer, at det kan lade sig gøre på en ordentlig måde, og derfor vigtigt, at vi får implementeret de forskellige ting i det her lovforslag, der bl.a. drejer sig om, at der skal være et standardskema for virksomhederne.
Så SF kan også støtte implementeringen af DAC9.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-10-22:
Det er virkelig en opgave, hvis man vil gøre det her til noget festligt, men jeg vil da gerne rose hr. Anders Kronborg for at gøre forsøget.
Jeg kan ikke rigtig se, at det har ret meget med bybusser i Aarhus at gøre, men ikke desto mindre er det selvfølgelig rigtigt, at det hed jadak, altså stavet med k, må man gå ud fra!
Men det er nu lige meget.
Det her lovforslag, som er fremsat af skatteministeren, kommer på baggrund af nogle af de initiativer, der kom fra den hovedlov, der blev vedtaget her i Folketinget tilbage i december 2023, og som Danmarksdemokraterne har støttet.
Der er det her lovforslag i hvert fald noget, som kan gøre noget ved det.
Og med det her standardskema, som alle skal indføre og anvende, bliver det faktisk noget mere, som sagt, standardiseret, i forhold til at man kommer i mål med registrering af de her forskellige virksomheder og deres økonomi.
Så Danmarksdemokraterne støtter lovforslaget og synes, det er ganske fint.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-10-22:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, gennemfører EU's såkaldte DAC9-direktiv.
Jeg er sikker på, at samtlige her i Folketingssalen kender det direktiv udenad, men jeg kan så hjælpe de få, der ikke måtte kende det og sige, at det sikrer, at store multinationale koncerner betaler deres skat der, hvor værdierne skabes.
Det pågældende direktiv bygger ovenpå minimumsbeskatningsloven fra 2023, og formålet er at skabe en ensartet og effektiv udveksling af oplysninger mellem skattemyndighederne.
Samtidig etableres der en automatisk udvekslingsordning af disse oplysninger mellem EU-landene.
Forslaget viderefører desuden de eksisterende regler for udveksling af oplysninger om finansielle konti og giver skatteforvaltningen mulighed for at stille elektronisk valideringsservice til rådighed for virksomhederne.
Venstre kan støtte forslaget.
Anders Kronborg (S), 2025-10-22:
Jadak, jadak og jadak.
Nogle vil måske huske, at det sagde Finn Nørbygaard og Jacob Haugaard i busserne i Aarhus, og med de ord siger jeg også pænt ja tak til et lovforslag, der hedder DAC, altså ja til DAC – jadak.
Lovforslaget skal gennemføre EU-direktivet DAC9, som blev vedtaget i april 2025, og direktivet skal være gennemført senest den 31. december 2025.
Jeg har været høringsmaterialet igennem, og jeg har noteret mig, at høringssvarene mere har været af opklarende karakter end egentlige, om man så må sige, anbefalinger til politikerne.
Jeg har noteret mig, at der ikke er lagt op til en overimplementering af DAC9, og lovforslaget generelt er blevet positivt modtaget af interessenterne.
Med de bemærkninger glæder jeg mig enormt til udvalgsarbejdet, og jeg kan sige, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-10-22:
Mange tak, formand, og tak til alle ordførerne, der har været på, for opbakning og de positive ord.
Jeg mener virkelig, at det er to gode initiativer, vi står med her i dag.
Mange af jer ordførere har været inde omkring det, nemlig at det handler om ændring af reglerne for udbetaling af børne- og ungeydelse, og at det handler om indtægt fra salg af sociale aviser som f.eks. Hus Forbi.
Lad mig tage det sidste først.
Og når man lever et liv på kanten, kan det at have noget at stå op til og en vej til at tjene sine egne penge være en ret centralt kilde til værdighed.
Det er det, mange forbinder med at sælge sociale aviser, f.eks. Hus Forbi, på gader og stræder.
Sådan har det været i årtier.
Det har været et fast holdepunkt for mange, og det ønsker vi også at det skal være i fremtiden.
Desværre har det været udfordret, og derfor er jeg også meget glad for, at regeringen sammen med en række partier i Folketingets partier har fundet en løsning i dialog med Hus Forbi og Danske Bank.
Med en bred aftale fritager vi den hjemløse for at betale skat af indtægter fra salg af sociale aviser op til en vis grænse.
Samtidig bliver den hjemløse også fritaget for at blive modregnet i sociale ydelser.
Det er et rigtig dejligt skridt, som gør, at vi f.eks., som den socialdemokratiske ordfører også var inde på, også i fremtiden kan opleve at kunne købe en avis som Hus Forbi foran butikken, når vi er nede og købe ind.
Et bredt flertal i Folketinget blev tilbage i 2018 enige om, at børne- og ungeydelsen som udgangspunkt skal deles ligeligt mellem forældrene.
Det holder vi fast i, men der er nogle situationer, hvor det udgangspunkt fraviges.
Det gælder, når den ene forælder har barnet i mindst 9 ud af 14 dage.
Så skal den forælder, der har barnet mest, have mulighed for at få hele ydelsen.
Som dokumentation for at få udbetalt hele ydelsen kræves det i dag, at der enten indgås et forlig mellem forældrene om udbetaling af ydelse, eller at Familieretshuset træffer en samværsafgørelse, der viser omfanget af samværet.
Siden det blev indført, har vi set en række eksempler på sager, hvor den dokumentation har været svær at få fra den forælder, der har barnet det meste eller hele tiden.
Med det lovforslag, vi står med i dag, understøtter vi, at det bliver nemmere for den forælder at skaffe dokumentationen.
Det gør vi ved, at hvis der ikke er enighed mellem de to forældre om barnets kontakt med dem, så kan Familieretshuset udstede en erklæring, som kan danne grundlag for udbetalingen af ydelsen.
Med det her lovforslag skaber vi altså en hurtigere og smidigere vej for de forældre, som har svært ved at blive enige om fordelingen af ydelsen.
Løser det så alt?
Nej, det gør det ikke.
Der vil fortsat være situationer, hvor konfliktniveauet mellem forældrene er så højt, at der skal andre midler til.
De findes fortsat i familieretssystemet, men det her vil være en hjælpende hånd til de forældre, som er enige om samværsaftalen, men som så ikke kan blive enige om fordelingen af ydelsen.
Det bliver løst her.
Tak for den meget brede opbakning til de to initiativer.
Det sætter jeg pris på, og jeg glæder mig til at se, at det kommer ud at virke.
Christina Olumeko (ALT), 2025-10-22:
Tak for ordet.
Det bliver en forholdsvis kort tale fra min side.
Vi synes, det er en rigtig god idé, at børne- og ungeydelsen afspejler, når barnet overvejende bor hos den ene forældremyndighedsindehaver, i de situationer hvor forældrene ikke kan nå til enighed om udbetalingen.
Og vi støtter naturligvis også, at indtægter fra salg af sociale aviser kan undtages skattebetaling.
Det er helt afgørende, at hvidvasklovgivningen ikke er en hindring for, at udsatte kan fortsætte med at sælge sociale aviser som Hus Forbi.
Jeg har for noget tid siden spurgt vores socialordfører, som mente, at det måtte være en fejl.
Det er bare for at sige helt klart, så der ikke er tvivl om det, at vi selvfølgelig støtter op om den del af lovforslaget, og vi havde rigtig gerne været en del af aftalen.
Til sidst vil jeg sige, at vi også støtter justeringerne af pensionsskatteopkrævningen.
Jeg skal hilse og sige fra Enhedslisten, at de også vil stemme for lovforslaget sammen med Alternativet.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-10-22:
Tak for det.
Lovforslaget her udmønter to aftaler, og da Dansk Folkeparti er en del af begge aftaler, kommer det nok heller ikke som den store overraskelse, at vi selvfølgelig også stemmer for lovforslaget, både den del, der handler om børne- og ungeydelsen, og hvordan man kan splitte det op – vi synes, det er en fornuftig ting, at man gør det på den måde – men også den del, der handler om, at man selvfølgelig også i fremtiden skal kunne sælge Hus Forbi.
Så vi støtter det her lovforslag.
Jeg må så også bare sige, at jeg synes, det er et problem, når man ser på sammensætningen af hjemløse eller meget udsatte i Danmark, at en meget stor del af dem overhovedet ikke er danskere eller har rod i Danmark.
Det er omvandrende romaer fra Østeuropa.
De burde ikke være her; de burde sendes hjem.
Og det, vi gør med det her skridt, er jo at imødekomme den heldigvis lille gruppe danskere, som er ramt af hjemløshed, og som måske er ramt af mange forskellige sociale problemer, der gør, at de er endt i en meget ulykkelig livssituation.
Den gruppe borgere skal vi selvfølgelig sørge for at tage hånd om på en rigtig, rigtig god måde.
Men jeg må også bare sige, at vi efterhånden er trætte af at være ikke bare verdens, men også Europas socialkontor; der er alt for mange mennesker, der er her på grund af den fri bevægelighed, og som ikke burde være i Danmark, men som burde være sendt hjem til deres eget land.
Tak for det.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-10-22:
Tak, formand.
For Det Konservative Folkeparti har det været helt afgørende at finde en løsning, så vores mest udsatte borgere fortsat kan sælge Hus Forbi, for det handler jo om værdighed, og når det gælder om at give folk værdighed, skal man ikke melde hus forbi, man skal hjælpe dem med at kunne sælge det.
Det er jo helt rimeligt, at vi nu får indført en bagatelgrænse, så udsatte borgere, der sælger Hus Forbi, ikke risikerer at blive beskattet eller modregnet i deres sociale ydelser, når de tjener små beløb.
Det er sund fornuft og en vigtig sikring af det sociale Danmark, vi jo gerne vil være.
Det er centralt for os, at den her løsning er både praktisk og rimelig.
Vi skal jo værne om de projekter, der giver folk på kanten en chance for at stå på egne ben bare en lille smule mere, end de gør, og ikke straffe dem med bureaukrati og modregning.
Ud over det er det selvfølgelig også fornuftigt, at reglerne for udbetaling af børne- og ungeydelsen laves om, så pengene følger barnet der, hvor barnet er.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Ammar Ali (M), 2025-10-22:
Det er korrekt, og Moderaterne skal nok sørge for at kommentere på både L 22 og L 23, som er på efterfølgende.
Tak for ordet, formand.
Med det her lovforslag tager vi et vigtigt skridt for at rette op på nogle af de udfordringer, der opstod efter de seneste ændringer af reglerne for børne- og ungeydelsen.
For Moderaterne er målet klart: Vores velfærdssystem skal være retfærdigt og fleksibelt og hænge sammen med virkeligheden.
Og virkeligheden er, at mange forældre i dag har deleordninger, som ikke passer ind i de firkantede regler og dokumentationskrav, der er.
Der kan være uenighed, og måske mangler der en formel afgørelse, men hvis barnet i praksis bor mest hos den ene forælder, skal det selvfølgelig også afspejles i, hvem der får børne- og ungeydelsen.
Derfor støtter Moderaterne forslaget om at justere reglerne, som de familier, der reelt har barnet boende mest, ikke stilles urimeligt.
Det er både sund fornuft og fair over for både børn og forældre.
Lovforslaget rummer også en anden vigtig ændring, som også er blevet nævnt, og som måske ser lille ud på papiret, men som betyder rigtig meget ude i virkeligheden.
Det er nemlig skattefritagelsen af indtægter fra salg af sociale aviser som f.eks. Hus Forbi.
For de mennesker, der står og sælger de aviser på gaden, handler det ikke bare om et par hundrede kroner, det handler i virkeligheden om værdighed.
Men når hvidvaskreglerne kræver identifikation ved mobilbetalinger, kan det skræmme nogen væk.
Hvis de frygter, at en betaling på MobilePay betyder et fradrag i deres ydelser eller en skatteopkrævning, risikerer vi, at de helt dropper salget, og så mister de et vigtigt holdepunkt i hverdagen.
Derfor er det både socialt ansvarligt og praktisk klogt, at regeringen sammen med et bredt flertal her i Folketinget nu sikrer en løsning, hvor de små ærlige indtægter ikke beskattes eller modregnes.
Det her er et ret godt eksempel på god politik, når den fungerer allerbedst – når vi kombinerer det at have hjertet med med lidt omtanke og tager højde for, hvordan reglerne rammer mennesker i virkeligheden.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-10-22:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget her består af to dele.
Den ene del handler om at ændre reglerne for udbetaling af børne- og ungeydelsen.
Der har været problemer med det, hvor forældre har børnene hovedparten af tiden, og de har haft vanskeligt ved at dokumentere fordelingsordningen.
Det er ret ukontroversielt, og det afspejles også i høringssvarene, at ydelsen selvfølgelig skal tilfalde dem, der afholder omkostningerne for barnet, også når forældrene ikke kan enes om det.
Den anden del handler om at løse det problem, særlig Hus Forbi-sælgere har haft i forhold til skatte- og hvidvaskningsreglerne, og vi er en del af aftalen bag.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-10-22:
Tak, formand.
Det er lang tid siden, jeg har været en del af noget DAC på en onsdag, men jeg vil gøre det kort.
Det er jo et direktiv, der skal implementeres, og selv om vi selvfølgelig mener, at der allerede i dag er en minimumsskat på 0 pct., så er det jo superfint med en implementering, som læner sig op af en så minimumsagtig implementering som muligt.
Standardiseringsskema mv. er jo også ganske fint, så vi forventer at kunne støtte lovforslaget, når vi når så langt.
Jeg har dog lige tre spørgsmål, som jeg gerne vil læse op her fra talerstolen, og som jeg eftersender på skrift.
For det første: Kan ministeren bekræfte, at de nuværende regler om minimumsbeskatning kan medføre tab af dansk skatteprovenu, når transparente enheder ejet af fritagne enheder ikke omfattes af den danske ekstraskat?
For det tredje: Vil ministeren vurdere, om en sådan udvidelse vil kunne implementeres hurtigt og eventuelt med virkning fra 1. januar 2026?
Vi imødeser svarene på de spørgsmål, og vi forventer fra Det Konservative Folkepartis side at kunne støtte forslaget, når vi når til tredjebehandlingen.
Sascha Faxe (ALT), 2025-10-22:
Jeg anerkender fuldt ud, at der er noget lovgivningsarbejde i gang, og jeg hører, at der bliver arbejdet på det, så jeg hører ikke et klingende ja på mit spørgsmål.
Sådan oversætter jeg det.
Så må ministeren modsige det, hvis det er.
Når vi taler om de store vandværker, står de for ca. 80 pct. af forsyningen.
Der er selvfølgelig en fordel i den decentralisering, der er, fordi det gør det sværere, men hvordan er det så, når man ser på, hvordan man genopretter, hvilket også er en del af mit spørgsmål?
For ting kan ske.
Vi har set, hvad der er sket ved Køge Havn, vi har set, hvad der er sket ved lufthavnen, vi har set, at forskellige ting kan ske.
Så hvis det nu sker, at de her 60 pct. bliver sat ud af spil, hvad er så planen for genopretning?
For hvis det er svært at angribe decentralt, må det jo også være svært at genoprette decentralt.
Så er der en plan for det?
Nu er jeg sådan meget lavpraktisk.
En ting er lovgivningen, en anden ting er, om der, hvis der i morgen sker noget, så er en plan, så danskerne simpelt hen er sikre på, at der bliver genoprettet en vandforsyning med rent vand inden for en overskuelig tid?
Peter Hummelgaard (S), 2025-10-22:
Det er jeg sikker på vil blive ført til protokols.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-10-22:
Min hjerne var åbenbart begyndt at holde fri.
Jeg har glemt at hilse fra Enhedslisten og sige, at de bakker op om forslaget, så det gør jeg nu her i kommentaren, så det kan blive bogført.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2025-10-22:
Tak for det, og tak for de passionerede indlæg.
Det lovforslag, vi behandler i dag, skal jo gennemføre EU-regler om forbrugerkreditaftaler.
Det kan f.eks. være en aftale om et banklån eller om en kassekredit, som en forbruger indgår med sin bank.
Der er altså tale om regler, som har betydning for alle borgere.
Derfor er det positivt, at formålet med reglerne også er at sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau og at skabe et velfungerende indre marked for forbrugerkreditaftaler.
Samtidig er det væsentligt at nævne, at reglerne balancerer hensynet til både forbrugere og erhvervsliv.
Direktivet er et såkaldt totalharmoniseringsdirektiv, og det betyder, at der ikke kan fastsættes nationale særregler.
På visse områder har medlemsstaterne dog en række valgmuligheder.
Der lægges med lovforslaget op til at foretage en direktivnær implementering og til, at implementeringen så vidt muligt vil ske uden overimplementering.
Vi ønsker altså ikke at indføre strengere eller mere omfattende regler end nødvendigt.
De valg bakkes op af lovforslagets høringsparter, der generelt anerkender det forbrugerbeskyttende formål med direktivet og lovforslaget og udtrykker tilfredshed med den valgte implementeringsmodel.
Direktivet, som lovforslaget skal gennemføre, ophæver og erstatter det tidligere direktiv på området.
Direktivet viderefører og udvider en række gældende regler, men indfører også nye regler.
Selv om lovforslaget både er omfattende og på mange måder teknisk, vil jeg fremhæve, at der i høj grad er tale om en justering og udvidelse af de regler, der allerede gælder i dag.
For eksempel gælder det allerede i dag, at kreditgiveren skal vurdere forbrugerens kreditværdighed, inden der indgås en aftale.
Nu bliver det præciseret i reglerne, at kreditværdighedsvurderingen skal foretages under hensyntagen til forbrugerens interesse i relation til at forhindre uansvarlig udlånspraksis og overdreven gældsætning.
Det synes jeg er rigtig godt.
Præciseringen tilgodeser både forbrugeren og kreditgiveren, der helt åbenlyst også har en klar interesse i ikke at udlåne penge til en forbruger, der ikke er i stand til at betale pengene tilbage.
Derudover vil der med lovforslaget bl.a. blive indført en ny registreringsordning for kreditformidlere samt regler om kompetencekrav og aflønning af ansatte hos kreditformidlere.
Endelig vil jeg fremhæve det element i lovforslaget, som drejer sig om at indføre et forbud mod markedsføring af kreditprodukter, som fremhæver, hvor nemt eller hurtigt der kan opnås kredit.
Det skal gerne mindske risikoen for, at forbrugere bliver fristet til at optage lån uden reelt at have et overblik over omkostningerne ved det.
Det er et eksempel på, at vi af forbrugerbeskyttelseshensyn lægger op til at udnytte en valgmulighed i direktivet.
Det giver for mig at se god mening.
Afslutningsvis vil jeg fremhæve, at direktivet skal være implementeret i dansk ret senest den 20. november 2025 og træde i kraft den 20. november 2026.
I lyset af implementeringsfristen foreslås det, at lovforslaget vil kunne stadfæstes straks efter dets vedtagelse.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2025-10-22:
Tak for det.
Jeg har helt lyst til at spørge: Hvad skulle vi dog gøre uden EU?
Sagen er, at hvis vi ikke havde haft EU, havde vi slet ikke behøvet at sidde her de sidste par timer, for der er ikke nogen medlemmer af Folketinget eller regeringen, der har taget noget som helst initiativ til at tænke en eneste selvstændig tanke eller få en eneste gode idé og omsætte den til et beslutnings- eller lovforslag.
Det eneste, vi har forholdt os til, er en lind strøm af gode og dårlige idéer, som er kommet fra EU-systemet.
Det er også det, vi står med nu: endnu et forslag, som jo i overskriftsform lyder enormt sympatisk og besnærende, fordi det handler om, at det skal være nemmere at være forbruger; det skal være nemmere at gennemskue, hvad det er, man skriver under på og siger ja til.
Hvem synes ikke det?
Det synes vi jo alle sammen.
Jeg må bare sige, at jeg ikke synes, det er EU, der skal bestemme det.
Jeg tror, vi kan gøre det meget bedre selv.
Jeg er træt af, at Folketinget er ved at blive en ekspeditionscentral for EU-direktiver og al mulig anden form for dårlig EU-lovgivning, som der alt for meget af.
Den overregulering, der sker i Europa nu, sker jo netop, fordi vi har et EU-system, der er løbet fuldstændig løbsk, hvor en masse mennesker skal retfærdiggøre over for borgerne, at de sidder til en alt for høj løn nede i Strasbourg og Bruxelles.
De skal legitimere det, og det gør de så ved at lave en masse ubrugelig lovgivning, som ryger ned over hovedet på medlemsstaterne.
En gang imellem kunne det være forfriskende, hvis der var en medlemsstat, der havde modet til at sige: Nej!
Vi gider ikke implementere mere bras i vores lovgivning; vi har rigeligt; vi har nok.
Det vil jeg bare opfordre regeringen til, altså at sige mere fra, sige mere nej, og gøre det mere bestemt over for EU-systemet, så de forstår det.
Det er det, vi gør nu.
Fra Dansk Folkepartis side siger vi nej.
Vi gider ikke mere af det her.
Tak for ordet.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-10-22:
Tak, formand.
Jeg vikarierer kortvarigt for fru Mette Abildgaard på dette lovforslag.
Mange af de pointer, der er blevet sagt fra bl.a. Liberal Alliances side, er pointer, vi kan følge.
Det er jo et EU-direktiv, og vi er forpligtede til at implementere det.
Det er ganske, ganske vigtigt med forbrugerbeskyttelse, men vi skal jo heller ikke lave alt for meget unødvendigt nyt administrativt bøvl for virksomhederne.
Derfor håber vi, regeringen har fokus på minimumsimplementering hele vejen igennem, og at ministeren vil lytte til de mange tekniske mindre påpegelser i høringssvarene fra bl.a. Dansk Industri og Dansk Erhverv.
Så for at konkludere hurtigt, vil jeg sige, at vi er positivt stemt i Det Konservative Folkeparti, men vi ser selvfølgelig frem til udvalgsbehandlingen og det, der måtte komme ud af den.
Tak for ordet.