runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
Jeg er sikker på, at hvis vi ikke havde gjort det, ville fru Samira Nawa have stillet sig op og spurgt, hvor kvinderne er henne – at de er blevet glemt.
Her har vi sikret alle; her har vi sikret kvinderne; her har vi sikret dem, der har arbejdet rigtig hårdt, siden de var helt unge.
Nogle har måske ikke haft fuldtidsjob; kvinderne har selvfølgelig også fået børn og har skullet være hjemme og passe de børn og har taget barsel.
Så det er et forsøg på at sige til alle dem, som har arbejdet hårdt i mange år, at de har ret til tidlig pension.
Husk nu, at det er en mulighed.
De behøver ikke at gøre det, men det er en mulighed, og det synes jeg er supergodt.
Tusind tak for talen.
Jeg har jo aldrig været i tvivl om, hvad Venstre mente, for dengang jeg var ovre at forhandle før valget sammen med vores nuværende statsminister, Mette Frederiksen, var vi jo klar over, at Venstre ikke ønskede at gøre noget for de her mennesker.
Men jeg ved også godt, at der findes mange mennesker derude, der faktisk stemmer på Venstre, og som egentlig er nedslidte og ønsker det her.
De har jo brug for at vide fra hr. Hans Andersen og fra Venstre: Når nu Venstre kommer til – vi vil selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at det varer lang tid, men Venstre kommer vel til regeringsmagten på et tidspunkt – hvad så?
Ruller man så det her tilbage med det samme, eller hvad kommer der til at ske?
Hans Andersen (V), 2020-12-01:
Vi er jo af den holdning, at det her er økonomisk uansvarligt, og derfor ønsker vi ikke at medvirke til, at raske mennesker kan forlade arbejdsmarkedet og lade nogle andre betale.
Det er jo det, regeringen gør her.
De lader nogle andre mennesker betale for, at mennesker, som godt kunne fortsætte, nu får en ret til at træde af på tidlig pension måske 1 år, 2 år eller i nogle tilfælde 3 år før folkepensionsalderen.
Så vi vil sådan set ikke støtte, at det her bliver forlænget længere end højst nødvendigt.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
Nej, det er jeg klar over.
Det tror jeg alle er klar over.
Men det, man ikke er klar over, og det, Venstres vælgere ikke er klar over, og som de sikkert gerne vil vide, er: Når man nu kommer til regeringsmagten på et eller andet tidspunkt, så er det her vel blevet til lov, og så fungerer det, og hvad vil Venstre så?
Vil de rulle det tilbage og få det fjernet?
Hans Andersen (V), 2020-12-01:
Ja, vi støtter ikke tidlig pension.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-01:
Jeg har jo hørt ordføreren gang på gang bekræfte, at hvis man er nedslidt, skal man ikke arbejde.
Det er blevet nævnt i andre debatter, og det er også blevet nævnt her: Hvis man er nedslidt, skal man ikke arbejde.
Men så vil jeg spørge ordføreren: Hvad, hvis man er en lille smule nedslidt – hvis man f.eks. kun kan klare sit arbejde, hvis man går på piller døgnet rundt og sådan nogle ting?
Hvordan forholder ordføreren sig så til en tilbagetrækning af den her karakter?
Hans Andersen (V), 2020-12-01:
Vi støtter et forslag om at sige, at hvis man kan arbejde mindre end 18 timer om ugen, skal man have mulighed for at træde ud på en seniorpensionsordning op til 6 år før folkepensionsalderen.
Hvis man kan arbejde lidt flere timer, men ikke fuld tid, findes der faktisk allerede i dag et fleksjob, man kan få, hvor man arbejder de timer, man kan, og så kan man blive suppleret med dagpenge resten af tiden.
Det er sådan set en udmærket og rigtig god ordning, som måske op mod 100.000 danskere faktisk allerede benytter sig af.
Så det vil jeg da anbefale.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-01:
Så nævnte ordføreren, at det ville trække 10.000 raske mennesker ud af arbejdsmarkedet.
Hvor ved han egentlig det fra?
Jeg undrer mig, for jeg ved jo, at der er rigtig mange i de aldersgrupper, som allerede er på alle mulige forskellige former for overførselsindkomster, og som rent faktisk på den måde er forsørget på anden vis af det offentlige.
Hans Andersen (V), 2020-12-01:
Tak for det.
Det er for lige at følge op på den tidligere ordfører, som stod her så pænt klædt på.
Så blev det jo Arnes tur, må man forstå.
Man kunne jo konstatere, at der skulle mange krumspring til for, at det kunne lade sig gøre.
Sådan blev det så ikke.
Så skulle folk have arbejdet i 40 år for at kunne trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Det blev så til 47 år.
Så blev der talt om, at det handlede om, at man 3 år tidligere kunne gå på pension, og for en tredjedel blev det jo kun til et enkelt år tidligere, man kunne gå på pension.
Om folk reelt set får, hvad de er blevet lovet, lader jeg være op til den enkelte.
Hvad vi dog ved, er, at vi får 10.000 færre folk på arbejdsmarkedet, at skatter og afgifter bliver øget med 2,5 mia. kr., og at vi lider et velstandstab i Danmark på 13 mia. kr.
Danmark bliver med andre ord fattigere, og regningen sender Socialdemokratiet til helt almindelige danskere, som så kan være med til at finansiere en ny overførselsindkomst; en regning, der nemt kan ende med at blive meget større, hvis flere end forventet benytter sig af denne nye ret, for så vil udgifterne stige, og så er der jo kun virksomhederne og skatteyderne til at samle regningen op.
Det er jo ikke kun imod alt det, Venstre står for, det er også dybt uansvarligt, når vi står midt i en historisk økonomisk krise.
Venstre vil meget gerne være med til at forbedre de nuværende ordninger, så vi i endnu højere grad kan skabe et pensionssystem, der tager hånd om de mennesker, som har knoklet for samfundet og er blevet nedslidt før pensionsalderen.
Men det er seniorpensionen, der sikrer en værdig tilbagetrækning, hvis man er blevet nedslidt – en ordentlig ydelse op til 6 år før folkepensionsalderen.
Den er vi klar til at forbedre allerede fra nytår, men man kan jo forstå på partierne bag aftalen om ret til tidlig pension, at det først skal ske fra 2024.
Det er jo trist for de mange, der er nedslidte, og som måske også kun har arbejdet i 40 eller 41 år.
For i Venstre har vi den holdning, at dem, der ikke kan arbejde, ikke skal arbejde, og længere er den ikke.
Men dem, som godt kan, altså de mennesker, som ikke er nedslidte, skal selvfølgelig bidrage.
Venstre kan derfor ikke støtte en ordning, der potentielt sender tusindvis af raske mennesker på passiv forsørgelse, og derfor kan vi ikke støtte dette lovforslag, som det ligger.
Tak for det.
Vi har haft de her drøftelser et antal gange, bestemt, og det klæder hr. Leif Lahn Jensen at have taget slips på.
Man kunne jo håbe for regeringen – det gør jeg ikke – at vi fortsat vil se Leif Lahn Jensen i slips.
Men i valgkampen kunne man jo have fået opfattelsen, hvis man hørte debatter om lige præcis det her om Socialdemokratiets forslag om ret til tidlig pension, at det handlede om mere end 40 år i arbejde, og at det handlede om 3 år på tidlig pension.
Så skal jeg bare spørge hr. Leif Lahn Jensen, om ikke det er korrekt, at for at komme på tidlig pension, jævnfør den model, vi drøfter i dag, skal man sådan set have været 47 år på arbejdsmarkedet.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
Det, jeg siger nu, er ikke en del af lovforslaget, men vi lavede jo også i den aftale – og nu kigger jeg på hr. Bent Bøgsted, for det var også vigtigt for Dansk Folkeparti – en forhøjelse af arbejdsevnekravet i forbindelse med seniorpension fra 15 til 18 timer om ugen for ligesom at hjælpe de her mennesker.
Så jeg vil sige, at det her var en supergod aftale, og det her er en virkelig god mulighed for at give de her mennesker en ret.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Et positivt lovforslag!
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at hvis det nu havde været den omvendte verden og informationerne kun havde tilflydt mændene, var det her lovforslag kommet noget hurtigere til verden.
Jeg tror simpelt hen, at presset derude ved befolkningen ville have været langt større, fordi der havde været et kaos i samtlige familier, fordi man ikke vidste, hvornår man skulle til det ene og det andet.
Men nu er det her, og det er da positivt.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-01:
Liberal Alliance støtter også lovforslaget.
Vi taler i ligestillingssammenhænge i Danmark meget om, at kvinder ikke er ligestillet med mænd, men rent juridisk er der intet sted, hvor kvinder ikke er ligestillet med mænd.
Det er kun mænd, der ikke er ligestillet med kvinder.
Det her er ét eksempel på, at vi i juraen har en forskelsbehandling af mænd og kvinder, der går ud over mænd, og nu gør vi så op med det.
På et tidspunkt kan vi måske gøre op med de andre ting i juraen, som diskriminerer mænd, men det her er et første skridt.
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-01:
Tak for det, minister.
Vi skal nok fremsende det skriftligt.
Der kan jo faktisk godt være, og det er der, nogle, der faktisk er fritaget for digital post.
Selv om man er fritaget for digital post, kan man godt have forældremyndighed og have et barn, der går i skole, og have brug for oplysninger.
Kommer det i sådan nogle tilfælde på skrift, eller er det kun digitalt?
Hvis ikke ministeren kan svare her, skal vi nok sørge for at sende et skriftligt spørgsmål.
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-01:
Jeg vil selvfølgelig også meget gerne følge op på det skriftligt, så det også kan bruges i den videre udvalgsbehandling, men det her lovforslag tager kun udgangspunkt i digital post.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-01:
Jamen altså, cirka halvdelen af dem, der kommer på Arnepension, forventes jo at være nogle, der har ret til at gå på efterløn og har betalt til efterløn, og som så synes, at nu har de fået en ny ordning, så nu fravælger de efterlønnen og får pengene tilbage derfra, og så får de den anden ordning, som er helt gratis; den tager de da imod i stedet for.
Så det passer jo ikke, at de folk ikke har haft mulighed og ikke har mulighed for at gå fra før tid.
Så er der den anden halvdel.
Det er nogle, som har fået tilbudt at være en del af efterlønsordningen, men som har fravalgt den, som ikke har ønsket at betale efterlønsbidrag, og så får de så bare en gave af regeringen i stedet for.
Hvad er egentlig rimeligheden i det her?
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
Men jeg forstår slet ikke den her præmis.
Hr. Ole Birk Olesen får det til at lyde, som om de her mennesker sådan set bare gerne vil på tidlig pension, når de tager det her.
Prøv at høre her: Jeg har mødt rigtig mange mennesker, inklusive mine gamle venner på havnen, stolte mennesker, som egentlig elsker deres arbejde, og hvis de stadig væk kan arbejde, har det godt og tjener en masse gode penge, hvorfor skulle de så vælge at gå ned på en tidlig pension?
Hvorfor skulle de dog det?
Det vil de da ikke, hvis de har et godt betalt job; det vil de da hellere holde fast i.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Nu hører vi igen og igen, at det her handler om nedslidte.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at det ifølge lovforslaget intet har at gøre med at være nedslidt?
Det kan godt være, at der er nogle, der føler sig nedslidt, men der er ingen rettigheder, som er hængt op på det at være nedslidt.
Der er nogle rettigheder, der er hængt op på, hvor mange år man har været på arbejdsmarkedet.
Så kan ordføreren bekræfte, at hvis du er nedslidt og du er 58 år og har været på arbejdsmarkedet i 38 år, så er det her ikke for dig?
Så kan det godt være, du er nedslidt – bare ærgerligt, Sonny Boy, det her er ikke for dig.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
Det, jeg kan bekræfte, er, at jo, det er en rettighed for dem, der er nedslidte, og dem kender jeg masser af.
Jeg har tidligere kolleger og gode venner, som ikke er så syge, at de kan få en seniorpension, men som man kan se er nedslidte.
Tro mig, jeg kan se forskel på mine tidligere kolleger og mig, fordi jeg har siddet herinde i 13 år og de bare har været ude på arbejdsmarkedet noget længere, end jeg har.
Det er for mennesker, der kan mærke, at nu er det altså rigtig, rigtig skidt for dem.
Hvis man har læst om den alliance, som vi snakkede om før, og om, hvordan mange af dem i de jobs føler sig slidte, og hvad det er for et hårdt arbejde, og at de virkelig kan mærke det på deres krop, når de når dertil, så vil man forstå det her.
Hvis man snakker med de mennesker, vil man forstå, at vi giver dem en mulighed, en ret til at sige: Nu kan jeg ikke mere, nu vil jeg gerne være sammen med mine børnebørn, jeg vil gerne have en anstændig og værdig tilbagetrækning.
Den ret får de, og det synes jeg er ret tydeligt at se.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Hvis det var det, man ønskede at lave, skulle man jo have lavet det.
Så skulle man have forbedret systemet, så det ikke krævede det samme at komme på seniorpension eller det andet.
Så kunne man bare have ændret det.
Kan man bekræfte det?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-01:
Tillykke til hr. Leif Lahn Jensen med, at han har fundet en dag, hvor der er noget at fejre og derfor en grund til at tage slips på i Folketingssalen.
Jeg må dog også sige, at selv om hr. Leif Lahn Jensen nu har haft regeringsmagten, eller hans parti har haft regeringsmagten, i halvandet år, er det første gang, jeg har set hr. Leif Lahn Jensen med slips på i Folketingssalen, og det er da ærgerligt, at der, når man har dannet regering, skal gå halvandet år, før der er noget at fejre.
Men det er sådan, det er.
Jeg skal høre hr. Leif Lahn Jensen: Hele talen giver indtryk af, at der ikke var noget til Arne og hans kolleger, men Arne og hans kolleger havde jo efterlønnen at gå på.
Arne var berettiget til efterløn.
Det, han har fået nu, er en pension, som er opkaldt efter ham, og som er mere lukrativ, så han fravælger efterlønnen, og så kan han til gengæld få flere penge via Arnepensionen.
Det passer jo ikke, som hr. Leif Lahn Jensen siger, at Arne ikke havde en mulighed for at træde tilbage fra arbejdsmarkedet før tid.
Det havde han.
Naser Khader (KF), 2020-12-01:
Det er noget, vi er blevet enige om for længe siden, altså at man på et tidspunkt skal på folkepension.
Så har vi lavet en velfærdsaftale i 2006 om, at alderen skal stige, og at det skal man diskutere om nogle år.
Så det er noget, vi er blevet enige om politisk.
Henrik Møller (S), 2020-12-01:
Jeg bliver ligesom nødt til lidt at anholde logikken i det her sidste, nemlig at vi er blevet enige om, at det er alderen.
Men ud over det med alderen er det, at man er rask og rørig, lige pludselig blevet et helt andet kriterium, som gør sig gældende.
Logikken burde jo så være, at alle, der er raske og rørige, ville skulle arbejde, indtil de sådan set er blevet syge, og så kunne de få lov til at gå på pension.
Men vi har jo valgt ikke at have et samfund, der er indrettet på den måde.
Det, man så kan sige om det her, er jo, at vi ikke kun snakker om en ydelse, man skal være nedslidt for at få.
Vi snakker om en gruppe, som er faglærte og ufaglærte, og som har en levetid, der er kortere end de flestes i det her samfund.
Vi vil sådan set give dem en mulighed for, at de også kan få nogle flere år på pension og en mulighed for at trække sig tidligere tilbage.
Og som jeg nævnte før, er det ikke en lukrativ ordning, men en fair ordning, der rent faktisk er til stede.
Men jeg kan forstå på det, De Konservative har sagt, at det her skal afskaffes.
Det må så betyde, og det er mit spørgsmål, at det er et krav til en eventuel kommende borgerlig regering, at man afskaffer den her ordning.
Man kan sige, at ét jo er, at vi i forhold til den her øvelse får skabt noget økonomisk råderum til bedre normeringer i daginstitutionerne, en bedre ældrepleje, afskaffelse af 2-procentsbesparelser osv. – altså en investering i velfærd, som er målet med det.
Vi har så prøvet i forhold til den sag, vi havde før, sådan set at tage hensyn til dem, der er mest udsatte.
Men ligger der ikke noget rimelighed i, at vi, når vi lever længere med et bedre liv, på en eller anden måde også sikrer, at vi er med til at bidrage til det samfund, vi har?
Der bliver sagt, at det er forskellige veje at gå, men at afskære den her vej er jo et spørgsmål om at afskrive sig rigtig mange penge, som skal bruges til vores velfærd.
Og der mangler vi så måske at vide, hvad det præcis er for veje, vi skal på for at nå op på samme niveau, og måske kunne vi på sigt bruge nogle af dem, som hr. Karsten Hønge peger på her, til sammen med den her løsning at gøre vores velfærdssamfund endnu bedre.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Som det første vil jeg bare slå fast, at det at have nogle gode, værdige år som senior faktisk også er velfærd.
Det er faktisk velfærd ude i en række familier, hvor man er bange for, om man kan holde sæsonen ud, for at sige det på den måde, og hvor man er rigtig, rigtig bange for at komme i klemme i døren på vej ud af arbejdsmarkedet efter et langt og hårdt arbejdsliv.
Så for dem er det jo velfærd at vide, at man faktisk får nogle gode, værdige år som senior.
Og det er jo godt, ikke?
Vi har gode erfaringer med, at man faktisk frivilligt arbejder videre.
Det kan vi jo se.
Men hvorfor er det lige, at man skal presse, true og vride den sidste teoretiske arbejdsevne ud af den sidste senior?
For som 3F siger: Vi har stor forståelse for, at vi også i fremtiden skal finansiere vores velfærd, men det er tilladt at tænke sig om.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Jeg vil godt høre, om ordføreren mener, at rygere skal have adgang til tidlig pension.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Nej – eller det kommer an på, hvad mærke de ryger.
Så skal jeg lige overveje det.
Er det pibetobak, eller er det smøger?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Okay, det er bare, fordi rygning – som jeg kan forstå på det – jo er det livsvalg, du træffer, som forkorter din levetid allermest.
Det vil sige, at dem, der ryger, har færre år at leve i på pension.
Og vi ved jo fra undersøgelser og fra forskning, at rygning sammen med alkohol er det, som cutter din levetid og din levealder mest ned.
Og det med hvilket arbejde, du vælger at have, har en mindre betydning.
Så derfor er jeg jo bare interesseret i det, når nu SF tillægger det arbejde, man vælger at beskæftige sig med, vanvittig stor betydning for, at man skal have kortere tid på arbejdsmarkedet.
Så jeg var bare nysgerrig på, om der er andre elementer og andre livsvalg, man træffer, som også skulle retfærdiggøre, at man har færre år på arbejdsmarkedet.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Nu handler det lovforslag, der er på her, jo om levetidsindekseringen i forhold til velfærdsforliget.
Der går man da vist ikke ind og har fag eller øvrige livsstilsting med.
Det handler om, om man automatisk skal lade pensionsalderen stige for alle.
Det synes jeg er en dårlig idé, fordi vi lever så forskellige liv, og at lade den stige ens for alle vil være med til at understrege den ulighed, der er.
At der også er en sammenhæng med det, er jo indlysende.
Det ved enhver jo; det kommer ikke bag på nogen som helst.
Det betyder da meget, om man ryger, om man drikker, eller om man holder sig i form.
Det ved enhver da.
Jeg forstod ikke lige pointen.
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-01:
Tak for det, formand.
Nu har vi jo selvfølgelig stået og hørt hr. Karsten Hønge tordne imod den stigende pensionsalder og sige, at de penge – Hans Andersen nævnte et beløb på 50 mia. kr. – kan man finde andre steder.
Når nu hr. Karsten Hønge står og siger det oppe fra talerstolen, betyder det så, at hr. Karsten Hønge i forbindelse med finansloven vil sige til finansministeren: Nej, SF vil ikke være med til at bruge nogen af de penge, som velfærdsaftalen har skaffet, for det er ikke vores kop te; I må finde pengene et andet sted?
De 50 mia. kr., eller hvor meget det nu bliver på sigt, er ikke nogle SF vil være med til at bruge, for SF har ikke været med til at skaffe de penge.
Er det sådan, det skal opfattes i den forbindelse?
For så bliver det jo nogle spændende finanslovsforhandlinger.
Jeg har sådan på fornemmelsen, at Enhedslisten også godt vil være med til at bruge de penge, selv om de er imod velfærdsaftalen.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Så vidt jeg forstår, går det her lovforslag ud på at hæve pensionsalderen i 2035, og det er mig bekendt ikke finansloven for 2035, vi sidder og arbejder med.
Pointen er mere, at hvis de rette betingelser er til stede, kan enhver jo se pointen i en højere tilbagetrækningsalder.
Det sagde jeg selv i min ordførertale, det sagde jeg jo selv.
Det kan være et af værktøjerne, som jeg sagde.
Et af værktøjerne til at skaffe flere penge er ikke nødvendigvis en vedtaget højere pensionsalder, men det at få folk til at trække sig senere tilbage – klart nok.
Det, jeg siger, er, at for at lave en generel forhøjelse af pensionsalderen er der en række andre betingelser, der skal være til stede.
Bl.a. skal det være meget nemmere og mere tillokkende at lave job- og brancheskift gennem sit liv, så man har mulighed for at undgå at blive nedslidt på grund af ensidigt arbejde.
Det gør også, at man kan blive en mere fleksibel arbejdskraft.
Der ligger andre fordele i det.
En anden betingelse for overhovedet at gøre det muligt at komme frem til pensionsalderen er, at man har et sikkert og sundt arbejdsmiljø igennem sit arbejdsliv, så man faktisk kan komme frem til målstregen.
Så der er flere betingelser, der skal være opfyldt samtidig.
Bent Bøgsted (DF), 2020-12-01:
Det tror jeg at jeg har forstået.
Nu er det sådan, at pensionsalderen er hævet til 67 år, og vi har også vedtaget, at den hæves til 68 år i 2030.
De penge, der kommer ind fra stigningen af pensionsalderen, vil SF godt være med til at bruge, men de penge, som kommer ind, ved at man hæver alderen fra 68 til 69 år, vil SF ikke være med til at bruge til den tid, hvis nu de skulle være så uheldige at sidde i regering til den tid.
Er det sådan, det skal forstås?
Man står heroppe og spiller hellig, og man vil ikke være med til at bruge pengene, men når man sidder i forhandlinger, vil man godt være med til at bruge de penge, som man ikke selv har været med til at skaffe.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Jamen alle os, der bidrager til alle mulige løsninger, er med til at skaffe penge.
Det gælder da også om at investere i et sundt og sikkert arbejdsmiljø.
Som vi siger: 1 kr., der er givet ud, er 2 kr., der kommer hjem.
Så det er også med til at skaffe penge.
Og det er nok så vigtigt for SF, at det giver et bedre liv for de mennesker, der får et mindre nedslidende arbejde, og ikke bliver udsat for så mange arbejdsulykker, og som faktisk får en uddannelse og flere valg igennem livet.
Men det skaffer også penge, og det gør samfundsøkonomien robust.
Men at lade tilbagetrækningsalderen stige er bestemt også et af værktøjerne, så lad dog virksomhederne spille ind med fleksible modeller, sådan at seniorerne får lyst til at blive.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-01:
Det bliver sådan helt Donald Trumpsk, når ordføreren ikke vil vedkende sig, at det selvfølgelig vil koste på velfærden på den ene eller den anden måde, hvis man stopper stigningen i pensionsalderen.
Altså, hvis man stopper stigningen i pensionsalderen, vender man et overskud på statens finanser på 22 mia. kr. til et underskud på 19 mia. kr. i 2040.
Det er 41 mia. kr., som det koster at følge socialisternes politik på området, og et bragende underskud i statskassen.
Og så skal vi simpelt hen tro på, at det ikke koster noget på velfærden.
Det er det, som hr. Karsten Hønge svarer fru Samira Nawa.
I USA har vi Donald Trump, der siger, at USA er verdens bedste land til at klare coronaen.
Alle kan se, det er forkert.
Herhjemme har vi hr. Karsten Hønge, der siger, at det ikke koster noget på velfærden, hvis man udfører noget, der koster 40 mia. kr. i tabte statsindtægter.
Altså, kan ordføreren forklare, hvordan det hænger sammen?