runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2025-11-20:
Tak for det, formand.
I Socialministeriet synes vi selvfølgelig, det er vigtigt, at vores lovgivning i størst muligt omfang bidrager til, at pengene går til kunsten, til kulturen, til borgerne og ikke til unødigt bureaukrati.
Med det lovforslag, vi behandler her, lægges der op til at samle en række tilskudsadministrative regler, som i dag ligger spredt i forskellige lovgivninger.
Det betyder færre særregler og færre krav i forskellige love, som man skal lede efter.
Konkret giver vi med loven kulturministeren en bemyndigelse til at udstede regler om administrationen af projekttilskud, der bl.a. skal sikre en mere ensartet håndtering af tilskud og midler.
Herunder giver vi også kulturministeren mulighed for at uddelegere administrationen til relevante myndigheder og private organisationer.
Det skal skabe større fleksibilitet og også gøre det muligt at tilpasse administrationen til virkeligheden i stedet for omvendt.
Der lægges også op til at hæve grænserne for, hvornår tilskudsmodtagere skal indsende regnskab, og hvornår en revisor skal ind over.
Beløbene hæves, og det betyder, at mindre tilskud i højere grad kan bruges til selve formålet, i stedet for at man bruger penge på afrapportering og revision.
Det bidrager jo også til statslig afbureaukratisering, fordi færre regnskaber og revisionspåtegninger vil skulle gennemgås.
Til gengæld indføres der en risikobaseret kontrol, så vi altså ikke bare giver los for eventuelle brodne kar.
Lovforslaget her omfatter ikke driftstilskud.
Det vil stadig være driftstilskudsloven, der vil være gældende her.
Men der kommer til at være en enkelt ændring af driftstilskudsloven, der betyder, at også grænserne for regnskabs- og revisionskrav på drifttilskudsområdet bliver hævet.
Så vil det også være sådan, at nogle af de krav, man i dag skal leve op til i henhold til budgetvejledningen, bliver videreført, men på en sådan måde, at de faste modtagere af udlodningsmidler fra Kulturministeriet bliver undtaget fra de her krav.
Det er noget med, hvordan man bl.a. skal fastlægge lønninger og andre ting.
For os i Socialdemokratiet er det afgørende, at vi sikrer, at kulturinstitutioner og foreninger mødes med tillid og rimelige rammer.
Det er sundt og fornuftigt, og Socialdemokratiet støtter forslaget.
Sascha Faxe (ALT), 2025-11-20:
Tak for ordet.
Der er jo den her lækre ting med at være den sidste ordfører i rækken, altså at mange allerede har sagt de spændende ting.
Derfor vil jeg ikke gå så meget ind i forslagene, men egentlig starte med en hyldest til dem, det her handler om.
Fru Zenia Stampe nævnte allerede vores partikolleger, men det her land er jo afhængig af frivillige.
Jeg siger det her for at sige, at det jo er det, vi faktisk snakker om, når vi taler om cpr-numre og vi taler om kasserere; det er jo alle dem, der er derude og gør en masse spændende ting.
Derfor er jeg også glad for, at vi går ind og kigger på, hvordan vi så kan mindske bureaukratiet.
Jeg tilslutter mig Enhedslistens ønske om at få en lille uddybning af, hvordan vi undgår det her.
Omvendt vil jeg også bemærke, at jeg faktisk synes, ministeren har lyttet til høringssvarene, og det vil jeg gerne kvittere for, for det synes jeg faktisk er enormt vigtigt, i særdeleshed når det handler om involvering i vores samfund.
Derfor vil jeg ikke gøre så meget andet end at sige, at det håber jeg også at vi kan gøre med andre ting.
Alternativet bakker op.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2025-11-20:
Altså, jeg ved ikke, om jeg er den eneste, der er lidt træt i dag efter en god, lang valgkamp, for selv om nogen af os jo ikke selv har været på valg – nogle af mine kollegaer har været på valg – så tænker jeg, at mange af os har været meget engagerede i noget, der jo også er en del af det lokale foreningsliv.
Nu er det ikke lige det, vi behandler i dag, men altså, hvor tit taler vi ikke med vores medlemmer ude i de lokale partiforeninger om det med at skifte bank og sådan noget?
Så det er bare rigtig godt, at vi nu forenkler på det her område.
Jeg har fået tilsendt et forslag til ændringsforslag fra nogle af aftenskoleforeningerne.
Det handler om at skabe endnu mere fleksibilitet i tilrettelæggelsesformerne.
Det var det, jeg prøvede at spørge Venstres ordfører om, og det håber jeg vi kan have en åben dialog om i den kommende behandling.
Jeg tænker, vi er rigtig mange, der jo har kanaler rundt i folkeoplysningsforbundene og derfor ved, hvad man sidder og tænker derude.
Så det kan være, at vi kan skabe et samarbejde om et ændringsforslag og måske også få regeringen med, så vi får endnu større fleksibilitet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-11-20:
Det gør jeg meget gerne.
Tusind tak.
her er jo et lovforslag, hvor man, og det har også været nævnt i ordførertalerne, laver tre ændringer i folkeoplysningsloven.
Der foreslås en lempelse af krav om, at hele bestyrelsen skal underskrive foreningens tilskudsregnskab, og det er fint.
Det foreslås endvidere at lempe krav til aftenskoler ved mellemkommunal refusion, så der ikke mere skal indhentes fuldt personnummer på deltagere.
Endelig foreslås der mere fleksibilitet for aftenskoler med fjernundervisning, så der ikke er krav om, at 30 pct. af undervisningen på det enkelte kursus skal gennemføres i fællesskab.
Forslaget gennemfører dele af regeringens udspil om afbureaukratisering for foreningslivet, der er udarbejdet på grundlag af anbefalinger fra partnerskabet om afbureaukratisering for foreningslivet, og det er jo en god ting.
Jeg har lige et par spørgsmål: Må foreninger stadig benytte personnummer til at registrere deltagere?
Det er jo meget ofte personnummeret, der bruges til at registrere deltagere.
Hvis denne mulighed afskaffes, kan det måske give øget bureaukrati og ikke mindre bureaukrati.
Så er der også en bekymring om virtuel deltagelse i arrangementer med tilskud.
Bl.a. andt andet DIF og DGI mener, at det kun skal være arrangementer med fysisk deltagelse, som man kan få tilskud til.
De to spørgsmål må ministeren godt være venlig at besvare.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-20:
Dette forslag, L 74, om ændring af folkeoplysningsloven er godt nyt for foreningslivet og for folkeoplysningen i Danmark.
Forslaget peger på de her tre konkrete ændringer i loven, som alle sammen bidrager til at afbureaukratisere og samtidig dermed styrke det frivillige engagement.
For det første lempes kravet om, at hele bestyrelsen skal underskrive foreningens tilsynsregnskab.
Det kan jo virke som en lille teknisk ting, men for rigtig mange foreninger, mindre foreninger og aftenskoler, er det jo bare administrativt besværligt.
For det andet foreslås det, at aftenskoler, der benytter sig af mellemkommunal refusion, ikke længere behøver at indhente fuldt personnummer på alle deltagerne.
Så det her er et skridt i en god retning af både at beskytte privatliv og samtidig lette det administrative arbejde.
Aftenskolerne bør jo bruge mindst mulig tid og energi på bureaukrati.
For det tredje giver lovforslaget til dels mere fleksibilitet for fjernundervisning.
I dag kræver loven, at mindst 30 pct. af et kursus gennemføres fysisk og i fællesskab, men med de nye regler kan aftenskoler umiddelbart tilrettelægge undervisningen mere fleksibelt.
Så alt i alt gælder det om at fjerne unødvendige krav, som står i vejen for en effektiv drift og frivilligt engagement, for på den måde sikrer vi, at midlerne stadig bruges ansvarligt, samtidig med at vi gør det lettere at deltage i folkeoplysningslivet.
Det Konservative Folkeparti mener, at dette lovforslag er et skridt i den rigtige retning.
Det giver større friheder og lavere administrationsbyrder.
Den krølle kunne vi godt lige tænke os at dykke lidt ned i i forbindelse med andenbehandlingen, men bortset fra det er det positivt, og jeg siger tak for ordet.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-11-20:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget, vi behandler i dag, handler i al sin enkelhed om at gøre hverdagen lettere for de mange frivillige kræfter, der bærer vores foreningsliv og vores aftenskoleliv.
For Moderaterne er det et grundprincip, at regler skal understøtte fællesskaber og ikke stå i vejen for dem, og her tager vi nogle helt konkrete skridt i den retning.
I dag skal hele bestyrelsen skrive under, og i nogle foreninger kan det være op til 15 mennesker, så det giver et kæmpe problem for nogle foreninger.
Fremover bliver det nok, at de er tegningsberettigede.
Typisk skal formanden og kassereren skrive under.
Det er sund fornuft og en reel lettelse for de frivillige.
Med lovforslaget bliver det nok at give navn, adresse samt fødselsdato og -år, præcis som kommunernes egne borgere skal.
For det tredje giver vi aftenskolerne mere fleksibilitet, når de tilbyder fjernundervisning.
Det giver mening for mennesker, som ikke altid kan møde fysisk op.
Samtidig fastholder det den grundlæggende balance i loven: Hovedparten af midlerne skal stadig gå til traditionel, fysisk undervisning.
Samlet set
er det små greb, men det betyder rigtig meget i praksis, fordi det frigør tid og kræfter derude, hvor mennesker bruger deres fritid på at skabe aktivitet, læring og fællesskab for andre.
Moderaterne kan støtte dette lovforslag.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-11-20:
Tak, formand.
Jeg er her i dag som vikar for vores sædvanlige ordfører, fru Katrine Daugaard.
Det er et forslag, der har ét klart sigte, nemlig at gøre det lettere at være frivillig, lettere at være forening og lettere at være borger i Danmark.
Lovforslaget gennemfører tre konkrete lempelser i folkeoplysningsloven.
Fælles for alle tre er, at de reducerer unødvendigt bureaukrati og styrker friheden lokalt.
Dette lovforslag er altså ægte afbureaukratisering – altså i praksis og ikke kun i overskrifter.
Liberal Alliance mener, at frivillige kræfter skal bruge deres tid på fællesskab, aktivitet og folkeoplysning og ikke på papirarbejde.
Ved at fjerne unødvendige krav frigør vi tid og energi i foreningerne, som kan bruges på det, der skaber værdi for mennesker.
Vi mener også, at borgere skal kunne deltage frit og ubesværet i aftenskoleaktiviteter uden at blive mødt med krav om at afgive unødige personfølsomme oplysninger.
Med L 74 styrker vi civilsamfundet og giver foreningerne mere frihed til at løfte deres kerneopgave, og vi gør det lettere at være frivillig i Danmark.
Derfor stemmer LA for.
Tak for ordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-11-20:
Tak for det, formand, og tak for ordet.
Det lovforslag, vi behandler i dag, har et klart formål om at gøre det lettere at være en forening, aftenskole og frivillig i Danmark.
Det handler om at fjerne noget af det bureaukrati, der i dag kan stå i vejen for, at engagerede mennesker kan bruge deres kræfter på fællesskab i stedet for på papirarbejde.
For SF er det vigtigt, at vi understøtter et stærkt og levende foreningsliv, og at reglerne ikke unødigt spænder ben for det, og derfor er der flere elementer i forslaget, som vi ser positivt på.
Det første handler om foreningernes regnskaber.
Fremover bliver det nok, at én person, typisk formanden eller kassereren, skriver under.
Det er en lille ændring, men for mange frivillige vil det opleves som en stor lettelse.
Så med lovforslaget bliver dette krav også fjernet, og det hilser SF meget velkommen.
Det er godt både for databeskyttelsen og for den enkelte aftenskoles arbejdsgange.
Den tredje ændring handler om fjernundervisning i aftenskolerne, og i dag er der krav om, at mindst 30 pct. af et fjernundervisningskursus skal foregå samtidig for deltagerne.
Det passer jo dårligt sammen med den virkelighed, vi lever i, hvor mange voksne bruger aftenskolerne som et fleksibelt supplement til hverdagen.
At kravet nu fjernes, giver aftenskolerne bedre mulighed for at tilrettelægge undervisning, der passer til deltagernes behov.
Samlet set
er det et lovforslag, der fjerner noget af det papirarbejde, som vi ofte kun hører om, når det går ud over modet og lysten til at være frivillig.
For SF er det vigtigt, at vi ikke bare taler om at styrke civilsamfundet, men også gør det i praksis ved at lette reglerne der, hvor det ikke giver mening.
Når det er sagt, vil jeg gerne understrege, at afbureaukratisering aldrig må ske på bekostning af ordentlighed og gennemsigtighed i tilskudsudbetalingerne, og vi skal sikre, at der fortsat er kontrol der, hvor det er nødvendigt, men at den ikke er tungere end allerhøjst nødvendigt.
Når vi ændrer reglerne om data, skal vi også sikre, at kommunerne har klare og enkle procedurer for, hvordan de skal afregne korrekt uden at stille urimelige krav til aftenskolerne.
Med de bemærkninger bakker SF op om lovforslaget.
Vi er glade for tiltag, der styrker frivilligheden, aftenskolerne og folkeoplysningen, som giver mere tid til aktiviteter og mindre tid til administration.
Tak for ordet.
Søren Espersen (DD), 2025-11-20:
Alt, hvad der kan gøre tilværelsen lettere for de tusindvis af frivillige, som dag efter dag udfører deres samfundsnyttige arbejde, går Danmarksdemokraterne varmt ind for.
Vi har i hele partiets korte historie kæmpet for lempelser og afbureaukratisering, hvor vi har set det.
L 74 er et godt skridt i den rigtige retning, som gør det lettere for foreninger og aftenskoler.
Der foreslås yderligere lempelse af kravet om, at hele bestyrelsen skal underskrive foreningens tilskudsregnskab, ligesom der lempes på kravet til aftenskoler, således at der ikke længere skal indhentes fuldt personnummer på deltagere.
Danmarksdemokraterne stemmer for lovforslaget, fordi lempelser og afbureaukratisering gør livet lettere for rigtig mange mennesker.
Kim Valentin (V), 2025-11-20:
Jeg synes, vi skal tage alle punkterne op under den behandling, vi har frem mod anden- og tredjebehandlingen.
Så det er jeg meget åben over for.
Zenia Stampe (RV), 2025-11-20:
Det er jo i virkeligheden bare det, jeg gerne ville have sådan en føling med, altså om det er noget, som regeringen gerne vil se på sammen med de øvrige partier.
Søren Espersen (DD), 2025-11-20:
Tak for ordet.
Lovforslaget indebærer en række regelforenklinger.
Det fremgår af bemærkningerne, at omkring 100 virksomheder vil blive berørt af lettelsen i forhold til grænsen for regnskab, og at det cirka vil kunne spare den enkelte virksomhed for 10 timers arbejde pr. år.
Derudover forventes det, at omkring 50 virksomheder vil blive berørt af, at grænsen for revision forventes at blive sat op, og at dette pr. virksomhed vil kunne give en årlig besparelse på omkring 10 timer samt minimum 5.000 kr. til revisorudgifter.
Danmarksdemokraterne stemmer for lovforslaget, fordi der er tale om regelforenklinger, og vi støtter at hæve bagatelgrænsen for, hvornår der stilles krav om regnskab og revision for både projekttilskuddet m.v. og driftstilskud.
Vi har noteret os, at for at modvirke svindel og urigtig anvendelse af statslige tilskudsmidler modsvares de hævede bagatelgrænser af risikobaserede kontroller, og det er vi godt tilfredse med.
Tak for ordet.
Thomas Jensen (S), 2025-11-20:
Man har også som folketingsmedlem et ansvar for ikke at gå rundt og stikke borgerne blår i øjnene, fru Lisbeth Bech-Nielsen.
Det, vi behandler i dag, er rammerne for, hvordan ministeren kan lave en bekendtgørelse.
Det får han et mandat til med den her lovgivning i dag.
Der er så bagefter en god demokratisk proces, når ministeren har lavet en bekendtgørelse, hvor den skal miljøvurderes – de fremmeste fagfolk skal vurdere den – og det skal så sendes i høring, hvor de borgere, som fru Lisbeth Bech-Nielsen ligesom mig kerer sig meget om, får mulighed for også at gøre deres indsigelser og komme med deres kommentarer.
Så jeg synes, det er det, man skal gå tilbage til Amager og fortælle borgerne: Der er rent faktisk nogle gode demokratiske muligheder for borgerne for at øve indflydelse på det her.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-20:
Med det her lovforslag giver man ministeren bemyndigelsen til det her.
Derfor er bekymringen blandt både de berørte kommuner og borgere jo, at man misser en chance for at tage nogle af de diskussioner, hvis vi ikke tager dem i dag i Folketingssalen.
Derfor synes jeg måske ikke, at det er i orden, når jeg repræsenterer et synspunkt, som bliver delt af rigtig mange bekymrede mennesker, at man siger, at den tager vi senere.
Det er i dag i Folketingssalen, vi diskuterer bemyndigelsen til ministeren.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
Så det der med at stole på borgerne og give dem frihed, er alligevel sådan inden for nogle rammer, som så passer Liberal Alliance, hvor man alligevel ikke rigtig tror på dem.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at nævne en anden ting her, hvor man i et af høringssvarene, bl.a. det fra HK Kommunal, kritiserer afskaffelsen af jobrotation og påpeger det her med, at ved at afskaffe den jobrotationsordningen, vi har i dag, risikerer man at reducere samarbejdet mellem virksomheder, jobcentre og uddannelsesinstitutioner.
Carl Andersen (LA), 2025-11-20:
Det er fuldstændig korrekt, som Karsten Hønge siger, at vi godt kan lide, at folk tager personligt ansvar, og at der er personlig frihed til det.
Vi har haft og har stadig væk, indtil det her lovforslag bliver vedtaget, et meget indviklet og omfangsrigt beskæftigelsessystem, og et led i at reducere det og strømline det, er, at man har færre værktøjer at benytte sig af.
Karsten Hønge (SF), 2025-11-20:
Hr. Carl Andersen hyldede flere gange i talen friheden, både friheden til kommunerne og tilliden til borgerne.
Det er bedre, at borgerne selv bestemmer, og at kommunerne selv bestemmer, i stedet for at man herindefra, fra statens side, skal dirigere det hele.
Det ligger egentlig meget godt i tråd med de kampagner, som Liberal Alliance også kører, altså at man skal tro på sig selv og man skal tro på hinanden.
Carl Andersen (LA), 2025-11-20:
Så vidt jeg er orienteret, bliver det jo ikke forbudt for kommunerne at lave nogle uddannelsestiltag.
De vil bare ikke nødvendigvis kunne være på den der ydelse, samtidig med at vi giver dem nogle uddannelsesmuligheder, som kommunen jo så selv skal finansiere.
Men jeg vil se frem til at læse mig ind i det ændringsforslag, som Enhedslisten kommer med.
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-20:
Vi kommer til at stille et ændringsforslag, der handler om at bevare revalideringen, fordi det er et superværktøj, og fordi vi jo også mangler faglærte.
Der er en masse opgaver, vi som samfund står i, og som vi også kommer til at stå i i fremtiden, hvor vi har brug for, at folk er mere uddannede, ikke mindre.
For faktum er, at med det her lovforslag vil Liberal Alliance jo fjerne friheden til at kunne bruge det sporskifteværktøj, det uddannelsesværktøj til at få folk i arbejde.
Og det tænker jeg jo ikke er godt nok.
Det skal vi have lavet om.
Carl Andersen (LA), 2025-11-20:
Tusind tak for et godt spørgsmål.
Det er jo et omfattende lovkompleks, og jeg er for at være helt ærlig ikke fuldstændig nede i alle tingene, som der er, så jeg vil også læse mig mere ind i det i udvalgsarbejdet.
Men jeg er ret overbevist om, at de socialrådgivere, der er derude, kan hjælpe.
Som det også er blevet sagt af andre ordførere herinde, er der en implementeringsperiode for det her, og hvis der er nogle borgere, man som socialrådgiver kan se ender mellem nogle stole, er der god tid til at sørge for at få ført dem et tilfredsstillende sted hen.
Det synes jeg også er et mål, men der skal vi jo være opmærksomme på, at det også er forskelligt, hvordan de har valgt at tilrettelægge og lave forarbejdet til den her reform ude i de 98 kommuner.
Der er alle mulige forskellige ting, man kan gøre.
Hvis jeg var kommunalbestyrelsesmedlem i en kommune og sad i beskæftigelsesforvaltningen, og jeg kunne se, at vi faktisk sparede penge i vores kommune på at have det her samarbejde med den her socialøkonomiske virksomhed, der sørger for at få den her gruppe af borgere ind på arbejdsmarkedet, så ville vi jo fastholde de indsatser.
Der kommer bare ikke penge fra Christiansborg til at gøre det.
Man skal finde i sit eget budget, fordi det ikke længere er krav, men en mulighed.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-20:
Det er så dejligt, at man snakker om, at socialrådgiverne nu er fri til selv at vælge, hvad de skal gøre, og hvor de skal lægge indsatsen.
Jeg har en stor anerkendelse af socialrådgiverne.
Jeg synes, de fleste af dem er superdygtige.
Men faktum er jo bare, at vi nu med den her reform fyrer rigtig mange af dem, og vi skærer ned på pengene til de indsatser, de ellers kunne have sendt mennesker ud i, og som kunne have hjulpet dem ind på arbejdsmarkedet.
Det er jo nok derfor, jeg slet, slet ikke forstår logikken i det her.
Jeg ved også godt, at Liberal Alliance går meget op i økonomi.
Kan ordføreren ikke se, at det kunne være en god idé at investere netop i den her gruppe og sørge for, at netop de kommer på arbejdsmarkedet?
Jeg har lidt svært ved at se målet med det her, andet end at man får reduceret nogle regler.
Jeg troede faktisk, at målet var at prøve at arbejde for, at flere i den her gruppe, der er udenfor, kommer med ind på arbejdsmarkedet.
Carl Andersen (LA), 2025-11-20:
Vi bruger mange penge på beskæftigelse.
Fremadrettet kommer vi til at bruge lidt mindre.
Jeg er ikke helt enig i, at vi kommer til at bruge rigtig mange kontrolressourcer på mennesker, som hurtigt finder et job.
Nogle af de 70.000 eller 80.000 samtaler, som vi jo skærer væk, er jo med personer, som vi i dag skal have samtaler med, men hvor det ikke rigtig giver mening, fordi vi ved, de har et job på hånden, eller at grunden til, at de er langtidssygemeldte, er, at de har et ben, som skal hele, og ikke, at de har andre skavanker.
Så jeg mener faktisk, at vi i højere grad har mulighed for lokalt nu at kunne hjælpe de mennesker, som egentlig er lidt længere væk fra arbejdsmarkedet, for vi skal ikke bruge så mange ressourcer på dem, som hurtigt kan komme videre, eller som der ikke er behov for at man har fat i på samme måde.
Karin Liltorp (ALT), 2025-11-20:
Tak for talen.
Jeg kan forstå på ordføreren, at Liberal Alliance ser det som et kæmpe fremskridt, at vi nu gør noget ved det her system.
Men virkeligheden er jo, at vi stadig væk bruger over 5 mia. kr. på beskæftigelsesindsatsen.
Nu har man bare fokuseret den på at kontrollere mennesker, der af sig selv ville have fundet et arbejde.
Det er de stærke ledige.
Det er jo i høj grad sådan, man har delt det op.
Man har sparet på de svage, og så sætter man stadig væk masser af kontrol ind over for de stærke.
Jeg har lidt svært ved forstå, at det er en liberal tankegang, og at man synes, det er pengene værd.
Kunne ordføreren ikke forestille sig, at man kunne være gået lidt videre med frigørelsen og så faktisk lod socialrådgiveren selv tænke sig til, hvem der har brug for hjælp, og hvem der ikke har?
Lige nu skal de jo kun holde en samtale om året med dem længst fra arbejdsmarkedet, hvor der i virkeligheden var mest at vinde.
Victoria Velasquez (EL), 2025-11-20:
Ordføreren kommer ind på friheden til at vælge indsatsen.
Det er jo nu typisk uddannelse eller omskoling, som i fremtiden vil forsvinde for personer, som har en nedsat arbejdsevne, så de kan komme tilbage igen på arbejdsmarkedet på revalideringsydelse, der svarer til dagpengesatsen, eller i særlige tilfælde den overenskomstmæssige løn.
Det er et af de værktøjer, der har været i den danske historie, som har haft allerbedst beskæftigelseseffekt.
Ud over at det har en god beskæftigelseseffekt, synes jeg også, der er en selvstændig pointe i, at de mennesker, der f.eks. har været udsat for en arbejdsulykke, får en eller anden form for værdighed.
Det at have et arbejde, du pludselig ikke kan udføre, fordi du har været udsat for en arbejdsulykke, er pissesvært – undskyld mit bandeord – det er virkelig svært, og det rykker rundt på en masse ting og kan betyde noget for din faglige stolthed.
Derfor forstår jeg ikke, hvorfor Liberal Alliance vil afskaffe noget, som er så god en forretning, og sikre respekt og værdighed for de mennesker, der handler om, og som har en god beskæftigelseseffekt.