runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-11-28:
Jamen så var ministeren jo ikke nødt til at ændre loven.
Ministeren ændrer jo netop loven, så hun får mandat til at beslutte, om Danmark skal modtage kvoteflygtninge eller ej.
Hvis ministeren i dag blot kunne stoppe det og selv bestemme, hvor mange Danmark skulle modtage, og hvornår vi skulle modtage dem, så var ministeren ikke nødt til at ændre loven.
Det er jo præcis det, lovforslaget handler om.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
Nu er det ikke det danske Folketing, der har lavet en aftale med FN.
Det er jo den danske regering, der har lavet en aftale, og den danske regering laver de aftaler, den danske regering vil.
Nu har den aftale så ligget i mange år mellem skiftende regeringer om, at det skulle være 500.
Jeg tror, det var indtil 1998.
Det blev så lavet om til en 3-årig periode med 1.500.
Men det er jo ikke noget, der bliver ændret med det her lovforslag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-11-28:
Jeg tager ordet, fordi jeg synes, at ordføreren er på vej ud på et skråplan.
Det er jo ikke rigtigt, at ministeren i dag bare kan beslutte, at Danmark ikke skal tage kvoteflygtninge igen.
Vi har en aftale om, at Danmark skal tage 500 om året inden for en 3-årig periode.
Det gælder jo.
Det kan ministeren i dag ikke løbe fra, men det er det, det her lovforslag giver mulighed for.
Så kan ministeren løbe fra den aftale, som vi har i FN.
Ministeren kan beslutte, at den ikke gælder længere, hvis ministeren synes det.
Det er det, lovforslaget handler om.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at vi i dag har en aftale om, at Danmark skal tage 500 kvoteflygtninge om året inden for en 3-årig periode, og at det ændrer sig med dette lovforslag?
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
Jeg vil bare sige, når Alternativets ordfører siger, at vi alle sammen ved, at det her lovforslag handler om, at ministeren vil have ret til ikke at tage kvoteflygtninge, at ministeren jo allerede har den ret.
Det er jo derfor, at vi ikke tager kvoteflygtninge.
Det er ikke det her lovforslag, der gør, om man kan tage en nulkvote eller ej.
Det her lovforslag skriver i udlændingeloven, hvordan den model skal skrues sammen, og efter hvilke kriterier en sådan vurdering skal foretages, og hvis man læser godt efter, vil man også kunne se, at det er rimelig upræcist formuleret, hvordan man skal vægte erhvervsfrekvens og uddannelsesforhold osv. osv.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-28:
Jamen det er der, hvor kæden hopper fuldstændig af for mig, for så forstår jeg ikke, at Socialdemokratiet kan bakke op om at sige nej til kvoteflygtninge nu og her, for det er præcis det system, der virker, men det er jo så en diskussion, vi kan have.
Men i forhold til det at give betænkningsbidrag ved vi jo alle sammen, at det her lovforslag er, fordi ministeren ønsker at begrænse antallet af kvoteflygtninge.
Det har ministeren ikke lagt skjul på.
Det har hun ikke lagt skjul på sidste år, altså at hun ønsker at sætte det system i stå.
Det er jo så det, Socialdemokratiet er med til at bakke op.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-28:
Det kan jo ikke adskilles fra hinanden, og det ved vi alle sammen godt.
Vi ved jo alle sammen godt, hvad det her handler om.
Det er, at på trods af at tilstrømningen af flygtninge faktisk er faldet ganske betragteligt, mener vi ikke længere i det her rige land at vi har råd til at udøve den meget minimale solidaritet, der ligger i at tage 500 kvoteflygtninge.
Det er jo det, det her handler om, vil jeg sige til hr. Mattias Tesfaye, og det er det, som Socialdemokratiet bakker op i det her.
Jeg synes stadig væk, at det er uforståeligt med den socialdemokratiske historik i det her og med det socialdemokratiske engagement i FN og internationalt samarbejde.
Så det undrer mig virkelig meget.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
Hvad det her lovforslag handler om, er vel det, der står i lovforslaget, og ikke hvad hr. Holger K. Nielsen tolker at det handler om.
Det danske samfund har igennem de sidste 10 år i gennemsnit modtaget 5.000 flygtninge og familiesammenførte hvert år – hvert år.
Det er flygtninge, der ikke har det værre eller mere skidt end de fleste af de kvoteflygtninge, vi tager, som jo bliver udvalgt efter et integrationspotentiale.
Så jeg synes ikke, vi har noget at skamme os over.
I årene op til at flygtningene gik på motorvejene, tog EU samlet set mellem 4.000 og 8.000 kvoteflygtninge – hele EU.
Danmark tog 500 hvert år, altså omkring 10 pct. af det samlede antal kvoteflygtninge, der bliver fordelt i EU.
Jeg mener, at det er vigtigt, at Folketinget – og det gælder både højre og venstre side af Folketingssalen – ikke får bildt danskerne ind, at vi har noget at skamme os over.
Vi har ikke noget at skamme os over.
Josephine Fock (ALT), 2017-11-28:
Tak til ordføreren, tak for talen.
Jeg synes, at det er en trist dag i dag, det må jeg sige.
Jeg er rigtig ked af, at Socialdemokratiet bakker op om det her lovforslag.
Jeg hører i virkeligheden også i ordførerens tale, at der er en forståelse for, at systemet med kvoteflygtninge er en positiv ting, fordi vi lige præcis på den måde forhindrer folk i at skulle foretage den her flugt og drukne i Middelhavet.
Så jeg hører egentlig mange positive ting i ordførerens tale.
Det, som jeg hæfter mig ved, er, at ordføreren siger – sådan forstod jeg det – at Socialdemokratiet synes, at det kunne være positivt at tage imod særligt udsatte i en del af kvoteordningen.
Så vil jeg høre, om Socialdemokratiet så vil stille et ændringsforslag til det her lovforslag, sådan at hvis der er helt særligt udsatte, kan man tage imod dem, også i år og i de kommende år.
Mattias Tesfaye (S), 2017-11-28:
Jamen det er jo i dag sådan, og det vil også være sådan i fremtiden, at det er en minister, der har bemyndigelse til at vurdere, hvem der skal tages af kvoteflygtninge.
Min ordførertale i dag – og jeg vil også understrege i vores betænkningsbidrag, at vi synes, at de særlig behandlingskrævende skal være uden for de her overvejelser, dem skal vi altid tage – er dermed også en tilkendegivelse fra Socialdemokratiet om, at hvis vi kommer i regering, vil de her mennesker, de særligt behandlingskrævende, altså de svageste kvoteflygtninge, uanset hvad få adgang til Danmark i nogenlunde den størrelsesorden, som de har haft det før.
Så med hensyn til det om, hvorvidt vi går ind for, at flere i virkeligheden skal komme her via kvoten og færre skal komme her spontant: Ja, det synes vi.
Det er også derfor, at vi f.eks. har bakket op om den aftale, som EU har lavet med Tyrkiet, som vel er det vigtigste skridt i retning af at få vendt bådene og få sikret, at det ikke er den spontane asylstrøm, der fortsætter med at være den primære og altoverskyggende vej ind i Europa.
Men det har nogle gange knebet lidt med at få resten af Folketingssalen med på nogle af de lidt sværere beslutninger, der faktisk ville kunne få asylsystemet i en mere positiv retning.
Karina Due (DF), 2017-11-29:
Tak for det, fru formand.
Anser ministeren det som en succes som integrationsminister, når flere kommuner får indført religiøst slagtet mad i institutionerne, moskeer, moskeer med minareter, kønsopdelte svømmehaller, fredagsbøn i skolen, accept af faste for børnene i forbindelse med eid, fejring af eid i skoletiden, undgåelse af fejring af kristne højtider, indførelse af muslimske højtider, at skoledagen bliver fleksibelt indrettet efter de muslimske bønner, at kommunalt ansatte ikke giver hånd til en af det modsatte køn, at der indrettes bederum på uddannelsesstederne, at offentligt ansatte bærer religiøs hovedbeklædning, at der bliver oprettet kønsopdelte klasseværelser, at elever kun har lærere af samme køn, og at undervisningen om islam får en større del af undervisningstiden i skolerne?
Inger Støjberg (V), 2017-11-29:
Jeg tror næsten, jeg kunne have lavet listen selv, og jeg tror i virkeligheden også, at fru Karina Due kender min holdning til det.
Der er ingen tvivl om, at vi har svigtet, og det har vi efter min mening, på grund af at vi har haft en berøringsangst på de her felter.
Jeg tror også, jeg lige så godt kan sige det, som det er: Det bliver et langt, sejt træk – det, vi står over for.
For det kommer ikke, tror jeg, som nogen som helst form for overraskelse, hverken for fru Karina Due eller andre, at i min verden handler integration altså ikke om, at vi alle sammen bøjer os lidt ind mod hinanden, og så til sidst mødes vi på midten.
Efter min mening handler det om, at når man kommer til Danmark, skal man leve efter det regelsæt, som vi har, og efter de traditioner, som vi har.
Dermed være ikke sagt, at man ikke må tro på den gud, som man lige præcis vil, og man må også gerne dyrke den gud, man vil, alt det, man vil, men man må bare ikke kræve, at andre tager særhensyn, og man må ikke kræve, at der skal tages særhensyn, fordi man f.eks. har en eller anden bestemt religiøs overbevisning.
Det er selvfølgelig også derfor, jeg mener, at det er ganske almindelig dansk skik og brug og ikke religiøse dogmer, der skal herske, både i institutioner, på skoler og alle mulige andre steder.
Jeg mener, man må tilpasse sig, og at man skal indrette sig efter skik og brug her i Danmark.
Karina Due (DF), 2017-11-29:
Tak for det.
På gårsdagens samråd om ngo-skibene udtalte ministeren: Vi står over for noget, der kan ændre Europa fundamentalt, og som på en eller anden måde er i gang med at ændre Europa.
Nu hvor ministeren så erkender, at vi står over for noget, som allerede er i gang med at ændre Europa og Danmark fundamentalt, er ministeren så stadig væk tryg ved at lægge diverse bestemmelser ud til lokal selvbestemmelse?
Og med de kommuner, hvor integrationen er stor, og hvor kommunen jo med ministerens egne ord bliver fundamentalt ændret, nu hvor hele Europa er ved at blive ændret, hvordan kan ministeren så sige alle de rigtige ting og alligevel, føler jeg lidt, krybe i flyverskjul, når det kommer til at lovgive på området?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-29:
Tak for det.
Jeg er simpelt hen nødt til at sige, at der bliver sagt mange fornuftige ting, men at der bare sker alt for lidt.
Vi kan ikke blive ved med bare at tørre ansvaret af på alle mulige kommunalbestyrelser og regioner og så sige, at det må de klare, fordi det ikke bare skal være en debat på Christiansborg.
Men hallo, det er jo os, der har ansvaret; det er de 179, der er valgt her, der har ansvaret for, hvad der sker i Danmark.
Så synes jeg, at det er slapt, minister, at vi hører, at ministeren giver os fuldstændig ret i det, der bliver fremført, men i øvrigt siger, at vi ikke skal lovgive.
Det er det, jeg kalder moralisme.
Man har alle de rigtige hensyn, man har alle de rigtige holdninger, men alligevel vil man ikke bruge det instrument, som vælgerne har givet os, nemlig lovgivningen.
Jeg synes, vi skal gå i gang med at lovgive, og jeg synes, vi skal komme i gang med at arbejde os ud af det her.
Så vil ministeren ikke bare give et tilsagn om, at det vil man virkelig komme Dansk Folkeparti i møde på, så vi kan sikre, at vi ikke løbende får en islamisering af det her samfund?
Karina Due (DF), 2017-11-29:
Når ministeren henviser til det kommunale selvstyre, hvorfor accepterer ministeren så et burka- eller maskeringsforbud?
Der sætter man jo også spørgsmålstegn ved det lokale selvstyre.
Man kunne jo godt forestille sig, at man i Brøndby havde et forbud mod burkaer, og at man i Ishøj godt måtte gå med burka.
Inger Støjberg (V), 2017-11-29:
Så når man krydser kommunegrænsen, skal man enten tage sin burka af eller tage sin burka på.
Det kunne man godt forestille sig, men det tror jeg alligevel jeg vil sige hører til et nationalt forbud og er et nationalt anliggende.
Jeg siger jo ikke, at vi ikke på et eller andet tidspunkt desværre kan nå derhen, hvor man bliver nødt til at gribe ind over for de her ting, men jeg mener rent faktisk, at vi står os bedst ved, at vi hver især tager den her debat i det daglige, og ved, at vi hver især værner om skik og brug og traditioner i Danmark.
For jeg er så uendelig nervøs for, at man – hvis vi lovgiver på det her felt – så bare peger hen på os Christiansborgpolitikere og siger, at det ikke er noget, man selv har noget med at gøre, men at det er noget, nogle andre har bestemt, og dermed jo ikke rigtig står ved det.
Karina Due (DF), 2017-11-29:
Det er rent faktisk os, der har muligheden for at gøre en forskel, vi har mulighed for at lovgive på området, og så lægger man det ud med den forvisning om, at vores lokale politikere sørger for, at det bliver ens.
Er det ikke meningen, at vi skal ensrette samfundet i Danmark, og er det ikke meningen, at vi netop skal værne om værdierne herindefra og tage ansvaret?
Inger Støjberg (V), 2017-11-29:
Det skal vi også.
Nu kan jeg jo sådan set se, at der er en lokal eller i hvert fald regional DF'er, der har sagt nogle ting om regelsættet for Region Sjælland med hensyn til halalkød, og med hensyn til hvor meget der skal oversættes til arabisk, og andet, når det handler om Region Sjælland.
Så det viser måske i virkeligheden præcis, at det lokale selvstyre virker.
Jeg vil bare sige, at jeg faktisk har 2 sekunder tilbage.
Nu har vi haft den her diskussion ad flere omgange her på selv samme sted og tidspunkt på dagen – bare med en uges forskydning – men jeg mener ikke, at løsningen er, at vi skal lovgive.
Jeg håber vitterlig på, at den her diskussion er en diskussion, som man vil tage på hver enkelt institution, i hver enkelt skole.
Og jeg er med på, at det kan være en svær diskussion at tage.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-29:
Tak for det, formand.
Men det ændrer ikke ved det forhold, at der skal være en vægtig grund, og spørgeren kan jo ikke se, hvor meget jeg har forholdt mig til i sagen.
Men faktum er, at der ikke er en vægtig grund.
Sådan har Naturstyrelsen vurderet det, og det er det, jeg har fulgt.
Tak, formand.
Og tak for spørgsmålet.
Jeg er glad for at få mulighed for at få opklaret en misforståelse fra spørgerens side.
Præmissen for spørgsmålet er nemlig ikke rigtig.
Der er ikke tale om, at Naturstyrelsen har besluttet at sælge grunden under Vejers Strandhotel til Freja Ejendomme i stedet for at sælge den til den nuværende ejer af hotellet.
Der er derimod tale om, at Naturstyrelsen har fulgt statens regler for salg af statens ejendomme.
Staten, herunder også Naturstyrelsen, må ikke forskelsbehandle ved at sælge statens aktiver direkte til én køber.
Salg skal ske ved offentlige udbud, eller ved at ejendommene overdrages til statens ejendomsselskab, Freja.
På den måde sikres staten den bedste pris, uden at enkeltpersoner bliver begunstiget.
Naturstyrelsen har imidlertid vurderet, at den aktuelle forpagtning ikke udgør en sådan tilstrækkelig vægtet grund.
Jeg kan også oplyse, at ejeren af hotellet ad flere omgange er blevet oplyst om, at udgangspunktet for et eventuel salg af grunden under hotellet ville være et offentligt udbud.
Ejeren blev i forlængelse heraf i december 2016 orienteret om, at grunden ville blive overdraget til Freja.
Da den nuværende ejer overtog lejekontrakten i 1997, fremgik det også af lejekontrakten, at hotellet skulle fjernes, når kontrakten udløb.
Grunden blev i sommeren 2017 overdraget til Freja, der undersøger muligheden for at udvikle arealet.
Herefter tager Freja stilling til, om grunden skal sælges alene eller som en del af et samlet projekt.
Uanset hvilken model Freja vil gå videre med, vil den nuværende hotelejer få mulighed for at byde på lige fod med andre.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-29:
Ud over at være minister er ministeren også folkevalgt.
Det vil sige, at der er nogle mennesker, der har givet ministeren mulighed for at bruge sine meninger og holdninger og sit virke i øvrigt til at træffe beslutninger.
For i det svar, ministeren har givet mig, fremgår det krystalklart, at man godt kan lave en vurdering.
Man kan godt lave en vurdering af, om det forhold, at der er blevet drevet hotel der i så mange år af den samme familie, skulle være nok til at vurdere, at de kan få lov til at få forkøbsret.
Den vurdering har man end ikke foretaget, og det synes jeg simpelt hen ikke er i orden.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-29:
Jamen hvis der er noget galt i selve synsprocessen, sådan at man kan komme med en nysynet bus og den så ikke består, når den bliver tjekket af politiet, så er det jo i selve synsprocessen, at vi skal gribe ind.
Så er det jo ikke med en bøde til bussens ejer eller chauffør.
Derfor bliver jeg altså nødt til at vide, hvad det er for nogle problemer, og hvad der forårsager de her problemer – og hvem der har forårsaget de her problemer.
Så kan jeg finde ud af, om der skal udstikkes bøder, og til hvem, eller om der er noget med regelgrundlaget, der skal ændres; om der er noget, der er uklart.
Det forhold, at jeg har reageret på det, der skete i sommer, viser jo, at jeg har en vilje til at gøre det.
Rasmus Prehn (S), 2017-11-29:
Det er jo netop det.
Hvis ministeren har den her vilje til at gøre noget og har sat noget i værk, men problemet fortsætter, så ...
Tak til formanden.
Jeg opfatter det her som værende det samme problem, vi oplevede i sommer.
Ministeren siger så, at ministeren har foretaget nogle nye tiltag, men alligevel oplever vi, at det fortsætter.
Jeg spørger så ind til ikke kun det med bøder.
Jeg spørger også ind til reglerne ved de her syn.
Og der er det, jeg godt kunne tænke mig at høre ministeren om, hvad vi yderligere kan gøre for at stramme op på de her syn, så man ikke oplever, at man lige har fået synet sin bus, og så kører man ud på gaden, og så bliver man taget af politiet, og så er der stadig væk problemer.
Hvad er det, der går galt i synsprocessen?
Der bliver specifikt spurgt ind til både bøder og til det med reglerne omkring syn.
Hvis ministeren mener, at han har gjort noget ved reglerne for syn, må han jo prøve at forklare, hvad der så yderligere skal ske for at løse det her problem.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-29:
Det satte vi ind over for.
Det sørgede vi for ikke kan gentage sig.
Nu kommer der så det her, og vi har ærlig talt ikke på nuværende tidspunkt et grundlag for at vurdere, hvad problemet er, og hvor det opstår, og hvad vi kan gøre ved det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-29:
Hvad mener ministeren om Naturstyrelsens beslutning om at sælge Vejers Strandhotel til Freja Ejendomme frem for familien Frandsen, der har drevet Strandhotellet i Vejers Strand siden 1957, hvilket betyder, at det historiske Strandhotel, der har ligget på Vestkysten i 91 år, må lukke?
Man skulle jo sådan set tro, at det spørgsmål, jeg har stillet, lige er blevet besvaret af en embedsmand eller af en jurist, for det er jo en lang gang juristeri og embedsmandssnak, ministeren disker op med her.
Og det er simpelt hen ikke tilfredsstillende.
Det hotel, vi taler om, altså Strandhotellet i Vejers, har ligget på dette sted tæt på bølgerne i 91 år.
Den familie – Frandsen – har drevet hotellet i mere end 60 år, og det nuværende forpagterpar, Niels Jørgen og Sigrid Frandsen, har drevet hotellet i årtier.
Det er elskelige mennesker, og hele lokalsamfundet er på fornavn med dem.
Det er simpelt hen en kulturinstitution ved Vestkysten, som de forpagter og driver.
Jeg skal ikke blande mig i beslutningen om at sælge grunden, men jeg forstår simpelt hen ikke ministerens fremfærd i den her sag, hvor jeg synes man har behandlet det her ældre ægtepar fuldstændig uartigt.
For det fremgår jo krystalklart, at hvis ministeren var minister og politiker fremfor embedsmand, altså hvis ministeren ville forholde sig til sagen, så ligger der jo en mulighed for, at ministeren kunne vurdere, at det, at man har drevet hotel på grunden i 60 år, var en vægtig grund, en tilpas vægtig grund til, at man kunne sige, at så får parret forkøbsret til den her grund, hvor både deres hotel og deres hus ligger.
Hvis ikke 60 års samlet drift af hotel på det samme sted, hvis ikke det forhold, at deres eget hus ligger på den her grund, er en vægtig nok grund til, at man kan give dem forkøbsret, så har jeg meget svært ved at forstå, hvad der så ville være en vægtig grund til, at man kunne give dem forkøbsret.
Så vil ministeren ikke være rar som politiker, som holdningsmenneske at forklare mig og dem, der måtte lytte med, hvorfor man ikke har tillagt det her forhold så stor betydning, at man kunne give Niels Jørgen og Sigrid Frandsen den forkøbsret, som ministeren har mulighed for at give dem?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-29:
Tak for det, formand.
Også tak for det opfølgende spørgsmål.
Jeg forstår godt, at der kan være mennesker på den jyske vestkyst, der er kede af den situation, de er havnet i, men det er jo sådan, at vi ikke leder et land på følelser, men på lovgivning og på fortolkning af lovgivning.
Og jeg har bedt om at få foretaget en vurdering af det her, og det har Naturstyrelsen gjort, og de har vurderet, at den aktuelle forpagtning ikke udgør en sådan tilstrækkelig vægtig grund.
Men dermed har man jo ikke afskåret sig selv fra muligheden for at kunne købe, for når det bliver bragt i udbud, har man jo mulighed for – den nuværende hotelejer som alle andre – at byde på lige fod.
Og så synes jeg da også, at det er væsentligt at vedkende sig, at man har været bevidst om de her forhold, fra man overtog lejekontrakten, så det er jo ikke sådan, at det kommer som en overraskelse.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-29:
Jeg skal bare lige høre, om jeg skal forstå det sådan, at ministeren ikke har forholdt sig til den her sag.
Har ministeren ikke forholdt sig til det?
Har man ladet embedsmænd styre den proces uden at have så meget som en holdning til det spørgsmål?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-29:
Tak for det, formand.
Og tak for det opfølgende spørgsmål.
Jeg har bedt Naturstyrelsen om at vurdere, om der var en tilstrækkelig vægtig grund.
Det er Naturstyrelsens opgave at gøre det, og de har vurderet, som de har gjort, og det har jeg fulgt.
Derfor er sagen, som den er.
Inger Støjberg (V), 2017-11-29:
Jeg håber faktisk ikke, at hr. Peter Kofod Poulsen mener, at det kun er 179 mennesker i Danmark, der har ansvaret for, at skik og brug og traditioner i Danmark bliver holdt i hævd.
Det håber jeg rent faktisk at hr. Peter Kofod Poulsen mener at vi alle sammen har, hver og en i Danmark.
Det kan vi se helt forskelligt på, men jeg kan sige, at når jeg siger, som jeg gør, og når jeg mener, at det er vigtigt, at man tager det her ansvar på sig ude i institutioner, ude på skoler, ude i dagligdagen, er det rent faktisk i min optik et forsvar for dansk tradition og skik og brug.
For jeg mener netop ikke, at det alene påhviler 179 medlemmer af Folketinget.
Jeg mener, at det er noget, der skulle pålægges hver enkelt dansker at gøre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-29:
Jeg undrer mig virkelig, hvis klippekortet var beregnet til at sørge for, at man har et hjem i en standard, som man kan holde ud at være i, for hvis man kan lave en ordentlig rengøring på 1 time en gang om måneden, så tror jeg, at der er mange af os, der rigtig gerne vil på det kursus.
Jeg tænker, om ministeren mon har et godt råd til kommuner, som er så trængte, som de tilsyneladende er i Bornholms Kommune, at man bliver nødt til at ty til sådan nogle metoder, og er der initiativer på vej, som kan sikre, at de ældre ikke skal opleve så ringe en ældrepleje?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-11-29:
Men det påhviler de her 179 folketingsmedlemmer at lovgive i det her land, i hvert fald indtil der kommer et nyt valg, og vælgerne får lejlighed til at skifte os ud.
Og så må det jo være sådan – sådan er det i hvert fald for os – at vi sådan set ønsker at forsvare Danmark og dansk kultur i alle egne af landet.
Hvis det her fremadrettet skal være en lokal ting, som vi så kan tørre af på nogle byrødder eller på nogle regionsrådsmedlemmer, der så kan køre det løb, vil det jo være sådan, at Danmark gradvist går i opløsning.
Der vil være enklaver i det her land, det ser vi jo allerede, hvor dansk ret sættes ud af kraft, hvor vi ser dansk kultur falde fra hinanden.
Det kan vi da ikke være tjent med.
Vi er da nødt til at bruge den mulighed, vi har, for at lovgive.
Hvorfor er det, at regeringen ikke vil vise vejen på det her område?