runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-13:
Det synes jeg er rigtig, rigtig godt, for det er jo vigtigt, at dem, som laver den samfundsomstyrtende kriminalitet, også er dem, som man går efter, og ikke kun dem, som, om jeg så må sige, måske er født på den mindre heldige side af samfundet uden de store muligheder.
Jeg kan ikke lade være med at tænke over, om de politiske signaler, som kom fra den konservative erhvervsminister tidligere, har haft den her kedelige effekt i forhold til ligesom at sende et signal om, at nu skulle den reguleringsiver eller den tilsynsiver altså lige dæmpes lidt, fordi vi ikke skulle mobbe bankerne.
De udtalelser faldt jo, samtidig med at den her hvidvask pågik.
Anders Johansson (KF), 2018-12-13:
Nej, det er så ikke helt rigtigt.
Altså, den her hvidvask er jo noget, der er foregået, lang tid før den her regering er tiltrådt, og lang tid før den daværende konservative minister var erhvervsminister.
De her sager, vi ser fra Estland, er jo ting, der griber helt tilbage i den forrige regerings tid.
Så jeg kan slet ikke forestille mig, at det har haft nogen betydning, hvad en minister så har sagt nogle år senere.
Det, der må stå tilbage, er, at vi selvfølgelig slår hårdt ned på økonomisk kriminalitet; at vi som parti står for, at det selvfølgelig er dybt uacceptabelt, og at dem, der begår den kriminalitet, bliver straffet.
Morten Bødskov (S), 2018-12-13:
Tak for det, formand.
Jeg er lidt på jagt efter et svar på, hvem der betaler regningen for de her 30 mand, som bagmandspolitiet nu får tilført.
Er det nye penge, der bliver tilført det så at sige samlede politi, eller er det politiets indsats over for fru Jensens indbrud, som skal betale indsatsen?
Anders Johansson (KF), 2018-12-13:
Det, der er aftalt i forbindelse med finansloven, står jo klokkeklart i finansloven, og det er, at man målretter nogle midler, 30 årsværk, til at styrke SØIK, fordi det synes vi at der er et behov for.
Det er sådan, at igennem de senere år har vi jo gradvis styrket politiet.
Vi har lavet en ny politiskolen, øget rekruttering til hele politikorpset, som jo gør, at vi i fremtiden får langt flere betjente, end vi har haft tidligere.
Vi har fået knækket kurven, og nu begynder det at gå fremad.
Nu synes vi, at der er behov for at få lavet en ekstraordinær indsats på det her område, og derfor målretter vi nogle af de ressourcer, 30 årsværk, til SØIK, fordi det er det, der er behov for.
Jeg tror faktisk også, at hr. Morten Bødskov er enig i, at der er et behov for at få styrket den her indsats.
Morten Bødskov (S), 2018-12-13:
Vi er enige i, at der er behov for at styrke bagmandspolitiet i den her sammenhæng, men jeg vil så gerne bare have et klart svar på det, for jeg tror godt, at jeg forstår, hvad ordføreren siger, og det er, at det er det almindelige politi, der kommer til at betale regningen for det her.
Kan man ikke bare sige: Ja, der er tale om, at vi må spare et sted, for at vi kan finde penge til et andet sted, og ja til, og det kan så være politiets nuværende indsats over for indbrud, som betyder, at det må der ligesom ske en besparelse på, for at vi kan bruge pengene til bagmandspolitiet?
Kan man ikke bare svare ja til, at det er det, der sker?
Anders Johansson (KF), 2018-12-13:
Jo, hvis det var det, der skete, kunne man jo svare ja.
Det, der sker, er, at vi styrker politiet og har gjort det i en årrække, og det betyder faktisk, at der kommer flere betjente i fremtiden, og det betyder også, at f.eks. sådan noget som at opklare indbrud kommer der flere ressourcer til i fremtiden.
Det er såmænd ikke det, det skorter på, men vi kan bare ikke uddanne betjentene hurtigere, end vi kan.
I finansloven har vi sat penge af til forskellige initiativer inden for retsområdet, som gradvis styrker politiet inden for de forskellige områder, som vi synes er vigtige at prioritere, og der er SØIK, synes vi, noget, som det er helt afgørende at vi får styrket.
Vi kan se, at sagerne hober sig op, i takt med at der kommer flere indberetninger fra bankerne, så vi synes bestemt, at det er vigtigt at få målrettet nogle ressourcer til det.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-13:
Det er rigtigt, hvad ordføreren siger, nemlig at der blev taget nogle fornuftige skridt under den regering.
Det viser sig også i hele den diskussion om forligskredse, at det ikke er helt rigtigt, at alle forhandlinger altid er foregået i den samme forligskreds.
Der skete desværre et skifte med regeringsskiftet, hvor Enhedslisten mærkeligt nok røg ud af de forhandlinger, der foregik ovre hos erhvervsministeren, men blev i de forhandlinger, der foregik hos skatteministeren.
Før i tiden var vi med begge steder.
Hvorfor den forandring skete, må regeringen selv forklare.
Det er klart, at når der så kommer den her slags kriminalitet, hvor der kan risikere at komme konsekvenser for Danske Bank f.eks. i form af store bøder fra det amerikanske finanstilsyn, så truer det jo vores samfund på en helt anden måde, end hvis bankernes omfang var mindre.
Jeg ved godt, at det her ikke er Socialdemokratiets officielle politik – det har jeg kunnet læse mig til i aviserne, så det er der ingen grund til at svare på – men det er mere ordførerens egne refleksioner over sammenhængen og omfanget af den trussel, som den her type kriminalitet udgør mod vores samfund, jeg gerne vil høre.
Søren Espersen (DF), 2018-12-13:
Mange tak.
Min kollega, hr. Henrik Brodersen, har været meget engageret i det her, og så kan jeg stå her og skumme fløden, men det er egentlig ham, der har lagt et stort stykke arbejde i det.
Så det er altså, synes vi, et spørgsmål om engagement i Arktis, altså simpelt hen at give det et boost, som jeg tror det hedder.
Det, at man samler – og det tror jeg bliver resultatet – netop de folk, som vil have engagement i det her, synes jeg er meget styrkende.
Jeg vil også takke Socialdemokratiets ordfører, hr. Henrik Dam Kristensen, for hans imødekommenhed i forbindelse med det med at inddrage også medlemmer af Retsudvalget.
Det er også lidt, fordi der i selve teksten står, at i alle fagområder mangler altså nogle af de vigtigste, som er Retsudvalget, idet det jo altså er staten, der kører politi og anklagemyndighed og også selve retssystemet på Grønland og på Færøerne.
Jeg synes, det er en god måde, det er landet på.
Jeg synes, at den her sikkerhed for, at alle de fire nordatlantiske medlemmer kan være med, også gør det nemmere nu, hvor delegationen så er udvidet til 14, ellers ville det måske være en uforholdsmæssig stor del af delegationens medlemmer, som var nordatlantiske.
Så det er vi meget glade for.
Jeg forstår også på hr. Henrik Dam Kristensen, at der er stor sandsynlighed for, at det vil blive et enigt Folketing, der er med til det her.
Det får vi så at se i resten af debatten.
Bertel Haarder (V), 2018-12-13:
Det er meget nemt at se og argumentere for, at Arktis får en stigende betydning i verden og i rigsfællesskabet, og at vi derfor har brug for at have et bedre og stærkere og bedre udrustet forum at drøfte arktiske spørgsmål i her i Folketinget.
Det skal jeg ikke udbrede mig nærmere om, anledningen er indlysende.
Jeg har været med i hele processen under tilblivelsen af dette forslag, og jeg kan på Venstres vegne give forslaget min fulde tilslutning, herunder også de justeringer, der er kommet efter de drøftelser, vi har haft, så det nu er en 14-mands-delegation, vi taler om.
Jeg vil godt takke hr. Henrik Dam Kristensen for den måde, han har håndteret det på.
Jeg fornemmer – man må jo ikke diskutere med formanden – at det ender med at blive et enstemmigt Folketing, der støtter det her, og så kan det jo ikke være bedre, specielt da vi jo ikke var enstemmige, da vi startede.
Så er det fint, når vi slutter med at være enstemmige.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-12-13:
Tak for det.
Men vi er faktisk fuldstændig enige i forslaget og bakker fuldt og helt op.
Det kan gøres med mange begrundelser, men der er ingen tvivl om, at Arktis spiller en større og større rolle i international politik, og at Danmark, hvis vi nu skal være lidt ærlige, jo normalt er en lille spiller globalt set, men i Arktis spiller en stor rolle.
Og derfor er det godt at styrke arbejdet, og vi opfatter det sådan, at forslaget har den intention, at det er for at styrke arbejdet og ikke en pegen fingre ad det, der er foregået indtil nu, men en forandring i Folketinget.
Og det er sådan set en anerkendelse af, at det er en vigtig sag.
Derfor støtter Liberal Alliance forslaget.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-13:
Tak for det.
Vi er rigtig glade for de justeringer, der er kommet, for vi har haft den samme bekymring i forhold til repræsentationen og muligheden for, at nogle af de mindste partier i Folketinget måske ikke kunne deltage i delegationen.
Jeg har i modsætning til hr. Bertel Haarder ikke været involveret i arbejdet fra starten, men er blevet kastet ind i det som ny gruppeformand for Alternativet, men vi støtter selvfølgelig forslaget.
Som et lille notabene kan jeg fortælle, at i vores regeringsprogram, som vi lancerede, da vi stillede op med vores egen formand som statsministerkandidat, har vi faktisk foreslået en ministerpost til de nordatlantiske repræsentanter i Folketinget, som skulle gå på skift måske hvert andet år, netop for at Færøerne og Grønland simpelt hen får mere direkte indflydelse på udenrigspolitikken i Danmark, ikke mindst fordi Arktis jo er blevet så meget genstand for en begyndende storpolitisk rivalisering.
Så det er lidt noget andet, vi er ude i her, men det er ikke desto mindre et rigtig godt skridt i den rigtige retning.
Så vi støtter selvfølgelig forslaget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-12-13:
Mange tak.
Jeg vil gerne på forhånd lige undskylde for min stemme; jeg er lidt sygdomsramt.
Den eksisterende arktiske arbejdsgruppe blev initieret af det tidligere medlem af Folketinget på vegne af Inuit Ataqatigiit, nemlig fru Sara Olsvig.
Det synes jeg måske også er vigtigt at nævne i den her sammenhæng.
Vi glæder os over den store opbakning til, at vi kan styrke engagementet i forhold til Arktis her i Folketinget.
Vi støtter også det ændringsforslag, der er kommet fra Dansk Folkeparti, sådan at vi også sikrer, at mindre danske partier får mulighed for at blive repræsenteret i den arktiske delegation, som det jo kommer til at hedde.
Det er rigtig positivt, at der er så mange, der ønsker at deltage i arbejdet i forhold til Arktis, og det er meget tydeligt at mærke, at engagementet er steget bare i de år, hvor jeg har siddet i Folketinget.
Så det er rigtig, rigtig positivt.
Samtidig er det også vigtigt at understrege, at det er vigtigt at have nogle aktive medlemmer, at det ikke nødvendigvis er antallet, men at det lige så meget er aktiviteten, som er enormt vigtig i forhold til en arktisk delegation.
De nordatlantiske medlemmer af Folketinget er selvskrevne i den arktiske delegation.
Det har været vigtigt for os at understrege i den proces.
Det er jo ikke mindst, fordi det er os, der ved rigtig meget om Arktis, og vi vil rigtig gerne være med til at bidrage til arbejdet i Folketinget om Arktis.
En lille kommentar fra Inuit Ataqatigiit er derfor også, at vi synes, det er naturligt, at det er en nordatlantisk formand, der kommer for den arktiske delegation.
Så det er jo noget af det, vi må se efter et folketingsvalg, altså hvordan vi kan sikre en sammensætning af den arktiske delegation.
Mange tak.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-13:
Jeg vil også sige tak til ministeren for hendes besvarelse.
Nu siger ministeren, at jeg er sprunget ud som værdikriger, men jeg betragter nu mere mig selv som en fredelig mand a la Alfons Åberg, der prøver at undgå de værste værdipolitiske slagsmål.
Jeg tillader mig bare at sætte spørgsmålstegn ved det realpolitiske indhold af de 15 sider tætskreven tekst, der er i finanslovsaftalen.
Et helt centralt sted i aftalen står der: »Myndighederne skal således – i modsætning til i dag – gå til grænsen af de konventionsmæssige forpligtelser, når der træffes afgørelse om inddragelse eller nægtelse af forlængelse af en opholdstilladelse.«
Så nævner man, at arbejdsmarkedstilknytning og danskkundskaber ikke i sig selv skal få betydning for muligheden for inddragelse eller nægtelse af forlængelse af en opholdstilladelse.
Det vil sige, at i dag er der mennesker, som bliver i Danmark, som får forlænget deres opholdstilladelse, til trods for at der er fred og dermed mulighed for hjemsendelse.
Kan ministeren bekræfte, at det virkelig forholder sig sådan i dag?
Morten Bødskov (S), 2018-12-13:
Jeg beklager da, hvis spørgeren synes, at tiden er spildt.
Det synes jeg bestemt ikke den er.
Jeg synes da, at vi har haft en fantastisk god diskussion.
Der er et flertal bag Socialdemokratiets beslutningsforslag, og det går jeg så ud fra at regeringen tager med til de her forhandlinger, og at man forstår signalet hos flertallet og bag vores beslutningsforslag, nemlig at det er nok så vigtigt, at de myndigheder, som sidder med det her, bliver bragt med ind omkring det forhandlingsbord, som vi så må vente lidt på kommer i gang, men som dog alligevel, må vi forstå, kommer i gang efter nytår, og det mener vi er vigtigt.
For jeg tror jo, det er brede aftaler, der er bag det her, både for så vidt angår politiet, Finanstilsynet og skattevæsenet, men der, hvor der ligesom mangler noget, er jo, at vi sætter os omkring bordet og spørger dem: Er der nogle steder, hvor I eksempelvis har problemer med at udveksle oplysninger?
Og det er der.
Det fik vi at vide i går, og det er argument nummer et for, at de forhandlinger bør organiseres på den måde, og det er det, der bør være det primære og hovedfokuset.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-12-13:
Der er jo absolut ikke tale om, at nogen er imod at gøre en alvorlig indsats for de her ting, overhovedet ikke.
Det er der jo aldrig nogen der har sagt, og vi er alle sammen enige i det.
Jeg spørger bare: Hvorfor er det så svært med alle de aspekter og alle de vinkler, som hr. Morten Bødskov gerne vil have med?
Hvorfor kan han ikke bare bringe dem med ind i forhold til de ting, der allerede er sat gang i?
Jeg forstår og jeg er helt enig i alle de ting, hr. Morten Bødskov gerne vil, men hvorfor er det så svært bare at tage dem med til de forhandlinger, der er sat i gang?
Morten Bødskov (S), 2018-12-13:
Der er ingen tvivl om, at jeg langt hen ad vejen deler den analyse, som min kollega hr. Peter Hummelgaard Thomsen kommer med i bogen.
Det er jo også rigtigt nok, som hr. Pelle Dragsted siger, at det ikke er Socialdemokratiets politik, at vi skal til at splitte banker op.
Men der er ingen tvivl om, at vi er nødt til hele tiden at være opmærksomme på, hvilke rystelser der kan ske for dansk og for den sags skyld europæisk økonomi, når vi har så stor en finanssektor, som vi har i Danmark, og når enkelte banker er så store, som de er.
Altså, jeg har stået i den her sal midt om natten og skullet være med til at forbyde shortselling, fordi det lige nøjagtig var ved at være tilfældet, at en stor bank var ved at blive væltet fuldkommen omkuld på grund af det.
Så vi har lavet meget lovgivning på det her område, og jeg vil bestemt ikke afvise, at vi, af hensyn til at vi ikke kommer i en tilsvarende situation, kommer til at se på noget af det, som jo er det centrale i den her diskussion, nemlig at selv om vi laver lovgivning, så viser kreativiteten inden for finanssektoren sig at være helt enorm, og der er behov for at have et vågent øje på det hele tiden.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-13:
Det synes jeg er en vigtig melding fra Socialdemokratiet, for nogle gange, når vi snakker om finanssektoren, lyder det, som om det nærmest er en naturtilstand, sådan som vi har det i dag.
Men kigger man på den danske finanssektors historie, er den her tilstand, vi har, med så store banker, der fylder så meget, og som har så brede forretningsområder, jo et ganske nyt eksperiment.
Det starter i starten af 1990'erne og løber frem til i dag.
Dengang havde vi ikke banker af den kaliber, og derfor synes jeg godt, at man efter alt, hvad der er sket, kan spørge sig selv: Har det eksperiment faktisk tjent borgerne, landbruget, de små erhvervsdrivende og den finansielle stabilitet, eller var det et eksperiment, vi måske skulle til gradvis at bringe til ophør?
Morten Bødskov (S), 2018-12-13:
Vi mener, at vi skal være meget årvågne med hensyn til den udvikling, der finder sted.
Jeg synes nu også, at når man ser på, hvad der rent faktisk er vedtaget af lovgivning, så er vi også det. Der er lavet rigtig mange ting.
Der er også lavet strukturelle forandringer i tilsynet med finanssektoren, som gør, at de ting, vi så tidligere, kommer vi ikke til at se igen.
Men det er klart, at erfaringen også viser, at kreativiteten, som jeg sagde, er enorm, og det betyder jo bare, at det skal vores tilgang til kontrollen med sektoren selvfølgelig også være.
Det, som jeg også tror der er behov for, er, at finanssektoren nu kommer med en forklaring på, hvordan de har tænkt sig at genoprette den samfundskontrakt, som de jo selv mener er brudt.
Det mener jeg er det afgørende spørgsmål til dem: Hvordan skal den samfundskontrakt genoprettes?
Der tror jeg, at de skal prøve at læse lidt inde på de der inderste faner, hvor der står om deres samfundsansvar, deres værdier, deres tilgang til investeringer osv.
Der ligger der noget, som jeg tror at nogle af dem skal til at genopfriske.
Det er klart, at det er vigtigt at få finanssektoren til at tage et større egetansvar for en mere stabil udvikling af deres forretningsområder, således at man ikke behøver at jagte den sidste decimal hver gang og man ikke behøver at lave forretninger med folk, hvor man ved, at der kan være problemer.
Det er jo nogle af de ting, de nu siger at de vil kigge anderledes på.
Det synes jeg er meget fornuftigt, og jeg synes, at man skulle starte med at sætte sig ned og så komme med et bud på, hvordan den her samfundskontrakt, som man selv siger man har brudt, skal genoprettes.
Anders Johansson (KF), 2018-12-13:
Tak for det.
Mit spørgsmål til hr. Morten Bødskov går egentlig på det her med finansieringen af SØIK, for nu spurgte hr. Morten Bødskov jo ind til, hvordan det var finansieret i finanslovsaftalen.
Og nu sad jeg lige og kiggede det her finanslovsforslag, som Socialdemokratiet har publiceret, igennem, altså det, der hedder »Gør gode tider bedre – for alle«, hvor man anerkender, at det går godt, og der kan jeg ikke rigtig finde, at man har prioriteret hvidvaskområdet eller SØIK eller andet.
Så jeg ved ikke, om hr. Morten Bødskov måske kunne indvie os andre i, hvordan man havde tænkt sig at man så skulle prioritere det her område.
Morten Bødskov (S), 2018-12-13:
Socialdemokratiet har eksempelvis sagt, at vi mener, at der skal oprettes sådan en særlig enhed i forhold til SØIK, altså et center for bekæmpelse af finansiel kriminalitet.
Det er det, vi har sagt.
Jeg afventer stadig, hvordan det er, man finansierer de her 30 mand, som man siger er nye til SØIK.
Er det det ordinære politi, der betaler regningen, og hvordan vil man eksempelvis sikre, at det ikke betyder, at politiet skal neddrosle indsatsen ét sted for at kunne give ressourcerne et andet sted?
Anders Johansson (KF), 2018-12-13:
Jamen jeg synes jo, at ordføreren taler lidt udenom.
Nu kan jeg forstå, at det er en meget, meget vigtig prioritet for Socialdemokratiet, at man får styrket SØIK, men i det finanslovsforslag, man selv har præsenteret, er det ikke nævnt med ét ord.
Jeg har ikke kunnet finde ét sted, hvor SØIK er nævnt, eller hvor hvidvaskbekæmpelse er nævnt, så jeg spørger egentlig bare ganske kort: Hvordan har man tænkt sig at finansiere det her?
Hvor skal pengene komme fra?
Morten Bødskov (S), 2018-12-13:
Jeg har sagt lige nu, at Socialdemokratiet har et forslag om at oprette et nyt center hos bagmandspolitiet, som skal være et center, som skal være med til at forebygge, og som skal være med til at samle indsatsen i forhold til bekæmpelse af økonomisk kriminalitet.
Det er et forslag, som vi har fremsat.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-12-13:
Tak for det.
Hr. Morten Bødskov siger i sit svar til Venstres ordfører, at formålet med det her beslutningsforslag er at få større alvor ind i sagen her og at samle de ansvarlige ministre og få sammenhæng i behandlingen og indsatsen mod hvidvask.
Det tror jeg sådan set at vi alle sammen er meget enige i.
Så jeg forstår stadig væk ikke rigtig, hvad forskellen er på det her beslutningsforslag og på de forhandlinger, og den indsats, som ministeren allerede har sat i gang.
Hvorfor kan hr. Morten Bødskov ikke bringe de her ting ind i de forhandlinger?
Hvad er forskellen?
Hvilken forskel gør det her beslutningsforslag i forhold til det, der allerede er sat i gang?
Morten Bødskov (S), 2018-12-13:
Det kan godt være, at det bare er mig, men jeg ved ikke, om spørgeren så justitsministeren eller skatteministeren omkring bordet, da vi havde forhandlingsmødet.
Jeg så dem ikke, og det er jo sådan set det, der er pointen: Vi mener, at det her er så alvorligt, at vi bør have ministeren med omkring bordet.
Hvad er det for nye værktøjer de skal have?
Hvordan kan vi sikre, at vi ikke står i situationer, hvor vi, når Erhvervsudvalget og Retsudvalget besøger bagmandspolitiet, kan høre, at der er diskussioner om: Har man hjemmel til på visse områder at udveksle oplysninger?
Det er sådan set bare det, det handler om, og jeg kan ikke forstå, at man kan være imod det.
Derfor er vi også glade for, at der er et flertal bag det.
For grundlæggende handler det jo om – og det tror jeg vi alle sammen er enige om – at det her samarbejde skal være hypereffektivt.
Hvorfor skal det det?
Derfor nytter det jo ikke noget, at forhandlingerne foregår sådan med halve års mellemrum, og at vi, når man laver aftaler et sted, kan høre, at man så stadig væk sidder og diskuterer et andet sted, hvordan og om man overhovedet kan udveksle de oplysninger, der er nødvendige at udveksle mellem to andre myndigheder.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det kan være så svært at bakke op om det her forslag og sige, at det må stoppe, og at vi derfor må have de ansvarlige ministre med omkring bordet og tage en samlet forhandling om det her.
Christian Juhl (EL), 2018-12-13:
Og der er 25.000 om dagen, som bliver sygemeldt på arbejdspladsen.
Det er rigtig mange ressourcer, der bliver spildt, så jeg synes, vi skal gøre noget på det område.
Der vil jeg gerne høre: Hvad mener Liberal Alliance om, at vi opgraderer mulighederne for arbejdsmiljørepræsentanten og den leder, der har ansvaret for arbejdsmiljøet, for – eller efter min mening også pligten til – at tage noget mere uddannelse?
For jeg tror, at uddannelse er en genvej til et kvalitativt bedre forebyggende arbejde end i dag.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-13:
Det primære indhold i det her beslutningsforslag er, at Socialdemokratiet gerne vil have nogle drøftelser og nogle forhandlinger her i Folketinget om, hvordan vi kontrollerer, at banker og den finansielle sektor overholder lovgivningen.
Og sagt med sådan lidt jysk underdrivelse kan man vist roligt konkludere, at det kan der da nok være behov for.
For det er jo selvfølgelig for dårligt og for ringe og meget ødelæggende for det tillidsbaserede samfund, vi har i Danmark, når den finansielle sektor laver sådan nogle ulovligheder, som vi har set med hvidvask, eller når der sker sådan noget som udbyttesagen – jeg skal selvfølgelig understrege, at det ikke er en bank, der har gjort det, men nogle personer.
Det er selvfølgelig ikke okay, og der er jo selvfølgelig helt åbenlyst behov for, at vi styrker kontrollen.
Derfor kan vi selvfølgelig stemme for Socialdemokratiets forslag om at lave forhandlinger.
Det er jo selvfølgelig lidt svært at være imod, også fordi der, som regeringen har sagt, er indkaldt til forhandlinger.
Så det støtter vi selvfølgelig op om.
Jeg vil også benytte lejligheden til at rose regeringen og Dansk Folkeparti for at styrke bagmandspolitiet med 30 mio. kr. i finansloven.
Det kan man vist også roligt sige at der er brug for.
Det sidste, jeg så vil sige, er, at jeg også håber, at vi i de diskussioner kan få en diskussion af, om ikke Danmark skulle være med i den europæiske bankunion.
For set med radikale briller er det også helt afgørende at få styrket det internationale samarbejde, fordi mange af de her ulovlige forhold jo er foregået i andre lande end Danmark, også selv om det er af den danske bank f.eks. Men vi kan støtte beslutningsforslaget om at indkalde til forhandlinger.