Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-30:
Det er rigtigt, når spørgeren siger, at der er en meget stor forskel, ikke bare geografisk, men også på de sociale forhold, fra øst til vest.
Det er en kendsgerning, og vi havde håbet, og vi håber også, at den nye kommunalstruktur vil være med til at styrke Østgrønland på en helt anden måde, end man har gjort tidligere.
Når det er sagt, er der også meget stor forskel mellem Nord- og resten af Vestgrønland, så vi har store forskelle, og levestandarden er også meget forskellig fra sted til sted.
De vil gerne have bedre adgang til sygehuse, og de vil måske gerne have bedre adgang til billigere madvarer, end det er andre steder.
Ja, vi har store udfordringer i Grønland for at sikre lige behandling af alle.
Jeg har altid sagt, at det er vigtigt med den fremtidige udvikling af Arktis på det økonomiske potentiale, som er ved at blive ført ud i livet.
Vi ved, hvad Danmark står for.
Vi ved, hvad dansk lovgivning er.
Vi kender til dansk mentalitet og danske værdier og danske principper meget mere, end vi gør med kineserne, meget mere, end vi gør med briterne eller andre lande for den sags skyld.
Jeg synes også, at det har sin naturlige tilgang, at Grønland og Danmark kan lave en win-win-finansiering på de områder, som helt bestemt har stort potentiale til økonomisk gevinst i de arktiske områder.
Så jeg glæder mig virkelig meget til at se den nye regering sætte sig ind i de områder, som Danmark også rækker hånden frem til, og så håber jeg helt bestemt, at det vil munde ud i gode resultater, gode aftaler, som i sidste ende kan tænkes længere frem også økonomisk set end bare selvstændighedsprocessen og selvstændighedsvejen, men at man også ser hinanden som økonomisk mulige partnere, som er det, der giver gevinst mange generationer fremover.
Mange tak.
Der er blevet lavet aftaler, som får konsekvenser for vores hverdag.
Der er indgået forlig, og der er blevet diskuteret frem og tilbage, også om rigsfællesskabet.
I ser en stor interesse i at følge selvstændighedsprocessen, som vi har derhjemme i Grønland, en proces, som jeg fornemmer har skabt en del bekymring her i Folketingssalen.
Jeg vil lige nævne et par eksempler, der bekymrer mine kolleger her i salen.
Det er, når det bl.a. drejer sig om, om den nye koalition i Grønland vil gøre engelsk til første fremmedsprog.
Vi skal altid stille kritiske spørgsmål om de emner, der bekymrer os.
Det gælder ikke bare bekymringer fra dansk side, men også helt bestemt bekymringer fra Grønlands side.
Langt de fleste partier her i salen støtter og har vedtaget selvstyreloven.
Selvstyreloven er i dag den lov, der sætter rammerne omkring hele processen mod selvstændighed mellem Grønland og Danmark.
I år har vi igen sat Camp Century på dagsordenen.
Det er en historie, der desværre nægter at stoppe.
Så sent som i går havde vi et åbent samråd med udenrigsministeren om Camp Century.
Der dukker hele tiden nye informationer op.
Udenrigsministeren kunne i går oplyse, at man nu kalder Camp Century for et forsvars-/forskningsprojekt.
Det betyder, at der udarbejdes en udredning af det folkeretlige ansvar for oprydningen af amerikanernes militære efterladenskaber.
Lad det aldrig være okay for rigsfællesskabet, at man lader amerikanerne efterlade deres affald i naturen med dansk velsignelse.
Lad det aldrig være okay for rigsfællesskabet, at man skal igennem en lang politisk slåskamp for at få svar på, hvad man egentlig fra dansk side har givet amerikanerne lov til af aktiviteter på isen, aktiviteter, som har resulteret i mobile atomkraftværker på indlandsisen og atomvåben i Grønland.
Dette til trods for, at Danmark selv havde et atomvåbenforbehold.
Camp Century og den omfattende forurening, som er efterladt på isen, er et af de mange eksempler på aktiviteter og beslutninger, som er taget af den danske stat, som stadig i dag fylder rigtig meget i vores politiske landskab.
Det er beslutninger, som blev truffet hen over hovedet på grønlændere.
Senest har den kinesiske interesse for Arktis fyldt rigtig meget i vores debatter.
Danmark støtter Kinas observatørstatus i Arktisk Råd.
Det er et signal om, at Danmark støtter Kinas interesser for at medvirke aktivt i den arktiske udvikling.
Kineserne har offentliggjort deres planer og interesser for Arktis og de nye sejlruter, som er den nye silkevej og fremtidens handel med Vesten.
Det er en infrastrukturel ny ordning i Polhavet og Arktis, en ny orden, som i sidste ende vil give Grønland en ny handelstrategisk placering, som giver os et stort økonomisk potentiale for fremtiden.
For kineserne er infrastrukturen i Arktis af stor betydning, for at den nye silkevej kan være en succes, og dermed udviser kineserne interesse i at signalere en slags medejerskab af denne proces.
Det får amerikanerne til at løfte øjenbrynene, og de har bedt Danmark om at bremse denne kinesiske fremstormen i Arktis.
USA er bekymret over kinesernes forhandlinger og samtaler med Grønland.
Danmark blander sig nu i interne grønlandske politiske sager, til trods for at Grønland har forhandlingsretten på allerede hjemtagne sagsområder og har ret til egne bilaterale samtaler med andre lande, herunder også Kina i den her sammenhæng.
Regeringen kalder Grønlands samtaler med Kina for problematiske og kalder det for et udenrigs- og sikkerhedspolitisk spørgsmål for riget.
Danmark har selv en målrettet markedsføringsplan med Kina i forvejen.
Udenrigsministeriet har et hold, der lige præcis skal finde kinesiske investorer med appetit på det, som Danmark og dansk erhvervsliv har at byde på.
Det er et arbejde, som ikke får regeringen til at sige, at hov hov, her er der en udenrigs- og sikkerhedspolitisk problemstilling.
Vi er i disse år vidne til eftervirkningerne af amerikansk indblanding i rigsfællesskabet.
Der er desværre dårlige erfaringer, som vi skal lære af.
Grønland har stadig ikke fået sit søkort.
Søkortene er forsinkede, og forsvaret har meddelt, at man ikke har midlerne til at håndtere beredskabet for et foreslået mineprojekt.
Mineprojektet vil derfor få besked om, at de selv skal finansiere beredskab.
Det er blandt de mange emner, der får mig som grønlandsk folketingsmedlem til at reagere.
Jeg mener, at hvis rigsfællesskabet vil hinanden det godt, så skal vi også sikre hinandens sikkerhed på områder, der har et væsentligt internationalt fokus, og som giver et forretningspotentiale for begge parter.
Hvis Danmark skal agere som en arktisk nation eller stormagt, som Taksøe nævner det, kræver det, at Danmark vedligeholder et godt forhold til den arktiske del af rigsfællesskabet.
Det kræver en særlig indsats for at fremme de ansvarsområder i Grønland, som er hundrede procent under dansk ansvar.
I dag er det underlagt 32 sagsområder, der vedrører Grønland under dansk jurisdiktion.
Det er 32 sagsområder, der konstant har behov for samme forbedringer og samme opmærksomhed, som de har i resten af Danmark.
Det er et et hundrede procent dansk ansvar at sikre, at sagsområderne har forhold, der er passende for nutidens behov, et behov, som er rigsfællesskabet værdigt.
Et af disse områder er justitsområdet i Grønland.
Retssikkerheden i alle dele af rigsfællesskabet er ikke lige stærkt.
Den halter i Grønland.
Det er et et hundrede procent dansk ansvarsområde, som trænger til akutte forbedringer.
Regeringen har udvist politisk vilje til at forbedre det grønlandske retsvæsen via regeringsgrundlaget og bevillinger på finansloven.
Det må understreges, at den grønlandske befolknings retssikkerhed er langt dårligere end resten af rigsfællesskabets.
Det kan og skal gøres bedre.
Jeg har stadig fortsat store forhåbninger til den nordatlantiske enhed, som Justitsministeriet har etableret, og jeg glæder mig til et tæt samarbejde for at sikre, at alle føler medejerskab af de forbedringer, der nu måtte komme i den nærmeste fremtid.
Grønlands borgeres retssikkerhed i Grønland skal styrkes.
Finanslovsmidlerne, der er blevet afsat til forbedringer, skal ses som kun en del af implementeringen af Retsvæsenskommissionens anbefalinger fra 2007, som fortsat mangler at blive ført ud i handling.
Til slut vil jeg notere mig, at statsministeren ser frem til rigsmødet, som finder sted på Færøerne i næste måned.
Jeg ønsker de tre respektive regeringsledere et vellykket møde og håber, at de får lejlighed til at komme i dybden med den nye grønlandske koalitionsaftale om bl.a. det danske sprog, som helt sikkert vil give en spændende dialog mellem Grønland og Danmark.
Og tak for folketingsåret, der er gået, og tak for et godt samarbejde her i salen.