runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2019-12-20:
Jeg har set meget frem til i dag, og det er jo ikke kun, fordi julefreden meget snart sænker sig over Christiansborg og vi alle kan puste ud for en stund og nyde juletiden med familien, nej.
Det, jeg har set mest frem til, er selvfølgelig at stemme for dagens lovforslag om seniorpension og stemme det igennem i Folketingssalen i dag.
For nu er det en realitet.
Når kalenderen skifter fra 2019 til 2020, markerer det samtidig en ny rettighed for nedslidte seniorer.
Fra den 1. januar 2020 får alle nedslidte danskere, som har 6 år eller mindre end 6 år til folkepensionsalderen, ret til at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Det gælder, uanset om man er murer, skolelærer eller sosu-assistent, og det har været helt afgørende for Venstre, at vi ikke gør forskel på hvert enkelt menneske.
Er man nedslidt, skal man ikke arbejde.
Punktum!
Det må ikke være din uddannelse eller jobtype, der bestemmer, om du kan trække dig tidligt tilbage fra arbejdsmarkedet – det er simpelt hen ikke et brugbart kriterie – og det må heller ikke være dit postnummer.
Derfor har Venstre stået stærkt fast på, at det skal være en økonomisk uafhængig myndighed, der skal administrere seniorpensionen, og det har været lidt af en kamp.
For på den ene side af grøften har regeringen formildet alle bekymringer og problemer ved at fravælge kommunerne til at skulle stå for ordningen, men det lykkedes – heldigvis – til sidst at få regeringen med på den anden side, så ATP med tiden overtager ordningen fra kommunerne.
Det glæder jeg mig meget over, for det skaber mest tryghed og retssikkerhed for borgerne.
Seniorpensionen kommer til at tage hånd om tusindvis af nedslidte borgere.
Det glæder jeg mig over, og jeg glæder mig over, at vi allerede – et halvt år efter at VLAK-regeringen, Dansk Folkeparti og Radikale indgik aftalen – kan få ordningen ud og virke hos dem, der har brug for det.
Men tak til aftalepartierne for en helhjertet indsats for at få seniorpensionen gjort køreklar til den 1. januar, og tak til regeringen for, på trods af lidt tøven hist og her, at tilslutte sig aftalen.
Det glæder jeg mig over, og det kan Arne, Lotte og andre nedslidte danskere også glæde sig over.
Tak skal I have.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-20:
Jo, men så var der alligevel en, der var glad.
Så det kan jeg jo også kun være glad for.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-20:
Det er vi rigtig glade for.
Jeg vil også benytte lejligheden til at sige tusind tak til fru Pia Kjærsgaard for mange, mange års slid i en udlændingedebat, som har været hård, og som har været fyldt med ubehagelige situationer – en udlændingedebat, hvor vi har været mange, der har været for langsomme, men hvor fru Pia Kjærsgaard har stillet sig i spidsen.
Tak for det.
Det synes jeg fortjener respekt, særlig nu i en tid, hvor langt, langt de fleste har erkendt, at den politik, der er ført, har været forfejlet.
Derfor bør det jo også være nu, man lytter til fru Pia Kjærsgaard og tænker: Burde vi have gjort det anderledes før?
Og hvis vi burde have gjort det anderledes før, burde vi så ikke også gøre det anderledes i dag?
Marie Bjerre (V), 2019-12-20:
Tak for det.
Jeg tager ordet for at sige, at vi i Venstre stemmer imod den her afgift.
Jeg synes, det er vigtigt at få sagt, at en tredobling af afgiften på alt engangsservice og bæreposer ikke er grøn.
Det kan godt være, at afgiften på overfladen lyder meget grøn, fordi man derved håber på at kunne nedbringe forbruget af bæreposer og engangsservice, men afgiften er bare ikke grøn.
Det er en flad og rød afgift.
Den hæmmer faktisk den bæredygtige omstilling.
Problemet er, at man med den her afgift pålægger en afgift pr. vægt, og det betyder, at langt mere grønne og mere miljørigtige alternativer til engangsservice og til bæredygtige poser bliver markant dyrere.
Produkter af genanvendt plast, biobaseret plast og bionedbrydelig plast er nemlig tungere, så det betyder, at stykprisen på de her produkter bliver højere end på produkter af ren ny plastik.
Faktisk kan det betyde en afgift, der er 3-4 gange højere end på produkter af genanvendte materialer.
Det bliver altså dyrere at genanvende.
Det vil vi ikke være med til i Venstre.
Vi vil have ægte grønne løsninger, og fordi det er svært, skal vi ikke afholde os fra det.
Og det er jo altså ikke bare os i Venstre, der siger, at det her er en dårlig idé.
Det er den entydige konklusion i høringssvarene fra det danske erhvervsliv og de grønne organisationer.
Dansk Erhverv siger, og jeg citerer: »Afgiften bidrager heller ikke til at mindske forbruget af plastik og understøtter heller ikke Regeringens ønske om at mindske klimabelastningen fra brug af plastik igennem den cirkulær økonomi og genanvendelse.
Også Danmarks Naturfredningsforening kan se, at den her afgift er skidt for den grønne omstilling.
Virksomheden Greenway Denmark, der producerer bionedbrydeligt engangsservice, er også bekymrede.
De har udtalt, at »der kommer en utilsigtet straf på produkter, der reelt kunne være med til at afhjælpe problemerne med plastik.«
I Venstre vil vi gerne styrke den grønne omstilling, og vi vil have reelle grønne løsninger.
Vi har heller ikke noget problem med at bruge afgifter til at nå det mål, men den her afgift er altså ikke grøn, den er rød, og den bidrager ikke til den grønne omstilling, tværtimod, og derfor stemmer vi imod.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-20:
Hjemme i vores familie er vi faktisk også rigtig gode ved hinanden, og tænk, vi får faktisk også tid til at gå i kirke, for det er en rigtig god ting at gøre juleaften.
Så jeg vil da appellere til hr. Christian Juhl om at gøre det; det kunne måske netop være med til at gøre hjerterne bløde, og at man tænker lidt over tingene.
Det er en ganske god tradition.
Christian Juhl (EL), 2019-12-20:
Ja, ja, men jeg opgiver.
Hjemme i vores familie er vi lidt bedre ved hinanden i julen – det er jo det, vi har fri til, og det er det, som er vores tradition.
Selv om vi ikke når i kirke, prøver vi i hvert fald at besøge vores familie og vores venner, også dem, der har en anden hudfarve og en anden tro.
Og det vil jeg gerne appellere til fru Pia Kjærsgaard om også at gøre.
Jeg synes, det er at ødelægge julestemningen her med sådan nogle forslag – det er jeg ked af.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-20:
Næh, men det er det, vi meget hurtigt kan komme til, for jo flere der er med muslimsk baggrund, jo mindre kan vi måske komme til at tale om kristendom.
Jeg skal ikke nævne alle de tilfælde, som allerede har været oppe, hvor man forsøger at skjule kristendommen, og hvor der kommer mere og mere islam i Danmark.
Og altså, hvorfor vi skulle være mere godgørende, som hr. Christian Juhl kalder det, i december måned og give større adgang til udlændinge med en anden baggrund end den kristne, kan jeg simpelt hen ikke få til at hænge sammen.
Christian Juhl (EL), 2019-12-20:
Jeg vil gerne appellere en lille smule til Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige: Det er god dansk kultur, og det er også en god kristen tradition, at man i hvert fald i den her måned viser en smule næstekærlighed – så kunne man ikke stilfærdigt vise den næstekærlighed ved at lade være med i december at tale til den indre svinehund, men i stedet prøve at sige, at alle mennesker i Danmark, der er her, uanset hvorfor de er her, skal have det lidt bedre, og at det også er derfor, vi er valgt som politikere?
Vi kan da ikke glemme vores kulturbaggrund, vi kan da ikke glemme vores kristne tradition om at være næstekærlige, for det synes jeg lyder skidt i december.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-20:
Men i forhold til det her specifikke spørgsmål kunne jeg rigtig godt tænke mig bare lige at få bekræftet, at det at bruge engangsservice i sig selv er mindre bæredygtigt end selvfølgelig at bruge service, som man kan vaske op og bruge igen og igen.
Jeg anerkender fuldt ud den problemstilling, som Venstre rejser her, men igen synes jeg bare, det er så vigtigt, når vi snakker bæredygtig omstilling, at sige, at det altså handler om mindre brug og smid væk og mere genanvendelse.
Det, vi taler om her, er jo netop eksempelvis engangsservice, og det er brug og smid væk, ligegyldigt hvordan det er lavet.
Der skal vi blive bedre til at genanvende og ikke bare til at genbruge materialet.
Marie Bjerre (V), 2019-12-20:
Det tror jeg er rigtigt nok, men det er jo også rigtigt, at det at bruge engangsservice, der er lavet af genanvendt plast, er mere bæredygtigt end at bruge service, der er lavet af helt ny plastik, og det er jo det, vi gerne vil have i Danmark.
Det er faktisk det, der er hele problemet i Danmark, altså at vi ikke er gode nok til at genanvende, og med den her afgift gør vi det sværere at genanvende, for helt ny plastik bliver billigere end genanvendt plastik.
Jamen jeg er fuldstændig enig med hr. Rasmus Nordqvist i, at vi skal blive bedre til genanvendelse, men det gør den her afgift ikke, tværtimod.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-01-07:
Jeg var meget opmærksom på lige nøjagtig det her, da jeg skrev talen, og det, som hr. Bent Bøgsted mener jeg sagde, sagde jeg slet ikke, for jeg brugte ikke ordet danske virksomheder.
Jeg sagde på intet tidspunkt, at de blev sendt ud af danske virksomheder, for jeg kender jo godt lige nøjagtig den der ændring, man lavede dengang, fordi man havde et problem med det.
Jeg mener, at hr. Bent Bøgsted skal være klar over, at det her altså rammer mange danskere.
Men der snød man dem jo, for det kunne man ikke.
Det rammer også mange af dem ovre i England, nu hvor der sker det med brexit.
De kan ikke komme hjem, men det kan vi heller ikke få svar på.
Det rammer måske også dem på barsel.
Og det rammer måske også nogle på sygedagpenge.
Der er bare mange hvis'er i det her, som den tidligere regering og Dansk Folkeparti ikke kan svare på – stadig væk ikke kan svare på.
Bent Bøgsted (DF), 2020-01-07:
Tak for det, formand.
Jeg synes, at det virker, som om hr. Leif Lahn Jensen tager munden lidt for fuld i den her situation, for det, det drejer sig om, er det opholdskrav, vi har, for at få dagpenge.
Det gælder for folk, der kommer til Danmark og arbejder og ikke har 5 år eller 6 år eller 7 år ud af de seneste 12 år i Danmark, og for folk, som rejser ud af landet og arbejder uden for Danmark.
Hvis man ikke kan opfylde kravet, kan man ikke få ret til dagpenge.
Men dem, der tager ud og arbejder for deres danske virksomheder i udlandet, gælder det jo ikke for, fordi de stadig væk er omfattet af de danske dagpengeregler.
Der står i loven, at hvis man var udsendt som repræsentant for en offentlig myndighed, beskæftiget af offentlig dansk interesse eller har opholdt sig i udlandet som ansat i en dansk virksomhed – i en filial eller et datterselskab – er man ikke omfattet af den lov; så er det den danske dagpengelovgivning, der gælder.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-01-07:
Det, vi mener, er, at det her opholdskrav ikke er det rigtige, og derfor skal det afskaffes – og det er det, vi gør i dag.
Men vi går stadig væk ind for optjeningsprincipper i forhold til udlændinge; vi går stadig væk ind for en stram udlændingepolitik.
Men vi er også bare nødt til at sige, at vi ikke går ind og gør ting, som skader mere, end det gavner.
Det var sådan set klart for alle, også arbejdsmarkedets parter, at det her opholdskrav – det tror jeg også hr. Hans Andersen kan huske – ville skade mere, end det gavnede.
Hans Andersen (V), 2020-01-07:
Jeg er helt med på, at Socialdemokratiet ikke synes om, hvad skal man sige, det administrative element i det her.
Derfor var citatet sådan set, når vi læser det i sin fulde udstrækning, at man holder fast i optjeningsprincippet, i opholdskravet, så det ikke bliver svært, og så det kan administreres.
Det var det, ordføreren sagde.
Så jeg skal bare forstå: Har ordføreren fortrudt?
Er det ikke længere socialdemokratisk politik at støtte et optjeningsprincip, for så vidt angår dagpenge?
Leif Lahn Jensen (S), 2020-01-07:
Tak for det, formand.
Det danske flexicuritysystem er grundpillen i vores arbejdsmarkedsmodel og virksomhedernes mulighed for vækst og stabilitet.
Det, at man hurtigt kan komme af med folk, kan omstrukturere, samtidig med at de ansatte kan gå på dagpenge og hurtigt få sig et andet job, er utrolig vigtigt for vores arbejdsmarked – et fleksibelt og trygt system, som netop er til gavn for os alle.
Hver gang nogen vil udfordre den her model, er vi Socialdemokrater på vagt, og da den tidligere regering sammen med Dansk Folkeparti foreslog en forringelse af dagpengene ved at indføre et opholdskrav, som også ville gælde helt almindelige danskere, var vi imod.
Samtidig gjorde vi det klart i 2018 og frem til under valget, at vi ville rulle det tilbage og ændre lovgivningen, så snart vi kom til, og under den nye regerings første finanslov besluttede vi at afskaffe opholdskravet.
Selv lønmodtagerne og arbejdsgiverne herhjemme var fuldstændig enige, og det ser vi ikke altid på det her område, om, at denne lov var til stor skade for vores arbejdsmarkedsmodel, for de danske lønmodtagere og ikke mindst for virksomhederne.
For med dette ville det være meget svært at få talenter til Danmark samt at få nogle af vores egne til at tage til udlandet for at blive dygtigere og komme hjem igen dygtigere og med nye ideer, som jeg sagde før.
Da loven blev behandlet i 2018, stillede jeg en del spørgsmål til den daværende beskæftigelsesminister, Troels Lund Poulsen, på bl.a. samråd og i salen, fordi jeg var bekymret for, om denne lov ville være for vanskelig at administrere for a-kasserne.
Det kunne ministeren ikke svare på, men en undersøgelse fra danske a-kasser i 2019 viste, at der er kæmpestore problemer med det her.
Når vi kigger på EU-landene, var der mange, der svarede ret sent, og andre, hvor dokumentationen slet ikke kunne bruges på grund af fejl i formularerne.
Dette var selvfølgelig til stor skade for den enkelte, som havde opfyldt kravene til dagpenge, men som så skulle dokumentere det, og det er jo svært.
Samtidig var vi meget bekymrede for, om dette ville ramme folk på barsel og dem, som blev syge, og hvad med alle danskere i England, når brexit blev en realitet?
Sagt med andre ord: Der var rigtig mange bekymringer, vi tog frem på det tidspunkt.
Som vi sagde dengang, var det en lov, der blev hastet igennem, uden at der blev brugt meget tid på at se konsekvenserne, det kunne give for almindelige danske lønmodtagere og virksomheder.
Derfor er jeg utrolig glad for, at vi står her i Folketinget i dag med et flertal, som har besluttet at afskaffe opholdskravet og dermed fjerne det urimelige krav, som er med til at forringe noget af det vigtigste, vi har, nemlig et ordentligt og trygt dagpengesystem.
Jeg vil gerne takke partierne i rød blok for en god aftale til finansloven og for at få dette med i aftalen, og som I kan høre, støtter Socialdemokratiet forslaget.
Hans Andersen (V), 2020-01-07:
Tak for det.
Det er jo rigtigt, at da vi havde debatten i december 2018, var ordføreren for Socialdemokratiet, hr. Leif Lahn Jensen, ude at sige, at vi skulle rulle tilbage.
Og så var udtalelsen også, at man ville sætte sig ned med arbejdsmarkedets parter og se på, om man kunne få opholdskrav og optjeningsprincipper ind, for det ville man gerne, blev hr. Leif Lahn Jensen citeret for at sige.
Et andet sted i en anden artikel er samme ordfører citeret for at sige: »Så vi holder fast i optjeningsprincippet og opholdskravet …«.
Skal jeg bare forstå det således, at Socialdemokratiet fortsat er af den opfattelse, at der skal være et optjeningsprincip, når det handler om dagpenge?
Marie Krarup (DF), 2020-01-07:
Vi har jo kæmpet for at få så meget, som vi kunne, og vi har fået den midlertidige grænsekontrol til Tyskland, og det er vi enormt glade for.
Men vi havde da gerne set, at det havde været et mere åbent opgør med Schengen, man havde foretaget.
Det kunne vi så ikke få de tidligere regeringer til at foretage, altså hvor man simpelt hen havde sagt, at det her er en permanent grænsekontrol med faste installationer.
Det mener vi helt klart at man skylder de danske borgeres sikkerhed at gøre.
Nu kæmper vi for at få det samme mod Sverige, som vi har mod Tyskland, og så få begge dele udbygget i en bedre retning.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-01-07:
Altså, man kan jo ikke både sige, at man vil rulle tilbage og holde fast i det – det kan man jo ikke sige.
Så det er underligt, hvad der står, og jeg kan ikke forestille mig, at jeg har sagt det på den måde.
Det, som jeg helt sikkert har sagt, er, at vi vil rulle det tilbage, fordi vi ikke mener, at det her er den rigtige måde, og at hvis vi kunne se det på andre måder, skulle vi gøre det.
Jeg er også bare blevet klogere ved at kigge på, hvor svært det er at administrere i a-kasserne.
Jeg har også kigget på de høringssvar, der ligger nu fra diverse arbejdsmarkedsparter, og jeg kan se på dem, at de på ingen måde mener, at det her skulle være interessant at dykke ned i og ændre på, fordi det dagpengesystem, vi havde før opholdskravet, var det helt rigtige for dem.
Så jeg må sige, at jeg ikke ser nogen grund til at ændre det ud over det, vi har sagt, altså at rulle det tilbage.
Det er klart, at hvis det giver andre problemer, må vi kigge på det, men indtil nu er det største problem, at vi har et opholdskrav.
Derfor gør vi, som jeg sagde dengang, som vi sagde før valget, og som jeg stod her på talerstolen og sagde ved forespørgselsdebatter, til første-, anden- og tredjebehandlinger, nemlig at vi selvfølgelig ville fjerne det, når vi kom til.
Og det har vi jo gjort som noget af det første.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-01-07:
Men jeg mener, at det er hr. Bent Bøgsted, der ikke fatter ret meget af, hvad det her drejer sig om.
Det er jo klart, at hvis man er ude i udlandet og ikke betaler skat, kommer man hjem til en brøkpension.
Så får man ikke fuldstændig det, som man skal have.
Men når man betaler til dagpengene, forventer man vel også at få dagpenge.
Mener hr. Bent Bøgsted, at man, som Dansk Folkeparti jo har gjort flere gange, senest i 2010, som en tyv om natten kan ændre dagpengene, så du ikke kan få de dagpenge, du forventer?
Det er jo så det, man mener.
Der mener jeg bare ikke, at det er o.k., at man betaler til nogle dagpenge, og så – vupti – fordi der bliver lavet en lovændring, kan man ikke få dem.
Uanset om man er herhjemme eller i udlandet, er det ikke o.k.
Mener man også, det er en forringelse for de tusinder af danskere, som tager ud i en tro på, at de kan få dagpenge, fordi de har betalt til det, i tilfælde af de måske kommer hjem, at vi nu giver dem den her mulighed?
Det kan godt være, de kommer hjem til et arbejde, men de forventer at kunne komme hjem og få dagpenge, fordi de har betalt til dagpengesystemet.
Det, som jeg hører, er, at Dansk Folkeparti kun ser på det i forhold til udlændinge, men ikke i forhold til de tusinder af danskere, som har problemer med det her.
Man ser det ikke fra arbejdsgivernes synspunkt, og det samme gælder alle de virksomheder, som rent faktisk syntes, det var en forringelse, da Dansk Folkeparti og Venstre gik sammen om at indføre opholdskravet.
Er hr. Bent Bøgsted slet ikke enig med mig og resten af arbejdsmarkedet og folk rundtom ude i verden?
Bent Bøgsted (DF), 2020-01-07:
Det er en forringelse, fordi det betyder, at der er rigtig mange udlændinge, der nu kan udnytte det danske dagpengesystem.
Hvis hr. Leif Lahn Jensen mener, at det er en forbedring, at vi giver rigtig mange borgere fra tredjeverdenslande ret til, at de kan få gavn af det danske dagpengesystem, så er det jo i Socialdemokratiets univers en forbedring, men i Dansk Folkepartis univers er det en forringelse.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-01-07:
Jeg har et meget, meget let spørgsmål, som man bare enten kan svare ja eller nej til.
Jeg bliver nødt til at spørge ordføreren: Er det, vi laver i dag, nemlig at vi afskaffer opholdskravet, en forbedring af vores dagpengesystem – ja eller nej?
Hans Andersen (V), 2020-01-07:
Men det, der er essensen af det her, er jo – i lighed med det, som ordføreren også mente før valget – at vi går ind for optjeningsprincipper, også når det gælder dagpenge.
Man skal have været her i Danmark og opholdt sig her et stykke tid, inden man får krav på at få fulde dagpenge.
Det synes vi sådan set er et sundt princip.
Men jeg kan forstå, at det ønsker Socialdemokratiet ikke længere at gøre gældende, for så vidt angår dagpenge.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-01-07:
Enig – vi lavede en aftale sammen.
Men det, vi forbedrede, var det dårlige dagpengesystem, der blev lavet under den tidligere borgerlige regering i 2010 i samarbejde med Dansk Folkeparti.
Men er vi ikke enige om, at det her med opholdskravet er en forringelse af dagpengesystemet for almindelige danske lønmodtagere, som vælger at tage til udlandet for en udenlandsk virksomhed?
Er vi ikke enige om, at det er en forringelse af det dagpengesystem, der ellers sikrer, at de kan komme hjem og få dagpenge igen?
Det må ministeren eller rettere sagt ordføreren – for minister er ordføreren ikke endnu – da indrømme.
Hans Andersen (V), 2020-01-07:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Jeg tror ovenikøbet, vi indgik en aftale sammen med Dansk Folkeparti, hvor vi forbedrede dagpengesystemet, og jeg tror ovenikøbet, at vi tilførte 300 mio. kr. til at forbedre fleksibiliteten i dagpengesystemet.
Det mener jeg bestemt er en forbedring.
Og jeg oplever også, at der fortsat er en rigtig god opbakning til vores dagpengesystem i Danmark.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-01-07:
Jeg vil bare spørge, om det er korrekt, og om ordføreren kan bekræfte, at Venstre, da de var i regering, forringede dagpengesystemet, og at denne regering – den socialdemokratiske regering – endnu en gang har forbedret det efter en forringelse foretaget af en Venstreregering.
Hans Andersen (V), 2020-01-07:
For godt og vel et år siden vedtog den tidligere VLAK-regering og Dansk Folkeparti opholdskravet for ret til dagpenge, som regeringen med dagens lovforslag vil afskaffe.
Og det betyder, at f.eks. ikkevestlige indvandrere igen kan få adgang til dagpenge allerede efter 1 år i Danmark.
Opholdskravet begrænser netop muligheden for, at udlændinge kan rejse til Danmark og opnå fuld ret til vores relativt gode ydelser stort set uden først at have bidraget til det danske samfund.
Det giver regeringen nu igen mulighed for, og så må vi desværre konstatere, at regeringen fortsætter i det spor, hvor man gør det mere attraktivt at komme til Danmark og mindre attraktivt at være i arbejde.
Det er rigtig ærgerligt, og som bekendt ønsker Venstre ikke at støtte op om denne retning.
Jeg kan forstå, at regeringen forsøger at fremstille opholdskravet, som om det først og fremmest omfatter danske statsborgere.
Faktum er, at langt størstedelen af dem, der er omfattet af opholdskravet, er indvandrere; det fremgår sort på hvidt af Beskæftigelsesministeriets egne tal.
Så når regeringen påstår, at opholdskravet ikke har virket, er det jo faktuelt forkert.
Jeg medgiver, at opholdskravet også har konsekvenser for en gruppe danske statsborgere, men samlet set synes jeg absolut, at vi kan være kravet bekendt.
Der er tilstrækkelig elastik i reglerne til, at der er rig mulighed for at rejse ud i verden i en årrække og vende klogere retur.
Og ikke mindst mener Venstre, at det er et sundt princip, at man skal have tilknytning til det danske samfund og have bidraget til statskassen, før man får adgang til den.
Derfor kan Venstre ikke støtte lovforslaget.
Jens Rohde (RV), 2020-01-07:
Dansk Folkepartis indflydelse på skiftende borgerlige regeringer kan ikke undervurderes, og jeg ved jo så en lille smule om det, fordi jeg ligesom har været der selv.
Så fuld respekt for det.
Det kan man aldrig nogen sinde klandre Dansk Folkeparti for, men det kan jo godt undre mig, at Dansk Folkeparti med alle de chancer, man har haft, ikke mener, at ressourcerne er tilstrækkelige i dag, eftersom det trods alt ikke er ret lang tid siden, at Dansk Folkeparti havde fuldstændig afgørende indflydelse på de danske finanslove.