runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Scavenius (ALT), 2023-04-13:
Det her er et eksempel på et lovforslag, som er ret svært at forstå, så jeg har ikke helt forstået implikationerne af det.
Men noget af det, jeg vil bruge tid på de næste par uger, er at sætte mig ind i detaljerne.
For jeg noterer mig, at der er rigtig mange, der ser det her som en afvikling af den fossile infrastruktur.
Jeg er ikke helt sikker på, at det faktisk er det, der er implikationen af det her lovforslag, så det vil jeg sætte mig bedre ind i.
Og generelt er jeg, i forhold til det her med at centralisere mere magt hos ministeren og i ministeriet, også grundlæggende imod.
Jeg tror ikke, det er det, der er behov for.
Det sker i forvejen alt for meget.
Og det her med, at det kun er forligskredsen, der skal orienteres, er slet ikke tilstrækkeligt.
Det her handler selvfølgelig om, at det er noget grundlæggende infrastruktur.
Det er nogle meget fundamentale ting, som selvfølgelig skal blive i det her hus.
Det er Folketinget, der bør have viden om det.
Det her med, at man i ministeriet laver aftaler med nogle brancheaktører, er ligesom at sælge alt vores sølvtøj, så at sige, i staten.
Og det, der også er vigtigt at bemærke, er det her med, at Nordsøforligskredsen jo netop lige har givet tilladelse til, at vi udvider og netop skal søge efter mere i Nordsøen.
Så jeg er faktisk grundlæggende lidt forvirret omkring, hvad det her betyder.
Men det er noget af det, jeg vil sætte mig ind i fremadrettet og håber at få mere styr på de næste par uger.
Signe Munk (SF), 2023-04-13:
Det er selvfølgelig væsentligt, at vi i den aftalekreds, der er omkring det her, også følger, hvordan bemyndigelsen bliver brugt.
Det synes jeg er en relevant indvending.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-13:
Tak, formand.
Klima- og energiministeren er jo en magtfuld mand.
Nu bliver han en lille smule mere magtfuld, i hvert fald når majestæten har underskrevet det her, forventeligt vedtagne, lovforslag, og derfor er vi jo nogle, der her har drøftet muligheden for, at ministeren så vil dele lidt af den magt med Folketinget, måske forligskredsen.
Så derfor vil jeg spørge, om ministeren vil stille sit embedsapparat til rådighed for at udarbejde et ændringsforslag, som i loven kan indramme, at når bemyndigelsen fra ministeren benyttes i forhold til f.eks. naturbeskyttelse og renovering af rør osv., så rådfører ministeren sig med forligskredsen, selvfølgelig med forbehold for de fortrolige og markedspåvirkende oplysninger, der måtte ligge.
Lars Aagaard (M), 2023-04-13:
Først tak for, at ordføreren nævner majestæten.
Det varmer altid mit hjerte, når det sker, og dernæst: Ja, jeg vil meget gerne se på at skabe transparens omkring, hvordan bemyndigelserne i lovforslaget benyttes.
Det er generelt godt med transparens og gennemsigtighed, så det støtter jeg i udgangspunktet.
Så ja, jeg vil gerne, som ordføreren foreslår, bede mit system kigge på, hvordan den problemstilling, der rejses, om øget transparens i udnyttelse af bestemmelserne, kan tilgodeses.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-04-13:
Ministeren nævner det her med, at det er en afvikling af den fossile infrastruktur, men ministeren har netop givet tilladelse til en ny udbudsrunde i Nordsøen, så hvordan hænger det sammen?
Jeg vil gerne bede ministeren om at kommentere på det.
Lars Aagaard (M), 2023-04-13:
Jamen det hænger helt perfekt sammen.
Den miniudbudsrunde, som sættes i gang nu, er inden for rammerne af Nordsøaftalen.
Den ændrer ikke på sigtet om, at produktionen i Nordsøen skal udfases og være væk i 2050, så det hænger fuldstændig sammen med de planer og de aftaler, der ligger i Nordsøaftalen.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-04-13:
Jeg har også et andet spørgsmål: Synes ministeren, at det er transparens, at man kun i et lukket rum i ministeriet i en forligskreds diskuterer vigtige ting, frem for at det var i et åbent rum ovre i Folketinget?
Lars Aagaard (M), 2023-04-13:
Altså, forligstraditionen er sådan, at man diskuterer emner med forligskredsen, og i det omfang, det så kræver lovgivning, orienteres og involveres Folketinget fuldt ud.
Det opfatter jeg som fuldstændig normalt.
De betingelser, som lovgivningen så giver, for, at en minister bemyndiges til at træffe forskellige beslutninger, er jo givet af Folketinget.
Så det ser jeg ikke noget som helst mærkværdigt i, og hvis der henvises til spørgsmålet om miniudbudsrunden, er der også her sendt en redegørelse til Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget, der gør, at der også her er transparens om den beslutning, der er truffet.
Og den står det jo enhver frit for at kommentere efterfølgende.
Lad mig indledningsvis takke for bemærkningerne fra ordførerne til lovforslaget.
Som flere har nævnt, er formålet med lovforslaget at fastsætte regler for stop for rutinemæssig flaring samt tilpasning af lovgivningen i Nordsøen til den fremtidige situation.
Som nævnt kommer der nu et forbud mod rutinemæssig flaring af kulbrinter.
Det er jeg glad for.
Nogle har nævnt, at det er mærkeligt, at det ikke er kommet før.
Det kan jeg ikke rigtig tage ansvar for, men nu kommer det.
Rutineflaring sker kun helt undtagelsesvist i den danske del af Nordsøen, men i en tid, hvor klimahensyn og energiforsyning er blevet en del af vores hverdagssprog, står det klart, at rutinemæssig flaring er helt uacceptabelt.
Forbuddet sikrer også, at der ikke foregår unødvendigt spild af råstoffer.
Produktionen skal foregå så effektivt og klimavenligt som muligt.
Den anden del af forslaget handler om tilpasning af den nuværende og fremtidige situation i Nordsøen, hvor produktionen jo falder og ultimativt skal lukke.
Den består af tre elementer.
I takt med at olieproduktionen afvikles, vil rørledningen fra Nordsøen og ind til land skulle tilpasses, ligesom rørledningen også skal afvikles, når den ikke længere er i brug.
Med dette lovforslag skabes der grundlag for det.
Der indgår også i lovforslaget, at der sker en mindre ændring i klagebestemmelserne, og endelig sikres der en korrekt implementering af naturbeskyttelsesdirektiverne og en udvidet klageadgang for miljøorganisationer efter de internationale habitatregler.
Jeg vil afslutningsvis gerne takke for interessen for lovforslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Lea Wermelin (S), 2023-04-13:
Tak for det, og jeg er topklar til det her gode lovforslag.
For det, som vi besluttede med Nordsøaftalen, var jo i virkeligheden at tage et første skridt mod et grønt Nordsøeventyr, altså at sætte en slutdato på indvinding af olie og gas i 2050 og være et af de lande, som virkelig går foran her.
Det lovforslag, vi så behandler i salen i dag, har jo også til hensigt at tage dele af de elementer, vi blev enige om i Nordsøaftalen, og føre dem ud i livet.
Og noget af det, som jeg selv synes er vigtigt, er dels det her med, at vi får skabt et forbud mod rutinemæssig flaring, altså at man brænder den her naturgas af, som vi har set eksempler på.
Det er selvfølgelig uacceptabelt, når ikke det handler om sikkerhed; det er både spild af energi og dårligt for vores klima.
Det får vi styr på med lovforslaget her.
Så kan man sige, at i forhold til det grønne Nordsøeventyr er det jo meget illustrativt, at vi med loven her moderniserer lovgivningen på en sådan måde, at hvor vi før i tiden skabte rammerne for at udbygge olie- og gasindvindingen, så gør vi nu det, at vi skaber rammerne for, at olieproduktionen i Nordsøen i fremtiden kan afvikles.
Så hvor rørledningen i dag – altså den fra Nordsøen til Fredericia – transporterer råolie, ja, så vil vi altså skabe rammerne for, at vi med tiden kan få den rørledning væk og skabe det grønne eventyr, som vi også lige nu sidder og forhandler om på hele havvindsdelen.
Så er der nogle andre, mindre ting i forhold til klagebestemmelser og andet, som jo også handler om den hurtigere sagsbehandling, som vi har talt meget om på det her område, hvor vi skal sætte tempoet op i den grønne omstilling, og der ligger også en bedre implementering i forhold til naturbeskyttelsesdirektiverne.
Så alt i alt er det her et godt forslag, som bringer os i den rigtige retning, og derfor bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-04-13:
Tak for ordet.
Som det fremgår af lovforslaget, er der behov for, at produktionen i Nordsøen tilpasses den nuværende situation.
Det handler om mere effektiv produktion og på den måde også en mere klimavenlig produktion, og så handler det om at få omstillet os til den faldende olieproduktion i Nordsøen.
Det første aspekt af lovforslaget er et forbud mod rutinemæssig flaring.
Samtidig tilpasser vi lovgivningen til, hvordan situationen i Nordsøen er i dag: Mindre og mindre olie skal transporteres, så rørledningen skal jo tilpasses og på sigt afvikles.
Lovforslaget vil også ændre klagebestemmelser, hvilket kan skabe færre byrder for virksomhederne, og så skal det sikre, at et direktiv om naturbeskyttelse bliver implementeret korrekt.
Vi synes, det er godt, at de her ting bliver opdateret, og vi støtter forslaget.
Karin Liltorp (M), 2023-04-13:
Tak for det.
Det her er så endnu et lovforslag, der skal støtte op om den grønne omstilling, selv om det her nok ikke er et af de lovforslag, der kommer til at batte helt vildt.
Men det er trods alt et skridt i den rigtige retning, for det handler om, at vi skal gøre lovgivningen klar til, at vi kan få afviklet transport af olie gennem rørene.
Desuden indføres der et forbud mod flaring, som det allerede er blevet nævnt.
Flaring er det, man gør, når man brænder gas af uden anden grund end bare for at slippe af med den, og det kan vi selvfølgelig ikke have i den situation, klimaet er i i dag.
Så det er jo helt naturligt, at det bliver forbudt.
Det er som sådan ikke noget, man bruger nogen steder i dag, fordi alle virksomhederne også er klar over, at det her bestemt ikke er en god praksis, men det skader ikke at få skrevet ind i lovgivningen, at det er forbudt, hvis nogen lige pludselig skulle få lyst til det alligevel.
Signe Munk (SF), 2023-04-13:
Jeg kan også indledningsvis sige, at SF bakker op om forslaget.
Jeg synes ligesom, at der er tre væsentlige nedslag.
Det ene handler jo om at få afviklet den rørstruktur, der er i olie-gas-virksomhederne.
Den bliver lukket ned.
Jeg har sådan kunnet høre, at der har været lidt mukken i krogene nogle steder hos nogle af de store aktører om, om den installation ikke kunne blive stående, så man eventuelt kunne bruge den til CCS.
Det synes jeg ikke er en mulighed med den risiko, der jo er, for, at vi ender med at have installationer til at stå ude i vores havmiljø, som ikke bliver pillet ned og derfor på en eller anden måde lidt bliver sådan en skrotbunke, der skal ligge ude i havet.
Det synes jeg ikke vi kan være tilfredse med, og derfor er det vigtigt, at der er en bestemmelse om, at det bliver pillet ned igen.
Jeg synes også, det er fornuftigt, at man får skrevet nogle havnaturbestemmelser i forhold til klageadgang osv. ind.
Så er der den del, der handler om at få et stop for rutinemæssig flaring.
Jeg vil bare sige, at det er vigtigt, at det endelig kommer til lovbehandling.
Det var jo en sag, der faktisk blev afdækket af EnergiWatch og til min store forundring noget, der ikke har været holdt ordentligt øje med.
Den forundring er jo altså også båret af, at metan er en aggressiv drivhusgas.
Jeg vil dog sige, at jeg ærgrer mig over – vel vidende, at det her jo har været en debat, vi har haft i noget tid – at forbuddet først træder i kraft i 2024.
Hvis det var praktisk muligt at få det til at træde i kraft før, havde jeg hellere set det.
Det er jo altså sådan, at man bl.a. i Norge ikke har rutinemæssig flaring.
Så samlet set bakker vi op om lovforslaget i SF med de her faldne kommentarer, og så skal jeg hilse fra Radikale Venstre og sige, at det gør de også.
Lea Wermelin (S), 2023-04-13:
Tak for det.
Et af de absolut bedste værktøjer, vi har til både at løse klimakrisen og til at sikre, at både Danmark og resten af Europa bliver uafhængige af den russiske energi, er, at vi får etableret meget mere vedvarende energi.
Havvindressourcer i både Nordsøen og Østersøen kan jo f.eks. i den grad bidrage her, og derfor er det også Socialdemokratiets klare prioritet, at vi skal sætte tempo på at opføre mere grøn strøm i Danmark.
Det gælder på havet, som jeg nævnte, men også på land.
Det gør også, at vi skal tage en række vigtige initiativer.
Vi er også gået i gang med forhandlingerne om Danmarks største udbygning af havvind, de 9 GW, vi har aftalt, som skal etableres her i 2030.
Det bringer mig så til lovforslaget i dag.
For det er jo en lille smule teknisk, men det, som det handler om, er præcis det, som jeg har været inde på nu.
For vi vil gerne have smidigere processer, når vi skal lave mere vedvarende energi, så det kan gå hurtigere, og det, som forslaget handler om, er jo at skabe en mere simpel udbudsproces for havvind.
Det vil ikke i sig selv forkorte udbudsprocessen, men det vil i hvert fald gøre, at der er mindre risiko for, at vi bliver forsinket.
Så vi synes sådan set, det er rigtig fornuftigt, at vi ændrer på den proces, vi har haft i forhold til udbud omkring de store havvindsprojekter, og det ser vi også frem til rent politisk at arbejde videre med, og derfor bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-13:
Jeg skal motivere det her beslutningsforslag, som fremsættes af Enhedslisten, SF og Radikale.
Det er et forslag til folketingsbeslutning om en varig bevilling til Klimarådets understøttelse af klimaloven, og det lyder: Folketinget pålægger regeringen at sikre en varig bevilling svarende til 25,1 mio. kr., så Klimarådet kan udføre sit arbejde i henhold til klimaloven, som minimum indtil Danmark er klimaneutralt.
Forslaget vil ikke forhindre, at der kan tilføres yderligere midler til Klimarådet.
Ja, det er ikke nok, at man bare har et 70-procentsreduktionsmål i 2030, og at man har et 50-54-procentsreduktionsmål i 2025.
Hvordan når vi bedst dertil?
Hvis man kigger på, hvad der egentlig står i bekendtgørelse af lov om klima, så står der: »Indfrielsen af Danmarks klimamål skal ske så omkostningseffektivt som muligt under hensyntagen til både den langsigtede grønne omstilling, bæredygtig erhvervsudvikling og dansk konkurrencekraft, sunde offentlige finanser og beskæftigelse, samt at dansk erhvervsliv skal udvikles og ikke afvikles.«
Det lyder lidt kompliceret.
Og der er det jo rigtig godt at have et uafhængigt Klimaråd, som kan rådgive Folketinget og regeringen om, hvad der er det bedste at gøre.
Det sker jo bl.a. i den årlige klimaredegørelse, hvor det jo indtil nu er blevet sandsynliggjort, at med de handlinger, flere regeringer har taget, er det ikke sandsynligt, at vi kommer i mål med 2025-målet og 2030-målet.
Og der har vi jo brug for nogle gode råd.
Vi står også med en række komplicerede sager, når vi holder udbud om store milliardbeløb, og hvor det sådan set er vigtigt og godt at Klimarådet kan være med på sidelinjen og kan rådgive politikere.
Så jeg håber, at vi får en god debat om beslutningsforslaget.
Lars Aagaard (M), 2023-04-13:
Tak for ordet, og tak for forslaget til Enhedslisten, SF og Radikale Venstre.
Forslaget handler om at give Klimarådet en varig bevilling på 25,1 mio. kr., hvilket svarer til den nuværende forøgede bevilling.
Og det kræver, at vi lykkes med en gennemgribende omstilling af det danske samfund.
Hvis en omstilling skal nyde opbakning i befolkningen og inspirere andre lande til at følge trop, er det afgørende, at den gennemføres ansvarligt og klogt.
Det er derfor vigtigt, at regeringen kan modtage rådgivning af høj kvalitet i forhold til tilrettelæggelse af klimaindsatsen.
Parallelt med indgåelse af aftale om klimalov i 2019 blev der afsat en midlertidig øget bevilling til Klimarådet på finansloven for 2020, og den udløber med udgangen af 2023.
Den øgede bevilling skulle styrke Klimarådets sekretariats samfundsøkonomiske kompetencer.
Det er vigtigt for at hjælpe regeringen med at afveje de forskellige klimapolitiske virkemidler i tråd med klimalovens guidende principper.
I den forbindelse er det vigtigt at understrege, at dette års finanslovsforslag ikke ændrer på Klimarådets øgede bevilling i 2023.
Jeg kan godt forstå, at Klimarådet ligesom mange andre råd og nævn på finansloven ønsker at vide, hvad der sker, når en midlertidig bevilling står til at udløbe.
Men vi har endnu ikke drøftet Klimarådets fremtidige bevilling.
Det er dog principielt for regeringen, at der tages samlet stilling til en forlængelse af finanslovsbevillinger i regi af finanslovsprocessen.
Vi følger helt normal praksis ved bevillingsudløb og muliggør en samlet prioritering af de statslige udgifter, og her vil bevillingen til Klimarådet også blive drøftet.
Her vil vi selvfølgelig sikre, at der er balance mellem Klimarådets opgaver og ressourcer.
Regeringens ambitioner fremgår af regeringsgrundlaget.
Vi har sat os det mest ambitiøse klimamål nogen sinde, og vi vil skrue yderligere op for tempoet i den grønne omstilling.
Klimarådgivning af høj kvalitet kommer derfor også fremadrettet til at være vigtig.
Tak for ordet.
Jeg ser frem til den videre drøftelse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-13:
Jamen det er jo godt, at ministeren nævner, at Klimarådet skal have gode arbejdsvilkår og skal have ressourcer.
Men det, vi står over for, er, at hvis det finanslovsforslag, der ligger, bare bliver vedtaget, så er der jo ikke vished for, at Klimarådet har mere end 9,3 mio. kr. i 2024.
Så kan man påstå, at der kommer et nyt finanslovsforslag i august, og hvis der ikke bliver udskrevet valg, så bliver det jo nok vedtaget i december måned.
Synes ministeren, at det er gode arbejdsforhold for Klimarådet, at man antagelig først i december måned i år ved, om man har mere end 9,3 mio. kr. til sine opgaver i 2024?
Lars Aagaard (M), 2023-04-13:
Ja, det er gode vilkår, og det er de samme vilkår, som gælder i alle andre institutioner, der modtager penge fra finansloven.
Så det anser jeg for at være gode og helt almindelige vilkår, som gælder for alle.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-13:
Det er vel op mod 50 mia. kr. over en årrække, og de skal jo bruges til omstilling.
Og der har vi brug for at få gode råd om, hvordan vi bedst bruger de penge.
Og jeg synes, at det her beløb på 25 mio. kr. til Klimarådet om året er et meget lille beløb i forhold til det, som vi samlet bruger på den omstilling, vi er i gang med, og når de store udbud, som ministeren selv står i spidsen for, skal planlægges.
Synes ministeren ikke, at det er rimeligt, at vi kommer frem til hurtigt at lande en aftale om, at der bruges 25 mio. kr. fra den grønne fond årligt?
Lars Aagaard (M), 2023-04-13:
Så lang tid der er håb, arbejdes der, og jeg vender tilbage, så snart der er en endelig afklaring.
Forhandlingerne om det spørgsmål foregår i finanslovsforhandlingerne, og jeg hører en interesse fra Enhedslisten i at være en del af finanslovsforhandlingerne.
Og da de ikke er afsluttet endnu, kan man vel nå at melde sig ind, hvis man har den interesse.
Det er der, den forhandling foregår.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-13:
Det bestemmer regeringen jo for så vidt selv.
Man kan jo sagtens finansiere et råd gennem den grønne fond, hvis man vil det, og hvis man vil give den forudsigelighed og vished om, at det arbejde kan fortsætte nu.
Det er jo også regeringen selv, der har besluttet, at man helt undtagelsesvis kun vil lave finanslov for 1 år ad gangen.
Normalt har vi jo nogle overslagsår, så netop råd og nævn og andre, der skal finansieres på finansloven, kender deres arbejdsbetingelser ud i fremtiden.
Derfor er det jo, som min kollega fra Enhedslisten siger, at vi kan komme frem til december, uden at man ved, hvad man har at gøre godt med.
Så ved ministeren jo udmærket også godt, hvad der så sker.
Så går der processer i gang med, at folk skal afskediges, og man påtager sig ikke nye opgaver.
Synes ministeren, at det er en klædelig usikkerhed, specielt i en tid, hvor Klimarådet kommer med kritik af regeringen for ikke at løfte den opgave, som regeringen skal løfte i henhold til klimaloven?
Lars Aagaard (M), 2023-04-13:
Spørgsmålet om bevillingen på budgetoverslagsårene håndteres i finanslovsforhandlingerne, og dem, der deltager i de forhandlinger, er velkommen til at bringe temaet op.
Hvorfra den konkrete finansiering, ifald man vil lave en aftale i budgetoverslagsåret, så skal komme fra – den grønne fond eller andet – vil jeg overlade til dem, der varetager finanslovsforhandlingerne.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-13:
Jamen jeg skal forhandle finanslov, og der er ikke nogen overslagsår, fordi regeringen har besluttet, at man kun vil lave finanslov for 1 år.
Så det, ministeren siger, passer jo ikke i år, for vi kan ikke lave en langsigtet finansiering, fordi vi kun laver finanslov for det her år i de her uger, hvor vi forhandler.
Derfor kan vi ikke give den sikkerhed til klimaloven.
Jeg bliver nødt til at gentage mit spørgsmål: Synes klimaministeren, at det er en klædelig usikkerhed at give et råd, som er kommet med en kritik af regeringen for ikke at løfte den måske mest presserende opgave, vi står over for som land, nemlig at leve op til klimaloven?
Lars Aagaard (M), 2023-04-13:
Det følger af fuldstændig almindelig praksis, at enhver, der modtager penge fra finansloven, først har hundrede procent sikkerhed, når finansloven er vedtaget.
Man er velkommen til at tage temaet op i de igangværende finanslovsforhandlinger.
Det vil også være sådan, at ifald der ikke er nogen, der tager det op, og der ikke sker noget i finanslovsforhandlingerne, vil regeringen med sit finanslovsforslag fremlægge regeringens bud på bevillingen for 2024 til Klimarådet.
Og det gælder så for Klimarådet, som det gælder for alle andre, hvad der kommer til at blive sat af der.
Derudover vil jeg lige nævne, at Klimarådet i øvrigt har en mindre opsparet formue, der gør, at der ikke er nogen akutte økonomiske problemer for Klimarådet.
Samira Nawa (RV), 2023-04-13:
Det er godt at høre ministeren sætte ord som »vigtig« og »glad for« på netop Klimarådets arbejde.
Altså, det deler jeg fuldstændig.
Men når det er så vigtigt at fastholde bevillingen og skabe en sikkerhed omkring det, så handler det jo også om at kunne fastholde nogle dygtige medarbejdere og ikke komme ud i en situation, som fru Lisbeth Bech-Nielsen påpeger, nemlig at der sker afskedigelser og usikkerhed.
Ministeren peger på, at man kan bringe det op i finanslovsforhandlingerne.
Det har Radikale Venstre gjort de gange, vi har haft muligheden for det, og så får jeg jo lyst til at spørge, om ministeren har bragt det ind som et ønske.
Lars Aagaard (M), 2023-04-13:
Jeg står bag det finanslovsforslag, som er fremlagt til forhandling, og jeg har i processen også noteret mig, at der i forhandlingerne bliver rejst spørgsmål om, om der kunne sikres en afklaring af 2024-finanslovsbevillingen for Klimarådet, og jeg har afgivet fakta om det.
Så jeg støtter hundrede procent de forhandlinger, der foregår fra regeringens side.
Jeg tror, du havde et delspørgsmål mere, men det fik jeg ikke noteret.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-13:
Det forpligter jo lidt, når man bruger ordet hurtigt, for vi oplever, at udbygningen af landvind er gået i stå, og så har vi de der kæmpe projekter, som tager nogle år at opføre, og så er vi noget afhængige af, om der er noget andet, som kunne ske hurtigere.
Så derfor synes jeg, det er vigtigt, at vi kommer videre med de her åben dør-projekter og får afklaret, hvad det er, der er problemet.
Hvornår får vi næste nyhed om åben dør-projekterne?