runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2019-12-04:
Som sagt har jeg i første omgang bedt ministeriet om at se på omfanget, for det er klart, at hvis vi skal ændre på reglerne, er det selvfølgelig også relevant at vide, hvor stort problemet egentlig er.
For det er jo ikke sådan, at der ikke er nogen regler, som siger, at det klart er ulovligt at gøre.
Og det vil normalt også blive straffet med en bøde.
Så kan man selvfølgelig spørge: Hvor gode er mulighederne for kommunerne til rent faktisk at håndhæve det?
Det er der jo også i Motorbådklubben i Indelukket i Silkeborg, og så kan de selvfølgelig også oplyse sejlerne om de gældende regler.
Men som sagt vil jeg meget gerne undersøge problemets omfang og vende tilbage skriftligt til spørgeren.
Christian Juhl (EL), 2019-12-04:
Tak for det.
Det var da et skridt på vejen.
Jeg synes, det er vigtigt at sige, at kommunen også siger, at den ikke kan gribe ind over for de her både.
Det synes jeg er en svaghed i systemet.
Hvis en kommune skal holde øje med området, skal den også kunne gribe ind og f.eks. forbyde, at man har en prop i bunden af båden, man lige kan trække op, når man sejler.
Det ser forfærdeligt ud, når man ser, hvordan det ser ud.
Det har vi haft eksempler på.
Det er jo ikke kun på Silkeborgsøerne.
Der er jo rigtig, rigtig mange steder, hvor det her foregår.
Der mener jeg, at man skal have en skærpet myndighed, så kommunerne kan gribe ind og stoppe den slags ting, for det er jo kommunerne, der giver tilladelsen til, at man har sin båd liggende osv.
Det er jo velregistreret, hvem der har bådene, og derfor er det jo ikke en stor opgave for kommunerne at løse.
Hvor mange nye tilfælde skal der til, for at ministeren synes, at der skal ske andet end overvejes og undersøges?
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-04:
Mener ministeren, at der bør bygges lige så mange almene familieboliger, som der bliver revet ned samt fjernet fra det almene boligmarked som følge af ghettoplanen?
Morten Dahlin (V), 2019-12-04:
Tak til ministeren.
Ministeren siger, at det ikke er op mod halvdelen, og så begynder ministeren at tale om alle mulige andre faktorer, der har indflydelse på andelens pris.
Men nu er det jo det indgreb, som ministeren har varslet, vi diskuterer i dag.
På den ene side siger ministeren, at det ikke er op mod halvdelen, man kan miste.
Men på den anden side siger ministeren, at han er klar til at tage et lillebitte tab.
Så det, det kunne være interessant at få at vide her i dag, er jo: Hvor ligger ministerens grænse?
Hvor er den røde linje for ministeren?
Hvor stort et tab vil ministeren acceptere at andelshaverne skal tage som en følge af det indgreb, som ministeren har indkaldt til forhandlinger om?
Kaare Dybvad Bek (S), 2019-12-04:
I hvilket omfang et indgreb påvirker andelsboligerne, afhænger som bekendt af intensiteten af det indgreb.
Jeg vil ikke kunne støtte en afskaffelse af § 5, stk. 2,
så vi taler slet ikke om op mod halvdelen af andelsboligernes værdi.
For at sikre, at andelsboligerne rammes mindst muligt ved et indgreb, kigger vi på forskellige løsningsmodeller, der giver den enkelte andelshaver mulighed for lovligt at kræve den maksimale pris for andelen, man kunne tage inden ændringen af boligreguleringslovens § 5, stk. 2.
Hvordan boligmarkedet udvikler sig generelt, er jeg ikke herre over, og det ville være forkert af mig at love, at ingen andelshaver vil lide et tab i de kommende år, da jeg i sagens natur ikke ved, hvordan f.eks. ejerlejlighedsmarkedet udvikler sig.
Morten Dahlin (V), 2019-12-04:
Hvad betragter ministeren som »et lillebitte tab« på værdien af en andelsbolig, som ministeren ifølge Berlingske den 29. oktober skulle have sagt i forbindelse med pressemødet om ekspertgruppens rapport om § 5, stk. 2, i boligreguleringsloven?
Kaare Dybvad Bek (S), 2019-12-04:
Jeg har selvfølgelig ikke sagt, at jeg accepterer, at folk skal tage et lillebitte tab, men jeg har sagt, at jeg ikke kan garantere, at der ikke er nogen, der vil få det.
Det kan jeg ikke garantere, fordi prissætningen på andelsboliger er afhængig af en lang række forhold.
Og når Venstre stiller mig et spørgsmål, hvori de beder mig om at redegøre for 11.088 forskellige udregninger, hvor der ikke må være nogen inden for nogen kategori, der mister en krone, er det en meget omfattende garanti at give, for jeg har jo ikke kontrol over, hvordan ejerlejlighedsmarkedet udvikler sig, og det har en kæmpestor påvirkning på, hvordan prissætningen på andelsboliger udvikler sig.
Jeg har gjort Venstre opmærksom på den model, vi foretrækker.
Det er den, der hedder model B – og alternativt model 3, hvis spørgeren ikke skulle have læst rapporten.
Og jeg sagde ret tydeligt allerede ved offentliggørelsen af rapporten, at det var den model, jeg så flest perspektiver i.
Hvad Venstre derimod mener, ved jeg ikke.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-04:
Det synes jeg ministeren skal holde sig for god til at gøre.
Så synes jeg også bare, det er mærkeligt, at ministeren ikke vil give Folketinget oplysninger om, hvornår man faktisk vil lægge en model på bordet.
Det er jo ikke, kan man sige, en stor ting at fortælle Folketinget, hvornår man kan forvente at regeringen faktisk har en holdning til det spørgsmål, som fyldte meget i valgkampen, og som Socialdemokratiet i hvert fald var meget optaget af, men hvor man må forstå, at det nu er meget svært at komme med en konkret model.
Og det er i hvert fald ikke en, man vil fortælle om her i Folketinget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2019-12-04:
Jeg vil sige, at jeg synes, det er rørende, at alle I Venstrefolk, der bor i ejerboliger, står og belærer mig som andelshaver om, hvordan det er at bo i andelsbolig, og hvad for nogle følelser man har omkring det.
Men jeg vil sige, at jeg er åben for, at alle partier kan deltage i en aftale, selvfølgelig også SF og Enhedslisten.
Jeg har sagt det helt klart fra starten af: Vi kommer ikke til at lade andelshaverne betale, og andelshaverne kan gå ned til deres generalforsamling i april, og så vil de kunne opleve, at der ikke er kommet et tab på deres andelsboliger.
Men at garantere over for Venstre 11.088 forskellige udregninger og garantere, at der ikke som følge af ejerlejlighedsmarkedets udvikling kommer til at være andelshavere, der taber penge, vil jeg ikke gøre, og det er ikke Venstre, der bestemmer, hvordan jeg garanterer, eller hvordan jeg ikke garanterer.
Jeg siger det helt klart: Vi kommer ikke til at smide andelshaverne af bussen, og andelshaverne kommer til at kunne gå ned til deres generalforsamling i april, hvor de vil se, at deres bolig ikke er faldet i værdi.
Morten Dahlin (V), 2019-12-04:
Tak for det.
Ministeren er meget optaget af, hvem der er på forsiden af Politiken, hvem der er på side 18, hvor folk bor osv., og ministeren er til gengæld ikke specielt interesseret i at give et meget konkret svar.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor ministeren ikke bare kommer den usikkerhed, som han beskylder Venstre for at skabe, til livs ved bare at garantere her i dag, at ministeren selvfølgelig ikke kommer til at lave et indgreb, som forringer andelsboligernes værdi, heller ikke med selv et lillebitte tab, vi ikke kan få defineret.
Hvorfor ønsker ministeren ikke at ryste den usikkerhed af og give en garanti for, at ministerens indgreb ikke kommer til at forringe andelshavernes værdi?
Kaare Dybvad Bek (S), 2019-12-04:
Jeg må bare sige, at det er meget mærkværdigt, at Venstre i 2017 kunne lave en aftale, hvor man ikke ønskede nogen garantier, og hvor man ikke engang snakkede om nogen garantier for andelshavere, og at man så nu, før man overhovedet er gået ind og har lagt sig fast på de modeller i rapporten fra den ekspertgruppe, som man selv har været med til at nedsætte, før man overhovedet har taget stilling til det, før man overhovedet er gået ind i forhandlingslokalet, står og kræver, at jeg skal garantere 11.088 udregninger af forskellige modeller, hvor ingen må tabe en krone.
Selv i Læsø Kommune, hvor der er nul andelsbolighavere, vil man have en udregning på, hvor meget de mister.
Jeg kan ikke forstå, at man kører det på den måde.
Morten Dahlin (V), 2019-12-04:
Nu nævner ministeren en lang række forhold.
Det er ikke en lang række forhold, vi diskuterer her i dag i Folketingssalen.
Det er heller ikke en lang række forhold, ministeren har indkaldt til forhandlinger om.
Det er et specifikt indgreb, som ministeren ønsker at lave.
Og jeg spørger bare igen, så de, der har en andelsbolig, kan føle tryghed: Hvad er ministerens smertegrænse?
Hvor store tab kan man forvente der må komme, som en følge af det indgreb, ministeren har varslet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2019-12-04:
Vi er slet ikke interesserede i, at der skal være et værditab.
Jeg går ind i de her forhandlinger, og det er det.
Der er slet ikke noget flertal i Folketinget – jeg ved slet ikke, om der er et eneste parti i Folketinget – som er klar til at lave en aftale, som kommer til at koste andelsbolighaverne på deres andelsværdi, så det er jo så nemt.
Sophie Løhde (V), 2019-12-04:
Nu er det jo ministeren selv, der på et pressemøde har stået og sagt, at der er andelsbolighavere, som kan komme til at opleve et lillebitte tab, for ministeren vil i hvert fald ikke garantere det modsatte.
Så ministeren er indstillet på, at landets andelsbolighavere skal forberede sig på et værditab.
Problemet er bare, at ingen aner, hvor meget, og det er derfor, vi prøver at blive klogere på det.
Hvis det ikke er halvdelen, okay, så er det under det.
Hvad er så regeringens smertegrænse i forhold til et acceptabelt værditab set med ministerens øjne?
Kaare Dybvad Bek (S), 2019-12-04:
Jeg har det på den måde, at andelsbolighaverne ikke skal tabe penge, og at andelsbolighaverne ikke til april skal se, at deres andelsbolig er blevet mindre værd.
Det har jeg sådan set sagt fra starten af.
Det har Det Radikale Venstre sagt fra starten af.
Det er der mange andre der har sagt fra starten af.
Så til det her med, at Venstre tror, at det er en meget stor nyhed, at man går ud og siger, at andelsbolighaverne ikke må tabe penge, må jeg sige, at det er der ikke nogen andre der synes.
Det syntes Politiken heller ikke, og derfor lagde man nyheden bagerst, fordi man godt kunne se, at man sparkede en åben dør ind.
Sophie Løhde (V), 2019-12-04:
Det har vi spurgt til gentagne gange i Folketingssalen, og den garanti vil ministeren ikke give, og det er derfor, vi spørger.
Jeg er med på, at ministeren ikke går og håber på et værditab, men man er jo også nødt til ikke bare at svare med en fuldstændig gratis omgang og indse konsekvenserne af de beslutninger og de forslag, man lægger frem.
I forhold til de steder, hvor man er villig til at kunne indgå en aftale, spørger vi så: Hvor er regeringens smertegrænse?
Hvor meget vil man kunne acceptere at landets andelsbolighavere kommer til at opleve i værditab?
Kaare Dybvad Bek (S), 2019-12-04:
Der er jo en ret høj fraflytning fra almene boliger, især i udsatte boligområder.
Og den almindelige fraflytning har jo vist sig i de eksempler, vi allerede har haft, altså eksempelvis Gellerupparken i Aarhus og Motalavej i Korsør.
Når man ser, hvad der er sket der, er det jo, at folk er flyttet af sig selv.
Der har ikke været nogen, der skulle tvinges ud.
Man har fået tilbud om genhusning i tilsvarende boliger lokalt eller i andre dele af byen, og det har virket ganske rimeligt, sådan som det er foregået indtil nu.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-04:
Det er Finlandsparken i Vejle konkret, men hvad med Munkebo og Skovparken i Kolding, spørger jeg?
Og vil ministeren konkret love, at der ikke er nogen, som mister deres bolig?
Zenia Stampe (RV), 2019-12-04:
Jamen mig bekendt vil det koste omkring 30 mio. kr. om året at lave den her sporrenovering, og Region Sjælland får omkring 35-36 mio. kr. om året i det her investeringstilskud.
Det vil sige, at det stort set vil tømme kassen til den her sporrenovering, og derfor synes jeg jo, at alt taler for, at de her tal er forældet, og derfor er mit sidste spørgsmål: Vil ministeren tage initiativ til, at man ser på, om vurderingen af investeringsbehovet stadig væk er retvisende, eller om der er brug for en justering?
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Hvis det er sådan, at man historisk har kunnet se, at regionerne har fået flere penge, end de har brugt på området, altså mellem 37 mio. og 47 mio. kr. mere om året, end de faktisk har brugt, så kan man altid diskutere, hvad årsagen så har været til, at de ikke har brugt dem.
Der er jo et regionalt selvstyre.
Det, som jeg er optaget af, er sammen med Region Sjælland at analysere mig frem til, hvordan man så løser den udfordring.
Men der kan i hvert fald ikke sættes nogen finger på, at man altså historisk har brugt færre penge, end man har fået til opgaven.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-12-04:
Kan ministeren bekræfte og begrunde, at Færdselsstyrelsen den 27. september 2018 kom med en vejledning om taxilovens § 3, stk. 2, nr. 2, og § 5 stk. 2, nr. 2, som Transport- og Boligministeriets departement i et senere notat af 2. juli 2019 ændrede til en mere striks ordlydsfortolkning, og hvordan vil ministeren i den forbindelse sikre, at der findes en hurtig løsning, så det danske taximarked ikke går rundt i uvished om, hvorvidt de er købt eller solgt?
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Tak for spørgsmålet.
I taxiloven stilles en række krav for henholdsvis at få en tilladelse til erhvervsmæssig persontransport og til at drive et kørselskontor.
I taxiloven er disse krav meget præcise, og et af kravene har følgende ordlyd, og det vil jeg gerne citere: »har en ejerkreds, som har bopæl i EU eller EØS«.
Med andre ord er det meget specifikt angivet i loven, hvordan kravene er.
Som det fremgår af pressen, er de meget klare bestemmelser, der er i loven om bopælskrav i et EU- eller EØS-land, udfordret i den konkrete tilsynssag, som p.t. er verserende i Færdselsstyrelsen.
Jeg kan ikke udtale mig om en konkret sag, men når en advokat hævder, at en bestemmelse er uforenelig med EU-retten, bør spørgsmålet naturligvis undersøges nærmere.
Vi har derfor bedt Kammeradvokaten om hjælp til afklaring af de EU-retlige aspekter af den her sag.
Jeg var som bekendt ikke minister, da taxiloven blev vedtaget, men mine embedsmænd har orienteret mig om, at bestemmelsen kom ind i loven, fordi der i aftalekredsen var et udtalt ønske om at undgå, at taxivirksomheder kunne komme til at blive ejet af kapitalfonde, der var placeret uden for EU eller EØS.
Og dette ønske blev udmøntet i bestemmelsen om, at ejerkredsen altså skal have bopæl i et EU- eller EØS-land.
Det, der blev indskrevet i loven, var et værn, som man fra ministeriets side mente kunne udmønte det politiske ønske.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-12-04:
Mange tak for det svar.
Forud for Tritons køb af Dantaxi havde Færdselsstyrelsen tilkendegivet, at den svensk-tyske fond kunne købe det danske taxaselskab.
Kravet var dengang, at en væsentlig del af ejerkredsen skulle have bopæl inden for EU.
Det krav opfyldte Triton, men i august i år ændrede Færdselsstyrelsen mening, og nu måtte ingen ejere bo uden for EU, og fordi nogle af Tritons investorer befinder sig uden for EU, er fonden pludselig ikke længere legal ejer af Dantaxi.
Det kan betyde, at Triton meget hurtigt skal finde en anden køber, fordi Dantaxi ellers kan miste retten til at køre med op mod 1.000 taxaer i København, hvilket vil efterlade hovedstaden i meget stor mangel på taxaer.
Flere professorer mener, at Færdselsstyrelsens beslutning ikke harmonerer med flere EU-regler, og Triton er ligeledes meget overrasket over beslutningen.
For mig er det værste sådan set – ud over det med de 1.000 taxaer i København – at der jo også ude i de danske provinsbyer er rigtig, rigtig store problemer forbundet med det her, fordi Dantaxi er det eneste selskab og vi derfor efterlader provinsbyer i store problemer.
Og det leder jo lidt frem til det her principielle spørgsmål om, hvorfor kapitalfonde og aktieselskaber de facto ikke må eje danske taxaselskaber; i øvrigt er taxabranchen – så vidt jeg er orienteret – den eneste branche, hvor det her er et problem.
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Som sagt var jeg ikke med til at forhandle taxiloven dengang, men dengang blev det skrevet meget eksplicit ind efter et udtrykt ønske fra de politiske partier.
Det er også klart, at hvis de politiske partier ønsker noget andet, kan man jo altid gøre det.
Jeg vil ikke gå ind i den konkrete sag og sagsbehandle på den, men man kan i hvert fald sige, at hvis man læser loven, er den meget klar, og derfor går spørgsmålet altså mere på en definition i forhold til EU-retten.
Og det tror jeg er meget klogeligt at vi får vurderet nærmere hos Kammeradvokaten.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-12-04:
Jeg vil herfra sige mange tak og se frem til at høre Kammeradvokatens udtalelse på det her spørgsmål.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-04:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge transportministeren: Vil ministeren redegøre for, hvorfor ministeren i hemmelighed ønsker at igangsætte forundersøgelser af en niveaufri udfletning ved Ringsted?
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Som det også fremgår meget eksplicit af kommissoriet, genbesøger man selvfølgelig de skitser af projekter, der har været lavet hidtil, men man siger også klart og tydeligt, at man jo skal opdatere vidensgrundlaget for det.
Med andre ord tænker man altså bogstavelig talt så meget ud af boksen, som det kan lade sig gøre, og først derefter tager vi stilling til det.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-04:
Jeg er glad for, at ministeren får undersøgt tingene grundigt.
Men som valgt i området ved jeg, hvor meget den her udfletning betyder i Ringsted, hvor man er yderst bekymret over, hvor den kommer til at ligge.
Derfor ville jeg bare give ministeren mulighed for at give borgerne i Ringsted tryghed ved at fortælle dem, at den løsning, som var på bordet sidste gang – lige vest for stationen – denne gang er udelukket.
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Altså, jeg har som sagt i sinde, at vi skal tænke mest muligt ud af boksen i forhold til det.
Selvfølgelig er der et vist tidspres for at løse det, altså frem mod 2028, for skal man i gang med at lave anlæg og andet, kræver det jo en vis planlægningsfase.
Omvendt må man også sige, at det dog også giver os tiden til at kunne tænke klogt i tilstrækkelig grad til at nå rundt og belyse det hele, så der er et beslutningsgrundlag, som også Folketinget bredt kan tage stilling til.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-04:
Det glæder mig.
Men hvis jeg skal forstå det sådan, at ministeren ikke ønsker at lægge det i et naturskønt område og i en folkeskole og på en villavej, som det oprindelig var planlagt, kan jeg så tage det for givet, at ministeren på forhånd afviser at lægge det som med den vestlige løsning, man først havde foreslået, hvor man nærmest lagde det oven i skolen lige efter stationen, hvis man kommer fra København?
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Jeg kan i hvert fald sige, at uanset hvad, er det i hvert fald ikke nogen af de løsninger, som har været bragt i spil i en eller anden form, som kommer til at blive en del af det.
Alle de bekymringer, som har været rejst lokalt, kender man jo godt, og de vil selvfølgelig også blive tænkt ind i det, helt klart.
Og så vender vi tilbage til forligskredsen eller til transportordførerne, når undersøgelsen er færdig, og fremlægger de konklusioner, der er på det tidspunkt.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-04:
Det glæder mig, at ministeren har sendt det over til Folketinget på nuværende tidspunkt, men når ministeren siger, at man vil undersøge nogle ikke allerede undersøgte muligheder, kan ministeren så komme ind på, hvad ministeren sådan umiddelbart forestiller sig?
Indtil videre har man jo undersøgt både en østlig og en vestlig løsning, og det er jo lidt svært at forestille sig, at man går mod nord eller mod syd, så hvad er det så for nogle alternative løsninger, ministeren tænker på?
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Tak for spørgsmålet.
Ja, så hemmeligt er det jo heller ikke, for kommissoriet for den udregning er sådan set sendt over til Transportudvalget – den udregning, som der er for at få en forbedret løsning for trafikafviklingen på jernbanen ved Ringsted.
En forbedret løsning er nemlig central for togtrafikken i det hele taget, og det gælder dels i forhold til at sikre, at der er en tilstrækkelig kapacitet til togtrafikken via Femernforbindelsen, når den forventeligt åbner i 2028, dels muligheden for at få den fulde udbytte af den nye bane mellem København og Ringsted og sidst, men ikke mindst, at man får skabt mere robusthed i togtrafikken på Sjælland.
Den undersøgelse, som igangsættes, skal tilvejebringe det bedst mulige beslutningsgrundlag for en løsning ved Ringsted, og, som det også fremgår af kommissoriet, skal man altså tænke ud over de løsninger, som hidtil har været kendt, og som jo har vakt en masse debat.
Og det er også sådan, at når beslutningsgrundlaget foreligger, ser jeg selvfølgelig frem til at drøfte det med alle Folketingets partier.
Hvis man kigger historisk på, hvad der er sket i årene 2016, 2017 og 2018 eksempelvis, så kan man se, at det samlede tilskud, der er givet i 2016, er 229,9 mio. kr., og at det, som regionerne har brugt til privatbanerne, er 182,6 mio. kr.
Zenia Stampe (RV), 2019-12-04:
Jeg tror, at det, der er tilfældet, er, at der er sat nogle penge af primært til indkøb af materiel, og dem har man måske så brugt lidt færre af, end der var afsat.
Men nu står man over for en helt anden type opgave, for det er jo klart dyrere at renovere sporene på en hel strækning end at gå ud og købe noget nyt materiel, og det er de her tal jo slet ikke opdateret i forhold til.
Derfor vil jeg spørge, om regeringen vil tage initiativ til at se på det her investeringstilskud og opdatere tilskuddet i forhold til en ny, opdateret, revideret vurdering af det reelle investeringsbehov på de her baner, hvor det jo ikke mindst er sporrenoveringen, der er relevant.
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Hvordan man præcis skal tolke aftalen mellem regeringen, staten og regionerne, er sådan set ikke en del af mit resort.
Det er noget, der vedrører dels Finansministeriet, dels Social- og Indenrigsministeriet.
Derfor skal jeg henvise til de pågældende ministre for en udlægning af den konkrete aftaletekst.
Zenia Stampe (RV), 2019-12-04:
Tak for det svar, som jo stadig væk var lidt udenomssnak, men stadig væk bedre synes jeg end det svar, som min konservative kollega fik for nogle uger siden, da hun også spurgte til Østbanen.
For der forstod jeg ministeren sådan, at det hverken var en statslig opgave eller en opgave, der henhørte under hans ressort.
Der er jeg rigtig glad for at der nu er en konstruktiv dialog.
Når jeg stillede spørgsmålet, som jeg har gjort det, er det, fordi det er en ret kryptisk formulering, der ligger i økonomiaftalen mellem regeringen og regionerne.
Derfor kunne jeg jo godt tænke mig at få regeringen lidt mere på banen for at få et mere klart svar på, om lokalbanerne er en opgave, hvor regeringen mener at der er brug for hjælp fra staten for at løse de udfordringer, der findes nu, og om det så er en opgave, man vil løfte ind i de kommende infrastrukturforhandlinger.
Jeg hørte ministeren sådan berøre det.
Men kan man komme det nærmere?
Er det en opgave, hvor regeringen synes at staten skal spille en rolle for at hjælpe regionerne, og er det en opgave, der vil blive løftet ind i de her forhandlinger?