runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-19:
Det svækker sådan set alle parter.
Det er ærgerligt.
Jeg vil godt prøve at begrunde, hvorfor det ikke bare lige er et spørgsmål om at fjerne halvanden linje.
Hvis man nu tager udgangspunkt i, hvad der bliver spurgt om – hvad forespørgslen hedder – så vil man kunne se, at man bliver nødt til at bruge den tekst, som der nu er et bredt flertal, der står bag, for hvad er det, der spørges om?
Der står som det første punkt: Hvad er regeringens holdning til benægtelsen af folkedrabet på armenierne i 1915-1923?
Dermed er man på vej over i besvarelsen af den anden halvdel af forespørgselsteksten, nemlig: Vil regeringen i lighed med den tyske forbundsstat og Europa-Parlamentet anerkende folkedrabet?
Den del bliver man jo også nødt til at svare på, ellers er eksamenen ikke bestået, kan man sige.
Den kommer så i den sidste del af forslaget til vedtagelse, hvor der bliver sagt: »Folketinget fastholder dermed sin parlamentariske tradition for ikke at udstede domme over historiske begivenheder.
Altså, hvis man sammenholder det, jeg lige sagde til sidst inden den sidste sætning, nemlig uden hermed at forholde sig til anvendelsen af denne benævnelse, med, at Folketinget fastholder dermed sin parlamentariske tradition for ikke at udstede domme over historiske begivenheder, så er der svaret på forespørgslen.
Men det er der ikke, hvis man ønsker at fastholde den linje, som bl.a. Alternativet har lagt op til, og derfor håber jeg, at Alternativet når at besinde sig, og det kan man jo så i hvert fald gøre ved, som det blev sagt af formanden, at droppe det ene forslag til vedtagelse og stemme for det, som et bredt flertal i Folketinget har lagt op til.
Det håber jeg vil blive konsekvensen.
Jeg respekterer fuldt ud enkeltindividers udlægning af historien, forskernes udlægning af historien, historikernes udlægning af, hvad der er sket, og så har vi en regering og et Folketing, som erklærer og anerkender, at vi ikke udsteder historiske domme.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-01-19:
Der er jo tidligere regeringer, der lige præcis har besluttet, at man aktivt skal bekæmpe benægtelse af folkedrab ved at indstifte en Auschwitzdag, der selvfølgelig fokuserer på folkedrab på jøderne, men jo også på andre folkedrab.
Så vi har da en rig tradition for, at man politisk tager stilling til folkedrab.
Alt andet er jo fuldstændig absurd, og det tror jeg også fremstår klart efter debatten i dag.
Ærlig talt, hr. udenrigsminister, hr. Naser Khader sagde det jo klart: Hvorfor alle de her floskler?
Hvorfor ikke bare samle Folketinget?
Det kan udenrigsministeren tydeligvis beslutte.
De Radikale har sagt, at de vil være med til at acceptere et kompromis.
De Konservative har sagt, at de sagtens ville kunne leve fint med et kompromis.
Så hvorfor egentlig ikke bare samle hele Folketinget, når nu udenrigsministeren har muligheden for det ved at samle sig om det kompromisforslag, som vi fra Enhedslisten og Alternativets side i de seneste dage har haft fremlagt for regeringen, og som ligger klart til skue for Folketinget og offentligheden her i dag?
René Gade (ALT), 2017-01-19:
Helt kort vil jeg bare igen understrege, at man fra Enhedslistens og Alternativets side har strakt sig meget langt.
Vi ville noget helt andet end det, vi står med i dag.
Jeg ved faktisk ikke, hvordan det fungerer her i Folketinget, altså om vi godt kunne gå tilbage og så vælge det oprindelige forslag til vedtagelse i stedet for, når vi nu fandt ud af, at der ikke var flertal.
Men det har jeg ikke i sinde, og det tror jeg heller ikke Enhedslisten har i sinde.
Altså, vi vil godt stå fast her, for vi har forsøgt at lave noget samlet.
Det kan være, at ordføreren kan hjælpe mig med at se, hvor det er, man er kommet os i møde, for jeg kan ikke se det nogen steder.
Teksten er nærmest ikke blevet rokket en tøddel fra de andres side, sådan som jeg ser det.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-01-19:
Det har jeg jo også, som tydeliggjort gentagne gange efterhånden.
På forsiden om Armenien står der direkte: »For 100 år siden blev armeniere udsat for folkedrab ...«
Altså, jeg ved snart ikke, hvor præcist man ønsker at forskerne skal have frirum i forhold til at komme ud med de her oplysninger.
De er her allerede.
Så det, hr. Nikolaj Villumsen prøver på, er at sparke en åben dør ind eller at lave om på den årelange tradition, vi har i det danske Folketing, altså så vi lige pludselig skulle begynde at blive amatørhistorikere og så sidde i det her parlament og komme ud med den ene resolution efter den anden om historien.
Det har vi aldrig gjort før.
Så helt ærligt, vil jeg spørge hr. Nikolaj Villumsen, hvad er det, Enhedslisten ønsker?
Vi har den frie forskning, vi har muligheden for at informere om folkedrabet.
Og det er jo reelt det, som Enhedslisten burde ønske, når det kommer til stykket.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-01-19:
Jeg synes egentlig bare, at det, at vi alle sammen godt ved, at det var et folkedrab – det står jo klokkeklart på den hjemmeside, og der er ingen historikere ved deres fulde fem, der benægter det – egentlig bare gør det endnu mere absurd, at vi skal putte en masse floskler ind i de forslag til vedtagelse, som vi har.
Nick Hækkerup (S), 2017-01-19:
Tak for det.
Hvad er det for nogle floskler, der er i forslaget til vedtagelse?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-01-19:
Folketinget fastholder dermed sin parlamentariske tradition for ikke at udstede domme over historiske begivenheder.
« Det er flosklerne. For som jeg har været inde på før, er der masser af politiske beslutninger om historiske ting, der sker.
Der er ingen grund til aktivt at afskrive sig muligheden for at benævne det som et folkedrab.
Vi ville kunne samles bredt om det, alle partier i Folketinget, hvis man bare satte et punktum inden det, jeg lige læste op.
Nick Hækkerup (S), 2017-01-19:
Så det, der før var floskler, er altså ikke floskler, men en floskel?
Så flertal er blevet til ental bare ved det her spørgsmål?
Det er jo ikke en floskel, det er en uenighed.
Og det er der altså forskel på.
Det her er en uenighed om, hvorvidt vi skal fastholde den parlamentariske tradition, vi har, eller ej.
Jeg har respekt for, at Enhedslisten og Alternativet siger: Den tradition vil vi opgive.
Altså, det er man jo i sin gode ret til.
Men at beskylde os andre for at komme med floskler, fordi vi siger, at vi vil fastholde den tradition, er simpelt hen efter min bedste overbevisning ikke en rimelig måde at argumentere på.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-01-19:
Jamen jeg er faktisk glad for det indlæg fra hr. Nick Hækkerup.
For tidligere, da hr. Nick Hækkerup stillede spørgsmål til hr. René Gade, lød det fra Socialdemokratiets side, som om der ingen forskel var på vores to forslag til vedtagelse.
Nu anerkender hr. Nick Hækkerup, at der er en uenighed her, og det er helt rigtigt.
Der er en uenighed om, om man skal skrive det, jeg lige stod og læste op, for det er det, der adskiller os.
Men hvis man tog det væk, hvis man fra flertallets side lod være med at insistere på, at det skulle med – og det kan jeg høre at De Konservative og De Radikale mener, og det er også mit klare indtryk, at SF mener det – så ville vi alle sammen kunne mødes.
Så hvorfor insistere på at skrive noget, som splitter os?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-19:
Tak for det.
Også tak til forslagsstillerne for beslutningsforslaget.
Det er naturligvis vigtigt, at eldrevne varebiler kan konkurrere med konventionelle benzindrevne eller dieseldrevne varebiler.
Derfor synes regeringen også, at forslaget er ganske interessant.
Det er dog sådan, at en lang række af de danske kørekortregler er fastsat på baggrund af EU-regulering, bl.a. tredje kørekortdirektiv.
Ifølge direktivet må et køretøj til almindelig bil have en totalmasse på op til 3.500 kg uden at være tilkoblet en trailer, og de danske regler er formuleret i lyset af dette.
Derfor er det Transport-, Bygnings- og Boligministeriets opfattelse, at det vil være direktivstridigt at gennemføre en ændring i kørekortbekendtgørelsen, der betyder, at indehavere af kørekort til almindelig bil kan få lov til at køre med et eldrevet køretøj, der har en totalmasse på op til 4.250 kg.
Der er dog mulighed for, at Kommissionen kan give tilladelse til, at medlemsstater undtager særlige typer af motorkøretøjer fra de krav, der gælder for de forskellige kørekortkategorier.
Sådan en tilladelse har Tyskland fået i december 2014, og det er på baggrund af denne tilladelse, at de tyske myndigheder i 2015 har ændret deres kørekortregler.
Tilladelsen er givet for en 5-årig periode, og den er bl.a. betinget af, at kørekortindehaverne som minimum har haft 5 timers kørselsundervisning i en elbil, der vejer op til 4.250 kg.
Indholdet af kørselsundervisningen er udarbejdet i samarbejde mellem de tyske myndigheder og Kommissionen.
Derudover skal Tyskland senest den 31. december 2018 rapportere til Kommissionen om tilladelsens påvirkning af bl.a. færdselssikkerheden og miljøet.
Det vil kræve en lignende tilladelse fra Kommissionen, hvis de danske kørekortregler skal ændres.
Vi kan naturligvis ligesom tyskerne bede om at få sådan en tilladelse, men så skal man huske på, at en tilladelse med stor sandsynlighed vil blive givet for en tidsbegrænset periode og ud fra en ramme, som er nærmere bestemt af Kommissionen.
Og da Tyskland i forvejen er i gang med at gennemføre et tilsvarende forsøg, som skal evalueres i 2018, er det regeringens opfattelse, at man bør afvente de tyske resultater, før vi eventuelt selv igangsætter en identisk ordning med Kommissionens tilladelse.
Regeringen er altså fortsat åben for at se på, om kørekortreglerne for eldrevne varebiler kan reguleres på en mere hensigtsmæssig måde, der gavner miljøet og ikke sætter færdselssikkerheden over styr, men jeg mener som sagt, at vi først skal kigge på dette, når vi har indhentet de relevante tal fra den tyske evaluering i slutningen af 2018 og kan træffe beslutning på et mere oplyst grundlag.
Tak for ordet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-01-19:
Jeg er lidt forundret, for normalt kender jeg faktisk hr. Nikolaj Villumsen som en person, der godt kan følge med – og det var faktisk ment rosende.
Men i den her debat har hr. Nikolaj Villumsen åbenbart overhovedet ikke fulgt med, for han bliver ved med at bringe den her Auschwitzdag op, igen og igen og en gang til.
Det virker, som om hr. Nikolaj Villumsen ikke vil høre fakta, for Auschwitzdagen er jo navnet på et tema, hvor man både skal mindes og højtideligholde holocaust og andre folkedrab.
Nu er jeg lige gået ind på www.folkedrab.dk, som er den fuldstændig officielle hjemmeside for det her, og der er massive artikler om Armenien, hvor der på alle artiklerne også står: folkedrab.
Så det vil sige, at man har åbnet op for, at historikerne, som skriver de her artikler, altså kan lægge deres viden frem.
Og som hr. Henrik Dahl jo har tydeliggjort over for hr. Nikolaj Villumsen, har der ikke tidligere været politiske beslutninger her om det ene eller andet i forhold til resolutioner, men det, man derimod har gjort, er at åbne op for, at forskerne, historikerne kan komme frem med deres viden, og det kan de i dag på www.folkedrab.dk.
Så skal vi nu ikke stoppe med de her meget højtflyvende ord om, at vi skulle være svage over for Erdogan og andre, og så komme hen til fakta, og fakta er altså, at man allerede kan læse meget på www.folkedrab.dk om det her.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-01-19:
Den har ligget totalt fast, og det har jo også været med til bl.a. at holde Tyrkiet væk fra et fuldt levedygtigt demokrati, for det er klart, at når man indfører et forbud mod at nævne noget så relevant som drabet på 1,5 millioner mennesker inden for det territorie, som i dag er Tyrkiet, så gør det det jo meget svært at have en forsoning, have en demokratisk udvikling, og det er derfor, at det her spørgsmål er drønhamrende højaktuelt.
Søren Espersen (DF), 2017-01-19:
Jeg ved ikke, om det er lykkedes mig at komme med flere floskler end Enhedslistens ordfører.
Men hvis jeg er, synes jeg, det er ret godt gået, for der er godt nok kommet meget fra den side i dagens løb.
Hvorfor henviser Enhedslistens ordfører til Tyskland, når man bruger et eksempel på det her – et land, hvor det er kriminelt at benægte holocaust?
Er det sådan nogle tilstande, man fra Enhedslistens side synes vi også skal have i Danmark?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-01-19:
Jeg synes på ingen måde, jeg er kommet med floskler, men jeg undrer mig lidt over den stråmand, som hr. Søren Espersen lige pludselig bringer ind i rummet.
Der er ingen, der har foreslået, at det skulle være forbudt at benægte noget som helst, tværtimod.
Det, som vi fra Enhedslisten og Alternativets side har fremsat, er lige præcis et forslag, der gør op med det tyrkiske forbud mod at nævne folkedrabet, altså et aktivt forsvar for ytringsfriheden.
Men jeg synes, hr. Søren Espersen skal bruge de næste dage til at drøfte med sin folketingsgruppe, om man skal bruge de her diplomatiske floskler i sådan et forslag til vedtagelse, og snakke med Dansk Folkepartis bagland – medlemmer, vælgere og valgkredsen i Kalundborg – om, om det virkelig er sådan, at man skal sætte alle kræfter ind, ydmyge sig selv og vise manglende mod og muligvis ligefrem fejhed for at imødekomme ønskerne fra den islamistiske tyrkiske præsident Erdogan.
Søren Espersen (DF), 2017-01-19:
Jamen det kan godt ske, at jeg lige ringer til min kredsformand i Kalundborg.
Det gør jeg i øvrigt tit, det sker der ikke noget ved.
Det vil jeg også gerne gøre i det her tilfælde, og jeg skal nok meddele resultatet til Enhedslistens ordfører senere.
Jo, Tyskland er et godt eksempel, for det er et eksempel på et parlament, som afsiger historiske domme og derfor ikke accepterer den frie forskning.
Tyskland er et glimrende eksempel på det, Tyrkiet gør, så jeg kan ikke forstå, hvorfor det pludselig skal kaldes en stråmand.
Det er da et fantastisk eksempel på en situation, vi ikke vil have, for i vores parlament afsiger vi ikke historiske domme.
Vi overlader det til historiske videnskabsmænd at komme med deres vurdering – som så måske om 20 år bliver en anden, som om 40 år bliver en anden.
Det er selve videnskabens idé, og jeg kan ikke forstå, at Enhedslisten ikke kan se den sammenhæng.
Er det tyske tilstande, vi skal have nu?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-01-19:
Altså, hr. Søren Espersen sad i Folketinget, da VK-regeringen indstiftede en Auschwitzdag.
Vi har haft debatten før i dag, jeg har rejst spørgsmålet mange gange.
Det kan selvfølgelig være, hr. Søren Espersen har fortrudt, at den skulle indstiftes.
Det kan jeg ikke forestille mig.
Situationen er jo den, at det, der nu sker, er, at man ender i en situation, hvor man af hensyn til den tyrkiske præsident Erdogan lader være med at stå klart fast på en kritik, men bruger en masse floskler.
Jeg synes, hr. Søren Espersen skal ringe til kredsformanden i Kalundborg, og jeg synes da, at medlemmer af Dansk Folkeparti, der følger den her debat, bør overveje med sig selv, om det virkelig skal være Dansk Folkepartis politik den 26. januar.
Henrik Dahl (LA), 2017-01-19:
Jeg vil gerne bede ordføreren om at nævne tre tilfælde, hvor det danske Folketing har fastslået, hvad der er den historiske sandhed.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-01-19:
Det er et godt trick til enhver paneldebat, men som det er kommet frem her, er der jo masser af eksempler i den debat, der har været, på, at man politisk har taget stilling fra regeringers, fra politikeres side til konkrete historiske begivenheder, har forholdt sig til fakta.
Der har været Anders Fogh Rasmussens kritik af samarbejdspolitikken.
Jeg er meget enig i den kritik.
Der har været diskussionen i forhold til eksempelvis undskyldningen for, at Danmark udleverede jøder til Nazityskland under anden verdenskrig.
Det var også Anders Fogh Rasmussen.
Der har været indstiftelsen af Auschwitzdagen, som også skete under Anders Fogh Rasmussens regering.
Det er jo det, som Tyrkiet aktivt gør, men der er jo ikke andre end Tyrkiet, der gør det.
Der er ikke andre end Tyrkiet, der er i tvivl om, at det er fakta.
Henrik Dahl (LA), 2017-01-19:
Det er et andet spørgsmål.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-19:
Jeg er lidt mere i tvivl om, om der er mange selvstændige, der ville benytte sig af den her ordning, enten ved selv at komme på køreskole en gang til for at få de nødvendige 5 timer eller ved at sende en medarbejder på køreskole.
Der er det bare
jeg må sige, at hvis det er et eller andet sted mellem nul og fem eller nul og ti biler, det handler om, så er der meget lidt læring at hente ud af det, og så er det bare meget omstændeligt, når man i stedet bare kunne afvente den tyske forsøgsordning og drage lære af den.
Christian Poll (ALT), 2017-01-19:
Okay, så det vil sige, at hvis der er tale om et anlæg, altså et teknisk anlæg, som bare ligger tæt ved kysten, så mener ministeren godt, at det kunne komme på listen over den type anlæg, men ikke anlæg, som ligger på en skrå strandbred, hvor man så bare forsøger at hjælpe lidt på kystdynamikken ved hjælp af nogle barrierer af en slags.
Er det rigtigt forstået?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Tak for det spørgsmål.
Jeg kan kun opfordre ordføreren til at gå ind og gense det ganske udmærkede samråd, som vi har haft, og som var indkaldt af bl.a. fru Pia Olsen Dyhr, hvor vi havde en meget, meget nøje gennemgang af, hvordan en strand, eventuelt med faciliteter, kan opfattes både som en strand, men samtidig også som et ophugningssted.
Og det handler bl.a. om, hvilken bund der er i de faciliteter, der så ophugges, i relation til det strandanlæg, der måtte være.
Men jeg tror, det er rigtigt forstået af ordføreren, at hvis man blot tænker sig, at det er en strand med en fin sandbred, hvor der skyller vand ind over, som vi kender det fra mange af vores strande, så ikke det er hensigtsmæssigt og ej heller tilrådeligt at ophugge skibe der, altså på en ganske almindelig bar strand.
Christian Poll (ALT), 2017-01-19:
Tak for det.
Det er jo sådan, at mange skibe i dag ophugges på strande, og det kan i mine øjne aldrig blive sikkert og miljømæssigt forsvarligt at gøre det.
Men ministeren fik sagt noget i retning af, at hvis bare der er et fast underlag eller et sikkert underlag, er det forsvarligt.
Og jeg har lige prøvet at slå op på Wikipedia – ikke fordi det altid er sandt, hvad der står der – men der står, at en strand er den yderste del af kysten, der støder op mod havet og til dels beskylles af dette.
Og det er jo også sådan, jeg opfatter en strand.
En strand er jo et sted, hvor vandet skyller ind og ud, og som ofte er under store forandringer.
Jeg forestiller mig ikke, at man på en strand kan få sådan et sikkert underlag, som gør, at man vil kunne sige, at det her nu er et sted, hvor man forsvarligt kan ophugge skibe.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Tak for det.
Det er et mere vanskeligt spørgsmål at svare på end som så, og jeg vil gerne svare skriftligt på det for ikke at mislede fru Pia Adelsteen.
For det afhænger lidt af, hvor et skib befinder sig osv. osv., og det var også noget af det, vi talte om i samrådet.
Der er forskellige komplekse problemstillinger i forbindelse med, hvor et skib er, i forhold til ophugning, i forhold til intention, i forhold til hvad man kan sige om den givne situation, og det er også det, der har vakt opmærksomhed om den nationale sag.
Så jeg vil rigtig gerne sende et skriftligt svar på det, for at fru Pia Adelsteen får det i rette sammenhæng.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-19:
Det er blot et enkelt spørgsmål.
For nu har vi både en EU-forordning, og der er, hvad kan man sige, en global konvention.
Hvad er så gældende for skibe med et dansk flag?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Jeg skal efter opfordring fra ordføreren prøve at stramme mig an og klart tilkendegive endnu en gang, at de regler, der er, skal overholdes: Man har hverken mere eller mindre moralsk ansvar andet end at overholde reglerne.
Men det er klart, at hvis man ser eksempler på, at der bliver handlet i strid med intentionen, så er det jo noget, der påkalder sig opmærksomhed, og det har vi jo også set i flere sager.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-19:
Jeg tror måske, ministeren kan komme det lidt nærmere, hvis ministeren anstrenger sig.
Hvad er ministerens holdning til, at virksomheder udflager skibe lige inden ophugning og på den måde omgår de regler, som ministeren taler varmt for fra Folketingets talerstol, hvis rederier omgår Hongkongkonventionen, eller hvis rederier ved udflagning omgår de europæiske regler på området?
Er det i orden?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Jeg mener, at vi grundlæggende set har et internationalt regelsæt, som skibsredere skal forholde sig til.
Men der er et internationalt regelsæt for det.
Med hensyn til hele forholdet omkring udflagning har vi jo nogle europæiske erfaringer, som vi drøfter med hinanden, når vi f.eks. har sager som den, vi har set, hvor den britiske regering, som jeg har henvendt mig til, pludselig står i en situation, hvor der er forhold, som på overfladen ikke synes at være efter bogen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-01-19:
Ministeren påpegede jo, synes jeg, meget præcist og rigtigt, at det her er en global industri, og at det derfor er afgørende, at man laver globale regler.
Det er så dem, vi forsøger at ratificere her med Hongkongkonventionen, som forhåbentlig inden for en overskuelig fremtid ratificeres og tiltrædes af flere.
Det er også derfor, vi arbejder med ophugningsspørgsmålet i EU-regi.
Det er ikke globalt, men det er dog i et regi, som sikrer, at mange landes værfter og mange landes flåder kommer med.
Ministeren påpegede jo også den udfordring, der ligger i både Hongkongkonventionen og EU's regler, nemlig det forhold, at rederier kan vælge at udflage skibe, lige inden de skal ophugges, og udflage dem til lande, som ikke er dækket af EU's regler, eller til ikkekontraherende parter, den dag Hongkongkonventionen må være blevet tiltrådt af så tilstrækkelig mange, at den gælder.
Kan ministeren mobilisere en politisk holdning til virksomheder, som udflager lige inden skibsophugning og på den måde omgår de regler, som ministeren taler så varmt for her fra Folketingets talerstol?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Det er selvfølgelig også derfor, at vi er optaget af, at konventionen bliver implementeret.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-19:
Det er jo fint, at der kommer den her Hongkongkonvention, men som debatten her også har vist, er der nogle muligheder for, at man kunne have skrappere krav i EU, og at man kunne arbejde videre med, at praksis blev, at flere skibe bliver ophugget på miljøforsvarlig vis arbejdsmiljømæssigt, og hvad angår det øvrige miljø, end hvis det sker i lande, hvor vi har en noget mindre kontrol med tingene.
Ser ministeren ikke nogen muligheder for, at vi kunne opprioritere det EU-spor?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Tak for det.
Jeg synes faktisk, det er rørende at mærke den EU-entusiasme, som Enhedslistens ordfører lægger til grund for sit spørgsmål.
Jeg er meget enig i, at EU er en fantastisk løftestang i nogle af de her forhold, og det er jo også derfor, at vi med skibsophugningsforordningen i EU har nogle områder, hvor der er strammere regler.
Der er også hele vores liste og den godkendelse, som Kommissionen har ansvaret for.
Men jeg ser det køre i EU-sporet i den måde, vi gør det på i dag i EU, og så ser jeg det i forhold til at få implementeret Hongkongkonventionen.
Og det, som også Liberal Alliances ordfører sagde, skal jeg gerne prale lidt af på Danmarks vegne.
Der ligger nogle meget klare definitioner, også jævnfør EU's arbejde, på, hvad der kan klassificeres som et anlæg.
Det er hele den diskussion, man har om beaching, og det er en meget, meget kompleks problemstilling, hvor der er nogle helt klare retningslinjer for, hvordan man kan gøre det her.
Så ordføreren kan trygt regne med, at det ikke er, som man forestiller sig, altså en bountystrand, hvor et skib trækkes op og så hugges op, og så er alt godt.
Der har været adskillige dokumentarudsendelser og avisartikler, der har afdækket, at forholdene har været langt fra tilstrækkelige.
Det er også derfor, at det her globalt set er vigtigt at løse sammen, så vi ikke deponerer et problem på strande uden nogen som helst former for anlæg, så vi sikrer, at der kommer ens regler, og så vi sikrer, at flest mulige skibe ophugges ordentligt.