Mona Juul (KF), 2022-05-17:
Tak for ordet.
Jeg er lidt skuffet.
Jeg havde sådan håbet, at udbudsloven nu langt om længe ville blive optimeret.
Det mener jeg ikke er tilfældet hele vejen rundt.
Måske er det, fordi forslaget har sådan en grundlæggende forkert tilgang til optimering – det er forbudt, og der er strenge regler og mere straf.
Det kan være meget godt, men man kunne også køre den positive vinkel, hvor vi snakker om at skabe mere innovation og få mere for pengene.
Det er en tankegang, der rykker mere.
Måske er det præcis derfor, at tilretningen af loven er lidt skuffende, altså at regeringen ikke nødvendigvis har lyttet og ikke har valgt at tage flere af de forbedringsforslag med, som alle interessenter i fællesskab ellers er kommet med input til.
Vi taler om ordregiver- såvel som tilbudsgiversiden.
Vi taler om fælles forslag til input fra Dansk Erhverv, Dansk Industri, DI Byggeri, SMVdanmark, IKA – foreningen af offentlige indkøbere, Forsvarsministeriets Materiel- og Indkøbsstyrelse, Danske Regioner, KL og SKI.
Jeg kan godt se, at der er blevet lyttet lidt.
Jeg har nemlig valgt at begrænse mig til tre områder, der hverken må, kan eller bør overhøres.
Det første punkt, jeg vil bringe op, er krav om oplæring.
Konservative støtter naturligvis og bestemt en aktiv lærlinge- og elevpolitik, men det er næppe det mest effektive at regulere via en udbudslov.
Det er også sådan, at jeg lytter mig til, at der er usikkerhed om effekterne af lovforslaget, hvor der indføres et nyt forslag til krav til personer under oplæring.
Det samme har KL også udtrykt bekymring om.
Den politiske ambition er at sikre flere lærlinge på offentlige projekter, men her tales også om personer under oplæring.
Har der været dialog med arbejdsmarkedets parter om det?
Hvordan forestiller ministeren sig at afgrænsningen under oplæring skal ske?
Regulering sker endda på bekendtgørelsesniveau, men bekendtgørelsen er ikke udsendt til høringsparterne.
Hvordan sikrer ministeren, at bekendtgørelsen imødekommer de mange bekymringer?
Vildt nok er det jo også, at ændringen skal træde i kraft meget snart.
Både ordregivere og tilbudsgivere problematiserer i deres høringssvar en markant øget bureaukratisering, og at der ikke er klarhed over bekendtgørelsens indhold.
Det er måske også lidt vanskeligt at se for sig, at hele Udbudsdanmark skal være klar til at indfri nogle nye krav på meget få uger.
Konservative støtter bestemt, at det skal være lettere og mindre byrdefuldt at udbyde og byde på offentlige opgaver.
Det er dog afgørende, at arbejdet baseres på fri og åben konkurrence med afsæt i markedets eksisterende løsninger.
Men her foreslår man, at der udarbejdes én bestemt elektronisk løsning til frigivelse af tilbud, som ordregivere i udgangspunktet bliver forpligtet til at bruge.
Men det er uklart, hvordan forslaget forventes realiseret.
Tager det f.eks. udgangspunkt i de relevante systemer og løsninger, som allerede er i anvendelse i dag på markedet blandt ordregivere og tilbudsgivere, eller er vi igen ude i noget insourcing?
Hvordan kan forslaget overleve, når ingen af landets største erhvervsorganisationer ønsker det foreslåede elektroniske udbudssystem, som man ikke mener vil øge SMV'ernes mulighed for at deltage i udbud.
Og sluttelig vil jeg spørge: Hvorfor skal det her system være obligatorisk for ordregivere at bruge, når regionerne som værende betydelige ordregivere tydeligt har udtrykt, at de ikke ønsker at benytte et andet elektronisk udbudssystem end det, der anvendes i dag?
Det tredje område, jeg vil bringe op, er den obligatoriske udelukkelse af virksomheder.
Det vil jeg, fordi lovforslaget indebærer, at udelukkelse på baggrund af ordregivers tvivl om tilbudsgivers integritet gøres obligatorisk.
Det betyder, at alle ordregivere skal udelukke tilbudsgivere, hvis ordregiveren mener, at tilbudsgiveren i forbindelse med sit erhverv har begået alvorlige forsømmelser, der sår tvivl om virksomhedens integritet.
Virksomhedens integritet?
Det her rummer alt for uklar praksis og indebærer dermed en væsentlig risiko for virksomheders retssikkerhed.
Det er en uklarhed, som kan få meget store økonomiske konsekvenser, såfremt man bliver udelukket i en årrække fra det offentlige udbud.
Den del har selvfølgelig fået en del kritik fra både den ene og den anden side af bordet.
Hvorfor er det ikke taget af bordet?
Ministeren må ikke ignorere den kritik fra så betydningsfulde ordregivere som erhvervsorganisationer, altså dem, der bruger loven.
Jeg har altid troet, at de mest væsentlige principper, som udbudsloven er bygget på, er at sikre ligebehandling, gennemsigtighed og proportionalitet.
Her er der pludselig tale om ordregiveres skøn.
Det vil jeg gerne problematisere, og det har jeg mange flere spørgsmål om.
Men tiden går.
Det, jeg vil slutte med at sige, er, at jeg virkelig håber, at ministeren ikke bare læner sig tilbage på sit flertal for aftalen, der ligger til grund for lovforslaget.
Jeg håber, at ministeren vil gentænke det, og jeg håber, at ministeren vil aflevere nogle svar, som gør, at jeg også kan blive mere positiv.