runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2022-06-07:
Først og fremmest synes jeg, det er vigtigt at gentage, også for dem, der måtte følge med og har en interesse i faget her, men ikke arbejder der nu, at vi jo tidligere har nedsat adgangskravet til meritpædagoguddannelsen for simpelt hen at gøre det nemmere at komme til at tage den, ligesom vi laver de her forsøg med sporskiftemodellen, der nu bliver tilgængelig flere steder i landet, og man vil forhåbentlig i de landsdele, hvor den ikke har været før, da oftere opleve den situation, som fru Lotte Rod beskriver, at der i institutionerne er nogle uddannede medarbejdere, jo enten pædagoger eller pædagogiske assistenter, og nogle, som er i gang med at løfte deres faglighed eller i det hele taget at blive uddannet til pædagog via nogle af de her muligheder.
Vi har som sagt taget nogle initiativer nu.
Skulle der være andre regler eller barrierer, som forhindrer brugen af meritpædagoguddannelsen, vil jeg gerne være med til at se på, om vi kan gøre endnu mere.
Vi må ikke gå på kompromis med uddannelsens kvalitet, og derfor er der også nogle grænser for, hvor meget man kan slække på adgangskravene til de her andre veje ind i pædagogfaget.
Endelig er det selvfølgelig også en lokal opgave.
Hvis man gerne vil sikre en høj kvalitet i sin kommunes daginstitutioner, er det noget, man må lægge vægt på og prioritere, og der findes flere gode kommunale eksempler på, at man siger: Her hos os skal vi have unge, der arbejder som medhjælpere, og de skal uddannes, og vi vil gerne beholde dem, men vi vil hjælpe dem til uddannelsen.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-06-07:
Tak for det.
Noget af det, som jeg også hørte ministeren henvise til i sin tale, er jo, at der har været nogle bestemte kritikpunkter af den nuværende pædagoguddannelse og helt klare anbefalinger til, hvordan vi kan gøre det bedre.
Og når vi ser på de store fald år for år i antallet af unge mennesker – de behøver såmænd ikke kun at være unge, men nye studerende – der ønsker at læse videre til pædagog, ser det faktisk mere og mere skræmmende ud.
Som også fru Lotte Rod sagde lige før, får vi behov for endnu flere pædagoger fremadrettet set, og jeg anser pædagoguddannelsen som en af nøglerne til netop at skabe flere pædagoger og måske også nogle pædagoger, der er lidt mere robuste til det arbejdsmarked, der er.
Så det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens refleksioner over, og i virkeligheden er det måske også en stille bøn om, at vi snart kan komme i gang med nogle reelle forhandlinger af det, for der er da godt nok behov for det.
Et andet spørgsmål er måske på et lidt mere overordnet plan, men det er, hvad regeringens plan egentlig er for rekruttering, for jo længere tid vi venter, jo længere tid kommer vi bagud, og jo mere kommer vi til at mangle pædagoger og hænder ude i daginstitutionerne og så mange andre steder.
Så hvad er regeringens plan for rekruttering?
Og den forestiller jeg mig faktisk også skal være tværministeriel.
Det kan være, ministeren kan sige lidt om det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Så er den egentlig ikke længere.
Bare punktum.
Så er der det med, hvordan vi får flere til at blive i faget.
Jeg tror godt, at man kan komme med alle mulige mindre tiltag.
Der ville man altid kunne pege på alle mulige små skruer, man kunne stille på og gøre alt muligt ved.
Jeg er altid lydhør over for det.
Men jeg tror, at det, hvis man rigtig skal gøre noget ved det, handler om at give penge nok.
Det er derfor, at jeg nævner aftalen om minimumsnormeringer, for det største enkeltstående investeringsprojekt, vi har lavet, vel ud over Arnepensionen, i den her regeringsperiode, er altså det om børnene.
Der er den store strukturelle klinge: Hvordan er det, at man får vendt en skude?
Jamen så kan vi jo godt snakke om alle mulige småting, men det, der virkelig flytter noget, er, at pædagogerne har en oplevelse af, at det, når de går på arbejde, er tilfredsstillende, fordi de får brugt deres fag og faktisk kan udfolde deres faglighed, fordi der er tid og rum og plads til det, og så at man ikke skal rende fra Herodes til Pilatus uden at nå noget som helst, altså at det simpelt hen ikke er så hårdt.
For jeg tror, at det bidrager til, at rigtig mange vælger at gå på deltid, for ellers kan man simpelt hen ikke holde til det.
Så hvis vi gerne vil gøre noget ved det, er der én vej, og det er rigtig mange flere penge.
Derfor er et af de resultater, jeg er allermest stolt af i den her valgperiode, at det er lykkedes at få så mange ekstra penge ud til daginstitutionsområdet.
Det har der været brug for.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Tak for talen, og tak for det rigtig fine eksempel med en lokal løsning på, hvordan man faktisk kan få flere til at gå op i tid.
Det får mig til at spørge: Mener Socialdemokratiet, at hver kommune ligesom skal finde på sin egen løsning og sin egen dybe tallerken, eller kunne Socialdemokratiet godt se en idé i, at vi lavede en national plan for rekruttering af pædagoger, som kunne være med til at fremme idéerne til, hvordan man kunne gøre det?
Jesper Petersen (S), 2022-06-07:
Det var en hel række ting, men alle sammen relevante, fra fru Charlotte Broman Mølbæk.
Vejledning og feedback undervejs er nogle af de ting, der også bliver fremhævet, altså at man faktisk får det udbytte af praktikken, man skal have, for at man så siden er klar til at udøve det fag i hverdagen.
Jeg forsøgte at nævne det med de begreber i min tale, men det er nogle af de samme ting, jeg mener, og som jeg har forsøgt at uddybe lidt her nu.
Jeg vil meget gerne videre med det arbejde.
Jeg synes som sagt, at evalueringen giver os et godt grundlag for at vise og sige, hvor det er, vi har behov for at lave nogle forbedringer.
Under inddragelse af relevante organisationer, både kommuner, BUPL og andre, vil vi jo gerne videre med den her proces.
Det er så også sådan, som jeg nævnte i min indledning, at vi jo her mangler finansiering.
Vi har ikke nogen penge liggende til at kunne lave den samme korte vej til en reform eller en forbedring af uddannelsen, som gælder for læreruddannelsen, som der er sat penge af til på sidste års finanslov.
Men jeg hører, at der jo fortsat er en stor interesse for det, og forhåbentlig kan det lykkes.
Højere kvalitet, at gøre uddannelsen mere attraktiv, og at arbejdsforholdene bliver bedre i kraft af bedre normeringer, som børne- og undervisningsministeren var inde på, er nogle af de ting, der skal til for at trække folk til og få dem til at blive i faget.
Gitte Willumsen (KF), 2022-06-07:
Tak, og tak til fru Lotte Rod for at have indkaldt til den her forespørgsel i dag.
Jeg vil sige, at debatten har taget en lidt anden retning, end jeg havde regnet med, da jeg tog hjemmefra.
I dag behandler vi F 34, som handler om, hvad regeringen kan oplyse om materialer i folkeskolen, specifikt om træ, maling og bøger.
Det er en forespørgselsdebat, hvor man med fordel kunne have stillet nogle udvalgsspørgsmål inden for at få afdækket nogle ting.
Hvordan ser det egentlig ud ude i landet på det her område?
Men der er jo ikke rigtig noget baggrundsmateriale i den her form for debatter.
Det betyder, at det kan blive en række synsninger.
Hvad synes vi om træ i folkeskolen – hvor meget skal der til?
Eller hvad synes man om maling, og bliver det nu brugt på den rigtige måde?
Og jeg kan have rigtig mange synsninger om det, fordi jeg for et halvt år siden selv var en del af folkeskolelærerteamet ude i det ganske land og stod og underviste dagligt.
Og jeg kan fortælle, at skoler er uendelig forskellige, så det er nok svært at komme med et entydigt svar.
Først og fremmest tænker vi i Det Konservative Folkeparti, at det helt overordnede er, at der er muligheder for at vælge.
Og vi tænker heller ikke, at det er noget, børne- og undervisningsministeren skal kunne redegøre for, altså hvad man har ude på de lokale skoler.
Alternativt kunne det jo være noget, som kommunalbestyrelsen på en god dag havde en mening om.
Selv har vi nu ikke brugt meget krudt på materialevalg i Silkeborg Byråd, hvor jeg er byrådsmedlem.
Men vi har stor tiltro i Det Konservative Folkeparti til metodefriheden, og det gør jo selvfølgelig, at vi skal give lærerne muligheden for at have et egentligt valg.
Og det har lærerne ikke altid i forhold til de digitale læringsplatforme.
Det bliver dikteret oppefra, hvilke man skal bruge, og når man går ind og kigger på det læringssyn, der ligger til grund for nogle af dem, ville man aldrig have købt den bog, hvis den havde været trykt.
Det kan være en abe, der hopper op og ned med en banan, eller en bold, der bliver kastet op i luften, eller en lagkage, der får et ekstra lys i, når man har lavet et eller andet rigtigt.
Det læringssyn tror jeg for længst er væk i den danske folkeskole ellers.
Vi vil rigtig gerne have, at der er fri mulighed for at bruge forskellige undervisningsmaterialer, og at der er meget tilgængeligt på EMU, så lærerne kan lade sig inspirere og få lavet en spændende og varieret undervisning for eleverne ude i folkeskolen.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-06-07:
Tak for det.
Og tak til Radikale Venstre for at bringe det her tema op, for det er virkelig, virkelig vigtigt.
Vi står og snakker om frihed til skolerne derude, og det er også noget, jeg er helt enig i.
Samtidig kan jeg jo også se, at man, hvis man nu sidder ude i en kommune og skal få budgettet til at holde, kan have en tilbøjelighed til at købe en eller anden stor pakke.
Og så er det den, man har, og så er det den, man må rette ind efter derude, i hvert fald på det digitale område.
Så jeg synes, der er to diskussioner i det her.
Den ene handler om, hvordan vi motiverer til, at man rent faktisk bruger de gode gammeldags bøger og også sikrer, at man i sløjd – jeg ved godt, det ikke hedder sløjd mere, men det hed det engang – madkundskab og de andre fag, hvor man bruger fysiske elementer i undervisningen, rent faktisk har nogle gode materialer der.
Så det gælder på en ene side.
På den anden side vil jeg med hensyn til det digitale sige, at vi selvfølgelig skal bruge det.
Og ministeren henviste selv til coronatiden, hvor et af grebene jo var at give fri adgang til alt, hvad der var på det digitale marked.
For der er jo to ting i det.
Det ene er selvfølgelig, hvordan man motiverer til, at dem, der laver de digitale undervisningsmaterialer, også rent faktisk laver dem godt nok til, at de kan det, de skal kunne, og til, at de kan konkurrere med bøgerne.
Men samtidig ligger der jo også spørgsmålet om, hvordan vi får lavet nogle aftaler.
Jeg hører ministeren lægge op til, at man vil tage kontakt til forlagene i forhold til at se på det.
Jeg ved, det har været diskuteret førhen også, uden at vi sådan egentlig er kommet helt ud over rampen med det.
Men der er egentlig brug for få taget en seriøs diskussion af det, og det ideelle var jo, hvis man kunne komme tilbage til den situation, der var tidligere, hvor man i et lærerkollegium kunne sige: Den her lærebog er den, vi gerne vil bruge på vores skole, og så køber vi den fra det ene forlag, og i morgen finder vi noget andet fra et andet forlag.
Og som den tredje ting laver vi noget selv.
Hvis man kunne kigge på noget af det samme inden for det digitale, så tror jeg faktisk, der kunne være nogle perspektiver i det.
Så man kan sige, at en ting er at give den totale frihed derude, noget andet er jo at sikre, at den frihed ikke bliver brugt til, at man får skåret ned på en måde, så vi får noget undervisning, der ikke virker.
En ting, man kunne foreslå, var en eksperthøring eller noget andet, der kunne bibringe os noget mere viden på det her område og nogle flere tiltag til, hvad vi kunne gøre.
Det kunne jeg godt se nogle muligheder i.
Men ellers må vi jo bare tage debatten, var jeg lige ved at sige, og også skubbe til ministeren, for at der rent faktisk kommer til at ske noget.
Og det vil den her debat forhåbentlig også være med til at gøre.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Til gengæld skal vi være tydeligere om retningen og værdierne og også om, hvad det er for nogle rammer, der skal være, og hvad det er for nogle barrierer, vi skal fjerne, og jeg synes, at hvis der er noget, vi har gjort i den her debat, har det virkelig været at sende et tydeligt signal.
Selv om vi har talt som medlemmer af hvert vores parti, synes jeg jo også, signalet til lærerne derude må være, at det giver et rygstød til dem, som har oplevet en situation, hvor de ikke stod med den valgfrihed, og at vi i hvert fald har været med til at presse på for, at det er den retning, vi ønsker.
Og så glæder jeg mig bare enormt meget til at fortsætte med det, som ministeren rækker hånden ud til her, nemlig at tage næste skridt i fællesskab.
For jeg tror netop, det betyder meget, at der er en mangfoldighed i materialer, i forhold til hvad det er for en kreativitet og virkelyst, der er i skolen.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-06-07:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er stolt af mit fag.
Jeg er stolt af den uddannelse, jeg har taget, og det, som mange af mine tidligere kollegaer også har været igennem.
Men noget af det, som mange af os har savnet, er en reel anerkendelse af den uddannelse, pædagoguddannelsen faktisk er, og hvad den giver og skaber af kompetencer derude.
Ministeren sagde noget om pau'erne.
Jeg synes faktisk, at det giver rigtig god mening, at vi får flere af de pædagogiske assistenter ud i daginstitutionerne.
Men jeg bliver også lidt bekymret for, om ministeren så ser det her, som at nu skal pau'erne, de pædagogiske assistenter, til at erstatte pædagogerne derude.
For det ville jeg synes ville være et skråplan af den anden verden og en gedigen nedgradering af den faglighed, der er nødvendig i forhold til børnene, netop for at skabe den her tryghed og udviklende hverdag, når børnene er i daginstitution i så mange timer.
Så er der den sidste del, nemlig at jeg godt vil høre lidt mere konkret om, hvad ministeren mener vi kan gøre, for at vi kan få flere pædagoger til at blive i faget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Jeg ved ikke, hvor meget andet jeg har at sige til det end tak, og tak for initiativet til debatten.
Jeg synes, det har været en mægtig god debat, og jeg synes, det er et vigtigt emne, og jeg tror, det for rigtig mange mennesker, der ikke er omkring skolen i hverdagen, er gået deres næse forbi, at lærerne er gået fra at have en situation, hvor de selv arbejdede med, hvad det er for materialer, der skal anvendes, og så til en situation, hvor for mange af lærerne siger, at man bliver nødt til at lave platformsundervisning – og man kan næsten høre sukket i deres stemme, når de bruger det ord – og den går ikke.
Det er ikke den vej, vi skal med vores folkeskole, og det er jeg rigtig glad for at vi er enige med hinanden om.
Tak for det.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Tak for det.
Det vigtigste for børn i vuggestuer og børnehaver er samspillet mellem børn og voksne.
Det er vigtigt, at der er personale nok, så det i det hele taget er muligt at være sammen med børnene i små grupper, men det er lige så vigtigt, at personalet er uddannet.
Statsministeren bliver nødt til at reagere på pædagogmanglen ...
Det kræver et økonomisk boost af pædagoguddannelsen og en national plan for rekruttering og fastholdelse af pædagoger«.
Vi står til at mangle 13.700 pædagoger i 2030 bare med de gældende normeringer, og det bliver jo ligesom kun værre, hvis vi faktisk øger kravene til, hvor mange uddannede pædagoger vi gerne vil have.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Tak for talen, og ikke mindst tak for den utrolig fine historie om smedene.
Jeg skal måske starte med at sige, at jeg jo egentlig stillede det her spørgsmål til finansministeren, som så har sendt det videre til jer to.
Hvis I nu kommer og siger, at I ikke kan sige noget om økonomiaftalen, så vil jeg bare sige, at det jo så er et argument for, at næste gang må finansministeren selv møde op.
Så kan jeg bruge taletiden i dag til at spørge ministeren om noget af det, som hun kan svare på.
Jeg er helt med på, at alt det, der koster penge, er finanslovsspørgsmål, og det tager vi selvfølgelig ikke i sådan en runde her.
Men alligevel kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til det, der så ikke koster penge, men som handler om den indflydelse, regeringen har, ved, sammen med kommunerne, at kunne sætte ting i gang, altså ved simpelt hen at engagere sig i ting, samarbejde om ting, udbrede modeller, som ministeren selv taler for.
Så hvad vil regeringen gøre for at fremme de modeller, der allerede findes rundtomkring, og som kan sikre, at flere medhjælpere, som allerede er i institutionerne, uddanner sig til pædagog?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Jeg vil sige, at det ikke havde hjulpet stort at have finansministeren i Folketingssalen, for det er jo sådan set ham, der sidder og forhandler, og ingen af os kan gå ind i, hvad der foregår inde ved et forhandlingsbord, uanset om det er finansministeren, eller om det er min kollega hr. Jesper Petersen og mig.
Så man kan sige, at i forhold til det ville det ikke give nogen mening.
Det ville til gengæld have givet vældig god mening, hvis man havde taget den her debat på den anden side af økonomiaftalen.
Derfor vil mit svar også være, at fordi der forhandles lige nu, og fordi det her er en af de ting, der forhandles om, så er det mægtig vanskeligt for mig at skulle stå og sige noget herfra om, hvad regeringen har tænkt sig at gøre og ikke at gøre i fællesskab med kommunerne.
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Først og fremmest tror jeg ikke, det er et udtryk for, at man ude i det kommunale bagland synes, at hver kommune skal opfinde den dybe tallerken, når man vælger at invitere på KL's børn- og unge-topmøde, hvor der jo er deltagende kommuner fra hele landet.
Der havde man valgt at give scenen til en, som havde en god erfaring, og det tager jeg jo som et udtryk for, at også andre kommuner måske hungrer efter at få en idé til, hvad løsningen kunne være, og om der er gode erfaringer derude.
Der tror jeg måske, vi skal passe en lille smule på med, om det er os, der definerer, hvordan man skal erfaringsudveksle, eller hvornår man skal erfaringsudveksle, eller hvad den gode løsning er.
Til gengæld er det jo åbenlyst, at nogle andre kommuner ville kunne tage ved lære af den erfaring, det resultat, man havde.
Jeg tror så også, at en af nøglerne jo er at sige, og det sagde lederen på det her dagtilbud jo i virkeligheden også om sin personalegruppe var ret vigtigt, at det ikke er all or nothing.
Det var ikke sådan, at alle pædagogerne skulle købe den model, for at nogle af pædagogerne kunne købe den.
Derfor tror jeg også, der vil være behov for, at man lokalt snakker med sin personalegruppe om, hvad det er, man kan gøre.
Men idéerne skal selvfølgelig komme, og derfor synes jeg, det er klogt, at man erfaringsudveksler.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Pædagogerne efterspørger selv en national plan for rekruttering, både for at dele de gode eksempler, men jo også for at kigge på de barrierer, der står i vejen for, at det kan lykkes at rekruttere og fastholde flere pædagoger.
Derfor spørger jeg bare igen: Vil Socialdemokratiet være med til at lave en national plan for rekruttering af pædagoger?
Tak for den gode tale.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-06-07:
Nu er det jo sådan, at de forhandlinger, der foregår lige nu mellem regeringen og kommunerne, kører for sig selv, så vi synes ikke, at der er noget galt med, at teksten omhandler handling; det, der er galt, er den kontekst, det sættes ind i.
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Det håber jeg meget, for jeg synes jo, at alle de andre partier sådan set har skrevet en rigtig fin vedtagelsestekst, der står nogle gode ting i den.
Men jeg er bare bekymret for, at der ikke følger nogen handling med, og at vi så kommer til at stå om nogle år og godt nok har snakket utrolig meget om, at pædagoger er vigtige, men bare ser ind i, at der mangler flere og flere pædagoger.
Gitte Willumsen (KF), 2022-06-07:
Hvis børn skal have en spændende dag i et dagtilbud, kræver det dygtige pædagoger – det er en naturlov – pædagoger, der kan lave bevægelse og leg; pædagoger, der kan give børnene naturoplevelser; og pædagoger, der kan understøtte sproget og det at få opdagelsen af bogen.
Derfor er det vigtigt, at vores dagtilbud er nogle attraktive arbejdspladser – nogle steder, hvor man kan udvikle sig fagligt og se sig selv være, også når dåbsattesten bliver ældre.
Sådan er det desværre ikke for alle pædagoger.
Mange føler, at de har travlt; mange føler, at de ikke slår til.
Sådan skal det selvfølgelig ikke være, når man går på arbejde.
Når vi kommer dertil, tror jeg, at de unge vil vælge pædagoguddannelsen til; når de kan se, at det er et sted, som er spændende og attraktivt, for vi vil alle sammen gerne være noget for andre.
Vi tror også på, at det er vigtigt, at vi får lavet mange veje ind til en pædagoguddannelse, og at der bliver mange typer af pædagoguddannelser, sådan at man hele livet har muligheden for at vælge det spændende job til som pædagog.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-06-07:
Tak for det, formand.
Jeg bliver bekymret af den her debat.
Vi kunne have præcis den samme debat og bruge rigtig mange af de samme ord, hvis vi talte om plejeområdet ude i kommunerne.
Det gør jo ikke, at det ikke er vigtigt at snakke om daginstitutionsområdet og om pædagoger, men vi burde bare gøre det samtidig, for på hele vores velfærdsområde mangler vi og kommer til at mangle flere kloge hænder, flere kloge hoveder – hvad man nu vil kalde det – i de år, der kommer.
Og så bliver jeg rigtig bekymret, når man så her har en diskussion, der baserer sig på nogle minimumsnormeringer, der jo faktisk kræver, at der kommer rigtig meget ekstra personale ind i daginstitutionerne.
Hvor skal det komme fra?
De unge, der skal uddannes til det her, kan jo så ikke bruges andre steder i vores velfærdssystem, og et eller andet sted er vi nødt til at arbejde med at prøve at finde en balance og sige: Hvordan gør vi det her fornuftigt?
Det er også derfor, at vi i Dansk Folkeparti som et modsvar til minimumsnormeringer har sagt, at vi så også må have minimumsnormeringer ude i plejen, så vi ligesom stiller de samme krav til, at der skal være personale.
Så jeg mangler lidt, at vi får den her balance lagt ind, for ellers er jeg jo sådan set enig i, at vi skal have veluddannet personale både det ene og det andet sted.
Vi skal videreuddanne, og vi skal også prøve at finde veje til, at rigtig mange flere kommer på fuld tid.
Det vil i hvert fald kunne hjælpe noget, hvis man kunne finde rum og rammer til det.
Jeg synes også, det er interessant, når man snakker om at sætte kommunerne fri, altså at give dem øgede muligheder, og så samtidig siger, at der på det her område skal være så og så meget personale.
Det er jo ikke frihed, det er jo nogle rammer.
Og det er selvfølgelig ud fra en bekymring om, at man gør det godt nok; men så tænker jeg, at der er andre områder, hvor jeg kunne være bekymret for, om man gør det godt nok.
Så jeg synes, at der er en debat, som vi simpelt hen mangler, og nogle ting, som vi mangler at få taget med ind i det her.
Samtidig kan jeg sagtens bakke op om, at man selvfølgelig skal kigge på uddannelsen og se på, hvordan man kan gøre det bedre.
En vinkel på uddannelse kunne også være at se på de unge med handicap.
Er vi gode nok til at hjælpe dem til rent faktisk at få en uddannelse, hvis de er kvalificeret og har evnerne til det, men bare ikke har ressourcer og evner til at tage uddannelsen på fuld tid?
Så er der rigtig mange af dem, der ikke kommer igennem.
Der ligger rigtig, rigtig mange ressourcer, hvis vi ellers sørgede for, at vores uddannelsessystem kunne håndtere, at man både kunne få længere tid til at tage selve uddannelsen, og at man kunne komme i praktik på, hvad der svarer til flekstid.
Det kan være, det er halv tid, man kan levere, men så skal man stadig væk have til at dække sin forsørgelse, så man kan komme igennem og efterfølgende måske komme ud at bidrage i et fleksjob i en institution eller ude i plejen, så vi får balancen ind igen.