runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Det tror jeg ikke unge mennesker skal gå mere op i, end de allerede gør, men det er jo sådan, vi bor, afhængigt af hvad man tjener.
Jeg synes, at det er det bedste, vi har kunnet finde.
Jeg synes ikke, at vi skal opdele på etnicitet – det må man heller ikke – og jeg synes heller ikke, at vi skal opdele på karakterer.
Så jeg synes, at det er udmærket at få inddelt i nogle grupper på den her måde, så vi får fordelt os rundtomkring, men at man stadig får det, man ønsker, men så der også bliver plads til mange flere af dem på f.eks. Vestegnen, der ikke har fået det, de ønskede, og hvis gymnasier bliver mindre og mindre.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Jeg hørte, at ordføreren i sin tale – i modsætning til nogle af de foregående – gjorde en del ud af forsvarsforbeholdet.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre lidt om, hvor det er, SF forestiller sig, hvis det bliver et ja den 1. juni, at Danmark så skal sende et bidrag af sted til.
Hvor er det præcis, man forestiller sig at vi den 2. juni eller hen over sommeren, hen over året kan se danske fregatter, fly, tropper lige pludselig agere under et EU-mandat, hvis det står til Socialistisk Folkeparti?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Jeg synes, det er en rigtig god idé at lave en eller anden form for tjekliste, eller hvad det kan være, og at Miljøstyrelsen kunne gå ind at kigge på, hvordan man håndterer sådan nogle sager.
Efterfølgende kan vi så diskutere, hvor det så skal finansieres.
Det er jeg med på.
Det er noget, kommunerne som regel ikke kan løfte.
De har over 19.000 jordforureninger i dag, som de allerede skal løfte, og som finansieres via regionen.
Hvordan vi lige skal gøre det, er jeg villig til at diskutere, men det kan godt være, at vi skal lave sådan en tjekliste via Miljøministeriet, så man er opmærksom på, hvordan man i hvert fald håndterer selve det, at der er PFOS-forureninger.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-23:
Noget af det, som jeg ved at der er nogle af kommunerne som efterspørger – for man kan sige, at aben sidder lige nu på kommunernes skuldre – er, at der bliver lavet en form for national handlingsplan for, hvordan vi håndterer det her.
Kunne det at lave en form for handlingsplan være noget, som SF godt ville være med til at understøtte?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Tak til fru Anni Matthiesen.
Det er en fast tradition, at vi snakker jordforureninger i salen, og jeg er glad for, at der også i Venstre er nogle, der er opmærksomme på de jordforureningssager, vi har rundtomkring i Danmark, og det er der ingen tvivl om at fru Anni Matthiesen er.
Jeg vil sige, at PFOS-forureningerne, som vi jo ser, og som er problematiske, og som bl.a. findes på militære ejendomme og andet, har SF stillet adskillige spørgsmål til, bl.a. til den tidligere forsvarsminister, Trine Bramsen.
Jeg vil sige, at efter at vi har skiftet forsvarsminister, har der nok været lidt travlt med en krig i Ukraine og andet, men det er jo ikke det samme som, at vi ikke har fokusset på det.
Vi havde allerede i vores finanslovsudspil sidste år sat penge af til, at der skulle ryddes op efter de her forureninger, og også ment, at forsvaret skulle bidrage til det, og vi kommer fortsat til at have fokus på det, fordi jeg er enig med ordføreren i, at det er problematisk.
Det kan godt være, at det vil give mening, at Danmark deltager i den piratmission, der er lige nu; men det, der er afgørende for mig og er grunden til, at jeg anbefaler et ja, er ikke kun det, der er lige nu, som vi ikke kan deltage i.
Det er også den bekymring, jeg har for, hvordan verden udvikler sig, hvis amerikanerne trækker tropper hjem fra Europa og Europa skal stå mere for sin egen sikkerhed.
Så synes jeg, at vi skal være en del af den debat og diskussion i Europa.
I dag er det sådan, at Danmark jo er det eneste land i Europa, der ikke er en del af forsvars- og sikkerhedspolitikken.
Jeg er simpelt hen ikke enig.
Jeg synes netop, at vi har sikret, at dansk økonomi er stærk, og jeg holder mig også til de gængse regnemetoder, men man skal jo sammenligne det her, hr. Ole Birk Olesen, med de lande, der er omkring os.
Du kan jo ikke sammenligne en til en økonomien i dag med, dengang SF sad i regering sidst, for vi har en krig i Ukraine, og vi har haft en pandemi i snart 3 år.
Så du kan jo ikke lave den sammenligning lige nu, men jeg er da enig med dig i, at vi hele tiden skal holde os til gængse regnemetoder.
Det gør vi sådan set også i SF, både når vi sidder i regering, og når vi ikke gør det.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-05-23:
Når jeg henviste til, at SF var i regering for 8 år siden, var det helt bevidst for at gøre opmærksom på, at man dengang stadig holdt sig til gængse regnemetoder, når man svarede på spørgsmål fra oppositionen, og det vil jeg appellere til at man også gør, når vi har en diskussion her i Folketingssalen.
For i henhold til gængse regnemetoder er der konjunkturerne, og så er der det, man kan pumpe op i økonomien ved at låne til det osv., men det er jo ikke varigt.
Konjunkturerne har man ikke selv skylden for, og det, man låner til, er ikke varigt; det er bare midlertidigt.
Når det handler om strukturerne i samfundet, har SF og det røde flertal gjort økonomien dårligere i Danmark.
Vil fru Pia Olsen Dyhr bekræfte det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Vi har den højeste beskæftigelse i Danmark lige nu.
På baggrund af det vil jeg sige: Jo, dansk økonomi er stærk lige nu.
Kunne man have en stærkere økonomi?
Det er jeg faktisk i tvivl om med de kriser, der er i Europa lige nu.
Vi kan jo risikere at komme ind i endnu en coronasituation igen i efteråret.
Men den måde, vi har håndteret krisen på, mener jeg faktisk har gjort, at Danmark har en stærk økonomi.
Det, at vi bevidst har valgt en ekspansiv finanspolitik og f.eks. at holde hånden under danske virksomheder under corona, så virksomheder, efter at man har åbnet op i igen, har haft mulighed for at starte op igen og ikke er lukket, som vi har set det mange andre steder i Europa, og derved holde beskæftigelsen høj, synes jeg tyder på, at der også er beslutninger truffet i det her Folketing, der har gjort økonomien stærk.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-05-23:
Tak for det.
Fru Pia Olsen Dyhr siger i sin tale, at der er mange ting, der er gået godt de sidste 3 år, hvor SF har været en del af flertallet i Folketinget, herunder at man i det røde flertal har sikret en stærk økonomi.
Jeg vil høre, om fru Pia Olsen Dyhr kan bekræfte, at økonomien var stærk, allerede inden det røde flertal tiltrådte, og om fru Pia Olsen Dyhr også kan bekræfte, at
hvis man henholder sig til de gængse regnemetoder, som også SF abonnerede på dengang for 8 år siden, da SF var i regering, så har regeringens politik og det røde flertals politik ikke bidraget til en stærkere økonomi i Danmark, men tværtimod mindsket det økonomiske råderum.
Altså, bnp er alt andet lige blevet lavere, som følge af at man har trukket folk ud af arbejdsmarkedet og mindsket mulighederne for at investere i Danmark.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-23:
Der er næsten blevet tradition for, at jeg altid stiller spørgsmål til SF's ordfører, og det drejer sig rigtig tit om forureninger.
Nu tænker jeg på nogle af de forureninger, som den seneste måned er dukket op rundtomkring i landet, altså PFAS-forureningerne.
Det er jo desværre sådan, at de forureninger er rigtig giftige, de er kræftfremkaldende, og der er desværre rigtig mange af dem.
Så jeg kunne godt tænke mig lige at spørge SF's ordfører: Hvad har SF af planer i forhold til at håndtere de forureninger, som desværre er spredt ud over hele landet?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Nej, jeg synes da stadig, at vi har masser at gøre med den her regering.
Nu sidder SF ikke i regering – selv om mange tror det, sidder SF ikke i den her regering.
Og jeg er meget glad for, at vi sammen med Enhedslisten indimellem lægger arm med regeringen for at sørge for, at der kommer noget mere social balance.
Så det er bare for at sige, at jeg sådan set synes, at vi gør noget.
Kunne vi gøre mere, hvis det stod til SF, eller hvis vi havde 90 mandater?
Morten Dahlin (V), 2022-05-23:
Jo, men sandheden er jo, og det ved fru Pia Olsen Dyhr også, at selv hvis man renser tallene for afgiftsstigningerne på cigaretter, har den regering, der sidder nu, ført en politik, der har øget uligheden, og hvor det er gået hårdest ud over dem, der har færrest penge.
Derfor er mit spørgsmål bare: Før folketingsvalget sagde man, at uligheden er gået amok og nu kommer opgørets time.
Er der så kun brug for et opgør, når det er en blå regering, der øger uligheden, mens opgøret er lige meget, når det er en rød regering, der øger uligheden?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Vi forhandler ydelser lige nu, og der er ingen tvivl om, at vi er blandt de partier – og jeg vil sige, at vi heldigvis er flere med på vognen – der kæmper for, at nogle af de fattigste her i Danmark skal have det bedre.
Jeg vil sige, at det ikke var det, jeg oplevede, da Venstre var i regering, altså at man var optaget af de mennesker, der f.eks. var på kontanthjælp eller på dagpenge.
Vi har også gjort noget, mens den her regering har siddet.
Vi har bl.a. leveret et børnetilskud for netop at sørge for nogle af de fattigste børnefamilier.
Men derudover vil jeg også lige forholde mig til det her med ulighed.
For det er et lidt vigtigt begreb at forholde sig til.
En af grundene til, at uligheden er steget under den her regering, er, at vi har fået flere pensionister og flere studerende.
Det er altså den udvikling, vi har i samfundet, økonomisk.
Det er den ene del af det.
Det ved jeg at Venstre sådan set også var åben over for, fordi vi ved, at jo flere, der ryger, jo mere usunde bliver vi.
Det er derfor, at uligheden er steget under den her regering.
Uligheden steg under Venstres regering, fordi I gav skattelettelser til de allerrigeste.
Morten Dahlin (V), 2022-05-23:
Tak til fru Pia Olsen Dyhr for en god og indsigtsfuld tale – igen.
Det synes jeg faktisk at fru Pia Olsen Dyhr tit leverer.
Nu til mit spørgsmål: Uligheden er gået amok.
Nu kommer opgørets time.
Sådan skrev fru Pia Olsen Dyhr i en kronik før sidste folketingsvalg.
Årsagen til kronikken var, at den økonomiske ulighed var steget en lille smule under den borgerlige regering, og nu skulle opgøret sættes ind.
Nu har fru Pia Olsen Dyhr så bragt en rød regering til magten og holder den røde regering ved magten, hvor uligheden er steget, og hvor den indkomstgruppe, det er gået hårdest ud over, er dem, der har færrest penge.
Det er altså stigende ulighed, som rammer dem, der har mindst, hårdest.
Derfor er mit spørgsmål bare: Hvor blev opgøret af?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-23:
Altså, jeg tror i hvert fald, at briterne ville være ret kede af ikke at blive betragtet som et europæisk land.
Jeg tror også, at nordmændene og islændingene ville blive det – og en del andre.
Men lad nu det ligge.
Altså, når jeg spørger, er det jo, fordi danskerne, tror jeg, godt vil have en fornemmelse af, hvor det er, SF bevæger sig hen.
SF er jo gået fra at være et nejparti til at være et japarti, og derfor ville det være rart at få nogle håndfaste eksempler.
Altså, vil man f.eks. tage en fregat og bidrage til ATLANTA-missionen øst for Afrika?
Vi har jo kun fem.
Er det den, der indtil for nylig bekæmpede pirater vest for Afrika, eller er det en af dem, der territoriehåndhæver oppe ved Grønland, eller hvor skal man tage den fra?
Man kan jo kun have en fregat ét sted ad gangen.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-23:
Ordføreren ved udmærket, at vi er fire folketingsmedlemmer, som knokler solen sort.
Ordføreren ved også udmærket, at vi har været imod Lynetteholmen fra begyndelsen.
Om det er, fordi vi ikke har været inviteret til mødet, eller om det er, fordi vores ordfører på området har skullet passe et af sine øvrige 6-8 ordførerskaber eller måske til og med 12 ordførerskaber eller måske til og med har siddet i salen her, hvor vi jo skal passe vores arbejde også, ved jeg ikke.
Men det ændrer ikke ved, at SF har stemt for et projekt, som i den grad har medført problemer i Køge Bugt.
Og mit spørgsmål går på, om SF mener, at det kunne have været håndteret bedre, og om SF er ked af, at SF ikke i tide har været kritisk over for det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Hvor ville jeg ønske, at Nye Borgerlige havde taget sig sammen og sendt en ordfører til det møde, vi havde i Transportministeriet, da vi behandlede Lynetteholmen.
Jeg sad der selv som partiformand, fordi jeg syntes, det var vigtigt.
Jeg har brugt kræfter på at diskutere boblegardiner ude i Køge Bugt; jeg har brugt kræfter på at diskutere, hvornår man skulle levere slammet, og at man skal gøre det om vinteren, hvor der ikke er problemer i forhold til ynglende arter.
Jeg diskuterede lydniveauet i forhold til marsvin.
Ingen af de ting deltog Nye Borgerlige i.
Så jeg bliver sådan en lille smule – jeg skulle næsten sige ordet på engelsk, men det gør jeg ikke – irriteret, for det er nemt nok at komme bagefter, når man sidder mageligt udenfor.
Jeg er sådan set optaget af havmiljøet; jeg er optaget af miljøtilstanden både i Køge Bugt og i Øresund – og hvor ville jeg ønske, at Nye Borgerlige også var det i stedet for bare at have travlt på de sociale medier og med at sige det rigtige i Folketingssalen og få os andre til at fremstå dumt.
I deltog ikke!
Pernille Vermund (NB), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på Venstres ordførers spørgsmål omkring miljø.
Vi var få partier i Folketinget, herunder Nye Borgerlige, som var kritiske over for Lynetteholmen, særlig med hensyn til havmiljøet.
Det har jo så senere vist sig, at det har været en berettiget frygt eller en berettiget kritik af projektet.
Jeg ved også, at SF efterfølgende har været ude at kritisere, at man har klappet slam i Køge Bugt, og har været kritisk over for den måde, det er håndteret på.
Fortryder SF, at man så hurtigt og uden tilstrækkelig velunderbyggede miljørapporter har givet tilsagn om, at man måtte igangsætte Lynetteholmen, og var der noget, man kunne have gjort bedre?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Det har ordføreren helt ret i.
Hvis jeg skulle nævne nogle eksempler på noget af det, som jeg synes Danmark skal deltage i, skulle det være PESCO-samarbejdet, som handler om cybersikkerhed, hvor Danmark er undtaget i forhold til en del af det, fordi noget af det er forsvarscybersikkerhed.
Det kan vi ikke deltage i i dag; og jeg er mest bekymret for den del og den krigsførelse.
Når jeg ser på Danmark, er vi et af verdens mest digitaliserede lande – vi er sårbare.
Når man ser, hvordan f.eks. et land som Rusland lægger ens infrastruktur ned, så er det noget af det, jeg mener vi skal være fælles om at beskytte os imod i Europa.
Er det uvederhæftigt, at jeg pointerer, at man deltager i de møder, man er inviteret til i ministeriet, hvis man synes, en sag er vigtig?
Det synes jeg faktisk ikke det er, hvis man synes, et eller andet er vigtigt at prioritere.
Og jeg har prøvet at sidde i en lille folketingsgruppe, for det prøvede SF i 2015 efter folketingsvalget, hvor vi var ganske få i Folketinget, men vi prioriterede altid miljøsagerne og natursagerne, fordi det er noget, der ligger vores hjerte nær.
Jeg har lagt mærke til, at Nye Borgerlige stempler ind, når det er smart i forhold til offentligheden – men hvor er I henne ellers?
Det er derfor, jeg faktisk bliver en lille smule ophidset, når Nye Borgerlige taler om det, for I har ikke gjort noget – intet!
Rosa Lund (EL), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge fru Pia Olsen Dyhr, hvor hun mener asylbehandlingen skal foregå.
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at man i en kronik i dagbladet Information den 3. maj kunne læse, og jeg citerer nu: »At asylbehandling og tildeling i fremtiden skal kunne ske i asylcentre i nærområdet, er der ingen tvivl om.«
Kronikken var skrevet af hr. Carl Valentin og europaparlamentsmedlem Kira Hansen fra Socialistisk Folkeparti.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Jo, jeg synes da, det private gør rigtig mange interessante ting rundtomkring.
Jeg kan jo, hvad angår narkotikabehandlingen i Danmark, se, at det hovedsagelig er private, der har med det at gøre.
Så jeg har ikke det der dogmatiske forhold til, om det skal være privat eller offentligt.
Men jeg vil bare sige, at for mig handler det altså også om at bruge pengene klogt, og hvis vi kun har én pose penge og vi ved, at vi ved at pulje pengene kan sørge for en endnu bedre ældrepleje – det tror jeg at man kan mange steder kommunalt – så vil jeg faktisk gerne have, at man gør det.
Jeg kan se, at i Københavns Kommune, som er gået foran ved at droppe alt det der med, at man skal have sin smartphone med, tage tid og alt muligt andet, har man faktisk fået en bedre ældrepleje, og man har sørget for faste teams rigtig mange steder.
Måske er det vejen frem, men jeg vil da ikke stå herinde og sige, at én model passer alle steder og alle kommuner.
Det er jo netop det, vi skulle sætte fri med de her aftaler.
Det ene er regnearkene, det andet er virkeligheden.
Altså, jeg har stor forståelse for, at hr. Jakob Ellemann-Jensen og jeg ifølge regnearkene kan arbejde, til vi er 72, 74 eller 75 år, alt efter hvor meget pensionsalderen skulle stige – og forudsætningerne for velfærdsaftalen er jo ikke, at der er noget loft; den bliver ved med at stige, hvis levealderen stiger.
Det har jeg stor forståelse for.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Nu tror jeg vist ikke, der er nogen, der decideret har foreslået, at alle skal arbejde, til de dør.
Det er ikke mit indtryk, at det er det, der er indholdet af velfærdsaftalen, så jeg tror måske, det er sat lidt på spidsen.
Hensigten med velfærdsaftalen er jo netop at sige: Prøv at høre, når vi bliver ældre, bliver vi også nødt til at gå senere på pension.
Det er derfor, jeg spørger, om SF anerkender den sammenhæng.
Jeg er helt med på, at der også er andre ting, man kan gøre for at øge arbejdsudbuddet, og hvor ville det dog være velgørende, hvis regeringen gjorde det, eller hvis SF skubbede regeringen til at gøre det – det ville være fint.
Men anerkender SF, at der er den her sammenhæng, og at det altså ikke hænger sammen, hvis vi bare siger, at for folk på en bestemt alder kommer pensionsalderen aldrig til at stige mere, uanset hvor gamle vi måtte blive?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Det er rigtigt, at alle forudsætninger i dansk økonomi bl.a. er baseret på den velfærdsaftale, som SF ikke er en del af.
Det anerkender jeg, og jeg kan jo godt se, at vi ellers havner i en hængekøjeeffekt i 2030-2032.
Når jeg alligevel kigger lidt med bekymring på det der med pensionsalderens stigning, så er det, fordi jeg ikke tror på, at vi alle sammen kan arbejde, til vi dør, og derfor har vi ikke været en del af velfærdsaftalen.
Men jeg anerkender den økonomiske præmis, men man kan jo bare også vælge at gøre det på en anden måde, for det handler jo om arbejdsudbud.
Det er jo et eksempel på, hvordan man kan øge arbejdsudbuddet på en anden måde, og det er jo det, der er forudsætningen for den beregning.
Men jeg anerkender, at det lige nu er velfærdsaftalen, der gør, at vi kan komme i mål med de 2 pct.
Det er rigtigt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for at sætte fingeren på de mange meget komplekse ting, som vi jo skal forholde os til i vores politiske generation.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren anerkender, at forudsætningen for, at vi har råd til at have en forøgelse af vores forsvarsbudget til 2 pct. af vores bnp, er, at vi fortsætter med at levetidsindeksere pensionsalderen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg var over for Socialdemokratiets ordfører tidligere inde på den her gasledning til Lolland, og ordføreren svarede også, at der skal mere biogas i den.
Men det skal vi også bruge til andre ting, ligesom vi skal bruge den arbejdskraft, som SF jo er med i beslutningen om, i forhold til at der skal laves en ny gasledning til Lolland.
Vil fru Pia Olsen Dyhr være med til at få genberegnet det her eller overhovedet at få det beregnet – for det var klimaministeren jo ikke interesseret i på det tidspunkt – så vi kan se, om der faktisk er en bedre løsning?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Tak for det.
Prøv at høre her.
Vi har aktuelt ikke nogen planer om at ændre på det her, og som jeg også sagde til fru Signe Munk før, synes jeg, at vi en gang imellem bliver for rigide og for styrende herindefra.
Vi bør lede i stedet for at styre det.
Og i stedet for at vi hele tiden fortæller, hvordan man skal drive institutioner, hvordan man skal drive skoler, så lad os da sætte de mennesker fri, som gør det, og lad os tro på, at de har kastet sig ind på den livsbane, fordi de vil gøre en forskel for vores børn, fordi de vil passe dem, fordi de vil lære dem at stave, fordi de vil lære dem alle de ting, vi fortravlede forældre ikke har tid til at gøre.
Hvis nu vi viser dem en tillid til at løse tingene på deres måde og måler på, om borgerne er tilfredse, uanset om det er børn, pensionister, eller hvad det er, så tror jeg, vi når længere, så tror jeg, at folk bliver gladere.
Vi fokuserer lidt mere på ansvaret end på magten, men ellers kan jeg sige, at vi i Venstre ikke har nogen planer om at ændre på klasseloftet.
Astrid Carøe (SF), 2022-05-23:
Tak for det.
I SF er vi enormt optaget af at sikre børn og unge minimumsrettigheder, og det er ikke mindst, fordi vi ser en stigende mistrivsel hos børn og unge.
Det gælder minimumsnormeringer, som min kollega Signe Munk stillede spørgsmål om lige før, men hvor vi desværre ikke kunne få en garanti fra Venstre om, at man ikke vil afskaffe dem, hvis man kommer til magten efter et valg, men det gælder også klasseloftet i skolen.
Vi ved, at klasseloftet for, hvor mange børn der er i klassen, er afgørende for børns læring.
I den sidste finanslov fik vi ændret klasseloftet fra 28 til 26 elever, det er godt for børnenes trivsel, det er godt for læringen, og det er godt for roen i klasseværelset.
Er Venstre enig med SF i, at det er godt med et lavere klasseloft, og er man indstillet på at beholde det her lavere klasseloft på 26, hvis man skulle få magten efter et valg?
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-23:
Det er jo et befriende ærligt svar, men også et svar, som jeg bare er hamrende uenig i.
Men det er også det, der er skønt i politik, altså at der skal være plads til, at vi kan være uenige med respekt for hinanden.
Men det må da være hensynet til de ældre og deres frihedsgrader og deres mulighed for at indrette sig, som de har lyst til, der har betydning, og ikke den måde, kommunen planlægger på.
Man kan jo ikke argumentere for, at der reelt er frit valg, hvis de kan vælge mellem kommunens og kommunens tilbud.
Vi har jo eksempelvis set, at de private aktører har været rigtig dygtige til at sikre, at det er den samme medarbejder, der kommer i den ældres hjem.
Det har det kommunale så flere steder ladet sig inspirere af, men der er man i det private gået foran.
Anerkender ordføreren ikke, at det private også kommer med noget, som det offentlige kan lære af og lade sig inspirere af?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-05-23:
Det er jeg faktisk ikke sikker på vi vil.
For jeg synes jo, at det, der er centralt i den diskussion, vi har, om ældreområdet, jo også er, at kommunerne kan byde ind på den, altså at man kan byde ind lokalt på, hvad der giver rigtig god mening i forhold til de ældre i ens område, og der kan det jo godt være, at der er nogle forskellige tilbud, som kommunen kan komme med.
Jeg synes, at den ældre skal have mulighed for at få indflydelse på sin egen situation, men jeg er ikke sikker på, at det nødvendigvis er det frie valg mellem en privat og en offentlig leverandør, der er det afgørende.
Men måske kunne vi lige præcis her også godt give kommunerne mulighed for at få indflydelse.