runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Forslag til vedtagelse
Folketinget ønsker derfor, at Danmark støtter de internationale konventioner og organisationer, der forsøger at håndtere den alvorlige flygtningesituation.
Målsætningen med et fremtidigt asylsystem må være at hjælpe flest mulige flygtninge – ikke permanent at genbosætte millioner af mennesker i Europa.
De flygtninge, der med det nuværende asylsystem kommer til Europa og Danmark, bør indgå på arbejdsmarkedet og lære sproget.
Når grundlaget for flygtningenes midlertidige opholdstilladelse i Danmark er væk, skal opholdstilladelsen ikke forlænges.
Danmark skal i stedet støtte de tidligere flygtninge i at vende hjem og deltage i genopbygningen af eget land.
Folketinget er dermed modstander af at sænke beløbsgrænsen med henblik på at udstede flere opholdstilladelser til statsborgere i lande uden for EU.«
Det er vi tilhængere af, og det har vi været i mange år.
Det, der bare har været udfordringen, er, at i praksis er de stort set alle sammen endt med at blive til en permanent opholdstilladelse.
Og vi synes, det er en helt rimeligt at diskutere, hvordan det kan sikres, at når man får et midlertidigt ophold i Danmark, så bliver det også et midlertidigt ophold.
Og det kræver, at vi kommer ind i den diskussion, som var på talerstolen, da hr. Christian Langballe var her, nemlig: Hvornår opfatter vi, at der er tilknytning?
Og vi vil meget gerne være med til at diskutere, hvad der konkret skal til, for at vi kan nægte at forlænge flere opholdstilladelser.
Vi synes, det er helt rimeligt at sige til folk, når de kommer hertil: Velkommen til Danmark.
Her er vores sundhedsvæsen, her er vores uddannelsessystem, her er vores frivillige foreningsliv, og du kan være lige så længe, du har brug for beskyttelse.
Men når du ikke har brug for beskyttelse mere, så betaler vi en flybillet hjem, og så håber vi, du vil deltage i genopbygningen i dit eget land.
Hvis jeg selv blev mødt med den slags krav i et land, jeg var flygtet til, så ville jeg da sige tak, og at jeg syntes, det er rimelige betingelser for at ankomme.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Jo, men jeg synes bare, det er tankevækkende med de bemærkninger, som jeg synes er forvrængede og altså totalt tåbelige.
Det er jo tankevækkende i den her debat, at venstrefløjen overhovedet ikke har deltaget i islamdebatten, slet ikke, overhovedet ikke, og det forekommer mig lidt underligt.
Jeg kan huske fra dengang, jeg var ung, hvor man virkelig løftede fanen, den røde fane, mod kirken og præsterne og alt muligt andet, og hvad med imamerne?
Hvad med de kvinder, som virkelig er undertrykte?
Vi taler om et undertrykkelsessystem, som er så massivt, at guderne må sig forbarme, og det prøver jeg så at løfte.
Jeg har tilkendegivet min holdning i den her tale, og det angår søreme også de kvinder, som er tvunget til at være derhjemme, og som er tvunget til at bære niqab eller slør, eller hvad det nu er.
Det gør det.
Kaare Dybvad (S), 2018-01-12:
Tak for det.
Ja, vi er jo enige om, at det ikke nødvendigvis er selve byggematerialet, som påvirker mennesker.
Men ikke desto mindre synes jeg, at hr. Christian Langballe ikke rigtig svarer på, om Dansk Folkeparti vil gå med på eksempelvis et forslag om at genhuse en del af beboerne i Vollsmose i resten af Odense.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Altså, nu vil jeg så godt løfte en flig af en del af min fortid.
Jeg boede ude i Gellerupplanen fra 1972 til 1975 og boede så efterfølgende derude som studerende, og det er nogle fine lejligheder.
Men ærlig talt tror jeg ikke kun, at det er betonen, det drejer sig om.
Jeg tror i høj grad, at det, vi diskuterer her, har noget at gøre med mentalitet.
Altså: Ghetto er ikke kun beton, det er også mentalitet, og det er parallelsamfund, og det er meget andet end blot alene betonen, der dirigerer det her forhold, og det mener jeg virkelig man skal tage alvorligt.
Så det vil være mit umiddelbare svar.
Kaare Dybvad (S), 2018-01-12:
Statsminister lancerede i sin nytårstale en plan for at nedrive ghettoer, altså belastede boligområder rundtomkring i landet, og det er jo en ret stor del af hele den her indsats for at nedbryde parallelsamfund.
En del af statsministerens ambitioner, som han også nævner her i dag, er jo at sørge for at få folk til at bo andre steder og blande beboerne mere, og det kan jo også være noget af det, der kan virke i forhold til at få folk bedre integreret.
Men hvad mener Dansk Folkeparti egentlig om den idé?
Altså om det her med, at man f.eks. kunne rive nogle boligblokke ned i Vollsmosebydelen i Odense og så sprede beboerne, altså genhuse dem i resten af Odense, og at man kunne gøre tilsvarende i andre byer rundtomkring i landet.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Jeg har ikke andre kommentarer.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Enhver, som har fulgt med i debatten, ved jo udmærket godt, hvad vores holdning til beløbsgrænsen er.
Der, hvor den ligger, ligger den fint og godt.
Det er i udgangspunktet vores holdning, og det har min gode kollega hr. Martin Henriksen jo også argumenteret for i salen og her fra Folketingets talerstol op til flere gange, så det går jeg ud fra at ordføreren godt er klar over.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Og her har vi jo – som statsministeren rigtigt sagde – grænsen fra 375.000 kr. til 417.000 kr. Hvad tænker Dansk Folkeparti om det?
Vi kan jo forstå på regeringen, at beløbsgrænsen skal sænkes.
Vil Dansk Folkeparti afvise det, eller er Dansk Folkeparti åbne for det?
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Jo, men altså, igen: Selvfølgelig skal man da overholde landets love.
Det går vi i Dansk Folkeparti faktisk meget op i at man gør på alle områder.
Når vi så diskuterer det her, mener jeg, at det er et lille hjørne, og at vi så kan diskutere, om de regler, vi har indført, er formålstjenlige.
Det er det afgørende for os – det helt afgørende – sådan at man ikke bare bevidstløst deler statsborgerskaber ud til mennesker, som ikke er danske af hjertet.
Det er sådan, som jeg husker det – men det kan være, at jeg tager fejl.
Men det, der er sagen, er, at det kan man jo mene.
Det er okay for mig.
Vi har selv foreslået, at man lægger et loft på 1.000 statsborgere om året, og at man så i øvrigt indarbejder nogle præmisser, der gør, at tilknytning til dansk, europæisk og vestlig kultur betyder, at man så har man en forrang.
Det mener vi i DF er en god idé.
Men det der kan vi da diskutere.
Astrid Krag (S), 2018-01-12:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg bed jo mærke i, at statsministeren både her og i en kronik i en avis i dag fortæller, at regeringen mener, at vi skal lempe reglerne for indfødsret, når det kommer til overtrædelser af færdselsloven.
Vi har jo en aftalekreds, hvor vi sidder sammen – både os i vores to partier og regeringen – og derfor er jeg jo meget interesseret i at høre, hvordan ordføreren har det med den melding fra statsministeren her i dag, altså at vi skal lempe på de krav, vi stiller til folk, der vil opnå statsborgerskab, når det kommer til overtrædelser af færdselsloven.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
For mig er ordet værdi eller værdidebat et forholdsvis blegt ord, som vi bruger i mangel på bedre, for i virkeligheden angår ordet værdi de grundlæggende principper, der angår folk og folkestyre, altså Danmarks almene politiske tilstand, hvilke værdier, åndelige værdier, kulturelle og historiske værdier, landet bygger på.
Når vi normalt diskuterer finansloven, bruger vi jo en hel dag på det, men ret beset er det kulturelle og historiske og værdimæssige fundament, som vi normalt diskuterer ud fra, mindst lige så afgørende som penge og økonomi.
Jeg ser frem til debatten i dag og glæder mig til at høre statsministerens besvarelse.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2018-01-12:
Det er helt korrekt forstået, at Enhedslisten vil arbejde for at få gennemført så meget af Enhedslistens politik som muligt.
Det gør vi, både når det handler om at passe på miljøet, det gør vi, når det handler om at behandle mennesker, som er syge i Danmark, bedre, og det gør vi, når det handler om at prioritere vores ældrepleje og vores skoler frem for at sænke skatten i toppen, som jeg ved at Det Konservative Folkeparti står for.
Det arbejder vi selvfølgelig også for på udlændingeområdet.
Ja, på udlændingeområdet arbejder Enhedslisten også for at få gennemført sin politik.
Bliver det op ad bakke?
Ja, det gør det jo nok, for Socialdemokraterne og Enhedslisten er meget uenige.
Så jeg tror, at vi kommer til at kæmpe fra tue til tue, om jeg så må sige, men selvfølgelig vil vi kæmpe.
Og nogle af de områder, som er vigtige for os, er faktisk familiesammenføring, det er kvoteflygtninge, det er at belønne unge for uddannelse og få nogle mere rimelige regler for statsborgerskab f.eks.
Astrid Krag (S), 2018-01-12:
Vi har jo været kritiske over for den lempelse, da det blev diskuteret sidst.
For vi mener faktisk, at det er en central del af kravene til statsborgerskab, at man overholder landets love, og når vi har færdselsregler, er det jo altså ikke for sjov.
Så er det jo, fordi man sætter andres liv i fare, hvis man f.eks. kører for hurtigt gennem små byer eller kører for hurtigt ved vejarbejde.
Derfor er vi faktisk ikke i udgangspunktet overhovedet positivt stemt for det, men det er jo godt at høre, at Dansk Folkeparti er åben for en diskussion.
Det kan man forstå på statsministeren at vi så måske kommer til at diskutere nu.
Det har vi jo hørt i noget tid at vi skulle.
Men jeg vil da bare kvittere for en åbenhed fra Dansk Folkepartis side over for at tage diskussionerne på det her område.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Jamen altså, jeg mener, at vi kommer længst med, at vi – når det er sådan, at den her ghettoplan fra regeringen kommer – debatterer indholdet af den.
Det synes jeg vil være det rigtige at gøre.
Det, jeg bare advarer imod, er tanken om – hvad jeg også nævnte i min ordførertale – at Danmark bare er sådan en plantegning, hvor vi ved at tegne nogle streger eller gøre tingene på en lidt anden måde kan ændre alting.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Jeg tror, at kultur og religiøs og historisk baggrund stikker langt dybere end det, man sådan umiddelbart er villig til at acceptere i den almindelige offentlige debat, og det mener jeg man skal tage alvorligt.
For hvis man ikke gør det, tror jeg, man gør sig nogle store illusioner om, hvad man kan, og hvad man ikke kan.
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Jeg er glad for, at ordføreren og jeg selv deler mange af de bekymringer, der er vedrørende parallelsamfund og sågar også vedrørende nogle af de problemer, der er med islam i Danmark.
På det område værdsætter jeg vores samarbejde.
Men lad os så kigge på den del, der handler om kvalificeret arbejdskraft og om, at den danske økonomi klarer sig så utrolig godt lige nu, at vi har virksomheder, som både i forhold til antallet af kloge hoveder har brug for at kunne tiltrække arbejdskraft fra udlandet, men som samtidig også har brug for udlændinge, der kommer hertil, som kan styrke samhandelen med USA, Asien og Mellemøsten.
Hvad mener ordføreren om, hvor fornuftigt det så er f.eks. at gøre det sværere – som et flertal uden om regeringen jo har fået igennem – for danske virksomheder at tiltrække udenlandsk arbejdskraft?
Holger K. Nielsen (SF), 2018-01-12:
Jeg snakker om den nationalkonservative bevægelse, som hr. Christian Langballe er talsmand for.
Det er jo den bevægelse, der gennem årene har undertrykt kvinderne, har argumenteret for, at kvinderne skulle tilbage til kødgryderne, har været imod, at børnene kom i daginstitution, som har været imod, at kvinderne frigjorde sig, specielt der i 1960'erne, 1970'erne og fremefter.
Det er bare tilfældet.
Det er derfor, at der, når vi taler om danske værdier, som hr. Christian Langballe gør, jo så er tale om værdier, der er blevet til gennem en kamp gennem årene, hvor der er nogle mennesker, de reaktionære, som hr. Christian Langballe og Søren Krarup og de nationalkonservative har været en del af, som har kæmpet imod.
Derfor er vi også nødt til at se den her værdidebat – som jeg af og til synes er noget mærkelig, men det kan vi jo vende tilbage til – i sammenhæng med, at der har været en kamp om dem gennem årene her i Danmark.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Altså, det er lige før, jeg ikke rigtig gider at kommentere ordførerens mavesure bemærkninger.
Det er, som det plejer at være.
Det, jeg så bare konstaterer – og det kan enhver, som sætter sig ned og læser i de her shariakomplekser og sharialoven, konstatere – er, hvad det er for en størrelse, vi taler om, og det kan ordføreren så relativere ved at komme med en masse uunderbyggede, mærkelige betragtninger, som jeg bare synes er pjattede, og som jo bare relativerer en fornuftig debat.
Jeg må konstatere, at venstrefløjen stort set har været totalt fraværende, når det har angået debatten om islam, og det forstår jeg sådan set ikke.
Men det er jo bare sådan, som det er.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-01-12:
Det her er jo på mange måder en lidt sær debat.
Men når hr. Christian Langballe nu ligesom laver en sammenhæng mellem islam og kvindeundertrykkelse, må man jo sige, at det er korrekt nok, at der i mange minoritetsmiljøer findes undertrykkelse af kvinder og social kontrol osv.
Det er fuldstændig korrekt.
Men det har jo også været tilfældet i Danmark, og er der er nogen, der har bekæmpet kvinders frigørelse, så er det jo Dansk Folkepartis store folk.
Tag en mand som Søren Krarup.
Han har jo igennem årene simpelt hen hetzet imod kvinders frigørelse, har argumenteret for, at kvinderne skulle tilbage til kødgryderne, at kvinderne skulle blive hjemme og passe børnene, og at de ikke skulle i daginstitution.
Med andre ord: Den der nationalkonservative bevægelse, som også hr. Christian Langballe er en del af, er jo dem, der gennem årene har bekæmpet kvinders frigørelse her i Danmark.
Det er jo venstrefløjen, som har kæmpet for den.
Derfor: I det omfang kvinders frigørelse er en dansk værdi – det mener jeg godt man kan sige at det er, og det er jeg også meget glad for at det er –
så er det jo ikke folk som hr. Christian Langballe og Søren Krarup, der er skyld i det.
Så er det jo, fordi vi andre gennem årene har kæmpet for det, og det er jo derfor, det er sådan lidt absurd at tale om danske værdier på den måde, som hr. Christian Langballe gør.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Det er jo så et af de problemer, vi netop har haft, og det glæder mig da, hvis Socialdemokratiet går ind i den diskussion.
For det har jo været et af problemerne.
Man kan sige, at jo bedre vi gør det her i Danmark, des vanskeligere bliver det faktisk at sende folk tilbage igen, fordi de opnår en tilknytning.
Hvis vi kan få ændret det forhold, så er det da fint for mig.
Det er glimrende.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-12:
Ellers pålægger man jo skatteyderne at betale for de mennesker, som vi tager imod på midlertidigt ophold, og det kan vel ikke være hensigtsmæssigt.
Hvis det er tilknytningen, ordføreren og Dansk Folkeparti er nervøs for, kan man jo ændre reglerne for tilknytning, sådan at arbejde på midlertidigt ophold ikke nødvendigvis giver anledning til, at man kan blive i landet.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Lad mig lige sige, hvad der er det afgørende i det her, for vi kan komme vidt omkring med hensyn til det her: Det, som den danske politik traditionelt har været baseret på, er integration.
Så prøver vi at vende tingene om.
Vi har jo lige i øjeblikket folk, der går på den her integrationsuddannelse, igu, og som så i løbet af 2 år får dagpengeret.
Det mener vi altså er fatalt.
Der mener vi simpelt hen det afgørende må være, at de folk, der kommer her til landet og nyder midlertidig beskyttelse, selvfølgelig, så snart som det er muligt, skal hjem igen.
Det er jo det, der er fundamentet for det.
Hvad tiden så skal bruges til, mens de er her, er jo et andet spørgsmål.
Men jeg mener i hvert fald, at hvis det drejer sig om arbejde, må udgangspunktet være, at det arbejde, som man så eventuelt skulle tage, faktisk sigter imod, at man skal hjem igen.
Det må være det afgørende.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-01-12:
Tak for det.
I forbindelse med december måneds meget livlige debat imellem regeringen og Dansk Folkeparti kunne man høre Dansk Folkeparti gentagne gange sige, at flygtninge på midlertidigt ophold ikke skal arbejde, imens de er her.
Jeg vil spørge ordføreren, om det virkelig kan være rigtigt.
Altså, min egen opfattelse vil nok være, at lediggang er roden til alt ondt, og desuden er det jo væsentlig dyrere for det danske fællesskab at have flygtninge på passiv offentlig forsørgelse, frem for hvis de er i stand til at opretholde deres egen eksistens.
Karen J. Klint (S), 2018-01-12:
Jeg vil gerne kvittere for den lille optimisme, som jeg synes jeg hører i svaret, og så spørge bare lige kort: Er det så ikke mere samvær, er det ikke mere dialog, er det ikke mere samtale, der skal til, for at vi også kan anvise de demokratiske veje, som vi andre jo har opbygget gennem mange år?
Så mere tid til integration, mere tid til samtale.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Det er jo hovedspørgsmålet, og hvis jeg havde et klart svar på det, var jeg kommet med det i ordførertalen, for det er jo hovedspørgsmålet.
Ret beset mener jeg jo, at integration kan lade sig gøre, hvis det er, at folk vil integreres i det danske samfund.
Jeg kan så være lidt mere tvivlende over for de mange integrationsplaner, der har været igennem tiden.
Jeg mener ikke, at de har taget vare på det grundlæggende forhold, at mennesket er et åndeligt væsen, som kommer med nogle bestemte forudsætninger af kulturel, historisk og trosmæssig art, som jo giver det verdensbillede, som nogle af de her mennesker går rundt med.
Hvordan og hvorledes løser man det?
Det er et rigtig godt spørgsmål.
Men det, jeg i hvert fald mener man skal gøre som udgangspunkt, er jo at få stækket den ideologiske del af islam, som også shariadelen er.
Karen J. Klint (S), 2018-01-12:
Tak for det.
Både ordføreren og jeg deltager jo i rigtig mange religiøse debatter, ikke så meget på teologisiden, men på vilkårsiden.
Så derfor vil jeg spørge om noget, for når nu Dansk Folkeparti ser islam som en problematisk religion, kan man sige, at vi som danskere vel har meget lyst til at løse de problemer, vi har.
Så er der ikke nogle gode råd fra Dansk Folkeparti til, hvordan vi kan komme hinanden lidt bedre i møde og gøre de problemer, som en lovreligion godt kan udvise, mindre og dermed få en integration på tværs.
Så det er mere om at få lidt gode råd fra Dansk Folkeparti om, hvordan vi kommer den udfordring lidt mere til livs.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Jo, men jeg tror også, at Rockwool Fonden opgjorde, at den vestlige indvandring til landet faktisk har været en ren overskudsforretning, og det anerkender jeg.
Jeg synes bare ikke, man skal glemme det grundlæggende forhold, at vi jo også har arbejdsløse danskere herhjemme, og der må udgangspunktet altså være, at de kommer først i rækken, når der skal findes arbejdskraft, og vi må jo så gøre alt, hvad vi kan, for, at de kommer ud på arbejdsmarkedet.
Igen synes jeg ikke, at ordføreren helt deler den bekymring, som jeg har, nemlig at det at basere en vækst udelukkende på indvandring, har nogle problemer indbygget.
Undskyld, formand.
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Der må man altså huske på, at hvis de her mennesker kommer hertil, efter de måske har gjort deres uddannelse færdig, og arbejder i Danmark i 5, 10 eller 15 år, og så måske forlader Danmark igen, så er det jo en kæmpe økonomisk gevinst for det danske samfund.
Kan ordføreren ikke se, at det ene og alene er noget, som bidrager, især hvis folk er en del af samfundet?
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Jamen jeg tror egentlig, at de fleste i Danmark gerne vil have vækst og fremgang, og det vil også sige kvalificeret arbejdskraft.
For så glemmer man, at vi dermed med tiden kan skabe et proletariat af mennesker, der er kommet til landet, og som egentlig ikke har noget med landet at gøre, men som lever i parallelsamfund.
Det skal altså tages med, og det er jo derfor, at vi er en del af det flertal uden om regeringen, som ordføreren rigtigt nok nævner.
Det skyldes jo altså en bekymring for, at vi igennem det, at vi importerer arbejdskraft, også kan skabe parallelsamfund.
Jo, men nu lever vi jo i en åben politisk kultur, hvor diskussionen og den politiske samtale er alfa og omega, så det er da klart nok, at man skal kunne tale sammen.
Men man skal jo ikke lægge bånd på eller prøve at skjule, at der er nogle afgørende forudsætninger, hvad angår det politiske, det religiøse, som står imellem.
Hvis man så vil have debatten åbent på de præmisser, skal man altid være villig til at tage den.
Det er jo også den debat, vi tager her i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2018-01-12:
Vi synes, at adskillige af de beslutninger, der blev truffet på udlændingeområdet, mens Helle Thorning-Schmidt var statsminister, var forkerte.
Lad mig bare komme med et enkelt eksempel.
Jeg blev nyvalgt i 2015 og kom i Folketingets Indfødsretsudvalg og bemærkede der, hvor mange der fik statsborgerskab, selv om de ikke kunne et ord dansk - ikke et ord – fordi vi gav dispensation til alle med lægeerklæringer, hvor der stod, de havde posttraumatisk stress.
Det synes jeg er helt, helt håbløst og gak, og det var nogle regler, der eksisterede før valget i 2015.
Nu har vi selv været med til sammen med regeringen og Dansk Folkeparti at lave en ny aftale, som ikke på samme måde tildeler dispensation fra danskkravet.
Det synes jeg er indlysende positivt og rigtigt, og jeg vil gøre alt, hvad jeg overhovedet kan, for at vi ikke glider tilbage i det og uddeler statsborgerskaber til folk, der ikke kan sproget og derfor ikke kan deltage i debatten og fungere i det samfund, som de nu skal have indflydelse på.
Christian Langballe (DF), 2018-01-12:
Tak, formand.
Jeg beklager; jeg havde set forkert på klokken.
Det skal ikke ske igen.
Men teksten i forslaget til vedtagelse er: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at der har været en så massiv tilstrømning af flygtninge og indvandrere til Danmark gennem årene, at det nu og på længere sigt er en alvorlig trussel mod Danmark som nationalstat og mod den folkelige sammenhængskraft.
Folketinget fastslår, at der er brug for et nybrud i dansk udlændingepolitik.
Skønt tilstrømningen af flygtninge er gået ned, er det stadig nødvendigt, at landets grænser bevogtes yderligere i forhold til utilsigtet indvandring og tilstrømning af flygtninge, og at Folketing og regering påbegynder en konsekvent hjemsendelse af flygtninge. Folketinget konstaterer, at en flygtning, som har nydt beskyttelse i Danmark fra krig og ufred, selvfølgelig skal hjem til sit eget land og hjælpe med opbygningen der, når det er muligt.
Der er en klar sammenhæng mellem det forhold, at bl.a. syriske flygtninge fra lejre i nærområderne begynder at vende hjem, og det forhold, at syriske flygtninge i Danmark således også skal vende hjem«.
Det var ordene.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-01-12:
Det synes jeg er meget positivt, og jeg synes, det er meget, meget positivt, at man tager klart afstand fra nogle af de fejl, som man måske selv er kommet til at begå, da man sidst sad i regering.
Det synes jeg er meget ærlig snak.
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Det er sådan set meget simpelt: Hvis man lever op til kravene for permanent ophold, så lever man op til kravene for permanent ophold.
Men for folk, der er her på en midlertidig flygtningestatus, er udgangspunktet, at når der er fred i deres hjemland, skal de tilbage igen.
Karen J. Klint (S), 2018-01-12:
Men det vil jo betyde, at mennesker kan være her så lang tid, at de faktisk opfylder reglerne for permanent ophold.
Hvad er Venstres holdning til det?
Marcus Knuth (V), 2018-01-12:
Der må jeg sige, at jeg er lidt uklar på spørgsmålet om, hvor mange gange man kan få det gentaget.
Hvis man er her på midlertidigt ophold som flygtning, altså hvis man fået det, der hedder 7,3, og man er krigsflygtning, og hvis der er fred i hjemlandet, jamen så er formålet med at arbejde i Danmark – og det synes jeg også statsministeren gjorde meget klart i sin nytårstale – helt klart at bidrage til det danske samfund, uddanne sig og styrke sine kompetencer, således at man kan vende tilbage til sit hjemland og hjælpe med at genopbygge det, så snart forholdene er til det.