Sophie Løhde (V), 2023-10-26:
Tak, formand, og tak for bemærkningerne og modtagelsen af lovforslaget om smidigere rammer for sundhedsforskning og mere information og selvbestemmelse til patienter og forsøgspersoner.
Den teknologiske udvikling går jo generelt lynhurtigt, og det stiller selvsagt nogle nye krav til lovgivningen.
Sundhedsforskningen spiller en helt afgørende rolle i hele sundhedsvæsenets fødekæde som leverandør af nye behandlingsmetoder, ny viden om sygdomme og ny medicin.
Og hvis vi skal fremtidssikre vores sundhedsvæsen – og det skal vi – er der også behov for, at vi sikrer de bedst mulige rammer for sundhedsforskningen.
Derfor er det også vigtigt, at vi nu med lovforslaget her sørger for, at lovgivningen følger med tiden og den teknologiske udvikling, så vi fortsat kan udvikle nye og bedre behandlinger i Danmark til gavn for dem, som det hele handler om i sidste ende, nemlig patienterne.
Og det er jo generelt en kæmpe ressource, at vi har så gode registre og biobanker i Danmark.
Det er uden tvivl en kæmpe styrkeposition i dansk sundhedsforskning.
Ved at sikre mere transparens og selvbestemmelse for patienter og forsøgspersoner er det hensigten at bevare den store tillid, som befolkningen har til forskningen i Danmark.
Lovforslaget består, som flere har været inde på, af otte elementer.
Med lovforslagets del om anvendelse af realtidsdata til forskning foreslås det, at National Videnskabsetisk Komité skal kunne give tilladelse til forskningsprojekter, hvor der forskes i data, der er fremkommet efter den videnskabsetiske godkendelse af forskningsprojektet.
Dermed vil forskere kunne forske i historiske data, som allerede er registreret ved projektets tilladelse, men også data, der er fremkommet efter tidspunktet for projektets tilladelse fra Den Nationale Videnskabsetiske Komité.
Det vil være til gavn i de tilfælde, hvor en forsker ønsker at udvikle og forbedre en algoritme inden for et sundhedsdatavidenskabeligt forskningsprojekt.
Med lovforslagets del om lavrisikostudier foreslås det at forenkle rammerne for studier, der tager sigte på at indhente viden om den mest virksomme behandling af allerede ibrugtagne standardbehandlinger.
Baggrunden for forenklingen er, at der ved kliniske lavrisikostudier ikke foregår anden intervention end standardbehandling.
Patienten vil dog skulle informeres om forsøget og også få mulighed for at fravælge at deltage uden tab af rettigheder.
Det er formålet med forslaget at understøtte det lærende sundhedsvæsen og sikre mere evidensbaseret patientbehandling i sundhedsvæsenet ved at smidiggøre rammerne for lavrisikoforsøg, der sammenligner virkning og sikkerhed ved standardbehandlinger, der allerede er taget i brug i sundhedsvæsenet.
Med lovforslagets del om mere information og selvbestemmelse til patienter og forsøgspersoner foreslås det at tilpasse reglerne om dispensation for samtykke til biobanksforskning, så patienter og forsøgsdeltagere får mere information og mulighed for at fravælge konkrete forskningsprojekter.
Med lovforslagets del om komitésystemets anmeldelsesdatabase og videregivelse til Nationalt Forsøgsoverblik foreslås det at sikre hjemmel til, at Nationalt Center for Etik stiller en anmeldelsesdatabase til rådighed for komitésystemet, og at oplysninger, der indgives i forbindelse med anmeldelsen til databasen, kan videregives til Nationalt Forsøgsoverblik.
Med lovforslagets del om transparens om økonomiske interesser i forskning vedrørende kunstig intelligens foreslås det, at den kompetente videnskabsetiske komité skal påse, at den forskningsansvarlige ikke påvirkes på en måde, der strider imod god videnskabsetik.
Forslaget har baggrund i den stigende kommercialisering inden for udviklingen af beslutningsstøttesystemer.
Med forslaget om hypotesegenererende forskningsprojekter foreslås det at smidiggøre rammerne for hypotesegenererende forskningsprojekter, hvor man ikke på forhånd kan opstille en konkret hypotese.
Hypotesegenererende forskning kan bidrage til vigtig ny viden om menneskets biologi og sygdomsmekanismer til gavn for patienterne, men i øvrigt også til gavn for den øvrige sundhedsforskning.
Med lovforslagets del om mere information og selvbestemmelse i forbindelse med forskning i genomdata foreslås det, at den kompetente videnskabsetiske komité skal kunne stille vilkår om, at forskningsdeltagerne informeres om det konkrete forskningsprojekt, og hvordan forskningsdeltageren kan fravælge at deltage.