Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-28:
Tak til spørgerne for at tage initiativ til denne hasteforespørgselsdebat, som jo er vigtig, fordi det er vigtigt, at vi får diskuteret, hvad vi kan gøre fra dansk side for at få stoppet de helt forfærdelige menneskelige lidelser, som vi ser folde sig ud for øjnene af os, i Gaza.
Regeringen ser med den allerstørste alvor på situationen, der grundlæggende er ganske uacceptabel.
Ifølge FN er den humanitære situation den værste siden krigens start.
Essentielle forsyninger er udtømte, og der er en overhængende risiko for hungersnød i hele Gaza for over 2 millioner mennesker, hvoraf næsten halvdelen er børn.
Det skyldes ikke mindst, at Israel den 2. marts iværksatte en total blokade af Gaza, inklusive humanitær nødhjælp, med den begrundelse, at det var nødvendigt for at presse Hamas.
Og til det vil jeg sige, at mens der ikke skal herske tvivl om, at Hamas ikke har en fremtid i Gaza, så må jeg samtidig insistere på, at det ikke hører nogen steder hjemme at blokere for adgangen til nødhjælp.
Efter et hårdt internationalt pres, jo bl.a. fra dansk side, tillod Israel så i sidste uge en såkaldt basismængde fødevarenødhjælp at komme ind i Gaza i form af ca. 115 lastbiler, der skal holdes op imod de dagligt ca. 500 lastbiler, vi så ind i Gaza før den 7. oktober 2023.
Det er selvsagt på ingen måder nok, og det er jo også derfor, at FN har beskrevet det som en dråbe i havet.
Det er et pres, vi har fastholdt gennem vores mange direkte samtaler med Israel, i offentlige udtalelser, i drøftelser i EU og i kraft af vores plads i FN's Sikkerhedsråd.
Vi har senest også i en fælles udtalelse sammen med 24 andre donorer givet klar besked til Israel om omgående at tillade fuld humanitær adgang og at tillade FN og andre humanitære organisationer at levere nødhjælp.
Her understregede vi samtidig naturligt, at Hamas skal løslade alle gidsler og tillade, at nødhjælpen kan fordeles uden indblanding.
Det er, når Danmark står sammen med EU, at vi har den stærkeste stemme.
Det er også derfor, at regeringen fokuserer på de emner, der kan opnås enighed om i samarbejde med vores EU-partnere, så vi fra europæisk side kan lægge et samlet tryk på Israel.
Fra dansk side har vi støttet aktivt op om de EU-sanktioner, der er blevet vedtaget mod ekstremistiske bosættere, der fordriver og udøver vold mod palæstinensere på den besatte Vestbred.
Og regeringen ser også gerne, at der vedtages yderligere sanktioner mod ekstremistiske bosættere, for ikke alene er bosættelserne klart ulovlige, de er også med til at underminere den tostatsløsning, som det internationale samfund arbejder for.
På det seneste udenrigsministermøde i EU den 20. maj var der et stort flertal for Nederlandenes anmodning om en gennemgang af EU-Israel-associeringsaftalens § 2 om respekt for menneskerettigheder og demokratiske principper.
EU's høje repræsentant, Kaja Kallas, har siden bekræftet, at hun nu iværksætter en sådan gennemgang.
Den proces vil vi gå til med åbent sind.
Det vigtige er, at det gribes an på en måde, så Israel forstår, at EU-flertallet for at se på handlemuligheder blot vil komme til at vokse, hvis der ikke fra israelsk side sker en ændring i tilgangen til situationen i Gaza.
Derudover har jeg selv skubbet på i EU-kredsen, for at EU engagerer sig substantielt, både økonomisk og politisk, i at støtte det palæstinensiske selvstyre i den reformproces, de er gået i gang med.
Det er et vigtigt element i forbindelse med en tostatsløsning.