runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2020-05-19:
Det er fuldstændig korrekt.
Som jeg sagde: Da kortlægningen af antisemitismen i Danmark, dens omfang, årsager og oprindelse, allerede indgår i arbejdet, er beslutningsforslaget efter min bedste overbevisning blot en bekræftelse af det arbejde, der er i gang.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Tak for ordet.
Vi har jo allerede lavet et forslag til vedtagelse, hvor vi er enige om, at vi skal det her ækle værk til livs.
Det næste er jo så, at ministeren siger, at der er nedsat en arbejdsgruppe, som i virkeligheden, sådan som jeg forstår det – og nu må ministeren korrigere mig, hvis jeg tager fejl – overflødiggør nærværende beslutningsforslag, altså at den kortlægning, som beslutningsforslaget lægger op til, kortlægningen af antisemitismen, herunder dens omfang og oprindelse, allerede ligger i det arbejde, som justitsministeren har sat i gang.
Er det korrekt?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Jeg er enig i, at antisemitisme er unævneligt, og jeg tror, det var det, som justitsministeren ville sige med det.
Det, jeg bare ikke fik svar på, var: Støtter ministeren så forslaget her?
Når det her forslag så vedtages, vil det jo være et stærkt signal til den arbejdsgruppe, der sidder i øjeblikket.
Og det vil blive endnu stærkere, hvis justitsministeren, der jo også er medlem af Folketinget, derfor trykker på den grønne knap.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-19:
Jamen den handlingsplan, vi laver, angår antisemitisme.
Det er rigtigt, at der også er grund til at arbejde med hadforbrydelser i anden sammenhæng.
Det kommer vi også til at gøre.
Jeg er også folketingsmedlem, men i den her sammenhæng er jeg først og fremmest minister, og derfor kommer jeg jo ikke til på den måde at tage del i udvalgets arbejde, men jeg synes da, at det bedste, udvalget kan gøre, hvis man i øvrigt er enig i, at det her er et relevant problem – og det tror jeg alle Folketingets partier er – er at nå til enighed om at skrive en beretning, hvor man gør klart, at det er sådan her, det skal være.
Det synes jeg ville være det mest relevante, altså at alle Folketingets partier siger, at det er den her vej, vi vil fremadrettet, og gerne ved at det her skal indgå i handlingsplanen, eller hvad man nu kan blive enige om.
Men vi skal fastholde den enighed, vi har haft og etableret i Folketinget på tværs, fra højre til venstre og hele vejen rundt, om, at antisemitisme vil vi ikke have, og det er, fordi antisemitisme efter min bedste overbevisning er udtryk for ...
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Så det er ikke en generel tendens.
Når vi fremsætter det her beslutningsforslag og fastholder det, er det jo, fordi vi er bange for, at det bliver en ren syltekrukke, altså det, som regeringen har gang i.
Jeg vil bl.a. henvise til et svar på et spørgsmål, der er tilstilet Børne- og Undervisningsudvalget her den 26. marts, hvor udvalget spørger til netop problemet med antisemitisme i undervisningssektoren, og hvor undervisningsministeren vælger at svare udenom det med antisemitisme og alene peger på manglende religiøs tolerance.
Og det vidner jo om, at man sådan prøver at gøre det til et mere bredt begreb: en generel bekymring for den generelle tilstand for religiøse minoriteter osv.
Og det er jo ikke det, vi vil.
Det, vi vil have, er en kortlægning af præcis det jødiske folks vilkår i det her land, fordi vi kan se, at det virkelig skrider i de her år.
Derfor vil jeg bare gerne have justitsministerens forsikring om, at det også er det, man er i gang med – og så i øvrigt en bekræftelse på, om man ud fra talen så kan støtte det her beslutningsforslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Jeg vil bare sige, at vi uafladeligt har rejst det her spørgsmål, så jeg er glad for, at vi nu – forhåbentlig i den enighed, der er lagt op til – kan få konkluderet til efteråret og sikre, at alle de problemer, som vi så er enige om, bliver løst.
Det kunne jo være, at der var ubehageligheder i forhold til bl.a. indvandringspolitikken, som måtte komme frem, når skællene falder fra øjnene.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Jamen jeg har på ingen måde nogen barrierer i forhold til at lægge tingene på bordet, som de er.
Det er også derfor, at vi under debatten i januar, mig selv inklusive, var meget eksplicitte, i forhold til at det her eksisterer, både på den yderste venstrefløj, på højrefløjen og ikke mindst blandt de miljøer i Danmark, som har en karakter af islamisme.
Det synes jeg bare vi skal tale om, og derfor håber jeg også, at vi kan blive enige om en tekst i udvalget og arbejde videre med den handlingsplan, der er sat i gang.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Jeg kan bare forsikre fru Karina Lorentzen Dehnhardt om, at meget vil jeg drille med, men ikke det her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-19:
Jamen som jeg lytter mig frem til, er det arbejde allerede i gang, og jeg synes, det er rigtigst for processen, at vi nu afventer den handlingsplan og ser, hvad der kommer ud af det.
Det kræver jo et godt fundament at få lavet en god handlingsplan, og viden er, hvad kan man sige, en forudsætning for at kunne lave sådan en.
For nærværende er det arbejde jo ligesom i gang, og jeg synes, at det måske er lidt drilleri, at man fremsætter det her beslutningsforslag i Folketingssalen.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Det glæder mig selvfølgelig, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt og undertegnede er enige om, at vi også gerne vil ikke bare ét spadestik dybere, men hele vejen ned igennem det her sorte kapitel i moderne danmarkshistorie og finde ud af, hvad det er, der ligger til grund.
Altså, det, regeringen har sat i værk, handler om at udbrede kendskabet.
Det er godt; jeg er helt enig med fru Karina Lorentzen Dehnhardt i, at det er starten eller begyndelsen på, at man så kan begynde at virke i den modsatte retning og modvirke det her mørke.
Men vi må også vide, hvor det kommer fra, og derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor man ikke kan støtte det her forslag, så vi sikrer os, at det også bliver en del af den handlingsplan, regeringen fremlægger til efteråret.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-19:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti for at holde diskussionen om antisemitisme i kog.
Jeg synes, det er en vigtig debat, og det er det også for SF.
Der er ikke nogen, der skal føle sig truet på grund af deres race eller religion, heller ikke jøderne i Danmark.
Det er jo ikke så lang tid siden, vi havde den store forespørgselsdebat om det her i Folketinget, og jeg synes, at noget af det, der var så stærkt ved den debat, var, at hele Folketinget samledes om et forslag til vedtagelse, som ikke bare fordømte antisemitismen, men også blev enige om, at der skal komme en handlingsplan til bekæmpelse af den.
Det synes jeg er godt, for viden rummer tit potentialet til forandring.
Og som jeg hører justitsministeren i dag, er man sådan set allerede i gang med at indhente den her viden.
Jeg kan godt se, hvad Dansk Folkeparti mener i forhold til hullerne i den danske viden om antisemitisme i en europæisk sammenhæng, men jeg synes nu nok, det er rigtigst, at vi afventer regeringens handlingsplan, specielt når ministeren har sagt, at arbejdet er i gang, og at den viden også er et element.
Vi kan desværre ikke være i tvivl om, at antisemitisme findes i Danmark.
Det vidner den nødvendige og massive bevogtning af jødiske institutioner om, og jeg synes, det er en rigtig ærgerlig udvikling i et land, hvor demokratiske værdier som frihed, ligestilling og medborgerskab er stolte.
Jeg ser frem til regeringens handlingsplan, og jeg håber, at vi snart kommer til at se noget fra regeringen – nu fik vi jo at vide, at det blev i efteråret – men jeg vil gerne understrege over for Dansk Folkeparti, at hvis den ikke som forventet indeholder den viden, der efterspørges her, så vil SF gerne vende tilbage til spørgsmålet om en grundigere kortlægning af antisemitismen.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Jeg føler mig fuldt ud dækket ind af og fuldt ud tryg ved den sikkerhed, som ministeren har skabt i debatten, om, at vi får klarlagt det, der er det vigtige omkring antisemitisme i den her handleplan, og jeg er sikker på, at når alle partier bliver budt ind til det, får vi nogle rigtig gode bidrag til det og får rykket på det, for det er desværre nødvendigt.
Det har vi lige set ved de seneste års hændelser.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Så lad mig bare spørge på denne måde: Er det Radikale Venstres forventning, at den proces, som regeringen nu har sat i gang, også vil få kortlagt både rødder og motiver for den antisemitisme, der er i Danmark?
Det er jo det, der er det vigtige.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Først og fremmest er jeg glad for, at vi har tilbagevist spørgerens påstand tidligere her i dag om, at det kun var unge mennesker, der kæmpede for frihedsrettighederne.
Jeg synes, den her debat sådan set helt grundlæggende viser, at vi alle sammen kæmper for frihedsrettigheder, for den her debat.
Henset til det, spørgeren spørger om, nemlig hvorvidt Radikale er faldet for et socialdemokratisk spintrick, vil jeg sige, at det mener jeg ikke vi er, fordi det at være bevidst om noget jo også handler om årsagerne til det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Jeg tror desværre, at hr. Kristian Hegaard er faldet for et socialdemokratisk spinnummer her, for det forslag til vedtagelse, vi jo i enighed kunne stemme for tilbage i januar, siger, at formålet med den undersøgelse, regeringen sætter i gang, er at styrke befolkningens viden og bevidsthed om den stigende antisemitisme.
Men det, som vi gerne have, er ikke bare en informationskampagne, sådan at bevidstheden styrkes.
Det, vi gerne vil have, er også, at vi kigger ned i det mørke hul, hvor det kommer fra, og finder ud af, hvad rødderne til det er, for det er jo ikke nok, at oplyste borgere ved, at der er antisemitisme i Danmark.
Det er også afgørende, at man ved, hvorfor det kommer, hvorfra det stammer.
Det er jo det, der er forskellen mellem det forslag til vedtagelse, vi havde tilbage i januar, som alle stemte for, og det beslutningsforslag, vi har her i dag.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Tak for ordet.
Vi har den seneste tid haft en vigtig og relevant debat om antisemitismen i Danmark.
Senest i januar var alle Folketingets partier enige om et forslag til vedtagelse ved en forespørgsel om emnet.
For desværre var afsættet jo den forfærdelige hændelse, der sidste år på årsdagen for krystalnatten blev udført målrettet som en hadforbrydelse mod det jødiske mindretal i Danmark ved et jødisk gravsted i Randers.
Signalet var ikke til at tage fejl af.
Kombinationen af datoen og det hellige mål var på alle tænkelige måder modbydeligt.
Meget tyder på, at det her var højreekstremister, der stod bag, men antisemitisme er uacceptabelt, hvad enten det er venstreekstremister, folk fra islamiske radikaliserede miljøer eller som her højreekstremister.
For hverken antisemitiske eller andre hadforbrydelser hører hjemme i et demokrati.
Det er samtidig vigtigt, at vi har fokus på alle former for hadforbrydelser, hatecrimes, uanset baggrund, religion, seksualitet, handicap eller andet.
Frihedsrettigheder gælder for alle, og når vi ser Rigspolitiets opgørelser, kan vi se, at antallet af hadforbrydelser desværre ikke falder.
De senere års antisemitiske hændelser har desværre ført til en nødvendig forøgelse af sikkerhedsforanstaltninger og bevogtning, for det jødiske samfund skal vide, at vi altid er der for dem.
I et demokratisk samfund skal ingen minoriteter være udsatte.
Enhver skal kunne gå frit på gaden som den, man er, og være den, man er.
På den baggrund har alle Folketingets partier, som jeg har noteret det, udtrykt, at det skal der gøres noget ved.
Det har regeringen hørt, og den er derfor i gang med at tilrettelægge en national handlingsplan, hvilket Radikale Venstre varmt kan støtte.
Antisemitisme skal bekæmpes med viden og bevidsthed, og jeg noterer mig, at den her handleplan også omfatter en undersøgelse af baggrunden for antisemitisme.
Så tak til Dansk Folkeparti for at rejse sagen og til regeringen for allerede at have handlet på spørgsmålet.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-19:
Hvor ville jeg dog ønske, at jeg kunne afvise beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti med ordene: Det er der ikke brug for; der er ikke antisemitisme i Danmark, så hvad i alverden skal vi med en redegørelse for omfanget?
Omfanget er nul; antisemitismen har vi lagt bag os; det er et grimt kapitel i Europas og verdens historie, som vi ikke ønsker gentaget.
Desværre er det ikke helt så simpelt.
Der er antisemitisme i Danmark, og der er også antisemitisme i Danmark, der kommer til udtryk i ord, i handling og i gerning.
Derfor er der grund til at sige tak til Dansk Folkeparti for at have fremsat dette beslutningsforslag.
Vi ved ikke, hvor meget antisemitisme der er.
Nogle gange bliver frygten måske også talt for meget op, men at antisemitismen er her i vores samfund, er der desværre ingen tvivl om.
Den trives i ekstremistiske miljøer på det, man kalder højrefløjen, altså hos nazisterne, og den trives blandt islamister og også blandt kræfter på den yderste venstrefløj, som har lidt svært ved at kende forskel på staten Israel og så jøder i Danmark.
For at man kan bekæmpe et problem, er man nødt til at kende problemets omfang, og det er det, som Dansk Folkeparti foreslår med sit beslutningsforslag, som har Venstres varme støtte.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Men der er jo rigtig mange, der i de senere år siden 2001 har rejst kritik af, at man jo ikke har kunnet se, om det har haft en effekt, at man ikke har kunnet se, hvorvidt det har været nødvendigt, hensigtsmæssigt og proportionelt.
Så er det bare, at det ville være en god idé at slå det fast en gang med syvtommersøm.
Hvis man føler sig så sikker på, at den række tiltag har været de helt rigtige, hvorfor så ikke sætte det under en lidt større lup end hidtil, sådan at vi virkelig får slået fast, at de her indsatser virker, og at der måske er nogle andre, der ikke gør, og så få luget ud i dem?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-19:
Jeg siger heller ikke, at vi aldrig skal evaluere.
Jeg siger bare, at når vi tager det, vi står for – og det er forskelligt politisk, men det, jeg står for – og holder op imod den situation, som vi har stået i med øget terrortrussel, forskellige former for bandekriminalitet osv., og vi træffer de beslutninger, som vi så gør, der danner det politiske fundament, som vi står på, så er jeg tilfreds med det, jeg ser, og derfor behøver det ikke blive evalueret.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Tak for talen.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at sidst ministerens parti sad i regering, hvor ministeren også var minister, havde man det her udvalg, der undersøgte den danske terrorbekæmpelse, som den senere regering så valgte at fjerne.
Der synes jeg bare, det var nærliggende at spørge ind til, hvorfor man så ikke nu vil undersøge nogle af de tiltag, der er gjort som led i bl.a. terrorbekæmpelse, når ministeren ved tidligere lejlighed har været med til at få det igennem.
Hvad er det, der har ændret sig, siden at man ikke skal evaluere på de tiltag af frihedsindskrænkende karakter, som der jo i høj grad er sket over de senere år, og som rigtig mange har stillet spørgsmålstegn ved?
Hvad er det, der har ændret sig?
Hvorfor skal vi ikke nu sige: Lad os få kigget det igennem en gang til, så vi kan være sikre på nødvendigheden af de tiltag?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Det er jeg glad for at vi kan være enige om, og jeg tror i virkeligheden, at ordføreren er lidt inde på det selv: Hvorfor falder så mange fra?
Ja, det er klart, at hvis man er underbemandet, kan det være, at der opstår et særligt pres på arbejdspladsen i tilfælde af sygdom eller generelt, og man bliver presset til at tage flere vagter, end man måske egentlig har mulighed for eller lyst til.
Og jeg er meget enig med fru Karina Lorentzen Dehnhardt i, at det handler om også at få nogle, der udstråler den naturlige myndighed og er vant til at påtage sig et myndighedsansvar, og netop ikke – al ære og respekt for unge mennesker – kun helt unge mennesker.
Så tak for tilslutningen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-19:
Jeg synes, det er et supergodt forslag, og det er faktisk så interessant et forslag for SF, at vi også har bedt om beregninger på det.
Det er netop, fordi vi tænker, at det ville betyde, at man kunne rekruttere bredere, og så får man måske ikke kun helt unge mennesker, som måske er vant til en su, man måske også folk, som har lidt mere erfaring og en lidt højere alder, til at søge ind på de her uddannelser
og det har vi rigtig meget brug for, ligesom vi også har rigtig meget brug for at få belyst, hvorfor så mange fængselsbetjente holder op hvert år.
Så jeg tror, vi bliver nødt til at lave en meget grundig analyse af, hvorfor de falder fra.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Tak for det, formand.
Der er jo ting, vi ikke ser ens på, men der kunne også være ting inden for det her område, hvor vi ser ens på tingene.
Jeg kunne tænke mig at spørge fru Karina Lorentzen Dehnhardt, om vi måske i forhold til det med, hvordan vi rekrutterer flere fængselsbetjente, kunne overveje at genindføre løn under uddannelse.
Så uanset om vi ser ens på, hvorvidt der skal være mange eller få isolationsfængslinger, så kunne det måske være et område, hvor vi alligevel kunne mødes.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Tak for det.
Det her er jo en interessant diskussion, for hvis man havde en fornemmelse af, at politikere lyttede til råd og kommissioner, og hvad der ellers bliver nedsat, så var der jo nærmest ikke behov for politikere.
Derfor synes jeg, det ville være interessant – set fra et politisk synspunkt – at høre, om justitsministeren mener, at tilstrømningen af mennesker fra de muslimske lande og et stigende skattetryk er – hvad skal man sige – udviklinger, der fremmer vores frihed som borgere, eller om det er udviklinger, som hæmmer vores frihed som borgere.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-19:
Men tryghed og frihed er jo også internt forbundne, som eksemplet i øvrigt viser, og uden tryghed er der ikke nogen frihed, og derfor kan de begreber ikke bare skilles ad.
Jeg er ked af at sige det, for jeg kan godt forstå, at hvis man bare hylder den almindelige liberalisme, slår man sig lidt på, at der er forskel på den formelle frihed og den reelle frihed, men det er der altså.
Og vi bliver nødt til at have som ambition at give den reelle frihed, og det sætter sig igennem, når vi laver terrorlovgivning, og det sætter sig igennem, når vi laver bandelovgivning, og det sætter sig igennem alle mulige andre steder.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-19:
Ja, men det er noget intellektuelt nonsens, som fører til snak om, at jo mere overvågning man eksempelvis har, jo mere frihed har man.
Og så må man konstatere, at Nordkorea er verdens frieste samfund.
For justitsministeren har selvfølgelig fuldstændig ret i, at man tænker sig om, med hensyn til hvordan man vælger at udnytte sin frihed, og hvis der er områder, der eksempelvis er meget utrygge, fordi der er meget kriminalitet, jamen så er det et område, man holder sig fra.
Og så kan man ikke udnytte sin frihed, men det er jo noget helt andet; det handler netop om manglen på tryghed.
Og tryghed er et begreb, som er meget, meget vigtigt – ingen tvivl om det.
Men når man roder det sammen med frihed, er det altså, at vi får de her meget, meget mystiske diskussioner, som justitsministeren altså også har stået i spidsen for.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-19:
Men, med al respekt, hvis man vil dykke ned i det, der er blevet skrevet om begrebet frihed over de seneste år, så skal man bare et nanosekund ned i det, og så konstaterer man, at man stopper med at definere frihed som fravær af tvang; så er man langt, langt fra at snakke om det.
Altså, i forhold til at frihed skulle defineres som fravær af tvang, vil jeg sige, at der jo er masser af situationer, man kan forestille sig, hvor det, at man har den formelle frihed, altså bare fravær af tvang, slet, slet ikke følges af den reelle frihed.
De kan gå, lige præcis hvor de vil, fordi de har den formelle frihed.
Gør de det, eller tænker de sig om, om der er nogle steder, hvor de ikke vil gå?
Hvis de gør det sidste, er der forskel på den formelle frihed og den reelle frihed.
Hvis vi så vil tage det skridtet videre for at vende tilbage til en diskussion, som vi har haft før, og man så kombinerer det med, at man sætter overvågning op, er der så nogle steder, de ikke vil gå, hvor de ellers ikke ville have gået?
Og øger overvågningen dermed den reelle frihed?
Så diskussionen har mange, mange flere facetter end – ja, undskyld, at jeg siger det – det lidt primitive med, at frihed bare er fravær af tvang.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-19:
Jeg sidder og venter i spænding på, at justitsministeren læner sig ind over talerstolen og kigger os alle sammen i øjnene og siger, at jo mere tvang, des mere frihed – eller noget andet mystisk.
Hvis jeg skal komme med et godt råd, i forhold til når justitsministeren roder sig ud i sin sondring mellem formel frihed og reel frihed osv., så tror jeg, at man skal bruge nogle andre begreber end frihed; jeg tror, at man f.eks. skal bruge et begreb som tryghed, som også er et rigtig godt ord, eller sådan noget som økonomiske muligheder, som også er et rigtig godt begreb.
For så slipper vi for den her mystiske roden rundt i, hvad frihed egentlig er.
Altså, frihed er fravær af tvang.
Til gengæld er fuglen i buret tryg, og fuglen ude i skoven er ikke tryg, fordi der kan komme en rovfugl og spise den, hvert øjeblik det skal være.
Så hvis man nu brugte begreber som tryghed og økonomiske muligheder osv., fik vi ikke den her mærkelige debat om, hvorvidt noget er mere eller mindre frit.
Det er bare et venskabeligt råd.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-19:
Det kan ikke blive større.
Det kan ikke blive større end en diskussion her.
For det er os, der har magten til at lave det om.
Det er os, som borgerne derude har sagt til: Vi betror jer magten til at bestemme, hvordan friheden skal fordeles i Danmark – om I vil optimere den, om I vil minimere den, om I vil have et frihedsbegreb, der bare er fravær af tvang, eller om I vil se bredere på det.
Det kan simpelt hen ikke blive større end den diskussion, vi har her.
Rosa Lund (EL), 2020-05-19:
Jeg mener sådan set, vi har brug for en større og mere grundlæggende diskussion af det her, for det er jo rigtigt, at vi diskuterer det lige nu – og det har vi cirka en lille time til – her i Folketingssalen med de ordførere, der nu er til stede.
Jeg synes faktisk, at vi skylder danskerne, at den her diskussion skal være mere grundig, og at den skal være større.
Hvis der er noget, den her coronasituation også har vist os, er det jo, at danskerne kerer sig ret meget om deres frihedsrettigheder, både når vi har diskuteret forsamlingsforbud, og hvad for nogle apps der skal til, og hvad for noget overvågning der skal til, og hvor lang tid hastelovgivningen skal vare – alt det her.
Så jeg synes faktisk, at vi skylder danskerne at tage en mere grundlæggende diskussion.
Der mener vi så, at sådan en kommission her ville være et godt afsæt for at tage den diskussion.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-19:
Lige nu diskuterer vi , der har reel indflydelse på, hvordan friheden i Danmark skal se ud; partierne, der er forsamlet her, diskuterer præcis spørgsmålet om frihed, om den formelle, om den reelle frihed, om friheden for alle eller friheden for de små, om behovet for, at vi som samfund understøtter friheden, at samfundet beskytter sig selv mod de trusler, der er mod os udefra.
Hvis vi bare giver maksimalt slip, vil der komme kræfter, som truer os på en måde, så friheden bliver undertrykt.
Det er en super vigtig og relevant diskussion.
Det er den, vi har nu.
Det er den, som ligger under, når vi har de her diskussioner om forskellige reguleringer og straftiltag i forhold til terror og til bander og til alt muligt andet.
Det er jo i virkeligheden det her med, hvordan vi beskytter os selv.
Hvordan beskytter samfundet sig, hvordan beskytter vi de svageste i vores samfund?