runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-15:
Tak til spørgeren.
Jeg deler bekymringen for den aktuelle udvikling – en ond spiral, hvor vi bruger en stigende andel af vores ressourcer på specialklasser og specialskoler, fordi en stigende andel af eleverne bliver udskilt til den slags undervisningstilbud.
Vi ønsker i regeringen en mere rummelig skole, hvor der er plads til flere elever, og derfor har regeringen i det kvalitetsprogram for folkeskolen, som jeg fremlagde sidste måned, også foreslået flere initiativer, som skal styrke mere rummelige fællesskaber i skolen.
Kvalitetsprogrammet giver bl.a. lokal frihed til at prioritere tolærerordninger og andre pædagogiske indsatser.
Der er samtidig afsat nye midler til at styrke forebyggende indsatser i PPR og til undervisning i mindre hold.
Sammen med en masse andre initiativer håber jeg at det kan være med til at styrke forebyggelsen og den tidlige indsats til gavn for den enkelte elev og få brudt den onde spiral, der gør, at flere elever segregeres til specialtilbud.
Det er nogle af de elementer, som vi skal drøfte i de kommende forhandlinger om folkeskolens kvalitetsprogram, både i forligskredsen og sammen med Sammen om skolen, herunder Gordon Ørskov Madsen fra Danmarks Lærerforening.
Det er også nogle diskussioner, jeg ser frem til.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2023-11-15:
Nogle af de skoler, som jo har haft den frihed, som regeringen gerne vil give, ligger i Esbjerg.
Der har man været frisat i 3 år, og det, der sker i år, er, at nu sparer man de tovoksentimer væk.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-15:
Er ministeren enig i statsministerens tidligere udtalelse om, at det er gakgak, at EU lægger op til større medlemsbidrag og til at skrotte den danske EU-rabat, og kan han i givet fald forklare, om han så er enig med de socialdemokratiske medlemmer af Europa-Parlamentet, der afviser at stemme nej til Kommissionens budgetforslag?
Nicolai Wammen (S), 2023-11-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, der er behov for en lille smule kontekst her.
Siden aftalen blev indgået, har Rusland indledt en forfærdelig krig mod Ukraine, og Ruslands invasion har også ledt til en øget migration til Europas frontlinjestater.
Det er konsekvenser, som vi har adresseret og fortsat skal adressere fremover i det europæiske fællesskab.
I juni 2023 fremlagde Kommissionen et forslag til en revision af MFF-aftalen med udgiftsønsker for samlet 100 mia. euro.
Den ene halvdel er der lagt op til skal gå til Ukraine.
Vi giver fra regeringens side vores fulde støtte til Ukraine, både finansielt og militært.
Det er helt centralt, at vi i EU står sammen om at støtte Ukraine, og det er vi fra dansk side selvfølgelig parat til at betale til.
Den anden halvdel af MFF-revisionen foreslås at gå til migration og konkurrenceevne, men det er også i forhold til administration og renteudgifter.
Her er regeringen ikke enig i det, der er lagt på bordet fra Kommissionens side.
Vi anerkender, at Europa står over for andre vigtige dagsordener, men ikke alle løsninger kræver nye penge.
I stedet kan man foretage omprioriteringer og fokusere på at bruge vores eksisterende EU-budget på over 8.000 mia. kr. klogt.
Så vi går konstruktivt til værks, prioriterer Ukraine markant og er meget opmærksom på, at andre prioriteter skal ske via omprioriteringer.
Og så lad mig lige slå fast, at Kommissionens forslag ikke indebærer, at der skal ske en skrotning af den danske EU-rabat, som man kunne få indtryk af med det spørgsmål, der blev stillet.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-15:
Tak for svaret.
Der er jo sådan en meget fin talemåde, der siger, at man ikke både kan blæse og have mel i munden.
Men vil ministeren ikke medgive, at det er lige præcis, hvad Socialdemokratiet gør, når Socialdemokratiets europaparlamentsmedlem Christel Schaldemose siger, at man på den ene side ikke rigtig ønsker, at budgettet skal stige, men at der omvendt er nogle ting, som man ønsker at støtte?
Er det ikke lidt en fej måde at bedrive politik på, hvor man er bange for vælgerne herhjemme og ikke tør omfavne budgetstigninger åbenlyst, selv om det i virkeligheden er det, man ønsker?
Nicolai Wammen (S), 2023-11-15:
Jeg kan på ingen måde genkende det billede, som man prøver at tegne af fru Christel Schaldemoses bemærkninger.
Derfor har man valgt at sige, at man ikke vil gå ind at støtte det, der ligger; man vil heller ikke afvise det, for der er nogle elementer, man er glad for – der er andre, man er imod.
Det synes jeg er en helt fair måde, man har grebet det an på fra de pågældende medlemmers side.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-15:
For det er jo ikke nogen hemmelighed, at især Venstres EU-begejstring er glødende – med en Morten Løkkegaard, som i en kommentar til Ursula von der Leyens state of the union-tale udtaler, at Danmark har sovet tornerosesøvn alt for længe, og at vi nu må vågne op, og som i samme åndedrag mener, at der er behov for flere flertalsafgørelser.
Nicolai Wammen (S), 2023-11-15:
Det, som man har stemt i Europa-Parlamentet, er ikke noget, som der er en regeringsdrøftelse af i Danmark.
Sådan foregår tingene ikke.
Men det, at man kan have et nuanceret synspunkt, der handler om, at man på den ene side gerne vil støtte en klar og markant opbakning til Ukraine, samtidig med at der er andre dele af det, som Kommissionen har foreslået, som man synes er mindre fornuftige, synes jeg da er helt reelt.
Det var jo i øvrigt præcis den samme holdning – sådan opfattede jeg det i hvert fald – som Dansk Folkeparti havde, da vi behandlede sagen i Europaudvalget.
Så inden man nu får meget, meget travlt med at skælde ud på nogle socialdemokratiske europaparlamentarikere, skulle man måske se, hvad det var, man selv havde sagt i Europaudvalget.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-15:
Vi følger det her tæt.
Det kan også godt være, at jeg overfortolker det oprindelige spørgsmål, der handler om, hvad det vil sige at tage kontakt, for jeg indfortolkede så implicit, at vi skulle tage kontakt med henblik på en til en at indgå en tilsvarende aftale som den, som Italien har indgået med Albanien, og det er der ikke noget videre perspektiv i af de grunde, jeg nævnte før.
Men vi følger det tæt, og integrationsministeren arbejder på den her dagsorden.
Det gælder også i forhold til Rwandasporet.
Det, der dog er regeringens ambition, er, at vi søger at veje det ind i en europæisk sammenhæng for at få en europæisk løsning.
Mette Thiesen (DF), 2023-11-15:
Det er vi jo fuldstændig klar over i Dansk Folkeparti.
Men kan ministeren så ikke – hånden på hjertet – svare på, hvad der i grunden er tilbage af statsministerens tidligere meget håndfaste holdning til Europa-Kommissionens forslag til et nyt 7-årigt budget?
Og gør det ikke også indtryk på regeringen, at en regning på mellem 3 og 5 mia. kr. risikerer at blive sendt direkte videre til danskerne, hvis Danmarks medlemsrabat skrottes og budgettet samtidig øges?
Nicolai Wammen (S), 2023-11-15:
Vi er som regering meget optaget af at give fuld opbakning, både militært og også økonomisk, til Ukraine, og en meget stor del af det, som er blevet lagt på bordet fra Kommissionens side, handler om præcis det.
Det er ikke der, diskussionen står.
Så er der den anden – cirka – halvdel af det, de har foreslået, hvor vi siger, at man, før man beder om nye penge, så måske kunne bruge dem, man har, og også gøre det mere fornuftigt.
Og det står jeg fuldt og helt på mål for.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-11-15:
Synes ministeren, at et finanspolitisk forsigtighedsprincip, som det blev formuleret i Socialdemokratiets 2025-plan fra 2019, er fornuftigt, og mener ministeren, at princippet er udmøntet i en mere forsigtig tilgang i regeringens finanspolitik?
Nicolai Wammen (S), 2023-11-15:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest er regeringens tilgang til finanspolitikken, at den skal være ansvarlig og fornuftig, og det er den.
Vi er kommet godt ud af de seneste turbulente år med corona og inflationskrise.
Beskæftigelsen er meget høj.
Danmark har haft det største overskud på de offentlige finanser i EU de seneste 4 år, og vi har leveret reformer, der skønnes at øge arbejdsudbuddet i 2030 med ca. 19.500 fuldtidspersoner, og mere er på vej.
Med andre ord er der styr på dansk økonomi.
Med forsigtighedsprincippet planlægges finanspolitikken inden for budgetlovens rammer, og dermed praktiserer vi også det forsigtighedsprincip, der er indbygget i budgetloven, og det betyder konkret, at vi først kan disponere over provenuet fra reformer eller andre budgetforbedrende tiltag, når der er fundet flertal for det i Folketinget.
Derudover inkluderes der kun provenu fra dynamiske effekter, når der er tilstrækkelig empirisk evidens.
Det støtter jeg og regeringen fuldt op om.
Vi mener, at forsigtighedsprincippet i budgetloven og budgetloven i det hele taget er en meget vigtig del af det at sikre ansvarlige rammer for finanspolitikken.
Det bliver der arbejdet løbende på både i ministerierne og i Det Økonomiske Råd, som har fået til opgave at efterse ministeriernes regneprincipper.
Det mener vi sundt og fornuftigt, og det er jeg glad for.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-11-15:
Ja, som Clement Kjersgaard plejer at sige i Debatten på DR2: Det var et udmærket svar, men det var ikke et svar på det spørgsmål, der blev stillet.
For spørgsmålet, der blev stillet, var jo, om den her regering praktiserer det forsigtighedsprincip, som Socialdemokratiet syntes var meget vigtigt forud for valget i 2019, og der bliver sagt, hvad regeringen gør, men ikke hvordan det, som regeringen gør, forholder sig til forsigtighedsprincippet fra 2019.
For i det forsigtighedsprincip er der jo noget mere end det, som finansministeren læste op.
Der er det, at man slet ikke må budgettere med dynamiske effekter af skattepolitikken, førend pengene er kommet i kassen.
Altså, det er ikke nok at holde sig inden for gængse regnemetoder
man må, selv om gængse regnemetoder siger, at der kommer penge i kassen, ikke bruge af de penge, før de faktisk er kommet.
Når jeg spørger om det her, handler det især om, at regeringen forventer at få 600 mio. kr. fra en toptopskat.
Men det synes, som om regeringen har tænkt sig at bruge af de 600 mio. kr., selv om alle mennesker i hele verden er enige om, at der ikke kommer fulde 600 mio. kr. fra topskatten ned i statskassen.
Regeringen siger: Jo, jo, men det er sådan, vi plejer at regne.
Men alle mennesker siger, at den måde, I plejer at regne på, ikke er tilstrækkelig her.
Der kommer ikke 600 mio. kr., fordi halvdelen af dem, der skal betale toptopskat, kan undgå at betale toptopskat ved blot at få pengene udbetalt som udbytte i stedet for som indkomst.
Og regeringen går så ud fra, fordi regeringen ikke har regnemetoder på det her, at de nok alle sammen kommer, selv om regeringen jo godt ved, at de ikke alle sammen kommer.
Nicolai Wammen (S), 2023-11-15:
Altså, det, som den her regering praktiserer, er en dybt ansvarlig finanspolitik, der også holder sig inden for de rammer omkring forsigtighed, som fremgår af budgetloven.
Så kan jeg forstå på hr. Ole Birk Olesen, at han har viden om, hvad alle mennesker i hele verden mener om den her sag.
Det er alligevel imponerende.
Det er en indsigt, som er få beskåret.
Jeg kan i hvert fald sige, at det, som vi forholder os til, er det, som er de gængse måder at regne på, også i de relevante ministerier, og at det er det, som vi lægger til grund for den 2030-plan og det skatteudspil, som vi er kommet med.
Peter Hummelgaard (S), 2023-11-15:
Det vil jeg så bare kvittere for.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-11-15:
Alle mennesker i hele verden ved, at når halvdelen af dem, der har udsigt til at skulle betale toptopskat, kan undgå at betale toptopskat på en helt lovlig måde, så vil nogle af dem gøre det.
Alligevel regner regeringen, som om ingen af dem gør det, og det er det, jeg spørger om, nemlig om det er inden for det forsigtighedsprincip, som Socialdemokratiet gik til valg på i 2019, at man går ud fra, at ingen af de mennesker, der skal betale toptopskat, vil benytte deres lovlige mulighed for at undgå det.
Nicolai Wammen (S), 2023-11-15:
Som sagt kommer jeg ikke til at stå og tage alle mennesker i hele verden til indtægt for mit synspunkt.
Det synes jeg er en meget højtravende tilgang at have til det at prøve at få opbakning til, hvad man måtte have af politiske holdninger.
Det, jeg forholder mig til, er, at regeringen har fremlagt en dybt ansvarlig 2030-plan, og at de elementer, der er i den, er baseret på en almindelig måde at regne på i de relevante ministerier.
Og jeg er helt med på, at hr. Ole Birk Olesen synes, at det er en dårlig idé, at der er en toptopskat i forhold til dem, der tjener allerallermest i det danske samfund, og at det er vigtigt for hr. Ole Birk Olesen, at den bliver afskaffet.
Det synspunkt deler regeringen så ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-15:
Jeg er glad for, at udenrigsministeren også nævner Storbritannien, for selv om Storbritannien ikke længere er medlem af EU, er det da oplagt at forfølge de forhandlinger, Storbritannien har haft i relation til Rwanda, hvor vi måske også i den her uge får en afklaring på, om det så bliver virkelighed.
Så jeg vil bare bruge den sidste runde til her at sende en opfordring om, at man ikke lader sig skræmme af, at den albanske premierminister så har sagt, at det er et særligt forhold mellem Italien og Albanien, der gør sig gældende.
Det kunne jo være, at der var en vej ind, hvis man virkelig vil det.
Tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til den seneste rapport fra Europa-Parlamentets forfatningsudvalg, som foreslår 267 traktatændringer, herunder at kræve euromedlemskab af alle medlemslande, afskaffe vetoretten og overføre mere magt fra medlemslandene til EU?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-15:
Tak for det.
Det kan jeg svare både relativt kort og forhåbentlig også ret klart på.
Det ventes at ske senere i denne måned, men jeg kan godt foregribe svaret, for regeringen går ikke ind for traktatændringer.
Vi mener sådan set, at vi har en langtidsholdbar traktat.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-15:
Det er fuldstændig rigtigt, at den er til afstemning i plenarforsamlingen her den 23. november.
Når jeg spørger med en vis interesse, er det jo, fordi vi kan se, at ved den afstemning, der var i udvalget, har både den socialdemokratiske gruppe og Renew Europe-gruppen, som er de grupper, de tre regeringspartier tilhører, stemt for.
Og det gør jo sådan en som mig lidt bekymret, når man så ser, hvad det er, der er i rapporten.
Altså, det er, at man skal fjerne vetoretten på nogle endda ret vitale områder, bl.a. udenrigsministerens ressort, og at man skal indføre nye EU-kompetencer i forhold til uddannelse og skat, og at man vil indføre et fælles minimumsstatsborgerskab.
Det er jo ting, som i en dansk kontekst virker fuldstændig vilde.
Men nu har jeg jo haft det tvivlsomme privilegium at sidde 10 år i Europa-Parlamentets forfatningsudvalg, AFCO, og må bare konstatere, at ser man over tid på, hvordan EU bevæger sig, så er der rigtig, rigtig mange af de tanker, som bliver født i Parlamentets forfatningsudvalg, som så ad forskellige veje ender i traktaterne, og nu åbner man jo så for en traktatprocedure, altså en reform af traktaten.
Og jeg mindes jo, at udenrigsministeren – godt nok ikke i sin nuværende kapacitet af udenrigsminister, men i en tidligere kapacitet – har slået til lyd for nogle af de budskaber, som altså også kan ses i forfatningsudvalget, bl.a. om, at man nu inden for udenrigspolitikken skal fjerne medlemslandenes mulighed for at sige nej.
Derfor er det bare vigtigt for mig og for rigtig mange vælgere derude, tror jeg, at vide, at kommer de her forslag videre igennem plenarforsamlingen og op til Rådet, så nedlægger Danmark veto.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-15:
Tak for det.
Jeg synes jo, det er trist, at hr. Morten Messerschmidt betegner det at sidde i Europa-Parlamentet som et tvivlsomt privilegium.
Der skal jo være europaparlamentsvalg den 9. juni næste år, og ja, jeg kan jo i den sammenhæng kun tale for mit eget parti, men der vil vi i hvert fald lægge os i selen, for at flest mulige opnår det privilegium.
Jeg kan ikke erindre mig, at jeg i nogen kapacitet, hverken i den nuværende eller i nogen tidligere, har gjort mig til talsmand for traktatændringer, og regeringen går ikke ind for traktatændringer.
Så er det jo en ret kendt sag, og det ved hr. Morten Messerschmidt jo også på grund af det tvivlsomme privilegium, han historisk har haft, at der mange steder i Europa-Parlamentet er en appetit på en anden kompetencefordeling.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-15:
Det er et stort privilegium at være medlem af Europa-Parlamentet, men det er et tvivlsomt privilegium at sidde i et forfatningsudvalg i et parlament, som slet ikke har initiativkompetencen til at foretage traktatændringer.
Derfor synes jeg sådan set, at forfatningsudvalget burde nedlægges, og hele den diskussion hører jo til der, hvor vi også tager den nu, nemlig i medlemslandenes parlamenter.
Nu siger udenrigsministeren så, at den her regering ikke går ind for at lave traktatændringer, men betyder det så også, at den her regering stemmer nej, hvis der kommer forslag om at overgå til flertalsafgørelser generelt, altså også inden for den traktat, der findes?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-15:
Jeg vil sige, at det jo sådan set er positivt at få understreget, at det pågældende udvalg ikke har nogen initiativkompetencer, men det er så alligevel det, jeg nu skal stå og forholde mig til, i forhold til hvilke implikationer der er i forbindelse med det.
Regeringen går ikke ind for traktatændringer.
Jeg er med på, at proceduren kan iværksættes med simpelt flertal, men traktatændringer kan jo kun gennemføres med konsensus.
Det er en af grundene til, at regeringen ikke synes, man skal åbne traktaten, for det er ikke i Europas interesse nu med krig i Ukraine og forestående udvidelser, og det kan håndteres inden for traktaten.
Der er regeringen jo åben over for at diskutere og gøre brug af nogle af de passerellebestemmelser, der er i den eksisterende traktat, men det er jo en anden diskussion.
Så regeringen kommer ikke til at støtte, at vi skal sætte en ny traktatændringsproces i gang.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-15:
Så vil jeg bare høre – for nu er det sidste runde
: Hvilke initiativer tager man i Moderaterne, Socialdemokratiet og Venstre – hvis jeg må spørge på den måde – til, at de grupper, man sidder i i Europa-Parlamentet, så ikke bliver ved med at fremføre de her synspunkter, som forhåbentlig strider mod partiernes grundlæggende forståelse af, hvad EU skal være?
For partierne og grupperne dernede stemmer det jo igennem, og det kommer de også til på plenarforsamlingen.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-15:
Regeringens position er den, at vi gerne vil bryde de mønstre, der findes nu, og vi vil søge at gøre det i et europæisk spor.
Det er det, der er regeringens position.
Det er sådan en position, som denne regering, den tidligere regering og for så vidt også regeringen før den, som konceptuelt tænkte det samme, men ikke tog et konkret Rwandainitiativ, i en europæisk sammenhæng har stået lidt isoleret med.
Briterne har tænkt tilsvarende tanker.
Briterne er ikke længere med i EU.
Og det er sådan, jeg synes man skal tage den her aftale mellem Italien og Albanien ned.
Det er et konkret bilateralt skridt, som vi følger med interesse.
Jeg noterer mig, at Albaniens premierminister har udtalt, at man ikke kunne etablere en sådan aftale med andre lande end Italien.
Så allerede derfor kan den ikke kopieres, men vi følger det tæt.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-15:
Det er jeg jo langt hen ad vejen enig i, men det er jo det, der er regeringens position.
Det er jo det, som udenrigsministeren beskriver, og er det ikke det, der er regeringens position?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-15:
Tak for det.
Der er jo nogle konceptuelle forskelle, for sådan som jeg forstår den aftale, der er indgået mellem Albanien og Italien, så hviler den jo sådan set på, at dem, der så på et center i Albanien opnår flygtningestatus – man afvejer deres beskyttelseshensyn – skal tildeles beskyttelsen i Italien og ikke i Albanien.
Hvis vi skal være saglige omkring det her, må man sige, at hvis man forestillede sig, at vi en til en kopierede sådan en model, som Danmark indgik bilateralt med et land, som ikke er et naboland, og sagde, at her kan alle hånde mennesker komme til, og hvis man så opnår status, skal man have den i Danmark, så er jeg ikke sikker på, at det ville være i Danmarks bedste interesse, for at være helt seriøs omkring det.
Så det, der er det afgørende her, er, at det er godt, der sker noget.
Det matcher jo, kan man sige, den konceptuelle danske tænkning og kan forhåbentlig bidrage til at inspirere til, at vi finder nogle fælles europæiske løsninger.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-15:
Det her spørgsmål om en flygtningelejr uden for Danmarks, men også EU's grænser, er jo noget der har været i dansk politik i en del år nu.
Måske var det allerklarest, da Socialdemokratiet forud for 2019-valget valgte at gøre det til en prioritet, som man ovenikøbet både kaldte retfærdig og realistisk.
Dengang var det jo især Rwanda, man talte om.
Jeg tror, at lige forud for folketingsvalgets udskrivelse havde den daværende udlændinge- og integrationsminister nærmest en permanent rute til Rwanda for at kunne vise, at det var nært forestående.
Han var i hvert fald dernede betragtelig mange gange.
Der har ikke været så meget efter valget.
Og man har jo også ændret regeringsgrundlaget på det her område, kan jeg forstå, så det nu ikke er Danmark, der skal gøre noget i Rwanda, men Danmark, der sammen med nogle lande ude i Europa skal gøre noget et sted uden for Europa.
Der ville det jo være naturligt, tænker jeg bare.
Når man kan se et EU-medlemsland, som jo ikke er et fuldstændig undseeligt land, nemlig Italien, rent faktisk have en regeringschef, som på under et år lykkes med sit forehavende, ville det være naturligt, når man har skiftende regeringer i Danmark, som nu igennem, hvad, mere end 4 år ikke er lykkedes med deres forehavende – medmindre det selvfølgelig kun var et propagandaøjemed – at man så tog kontakt og talte med Albanien.
Det er i hvert fald planen, kan jeg forstå, at de nu tager 36.000 illegale migranter fra Italien.
Altså, hvis de vil gøre det med Danmark bare en enkelt gang, vil det jo f.eks. kompensere for de 40.000 syrere, der kom, mens udenrigsministeren var statsminister.
Det vil tage et væsentligt pres af integrationsbyrden, kan man sige.
Så hvorfor i alverden ikke?
Det kan jo ikke være, at de politiske eller personlige forhold mellem Albanien og Italien er af en så særegen karakter, at man ikke engang prøver fra den danske regerings side at henvende sig.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-11-15:
Tak for det.
Vi har med interesse noteret os indgåelsen af den her samarbejdsaftale mellem Italien og Albanien om oprettelse af centre i Albanien, der skal huse irregulære migranter reddet til søs.
Vi synes sådan set, at det er positivt, at der arbejdes på nye løsninger.
Det er jo som bekendt regeringens mål, at der skabes nye innovative løsninger i EU, bl.a. i form af samarbejde med tredjelande eller partnerlande – alt sammen selvfølgelig med respekt for internationale konventioner og EU-retlige forpligtelser.
Vi har ikke nogen konkret plan om at tage kontakt til Albanien som sådan, men følger udmøntningen af den her bilaterale aftale, der er indgået, tæt, fordi den jo kan bidrage til at inspirere til løsninger i et EU-spor.
Så det er fint, at der sker noget.
Det kan inspirere.
Regeringen arbejder i det spor og noterer sig i øvrigt, at det historisk har været et ret isoleret dansk synspunkt i hele den her debat om håndtering af irregulær og illegal migration, og at det er ved at flytte sig.
Så det er jo den læsning, vi har.
Det er en indikation på, at flere medlemslande bevæger sig i retning af det, der gennem lang tid har været dansk tankegods – noget, vi ellers tidligere har stået alene med.
Så i den forstand er det positivt, og derfor følger vi det også med interesse.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-11-15:
Tak, formand.
Vil regeringen tage kontakt til Albanien med henblik på at oprette et migrantcenter, ligesom Italien er i gang med – og i benægtende fald, hvorfor ikke?