runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Tak for det.
Den foreslåede ændring af lov om drift af landbrugsjorder er yderst positiv.
Den vil være med til at give flere landmænd mulighed for at lade arealer ligge udyrkede hen til naturformål i længere perioder, uden at landmændene mister råderetten over deres arealer.
Lovforslaget indebærer nemlig, at den hidtidige 15-års genopdyrkningsret i loven ændres til en permanent genopdyrkningsret, uanset om arealet er vokset ind i en § 3-naturbeskyttet tilstand.
Det kan godt, som debatten indtil videre måske også har båret præg af, umiddelbart lyde lidt som den omvendte verden, men netop den risiko for, at et areal vokser ind i en beskyttet tilstand, er med til, at mange lodsejere afholder sig fra at lade mere eller mindre marginale arealer ligge udyrkede hen, da det kan betyde, at de så mister råderetten over deres arealer.
Ændringen er en administrativ forenkling, der må forventes at motivere flere landmænd til at bruge genopdyrkningsretten og lade et areal ligge udyrket hen, så det kan udvikle sig til natur, og endda uden at landmanden er tvunget til at pløje det op for ikke at miste dyrkningsretten, og uden at det efterfølgende vil få negative konsekvenser for den fremtidige anvendelse af arealerne, eller at det vil afkaste restriktioner i forbindelse med godkendelse af husdyrbrug.
Genopdyrkningsretten forventes således at give mere natur i landbrugslandet, da landmændene vil have større incitament til at lade arealer ligge udyrkede hen.
En permanent genopdyrkningsret er helt klart en forenkling af de gældende regler, da lodsejere ikke længere skal holde styr på, hvornår en 15-årsperiode udløber, ligesom der heller ikke vil være behov for genanmeldelse.
Det er desuden meget positivt, at ændringerne sker med tilbagevirkende kraft, og at arealer, der tidligere har været anmeldt til 15-års genopdyrkningsret, automatisk overgår til den permanente genopdyrkningsret.
På trods af de meget positive ændringer er der dog stadig udfordringer forbundet med den her genopdyrkningsret.
Selv om et areal anmeldes, vil der, som vi faktisk også har hørt tidligere i dag, fortsat kunne opstå situationer, hvor genopdyrkning alligevel ikke vil kunne tillades.
Det kan f.eks. være tilfældet inden for Natura 2000-områderne, eller hvis der indvandrer en beskyttet plante eller dyreart på arealet.
Indskrænkningen i råderetten er i de tilfælde tilmed erstatningsfri, hvilket efter min og Liberal Alliances opfattelse er helt urimeligt.
Men altså, alt i alt er det her noget nær et liberalt kinderæg: mere mangfoldig natur med mindre bureaukrati og en bedre sikring af ejendomsretten.
Det er et af Liberal Alliances fingeraftryk på naturpakken, og derfor stemmer vi selvfølgelig også for forslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2017-03-02:
Det er også fint nok, men synes Enhedslisten ikke, at det ville være fint at få fjernet noget bureaukrati?
Altså, hvis det er ligegyldigt, om det er 15 år, og man bare kan forlænge det, sådan som det er fru Maria Reumert Gjerdings opfattelse, så kan det vel være ligegyldigt, om vi siger 15 år kontra permanent.
Altså, så slipper vi bare for at have tre ansatte til det oppe i kommunen.
Det ville da være fint.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Vi vil meget gerne unødvendigt bureaukrati til livs.
Anni Matthiesen (V), 2017-03-02:
Jeg tror egentlig gerne, jeg vil forsætte lidt ad den vej, som fru Pia Adelsteen var inde på.
For ordføreren har lige bekræftet, at Enhedslisten gerne vil af med unødvendigt bureaukrati, så den del af lovforslaget kan Enhedslisten stemme for.
Der, hvor Enhedslisten så måske er lidt i tvivl, kan jeg forstå, er i forhold til nogle ting, som man godt vil have afklaret undervejs i udvalgsbehandlingen, i forhold til om lovforslaget reelt er med til at give mere natur.
Er det rigtigt forstået?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Altså, jeg tror, jeg nævnte en del ting, jeg gerne vil have afklaret.
For det første er der den her uenighed, der tilsyneladende er i forhold til høringssvarene, om, hvad problemet egentlig er.
Eksisterer problemet på nuværende tidspunkt?
Men ja, der er også dokumentationen for, at det her faktisk vil medføre, at landmændene så begynder at udlægge meget mere natur.
Det kan være, at de partier, som var med til at indgå naturpakken, ved mere om det, end jeg gør, altså at der i de forhandlinger, da man netop besluttede at fjerne den her regel, vidste, at det så ville medføre mere natur.
Det kan være, man fik forelagt nogle dokumenter, som jeg bare ikke har set.
Jeg glæder mig til at se dem.
Anni Matthiesen (V), 2017-03-02:
Jamen lad os antage, at der er styr på, at Enhedslisten bakker op om at afbureaukratisere, og lad os så i salen i dag tage udgangspunkt i, at det her lovforslag i hvert fald ikke skaber mindre natur.
Hvad er problemet så, i forhold til at Enhedslisten måske i sidste ende ikke kan bakke op om det her lovforslag?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Jeg har ikke sagt, at hvis man har et areal, som er § 3-beskyttet, så kan man bare pløje det op, hvis man skulle få lyst til det.
Det, vi taler om, er, at hvis man har et areal, som man dyrker og gerne vil henlægge ekstensivt til gavn for naturen, kan man så anmelde det og bevare sin genopdyrkningsret i 15 år og forlænge genopdyrkningsretten, hvis man anmelder den efter 15 år – også selv om arealet skulle få en naturkvalitet svarende til § 3?
Det er det, jeg taler om.
Jeg savner en konkret begrundelse for, hvorfor man indførte det her i første omgang.
Vi ved, at hvis der er nogle særlige arter, bilag IV-arter, altså arter, der er særlig beskyttede, og som vandrer ind – altså ikke noget med § 3, men andre regler – så kan de her arealer blive dækket af beskyttelse.
Og det ændrer det her lovforslag sådan set ikke på.
Hvordan sikres det, at man kommer ud og vurderer det?
Hænger det sammen med 15-årsreglen?
Det er sådan nogle spørgsmål, som jeg står tilbage med efter at have læst det her, og dem har jeg brug for at få afklaret.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Tak for det.
Den sidste bemærkning vil jeg godt lige følge op på, for hvad er funktionen egentlig af en 15-års genopdyrkningsret?
Det undrer også mig meget.
Jeg kan faktisk ikke huske, hvad jeg foretog mig den 2. marts 2002, og medmindre fru Maria Reumert Gjerding kan huske, hvad hun foretog sig den 2. marts 2002, kan vi så ikke godt blive enige om, at en travl landmand eventuelt kunne risikere at glemme at genanmelde et areal til genopdyrkning, og at der dermed over 2016 vil være en genopdyrkningsret, der er forduftet, og så kan det pågældende areal vokse ind i § 3-beskyttelse?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Nu synes jeg, vi er ved at være ved kernen af det her, og så lad os diskutere det.
For vi hører bare en hel masse stråmandsargumenter for det her.
Jeg har hørt tale om, at et areal kan vokse ind i § 3-beskyttelsen.
Jeg har hørt, at man skal sætte sin plov i jorden, et år efter det 15. år er udløbet, for ellers mister man sin genopdyrkningsret.
Det kan jeg ikke finde belæg for i det her lovforslag.
Men hvis det handler om, at landmænd er glemsomme og dermed kan risikere noget, så lad os diskutere det.
Carsten Bach (LA), 2017-03-02:
Det synes jeg bestemt vi skal gå videre med i udvalgsarbejdet og så få svaret på, hvad det egentlig er, den her 15-års genopdyrkningsret nogen sinde har gjort noget godt for.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-03-02:
Det kan vi kun være enige om.
Som jeg sagde, vil jeg gerne være fuldstændig sikker på, at den her 15-årsregel ikke har nogen funktion overhovedet, også i forhold til at holde styr på nogle af de andre ting.
Det er også uklart for mig ud fra lovforslaget, hvordan man holder øje med, om der er indvandret bilag IV-arter eller arter, der er beskyttet under artsfredningsforordningen, tror jeg nok den hedder.
Hvordan holder man øje med det?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2017-03-02:
Som det ser ud i dag, fylder de jo hele manegen selv med deres høringssvar, og det er det, som vi politikere kigger på.
Nu efterspørger de så en konsekvensberegning, som kan betyde, at de får en modpart, som kan modsige deres høringssvar, og hvis det er det, de vil have, så er vi åbne over for det.
, så hvis det er det, landdistrikterne vil have, så vil vi da rigtig gerne arbejde videre på det.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-02:
Det er jeg da så glad for, og jeg kan høre det som en støtte til forslaget.
Men er det ikke også en lidt underlig modsætning at sætte op, som om man fra Landdistrikternes Fællesråd skulle ønske at have en modpart?
Jeg tror, de tænker det sådan både fra Landdistrikternes Fællesråd og andre, at de har en part, de kan spille sammen med.
Og uanset om vi kan dele glæden ved de høringssvar, som bl.a. Landdistrikternes Fællesråd bidrager med, synes jeg også, det er vigtigt, når vi nu skal diskutere det, at vide, at de samme mennesker, der leverer de kvalificerede høringssvar, rent faktisk selv efterspørger, at man også allerede i lovbearbejdningen indbygger de her overvejelser.
Så jeg tror ikke, man skal tænke på det som en modsætning, men som ting, der støtter hinanden.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2017-03-02:
Som sagt er det, jeg har erfaret, at der ikke har været et eneste tidspunkt – det kan jeg simpelt hen ikke grave frem i min erindring – hvor embedsmænd i ministerierne har været foran i forhold til den viden, som Landdistrikternes Fællesråd har.
Så jeg kan ikke se, hvor det er, Landdistrikternes Fællesråd tænker, at de er meget klogere end os.
Men hvis de gerne vil have det, er vi åbne over for det.
Så på den måde kan det være et modspil, og som spørgeren siger, kan det også være en medspiller, der kan komme med en anden vinkel.
Så vi er som sagt åbne over for det, hvis det er det, de gerne vil have.
Thomas Danielsen (V), 2017-03-02:
Tak for det, formand.
Vi behandler B 46 om konsekvensanalyse af lovforslags virkninger på udviklingen i landdistrikter og yderområder og på øer, fremsat af Socialistisk Folkeparti.
Jeg skal indledningsvis starte med at sige, at jeg også taler på De Konservatives vegne.
SF foreslår her at gøre det obligatorisk altid at lave konsekvensvurderinger af lovforslag, selv hvis konsekvenserne ikke vurderes at være så væsentlige.
Men vi ser samtidig også nogle gode takter i beslutningsforslaget, og vi er allerede i gang med at arbejde med dele af forslaget.
Lige nu arbejder regeringen på en model, der skal sikre en afbalanceret måde at inkludere landdistriktsrelaterede konsekvensvurderinger på.
Vi ønsker at sætte et øget fokus på landdistrikterne i hele lovgivningsprocessen, men samtidig vil vi undgå at lave unødige regler, der fører til mere bureaukrati.
Vi vil gerne undgå at starte en kædereaktion af nye tværgående spørgsmål, der pludselig også skal indgå særskilt i bemærkningerne til lovforslagene.
Men formålet skal altså være at understøtte vores regerings fokus på vækst og udvikling i hele Danmark.
Og vores væld af initiativer for landdistrikterne taget i betragtning, tror jeg, at vores fokus efterhånden må stå klart for de fleste.
Men med sådan et forslag kommer det altså også til at indgå i selve lovbehandlingen som en mere struktureret model.
Tak til SF for forslaget, og tak for de gode intentioner.
Vi håber i Venstre på en fortsat god dialog om et øget fokus på landdistrikterne i lovgivningsarbejdet, men det skal være mindre stift og bureaukratisk.
Tak for ordet.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-03-02:
Tak for det, formand.
Fokus på landdistrikterne er meget positivt, og derfor er intentionerne i det her beslutningsforslag også meget positive.
Imidlertid har regeringen den 27. februar besluttet at ændre sine retningslinjer for lovudarbejdelse, således at det fremover skal fremgå direkte af lovbemærkningerne, når der er væsentlige konsekvenser for landdistrikterne.
LA mener, at regeringens beslutning indfrier de gode tanker i det fremsatte beslutningsforslag, som derved bliver overflødigt, og derfor giver det ikke mening for Liberal Alliance at støtte SF's beslutningsforslag.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-03-02:
Tak for det.
Jeg er her for min kollega hr. Roger Matthisen, som desværre ikke kunne være til stede i dag.
I Alternativet mener vi, at landdistrikterne, yderområderne og øerne er helt centrale i udviklingen af fremtidens Danmark.
Vi må ikke glemme alt det, der er uden for de store byer, og det kan vi måske have en tendens til, når vi træffer de politiske beslutninger og mest opholder os i og omkring Danmarks hovedstad.
Derfor vil jeg gerne starte med at sige tak til SF og hr. Karsten Hønge m.fl. for at fremsætte det her beslutningsforslag, som jeg håber Folketinget vil vedtage.
I Alternativet støtter vi i hvert fald op om det.
Vi er meget glade for det fremsatte forslag, for det må være i alles interesse, uanset partibogstav og hjemstavn, at vi husker på hele Danmark, når vi laver lovgivning.
I Alternativet arbejder vi med noget, der hedder politiske laboratorier, hvor alle, der har lyst, uanset hvilket parti de er medlem af, kan være med til at udvikle vores politik.
Og vi har haft en række politiske laboratorier om netop landdistrikterne og et sammenhængende Danmark, og i den forbindelse – da vi holdt det i 2016 – dukkede ideen op om at vurdere ny lovgivning i forhold til landdistrikterne, yderområderne og øerne.
Derfor bakker vi naturligvis op om beslutningsforslaget fra SF.
En konsekvensanalyse af lovforslags virkning på udviklingen i landdistrikter, i yderområder og på øer ser vi i Alternativet som et værktøj, der kan være med til at sætte fokus på den udvikling, der har været i gang de sidste mange år, hvor yderområderne, landdistrikterne og øerne måske ikke er blevet prioriteret helt lige så højt, som de burde her fra Christiansborgs side.
Så vi ser konsekvensanalysen som et godt værktøj, så vi ikke glemmer livet uden for storbyen, når vi laver lovgivning.
Sanne Bjørn (RV), 2017-03-02:
Tak for det.
Det er jo svært at være imod at udvikle landdistrikterne.
Hvem synes, det er en dårlig idé, at alle de yderste dele af landet har liv og blomstrer og bliver prioriteret?
Det er der meget få der gør.
Langt sværere er det jo nu, når der faktisk skal prioriteres benhårdt i de ressourcer på velfærdsområdet i kommunerne i øjeblikket, eller når vi herinde balancerer og omfordeler skattekronerne.
For det koster jo mere pr. borger at anlægge en vej, hvor der kører få; det koster mere at drive en landsbyskole med en lav klassekvotient; og det er dyrere for fællesskabet, hvis man bliver syg på Læsø og skal med en lægehelikopter, end hvis man bor på Østerbro og kommer ind på Rigshospitalet med en ambulance.
Jeg kan se på erhvervsministerens svar til Socialdemokratiet i januar og på ministerens pressemeddelelse her i bagkanten af landdistriktshøringen forleden, at man nu agter at gennemføre forslaget, dog i en lidt anden og lidt mere frivillig – vil jeg vælge at betegne det som– udgave end det, vi debatterer nu.
Og det er jo interessant.
For hvor ville det have været dejligt, hvis vi nu havde kunnet se i bemærkningerne, hvilken konsekvens kommunalreformen, boligskattestoppet, omprioriteringsbidraget og uddannelsesbesparelserne havde haft på landdistrikterne og yderområderne.
Der mener jeg faktisk at både ordførerne for DF, Konservative og Venstre og også ministeren kommer lidt til kort, for det er jo lige præcis i den førte politik, det skal vise sig, hvordan man prioriterer.
F.eks. havde der formodentlig stået, at omprioriteringsbidraget betyder, at der skal spares 8,7 mia. kr. i 2016-2019 på ungdomsuddannelser og på videregående uddannelser.
Og heraf skal der spares 5,1 mia. kr. uden for hovedstadsregionen.
Det svarer til 10.000 arbejdspladser, heraf en stor del i yderområder og landdistrikter.
I det lys fremstår regeringens udflytning af de 3.900 statslige arbejdspladser jo som ren symbolpolitik.
Der er i hvert fald en nettobalance, som ikke hører hjemme, når man nu hører, at ministeren er optaget af, at der føres en balanceret landdistriktspolitik.
Forslaget, som er fremsat af SF, bevirker, at der laves konsekvensanalyser af lovforslagenes betydning for landdistrikter og yderområder, og at der skal redegøres for det i bemærkningerne.
Og det betyder, at vi i fremtiden vil få et stærkere beslutningsgrundlag.
Der vil selvfølgelig altid være den her diskussion af det subjektive og prioriteringen af ressourcerne, så man kan vælge at overse den konsekvensberegning, selv om den viser en negativ effekt på landdistrikterne.
Men jeg er da lidt spændt på, hvordan man differentierer i hele landet, for det kan jo godt være, at et forslag som falder i god jord i Ringkøbing, vil falde i knap så god jord i Maribo.
Så det håber jeg ordføreren for SF kan svare på.
Radikale Venstre er altid klar til at prioritere ressourcer til landdistrikter, også nogle gange når det bliver dyrere, og især der, hvor det giver god mening.
Thomas Danielsen (V), 2017-03-02:
Tak for det.
Jeg kunne næsten ikke lade være med at trykke mig ind efter den tale fra Radikale Venstre.
Nu ved vi godt, at De Radikale kan vende både til den ene og den anden side og måske nogle gange har lidt svært ved at finde ud af, hvilket ben de skal stå på.
Men det var da helt utroligt at høre den tale – flammetale endda – for landdistrikterne fra et parti, som har siddet i regering og ikke fremsat et eneste landdistriktspolitisk lovforslag i hele den sidste periode, samtidig med at vi hører, at man prioriterer landdistrikterne, og at den nuværende regering neddrosler dem.
Altså, ikke for noget: Der er kommet over 120 konkrete landdistriktsinitiativer, udflytning af statslige arbejdspladser.
Hr. Morten Østergaard centraliserede som skatteminister flere skatteafdelinger.
Dem har vi nu flyttet ud igen.
Altså, jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det går ud på.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge om, er: Lige pludselig skamroser De Radikale det her beslutningsforslag.
Men beslutningsforslaget er jo en genfremsættelse, hvor man sidste gang stemte imod.
Nu skamroser man forslaget.
Hvad er det, der er sket i mellemtiden?
Karsten Hønge (SF), 2017-03-02:
Ja, ligesom ved den forrige ordfører ender jeg lidt i den samme fælde her: Jeg har trykket mig ind i god tid til at kunne nå at stille et spørgsmål, som ordføreren så delvis har besvaret nu.
Men det kommer sig af, at fru Mette Hjermind Dencker er meget glad for de organisationer, der nu findes ude i landet, herunder Landdistrikternes Fællesråd – en begejstring, som jeg fuldstændig deler – og så er spørgsmålet: Hvilken betydning har det for ordføreren, at man rent faktisk fra de her landdistriktsorganisationer meget gerne vil have sådan en konsekvensberegning, sådan et landdistriktsfilter ind?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-03-02:
Det er naturligvis vigtigt, at vi som borgere og patienter er trygge ved, at vores sundhedsoplysninger behandles ordentligt og fortroligt.
Men først og fremmest er der lidt ros til sundhedsministeren for at omsætte et frikommuneforsøg til permanente regler i forhold til den del, der omhandler børn.
I Alternativet er vi glade for eksperimenter, og især også når lovforslag bygger på sådanne.
Vi er generelt positive over for intentionerne i lovforslaget.
Oplysninger fra patientforløb er en forudsætning for kvaliteten i det danske sundhedsvæsen.
På den baggrund bakker vi op om de rammer, som L 132 sætter, men vi er naturligvis åbne over for at lytte til eventuelle problemstillinger, som kunne dukke op i udvalgsarbejdet, og som vi ikke har været opmærksomme på.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-02:
Jo, men hr. Henning Hyllested, vi deler jo fuldstændig intentionen om, at alle beslutninger skal afvejes også i forhold til landdistrikterne, fordi det er så væsentlig en del af den politik, som vi må have fra Folketingets side, at vi ikke kløver Danmark midt over.
Men hele pointen med, at vi ikke skal gøre det obligatorisk, er, at hvis vi gør det, forsvinder det i mængden af alle de andre obligatoriske temaer, og så desavouerer du det obligatoriske.
Den fokus, der nu kommer på det, hvor der er et pålæg om, at man skal være opmærksom på det, og at det skal anføres og fremhæves fuldstændig direkte og eksplicit i lovbemærkningerne, når der er nogle konsekvenser for landdistrikternes økonomi, omstillingsevne eller andre forhold, gør jo, at der vil være større fokus på det, og det forsvinder ikke i strømmen af alle mulige andre informationer.
Henning Hyllested (EL), 2017-03-02:
Det kommer an på det konkrete udspil, der kommer fra regeringen, klart nok.
Men man har jo faktisk en procedure for det her, en måde, man gør det på i den nuværende lovbehandling.
Vi har de skemaer, der bliver opstillet, osv.
Så jeg synes ikke, det på den måde er en uoverkommelig opgave.
Tværtimod synes jeg måske nok, at det kunne være en rigtig, rigtig god øvelse for ministerierne og ministeriernes embedsmænd at have blikket fast rettet mod yderdistrikterne, når der udarbejdes lovforslag.
De fleste af de embedsmænd, der deltager i lovbehandling og udarbejdelse af lovforslag, er jo trods alt folk, der er bosiddende herovre, og en gang imellem har man indtryk af, i hvert fald hvis man kommer ude fra landet, at fokus er et lidt andet sted.
Ved at gøre det obligatorisk tvinger man det jo simpelt hen igennem og siger: Det skal I have fokus på.
Sanne Bjørn (RV), 2017-03-02:
Tak for det.
Jeg er jo rigtig meget glad for, at ministeren fremhæver, at man har fokus på landdistrikterne, for jeg må ærlig talt sige, at det synes jeg i omprioriteringsbidrag og uddannelsesbesparelser var forsvundet lidt i tågerne, selv om man selvfølgelig udflyttede statslige arbejdspladser.
Jeg kan også høre, at det jo lidt er et spørgsmål om ord, og mit spørgsmål til ministeren går på: Hvordan vil ministeren sikre, at det ikke bliver en subjektiv vurdering, og om det politisk er hensigtsmæssigt, at man kigger på de her konsekvenser, hvis det kun er de steder, hvor man har – og nu prøver jeg at se i ministerens pressemeddelelse forleden – de der væsentlige virkninger?
Hvornår skal man vurdere, om det er en væsentlig virkning?
Vi er positivt indstillet over for intentionen i det her forslag og vil meget gerne kigge på det.
Det, jeg anfægter i forslaget, og som jeg meget gerne vil have vi diskuterer i den videre proces, er jo, at ét er at få konsekvensberegnet, hvad det enkelte forslag betyder for yderdistrikterne, og noget andet er, hvad man vælger at beslutte politisk.
Når ordføreren er så optaget af, hvad hans eget partis regerings herligheder og gaver til landdistrikterne betyder, kan jeg da sige, at på uddannelsesområdet tror jeg faktisk at man sidder i landdistrikterne i øjeblikket og er rigtig bekymrede.
For den uddannelsesbesparelse betyder jo, at virkelig mange uddannelsesinstitutioner lukker.
Det kan godt være, at man laver rigtig mange initiativer, og det er vi stadig væk meget store tilhængere af, ligegyldigt hvilken kant af Folketingssalen det kommer fra.
Men vi må bare sige, at den førte politik, og især på uddannelsesområdet, som betyder, at rigtig mange ikke får en ungdomsuddannelse eller får en videregående uddannelse, jo betyder rigtig meget for, hvordan et område løfter sig eller det modsatte.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-02:
Men den diskussion kunne man have, uanset om det var obligatorisk eller ej.
Det, der er interessant her, er, at det bliver højt prioriteret, at vi er enige med forslagsstillerne fra SF i, at vi skal have fokus på det her, så derfor er det et godt initiativ med beslutningsforslaget.
Vi synes så selv, at vi har valgt en smartere måde at gøre det på, som er til gavn for landdistrikterne og ikke er så bureaukratisk tungt.
Det kommer til at fremgå af den vejledning, som Justitsministeriet sender ud inden sommerferien til god lovkvalitet, hvordan vi præcis vil gøre det.
Der er selvfølgelig noget feinschmeckeri i at gøre det, men da hele intentionen er, at vi skal være opmærksomme på landdistrikternes vilkår i forbindelse med lovforslag, vil det selvfølgelig eksplicit blive skrevet ind.
Sanne Bjørn (RV), 2017-03-02:
Med al respekt er det jo lidt en gratis omgang at sige, at man har fokus på det.
Det, der jo er vigtigt, er at vise, hvordan man gør det i praksis, altså hvilken konsekvens den førte politik fra regeringens side har i praksis.
Det er det, jeg er lidt optaget af her.
Hvis nu det ikke bliver lovpligtigt, eller at det er obligatorisk til alle forslag, hvordan vil ministeren så over for sit ministerie sige, at det her er noget, vi prioriterer også i praksis, så vi ser ikke bort fra, hvis det har mindre væsentlige virkninger – for nu at bruge ordforrådet i pressemeddelelsen?