Søren Pind (V), 2018-02-23:
Det er i hvert fald klokkeklart for mig, at hvis det viser sig, at muligheden reelt set ikke foreligger, så foreligger der en anden situation end den, jeg mener der gør.
Jeg har også tidligere sagt, at jeg mener, det er vigtigt, at der findes danske udtryk for videnskabelige termer, og jeg tænker, at vi skal bruge nogle politiske kræfter på at tale med hinanden om, hvordan landet ligger.
Men foreløbig er det her arbejde iværksat, og når vi så har et mere oplyst grundlag, synes jeg, at vi skal tage fat derfra.
Jeg er i hvert fald enig i, at en sådan mulighed skal foreligge som en realistisk mulighed.
Derfor ser jeg sådan set også frem til institutionernes svar på min forespørgsel.
Skulle det vise sig, at det svar har en anden karakter end det, jeg forventer, så kigger jeg gerne på det igen.
Jeg tror også, at jeg tidligere har tilkendegivet, at når disse svar foreligger og tingene er opklaret bedre, synes jeg, vi skal føre en samtale om, hvad det eventuelt måtte nødvendiggøre.
Vi skal i dag drøfte etablering af sprogcentre på de danske universiteter.
Forslagsstillerne ønsker med beslutningsforslaget, at regeringen inden udgangen af indeværende folketingsår pålægges at fremsætte lovforslag om at oprette sprogcentre eller styrke eksisterende sprogcentre på de danske universiteter.
Disse centre skal bl.a. udvikle kurser i dansk for udenlandske ansatte og studerende, tilbyde oversættelse og sprogrevision til ansatte forskere og være i tæt samarbejde med den sprogtermbank, som forslagsstillerne med beslutningsforslag nr. B 60 har foreslået etableret.
Forslaget vurderes at ville koste 2 mio. kr. i lønudgifter til centerets ansatte og udgifter til administrativ understøttelse.
For i alt otte universiteter vil det altså kræve en finansiering på 20 mio. kr.
Lad mig endnu en gang understrege, for vi har jo drøftet dele af det her spørgsmål før, at jeg deler forslagsstillernes holdning til vigtigheden af at værne om det danske sprog.
Og lad mig også endnu en gang understrege, at det er min overbevisning, at Folketinget kun skal lovgive i de tilfælde, hvor der er et klart behov for det.
En rapport fra 2013 udarbejdet af Nordisk gruppe for parallelsproglighed viste, at alle otte universiteter i Danmark dengang forholdt sig til universitetets sprogpraksis inden for både undervisning, forskningsformidling og administration.
Det er min fornemmelse, at man på universiteterne i høj grad allerede arbejder målrettet med det danske sprog.
For at blive klogere på, om den fornemmelse holder stik, har jeg som opfølgning på tidligere § 20-spørgsmål fra Dansk Folkeparti givet udtryk for, at jeg nu vil spørge universiteternes formænd og rektorer om, hvordan de konkret arbejder på og med dansk som både uddannelses- og forskningssprog.
Det arbejde er i gang, og jeg ser frem til at blive klogere på, hvordan universiteterne arbejder med det danske sprog.
Så er det endelig vigtigt for mig også at understrege, at jeg tilhører en liberal bevægelse, der påskønner, at staten kun lovgiver i de tilfælde, hvor der er et behov.
Og indtil jeg bliver overbevist om noget andet – og det kan jo ske med det arbejde, der nu er i gang – ser jeg det sådan, at universiteterne bedst selv vurderer, om de har behov for et selvstændigt sprogcenter, eller om de vil arbejde med sprog i andre konstruktioner.
ikke umiddelbart en lovgivningsopgave.
Og på den baggrund ønsker regeringen ikke at støtte beslutningsforslaget.
Tak for det, formand.
En række af ordførerne har gennemgået lovforslaget på fortrinlig vis.
Formålet er altså at skabe en ny, samlet struktur for vejledning om valg af videregående uddannelse og om forventede beskæftigelsesmuligheder efter endt uddannelse.
Det mener regeringen er et klogt fokus.
Der etableres én institution, Studievalg Danmark, som får ansvaret for at yde den pågældende vejledning for hele landet.
Og den nye institution træder i stedet for den nuværende organisering af vejledning, hvor syv kontraktholdere varetager opgaven.
Studievalg Danmark forventes at blive organiseret med syv afdelinger, som tilsammen skal dække alle vejledningssøgende i Danmark.
Det er det samme antal afdelinger som i dag, og som hidtil vil afdelingerne være placeret, så vejledningen er lettilgængelig for de vejledningssøgende.
Der vil endvidere blive oprettet et fælles sekretariat.
Med regeringens »Bedre balance II« fra januar 2018 er der lagt op til, at sekretariatet ved etableringen placeres i Odense.
Vejledningen gives som hidtil til elever på ungdomsuddannelser og andre, som har eller er ved at opnå det nødvendige adgangsgrundlag for optagelse på en videregående uddannelse.
Vejledning af elever på ungdomsuddannelser tilbydes i vidt omfang på den enkelte ungdomsuddannelsesinstitution, men der er også mulighed for at søge vejledning ved en af afdelingerne.
Det er også hensigten at give mest mulig fleksibilitet i forhold til at kunne tilpasse opgaveløsningen i den løbende udvikling på uddannelsesområdet og på arbejdsmarkedet.
I forhold til fru Christine Antorinis spørgsmål vil jeg sige, at det er sådan, at Studievalg Danmark i sin vejledning skal samarbejde med ungdomsuddannelsesinstitutioner, videregående uddannelsesinstitutioner og vejledningsorganisationer og i øvrigt inddrage andre offentlige og private interessenter.
Men det, der egentlig ligger i det, er, at man skal søge det tværgående samarbejde, der kan sikre den sammenhæng.
Men vi uddyber selvfølgelig meget gerne under det kommende udvalgsarbejde, og så må vi se, om det rækker, og ellers må vi jo kigge på det.
Med de bemærkninger siger jeg tak for de øvrige bemærkninger og ser frem til den videre behandling af lovforslaget.