runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
For vi har ingen eksempler på, at det er det, man har brugt racismeparagraffen til.
Der har vi brugt politiloven til at fjerne folk, der demonstrerer steder, hvor de ikke er velkomne til at demonstrere.
Politiloven blev brugt imod Rasmus Paludan og flere, så de ikke kunne stå foran moskéer ved fredagsbønnen med deres demonstration.
Det var politiloven, ikke § 266 b.
Så det undrer mig, at fru Zenia Stampe vælger at tage den argumentation op.
Så kan man jo igen bare stille spørgsmål ved, om fru Zenia Stampe har helt styr på sin argumentation.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Nu nævnte jeg jo en helt specifik dom, der handlede om Hizb ut-Tahrir, der uddelte løbesedler med groft racistiske udsagn om jøder.
Nej, mig bekendt stod de heller ikke foran en synagoge.
Det havde jo nok gjort det til en skærpende omstændighed.
Men det var trods alt racismeparagraffen, de blev dømt efter; det var ikke politiloven, man brugte.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Nej, men så kan jeg jo lige citere dig, fru Zenia Stampe.
Det, du sagde meget specifikt, var, at det var foran en synagoge, og hvis man gjorde det foran en synagoge, var det § 266 b, der skulle afhjælpe det.
Det var ikke selve flyeren i sig selv.
Det var under din egen tale – eller undskyld, under ordførerens egen tale.
Så når du bruger det som argument, må jeg jo også tvivle på, om du har styr på dine argumenter – undskyld, ordføreren har styr på sine argumenter.
Jeg bliver også lidt antændt af debatten.
Men i den forbindelse må jeg bare sige, at det, ordføreren sagde, jo så ikke giver mening.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Jeg kunne jo godt tænke mig at se hr. Steffen Larsens og Liberal Alliances reaktion, hvis det pludselig var op til politiet, hvornår man må uddele racistisk materiale – at det skulle være politiets vurdering, om det var et brud på den offentlige orden eller var i orden, at folk stod med løbesedler med dybt racistiske ytringer foran en synagoge eller foran en moské.
Politiet har jo ikke mindst i lyset af de sidste 20 års mange sager, der har været i politiet, brug for at vide, hvad de skal agere på, så det ikke er dem, der beslutter, hvad der er lovligt, men det faktisk er os.
Torsten Gejl (ALT), 2025-01-28:
Tak, formand.
Jeg opfatter egentlig lidt det her beslutningsforslag, som om man gerne vil invitere til en samtale og derfor vil fjerne nogle af begrænsningerne for ytringsfriheden og kunne samtale mere bredt.
Jeg tror bare, at beslutningsforslaget i den forstand er kontraproduktivt, for hvis alle skal være med i debatten, er vi simpelt hen nødt til at have nogle rammer for debatten, som gør det til en værdig debat.
Det er sådan, som det også blev nævnt fra talerstolen, at 76 pct. af alle danskere ser hadtale som et almindeligt samfundsproblem.
Og hvis vi kigger rundt på de sociale medier, er det jo efterhånden ved at være rigtig, rigtig slemt.
Vi ser det særlig på X lige nu, hvor jeg oplever, at efter Elon Musk er kommet og nu ejer det, er det nærmest sådan, at der er bestemte emner, hvor man, hvis man overhovedet udtaler sig om dem, får så mange personlige angreb, at det jo nærmest er fuldstændig umuligt at have med at gøre.
Ens kommentarspor ligner en kloak.
Så for mit vedkommende ville jeg hellere prøve at moderere samtalen, opfordre til at tale pænt til hinanden, sådan at der er flere, der har lyst til at være med.
For om dem, der ikke har lyst til at være med i en hadefuld tone på et socialt medie, kan man jo ikke også sige, at det er nogen, der ikke mener noget eller havde noget at sige, hvis nu der var en pænere tone i debatten.
Hvis det så også – foruden den tone, der er nu – skulle være lovligt, være tilladt at forhåne og nedværdige personer på grund af race, hudfarve, national eller etnisk oprindelse, tro eller seksuel orientering, hvor ender vi så henne?
Hvem har lyst til at snakke sammen længere i den fælles samfundsdebat?
Bl.a. derfor er Alternativet imod det her beslutningsforslag, formand.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Jeg orker næsten ikke at kommentere på den sidste bemærkning, der kom heroppefra fra Alternativet.
Nu oplever Alternativet og dem med alle de såkaldt rigtige holdninger jo noget modstand.
De oplever noget af det, som vi andre oplevede på X før.
Nu har man bare åbnet op for, at det ikke kun er de såkaldt rigtige holdninger, som man må ytre, men at det faktisk er alle holdninger.
Det er sådan set kun sundt, jævnfør min kommentar før om kildekritik og det at kunne argumentere og lære at leve i et samfund, hvor nogle argumenterer på en anden måde, end man selv gør.
Jeg vil egentlig bare sige tak til Liberal Alliance, Danmarksdemokraterne og Konservative for at støtte det her forslag om afskaffelse af den såkaldte racismeparagraf, altså § 266 b.
Jeg har sådan set været meget enig i både hr. Steffen Larsens, fru Mai Mercados og også fru Betina Kastbjergs taler.
Den her racismeparagraf blev indført af en årsag tilbage i 1939.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det, den bliver brugt til i dag, er at lukke ned for ubehagelige fakta.
Den har hovedsagelig været brugt til aktivt at lukke ned for folk fra politiske partier på højrefløjen, når de har adresseret reelle problematikker, altså noget af det, som danskerne har oplevet alle de steder, hvor de politisk korrekte og eliten ikke kom, nemlig problemer i forbindelse med ikkevestlig indvandring.
Derfor er den skadelig for demokratiet, og den er skadelig for ytringsfriheden, og derfor bør den afskaffes.
Der vil stadig væk være rig mulighed for at straffe for trusler, og der vil stadig væk være rig mulighed for, at man kan anlægge en injuriesag i det privatretlige system, hvis man har lyst til det.
Der vil faktisk, selv om man afskaffer den her paragraf, stadig være bred mulighed for at kræve sin ret, hvis man mener, at den på nogen måde er blevet krænket.
Men vi kan ikke acceptere at have en paragraf, hvor man lukker ned for de holdninger, man fra de politisk korrektes side ikke bryder sig om.
Vi kan ikke acceptere en paragraf, som klart og tydeligt er blevet brugt til at lukke ned for noget, som vi i dag ved er ubestridelige fakta.
Derfor vil jeg egentlig ikke sige så meget andet end tak til de partier, der har støttet, at man fjerner den her såkaldte racismeparagraf.
Desværre bliver det ikke en realitet, men det er i hvert fald dejligt at mærke opbakning fra andre partier i blå blok, og så kan vi forhåbentlig efter et folketingsvalg få fjernet paragraffen med et borgerligt flertal.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Jeg vil bare høre, om fru Mette Thiesen og Dansk Folkeparti mener, at antisemitiske ytringer skal være lovlige.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Altså, hvis man fjerner § 266 b – det har vi diskuteret nærmest hele dagen her i salen – fjerner man jo den paragraf om det her med det forhånende og nedværdigende.
Der vil stadig være mulighed for at straffe for trusler, og der vil også stadig være mulighed for at straffe for mange andre ting.
Jeg vil gå meget langt for at sikre danske jøder, men det er også, fordi jeg ved, hvor truslen reelt kommer fra.
Og jeg tror ikke fru Zenia Stampe er enig i de løsninger, vi har i Dansk Folkeparti i forhold til det her, for når du ser eksempelvis store optog af folk, der går og råber om jødehad osv., er det altså fru Zenia Stampes kernevælgere, der går i optogene.
Det er hovedsagelig dem fra de muslimske lande, og vi ved, at der i islam er et iboende had til jøder.
Altså, der, hvor islam gror frem, dør friheden og demokratiet og ligestillingen mellem kønnene og, hvad skal man sige, kvindernes rettigheder osv.
Så jeg ved godt, hvordan vi gerne vil se Danmark fremadrettet, og det er et Danmark uden antisemitisme.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Jeg synes, den replik afslørede, hvad der er på spil i dag.
Det her handler vist ikke om at beskytte jøder; det handler om at angribe muslimer.
Og det er vi jo mange der godt har vist at det altid har handlet om, når Dansk Folkeparti snakker om antisemitisme, altid.
Det er altid den underliggende dagsorden.
Men det, jeg derfor gerne vil spørge om, er: Skal det være lovligt?
Og vi kan da godt lege med tanken om, at det skal være en muslim, der delte løbesedler ud, hvor der stod, at jøder er nærige, at de er folkedræbere, at de er alle mulige frygtelige, racistiske ting.
Skal det være lovligt ifølge fru Mette Thiesen, at, ja, lad os bare sige det, danske muslimer stod og uddelte løbesedler med den type antisemitiske angreb mod jøder?
Skal det være lovligt?
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Med Dansk Folkepartis politik ville størstedelen af medlemmerne af Hizb ut-Tahrir slet ikke være i Danmark.
Så det er sagt.
Så nej, vi går ikke ind for nogen former for hverken racisme eller antisemitisme eller nogen som helst andre i øvrigt både fordummende og uopdragne, hvad skal man sige, kommentarer osv.
Men fru Zenia Stampe kan slet ikke se, at hykleriet driver ned ad væggene, for fru Zenia Stampe har stået i spidsen for en politik, hvor man har importeret en hel masse mennesker, som faktisk har et iboende had mod jøder.
Beklager på forhånd, formand.
Jeg kan da bare sige: Bring it on, hvis det er, at ordføreren har behov for det.
Jeg står hundrede procent ved det her, og det er sandheden.
Men jeg er simpelt hen nødt til at sige, at det er hyklerisk af ordføreren at italesætte det på den her måde.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Jeg synes, fru Mette Thiesen leverer et fantastisk bevis på, at vi har en meget fri og åben debat i Danmark.
Jeg vil vove at påstå, at de ord, som fru Mette Thiesen har sagt til mig nu og tidligere i dag, er dybt racistiske.
Men bare rolig, jeg kommer ikke til at anmelde fru Mette Thiesen for racisme, for vi har en udvidet ytringsfrihed her i Folketinget, og jeg synes også, det er fint, at vi har den her.
Men jeg synes f.eks. ikke, at fru Mette Thiesen skulle stå og dele flyers ud foran en moské med ord a la: I er blevet importeret.
Jeres religion er så og så osv. osv.
Det er lige præcis sådan noget, som racismeparagraffen beskytter mod.
Den beskytter ikke mod den type meget, meget hårde, synes jeg også, racistiske angreb mod en religion, men den beskytter faktisk danske muslimer mod, at fru Mette Thiesen stiller sig foran en moské og spreder sine racistiske holdninger dér i en målrettet hetz mod en folkegruppe.
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Jo, det er ekstremt vigtigt med kildekritik og særlig i en verden, hvor det at udbrede fake news bliver mere og mere tilgængeligt.
Derfor bliver vi også nødt til at sige, at når vi eksempelvis har en kanon, hvor der er bestemte episoder i danmarkshistorien, som vi insisterer på at vores skoleelever skal lære om, så bør Muhammedkrisen jo være en del af det.
Det er udtryk for en berøringsangst at tabubelægge en meget, meget vigtig periode, som havde afgørende betydning for Danmark, og som påvirkede Danmarks sikkerhedspolitik, Danmarks udenrigspolitik og Danmarks placering i verden, altså hvordan vi blev opfattet som danskere.
Derfor er der ingen grund til at gemme hele den diskussion væk.
Man bliver nødt til at undervise i Muhammedkrisen med åbne øjne.
Derfor har vi jo foreslået for mange år siden og med opbakning fra en stor del af Folketinget, inklusive bl.a. SF, at man skulle gøre det obligatorisk at undervise i Muhammedkrisen.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Tusind tak.
Det er jeg meget enig i.
Vi blev også indkaldt, kan jeg huske, til nogle møder, som lige pludselig gled lidt ud i sandet, fordi man havde en regering, der tilsyneladende var fuldstændig ligeglad med at beskytte også lærernes mulighed for at undervise i det her vigtige emne.
Så bare min anerkendelse, også for det.
Men tak for svarene, tak for talen, og tak for at støtte beslutningsforslaget igen.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Det kommer faktisk bag på mig igen, at ordføreren nævner handlingsplanen mod antisemitisme, og at man var imod skærpelsen af racismeparagraffen, som var, mener jeg – og det troede jeg faktisk der var enighed om – et af de vigtigste elementer i handlingsplanen.
Der kunne jeg bare godt tænke mig at høre, hvorfor det egentlig er, at vi først hører det nu.
Altså, hvis det var noget, man i virkeligheden var imod, hvorfor forsøgte man så ikke at få det ændret?
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Det var vi ikke imod.
Altså, det sagde jeg også min tale.
Vi vedstår os da den politiske aftale, og vi vedstår os hele den politiske aftale.
Jeg beklager meget, hvis ikke der er mulighed for at have den slags nuancer i Folketingssalen, men det vil jeg alligevel påkalde mig.
Jeg vil påkalde mig både at have den politiske holdning om, at vi ønsker at få afskaffet racismeparagraffen, samtidig med at vi ønsker at beskytte og hjælpe vores jødiske medborgere.
Zenia Stampe (RV), 2025-01-28:
Skal jeg så forstå det sådan, at man var for at kriminalisere antisemitiske, altså racistiske holdninger, som har antisemitisk karakter, men ikke alle mulige andre racistiske ytringer?
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Som jeg husker forhandlingen, var vi optaget af at rejse et værn om vores jødiske medborgere.
Derfor gjorde vi det muligt at lave skærpede strafzoner også, og som jeg hørte det, var der ikke en modstand fra nogen partier imod det inde i det lokale, heller ikke fra Det Konservative Folkepartis side.
Men jeg påkalder mig bare retten til at have nogle nuancer i det her; for man kan godt være på ytringsfrihedens side og så samtidig gerne ville beskytte vores jødiske medborgere.
De to ting kan sagtens forenes.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Det havde været en glædelig overraskelse, men det havde dog været en overraskelse.
Bare for at tage et konkret eksempel, altså det eksempel, jeg nævnte fra talerstolen før, hvor der var en, der skriver noget om islam, kunne jeg bare godt tænke mig at høre, om islam er en race.
For det burde jo faktisk falde ind under, som ordføreren siger, den gamle blasfemiparagraf, men det ligger altså under § 266 b, hvor man ikke må kritisere islam som ideologi.
Så hvis ordføreren er så meget imod blasfemiparagraffen – det var jeg også selv; det var godt, at den blev afskaffet – hvorfor er man så ikke også for, at man afskaffer § 266 b, som straffer folk for sådan nogle ytringer som det her?
Det burde vel være lovligt
, jf. ordførerens tale.
Rosa Lund (EL), 2025-01-28:
Jeg lyttede ellers godt efter, da fru Mette Thiesen fremførte sin begrundelse for det her beslutningsforslag.
Jeg skal ikke kunne svare på, hvorfor dommeren har dømt, som dommeren har gjort i den her sag.
Men nu er det jo slået fast i dansk straffelov, fordi vi har fjernet blasfemiparagraffen, at man gerne må kritisere islam.
At koranloven så er blevet indført, som i den grad ikke var med Enhedslistens stemmer, gør jo, at der nu er nogle ting, der er ulovlige.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Tak for talen.
Det lød næsten, som om ordføreren var helt rørt, men jeg gætter på, at det er, fordi ordføreren har lidt med halsen.
Det er jo simpelt hen, så hykleriet driver ned ad væggene, at høre ordføreren for Radikale Venstre, som har stået i spidsen for at importere en masse mennesker fra Stormellemøsten og Nordafrika, som aldrig burde have været i Danmark, og som står i spidsen for den antisemitisme, som vi desværre ser en opblomstring af, stå og tale om antisemitisme og § 266 b i den henseende.
Jeg er fuldstændig enig i det, ordføreren siger, i forhold til at vi skal beskytte det jødiske mindretal, men hvad er den største trussel mod det jødiske mindretal?
Hvad er den største trussel mod kvinders ligestilling og kvinderettigheder?
Det er islam.
Hvorfor må man så ikke skrive, som hr. Ole Flemming Nielsen eksempelvis skrev på Facebook dengang?
Hvorfor må man ikke sige det, som vi alle ved er sandheden i dag, at det er islam, der ligger til grund for det?
Ordføreren har selv været med til at skabe problemet.
Rosa Lund (EL), 2025-01-28:
Tak for det.
Jeg savner faktisk et klart svar på det, fru Zenia Stampe spørger om.
Skal antisemitisme være ulovligt i Danmark?
Mette Thiesen (DF), 2025-01-28:
Det svarede jeg sådan set også klart og tydeligt på.
Hvis man fjerner § 266 b, fjerner man den mulighed for at straffe for forhånende, nedværdigende osv. ytringer, som der jo står her.
Hvis det er, at man fører Dansk Folkepartis politik, vil der være markant mindre antisemitisme.
Jeg vil næsten lade det være grænsende til at sige, at den stort set vil være udryddet.
Og det er simpelt hen, fordi det segment, der har de største antisemitiske holdninger, jo er dem, som er kernevælgere for både Radikale Venstre, men nok også Enhedslisten.
Altså, det er dem, som kommer fra de muslimske lande, og det er jo sådan ret velkendt.
Torsten Gejl (ALT), 2025-01-28:
Det lyder nærmest, som om man skal lade være med at komme med beslutningsforslag for ikke at bruge ressourcer i Justitsministeriet.
Det ville jeg synes var sørgeligt.
Det er, som om beslutningsforslag bare ikke må vedtages, hvis de ikke kommer fra regeringen, og sådan har det jo desværre stort set altid været, og jeg står altid og tænker: Gud ved, hvad for en begrundelse der kommer den her gang.
Her synes jeg, at jeg havde svært ved sådan helt præcis at se det.
Jeg synes nærmest, justitsministeren forsøgte at tale forslaget ihjel.
Jeg blev i hvert fald tabt på et tidspunkt mellem alle ordene.
Så jeg vil egentlig gerne, lidt ligesom den konservative ordfører, høre: Hvad er det helt konkret – helt konkret – der er galt med det her beslutningsforslag?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Det er da ikke korrekt, hvad hr. Torsten Gejl siger.
Det er da ikke sådan, at regeringen ikke også kan bakke op – og ikke også gør det – om beslutningsforslag fra enkelte partier eller flere partier i forening.
Men jeg nævner som eksempel, at hvis man tager summen af de beslutningsforslag, som er på dagsordenen alene i dag, så er det jo til syvende og sidst mit og i øvrigt også regeringens ansvar at vurdere, hvor ressourcerne til de beslutningsforslag skal trækkes fra, når nu det ikke bliver nævnt: Hvad er det for nogle af de opgaver, der bliver løst i dag i Justitsministeriet, der så ikke skal løses til fordel for at tilvejebringe det faglige grundlag for at vurdere, om indsamlingsloven skal revideres igen.
Jeg mener ikke, at der er behov for at revidere indsamlingsloven, og derfor ser jeg heller ikke noget grundlag for at indsamle et nyt fagligt grundlag, og at der skal bruges ressourcer på det.
Torsten Gejl (ALT), 2025-01-28:
Ministeren beder nærmest mig forsøge at disponere over, hvordan ressourcerne skal bruges i Justitsministeriet.
Det må ministeren selv finde ud af.
Jeg synes bare, det er et dårligt argument i sig selv, at man ikke kan komme med kloge beslutningsforslag, som er gennemarbejdede, fordi det sætter nye ressourceforbrug i gang.
Det her fungerer i Sverige, Norge, Finland, Tyskland, Frankrig, Holland, Belgien og Polen, men ikke i Danmark.
Har ministeren undersøgt, hvorvidt det her har åbnet en ladeport af svindel i alle de lande?
For hvis det ikke er tilfældet, ville det da være fint med en faglig undersøgelse.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Jamen – med al respekt for hr. Torsten Gejl – selvfølgelig foreholder jeg da både hr. Torsten Gejl og i det her konkrete tilfælde fru Karina Lorentzen og fru Mai Mercado spørgsmålet om, hvor det er, man vil trække ressourcerne fra, når man fremsætter beslutningsforslag, der koster noget og trækker på ressourcerne.
Det er, uanset om man har et forslag, der koster mange millioner kroner.
Det er, ligesom når man på en og samme dag både fremsætter beslutningsforslag her i salen om, at nu skal alle æresrelaterede forbrydelser registreres på en bestemt måde, og at nu skal der udarbejdes et nyt fagligt grundlag.
Altså, så er vi da også nødt til at have en diskussion om, hvordan de opgaver skal løses.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Tak for ordet, formand.
Med det her beslutningsforslag efterspørger forslagsstillerne et nødvendigt fagligt grundlag for at vurdere, om indsamlingsloven skal ændres, så danskerne fremover altid både kan vælge at støtte op om et fast beløb og et medlemskab, når de bliver tilbudt at bakke op om velgørende fonde og foreninger.
Vi forstår bestemt tankerne og intentionen bag det her forslag.
De velgørende organisationer arbejder benhårdt for at rette befolkningens opmærksomhed mod lige netop mod deres gode og vægtige formål.
Det arbejde bliver mere kompliceret af, at reglerne på området er stramme og komplekse, men spørgsmålet er, om det ikke er rimeligt nok.
Vi har alle sympati for, at organisationerne skal indsamle midler til lige præcis deres formål, men det skal også vejes op imod, at det i praksis jo sker, at organisationer tager direkte kontakt til folk og beder om deres penge.
Hvis man mere eller mindre systematisk skal have lov til det, synes vi, at det er rimeligt, at der bliver sat nogle klare rammer for, hvornår organisationerne må bede om det ene og det andet.
Som vi ser det, tager de nuværende regler i indsamlingsloven højde for de forskellige hensyn, og vi ser ikke nogen grund til at ændre den gældende ordning, så på den baggrund støtter vi ikke forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jeg får lyst til at spørge: Når nu man er så bekymret for svindel – og jeg går ud fra, at det er en holdning, som ordføreren deler med justitsministeren – hvorfor lukker man så ikke bare for al indsamlingsvirksomhed?
Hvis der er så stor risiko for, at nogen udgiver sig for at være noget andet for at hive penge ud af danskerne, så må konsekvensen vel være, at vi bare skal stoppe al indsamlingsvirksomhed.
For det er der vel også en risiko ved – eller hvad?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Det kan man kalde et polemisk spørgsmål; jeg kan næsten fornemme, at ordføreren gerne ville have haft mulighed for at stille ministeren flere spørgsmål omkring det.
Det, som ministeren var inde på, og som jeg jo gerne vil gentage, er, at det handler om at finde den rigtige balance.
Altså, man søger en tilladelse, så man får mulighed for at lave én årlig indsamling, og den gælder i 3 år, hvor der også er kontrol med de indsamlinger.
Eller om man skal lave en ordning, hvor der mere eller mindre er frit spil.
Det er jo det, der er balancen.
Som jeg lige sagde i min ordførertale, er der jo rigtig mange danskere, der er glade for at bakke op om organisationer mange forskellige steder.
Og det, man kan være bange for, udover svindeldelen – som jeg egentlig synes er en reel bekymring, og hvis man har læst nyhederne i dag vil ordføreren vide, at der desværre stadig væk er rigtig mange danskere, der bliver udsat for økonomisk kriminalitet – er i forhold til også at holde balancen, i forhold til at folk også i fremtiden skal bakke op om vores organisationer.
Og hvis der ikke er nogen regler og det mere eller mindre bliver det vilde vesten, kan man jo være bange for, at den opbakning, som heldigvis er høj, vil blive mindre i fremtiden.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Nu handler det her jo, som det tidligere er sagt, om at tilvejebringe et fagligt grundlag.
Det tror jeg også man er i de her organisationer, hvor man jo er nødt til at omgås det ved at lave støtteforeninger, som så har alle mulige administrative ting, som man skal forholde sig til, og som trækker penge ud af det godgørende formål.
Det må vel også være vigtigt og tælle lidt, hvordan de her organisationer bruger deres penge.
Skal de virkelig tvinges til at levere medlemsydelser og oprette støtteforeninger for at kunne fundraise?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Det, som ordføreren jo også foreslår her, er vel på en eller anden måde at sammensmelte de to ordninger, der er nu, sådan at man skal have mulighed for at have de samme regler, der gælder for medlemshvervning, bare uden at hverve medlemmer.
Det er jo det, der, tænker jeg, er den juridiske udfordring her, altså at ordføreren ønsker, at man skal kunne bruge de samme regler, der gælder for medlemshvervning, bare uden at hverve medlemmer.
Der er der så i dag den mulighed, at man kan lave en støtteforening, og det har der jo været flere evalueringer af, senest i 2017.
Der blev lavet lovgivning i 2014, og vi behandlede et lovforslag i Folketingssalen 2023, hvor man også kunne have taget den bekymring op.
Jeg mener, som jeg har sagt, at der sådan ser er redegjort for de balancer.