runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2016-12-01:
Det er vigtigt, at vi gør alt, hvad vi kan, for at få vores medborgere til hurtigt at lære dansk.
Lovforslagets baggrund er en anbefaling fra Rådet for Voksen- og Efteruddannelse om etablering af rammer for forberedende voksenundervisning for tosprogede.
FVU-forsøget har været gennemført, og forsøget er løbende blevet evalueret og har vist sig at styrke målgruppens deltagelse i videreuddannelse.
Både Foreningen af Ledere ved Danskuddannelserne og De Danske Sprogcentre støtter lovforslaget, og det samme gør SF.
Vi mener, at det er helt afgørende, at vi har nogle tilbud, der kan hjælpe tosprogede med at få styrket deres læse- og stavefærdigheder, og som kan hjælpe dem til at begå sig i samfundet.
SF støtter lovforslaget.
Merete Riisager (LA), 2016-12-01:
Mange tak for den brede støtte til det her lovforslag, som permanentgør en rigtig fornuftig ordning, nemlig FVU, som er rettet mod en tosproget målgruppe.
Der har siden 2014 været gennemført forsøg med den her undervisning, og forsøgene blev i sin tid anbefalet af Rådet for Voksenog Efteruddannelse.
Evalueringen har jo vist, at forsøget styrkede målgruppens deltagelse i videre uddannelse, og det er derfor, at det er så godt og fornuftigt at fortsætte med at gøre det.
Forberedende voksenuddannelse er det tilbud, som flest med udenlandsk herkomst benytter, ud over danskuddannelserne.
Lovforslaget består – for bare lige at ridse det op – af to elementer: for det første oprettelsen af et nyt fag for tosprogede i mundtlig formidling og fremstilling, FVU-start, der sigter mod både videre FVU-uddannelse og mod deltagelse i arbejdsmarkedskurser, og for det andet muligheden for at tilrettelægge undervisningen i FVU-læsning udelukkende med tosprogede deltagere.
Efter forsøget var det et krav, at deltagerne ikke længere havde ret til danskuddannelse til udlændinge, og den her begrænsning er fjernet, hvilket skal ses i lyset af regeringens politik om hurtigere beskæftigelse til tosprogede voksne.
Ved denne lempelse vil FVU-fagene blive ligestillet med hensyn til adgangsbetingelser, og den store fleksibilitet, der er FVU-tilbuddets styrke, vil blive fastholdt.
Så mange tak for den konstruktive drøftelse i dag.
Jeg ser frem til eventuelle spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Tak for den positive ånd, som det her lovforslag er blevet debatteret i.
Det er fantastisk at konstatere, at vi nogle gange kan finde sager, som samler næsten alle partier.
I det her tilfælde er det jo så kærligheden til en skoleform, nemlig efterskolerne, som er en del af vores demokratiske tradition i Danmark, og som er med til at give rigtig mange unge mennesker både kundskaber og dannelse og de første spæde erfaringer med at klare sig på egen hånd uden mor og far.
Med L 88 foreslår vi jo helt konkret, at der indføres en øvre grænse på 42 uger for antallet af kursusuger på et efterskoleophold, hvorunder en elev kan indgå i beregningen af efterskolens årselevtal i forbindelse med statstilskuddene, herunder til individuel elevstøtte.
Der ændres ikke ved det tilskud, der ydes til efterskolerne eller årselevberegningen i forbindelse med tilskuddene.
Lovforslaget er ikke til hinder for, at en efterskole tilrettelægger kurser med en længere varighed end 42 uger, men den del af kurset, der ligger ud over de 42 uger, vil ikke indgå i skolens tilskudsberegning.
Da forslaget alene begrænser statstilskuddets størrelse til skolerne for den enkelte elev, vurderes det ikke, at den øvre grænse på 42 uger vil medføre en begrænsning i antallet af elever på efterskolerne.
Lovforslaget indebærer ikke ændringer i lovens betingelser for, at en skoles aktiviteter er omfattet af loven.
Til sidst vil jeg lige sige tak til min forgænger, den nuværende sundhedsminister, fru Ellen Trane Nørby, for behandlingen af det her lovforslag og for den fine løsning, synes jeg, som man er kommet frem til, og som ser ud til at være rimelig og god og blive godt modtaget derude.
Karsten Hønge (SF), 2016-12-01:
Det er godt, at vi her i landet har mange uddannelsestilbud til unge.
Vi snakkede før om produktionsskoler, og nu diskuterer vi efterskoler.
Det er tilbud, der løfter de unge, udfordrer dem og giver dem udsyn.
I SF er vi stærke tilhængere af efterskolerne, og vi mener, at der bør være flere af dem.
Efterskolerne giver unge mennesker nye oplevelser.
De ruster dem fagligt til videre uddannelse.
De udfordrer de unge på deres holdninger og meninger, giver dem nye bekendtskaber og lærer dem om frihed og frisind.
Vi ville ønske, at alle unge, der havde lysten, kunne komme på en efterskole.
Det tror jeg faktisk at alle kunne have gavn af.
Derfor ønsker vi også at sikre, at efterskolerne har så gode vilkår som overhovedet muligt.
Vi har bedt den tidligere minister om at få efterskolelovgivningen op til diskussion, fordi vi vil give efterskolerne bedre rammer for at drive skole.
Det håber vi at den nye minister også er indstillet på.
Så har vi haft den tidligere minister i samråd om det her lovforslag, fordi der som udgangspunkt var lagt op til, at man ville lægge et loft over antallet af kursusuger, som efterskolerne kan få tilskud til, og til, at det loft skulle være på 41 uger.
Både SF, Efterskoleforeningen og mange andre var bekymrede for et loft på 41 uger.
Folkeskolerne har 40 uger, men på efterskolerne har eleverne også flere ting, de skal nå.
Eleverne skal både nå at falde til på efterskolerne og lære hinanden at kende; der er flere typer fag og aktiviteter; og så skal efterskolerne også ruste dem til eksaminer og videre uddannelse.
Efterskoleeleverne har altså travlt, og det er derfor godt med et loft på 42 uger og ikke på de 41 uger, som regeringen ellers lagde op til.
På den måde kunne det gå hen og blive svært for nogle familier at sende deres unge på efterskole.
Vi er glade for, at regeringen med det her lovforslag har lyttet, og vi bakker op om lovforslaget.
Merete Riisager (LA), 2016-12-01:
Man har lavet den vurdering, at ydelserne skal være sammenlignelige, og så har man fastlagt et niveau.
Der har man så ikke taget de her kompleksitetsgrader ind, men man har lavet et sammenligneligt niveau.
Det synes jeg er helt fornuftigt.
Så kan man argumentere for, at ydelsessystemet skal være endnu mere komplekst.
Det synes jeg ikke er noget mål i sig selv.
Lotte Rod (RV), 2016-12-01:
Ministeren siger, at det skal være sammenligneligt.
Men hvis det nu viser sig, at det niveau, regeringen har fastlagt her, ikke er sammenligneligt, men at det faktisk skal være et andet niveau, fordi der er en anden forældrebaggrund for elever på en produktionsskole, vil ministeren så være villig til at kigge på det og sammen med os måske finde en løsning, så det rent faktisk bliver sammenligneligt?
Merete Riisager (LA), 2016-12-01:
Jeg synes, at hele den præmis, som nu her bliver talt op, er, at det er enormt skadeligt for de unge at sætte den her ydelse ned, men den præmis vil jeg altså gerne udfordre, for det er rigtig vigtigt, at der ikke er et negativt incitament til at komme videre på en erhvervsuddannelse og gå i gang med en kompetencegivende uddannelse.
Så der er en rimelighedsbetragtning i det her, men der er selvfølgelig også en incitamentsbetragtning, som gør, at det er fornuftigt at lave et sammenligneligt niveau.
Så er det ikke helt de samme systemer; det er fuldstændig rigtigt.
Man har lavet en vurdering af, hvor niveauet ligger godt, og så er det det, man har taget.
Det betyder, at det ikke er fuldstændig tilsvarende mekanismer og ydelser, og det betyder også, at kompleksiteten ikke er den samme.
Annette Lind (S), 2016-12-01:
Tak for det.
Det her er mit første lovforslag som ordfører med den nye minister, og derfor vil jeg selvfølgelig også gerne sige velkommen her i salen til ministeren.
Med det her lovforslag vil der blive fastsat et loft for, hvor mange uger en efterskole kan modtage statstilskud for pr. elev, og tilsvarende et loft for, hvor mange uger en elev kan modtage statslig elevstøtte til nedsættelse af elevbetalingen.
Så et loft giver sådan set god mening.
Da regeringen i sit forslag til finansloven foreslog et loft på 41 uger, gældende fra næste skoleår, kombineret med det omprioriteringsbidrag på 2 pct. om året, der som bekendt også rammer efterskolerne, var det vores vurdering, at et loft på 41 uger ville ramme efterskolerne for hårdt.
For os er efterskolerne et godt alternativ i det danske undervisningssystem.
Efterskolerne kan noget helt særligt, når det kommer til den almenmenneskelige dannelse, som er så vigtig for os alle sammen, herunder evnen til at indgå i relationer med andre mennesker og være en del af et fællesskab.
Vi har derfor ønsket et lidt højere loft og/eller en langsommere indfasning end det, som regeringen oprindelig lagde op til.
Efterskoleforeningen har selv konstruktivt foreslået et loft på 42 uger, og det er så også det, der ligger i det her lovforslag.
Derfor bakker vi selvfølgelig op om et loft på 42 uger og dermed også om lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2016-12-01:
Det er i forlængelse af svaret til hr. Mattias Tesfaye.
Hvad er det for en forældreindtægt, man har taget afsæt i?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-12-01:
I Enhedslisten glæder vi os over, at regeringen har lyttet til de kritiske røster, der har været mod regeringens oprindelige forslag om at indføre et loft på 41 kursusuger ved beregningen af det årlige tilskud til efterskolerne.
Vi har også noteret os, at Efterskoleforeningen har peget på, at et loft på 42 kursusuger vil give et økonomisk grundlag, der kan sikre en rimelig undervisningsramme for skolerne, og at såvel Efterskoleforeningen som Frie Skolers Lærerforening peger på de 42 uger som en acceptabel løsningsmodel.
På den baggrund kan Enhedslisten bakke op om regeringens forslag til et ugeloft, men vi synes dog samtidig, at det ville være rigtigt at imødekomme den opfordring, der både lyder fra Efterskoleforeningen og fra lærernes organisationer, om at lave en gradvis indfasning af loftet, i betragtning af at det forslag, der foreligger her, jo er fremsat på et meget sent tidspunkt, og at det kan være vanskeligt for skolerne at indrette økonomien i et tilstrækkeligt tempo, hvis lovforslaget skal træde i kraft allerede fra næste budgetår.
Det vil vi fremsætte forslag om i den videre proces, men vi støtter det fremsatte forslag.
Henrik Dahl (LA), 2016-12-01:
Liberal Alliance har den officielle holdning, at vi er glade for efterskoler.
Det er jo ikke altid, man er hundrede procent enig i alt, hvad der står i ens partiprogram, men det er jeg i det her tilfælde.
To af mine tre børn henvendte sig helt frivilligt til mig og deres mor og sagde, at de gerne ville på efterskole, og de har haft et fantastisk ophold der.
Det er dansk skoletradition, når den er bedst, med engagement, inddragelse af lærerne og en oplevelse for livet.
De gør et utrolig godt stykke arbejde.
Eleverne kan forfølge deres særlige interesser og få nogle utrolige menneskelige oplevelser.
Økonomien skal selvfølgelig hænge sammen, og nogle gange kan man jo blive kvalt i succes, fordi der følger nogle økonomiske bevillinger med.
Her får vi reguleret tingene på en fornuftig måde med det her lovforslag.
Så noterer jeg mig også, at det arbejdende folkestyre jo faktisk virker.
Når man kommer med fornuftige indvendinger om, at 42 uger er bedre en 41 uger, så bliver der lyttet, så bliver det sat op, og det er rigtig godt. Så vi støtter lovforslaget uden at have flere bemærkninger til det.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-12-01:
Tak for det.
Jeg kommer næsten til at gentage, hvad de foregående ordførere har sagt.
Vi er jo også i Alternativet meget, meget glade for efterskolerne og for den betydning, som efterskolerne har for vores børn og vores samfund i det hele taget.
Nu står man tit her på talerstolen og skælder ud, fordi vi måske som opposition i hvert fald for det meste ikke er enige i regeringens lovforslag.
Derfor er det enormt rart nogle gange at kunne stå heroppe og være venlig eller i hvert fald enig, men også at kunne rose det politiske arbejde i vores parlament, når det, som det netop er i det her tilfælde, faktisk bliver et tegn på et frugtbart samarbejde.
Vi havde jo den situation, som ordføreren for Liberal Alliance nævnte, med, at regeringen havde lagt op til 41 uger.
Og det håber jeg vi får meget mere af i dansk politik helt generelt hen over alle fløje.
Så af den grund siger vi tak til ministeren og tak til regeringen for at have lyttet.
Og selvfølgelig støtter vi i Alternativet lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2016-12-01:
Efterskoler er en fantastisk skoleform, for man kan noget helt særligt, når man er sammen, bor sammen og knytter venskaber og fællesskaber for hele livet.
Og efterskoler kan få elever til at vokse, til at tro på sig selv, til at få tillid til hinanden og til samfundet.
Derfor ønsker vi, at mange unge får muligheden for at komme på efterskole.
Derfor var vi også meget betænkelige ved regeringens første udspil.
Men vi synes, at efterskolerne har været med til at finde en fornuftig løsning, som jo nu ikke ændrer noget ved, hvor mange elever der kan komme på efterskole.
Derfor skal jeg hilse fra fru Marianne Jelved og sige, at vi i Radikale Venstre støtter forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-01:
Tak for det, hr. formand.
Med L 88, som jo er et forslag om ændring af lov om efterskoler og frie fagskoler, og som vi behandler nu og her, går vi ind og sætter et loft for antallet af kursusuger, som staten yder tilskud til til efterskoler.
I folkeskolerne er det faktisk normalt sådan, at man har omkring 40 ugers undervisning.
Derudover er det vigtigt for mig at understrege, at det ikke forhindrer, at efterskolerne jo efter eget ønske sagtens kan vælge fortsat at have måske 43 eller 44 skoleuger.
Det er op til den enkelte skole selv, men man vil som sagt maks. modtage statstilskud til 42 uger.
L 88 er en del af finanslovsaftalen.
Jeg må sige, at jeg egentlig synes, at netop det at sætte et loft gør, at vi også sikrer, at tingene ikke løber løbsk i forhold til det statstilskud, vi giver til efterskolerne.
Vi, der selv har haft børn af sted på efterskole, ved jo godt, at et ophold der er utrolig gavnligt for de unge mennesker, og jeg håber dermed, at det her lovforslag som sagt også kommer til at bidrage til, at flere får muligheden.
Det er nemlig en fantastisk oplevelse, og jeg ved, at rigtig mange unge vil have stor glæde af at få et ophold på en efterskole.
Venstre stemmer naturligvis for lovforslaget, og igen skal jeg så hilse fra De Konservative og sige, at de også stemmer for det her forslag.
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-01:
Socialdemokratiet og Liberal Alliance er uenige om niveauet for skoleydelsen.
Det er så en ærlig sag.
Men som jeg forstår Liberal Alliances ordfører, er det partiets opfattelse, at der kun er tilfældige, vilkårlige og arbitrære årsager til, at man får en anden ydelse på produktionsskolen, end man får i det øvrige uddannelsessystem.
Er Liberal Alliance så tilhænger af, at de, der går på produktionsskole, skal på rigtig SU?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-12-01:
Nu er det jo en aftale, der er indgået med V-regeringen, med LA og med K, som nu så er en VLAK-regering, og derfor er det selvfølgelig også der, vi tager de drøftelser, der skal til, om de eventuelt yderligere tiltag, der skal ske på området.
Og så må jeg bare igen sige noget til hr. Mattias Tesfaye, for man prøver at sætte tingene op på en lidt underlig måde.
Først lød det fra hr. Mattias Tesfaye, at det her kom til at gå til at sænke arveafgiften og til topskattelettelser, hvilket er løgn og latin.
Og nu siger hr. Mattias Tesfaye, at det er en sølle indrømmelse, vi har fået i Dansk Folkeparti.
Altså, jeg synes, man skal passe på med, hvem det er, man begynder at skyde på, bl.a. Dansk Folkeparti.
Det er jo kompromisernes kunst, både når man er i regering, og når man er uden for og altså deltager som et ansvarligt parti i nogle finanslovsforhandlinger.
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-01:
Jamen grunden til, at jeg selvfølgelig er interesseret i at vide, om Dansk Folkeparti vil gå konstruktivt ind i sådan nogle diskussioner i Børne- og Undervisningsudvalget, er jo, at jeg godt kan regne ud, at alle vi andre kun har 89 mandater, så hvis vi skal have noget af det her igennem, har vi brug for Dansk Folkepartis stemmer.
Vi er imod det her lovforslag, men selv om vi er imod det, vil vi gerne være med til at justere lidt på det og forbedre det der, hvor det er åbenlyst åndssvagt, og det er det jo de steder, hvor det på ingen måde kan sammenlignes med et SU-niveau.
Jeg kunne forstå, at Dansk Folkeparti var optaget af sammenlignelige vilkår, så skal vi ikke sætte os ned stille og roligt og erkende, at vi er uenige i lovforslaget, men finde ud af, hvordan vi kan gøre det så sammenligneligt som muligt?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-12-01:
Vi kan tale om skoleydelsen alt det, vi vil i Børne- og Undervisningsudvalget, ligesom vi kan tage så mange andre ting op, så det synes jeg bare vi gør.
Men drøftelserne, de rigtige drøftelser, foregår jo i forbindelse med forhandlinger om finansloven.
Så er det jo rigtigt – for en gangs skyld siger hr. Mattias Tesfaye noget rigtigt – at der er brug for DF's stemmer.
Det er der nemlig.
Det var nogle stemmer, som vi lykkedes med i forbindelse med finansloven.
Vi fik en hel del ting igennem.
Vi fik også igennem, at unge under 18 år fremadrettet kan få skoleydelsen.
Så ja, der er brug for DF's stemmer, og det er jo også os, der tager det her videre op over for regeringen og foreslår, at vi ser på, hvordan vi kan sikre nogle sammenlignelige vilkår mellem de elever, som i dag og fremadrettet får skoleydelse, og så SU-modtagerne.
Annette Lind (S), 2016-12-01:
Nu har vi diskuteret det her rigtig, rigtig meget i udvalget, og vi har haft mange besøg.
Alle som en har sagt med stor bekymring, at det her ikke kommer til at gå godt.
Det er også sådan, at jeg har fornemmet, at ordføreren i mange af sine udtalelser har været bekymret over den her ydelse, der skal sættes ned.
Jeg står her med et papir, og det er fru Marlene Harpsøe, der selv har skrevet til ministeren, igennem udvalget, om produktionsskoleelevernes muligheder for og ret til at optjene ferie med skoleydelsen.
Der er også kommet et svar.
Men fakta er jo, at det her er et arbejde.
Og derfor har de ferie i 5 uger ligesom alle andre mennesker.
Så siger man, at man vil sammenligne det og lave et SU-lignende niveau.
Men sådan noget som ferie er overhovedet ikke sammenligneligt.
Hvad mener ordføreren så om det?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-12-01:
Det er jo rigtigt, at jeg har spurgt ind til, hvilke forhold der er gældende for afholdelse af ferie for personer, som går på en produktionsskole, for det er jo selvfølgelig rart at få afklaret.
Jeg hørte fra Skanderborg Hørning Produktionsskole, som vi havde i deputation forleden i Børne- og Undervisningsudvalget, at en ung i gennemsnit var 7 måneder i produktionsskolens regi.
Og dermed er det også sagt, at det jo så kan være, at man går videre til et andet sted, hvor der er nogle andre ferieforhold.
Annette Lind (S), 2016-12-01:
Som sagt har vi haft rigtig mange besøg i udvalget og senest også i den her uge, som ordføreren selv siger.
Anerkender ordføreren ikke, at det her er noget, som brugerne er dybt, dybt bekymrede over?
Og så vil jeg spørge ordføreren, om ordføreren tror, at ændringerne i niveauet for skoleydelsen får konsekvenser for elevtilgangen.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-12-01:
Hvis det er, at man udelukkende vælger produktionsskolen på baggrund af et økonomisk aspekt og nu bliver ærgerlig over, at ydelsen bliver sat ned, så kan jeg selvfølgelig ikke afvise, at det kan få en konsekvens for, hvor mange elever der går på en produktionsskole.
Men jeg synes nu, at produktionsskolerne er rigtig, rigtig gode i sig selv.
Det er mine hjertebørn, plejer jeg at sige, for de gør et kanongodt stykke arbejde med at sikre, at unge mennesker bliver løftet både socialt og personligt til at kunne komme videre og tage en kompetencegivende uddannelse.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-01:
L 87 skal ses i sammenhæng med den finanslov, der blev fundet fælles fodslag om her i forrige uge, som det vist var.
Finanslovsaftalen viderefører den økonomisk ansvarlige kurs for dansk økonomi, og vi har fra dag et anlagt den holdning, at det er vigtigt at have styr på økonomien.
Vi har hånd i hanke med økonomien og arbejder for, at vores børn i fremtiden kan overtage et Danmark i god stand.
Vi sikrer med finanslovsaftalen et løft, bl.a. til sundheds- og ældreplejen, og vi styrker også sikkerheden og dermed trygheden for danskerne, og vi gør det billigere at være dansker.
Konkret er L 87 et lovforslag, som omhandler produktionsskolerne og den ydelse, som produktionsskoleelever modtager.
Vi tilpasser ydelsen, så den i højere grad svarer til det, som andre unge studerende modtager i SU.
Og jeg må sige, at jeg ikke er det mindste i tvivl om, at produktionsskolerne har en rigtig vigtig funktion i Danmark.
De er et tilbud til unge, som har brug for et springbræt til at komme videre – enten i uddannelse eller ud på arbejdsmarkedet i et job.
Og det er altså en skoleform, hvor de unge har mulighed for bedre at blive afklaret, i forhold til hvad de gerne vil i fremtiden, og ad den vej komme videre.
Men det er også vigtigt for mig at understrege, at der er tale om et kortere ophold, hvor man kan blive afklaret i forhold til at komme videre, enten på en kompetencegivende uddannelse eller bruge det som springbræt til at finde arbejde og komme ud på arbejdsmarkedet.
Produktionsskolerne har et rigtig godt produkt, og mange unge mennesker har rigtig stor glæde af det.
Det har produktionsskolerne, også efter L 87 er vedtaget.
Jeg er overbevist om, at produktionsskolerne med deres undervisningstilbud også fortsat kan tilbyde et ophold, der vil rykke eleverne i en god retning.
Som produktionsskolerne selv understreger, er det ikke meningen, at en produktionsskoleelev skal vælge eller have et ophold på en produktionsskole på baggrund af pengene.
Og tilbuddet ændrer vi ikke på, vi ændrer udelukkende på den ydelse, som eleven modtager.
Vi stemmer naturligvis ja til lovforslaget her.
Jeg skal også i det her tilfælde hilse fra De Konservative og sige, at de også stemmer ja.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-12-01:
Tilbage i januar måned nedsatte Venstreregeringen en ekspertgruppe om bedre veje til ungdomsuddannelser.
Ifølge kommissoriet skal udvalget komme med anbefalinger, der skal bidrage til, at flere unge vælger den rigtige uddannelse første gang.
Det drejer sig bl.a. om produktionsskolerne, og ekspertgruppen skal i den forbindelse undersøge, og jeg citerer, hvordan der kan skabes hensigtsmæssige incitamentsstrukturer, hvad angår elevernes forsørgelsesgrundlag.
Det bad man for 11 måneder siden en ekspertgruppe om at vurdere.
Hvordan i alverden kan det så være, at man har foregrebet udvalgets arbejde i finansloven, og hvordan i alverden kan det være, at vi overhovedet har spørgsmålet til debat i dag?
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-01:
sådan er det jo herinde.
Nu siger Dansk Folkepartis ordfører, at partiet er optaget af sammenlignelige vilkår, og at de vil tage op med regeringen f.eks. at diskutere de favorable lån.
Det synes jeg er fint, og vi kunne så tilføje forældre, der går på produktionsskole, og handicappede, der går på produktionsskole.
Vi vil også gerne diskutere, om satsen er for lavt beregnet, altså om det SU-niveau, man måler sig op imod, er sat for lavt, og så vil vi gerne diskutere frokostordninger, arbejdstøj, transportudgifter og andre ting, som vi har tænkt os at tage op i udvalget.
Ville det ikke være smartere, at Dansk Folkeparti sammen med Socialdemokratiet og andre partier diskuterede det her i udvalgsarbejdet, i stedet for at Dansk Folkeparti tog det alene op med regeringen?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-12-01:
Jeg vil ikke sige, at man overhovedet ikke har den mulighed at supplere med et fritidsjob.
Jeg tror ikke, at man kan sige noget generelt om, hvorvidt en produktionsskoleelev f.eks. kan tage nogle timer i Netto om lørdagen eller som flaskepige i Kvickly, som jeg selv har været.
Jeg tror, at man fra situation til situation og fra menneske til menneske er nødt til at tage stilling til, om det er noget, man kan.
Det er på ingen måde gået hen over hovedet på os, at man bliver visiteret til at gå på en produktionsskole.