runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-27:
I forhold til den grønne trepart står i teksten, at man kan ekspropriere.
Når jeg så hører det her med, at man også vil have det her sprøjteforbud,
bliver det jo tvang med tvang på, og i forvejen er jeg fra et parti, der ikke synes, at tvang ligesom er vejen frem, så tvang med tvang på bliver jo rimelig trist.
Det er jo det, jeg er bekymret for.
Hvis løsningen – og det var også det, jeg selv sagde: Vi har brug for en løsning – f.eks. er skov på de her områder, så var det da åbenbart, når man i forvejen har en grøn trepart, hvor man har besluttet sig for at plante en masse skov, at man så brugte hovedet og sagde: Det skov, vi så placerer, prioriterer vi, og så sætter vi det der, hvor grundvandet også får gavn af det, i stedet for at vi synes, at nu skal det placeres et eller andet sted, hvor der er en rødkælk, der kan flyve forbi.
For så kommer man ikke lige pludselig ud i, at nogen kunne tænke sig at foreslå, at der så skal komme 2.000 ha ekstra, hvor man så heller ikke må sprøjte, for det kunne jeg forestille mig at der var nogen der kunne tænke sig at foreslå.
For så bliver regningen bare stor, for tvang kræver fuld og hel erstatning efter grundloven, fordi det er ekspropriation, og så kommer vi til at bruge mange penge, hvis vi skal ekspropriere 600.000 ha i Danmark.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-11-27:
Det er også sådan, at man nu ude i kommunerne har det som førsteprioritet til at lægge naturområder over grundvandsområderne.
Det er sådan, man tænker.
Men problemet er, når der så er en landmand, der ejer de områder, og som ikke vil være med, og som insisterer på, at det skal blive ved med at være landbrug, og at han skal blive ved med at kunne sprøjte.
Så er det, at man skal sætte gang i det juridiske apparat og bruge tvang, og det skal man.
For vi er nødt til at tvinge folk til at holde op med at forurene grundvandet.
Vi vil ikke have det.
Derfor er vi nødt til at bruge de midler, som vi har, nemlig juridisk påbud og i sidste ende ekspropriation, hvis der ikke er andre muligheder.
Det er man bare nødt til at se i øjnene.
Altså, vi kommer ikke i mål med frivillighed, hverken i forhold til vores drikkevand eller den grønne trepart, og derfor er vi nødt til nogle steder at bruge hårde metoder, især når det handler om drikkevand, som er det vigtigste at beskytte.
Det er vigtigere end andre naturhensyn.
Leila Stockmarr (EL), 2025-11-27:
Tak, og også tak til ordføreren for i fællesskab med os at anerkende, at regeringen ikke har handlet, som den lovede, i hvert fald ikke Socialdemokratiet.
Bare for at få det helt på det rene: Når vi forhåbentlig bliver indkaldt til forhandlinger primo 2026, som jeg forstår der bliver lovet her i dag, er De Konservative så med på også at indfri løftet politisk?
Bakker Konservative op om det sprøjteforbud, som nok vil blive foreslået, fordi det var det, som i hvert fald Socialdemokratiet har foreslået som en del af løsningen?
Altså, jeg bakker Konservative op om sprøjteforbuddet?
Rasmus Jarlov (KF), 2025-11-27:
Vi bakker op om, at det skal være forbudt at sprøjte over grundvandsdannende områder, ja.
Henrik Frandsen (M), 2025-11-27:
Det kan man da kalde – nu vil jeg ikke bruge engelske udtryk – lige til tiden, tror jeg man kan sige.
Forespørgslen i dag rejser et meget grundlæggende spørgsmål, nemlig om vi også i fremtiden kan være det land, hvor man trygt kan dreje på hanen og drikke vand direkte fra hanen, hvilket vi jo elsker alle sammen.
Det kræver politiske beslutninger og konsekvent opfølgning, og det kræver, at vi handler nu – ikke først, når problemerne står i kø ved vandværkerne.
Derfor er det afgørende, at der i denne regeringsperiode er sket et reelt gearskifte i beskyttelsen af vores drikkevand.
Hvor man tidligere lagde stor vægt på frivillighed, ser vi nu en tydelig bevægelse mod klarere krav og stærkere værn om grundvandet.
For det første er den målrettede beskyttelse af grundvandet blevet styrket.
Drikkevandsfonden er forlænget og forøget til og med 2027, så flere risikobrønde nu kan lukkes og flere projekter gennemføres i strategisk vigtige områder.
BNBO-loven, altså loven, der sikrer boringsnære beskyttelsesområder, sikrer, at beskyttelsen omkring boringerne ikke længere afhænger af tilfældigheder, men af bindende kommunale beslutninger, som ministeren også følger op på, når det er nødvendigt – og det har vi jo set at ministeren også gør.
Dertil kommer midler til håndtering af generationsforureninger, hvor fortidens forurening ellers kan true fremtidens drikkevand.
For det andet tages nye typer forureninger alvorligt; PFAS, kan jeg bare sige.
PFAS-handlingsplanen, den særlige tilskudspulje til PFAS-ramte vandforsyninger og forbuddet mod 33 PFAS-sprøjtemidler trækker os væk fra oprydningen bagefter og hen imod forebyggelse.
Vi er der ikke helt, men det er den vej.
Kortlægningen af de sårbare grundvandsdannende områder giver grundlag for en mere præcis og skarp beskyttelse der, hvor vandet dannes.
Lov om teknisk vand og bedre muligheder for afsaltning af havvand giver flere værktøjer, så industrien kan få vand uden at lægge yderligere pres på drikkevandsressourcerne.
Den politiske linje er dermed klar: Vi beskytter bedre; vi rydder op der, hvor der er svigtet; og vi udvikler nye løsninger der, hvor ressourcen er under pres.
Det skylder vi næste generation, så vandet i hanen også fremover kan drikkes med den samme selvfølgelige tillid som i dag.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-27:
Det er selvfølgelig en arbejdsskade efter at have hørt på Moderaterne i 3 år, at jeg zoner sådan lidt ud og ind, men jeg tror alligevel ikke, jeg gik glip af noget i talen, for der blev ikke sagt det helt store.
Jeg hørte, at Moderaterne går ind for tvang, og det er supergodt, men går Moderaterne så også ind for fuld og hel erstatning, hvis man bruger tvang?
Henrik Frandsen (M), 2025-11-27:
Jeg synes, det er en underlig retorik, at man siger, at vi går ind for tvang.
Altså, Moderaterne går ind for handling, Moderaterne går ind for lovgivning, og det er jo klart, hvis der er områder, hvor man kan se, at det af samfundsvitale årsager er nødvendigt, at vi skrider til lovgivning og regler.
Det gør vi jo på et utal af områder.
Skal vi kalde al lovgivning for tvang?
Nej, det skal vi altså ikke.
Det er også klart, at hvis der sker nogle værdiforringelser og hvis der sker nogle ting, der gør, at landmanden bliver væsentlig dårligere stillet, så skal vi jo have kigget på en kompensationsmodel, og så er vi lige præcis også ude over det, der hedder ekspropriation.
Mads Olsen (SF), 2025-11-27:
Men altså, hvis ordføreren anerkender, at de lige nu ikke kan bruges til ret meget andet end bare vidensdeling, altså at man skriver ind i et excelark, hvor mange der bryder reglerne, og så kan vi se på det excelark, at det måske er dem alle sammen, og spørge, om vi kan gøre noget – nej, det kan vi ikke – har Venstre så en plan for, og går man til valg på, at nu skal de her folk, der bryder retningslinjerne, betale ved kasse et, ligesom det har været i andre lufthavne, hvor man betaler en bøde 20.000 euro?
For det kan mærkes.
Er det en ting, Venstre kommer til at kæmpe for?
Vi har jo også stadig EU-formandskabet trods alt.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-11-27:
Jamen altså, jeg kan jo slet ikke forstå det.
Det besøg, vi havde i lufthavnen, var vi jo fælles om, og det handlede bl.a. om at sikre, at der var mulighed for en god dialog mellem lufthavn og borgere.
Det har ordføreren for SF taget ned på en sådan måde, at lufthavnen sidder med hænderne i skødet og ikke gør noget.
Inden vi kom derud, havde lufthavnen af egen drift investeret i kameraer, der skulle holde øje med, om reglerne bliver overholdt.
Skal vi nu ikke vente på deres tilbagemelding og så se, om reglerne bliver overholdt, inden vi begynder at komme med sanktioner?
Det kan godt være, at ordføreren bor i København og ikke har behov for at flyve.
Jeg bor på en lille ø ude i Østersøen, og jeg har behov for at kunne komme på arbejde via fly ligesom mange andre bornholmere.
Jeg har behov for, at der kommer kvalificeret arbejdskraft ind til øen.
Jeg er behov for, at bornholmske patienter kan blive behandlet på Rigshospitalet.
Skal man så straffes med 20.000 euro?
Så lukker og slukker mit flyselskab.
Den forkælelse, som ordføreren for SF udstråler her, kan man have i København, men ikke, når man bor et stykke ude i provinsen.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-11-27:
Tak, formand.
Vi behandler i dag et beslutningsforslag fra SF, og tak for at bringe emnet op.
Forslaget indebærer bl.a., at der skal afsættes 300 mio. kr. til et flerårigt storskala demonstrationsprojekt med brug af lavaromatisk flybrændstof.
Projektet skal både reducere luftforureningen og skabe viden om effekten af denne type brændstof.
Derudover skal der etableres et måleprogram for luftforurening og kondensstriber.
Lad mig starte med at sige, at vi deler ønsket om renere luft og mindre støj.
Det tror jeg vi alle sammen gør i videst muligt omfang inden for de fornuftige muligheder, og det er der altså ingen uenighed om.
Men vi er også nødt til at se på, hvordan vi når derhen, og hvem der betaler regningen.
I Danmarkdemokraterne kommer vi til at stemme imod forslaget, og det gør vi af flere grunde.
Vi har sagt det før, og vi siger det gerne igen: Vi ønsker ikke at gøre det dyrere for danskerne at flyve.
De er faktisk en nødvendighed, som den tidligere ordfører meget fint fik forklaret, og for nogle mennesker er det mere end andre.
Det er en del af hverdagen for mange, både privat og erhvervsmæssigt.
Når man lægger ekstra afgifter på billetterne, rammer det helt almindelige familier og virksomheder i yderområder, hvor flyforbindelse er afgørende.
Som der også er blevet nævnt af de tidligere ordførere sammen med ministeren, er vi af den opfattelse, også især efter mødet, som vi var til derude i fællesskab i Københavns Lufthavn, at de allerede gør en kæmpestor indsats for at reducere støj og emissioner.
Jeg har i hvert fald opfattelsen af, at de ikke har nogen ambitioner om på nogen måde at gøre det ringere; tværtimod fik jeg faktisk et indtryk af, at de ønsker at gøre det bedst muligt for borgerne.
Så vi vil gerne være med til at finde løsninger, der virker, men vi siger nej til at finansiere det med afgifter, der gør livet dyrere for danskerne.
Tak for ordet.
Jens Meilvang (LA), 2025-11-27:
Tak, formand, og tak for ordet.
Det er ikke, fordi vi er ligeglade med luftkvalitet eller støj, men fordi vi mener, at forslaget sparker en åben dør ind.
Københavns Lufthavn er allerede i fuld gang med omfattende initiativer for at nedbringe støj og luftforurening.
De andre har været lidt inde på det, men det gælder jo alt lige for grøn groundhandling, varmefølsomme kameraer, elektrificering af køretøjer, løbende modernisering af flyflåden, forbedret indflyvningsteknologi samt store investeringer i energieffektiv drift.
Med andre ord leverer lufthavnen allerede, og de gør det i et tempo, der baserer sig på faglighed og ikke på symbolpolitik.
Som en indskudt bemærkning vil jeg sige, at grunden til, at vi ikke er med i forliget, er, fordi vi mener, at det er meget forkert at pålægge flybranchen en afgift og så tage en stor del af pengene og give til en ældrecheck.
Vi foreslog under forhandlingerne, at pengene skulle gå til flybranchen, så de kunne bruge pengene på den grønne omstilling.
Derfor er vi ikke med.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-27:
Jeg forstår argumenterne for ikke at være med; der skal også være en logik og en sammenhæng i det.
I forhold til at hjælpemotorerne må være tændt 5 minutter efter ankomst og 5 minutter efter igen, er det det, man sagligt vurderer at der skal til.
Så har man opsat varmesensitive kameraer op for at se, om reglerne bliver overholdt.
Jeg har spurgt derude, og der er ikke nogen konsekvenser, hvis man bryder reglerne.
Er det ikke en del af LA's dna, at der skal være konsekvenser, hvis man bryder de regler, der nu engang er?
Jens Meilvang (LA), 2025-11-27:
Jeg var også med derude på det omtalte besøg, og jeg har egentlig indtryk af, at lufthavnen gør alt, hvad de kan, for at deres kunder kommer til at overholde de her regler.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-27:
I andre europæiske lufthavne bliver der givet bøder på op til 20.000 euro, hvis man bryder reglerne.
Og man kan jo sige, at hvis problemet er lovgivningen – det er ikke sikkert, det er det – så er man jo kommet til rette sted.
Jens Meilvang (LA), 2025-11-27:
Jeg synes også, man skal se på, hvor meget der egentlig er sket derude.
Jeg tror, lufthavnen har taget omkring 20 forskellige initiativer for at imødekomme de her problematikker, og det er noget, de har gjort, fordi de langt hen ad vejen vil det her.
Vi er nok mere til den frivillige vej, specielt når det viser sig, at det faktisk virker ude i lufthavnen.
Så i stedet for at starte med at lave noget lovgivning og noget regulering, vil vi gerne se, om de ikke kommer i mål med deres intentioner derude.
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2025-11-27:
Tak for det.
Luftforurening er en udfordring, der ikke kun handler om transport og mobilitet.
Det handler også om folkesundhed og livskvalitet for de tusindvis af danskere, der bor i nærheden af lufthavnen.
Luftforurening er en reel trussel mod helbredet.
De her stoffer kan trænge dybt ned i lungerne, og de mindste partikler kan også krydse over i blodet og kan øge risikoen for forskellige sygdomme som f.eks. hjerte-kar-sygdomme, slagtilfælde og astma.
Så det er ikke kun et spørgsmål om tal og statistikker.
Det handler om mennesker, men det handler altså også om arbejdspladser.
Så vi skal finde en balance, hvor vi gør noget ved problemet, men uden bare at flytte problemet til et andet land eller til en anden by.
Så at man i København begynder med lavaromatiske brændstoffer, vil ikke få den store betydning for fly, der lander.
De øvrige ordførere og ministeren har på nydelig vis gjort rede for alle de tiltag, lufthavnen er i gang med, og vi vil med stor interesse afvente resultatet af de undersøgelser, der er i gang derude.
Med hensyn til SF's forslag er vi nødt til at stemme imod, da en stor del af det er forligsbelagt.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-11-27:
Nu er Det Konservative Folkeparti jo også et meget familievenligt parti.
Simpelt hen for at få noget mere taletid til at læse nogle af de her vidnesbyrd op vil jeg derfor også bare læse to op, med respekt for at ordføreren ikke vil stemme for et forslag af de grunde.
Det første er: Jeg kørte i sidste uge på cykel med min 4-årige søn gennem en tæt gade ved søerne i København, hvor der pågik asfaltering.
Der var fire store maskiner i gang med fuldt blæs på diesel og asfaltos.
Min søn udbryder: Det lugter af lufthavn, far.
Det er den lugt og risiko, vores børn vokser op med.
Et andet er: Jeg er meget bekymret for den skadelige luft, vores børn indånder, når de dyrker sport udendørs, f.eks. på fodboldbanerne, der ligger tæt på lufthavnen.
Tårnby Kommune har mange udendørs sportsarealer tæt på lufthavnen, og det er ofte voldsomme lugtgener, der minder om, at luften ikke er sund.
Nu er nogle af de her bekymringer jo også bakket op af en rapport, der påviste alt for høje niveauer.
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2025-11-27:
Jeg synes ikke rigtig, jeg hørte et spørgsmål.
Jeg hørte mest en ordfører læse op af et par alvorlige vidnesbyrd.
Og som sagt er der et problem, og det skal vi gøre noget ved.
Lufthavnen gør alt, hvad de kan, og vi må være opmærksomme på, om de gør nok.
Christina Olumeko (ALT), 2025-11-27:
Tak for ordet, formand, og tak til SF for et gennemarbejdet, vigtigt og godt forslag.
Selvfølgelig støtter vi forslaget i Alternativet, for det handler om noget helt grundlæggende, nemlig retten til ren luft og et sundt lokalmiljø for de mennesker, der bor tæt på lufthavnen.
Københavns Lufthavn spiller en vigtig rolle for Danmark, og samtidig er vi også nødt til at forholde os til de betydelige sundhedsmæssige konsekvenser, som ultrafine partikler og støjforurening har for lokalområdet.
Forskningen er klar: Selv lave niveauer af luftforurening øger risikoen for alvorlige sygdomme, og støjen omkring lufthavnen er farlig.
Når vi ved det, har vi også et ansvar for at handle.
Forslaget fra SF rummer en række konkrete forslag, som vi tror på vil gøre en reel forskel.
Der er tale om demonstrationsprojekter med renere brændstof, teknologiske løsninger som – nu siger jeg et engelsk ord – taxibots og bedre og mere gennemsigtige målinger af støj og partikler omkring lufthavnen samt analyser af både landingsbanernes indretning og natflyvningernes betydning for befolkningens sundhed.
Det er fornuftige skridt, det er gode idéer, og det kan reducere forureningen markant og samtidig styrke tilliden mellem lufthavnen og borgerne i nærområdet.
Og vi skal lytte til de borgere, som år efter år lever med konsekvensen af forureningen.
Alle har ret til en ren luft og et godt helbred, også når man bor i nærheden af vores store infrastrukturanlæg.
Tak for ordet.
Alternativet støtter forslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-11-27:
Så det er jo løsningen, hvis det ikke er, fordi man gerne vil tage endnu mere landbrugsjord ud, og det kan man jo også sige er et superfair synspunkt.
Så skal man både finde penge til ekspropriation, og man skal også finde penge til at fortælle danskerne, hvorfor varerne bliver dyrere.
Så vil ordføreren ikke lige forklare mig, hvorfor det ikke er løsningen at bruge de 400.000 ha, vi allerede har i den grønne trepart, til at sikre det danske grundvand?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-11-27:
Jeg går ud fra, at vi deltog i det samme besøg ude i lufthavnen.
Der blev jo også opsat de der kameraer, som skulle holde øje med, om reglerne blev efterlevet.
Det kan godt være, at det lige nu og her ikke har nogen konsekvens, men det var jo en viden, som de i lufthavnen sagde at de ville indhente, og det skulle de bruge de der varmefølsomme kameraer til, altså netop for at lave den registrering.
Så jeg går ud fra, at når lufthavnen har noget materiale at vurdere det her ud fra, vil man handle baggrund af de tal, man så har, og så kan det jo godt være, at der kommer en og anden form for sanktion i fremtiden.
Men jeg glæder mig over – jeg glæder mig over – at SF træder ind i rækken af lov og orden-partier.
Det har jeg savnet længe!
Mads Olsen (SF), 2025-11-27:
Det er lidt det samme spørgsmål, som også blev stillet til Socialdemokratiets ordfører, og det er omkring de her APU'er, som vi jo snakkede med dem om i lufthavnen, da vi var ude på det lufthavnsbesøg.
En af de ting, de sagde, var, at nu havde de købt de her 40 APU'er, men at de jo ikke kunne udskrive en bøde til dem, der så brød reglerne, og Venstre står jo meget som et lov og orden-parti, hvor det er sådan, at hvis man bryder reglerne, skal hammeren også falde.
Så hvad tænker Venstres ordfører om, at ja, man bruger penge på det, og det er jo et positivt skridt, men at der ikke er nogen regler, der gør, at dem, der bryder retningslinjerne for CPH, skal betale?
Thomas Danielsen (V), 2025-11-27:
Ordføreren misforstod så.
Jeg sagde ikke, at det ikke kunne lade sig gøre.
Jeg sagde, at hvis man vil tale om den største bid rent økonomisk i forhold til det her med lavaromatisk brændstof, er der planlagt forhandlinger med SF og klima-, energi- og forsyningsministeren.
Det er en del af vores forlig.
Det er derfor, det er lidt mærkeligt at involvere hele Folketinget i det, for det er jo noget, der egentlig skal forhandles.
Det er f.eks. ændringer af tværbanen, som vi forkorter.
Det kommer jo til, når lufthavnen gennemfører det, at sikre, at alle de fly, der lander og letter nordvestligt ind over byen, stopper.
Det vil sige, at det sådan set er en indretning af lufthavnsarealerne, og der er der flere ting, man kan gøre.
Mads Olsen (SF), 2025-11-27:
Den absolut største investering, vi har i det her beslutningsforslag, kommer fra ministerens eget ressort.
Det er jo sådan, at vi lige nu takket være EU har 200 eller 300 mio. kr., som vi ikke kan bruge i den grønne indenrigsrute, og som vi så foreslår kommer ud at leve via den her vej, ved at man køber lavaromatisk brændstof, så man også har noget brændstof, til når der i 2030 skal være fuld grøn indenrigsflyvning i Danmark, så man også understøtter aftalens originale formål i stedet for bare at lade pengene sive tilbage i statskassen.
Så hvad tænker ministeren om at bruge de 300 mio. kr. på noget positivt for luftfarten og på noget positivt for folkesundheden i stedet for bare at lade dem ryge tilbage i statskassen?
Thomas Danielsen (V), 2025-11-27:
Altså, jeg tænker jo, at vi har aftalt i aftalekredsen, hvad der skal ske med ændret forbrug.
Dernæst tænker jeg, at hvis lavaromatisk brændstof er det helt store slagnummer, er det en tynd kop te.
Altså, de fly, der lander, kan ikke lande med lavaromatisk brændstof, for det bliver først tanket på dem, må jeg forstå, når de lander i Københavns Lufthavn, hvor det så kommer i tanken.
Og før de fly så begynder at bruge lavaromatisk brændstof, er de jo fløjet.
Så det vil sige, at det er at bilde danskerne ind, at det er en snuptagsløsning til at mindske partikelforurening af ultrafine partikler i hovedstaden.
Det vil jeg godt sætte spørgsmåltegn ved.
Thomas Monberg (S), 2025-11-27:
Tak, formand.
Kære formand, kære kollegaer, lad mig begynde med at sige, at jeg er afløser for vores normale ordfører, hr. Thomas Jensen, og jeg skulle hilse jer alle sammen.
Han ville gerne have været med i dag.
De høje niveauer af ultrafine partikler er alvorlige, og deres bekymringer og usikkerhed skal tages alvorligt.
Jeg har selv været i dialog med flere bekymrede borgere, da jeg sammen med resten af Transportudvalget besøgte lufthavnen.
Det samme gælder støjforurening, som lufthavnen også medfører.
Støj er en reel belastning for mange naboer til lufthavnen, og vi skal sikre, at vi passer på de mennesker, der er berørt, men samtidig erkende, at Københavns Lufthavn har en afgørende rolle for Danmarks og skandinavisk infrastruktur.
Derfor er jeg også glad for at se, at Københavns Lufthavn arbejder proaktivt og hele tiden ser på løsning af problemerne såsom målinger og indførsel af taxibots og følger udviklingen i andre lufthavne i verden med samme udfordringer.
Hvad angår de ultrafine partikler, har Tårnby Kommune allerede gjort en stor indsats med deres målekampagne i 2023.
Resultaterne fra både statslige og kommunale målinger peger på, at der er forhøjede niveauer af ultrafine partikler, særligt når vinden ligger fra lufthavnen ind over boligområderne.
Det er en vigtig brik, hvis vi skal sænke udledningerne på den rigtige måde.
Det er vigtigt, at vi får mere viden om ultrafine partikler.
At efterspørge grænseværdier for ultrafine partikler er et legitimt ønske, men nok for tidligt.
WHO har af samme grund heller ikke fastlagt reelle grænseværdier for ultrafine partikler, men lufthavnen er i gang med undersøge, hvordan de sænker udledningen af ultrafine partikler, fordi niveauet er højt.
Miljøministeren har i 2024 bedt Kræftens Bekæmpelse lave en registerundersøgelse af konsekvenser for sundheden hos de borgere, som bor tæt på lufthavnen.
Undersøgelsen forventes afsluttet inden for 2 år.
Disse effekter undersøges også i et stort studie i Berlin med over 1.000 børn omkring Berlins nye lufthavn.
Resultaterne fra denne undersøgelse skal selvfølgelig tages til efterretning og handles på.
Hvad angår støj og indretning af landingsbanerne, som man allerede har været inde på her fra talerstolen, handler det om, at den overordnede indretning er fastsat i lov om arealanvendelsen fra 2023, og det er en lov, som et bredt flertal i Folketinget er med i.
I loven gives der mulighed for en forkortelse af tværbanen.
Dette vil mindske flytrafikken over København, som ministeren også var inde på, og derved også støjpåvirkningerne.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Intentionerne bag forslaget er gode, og derfor er et solidt fagligt fundament i gang med at blive udarbejdet, så man kan tage velfunderede beslutninger i fremtiden, for alle tiltag bør ske på et solidt og fagligt grundlag.
Forslagsstillernes mål om mindre forurening, mindre støj og et sundere miljø for borgerne omkring lufthavnen er vi i Socialdemokratiet meget enige i.
Tak for ordet.