Merete Riisager (LA), 2019-01-11:
Vi skal skabe en folkeskole, hvor eleverne både møder boglige og praktiske udfordringer.
Derfor skal vi tage alle fag alvorligt.
Det giver en skævvridning, når der ikke er tilstrækkelig fokus på at dyrke håndværket og den praktiske dimension i fagene.
Elever med kloge hænder skal mødes af lige så målrettet og inspirerende undervisning som de mere boglige elever.
Det kommer vi et skridt tættere på med dette lovforslag, der både udmønter aftalen om styrket praksisfaglighed i folkeskolen fra juni og et af initiativerne i aftalen om erhvervsuddannelserne fra november.
Der er ikke tilstrækkelig fokus på at dyrke de særlige kompetencer og færdigheder, det kræver at blive en dygtig murer, social- og sundhedsassistent eller landmand.
Tallene taler nærmest for selv.
74 procent af eleverne søger mod gymnasiet efter endt skolegang.
En af forklaringerne på det er, at den danske folkeskole har et meget stort fokus på ord og tal og ikke så meget på de ting, der skabes på det praktiske område, og på anvendelsen af dem.
Det er godt for hjernen at arbejde med hænderne, og det har en værdi i sig selv, at eleverne kan begå sig i et køkken, yde førstehjælp eller bruge nål og tråd.
Med lovforslaget vil vi bl.a. gøre det obligatorisk for elever i folkeskolens 7. og 8. klasse at have enten håndværk og design, musik, billedkunst eller madkundskab.
Timerne kommer fra elevernes første valgfag.
Vi er klar over, at det betyder, at eleverne ikke længere har helt frit valg mellem de forskellige valgfag, som kommunerne hidtil har valgt at udbyde, i hvert fald ikke når det gælder deres første valgfag.
Som hidtil vil eleverne dog kunne vælge at have to valgfag, selv om det kan forlænge deres skoledag.
Det er også min forhåbning, at alle de mange kreative skoler, som har lavet udskolingslinjer, der toner undervisningen i de ældste klasser, vil bruge deres idérigdom til at tænke de fire praktisk-musiske valgfag ind, så denne måde at tilrettelægge undervisningen på kan bestå.
Derudover indeholder lovforslaget et forslag om at indføre en obligatorisk prøve i håndværk og design, musik, billedkunst eller madkundskab i 8. klasse, sådan som eud-aftalekredsen og folkeskoleforligskredsen blev enige om den 22. november 2018.
Prøven kommer til at indgå i beståkravet for folkeskolens afgangseksamen, så prøven får den samme vægt og betydning som alle andre bundne prøver.
Det betyder også, at prøven skal gennemføres på prøveafholdende frie grundskoler, efterskoler og ungdomsskoler.
Håbet er, at det vil give skolerne et større incitament til at tilbyde alle elever at komme i erhvervspraktik, for vi ved, at erhvervspraktik er med til at forme elevernes forståelse af et arbejdsliv og derfor er en vigtig byggesten i elevernes valg af ungdomsuddannelse.
Sidst, men ikke mindst, sørger vi også for, at praksisfagligheden kommer til at fylde mere i den obligatoriske projektopgave i folkeskolens 9. klasse.
Lovforslaget er kun et element i en større indsats for at styrke praksisfagligheden og den praktiske og håndværksmæssige undervisning i folkeskolen.
Jeg har f.eks. sat et praksisfagligt udviklingsprojekt i gang, hvor folkeskoler og erhvervsskoler sammen skal udvikle og afprøve praksisfaglige undervisningsforløb og bidrage til at udvikle inspirationsmateriale til lærerne på alle landets skoler.
Så er der som nævnt i november sidste år indgået en politisk aftale om erhvervsskolerne.
Aftalen »Fra folkeskole til faglært – Erhvervsuddannelser til fremtiden« har også initiativer, der handler om at styrke de praktiske fag i folkeskolen.
Det er dog kun aftalen om prøven i de praktisk-musiske valgfag, som er med i dette lovforslag.
Jeg ser frem til jeres eventuelle spørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.