runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
Når jeg ser konturerne af det, der er blevet sagt indtil nu, kan jeg godt forestille mig, at man kunne lave en beretning, hvor man meget specifikt kommer frem til en tekst, der pålægger regeringen at reducere den støtte, der bliver givet til atomkraft, sådan at Danmark skal arbejde for, at udviklingen af atomkraft ikke bliver understøttet, fordi det jo har vist sig, at det er en alt for dyr løsning.
Desuden har vi heller ikke fundet varige løsninger på affaldsproblemet.
Så jeg synes, det er en god linje, som Dansk Folkeparti lægger i den her sag, og det vil jeg gerne kvittere for.
Tak for det.
Mikkel Dencker (DF), 2019-01-24:
Jamen jeg kan kun sige tak for anerkendelsen.
Det er jo ikke så tit, at Dansk Folkeparti står sammen med Enhedslisten om så meget, men lige på det her felt har vi åbenbart en fælles forståelse af, at pengene er bedre brugt på andet end forskning i atomkraft.
Så det glæder mig da.
Erling Bonnesen (V), 2019-01-24:
Tak for det.
Da Venstres ordfører er blevet akut forhindret, har jeg lovet at tage ordførertalen.
Den lyder således: Enhedslisten vil med beslutningsforslaget have regeringen til at stoppe støtten til atomkraft i EU og til at arbejde for, at Euratom-traktaten ophæves.
Det er der flere årsager til at Venstre ikke kan bakke op om.
Som jeg læser forslaget, har Enhedslisten for det første gjort Euratom-traktaten til et spørgsmål om, hvorvidt man støtter atomkraft eller ej.
Det synes at være en noget forsimplet fremstilling og temmelig langt fra virkeligheden.
For det andet handler traktaten om at fremme den nukleare sikkerhed.
Enhedslisten nævner selv, at der er 14 lande i Europa, herunder Danmarks nabolande Sverige og Tyskland, der benytter atomenergi.
Derfor er det i særdeleshed i Danmarks og også i Europas interesse, at vi samarbejder om at sikre et så højt sikkerhedsniveau for håndteringen af atomenergi som muligt.
Danmark er et grønt foregangsland, og regeringen arbejder målrettet herhjemme og i EU på at lave ambitiøse målsætninger, der gør os i stand til at levere på den grønne dagsorden.
Ligegyldigt om man støtter atomkraft og radioaktive materialer eller ej, udgør det en meget stor del af den europæiske energiforsyning, og vores sundhedsvæsen herhjemme er f.eks. afhængig af radioaktive materialer.
Det er således Venstres klare holdning, at Danmark er bedst stillet ved at være en del af Euratom-traktaten, hvorfor vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Carsten Bach (LA), 2019-01-24:
Beslutningsforslaget her indeholder en meget konkret diskussion om Euratom-traktaten og en mere principiel diskussion om nuklear energi skråstreg atomkraft generelt.
I den første diskussion om Euratom er Liberal Alliances holdning, at vi selvfølgelig skal støtte op om traktaten fra dansk side.
Det bliver vi nødt til, hvis vi gerne vil styrke sikkerheden i forbindelse med atomkraft, og hvis vi gerne vil styrke og forbedre forskning i nuklear energi, og det vil vi selvfølgelig.
For atomkraft er, om vi så vil det eller ej, en del af det europæiske og globale energimiks.
Derfor er det også nødvendigt, at vi udvikler teknologien og gør den mere sikker.
Det drejer sig jo bl.a. også om vores egen sikkerhed herhjemme.
Det kræver forskning, og det er bl.a. det, Euratom handler om.
Derfor skal vi fortsat støtte op om traktaten.
Når vi så snakker mere generelt om nuklear energi og atomkraft, må vi jo bare konstatere, at der ikke er politisk opbakning til at ændre den folketingsbeslutning, som også er blevet omtalt et par gange tidligere fra talerstolen i dag, altså folketingsbeslutningen fra 1985 om, at atomkraft ikke skal være en del af den danske energiplanlægning.
At det så mig bekendt p.t. er ca. 3 pct. af Danmarks energiforbrug, der dækkes af atomkraft, er en anden sag.
I Liberal Alliance vil vi gerne have mere CO 2 -fri energi, men vi er ikke særlig forhippede på, hvor den CO 2 -fri energi skal komme fra.
Bl.a. derfor har vi også i regeringen kæmpet for at åbne op for mere forskning i thoriumteknologi, som jo kan være en meget interessant teknologi i den forbindelse – måske ikke nødvendigvis herhjemme på grund af den tidligere folketingsbeslutning, men så globalt.
Liberal Alliance kan samlet set ikke støtte beslutningsforslaget, og jeg har lovet at hilse fra Det Konservative Folkepartis ordfører og sige, at Det Konservative Folkeparti heller ikke støtter Enhedslistens beslutningsforslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
Liberal Alliance vil have mere CO 2 -fri energi.
Og hvor er det så, at man får mest for hver krone, man investerer?
Der er det jo sådan, at England er det sted, hvor man nemmest kan lave sammenligningen, fordi de har et atomkraftværk, der er ved at blive opført, og de har nogle havvindmølleparker, som var i udbud for et par år siden.
Der kigger vi bare ind i en virkelighed, hvor det ender med, at den offentlige støtte til el fra atomkraft er mere end dobbelt så dyr som fra de havvindmølleparker, som har været i udbud for 2 år siden.
Vi står altså over for, at atomkraften fuldstændig er fortidens energikilde, og hvis man kigger på, hvad det koster at lave nye værker, kan man se, at det er en dyr løsning.
Kan ordføreren ikke se, at der altså ikke er sket en teknologisk udvikling med atomkraft, som gør, at den kan konkurrere med fremtidige havvindmølleparker?
Carsten Bach (LA), 2019-01-24:
Der sker heldigvis i dag meget store teknologiske udviklinger og måske endda i nogle situationer teknologispring på alle teknologiområder, når vi snakker om energiproduktion.
Jeg personligt og jo også Liberal Alliance som parti sætter jo selvfølgelig meget, meget stor pris på den markedsudvikling, der har været i forhold til pris og de udbud, vi har set på vedvarende energi herhjemme.
Sol og vind på land er jo det seneste, vi har set, med nogle meget konkurrencedygtige priser.
Det sætter vi i Liberal Alliance meget stor pris på, og som forholdene er herhjemme, er det formentlig rigtigt, som forslagsstilleren siger, at vi får mest for pengene, når vi snakker CO 2 -fri energi ved sol og f.eks. vind.
De forhold kan jo være anderledes andre steder, og i hvert fald politisk er det ikke noget, der står på min jobbeskrivelse, at jeg skal blande mig i, hvilket energimiks man vælger i England.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Tak for det.
Nu er det jo ikke en nyhed, at regeringen ikke støtter forslaget.
Det er nok det beslutningsforslag, jeg nogensinde har fremsat, som har fået mest omtale og i længst tid, inden vi overhovedet har førstebehandlet det.
Men uagtet det kender jeg jo regeringens holdning.
Jeg har så et spørgsmål, for jeg vil gerne vide, hvad ministeren mener om den private ejendomsret, og jeg vil gerne vide, hvad regeringen forstår ved at blive informeret så tidligt som muligt.
Så derfor vil jeg gerne vide, hvad ministeren forstår ved så tidligt som muligt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-24:
Spørgsmålet starter med en opfordring til, at jeg kommer med min holdning til den private ejendomsret.
Den er jeg en stor fan af.
Jeg synes, den private ejendomsret er fundamentet for utrolig mange friheder, vi har i Danmark.
Vi har også et almenvel, og vi har nogle fælles goder.
Det er rigtigt, at nogle af dem ligger på privat jord og altså er omfattet af den private ejendomsret.
Den private ejendomsret udspringer jo af hele det her med, at enhver skal have ret til at udfolde sig på en måde, som vedkommende nu lyster, så længe man ikke derved begrænser andres ret til det samme.
Det er jo det, der er balancen her, altså balancen mellem, at man har et gode, men at man altså begrænser andres rettigheder i samfundet ved at behandle det på en måde, som er uhensigtsmæssig.
Det er derfor, at vi har muligheden for at frede natur, og det synes jeg er en god idé.
Så til det her med, hvornår er så tidligt som muligt?
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Tak for den tilkendegivelse.
Den er jeg sådan set glad for.
Så vil jeg bare stille et kort spørgsmål: Hvad finder Konservative vigtigst – naturen eller den private ejendomsret?
Erik Lund (KF), 2019-01-24:
Vi hæger om den private ejendomsret, men vi hæger også meget om naturen.
Så det er ikke en prioritering af det ene eller det andet.
Det er begge dele.
Lea Wermelin (S), 2019-01-24:
Jeg vil sådan set bare gerne spørge ordføreren om noget, for vi er jo meget uenige om det her konkrete forslag.
Jeg tror, at noget af det, der har fået folk op af stolene, er, at de bliver meget bekymrede for naturen.
Derfor vil jeg bare gerne spørge ordføreren, om det ikke også er rigtigt – når nu Danmarks Naturfredningsforening er dem, der tager initiativ til rigtig mange fredningssager, og kommunerne har alt muligt andet at slås med og staten det samme – at der så er en reel sandsynlighed for, at der ikke ville blive rejst det samme antal fredningssager, som vi ser i dag.
Det er ikke nødvendigvis, fordi der er uvilje hos de lokalt valgte politikere, det tror jeg absolut ikke, men fordi de også har alt muligt andet at se til.
Er ordføreren ikke enig i det?
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Nej, det er jeg ikke.
Jeg mener, det er en påstand, og at det er en påstand, som er startet med præsidenten for Danmarks Naturfredningsforening, der sådan pr. refleks har sagt, at hvis de får frataget deres lovhjemlede ret, vil der ikke blive rejst nær så mange naturfredningssager.
Det har faktisk været en del af det, jeg har forsøgt at spørge de forskellige ordførere om, for jeg mener rent faktisk, at man så på samme tid siger: Jamen alle folk, der sidder ude i byrådene, eller folk, der sidder herinde i Folketinget, er fuldstændig ligeglade med naturen.
Bare ud af den debat, vi har haft i dag, kan vi jo med det samme se, at nej, det er vi ikke.
Så jeg er ikke enig.
Lea Wermelin (S), 2019-01-24:
Nu var jeg selv en af dem, der var af sted her i søndags, som jeg også sagde fra talerstolen, ude i noget, der hedder Kåsegårdsløkken, på Bornholm.
Jeg har så været der en gang før.
Det er en fredning, der blev lavet på baggrund af Danmarks Naturfredningsforening, og jeg tror bare, det er et spørgsmål om, at man ikke altid lokalt nødvendigvis har den ekspertise og viden, der skal til for at rejse de her fredningssager.
Og det er jo også det, de grønne organisationer siger.
De er sådan set ikke interesseret i at få den her ret, for de har ikke ekspertisen, men det har Danmarks Naturfredningsforening, fordi det er noget, de har arbejdet med i så mange år.
Det er også nogle af de eksempler, vi har set på, med mange af de her fantastiske fredninger, hvor vi er lykkedes med at bevare noget værdifuld natur.
Et sidste, kort spørgsmål til ordføreren er, om ordføreren ikke anerkender, at der er forskel på de interesser, som man går ind i det med, altså om man har en økonomisk interesse i det eller ej.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Så skal jeg prøve at se, om jeg kan skynde mig at svare.
Den viden, der er i forbindelse med at rejse en fredningssag, er selvfølgelig stor.
Men jeg er da overbevist om, at en kommune godt kan finde ud af det.
Det er jo derfor, at vores forslag går på, at kommunen eller staten skal være involveret.
Altså, så kan det heller ikke være sværere.
For hvis det er så besværligt, kan det være, at vi skal lave de regler om.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jo, der kan være forskellige interesser, som gør, at man ikke synes, at fredningen skal foretages.
Der er kommuner, der hellere vil bygge parcelhuse end at have en fredning.
Det er derfor, vores forslag går på, at det skal være enten kommune eller stat.
For så er jeg overbevist om, at hvis der er noget, der er værd at bevare, så vil vi gøre det herinde.
Christian Poll (ALT), 2019-01-24:
Forslagsstilleren sætter egentlig spørgsmålstegn ved, om Fredningsnævnet nu kan være neutralt eller en uafhængig størrelse.
Det vil jeg godt lige spørge lidt ind til.
Det er jo sådan, at begrebet en privat organisation, en privat forening, har været brugt.
Jeg vil sige, at privat jo er mange ting.
Det, som jeg synes er interessant her, er flere ting.
Sagen er, at Danmarks Naturfredningsforening er en almennyttig forening, og at der jo ikke er en egentlig økonomisk interesse i at få en fredningssag.
Det gælder både for foreningen som helhed, men det gælder jo også for alle de medlemmer, foreningen har.
Der er jo ikke nogen medlemmer, der får en økonomisk fordel af en fredning, og det gør foreningen sådan set heller ikke.
Så er det, jeg vil spørge ordføreren, om ikke det er nok til at kalde det en uafhængig forening.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Det synes jeg faktisk er et svært spørgsmål sådan bare lige at svare på, for i min optik er jeg jo meget indstillet på og glad for, at vi har så mange foreninger, som vi nu engang har i Danmark.
Og vi har jo en forening som Ældre Sagen.
Er det en almen forening og uafhængig?
Det er det vel.
Den har i øvrigt en halv million medlemmer, så egentlig burde den have flere rettigheder end Danmarks Naturfredningsforening, hvis vi tager det ud fra antallet af medlemmer.
Men det har de så ikke.
Det er bare for at sige, at jeg faktisk synes, at det her kan være svært.
I forhold til neutraliteten hos de her fredningsnævn er min pointe, at en ting er, at der sidder en dommer.
Vi spørger jo ikke folk, når de kommer ind og skal sidde i et nævn, der afgør sager, om de er medlem af en forening, for vi har foreningsfrihed i Danmark – noget, jeg faktisk går ind for.
Så selvfølgelig spørger vi ikke om det.
Og som jeg også sagde, at med al ære og respekt ville jeg måske nok bare blive en lille smule bekymret, hvis hr. Christian Poll var en af de udpegede.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at der jo ikke behøver at være enstemmighed, når man afgør en fredningssag.
Det behøver der ikke være i fredningsnævnet, og det synes jeg er problematisk.
Erik Lund (KF), 2019-01-24:
Til det første vil jeg sige, at vi hæger om den private ejendomsret, men vi hæger også om naturen, og derfor må vi sige, at det her med naturfredninger, og hvordan det har foregået siden 1937, har vi været rigtig, rigtig trygge ved, og vi synes, at vi har fået rigtig mange gode fredninger på den måde.
Derfor synes vi ikke, at det skal laves om.
Med hensyn til det sidste håber jeg ligesom ministeren og de fleste, at det finder Danmarks Naturfredningsforening ud af.
Men hvis det viser sig, at man ikke finder ud af det, er vi da villige til at gribe ind, eventuelt ved at regeringen fremsætter et lovforslag om det, for det skal virke.
Og vi tror ligesom ministeren på, at det virker.
Men igen: Hvis det ikke virker, vil vi godt gribe ind.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Tak for talen.
Jeg vil igen skynde mig at sige, at det ikke kommer bag på mig, at De Konservative ikke støtter det.
Jeg tror, at det var det første af de blå partier, der meldte ud, nemlig lige så snart beslutningsforslaget var kendt, på Twitter og på Facebook, at det kunne man under ingen omstændigheder støtte.
Sådan er det.
Sådan som jeg kender Konservative, går man jo ind for den private ejendomsret, og derfor vil jeg gerne høre holdningen til den, når det gælder fredninger.
Det er den ene ting.
Den anden ting er om det her med som lodsejer at blive orienteret tidligere om fredningssager.
Der vil jeg gerne høre ordføreren, om ordføreren kan fortælle noget om, hvor tidligt tidligt skal være.
Og hvis, såfremt, ifald det ikke bliver sådan, selv om Danmarks Naturfredningsforening har sagt, at det bliver sådan, er Konservative så indstillet på at gøre noget ved det?
Men så er det vel en skønhed i alle foreninger.
Jeg kender ikke nogen foreninger, som ikke har det på den måde.
Og så er alle foreninger vel ligesom Danmarks Naturfredningsforening, skulle man mene.
Christian Poll (ALT), 2019-01-24:
Ja, og det er jo præcis også derfor, at jeg siger, at i princippet ville jeg da tilslutte mig, at enhver almennyttig forening med et formål, der handler om at beskytte og udvikle den danske natur, fint ville kunne få den her ret til at rejse en fredningssag.
I praksis tror jeg bare ikke det ville være særlig nyttigt, fordi der skal stor kompetence til.
Den har DN udnyttet og udviklet gennem tiden, og der skal en stor folkelig opbakning til.
Det er heller ikke alle foreninger, der er nået dertil endnu.
Andreas Steenberg (RV), 2019-01-24:
Jeg skal hilse fra fru Ida Auken, der normalt er vores ordfører på det her område.
Vi synes, det er en god dansk værdi, at vi har et land, der går forrest med grøn omstilling.
Vi kan uden videre drikke vores drikkevand; vi går også forrest ved at lade vores egne borgere være med til at frede natur.
Det er jo så Danmarks Naturfredningsforening, der sammen med alle de medlemmer, de nu har, kan indstille et stykke natur til at blive fredet.
Den mulighed har de, så vidt jeg husker, haft siden 1937, og foreningen – Danmarks Naturfredningsforening – er jo stiftet netop for at kunne rejse de her fredningssager.
Det er jo hele formålet med den forening.
Vi synes, det er en god dansk kulturel ting, at vores egne borgere kan være med til at engagere sig i naturspørgsmål og være med til at rejse en fredningssag.
Det er jo ikke Danmarks Naturfredningsforening, der beslutter, om et stykke natur skal fredes.
De kan indstille det, og så er det en uafhængig instans, der beslutter, om et stykke natur skal fredes og under hvilke forhold i forhold til lodsejerne.
Det synes vi er en god mekanisme; det har virket.
Ser man historisk på det, er det jo naturperler og sådan kendte danske steder som f.eks. Grenen i Skagen, der er blevet fredet, netop fordi Naturfredningsforeningen har rejst sagen.
Det synes vi er god logik.
Der synes vi også, som jeg synes ministeren fremragende var inde på, at Danmarks Naturfredningsforening har en forpligtigelse, når nu de har fået den her mulighed.
Men vi ser ingen grund til, at det her med at rejse sager skal lægges over til, at det skal være en kommunalbestyrelse, der skal sige ja eller nej til, om sagen bliver rejst.
Vi synes, det er fremragende; vi synes, det er demokratisk; vi synes, det er borgerinddragende og en dansk værdi, at borgerne selv kan gøre det via en forening.
Så vi siger pænt nej tak til beslutningsforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Nu kommer det jo ikke helt bag på mig, men jeg vil ikke desto mindre stille ordføreren lidt det samme spørgsmål, som jeg stillede Enhedslistens ordfører.
Siger ordføreren ikke, at der ikke er nogen af de lokale politikere, der er valgt ude i byrådene, som interesserer sig for natur, at det ikke kunne rage dem mindre – jeg ved ikke, hvordan jeg skal sige det pænt – altså at det virkelig ikke var noget, der interesserede dem?
Det samme gælder herinde i Folketingssalen.
F.eks. kunne en kommunalbestyrelse sige: Nej, vi ønsker ikke at frede de her helleristninger, det kan I godt glemme, vi vil bygge parcelhuse.
Så kommer foreningen herind og spørger: Hvad synes I?
Og så er der heller ikke nogen herinde, der interesserer sig for noget som helst, der hedder natur.
Jeg ved godt, at det, jeg siger, er lidt provokerende.
Umiddelbart er det jo ikke, fordi Dansk Folkeparti ønsker at fjerne fredninger.
Det har vi slet ikke snakket om.
Det er ikke, fordi vi ønsker at fælde alt i naturen, fælde skov og sådan noget.
Det har vi slet ikke snakket om.
Vi siger bare, at den her unikke ret er forældet og bør demokratiseres.
Derfor vil jeg gerne kende Radikales holdning til de lokalvalgte, om ikke andet.
Andreas Steenberg (RV), 2019-01-24:
Det er jo som bekendt valgår, og jeg er ligesom alle andre afhængig af, at der er nogle radikale tillidsfolk, der vil hjælpe mig og hele partiet med at få et godt valg.
Og derfor vil jeg i hvert fald ikke stå og sige, at der ikke er nogen radikale byrådsmedlemmer rundtomkring, der kæmper for natur; for det er der mange af dem der gør.
Det er der også fra mange andre partier, inklusive Dansk Folkeparti.
Men det ene udelukker jo ikke det andet.
I dag er det syv ud af ti fredningssager, der bliver rejst at Danmarks Naturfredningsforening, og de tre ud af ti andre bliver jo så rejst af bl.a. kommunalbestyrelser.
Så det ene udelukker ikke det andet.
Men vi synes, det er en god idé, og vi synes, det er demokratisk – i modsætning til fru Pia Adelsteen – at borgerne selv, uden at det skal igennem en kommunalbestyrelse eller noget andet, kan rejse en fredningssag via en forening, de har dannet til det her formål.
Så vi skal have begge dele, fru Pia Adelsteen.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge, om Radikale Venstre synes, der er andre private foreninger, der også skal have nogle rettigheder med hensyn til at rejse sager.
Altså, mange kører jo på argumentationen om, at Danmarks Naturfredningsforening er en forening med rigtig mange medlemmer – 130.000 medlemmer – men Danmarks Jægerforbund har 180.000 medlemmer, så skal de ikke også have en unik ret til at rejse nogle specielle sager, som måske har noget med jagt at gøre?
Andreas Steenberg (RV), 2019-01-24:
Til det sidste er svaret: Nej, det har vi ikke nogen planer om.
Om der kunne være nogle foreninger, der skulle have den samme ret, har vi ikke taget stilling til.
Det kan godt være.
Mig bekendt er der ikke nogen foreninger, der har bedt om det, for som hr. Christian Poll også var inde på, er det et ret stort arbejde.
Jeg tror f.eks., at Danmarks Jægerforbund, som jeg har mødtes med et par gange, har rigtig meget arbejde i gang om alt muligt andet, så jeg tror ikke, de har nogen interesse i at skulle til også at rejse fredningssager.
Men hvis der er nogen, vil jeg da ikke udelukke det på forhånd.
Erik Lund (KF), 2019-01-24:
Allerførst tak til fru Trine Torp for at præcisere, at Konservative har rejst det grønne flag og er det grønne parti i det blå hav.
Når jeg står her og snakker om miljø, plejer jeg at have mit grønne slips på.
Men det grønne slips er her stadig væk.
Naturfredninger er jo en glimrende mulighed for at passe på den værdifulde natur, som både danskere og turister værdsætter, og som mange nyder, når de bevæger sig rundt i vores fantastiske land.
Ligesom fru Trine Torp kommer jeg fra Nordsjælland, og Mølleådalen er jo et af de områder, der er blevet fredet.
Og Mølleådalen er jo bl.a. også et Natura 2000-område, og det skal vi virkelig hæge om.
Derfor var jeg også glad, da jeg oplevede det nye hovedstadsudspil.
Vi ved jo alle sammen, at vi har en transportkorridor ned igennem Mølleådalen, hvor man for mange år siden havde planlagt, at der skulle være motorvej og alt muligt, men i det nye hovedstadsudspil, der er kommet nu, fjerner man ikke den transportkorridor.
Man indskrænker den betydeligt, og det kunne være det første skridt på vej til, at man helt får den fjernet, for den natur skal hverken ødelægges af byggeri, af motorvej eller af noget andet.
I dag er det sådan, at både Danmarks Naturfredningsforening, kommunerne og staten kan rejse naturfredningssager, men den endelige afgørelse om, om naturfredning skal gennemføres, træffes af fredningsnævnene.
Over de seneste 20 år har der været et glimrende samarbejde mellem kommunerne, Danmarks Naturfredningsforening og Miljø- og Fødevareministeriet om en handlingsplan for fredninger, der sikrer, at fredninger foreslås, hvor de gør størst nytte.
Da vi i dag har et system, der virker efter hensigten, kan Konservative ikke støtte Dansk Folkepartis forslag om, at Danmarks Naturfredningsforening kun skal kunne rejse fredningssager i samarbejde med en kommune eller staten.
Men punktet i Dansk Folkepartis beslutningsforslaget om en tidlig orientering af lodsejere, hvis der bliver rejst en fredningssag på deres ejendom, er vi fuldstændig enige i.
Ligesom ministeren ser vi frem til, at der fremover bliver en endnu bedre dialog mellem parterne, hvilket vil sikre en forbedret retssikkerhed for lodsejerne, og vi er glade for, som vi har hørt i dag, at det faktisk allerede er sket, og hvis det virker, har vi ingen problemer.
Konservative kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Christian Poll (ALT), 2019-01-24:
Hvis vi så tager det her fredningsnævn, som jo består af en dommer og en statsrepræsentant og en kommunerepræsentant, så er sagen netop, at man her har en uafhængig dommer, og så har man nogle, der repræsenterer kommunens typisk økonomiske interesser i f.eks. at ville bygge på det pågældende område.
Der er det jo lige meget, om de personer, der møder op og repræsenterer, har et eller andet privat medlemskab.
Det vil sige, at hvis jeg kommer og repræsenterer kommunen, så gælder det jo kommunens interesse, og jeg selv har ikke nogen økonomisk interesse, selv om jeg er medlem af Danmarks Naturfredningsforening.