runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-02-25:
Tak for det.
Som Konservativ burde jeg jo juble over et forslag som det her: nedsættelse af bundskatten.
Det er dog kun med 0,02 procentpoint, men alt andet lige er det et lillebitte skridt i den rigtige retning.
Men så er det jo, at jeg lige minder mig selv om baggrunden for forslaget, nemlig at bundskatten skal sættes ned, fordi kommuneskatten i flere af landets kommuner er blevet sat op i forbindelse med budgettet for 2021.
I alt er den blevet sat op med 175 mio. kr. fordelt ud over 16 kommuner.
Og hvorfor er den så det?
Det er den i høj grad på grund af den udligningsreform, som regeringen indgik en aftale med sine støttepartier og Venstre om sidste år.
Det er en aftale, som vi i Det Konservative Folkeparti ikke er en del af, fordi vi ikke mener, at kommuner, der driver butikken godt, skal straffes, bare fordi det gør dét.
Det skaber nogle helt forkerte incitamenter.
Kommuner, der har fået en ekstraregning, har været nødsaget til at sætte kommuneskatten op, og det skal der så kompenseres for på landsplan.
Men det er jo ikke noget, som man kan bruge til noget, hvis man bor i en af de kommuner, hvor man har været nødt til at sætte kommuneskatten væsentligt op.
om et meget lille plaster – for nogle på et åbent benbrud: 0,02 procentpoints sænkelse i bundskatten imod en stigning i kommuneskatten på 0,83 procentpoint i Gentofte Kommune, eller en stigning i kommuneskatten på 0,5 procentpoint i Hørsholm Kommune, eller en stigning i kommuneskatten på 0,5 procentpoint i Vallensbæk Kommune.
Det betyder i runde tal, at en familie i Vallensbæk Kommune, hvor manden arbejder som politibetjent og kvinden arbejder som sygeplejerske, kommer til at opleve en skattestigning på baggrund af kommuneskattestigningen på 3.500 kr. om året; på grund af den her udligningsreform.
Med forslaget, vi behandler i dag, får samme familie så en skattelettelse på under 150 kr. om året.
Og jeg tror ærlig talt ikke, at den familie sidder og klapper i sine hænder, mens vi behandler det her forslag.
En anden paradoksal konsekvens af udligningsreformen er situationen i Kalundborg.
Kalundborg vinder over 100 mio. kr. på udligningsaftalen, og det er vel at mærke oven i de 300 mio. kr., som de allerede modtog ifølge den gamle aftale.
Kalundborg sætter med budgettet for 2021 kommuneskatten ned med 0,4 procentpoint til en kommuneskat på 24,4 pct., hvilket er langt under landsgennemsnittet, og har nu en lavere kommuneskat end både Helsingør, Vallensbæk, Hillerød og Solrød, som alle fra i år skal betale yderligere i udligning.
Det mener vi er helt skævt, men jeg kan da godt forstå, at Venstreborgmester i Kalundborg, Martin Damm, er meget godt tilfreds med sådan en udligningsaftale.
Det ville jeg også være meget tilfreds med, hvis jeg var borgmester.
Det giver ingen mening.
Rune Lund (EL), 2021-02-25:
I Enhedslisten er vi sådan set grundlæggende uenige i det her lovforslag.
For de årlige nedsættelsee af bundskatten for at kompensere for stigende kommuneskatter er efterhånden ved at blive en relativt dyr affære.
Jeg har på Enhedslistens vegne stillet spørgsmål til, hvad provenuvirkningen er, og de tilsvarende nedsættelser i 2018 og 2019 og 2020 koster samlet set statskassen cirka 700 mio. kr. om året.
Det bliver altså efterhånden mange penge, som det koster at fastholde resterne af det borgerlige skattestop.
Der er måske nogen, der vil sige, at vi ikke skal brandbeskatte borgerne.
Det vil nogen sige, og det gør man faktisk heller ikke ved at droppe de her årlige lempelser.
Ser man på indkomstfordelingen, vil en annullering af nedsættelserne fra 2018, 2019 og 2020 tilsammen betyde, at skatten stiger med under 200 kr. for den fattigste del af befolkningen, og selv for de 10 pct. rigeste begrænser den årlige skattestigning sig ifølge Skatteministeriet sig til 410 kr. om året, hvilket jo svarer til cirka 34 kr. om måneden.
Kort sagt er skattestigningen for den enkelte borger så marginal, at man må betvivle, de ville opdage det.
Fordelingsprofilen er i øvrigt fuldstændig neutral.
Til gengæld afskriver vi os et beløb på snart 1 mia. kr., som vi i den grad har brug for.
Der er god brug for disse penge, både i velfærden, hvor jordemødre senest har trykket på alarmknappen over fuldstændig umulige vilkår og et enormt arbejdspres, men også i forhold til den grønne omstilling.
Alligevel skal vi så rituelt afskrive os penge ved at lave disse sænkelser af bundskatten.
Enhedslisten mener, at der er brug for pengene til velfærd, og vi mener ikke, at det er fornuftigt med denne automatik, som er resterne af det borgerlige skattestop, og Enhedslisten kan derfor ikke støtte lovforslaget.
Morten Bødskov (S), 2021-02-25:
Nu skal man passe på, og man skal jo ikke tale om sig selv i tredje person, men min egen holdning og regeringens holdning er den, som jeg har givet udtryk for her, nemlig at der ikke skal være tvivl om, at Danmark går forrest, når det handler om kampen mod skattely og aggressiv skatteplanlægning.
Og når man ser på, hvad vi rent faktisk har lavet på det her område siden regeringsskiftet, er det her jo bare et blandt flere forslag.
Vi har senest vedtaget en finanslov, som igen kommer til at styrke kontrollen, bl.a. som del i vores kamp mod skattely.
Så vi tager en hel række initiativer.
Og så er det klart, at vi er en del af det internationale samarbejde, og her presser vi også på, men hvor der jo også bliver lavet kompromisser, fordi medlemsskaren er, som den er.
Troels Ravn (S), 2021-02-25:
Tak for ordet.
Lovforslaget, vi nu skal behandle, følger op på L 150, som vi netop har behandlet.
Formålet er det samme, nemlig at bekæmpe skattely og sikre den danske skattebase og vores fælles velfærd mod skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning.
Det er nemlig et anslag mod vores fælles velfærd, når skattelylande giver globale virksomheder og velhavere mulighed for over skatten at slippe uden om at bidrage til finansieringen af det danske samfund.
Derfor er vores holdning klar.
Vi skal bekæmpe skattely så effektivt som muligt, og derfor ønsker vi bl.a., som det blev omtalt tidligere i dag, at hæve standarderne for skattesystemerne i de sortlistede lande.
Formålet med det nærværende lovforslag er at give regeringen bemyndigelse til at opsige den gældende dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem Danmark og Trinidad og Tobago.
Baggrunden er, at det ikke er i Danmarks interesse fortsat at have en dobbeltbeskatningsoverenskomst med Trinidad og Tobago.
Når det ikke er i Danmarks interesse, skyldes det tre forhold.
For det første har Trinidad og Tobago været opført på EU's sortliste siden 2017.
Derfor er det ikke i vores interesse at have en dobbeltbeskatningsoverenskomst med landene, når de efter flere år ikke har rettet ind og gjort det muligt at blive taget af listen igen.
For det andet er sigtelinjerne for Danmarks indgåelse af dobbeltbeskatningsoverenskomster, at der skal være en risiko for dobbelt beskatning, at der er væsentlige interesser på spil i det pågældende land, og at der er udsigt til enighed mellem landene.
Det vurderes ikke at være tilfældet i nærværende situation.
Formålet med denne type aftaler er som bekendt at undgå beskatning af samme indtægt to gange.
Og på den anden side er det ikke meningen, at vi skal risikere, at indkomsten slet ikke beskattes.
Det forhindrer den nuværende dobbeltbeskatningsoverenskomst, og derfor er en opsigelse den eneste effektive mulighed for at indføre de defensive foranstaltninger.
Dertil kommer, at det er Skatteministeriets vurdering, at dansk erhvervsliv ikke har nævneværdige erhvervsmæssige interesser i Trinidad og Tobago.
Opsummerende er lovforslaget derfor med til at sikre, at vi overholder egne hensyn og standarder for dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Samtidig muliggør vi, at de defensive foranstaltninger kan gennemføres, så de får en tilskyndelse i Trinidad og Tobago til at ændre deres love og regler, så landet ikke længere kan bruges til aggressiv skatteplanlægning og skatteunddragelse.
Og endelig sender vi et vigtigt signal til det internationale samfund om, at vi i Danmark vægter de internationale standarder på skatteområdet højt og forventer, at de overholdes.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-25:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne spørge sådan helt principielt, om det egentlig ikke er en fordel for Danmark, at vi har så mange dobbeltbeskatningsoverenskomster som muligt med forskellige lande, for de har jo den flersidede effekt, at man ikke, som det ligger i navnet, skal have dobbelt beskatning, men sådan set også, at man skal undgå dobbelt ikkebeskatning, og også at man skal kunne udveksle informationer med de her lande, for at man kan sikre, at man har den rigtige beskatning i landene, altså om ordføreren ikke er enig i, at det her faktisk er et utrolig godt redskab i bekæmpelsen af skattely.
Og hvis ordføreren kan nikke til, at det rent principielt faktisk er et godt redskab, hvorfor er det så, vi skal opsige aftalen?
Burde det tværtimod måske ikke være en opdatering af aftalen i stedet for?
Jeg synes, det ensidigt er godt, at vi har så mange som muligt, så hvorfor er det, man går i den helt modsatte retning og vil opsige aftalen?
Troels Ravn (S), 2021-02-25:
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren for Dansk Folkeparti som sådan støtter lovforslaget her.
Det er Socialdemokratiets opfattelse.
at vi med de her tiltag og det, at vi både nationalt og i EU generelt fører en kamp mod aggressiv skatteplanlægning og skatteunddragelse, vil kunne sikre, at den skat, der skal betales i Danmark, også bliver betalt i Danmark.
Rune Lund (EL), 2021-02-25:
Der er jo mange folk, der skifter parti for tiden, og det ændrer jo ordførerrækken herinde; det kan godt skabe lidt forvirring.
Fra Enhedslistens side støtter vi det lovforslag, og det gør vi, fordi vi alle dage har haft kampen mod skattely som en af vores absolut højeste prioriteter, og vi er rigtig glade for, at vi begynder at kigge på, om det giver mening for Danmark, at vi har dobbeltbeskatningsoverenskomster med lande, som helt åbenlyst er skattely.
I forhold til Trinidad og Tobago, som jo er en sydlig nabo til Barbados, som også indgik i diskussionen af lovforslaget L 150, altså om de defensive foranstaltninger, må man bare sige, at de defensive foranstaltninger, vi forhåbentlig kommer til at vedtage med L 150, jo ikke kommer til at virke over for Trinidad og Tobago, hvis ikke dobbeltbeskatningsoverenskomsten bliver opsagt.
Så hvis man virkelig skulle gøre noget i kampen mod skattely, skulle man opsige dobbeltbeskatningsoverenskomster med nogle af de værste skattely, som vi i dag har dobbeltbeskatningsoverenskomster med.
Jeg synes, det kunne være interessant at kigge på, om det ikke er en vej, vi kunne gå nedad, og i hvert fald som minimum se på at sætte nogle regler op for, hvilke krav der skal til, for at vi indgår nye dobbeltbeskatningsoverenskomster, fordi det jo ikke giver mening at indgå dobbeltbeskatningsoverenskomster med skattelylande.
Der vil jeg egentlig gerne kommentere to ting, som har været nævnt her i debatten.
Den ene er, om det gør nogen skade, at man opsiger en dobbeltbeskatningsoverenskomst på det her område, og det korte svar på det er: Nej, det gør ikke nogen skade, fordi det grundlæggende ikke giver mening at have en dobbeltbeskatningsoverenskomst med lande, hvor der ikke bliver betalt skat.
Så er det jo bare en afgivelse af vores egen beskatningsret, hvilket undergraver vores skattesystem og styrker et skattelyland.
Det giver simpelt hen som udgangspunkt ingen mening.
Den anden ting er, om man kan lave informationsudvekslingsaftaler, når man opsiger dobbeltbeskatningsoverenskomster.
Ja, det kan man sagtens, fordi der er informationsudvekslingsaftaler, også selv om der ikke er en dobbeltbeskatningsoverenskomst.
Så det handler simpelt hen grundlæggende set om: Hvorfor skal vi have dobbeltbeskatningsoverenskomster med lande, hvor der ikke bliver betalt skat?
Det er udelukkende en afgivelse af vores egen beskatningsret, og vi bør kigge på, hvilke andre dobbeltbeskatningsoverenskomster der burde opsiges, og vi bør opstille nogle kriterier for, hvad der skal til for, at vi i det hele taget indgår dobbeltbeskatningsoverenskomster med andre lande, hvilket vi jo dybest set overhovedet ikke bør gøre med skattelylande.
Så Enhedslisten støtter selvfølgelig det her lovforslag.
Det er et lille, men et godt skridt i den rigtige retning.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-02-25:
Tak for det.
I Det Konservative Folkeparti vil vi meget gerne være med til at sikre internationale skatteregler, der effektivt dæmmer op for skattesnyd og aggressiv skatteplanlægning.
Men som jeg nævnte før, kaster vi os naturligvis ikke blindt ud i at lovgive, før der er svaret på de mange spørgsmål, som der er stillet i forbindelse med det her lovforslag.
Der har været nogle særdeles relevante spørgsmål i høringssvarene, og dem vil vi gerne have undersøgt nærmere.
Dansk Erhverv anfører f.eks., at den kendsgerning, at et land befinder sig på EU's sortliste, ikke i første omgang behøver at føre til en opsigelse af dobbeltbeskatningsaftalen.
Det burde i stedet være muligt at indføre mindre indgribende sanktioner over for det pågældende land.
En mulighed kunne eksempelvis være at vedtage en protokol, der midlertidigt indskrænker dobbeltbeskatningsoverenskomstens virkefelt eller midlertidigt ophæver dobbeltbeskatningsaftalen.
Dansk Erhverv beder derfor også Skatteministeriet oplyse, om ministeriet har været i dialog med Trinidad og Tobago for at finde en løsning, der kunne afløse dobbeltbeskatningsaftalen, indtil Trinidad og Tobago var fjernet fra EU's sortliste – og det har ministeriet ikke været.
Det findes også kritisabelt, at man benytter EU's sortliste som grundlag for en opsigelse, da listen er yderst dynamisk og i sin relativt korte levetid har haft flere forskellige lande på listen.
Hvis alle lande, der befinder sig på listen, skal have opsagt dobbeltbeskatningsaftalerne, frygtes det, at man som en logisk konsekvens vil blive nødsaget til at opsige dobbeltbeskatningsoverenskomster med lande, som er vigtige for både danske virksomheder og borgere.
Der rejses altså igen en række relevante spørgsmål, som vi gerne vil grave lidt dybere ned i, og nogle bekymrende aspekter, som vi gerne vil have nærmere belyst, inden vi vil tage endelig stilling til lovforslaget.
Så jeg ser igen frem til en grundig udvalgsbehandling af forslaget.
Carl Valentin (SF), 2021-02-25:
Lovforslaget her indeholder en hel del delelementer, bl.a. den midlertidige udvidelse af boligjobordningen i 2021 og skattefritagelsen af visse arbejdsgiverbetalte gavekort til oplevelsesøkonomien i 2021.
Og finanslovsaftalen skal derudover generelt kickstarte den grønne omstilling.
Vi er desuden fra SF's side enige i, at de øvrige elementer i lovforslaget er hensigtsmæssige, dvs. skattefritagelsen af arbejdsgiverbetalte covid-19-test, personlige værnemidler og beløb modtaget som en del af coronahjælpepakkerne, der tilbagebetales senest 3 år efter modtagelsen.
De danske virksomheder og deres ansatte gør alt, hvad de kan, for at komme corona til livs, og det er vigtigt, at vi gør, hvad vi kan, for at hjælpe dem.
Og virksomheder, der efter udbetaling af berettiget støtte vurderer, at de godt kan undvære pengene, og derfor betaler dem tilbage, skal ikke stå tilbage med en skatteregning.
SF støtter det her lovforslag.
Kathrine Olldag (RV), 2021-02-25:
Tusind tak, formand.
Det her lovforslag er jo sådan en blandet landhandel af alt muligt godt.
Det på alle mulige måder eksemplificerer jo det, jeg plejer at sige i min gruppe, nemlig at lige meget hvad de går og aftaler rundtomkring, ender det hele på skatteområdet på et eller andet tidspunkt, så derfor har jeg det lidt sådan, at vi skatteordførere et langt stykke hen ad vejen er sådan en form for swapteam, der altid ender med at få opgaven eller alt arbejdet og ikke æren for noget som helst.
Det er på en måde det mest magtfulde, det mest spændende og et stykke hen ad vejen måske også lidt halvkedeligt.
Det er lidt sådan, det er at være skatteordfører.
Jeg ville for alt i verden ikke undvære det.
Først og fremmest handler det her jo om noget af det, der kommer fra finansloven, nemlig boligjobordningen og gavekort til oplevelsesøkonomien, og det er vi jo i bund og grund selvfølgelig for.
Det har vi allerede aftalt, selv om boligjobordningen jo ikke er noget, der er groet i den radikale baghave.
De arbejdsgiverbetalte covidtest giver også rigtig god mening, og så ved jeg også, at der er flere i hestevæddeløbssporten – jeg har flere venner der – som bliver rigtig, rigtig glade for den rettelse, vi lægger ind i det her lovforslag i forhold til dem.
Så alt i alt er det jo blandede bolsjer, men også rigtig lækre bolsjer.
Der er en god gang fredagsslik, og vi er for det hele.
Rune Lund (EL), 2021-02-25:
Jeg tror godt, man kan høre, at vi var forskellige partier, som forhandlede finanslov her for kort tid siden.
Enhedslisten er jo en del af finanslovsaftalen for 2021 samt en del af aftalen om stimuli og grøn genopretning.
Det her lovforslag omhandler så elementer fra netop stimulipakken, som vi aftalte i forbindelse med finansloven for 2021, i øvrigt en finanslov, som var fantastisk god, og som var bedre end den, vi aftalte for 2020, som igen var den bedste finanslovsaftale i rigtig mange år.
Vi ser i de finanslovsaftaler, der er indgået, at der sker et reelt nybrud i krisepolitikken, hvor vi vælger at investere os ud af krisen frem for at spare os ihjel og skære ned, sådan som vi så de borgerlige føre krisepolitik, desværre også videreført af Helle Thorning Schmidt og Bjarne Corydon fra 2011-2015.
Men det var en krisepolitik, som forlængede og uddybede krisen, og der ser vi nu et markant brud.
Selv om finanslovsaftalen var så god, er der også elementer, som man kan sige er af en karakter, som jeg må være helt ærlig at sige ikke er Enhedslistepolitik; der er ting, som vi simpelt hen er mindre glade for.
Lempelserne i boligjobordningen er ikke en rose, der er groet i Enhedslistens have.
Vi er ikke og kommer aldrig til at blive tilhængere af boligjobordningen, heller ikke selv om det kun er en midlertidig udvidelse kun i et enkelt år.
Grundlæggende mener vi, at den højere middelklasse og op, som er dem, som primært bruger den her ordning, selv skal betale for rengøring og håndværkere.
Men det var en del af en samlet aftale, hvor vi også fik en lang række gode ting igennem.
Vi fik f.eks. 110 pct. dagpengesats til ledige, der efteruddanner sig til en række jobs, hvor vi står og mangler arbejdskraft, vi fik afsat puljer til den grønne omstilling, bl.a. bæredygtigt byggeri, geotermi og udfasning af olie- og gasfyr, og vi fik afsat penge til udtagning af lavbundsjorder og mange andre ting.
Og så fik vi faktisk også afsat penge til, at samfundets svageste grupper kan få gavekort til oplevelsesøkonomien.
Det gælder både via sociale organisationer, men også via social- og ældreområdet, bl.a. i kommunerne.
Så når vi samlet set gjorde boet op, var der faktisk en masse gode ting og meget massive aftryk fra Enhedslisten i finanslovsaftalen, og derfor lever vi også med de elementer i det her lovforslag, som måske ikke ligefrem er Enhedslistens kop te.
Så er der også to andre elementer, som handler om covid-19-støtte, der tilbagebetales, og arbejdsgiverbetalte covid-19-test, og det er også to tiltag, vi støtter.
Enhedslisten stemmer for lovforslaget.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-02-25:
Mange tak.
Som flere ordførere allerede har været inde på, foreslås det med det her lovforslag at lempe boligjobordningen midlertidigt i 2021
Det foreslås desuden at indføre en særskilt skattefritagelse i 2021 for gavekort med en beløbsgrænse på 1.200 kr., som kan bruges til hoteller, restauranter og forlystelser, herunder museer, teatre og biografforestillinger.
Forslaget skønnes i 2021 samlet set at medføre et mindreprovenu på ca. 590 mio. kr. efter tilbageløb og adfærd.
Da vi i Det Konservative Folkeparti jo ikke er en del af finanslovsaftalen, har vi selvsagt ikke været med til at forhandle den her aftale.
Hvis vi havde været med, havde vi nok kæmpet for, at den skulle se lidt anderledes ud.
Den ville i hvert fald have indeholdt nogle langsigtede økonomiske tiltag til, hvordan vi kan skabe noget vækst og nogle varige arbejdspladser og sikre noget økonomisk vækst på lidt længere sigt og ikke bare her og nu.
Vi har fremlagt et gennemregnet finanslovsforslag, der skaber 34.000 varige arbejdspladser, og som gør Danmark 36 mia. kr. rigere.
Det gør vi gennem reformer, der styrker beskæftigelsen, og skattelettelser, der gør det mere attraktivt at arbejde og at investere i danske arbejdspladser.
Desværre har regeringen valgt at lade den økonomiske politik humpe rundt på et ben med stimuli her og nu og glemt det andet ben, nemlig at sikre vores økonomi på lang sigt.
Faktisk går regeringen den forkerte vej, når vi ser på årene, der kommer, som står på 35 skattestigninger og en Arnepension, som lader raske danskere trække sig tidligere fra arbejdsmarkedet.
Når alt det er sagt, støtter vi alligevel økonomiske stimuli, som holder hånden under trængte brancher, som er presset i bund på grund af nedlukninger.
Vi er især glade for elementet om stimuli i oplevelsesøkonomien.
Det er et forslag, som vi i Det Konservative Folkeparti tidligere har stillet.
Her kommer pengene nemlig til at falde på et rigtig tørt sted, når der igen bliver åbnet op for disse brancher.
Vi er også glade for, at det i lovforslagets bemærkninger er tilrettet, således at også sommerhuse, feriecentre, pakkerejser og ikke mindst sportsbegivenheder nu er omfattet.
Foruden elementerne fra finansloven foreslås det at skattefritage arbejdsgiverbetalte covid-19-test og værnemidler, at sikre arbejdsgivere fradragsret for udgifter til test og værnemidler omfattet af skattefritagelsen og at skattefritage covid-19-støtte, som er tilbagebetalt senest 3 år efter modtagelsen.
Det er alle initiativer, som vi i Det Konservative Folkeparti godt kan støtte, og på den baggrund stemmer vi for lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-25:
Som repræsentant fra den borgerlige del af Folketinget – måske nogle gange den meget lille borgerlige del af Folketinget, men alligevel den borgerlige del – har vi jo nogle gange den opgave at kritisere regeringen, når den bliver alt for socialistisk.
Det her forslag gør det jo lidt vanskeligere at skulle kritisere regeringen for at have en socialistisk dagsorden.
Hvordan skal man så kritisere regeringen for det her forslag?
Jeg har kigget lidt ned i det og det eneste, jeg sådan lige kan finde, er, at det bliver ufattelig meget sværere for mig at finde en tømrer, hvis jeg skal have noget lavet.
Der er jo mangel på tømrere derude, der er mangel på håndværkere, og nu øger man det fradrag.
Der vil jeg nok sige, at jeg ville have skruet det lidt anderledes sammen.
Man kunne have indført de her skattelettelser et andet sted.
Det er ikke, fordi jeg ikke kan unde håndværkerne at have noget at lave, men de har meget at lave.
Så jeg tror godt, at man kunne have brugt det her fradrag lidt bedre på noget andet, men det er et fradrag, og det hjælper danskerne til, at det bliver billigere.
Så jeg vil også lade skatteministeren slippe for kritik her, og så må jeg jo lede efter en tømrer lidt længere, inden jeg får fat på en.
Carl Valentin (SF), 2021-02-25:
Jeg vil holde det kort.
Vi følger her blot op på aftalen om kommunal udligning fra 2020.
SF var i 2020 med i aftalen om udligningsreformen.
Formålet var at sikre, at forskellen mellem de rigeste og de fattigste kommuner ikke blev for stor.
Udligningsreformen gav også mulighed for, at en række kommuner kunne hæve kommuneskatten.
En del af aftalen var dog, at kommunernes indkomstskat under ét ikke skulle stige som følge af udligningsreformen, hvilket er begrundelsen for at sænke bundskatten.
Det samlede skatteniveau holdes således i ro.
Vi er med i aftalen, så SF støtter lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-02-25:
Jeg skal gøre det kort.
Vi skal ikke have færre dobbeltbeskatningsaftaler, vi skal have flere, så derfor synes Nye Borgerlige, at det her er et dårligt forslag.