runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Ja, jeg synes også, det er synd for mange unge studerende, som har en su, som slet ikke er blevet reguleret med de stigende priser.
Det vil vi meget gerne sammen med ordførerens parti være med til at finde en løsning på.
Jeg synes heller ikke, at den flyafgift var optimal.
Vi sidder i en forligskreds, som ordførerens parti ikke sidder i, så man kan ikke være med til at presse på for, at den kan blive endnu bedre.
Men bare for at vende tilbage til spørgsmålet synes jeg, det er et rigtig godt spørgsmål, og jeg synes, det er noget, vi skal tænke meget over.
For jeg synes faktisk ikke, når vi kigger på den grønne omstilling, at vi har været gode nok til også at tage det sociale hensyn.
Vi skal være sindssygt ambitiøse i forhold til den grønne omstilling, men regningen skal altså ikke havne hos dem, der har mindst i vores samfund; den skal havne hos dem, som har det højeste forbrug, overklassen, eliten, you name it.
Yildiz Akdogan (S), 2025-10-09:
Tak for det.
Ordføreren nævnte, at det ikke var de udenlandske borgeres skyld, at prisen på smør steg, og nævnte, at vi skal holde op med at dæmonisere med negativ tale.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Når jeg stiller modspørgsmålet, er det jo, fordi jeg prøver at finde ud af, om det her bare er politisk drilleri, eller om det her handler om konsistente principper.
det kunne jeg ikke drømme om.
Men det er jo bare tydeligt, at det her ikke er konsistent.
For hvis man havde en konsistent afstandstagen til vold, uanset hvem der begik den – venner eller fjender – kunne man selvfølgelig også entydigt tage afstand fra, at 27 betjente blev skadet, da højreradikale demonstranter demonstrerede og det desværre endte i voldsomme optøjer.
Men det viser jo bare, at det her spørgsmål, som mange andre, jeg har fået igennem tiden, mere handler om politisk drilleri end om en principiel afstandtagen til vold.
Yildiz Akdogan (S), 2025-10-09:
Men mener ordføreren ikke, det er vigtigt, at der også, når der bliver talt om de udfordringer, kommer nogle konkrete løsningsforslag?
Og ærlig talt, jeg mangler måske også nogle mere klare løsninger på, hvad der kunne gøres, f.eks. i forhold til parallelsamfund og negativ social kontrol, eller at nogle af vores borgere med en anden etnisk baggrund meget ofte er på offentlig forsørgelse, og at kriminaliteten blandt nogle af de unge er stigende.
Hvad kan vi gøre der, hvis vi skal undgå, at det ender med en etnisk underklasse?
Det kunne det også være rart at høre nogle svar på.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Jeg kan nok ikke nå at give alle svarene på 30 sekunder.
Hvis vi snakker om reaktionære holdninger f.eks., så skal de bekæmpes ligesom alle andre reaktionære holdninger, vi møder.
Altså, om det er indre mission, eller om det er Hizb ut-Tahrir, som vil tage retten til abort fra kvinder, skal jeg stille mig op som venstreorienteret og som et frihedselskende menneske og kæmpe imod det og argumentere imod det og tage kampen.
I forhold til løsninger på f.eks. social kontrol har vi jo brug for meget mere hjælp til de kvinder, som udsættes for det – bedre krisecentre, bedre hjælp og også, at nogle af dem, f.eks. handlede kvinder, som bliver udsat for nogle af de her ting, kan få opholdstilladelse i Danmark, selv om de, om jeg så må sige, bryder ud af det magtforhold, som de er en del af.
Der er en masse initiativer, vi kan tage.
Desværre er der en del af dem, som man så ikke vil være med til fra Socialdemokraternes side, fordi man er bange for, at det så vil få flere muslimer eller indvandrere til Danmark.
Frederik Vad (S), 2025-10-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Specielt den del, der handlede om polarisering, synes jeg var god.
På 50 år er den jødiske minoritet i Europa halveret.
Der er faktisk nogle undersøgelser, der viser, at den er blevet reduceret med 60 pct. på 50 år.
Der er lige kommet nye tal fra Sverige, der viser, at 40 pct. af de svenske jøder overvejer at forlade Sverige – 40 pct.! – og det er det land, som var kendt for at være det mest socialdemokratiske samfund i verden.
Jeg synes efterhånden, det er svært at finde ud af, hvad man egentlig skal sige til, at det europæiske kontinent er ved at blive tømt for jøder.
Og jeg synes faktisk også, det er svært efterhånden at hævde, at der vil være et signifikant antal jøder tilbage på det europæiske kontinent, når det her århundrede udløber.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Pelle Dragsted: Hvad gør vi for at sikre, at der også er jøder i Europa om 100 år?
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Vi bekæmper racisme og antisemitisme med alt , hvad vi har.
Det er det korte svar på det.
Vi slår ring om det jødiske mindretal, ligesom vi skal slå ring om alle andre mindretal, som er udsat for det.
Jeg mødes selv løbende med det jødiske samfund for at tale om, hvad vi kan gøre mere, ligesom jeg også mødes med repræsentanter for andre minoriteter.
Jeg synes også, det er skrækkeligt, og der er jo ingen tvivl om, at det er blevet værre siden den 7. oktober.
Det skyldes, at der desværre er for mange mennesker ikke kan finde ud af at skelne mellem kritik af Israel og så at gøre danske jøder ansvarlige for det.
Men der har vi altså også et ansvar den anden vej rundt, som vi skal huske, og det er, at vi heller ikke skal blande kritik af Israel sammen med antisemitisme.
Vi skal kunne forholde os til Israels krigsforbrydelser, ligesom vi ville forholde os til ethvert andet lands krigsforbrydelser, uden at det bliver kaldt antisemitisme.
For vi ved jo, at den israelske regering bruger det her begreb til at forsøge at lukke ned for legitim kritik.
Frederik Vad (S), 2025-10-09:
Hvordan endte vi i Israel?
Der har levet jøder på dette sted i 400 år; hvordan endte vi i Israel?
Prøv at høre: Der er masser af kristne, der flytter til Europa hvert år.
Der er masser af muslimer, der flytter til Europa hvert år.
Men jøderne flytter ud af Europa.
Hvordan endte vi i Israel?
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Jeg synes absolut, at vi skal forholde os til det og bekæmpe det, og gøre alt, hvad vi kan i forhold til de problemer.
Hvis man går 20 år tilbage, vil jeg selvkritisk sige, at det var vi ikke gode nok til på venstrefløjen, fordi vi var bange for at puste til den racisme, som vi desværre så vokse på det tidspunkt, altså at hvis vi snakkede om de problemer, der kunne findes med reaktionære holdninger i nogle dele af minoritetsmiljøerne, ville vi ligesom hjælpe dem på den anden side.
Det var en fejl.
Vi skal kunne snakke om de ting, og ikke bare snakke om dem, men vi skal kunne handle på dem.
Det, jeg reagerer imod i en debat som i dag, er, at man bare siger, at muslimer er et problem.
Nu er der kommet 86 pct. flere muslimer – det er et problem.
Altså, prøv lige at forestille jer at være muslim, det kunnne f.eks. være en kurdisk sygeplejerske, der tager vagter om natten for at få vores samfund til at hænge sammen, og så sidde derhjemme og skulle høre det.
Jeg synes simpelt hen, det er så skamløst, at velbetalte politikere herinde, som får betalt deres høje løn og pension af præcis den kurdiske sygeplejerske, skal tale om dem og generalisere de mennesker på den måde.
Jeg synes simpelt hen, at vi skal holde op med det.
Jeg ved godt, at det nok er umuligt at komme igennem med, men jeg bliver i hvert fald ved med at sige fra over for det.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-09:
Det er hr. Pelle Dragsted, der står på talerstolen.
Det er ham, der skal besvare spørgsmål.
Hvis han gerne vil stille spørgsmål, skal stille dem til hr. Morten Messerschmidt, når han står på talerstolen.
Jeg vil gerne spørge hr. Pelle Dragsted: Hvis det opslag, jeg lige har citeret, står 100 pct. til troende, altså hvis det er rigtigt, at Socialistisk Ungdomsfront på deres offentlige kanaler skriver: 2 år siden terrorangrebet den 7. oktober, kampen fortsætter – vil Enhedslisten så afskrive ethvert samarbejde med Socialistisk Ungdomsfront?
Eller kan Enhedslisten godt samarbejde med en organisation via demokratiske arrangementer og lade dem hænge valgplakater op osv., når de skriver sådan nogle ting på deres sociale medier?
Ole Birk Olesen (LA), 2025-10-09:
Modsat hvad hr. Pelle Dragsted lige har sagt på talerstolen, tror jeg ikke, at det er ulovligt af Israel at anholde folk, der forsøger at bryde ind i en krigszone, for alt, hvad jeg har læst mig frem til, siger, at det lovligt.
At kalde det kidnapning, når Enhedslistens folketingsmedlem rejser ned og forsøger at bryde ind i en krigszone og helt forventelig bliver anholdt, er jo et forsøg på at sidestille det, som Israel gør, og som formentlig er lovligt, med det, som Hamas gør, når de tager gidsler blandt civile og slår civile ihjel på den israelske side af grænsen.
Det er en ekstrem polarisering, altså det, der foregår i Palestinadebatten for øjeblikket, og Enhedslisten bidrager meget med det, bl.a. ved at kalde en anholdelse for kidnapning.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Altså, at det skulle være udtryk for en sammenligning med gidslerne, står jo for ordførerens helt egen regning.
Det er jeg et hundrede procent sikker på ikke har været fru Victoria Velasquez hensigt.
Hun bruger begrebet kidnapning, fordi at bruge begrebet anholdelse ville være at legitimere boarding af et civilt skib i internationalt farvand og tilfangetagelse af besætningen.
Det strider efter min klare overbevisning mod FN's havretskonvention.
Men for at være helt ærlig synes jeg, det er en mærkelig reaktion fra ordførerens parti.
Vi har en kollega, som bliver tilbageholdt af en fremmed magt.
Vi ved, at nogle af dem, der bliver tilbageholdt, bliver behandlet brutalt, og så bruger man tiden på at diskutere, om man kalder det det ene eller det andet.
Jeg synes, det havde klædt ordførerens parti at stille sig op og kræve Victoria Velasquez og de andre løsladt øjeblikkeligt.
Henrik Frandsen (M), 2025-10-09:
Tak for ordet, og tak for talen.
Jeg vil gå over til et helt andet emne.
Ordføreren siger i sin tale, at man vil halvere momsen på alle fødevarer.
Samtidig bliver det også sagt fra talerstolen, at det er forkert at sænke prisen på vingummibamser og Matador Mix, tror jeg der blev sagt – det er nok chokoladeafgiften, der bliver henvist til dér.
Det synes jeg i virkeligheden er selvmodsigende, må jeg sige.
Det her er sådan set et opklarende spørgsmål, for i og med at man sænker momsen, altså halverer momsen på alle fødevarer, så halverer man jo også momsen på slik, på vingummibamser og på Matador Mix og sætter prisen ned med 10 pct.
Det forstår jeg ikke helt.
Var det ikke bedre at sige, ligesom vi siger i Moderaterne, at vi holder os til sunde fødevarer og vi holder os til bæredygtige fødevarer, og at det er der, hvor vi halverer momsen?
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Altså, vi foreslår en kombination, hvor vi halverer momsen på alle fødevarer og så fjerner den helt på frugt og grønt, for der får vi ligesom det bedste fra to verdener.
Vi hjælper danskerne der, hvor det gør ondt, og det er jo ikke kun i forhold til de sunde fødevarer; det er jo også mælk, smør, æg og alt det, vi bruger til daglig til at lave mad.
Men vi giver det så lige et ekstra skub i retning af det grønne ved at gøre det endnu billigere.
Jeg har som sådan ikke noget imod det her med at sænke afgifter på kaffe eller slik, eller hvad det nu er.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, at man vælger at bruge pengene sådan, for det er ikke slik, der er det, der belaster danskernes økonomi.
Jeg synes, at i en situation, hvor rigtig mange faktisk er bekymrede, går der sådan lidt Marie Antoinette i det, når man så siger, at folk kan få noget billig chokolade, når de har svært ved at have råd til aftensmaden.
Derfor synes vi egentlig – det har vi også præsenteret for finansministeren under det første sættemøde – at man skulle rulle den der afgiftslettelse tilbage og så bruge pengene på at sænke priserne på almindelige fødevarer og frugt og grønt.
Henrik Frandsen (M), 2025-10-09:
Det overrasker mig bare, at Enhedslisten faktisk er et parti, der vil sænke momsen og vil sænke prisen på både slik, chokolade, vingummibamser og Matador Mix, men jo også mange andre usunde fødevarer.
Det kunne f.eks. være chips, som man også vil sænke momsen på.
Var det i virkeligheden ikke bedre at holde sig til sunde fødevarer og til bæredygtigt producerede fødevarer i stedet for også bare at sænke det på alt det usunde?
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Jeg fandt en ældgammel plakat fra venstrefløjen helt tilbage fra 70'erne, hvor der stod »Væk med moms på mad«, og det har vi måske ikke tænkt så meget over i mange år, men moms er jo en knaldskæv afgift.
Den rammer hårdest i bunden, og jeg synes ikke, at det rigtige sted at hive skattekroner ind er på almindelige menneskers forbrug af livsfornødenheder og daglige fornødenheder.
Vi foreslår at finansiere den her momssænkelse ved til gengæld at indføre en lillebittebitte skat på 1 pct. årligt på formuer over, hold nu fest, 35 mio. kr.
Det kunne finansiere stort set hele den her sænkelse af momsen.
Det synes vi er en klog måde at hente et skatteprovenu på.
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2025-10-09:
Oprustning og Forsvaret har været en konservativ mærkesag altid, i hvert fald i mange år.
I 2016 blev vi smidt ud af forliget om F-35-flyene, fordi vi ikke kunne få nok af dem.
I aften eller i morgen bliver de her manglende fly formentlig bestilt.
Nedrustning har derimod været Enhedslistens mantra gennem mange år.
Det gjaldt så indtil for nylig, hvor I også blev ramt af virkelighedens verden.
Indtil 2023 ville I jo melde jer ud af NATO.
Det blev så siden hen ændret til, at vores mål er, at Danmark skal stå uden for NATO, men at det forudsætter en ny sikkerhedsarkitektur.
Det blev så stemt igennem på jeres landsråd med et meget snævert flertal.
Så jeg vil spørge, om ordføreren finder det problematisk, at 44 pct. af de stemmeberettigede på Enhedslistens landsmøde fortsat vil melde sig ud af NATO.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Jeg er jeg meget glad for, at vi på Enhedslistens årsmøde – det hedder sig ikke et landsråd hos os, det hedder et årsmøde – faktisk stemmer om ting i modsætning, tror jeg, til ordførerens landsråd og i mange andre partier.
Det er ikke altid, alle er helt tilfredse med det endelige resultat.
De vil måske have et komma et andet sted og et afsnit ind et sted.
Jeg synes, det var en klar afgørelse.
Det er klart, det er en svær diskussion.
Vi synes, at hver eneste krone, man i en perfekt verden bruger på våben, er en krone, man kunne have brugt på at skabe grøn omstilling, at bygge vores velfærd og at hjælpe de mennesker i vores samfund, som har for lidt.
Men nogle gange er det jo, som ordføreren siger, sådan, at verden ændrer sig på en måde, som man ikke har ønsket.
Det har den jo desværre nu, efter at Rusland overfaldt Ukraine.
eller ikke »vi«, for vi var ikke med til det, men ordførerens parti var med til det tilbage i 2005, hvor man besluttede, at vi ikke skulle have et forsvar længere, men kun skulle have et angreb.
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2025-10-09:
Vi stemmer skam også på det konservative landsråd, kan jeg forsikre ordføreren om.
Vi synes jo, at fuldt og helhjertet støtte til NATO er den eneste fornuftige måde at sikre Danmark på.
Men Enhedslisten har jo kun accepteret NATO-medlemskabet på betingelse af, at der bliver fundet en ny sikkerhedsarkitektur.
Til min formand, Mona Juul, har ordføreren jo fortalt, at et alternativ til NATO kunne være et samarbejde med f.eks. Brasilien.
Så jeg vil bare lige spørge hr. Pelle Dragsted om, hvordan det går med at finde et alternativ til NATO.
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Det historiske alternativ, vi har set for os, indtil krigen startede, var et nordisk militært forsvarssamarbejde.
Vi synes, vi har rigtig meget tilfælles med Norden, både vores geopolitiske beliggenhed, men også vores samfundsformer.
Derfor var det ligesom det alternativ, vi så.
Vi har aldrig været vilde med NATO.
Vi synes, det er alt for domineret af USA og deres sikkerhedsmæssige interesser.
Men så sker der jo det, at Sverige og Finland melder sig ind i NATO.
Det er den virkelighed, vi har nu.
Det ved jeg søreme ikke om jeg vil turde satse på med ham den orange mand ovre i Det Hvide Hus.
Jeg tror, det er klogt at tænke på, hvad der kunne sættes i stedet for, hvis USA trækker sig ud af det samarbejde.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-09:
Tak for det.
I forgårs var det 2-årsdagen for 7. oktober-terrorangrebet, hvor 1.400 unge mennesker blev henrettet på en musikfestival, kvinder blev voldtaget, og det blev filmet og lagt ud efterfølgende på internettet.
Familier blev pakket ind i ståltråd og brændt levende.
Enhedslistens ungdomsorganisation vælger så på 2-årsdagen at lave et opslag, hvor de skriver, og jeg citerer: 2 år siden den 7. oktober.
Kampen fortsætter.
Det er Enhedslistens ungdomspolitiske samarbejdsorganisation Socialistisk Ungdomsfront, som Enhedslisten sender til demokratiarrangementer som Demokratiets Dag, Folkemødet og Skolevalg som officielle repræsentanter for Enhedslisten.
Hvordan harmonerer det på nogen måde med hr. Pelle Dragsteds forsikring af, at han tager fuldstændig og helt og aldeles afstand fra terror?
Hvordan kan Enhedslisten samarbejde med en organisation, der på den måde meget direkte billiger terror via deres offentlige sociale kanaler?
Pelle Dragsted (EL), 2025-10-09:
Enhedslisten tager afstand fra enhver form for vold og terror, entydigt og fuldstændig.
Jeg kender ikke den specifikke udtalelse, men det kan jeg bare garantere.
Jeg synes, det var forfærdeligt, hvad der foregik den 7. oktober.
Men må jeg så ikke lige spørge ordføreren, når nu vi snakker om afstandtagen til vold: Tager ordføreren afstand fra sin egen partiformands deltagelse i en demonstration i London for nogle uger siden, som endte i optøjer, hvor 27 politibetjente blevet skadet, nogle af dem pænt alvorligt?
Tager man også afstand fra den vold fra Dansk Folkeparti side?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-09:
Jeg synes faktisk, at jeg giver nogle utrolig gode svar, og så skal man hele tiden høre på, at jeg ikke svarer.
Hvad er det for en underlig taktik?
Altså, vi synes ikke, at EU skal føre udenrigspolitik.
Det er faktisk også det, der står i grundlovens § 19, altså at det er regeringen, der fører udenrigspolitik.
Lige under den her regering kan man så godt overveje, om det bliver bedre af at overføre det til Bruxelles.
Og når vi så får en god regering, kan vi så få det tilbage igen.
Så grundlæggende synes vi faktisk, at det er bedre, at landene fører udenrigspolitik.
Altså, hvad er det for noget?
Hvis man er på en eller anden villavej, hvor der er en fallent det ene sted og der det andet sted er en, for hvem det kører godt, skal man så hæfte fælles?
Det er det, I vil gøre med Danmark.
Altså, man har en eller anden lyst til at hæfte for Grækenland og Bulgarien.
Det er det, I gør.
Men I siger det ikke til danskerne.
Det er faktisk et ret godt svar.
Frederik Vad (S), 2025-10-09:
Men nu er vi bare inde ved grundkonflikten mellem Radikale Venstre og Socialdemokratiet, hr. Martin Lidegaard.
For det her handler ikke om retten til at kunne trække sig tilbage, når man er nedslidt og syg.
Det handler om retten til at kunne trække sig tilbage, før man bliver syg.
Det handler om, at der er nogle, der kommer til at få mange år på pension, mens de er sunde og raske, og at der er nogle, der, hvis de skal vente til folkepensionsalderen, når at blive syge, inden de når folkepensionsalderen.
Det er det, der er grundkonflikten.
Skal man have ret til at have nogle år på pension, inden man bliver syg, eller skal man være 100 pct. nedslidt eller have en meget ringe arbejdsevne, før man kan trække sig tilbage?
Her har vi brug for den sociale samvittighed hos Radikale Venstre.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Jeg føler selv, at jeg har en ret stor social samvittighed.
Og det er ikke for at genere Socialdemokratiet, men jeg konstaterer, at der er meget få, der vælger Arnepensionen – langt færre, end man egentlig havde forventet.
Det tror jeg skyldes to ting.
Det er ikke en særlig attraktiv ordning for dem, der faktisk er nedslidte, i forhold til seniorpensionen, da den jo er kortere og lavere i ydelse.
Men jeg tror også, at det skyldes, at det er meget svært at designe sådan en rettighed, fordi nutidens medarbejder, som faktisk bliver hårdt slidt, ikke kun er jord- og betonarbejderen, men også pædagogen, som har psykiske problemer eller problemer med hørelsen osv.
Så i forhold til det der med, at det kun er enkelte grupper, der får adgang til det, synes jeg, at det er meget bedre at have en universel ordning, som alle har adgang til uanset faglig baggrund.
Thomas Jensen (S), 2025-10-09:
Jeg blev bare lidt provokeret, og så tænkte jeg, at jeg simpelt hen bliver nødt til at rette det, hr. Martin Lidegaard siger, når han siger, at Enhedslisten, SF og Socialdemokratiet har et ønske om, at så mange som overhovedet muligt trækker sig ud af arbejdsmarkedet og går på pension.
Intet kunne være mere forkert end det.
Vi har et ønske om at skabe et arbejdsmarked, hvor man ikke bliver syg, og den kamp kæmper vi hver eneste dag.
For nylig har den nye beskæftigelsesminister lavet aftaler, som er et skridt i den rigtige retning, og det er det, kampen handler om.
Det, vi siger, er sådan set bare, at indtil vi har sådan et arbejdsmarked – og det vil vi kæmpe for, indtil vi får det – så skal der være en værdig vej ud, hvis man har behov for det, og der er nogle generationer nu, for hvem det behov er ekstra stort, og som ikke kommer med kæmpe pensionsopsparinger.
For det gør dem i min generation, der har taget industriteknikeruddannelsen ligesom mig; de kommer til at have store pensioner.
Men der er en generation nu, som vi skal passe på, og jeg er bare nødt til at sige, hr. Martin Lidegaard: Det handler ikke om, at så mange som muligt af dem skal trække sig ud.
Vi vil gerne have, at de har et sundere arbejdsliv, med det skal ikke være hr. Martin Lidegaard, der siger, at det skal de ikke have lov til.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Så bliver jeg altså nødt til at sige, at er der noget, vi kæmper for, så er det da et bedre arbejdsmiljø.
Den målsætning deler jeg en til en med Socialdemokratiet, og det har vi altid gjort i øvrigt; det har vi altid arbejdet for, altså at skabe så ordentlige arbejdsvilkår som muligt.
Måske kunne vi også godt tænke i større fleksibilitet i fremtiden.
Måske kunne vi også sagtens diskutere at bekæmpe aldersdiskrimination sammen og også sikre større fleksibilitet i slutningen af ens arbejdsår, også for at man ikke bliver nedslidt, altså inden man bliver nedslidt.
Jeg er helt med.
Jeg har intet andet ønske end det, overhovedet!
Jeg synes bare, at det er svært at designe en ordning som Arnepensionen, så den faktisk rammer dem, der har brug for den, og jeg synes, at det faktum, at det er så få, der vælger den, og at så mange vælger seniorpensionen, lidt understøtter min pointe – det må jeg sige.
Så det er ikke for at genere Socialdemokratiet.
Det er bare en konstatering af, hvordan det ser ud, og af, hvad de ældre vælger.
Thomas Jensen (S), 2025-10-09:
Lige inden jeg blev valgt til Folketinget, var jeg jo tillidsrepræsentant, og der havde jeg en kollega, som sagde til mig, at cirka da Arnepensionen kom: Thomas, det er virkelig godt, at det her kommer, og jeg kommer til at tilmelde mig ordningen – jeg ved ikke, om jeg bruger den, endnu, for jeg er glad for kollegafællesskabet, og jeg synes, at det er dejligt at gå på arbejde hver dag, og at det er fantastisk, men det er rart at vide, at hvis jeg har behovet, kan jeg trække sig tilbage, for så har jeg muligheden.
Jeg mødte ham forleden på vej ind i bageren, hvor han skulle hente morgenbrød til kollegerne, og han havde ikke brugt den, og jeg er bare nødt til at sige, at det havde han ikke gjort, fordi han var glad for at gå på arbejde, og det var en bragende succes, hr. Martin Lidegaard.
Men jeg tog egentlig bare ordet for at sige, at når ordføreren siger, at ønsket for os er, at så mange som muligt trækker sig tilbage og går på pension, så kunne intet være mere forkert.