runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-07:
Ordføreren kom ind på, at efterafgrøder ikke kunne løse hele opgaven og begyndte at snakke om noget moderne teknik.
Men kan ordføreren ikke se, at vi har et problem i, at man nu ikke lægger op til at lave nogen markant kvælstofreduktion før efter 2021?
Så har vi den her situation, hvor den seneste NOVANA-rapport siger, at der ikke er sket det fald i kvælstofudledning, man ellers havde forventet.
Så står man med en opgave, som er ca. 18.000 t, man skal reducere med på 6 år.
Det er altså 3.000 t, man skal reducere med.
Ordføreren siger, at der måske kan laves noget ny teknik, der kan et eller andet, men kan ordføreren ikke se, at vi overlader et stort problem til landbruget, hvis ikke vi går i gang med det nu?
Ordføreren vil stemme for lovforslaget, men det er da ikke nok; det er da ikke nok til at angive, hvordan vi kommer frem til mål.
Kan ordføreren ikke se det?
Erling Bonnesen (V), 2019-02-07:
Også i Venstre synes vi, at det er helt fint med økologi, og vi understøtter jo lige præcis også omlægningen, i takt med at det danske land ønsker at lægge om til økologi.
Det er forbrugerne, der bestemmer, hvad der skal i indkøbskurven og på tallerkenen, og når flere og flere også ønsker at købe økologi, er det jo lige præcis det, som landmændene skal producere.
Så der kan vi bare sige: Bare gå til den, så længe der er afsætning til det.
De udfordringer, der kan ligge i forhold til NOVANA-rapporten, tager vi også dybt alvorligt.
Ministeren har jo allerede sørget for, at der nu bliver sat ekstra gang i at få boret ud, hvad det er, der er op og ned på det her.
Jeg tror, at det er de fleste i kongeriget bekendt, at det ene år kan det regne rigtig meget, og det næste år har det været rigtig, rigtig tørt.
Der er jo en del tekniske beregninger i det, der skal tages højde for.
Det kan man vende tilbage til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-07:
Enhedslisten vil slet ikke lukke dansk landbrug.
Vi vil omstille det til økologi.
Nu står vi så i en situation med den sidste NOVANA-rapport, hvor man havde forventet, at kvælstofudledningen skulle falde.
Det er den så ikke.
Så står vi så med et lovforslag, som udskyder opgaven til efter 2021, og så har man 6 år til at reducere med 18.000 t kvælstof fra landbruget.
Det er så det, som ordføreren bare står og ignorerer og siger, at landbruget har det godt.
Vi står over for en opgave, som landbruget skal være med til at løse, og hvor vi skal skabe rammevilkårene for det, og det sikrer den her lovgivning ikke.
Erling Bonnesen (V), 2019-02-07:
Jeg er helt klar over, at Enhedslisten benytter enhver lejlighed til at prøve at komme med et angreb.
Vi er fuldstændig klar over, at Enhedslisten gerne vil have lukket den form for landbrug, som vi kender i dag.
Det er jo bare ikke de ting, som ordføreren rejser i spørgsmål her, som det her lovforslag handler om.
Det er den målrettede miljøregulering.
Med hensyn til de øvrige spørgsmål, som ordføreren stiller, i forhold til hvordan der skal følges op på den jo i øvrigt – synes jeg – meget flotte reduktion, som dansk landbrug allerede har leveret på udledningerne siden slutningen af 1980'erne til i dag, er det rigtigt, at der så f.eks. kommer en vandplan III, hvor der skal drøftes nogle nye forhold i forhold til nogle af de problemstillinger, som ordføreren rejser.
Jeg kan bare sige som Venstres ordfører, at vi ikke vil lukke dansk landbrug, som man vil i Enhedslisten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-07:
Jamen det er jo fint at italesætte, at der er noget metodefrihed og der kommer en målrettet regulering, som vel løser et eller andet, og ordføreren lægger ligesom op til, at der er et erhverv, som har det godt osv., men når man nu med det lovforslag her udskyder en kvælstofindsats, når nu man ikke vil lave en indsats før 2021, står vi over for, at man så har 6 år til at reducere kvælstofudledningen fra 60.000 t til 42.000 t.
Det er 3.000 t om året.
Hvad er det for en animalsk produktion, der skal reduceres, for ligesom at imødekomme det?
Kan ordføreren ikke se, at med det, der lægges op til her, udskyder man et problem, som gør, at der skal ske en kæmpe omstilling af landbruget, hvis man skal nå at reducere med 3.000 t som året?
Hvis man forestiller sig, at man bare kan køre videre, som man plejer, vil man løbe ind i en mur.
Christian Poll (ALT), 2019-02-07:
Tak for det.
Nu er det her lovforslag jo en ny hovedlov på 239 sider og 58 siders høringssvar, som vi har fået en uges tid til at forholde os til.
Jeg undrer mig lidt over hastværket i den her sag, og nu er jeg her især nysgerrig over for ordføreren fra Venstre, fordi Venstre jo er et regeringsparti.
Det eneste, jeg har kunnet opsnappe, er, at man gerne vil have den her lov til at træde i kraft inden den kommende vækstsæson i landbruget, og så tænker jeg: Aha, hvorfor det?
For det, jeg også hører, er, at den her lov ikke vil skærpe noget, og at den ikke vil lempe noget.
Det vil sige, at det ikke skulle blive anderledes for landmanden derude andet end nogle måder, man registrerer tingene på, og den slags.
Kan ordføreren komme med en bedre forklaring på, hvorfor den her lov skal hastes igennem, når nu den er så omfattende og der reelt ikke burde være forskel derude, eller hvad?
Har jeg misforstået noget?
Lise Bech (DF), 2019-02-07:
Det er korrekt, at NOVANA-rapporten siger, at det ikke er faldet, sådan som vi havde regnet med, men det er jo heller ikke steget.
Så det er jo på niveau i forhold til 2015.
Og det er forskerne på Aarhus Universitet i gang med at regne på, så jeg tager det helt roligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-07:
Nu siger ordføreren, at vi er på vej derhen.
Det vil sige, at man ikke er på vej derhen.
Og nu lægges der så med dette lovforslag op til, at man ikke skal gøre en indsats, som man ellers skulle have gjort, inden 2021, og så har man en større opgave frem mod 2027.
Kan ordføreren ikke se, at man udskyder en kæmpe opgave ved at vedtage det her lovforslag?
Lise Bech (DF), 2019-02-07:
Altså, erhvervet er jo også klar over, at der ligger et stort stykke arbejde i det her med at nedbringe kvælstofudledningen
, så det er jeg på den måde ikke helt så bekymret for, som spørgeren er.
Vi er på vej derhen, og jeg tror på, at det lykkes at nå i mål inden den dato.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-07:
Nu er der jo en del af lovforslaget her, som handler om at udskyde en indsats for at nedbringe kvælstofforureningen fra landbruget.
Og ordføreren lægger vægt på, at man ligesom skal hjælpe landbruget, men vi står altså i den situation, at hvis man udskyder den opgave med at nedbringe kvælstofforureningen, bliver opgaven jo større i de kommende år.
For der er jo det mål med, at vi skal ned på en kvælstofforurening fra Danmark på 42.000 t i 2027.
Så vi er ude i noget her, som er en kæmpe opgave for landbruget, man så skal løse på meget kort tid
Kan ordføreren ikke se, at det er et problem, at vi ikke for alvor kommer i gang med de her kvælstofreducerende tiltag?
Altså, nu har vi et kæmpestort lovforslag, som mest drejer sig om, at man flytter rundt på, hvor det skal styres fra, og så forholder man sig til nogle efterafgrøder.
Simon Kollerup (S), 2019-02-07:
Nej, jeg har ikke hørt nogen som helst begrundelse for, at det skal gå så stærkt, men jeg kan jo se, at det lidt har været en arbejdsform for den siddende regering, når det handler om landbrugsregulering, for så skal tingene gå meget, meget hurtigt.
Jeg synes også, hvis jeg skal lægge lidt flere ord på min indledende kritik, at det er en lille smule uforskammet at give Folketinget så kort tid til at gøre sig klar til en første behandling.
Nu har jeg ikke nærstuderet tidslinjen for høringen af lovforslaget, men det, jeg har nået at tage ned, er, at der, efter høringen er kommet ind, har været et grundigt arbejde med høringssvarene osv., før man kommer hertil, så andre har haft behov for en vældig lang arbejdstid med det her lovforslag, mens vi her i Folketinget får en uges tid, inden vi skal tale om det, og det er ikke tilfredsstillende.
Christian Poll (ALT), 2019-02-07:
Jeg har jo ligesom ordføreren undret mig lidt over, at det her skal gå så stærkt.
Det eneste, jeg egentlig har hørt, er en forklaring om, at det her skal sættes i værk, inden vækstsæsonen går i gang, og det skal træde i kraft den 1. april.
Så er det, jeg godt kan blive sådan lidt mistænksom, for hvis nu det var noget, som ikke gav en højere eller lavere belastning derude, kunne man sådan set lige så godt vente til næste sæson med at få det til at træde i kraft, fordi det ligesom er en hovedlov, der tænkes igennem på kryds og tværs og arrangeres på en ny måde, men som – i hvert fald, som vi får det fremlagt – hverken lemper eller skærper nogen krav.
Så jeg er meget nysgerrig på, om ordføreren har hørt andre grunde til, at man vil haste det her så meget igennem?
Simon Kollerup (S), 2019-02-07:
Altså, nu er det jo ikke en del af lovforslaget, så det er jo ikke noget, der sådan har fyldt i gennemlæsningen af det her digre værk, der lå henne på hjørnet af skrivebordet.
Men jeg synes jo – og jeg kan også huske det fra diskussionerne om den målrettede regulering, da vi havde dem – at hvis man kan lave et fleksibelt system, er det altid godt.
Det må bare aldrig blive på bekostning af at nå det mål, som systemet skal nå, og af at levere den indsats, som systemet skal levere.
Og der er jo bl.a. også noget med noget omregningsfaktor, hvor man prøver at få hold om noget dødvægt i det nuværende system, som vi også skal have spurgt lidt ekstra ind til.
Carsten Bach (LA), 2019-02-07:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at rose lovforslaget.
Jeg synes, det er meget positivt med et lovforslag, som sætter rammerne for den kommende målrettede regulering.
Der er jo ingen tvivl om, at målretning af vores kvælstofregulering er den rette vej, og indsatsen skal gøres så effektivt som overhovedet muligt.
Det optager desuden også mig rigtig meget, at vi gør det så omkostningseffektivt som muligt.
Vi er i en situation, hvor indsatskravet i nogle områder vil stige, og vi har med fødevare- og landbrugspakken jo så heldigvis besluttet os for, at indsatsen skal ske mod kompensation til den enkelte landmand.
Vi har endda også lovet hinanden inden for aftalekredsen, at landmændene skal have flere virkemidler til rådighed.
Og jeg synes, at vi skal være særlig opmærksomme på det område og virkelig lægge os i selen med henblik på at få udviklet flere måder at godskrive godt landmandskab på.
For vi kan ikke alene basere os på flere og flere efterafgrøder.
Hvad med f.eks. intelligente bufferzoner, tidlig såning osv. osv.?
Jeg er dog meget tilfreds med, at ministeren op til behandlingen af det her lovforslag har fremhævet mulighederne for at iværksætte pilotordninger, hvor man kan fremme udviklingen og implementeringen af nye virkemidler.
Det har vi set i hvert fald ét godt eksempel på med såkaldt præcisionsjordbrug, hvor bedrifter, der praktiserer en mere præcis dosering af gødning i marken, både kan opnå en økonomisk gevinst og blive godskrevet af den miljømæssige gevinst, som er der, fordi der er et lavere tab af næringsstoffer fra marken.
Vi skal belønne den slags bedrifter, således at både den miljømæssige og driftsøkonomiske effekt godskrives landmanden.
På den måde opnår vi de mest omkostningseffektive virkemidler.
Jeg er fuldt opmærksom på, at godkendelse af nye virkemidler tager tid – p.t. måske også for lang tid.
Myndighedsmæssigt skal der tænkes nyt, og jeg har så nævnt frie pilotordninger som måden, hvorpå vi kan afprøve nye virkemidler i praksis og opsamle viden herom på en måde, hvor erhvervet er involveret på en konstruktiv måde.
Det kræver en anden måde at tænke på, og det vil jeg hermed gerne slå et slag for.
Vi har de her 90 såkaldte kystvandoplande, som jo i princippet kan få helt forskellige indsatskrav.
Og derfor er det også naturligt, at man som landmand med marker i forskellige oplande skal imødekomme forskellige krav, og det sætter så også krav til indberetningsniveauet, hvilket vi med det her lovforslag faktisk tager hul på.
Virkemidlerne skal nemlig nu indberettes på markniveau.
Og det er vigtigt for mig, at byrderne og mulighederne faktisk følges ad nogenlunde parallelt.
En oplagt mulighed er, at virkemidlet i højere grad kan tilpasses den enkelte mark, og jeg er derfor også tilfreds med, at lovforslaget giver mulighed for, at man kan etablere efterafgrøder til forskellige tidspunkter og ikke er bundet op på én datofrist.
På den måde får vi jo så også løsnet op for det datotyranni, som fru Lise Bech også omtalte før, og som slet ikke giver nogen mening for nogen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-07:
Jeg anerkender, at Danmark har et kæmpeproblem, fordi vi har så stor en animalsk produktion, som vi er nødt til at nedbringe, hvis det er sådan, at vi skal leve op til EU's vandrammedirektiv.
Det lyder, som om Venstre ikke er parat til at leve op til de internationale forpligtelser, vi har, bl.a. i forhold til EU; som om man bare vil køre videre og fortsætte den her gyllegate, som er blevet foldet ud over den her regeringsperiode.
Jeg synes, det er pinligt for Danmark, at man ikke tager miljøproblemer mere alvorligt.
Erling Bonnesen (V), 2019-02-07:
Jamen tak for, at Enhedslisten anerkender virkelighedens fakta, nemlig at der indtil nu er sket en markant reduktion i udledningen siden 1980'erne.
Det synes jeg var godt at få sat på plads.
Anerkender Enhedslistens ordfører så også, at vi i Danmark faktisk er dem, der er længst fremme i skoene, når vi sammenligner os med en lang række andre europæisk lande?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-07:
Jeg anerkender, at det hjalp at få låg på gyllebeholdere, og at kvælstofforureningen fra landbruget er blevet markant reduceret.
Vi står så bare over for nogle internationale forpligtelser, hvorefter vi skal reducere fra de nuværende 60.000 t til 42.000 t kvælstof, og jeg kan se af det her lovforslag, at der ikke er nogen plan for det.
Er der en plan for det i den der landbrugspakke?
Næh, man vil lave målrettet regulering.
Ja, det betyder, at man i nogle landbrug går og drømmer om, at man kan få lov til at gøde mere, men at der altså også er andre landbrug, der kommer til at gøde markant mindre.
Der findes virkemidler, som reducerer kvælstofforureningen.
Det kunne jo gøres ved at tage lavbundsarealer ud, det kunne gøres ved at satse på at have energiskov, eller det kunne gøres ved at give plads til mere natur, så man tog landbrugsarealer ud af drift.
Jamen der er sådan set nogle virkemidler, som ligger lige for, og som man jo bare kunne putte ind i en lov og ligesom lave et godt samarbejde med landmændene om, så ville det rulle, og så ville man sådan set have en plan for, hvordan man lever op til EU's vandrammedirektiv.
Erling Bonnesen (V), 2019-02-07:
Anerkender Enhedslistens ordfører, at dansk landbrug indtil nu har gennemført en markant reduktion af udledningen, siden man begyndte at reducere i 1980'erne?
Anerkender ordføreren, at der er sket en kæmpe reduktion, og at man udvider langt mindre i dag, vel vidende at der stadig væk er nogle udfordringer, der skal løses – og der spiller vi jo helt efter de regulativer, der ligger, også i forhold til EU?
Det her skal ikke hastes igennem.
Men jeg er da glad for, også af Alternativet, ligesom at få et par prik på skulderen, hvor de siger: Det var dog utroligt, så travlt man har i Venstre.
Jeg er da glad for, at, jeg vil ikke sige blive beskyldt for, men få en tilkendegivelse af, at vi skynder os, i en klar markering af, hvorfor det er vigtigt at få det her på plads nu.
Det var jo også det, jeg markerede i ordførertalen.
Vi har jo alle sammen kunnet følge med i det over de sidste par år.
Sidste år var det meget tørt, og der gav det jo ikke nogen mening, når frøet ikke kunne spire, at sige: I skal sørge for at få det sået ud den 20. august, uanset om det kan spire eller ej.
Der er det da godt at få den her fleksibilitet på plads, sådan at landmændene ved: Vi kan sove trygt og roligt om natten.
For man kan sådan praktisk tage hensyn til, hvordan vejret nu skulle komme til at udfolde sig i løbet af det kommende år.
På samme måde kan man så gå et år længere tilbage, hvor det bare lige var modsat.
Da regnede det så meget, at man ikke kunne komme ud at køre.
Så jeg synes, det er godt, at vi får det her på plads i en fart, så landmændene ved, hvad de har at styre efter i dagligdagen.
Erling Bonnesen (V), 2019-02-07:
Så det er jo ikke sådan, at man laver en lovgivning og så bare smækker det hele ind i kopimaskinen og kører det igennem og stemmer om det, og så er den sag helt overstået.
Det skal jo også tilpasses til, at der løbende kommer ny teknologisk udvikling og mere viden.
Det var lige præcis det, jeg markerede i ordførertalen.
Det er jo derfor, det er godt at få det gjort nu, for nu har vi fået tanket al den viden i sagen, som vi har nu, op og kan komme videre.
Så skal vi selvfølgelig indrette det sådan, at man også kan bruge de potentialer.
Der skal vi have det hele med.
Trine Torp (SF), 2019-02-07:
Men der er forskel, ikke også?
Erling Bonnesen (V), 2019-02-07:
Man skal sikkert nok kunne finde nogle steder, hvor man kan sige, at dette er lidt anderledes, og at det kan være lidt anderledes.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg kan bare sige én ting, og det er, at jeg overordnet og med hensyn til princippet om at få indført målrettet miljøregulering kan konstatere, at det er der er rigtig mange der meget bredt politisk har sagt, og jeg husker også en tidligere formand fra lige præcis kommissionen, som jeg også tror spørgeren kender godt, som går meget ind for målrettet miljøregulering.
Så jeg synes, vi skulle se at komme videre.
Trine Torp (SF), 2019-02-07:
Det var lige det sidste svar her, som fik mig til at markere.
For jeg vil bare have ordførerens sådan korte svar på, om den form for målrettet regulering, som regeringen har gennemført, er identisk med den, som Natur- og Landbrugskommissionen anbefalede.
Erling Bonnesen (V), 2019-02-07:
Målrettet miljøregulering har vi jo snakket om i årevis, i hvert fald nogle år tilbage.
Så det her er på ingen måder nyt.
Men det er fair nok, for der er sådan temmelig mange sider i det.
Men stoffet er jo forholdsvis kendt, og der bliver en udvalgsbehandling, hvor alle har lejlighed til at få stillet spørgsmål.
Så foreløbig har jeg også mest hørt, at det sådan er omkring det.
Christian Poll (ALT), 2019-02-07:
Nu har de her ting kørt med nogle dispensationer, og det kunne man jo godt gøre endnu et år.
Det ville der ikke være noget problem i.
Jeg synes, det er rigtig alvorligt, at vi har det her hastværk.
Hastværk er i mine øjne lastværk, især når det handler om noget, der er en helt ny hovedlov for hele Danmark, for alle landmænd i Danmark, og jeg kan se af de her 58 siders høringssvar, at der er rigtig mange bekymringer om, hvordan det her specifikt er udarbejdet.
Så er ordføreren slet ikke bekymret for alle de bekymringer, man kan se i høringssvarene, og for, at det her bliver hastet igennem, uden at vi rigtig kan nå at forholde os til detaljerne?
Carsten Bach (LA), 2019-02-07:
Det handler jo også om musklens størrelse i den her sammenhæng, og dermed er det jo igen uomtvisteligt, at når EU som samlet flok står bag sådan en sortliste, har det en højere grad af effektivitet og kan stå som en mere effektiv trussel imod det her.
Om det så opererer på et helt substantielt niveau, kan jo altid være op til diskussion, og der er jo altid rum til forbedring.
I det konkrete tilfælde, som spørgeren nævner, kan man jo måske sige, at man har en eller anden form for tillid til, at der vil ske noget, og man følger op på det i EU-regi, og der er jo andre internationale sammenslutninger, som også følger med i det her, Verdensbanken osv.
Så jeg tror faktisk på, at vi ad den vej godt kan flytte situationen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-07:
For det første vil jeg sige, at der jo er intet i det her forslag, der forhindrer, at man i morgen ville kunne opnå en langt mere effektiv indsats i EU.
Det er der intet der forhindrer.
Spørgsmålet er blot: Skal vi her i Folketinget tage det værktøj i brug, der ligger i at lave en effektiv, ambitiøs sortlistning af skattely, eller skal vi ikke gøre det?
EU har lavet en liste.
Jeg kan så forstå på ordføreren, at det er en god liste, som man mener er helt tilstrækkelig, hvis jeg forstod ordføreren korrekt, og det får mig så til at stille et spørgsmål.
Mener Liberal Alliance virkelig, at vi efter afsløringen af Panama papers nu har en situation, hvor Panama ikke er sortlistet som skattely, ene og alene af den grund at de har sagt, at de nok på et tidspunkt skal ændre noget?
Er det virkelig en effektiv sortlistning, EU dermed har lavet?
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Selvfølgelig kan vi da som politikere vurdere, hvem der skaber nytte for samfundet.
Det er da ikke en oplevelse, vi sådan privatiserer og udliciterer.
Jeg oplever, at jeg nu laver samfundsmæssigt nyttigt arbejde i en eller anden sammenhæng, og derfor vil jeg have skattefradragsret for det, jeg gør.
Det er jo ikke noget, vi udliciterer til den enkelte borger, for borgerne kunne da gå rundt og få alle mulige gode ideer om, hvornår de synes at de laver samfundsnyttigt arbejde og dermed skal slippe billigere i skat.
Selvfølgelig er det en samfundsmæssig afgørelse.
Det her forslag skaber lige præcis en merværdi, der er en del af det begreb på engelsk, som jeg lige gik lidt død i.
Men jeg fik i hvert fald fat i ordet merværdi, og det begreb kender jeg da.
Det her forslag skaber merværdi, for det er med til at understøtte det dynamiske, det fleksible arbejdsmarked.
Det er præcis et forslag, der skaber merværdi for det danske samfund.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-07:
Jamen det her er et klassisk eksempel på rent-seeking, Altså, det er et skoleeksempel på det, som økonomer kalder rent-seeking.
Det er klassisk rent-seeking.
Det er alt, hvad det her er.
Hvis ordføreren slår begrebet op, vil han opdage, at masser af SF's politik er rent-seeking.
Vi går ikke ind for rent-seeking.
Vi har en politik, som øger velstanden i landet.
Det gavner alle mennesker.
Så rent-seeking er forkert.
Og i øvrigt er det at give skattelettelser jo ikke at give nogle noget.
Det er ikke at give noget, men at man vil tage mindre fra mennesker.
Det er en forskel, som er ret fundamental.
Så nej, vi kan ikke støtte det her.
Og det er i øvrigt også noget sludder, når nogle siger, at man ikke skaber nogen nytte.
Hvem skal bestemme, hvem der skaber nogen nytte?
De gule fagforeninger er vist vokset ret meget, så der er en masse mennesker, som mener, at de åbenbart gør mere nytte end de klassiske fagforeninger.
Skal vi ikke lade borgerne vurdere det?
De har talt; de har stemt med fødderne.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Nu gik jeg sådan helt i trance over det der på engelsk – altså det sidste, som jeg ikke sådan helt fangede.
Men det var i hvert fald et eller andet med, at man åbenbart støtter dem, som skulle give en selv noget tilbage.
Og det er da noget, man kender til i Liberal Alliance, der er finansieret af de største kapitalister i landet.
Og så er det åbenbart sådan en trade-off, man laver – for nu at holde os til det engelske.
Var det det, der var pointen for ordføreren?
Altså, tyv tror hvermand stjæler, som man siger, ikke?
Det var det første spørgsmål.
Så er der det her med gaver til vennerne.
Det drejer sig ikke om, hvad fagforeningen hedder, ikke hvad de i øvrigt går og beskæftiger sig med, ikke hvad de kalder sig selv, men om, hvorvidt de udfører den fundamentale opgave, som man kan forvente sig af en fagforening, nemlig at de tegner kollektive overenskomster.
Kan vi et øjeblik holde det spor?