runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (S), 2021-05-06:
Mange tak.
Jeg har jo ligesom fru Signe Munk også en skummel fortid.
Det er dog ikke i et byråd, men som energiordfører, og der har vi jo været voldsomt frustrerede over, at der er sket så lidt på energieffektiviseringsområdet, ikke mindst i tiden med en borgerlig regering.
Så jeg glæder mig selvfølgelig over, at Konservative i dag er kommet helt frem i bussen på energirenoveringer, men må også ligesom ministeren sige, at så længe der ikke er anvist en fornuftig finansiering, er 15 mia. kr. ganske meget, for i det øjeblik, vi stiller et fast krav til kommunerne, kan de jo komme og bede om det, der hedder dut, altså at de skal have penge fra staten.
Men dermed ikke sagt, at opgaven ikke er helt central.
Det er et meget, meget vigtigt tema, Konservative tager op i dag, nemlig at vi skal have regionerne og kommunerne til også at energirenovere deres bygninger.
Det er netop en god investering, også ude i kommunerne, at sørge for, at man ikke bruger energi, som man taber, fordi der er dårligt renoveret.
Og at man sørger for, at børnene har et bedre indeklima, er jo en af grundene til, at det giver rigtig, rigtig god mening at energirenovere.
Mange steder, bl.a. i Københavns Kommune, er man jo netop fokuseret på den her synergieffekt, hvor man laver begge dele på en gang og skaber et pædagogisk læringsrum.
Jeg har været ude at besøge flere af de her projekter, hvor jeg kan se, hvad der kommer ud af at lave kombineret energirenovering og bedre indeklima.
Derudover vil jeg sige, at jeg takker ordførerne for at få lov at stå her og gøre lidt skamløs reklame for den energieffektiviseringsindsats, som vi faktisk laver i Danmark.
Som det står nu, vil vi overopfylde EU's krav om energieffektiviseringer med 127 pct., som ministeren også sagde, og jo netop fordi vi, også som et bredt flertal i Folketinget, har haft det her fokus på energieffektiviseringer i alle vores aftaler, er vi kommet langt med opgaven.
Heldigvis er der også en god dialog med kommuner og regioner, i forhold til at de skal løfte deres del af aftalen
Jeg er også rigtig glad for, at vi i Danmark nu presser på i EU for at løfte energieffektiviseringskravet fra 32,5 pct. til 40 pct. i 2030.
Det er vigtigt, hvad for en rolle Danmark spiller, også i det europæiske fællesskab.
Men alligevel støtter vi ikke et årligt krav til kommunerne.
Man kan spørge, hvor meget detailstyring vi egentlig skal lave af kommunerne.
Vi vil alle sammen gerne afbureaukratisere og give frihed, men så står vi herinde igen og igen og stiller krav, fordi det lyder rigtig godt.
Hvis nu vi faktisk kan få kommunerne til at gøre det her, og hvis alle de partier, som erklærer sig enige i, at det her er en vigtig dagsorden, også går til deres folkevalgte i kommuner og regioner og siger, at det her er vigtigt, kan vi også være med til at presse på for det her fremadrettet.
Så tak for, at vi får diskussionen i dag, til Det Konservative Folkeparti, men vi bakker ikke op om beslutningsforslaget i Socialdemokratiet.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-06:
Tak for opbakningen – umiddelbart – til nogle intentioner.
Det, jeg ikke kan lade være med at høre her fra Socialdemokratiet, er sådan en lidt rigid kassetænkning om de her ting.
Kommunerne kan låne ret billigt.
Jeg har også selv siddet i en kommunalbestyrelse og et miljø- og teknikudvalg.
Vi kan alle sammen tale om vores fortid.
Det er nok ikke så interessant, vi vil hellere tale om fremtiden.
Vi kan også skælde ud på den tidligere regering; jeg tror også, at energieffektivitet haltede bagefter i den tidligere S-regering.
Men kommunerne kan låne billigt, og der er faktisk også private aktører, som står derude, og som gerne vil hjælpe.
Og det, som jo også er en udfordring i kommunerne, er, at de faktisk ikke engang er klar over, hvad værdien af deres kæmpe bygningsmasse er.
De sidder jo på nogle kæmpe værdier, så der er faktisk muligheder for at finansiere.
Det andet, jeg også lige vil spørge ordføreren om, er med hensyn til EU.
Nu sidder jeg også i Europaudvalget, og der var møde den 9. april, hvor det her blev drøftet.
Regeringen støtter ikke et krav om at energieffektivisere offentlige bygninger i EU.
Har regeringen ændret sin holdning?
Ida Auken (S), 2021-05-06:
Mange tak for spørgsmålene.
Først og fremmest undrer det mig, at Konservative nu er begyndt at kalde det kassetænkning, at man gerne vil finde midlerne, inden man bruger dem.
Altså, det er 15 mia. kr. Hvad er der blevet af De Konservatives økonomiske ansvarlighed, når man bare vil udskrive en regning?
Og så peger ordføreren jo på, at der faktisk er rigtig gode argumenter for kommunerne for at gøre det her i dag.
De kan låne billigt, der er finansiering, og aktørerne er klar.
Så jeg synes jo, at man skulle prioritere det ude i kommunerne og ikke sætte det ned i rækkerne i budgetterne, sådan som man gør.
Vi har faktisk stillet 150 mio. kr. til rådighed i både 2022 og 2023.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-06:
Men det, som jeg også hører derude, er faktisk, at de gerne vil have, at der stilles krav.
Det hjælper faktisk i en prioritering.
For man har altid en masse borgerinteresser, og det er ikke altid, borgerne synes, det er fantastisk at bruge penge på energieffektivitet.
Det er ikke særlig synligt, og der er mange andre prestigeprojekter, der er mere synlige.
Men med det her stilles der nu krav om, at vi får energieffektiviseret, så vi får det gode skolemiljø og indeklima.
Der er jo undersøgelser, der viser, at det koster omkring 30.000 skoledage på grund af indeklimaet, og det går ud over fagligheden, og der er masser af argumenter, men det er, som Heidi Bank også sagde, jo ikke sket.
Så det her er jo en måde til at sige, at vi kan løfte barren.
Ida Auken (S), 2021-05-06:
Jeg kan jo godt forstå, at kommunerne gerne vil have, at der stilles krav, fordi vi så skal sende alle pengene med direkte.
Men vi har jo i dag et system, hvor vi faktisk kan lave en forhandling, hvor vi kan få en væsentlig billigere løsning, hvor det ikke er staten, der skal finde 15 mia. kr. til kommunerne, men man kan lave nogle aftaler om, at kommunerne gør det her.
Så jeg synes egentlig ikke, at barriererne er der.
Jeg synes faktisk tværtimod, at alt, hvad ordføreren siger, taler for, at kommunerne og regionerne ikke har mange undskyldninger for ikke at komme i gang med det her.
Signe Munk (SF), 2021-05-06:
Jamen anerkender fru Ida Auken, at der i nogle kommuner bare er den barriere, der hedder anlægsloftet?
Altså, kommunerne er jo i al deres mangfoldighed 98 forskellige virkeligheder, men har fru Ida Auken også hørt, at der faktisk er nogle kommuner, der har penge på kistebunden, som ikke beder Christiansborg om flere penge, men som beder om mulighed for at sætte de energirenoveringer i gang, samtidig med at de får bygget flere daginstitutioner, mens børnetallet stiger, samtidig med at de laver bedre plejeboliger?
Dan Jørgensen (S), 2021-05-06:
De forhandlinger, der skal være mellem finansministeren og kommuner og regioner senere på året, kommer jeg ikke til at kommentere så meget på her i dag, men jeg vil godt imødekomme Søren Egge Rasmussen så langt som til at sige, at når jeg siger, at de 15 mia. kr. er mange penge, ligger der sådan set ikke også deri en vurdering af, om de ville være dårligt givet ud, for det tror jeg ikke de ville.
Jeg sagde i øvrigt også, at der er meget stor usikkerhed omkring det beløb.
Altså, når det formentlig vil være en ret god investering, handler det jo om, at der er mange positive afledte effekter.
Men når jeg alligevel går ret meget op i det tal, er det jo, fordi 15 mia. kr., uanset hvor fornuftig en investering det er, er virkelig mange penge.
Og jeg kan da godt synes, at det er sådan næsten lidt komisk, at vi skal stå her, en socialdemokratisk minister og en rød blok, og sige til et borgerligt parti og deres støtter: Undskyld, var det ikke en meget god idé lige at pege på, hvor I vil finde de 15 mia. kr., inden I bruger dem?
Så det var sådan set bare det, der lå i mit indlæg.
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Jeg er enig i, at man skal dømme hårdere, end man gør i dag, og jeg er også enig i, at der kan være tilfælde, hvor ytringen faktisk er værre end den enkelte handling, hvis ytringen afstedkommer mange handlinger af samme slags.
Og så må man se på det.
Men det sådan generelle er, at en ytring og en handling oftest er to forskellige ting, selv om der kan tænkes tilfælde, hvor det, som hr. Peter Skaarup var inde på, forholder sig anderledes.
Carl Valentin (SF), 2021-05-06:
SF's retsordfører, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, kan desværre ikke være her, og jeg har derfor lovet at holde talen for hende.
Forslaget her skal kriminalisere fatwaer, der opfordrer til strafbare handlinger.
Jeg må indrømme, at jeg har svært ved at se behovet for forslaget.
Hvis vi havde en masse sager, hvor vi havde problemer med fatwaer, kunne vi overveje en eller anden form for reaktion.
Jeg kender naturligvis den mere end 30 år gamle fatwa mod Salman Rushdie, og det tror jeg nok man må sige var en alvorlig sag, der fik store konsekvenser for ham.
Han måtte gå under jorden og levede i mange år i frygt for den dødsdom, der var nedkaldt over ham.
Men det er helt ærligt lidt tyndt, at man i sit forslag henviser til noget, der angiveligt har været en fatwa fra far til søn i Frankrig.
Derfor er det simpelt hen svært at se behovet for det her forslag.
Endvidere er jeg meget enig med ministeren i, at man ikke skal udpege en enkelt religion.
Ekstremisme må behandles som ekstremisme, uanset hvor det kommer fra.
På den baggrund stemmer SF nej til forslaget.
Tak for ordet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-06:
Jeg finder det interessant, at DF i bemærkningerne til det her forslag sidestiller Grønland med et tredjeland i Nordafrika, men endnu mere interessant, at DF mener, at Grønland, som de også kalder udlandet for en stund, også er en del af rigsfællesskabet.
Når man nu nævner fællesskab, synes jeg også, det er relevant at spørge ordføreren, hvilke aktører, institutioner, organisationer, ministre eller folketingsmedlemmer m.v. DF på forhånd har spurgt, om vi fra Grønlands side i det hele taget ønsker at etablere et samarbejde om et udrejsecenter med Danmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-05-06:
Nej, og det er jo ikke beslutningsforslagets opgave at gøre det.
Hvis det her beslutningsforslag bliver vedtaget, er det regeringens opgave at tage kontakt til hjemmestyret.
Det er regeringens opgave at tage kontakt til hjemmestyret og finde ud af, om der kan etableres en løsning.
Det er ikke Dansk Folkeparti, der skal tage kontakt til hjemmestyreformanden eller andre grønlandske politikere.
Det er helt klart regeringens opgave, hvis beslutningsforslaget bliver vedtaget.
Sådan må det være.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-06:
Men jeg tænker jo også bare rent principielt på, hvordan man udfører politisk arbejde.
Hvis man virkelig oprigtigt gerne vil oprette sådan et udrejsecenter i Grønland og det egentlig ikke bare var et mediestunt, skulle man jo tro, at man i det mindste havde haft kontakt med nogle grønlandske politikere for at se, om det her forslag egentlig kunne være realistisk.
Det er derfor, jeg stiller mig undrende over for, at man ikke engang har taget fat i os folketingsmedlemmer fra Grønland, idet vi jo har majoriteten i det grønlandske parlament, bare for at have en fornemmelse af, om der er enighed, idet man også kalder det et fællesskab.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-05-06:
Det har vi også hørt lidt i pressen.
Men uanset hvad vil jeg sige, at det hundrede procent er regeringens opgave, ingen tvivl om det, hvis det bliver vedtaget.
Det ser det ikke ud til.
Og fri mig for at blive kaldt et mediestunt; det er vi blevet så tit igennem tiderne.
Mange mediestunts er sådan set blevet til lovforslag senere, så det kan vi jo bryste os lidt af.
Og jeg bliver altså nødt til at fremhæve, at hr. Rasmus Stoklund i begyndelsen kaldte det besnærende.
Vi er ikke sådan helt alene.
Det er vi nu, men vi har ikke været helt alene i argumentationen.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Der er blevet rejst et par spørgsmål, som jeg bare lige vil give et kort svar på.
Det ene er til hr. Jens Rohde, som spørger, om grundlaget for inddragelsen og nægtelsen af forlængelsen af opholdstilladelsen til en gruppe somaliere tog afsæt i kriminalitet.
Det kan jeg afkræfte – det gjorde det ikke.
Det andet er, at jeg gerne lige vil korrigere noget, jeg sagde fra talerstolen tidligere.
Jeg sagde nemlig, at så vidt jeg vidste, var der ikke noget konventionsmæssigt til hinder for at placere et udrejsecenter et sted i Grønland, og der er jeg blevet gjort lidt klogere af nogle af de kloge embedsfolk, der er med hernede, som siger, at det kan rejse spørgsmål i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, hvis det ligger for afsides.
Det er ikke en dom over, at alle udrejsecentre i Grønland til hver en tid nødvendigvis vil være i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, men det er bare for at sige, at det kan man i hvert fald ikke udelukke.
Det var mest bare for at rette det, jeg selv havde sagt.
Tak for ordet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-05-06:
Jo, men Lindholm var også for dyrt.
Det var derfor, man ikke ville det på Lindholm; det var også for dyrt.
Det ville man ikke, for det var alt for dyrt.
Grønland er alt for dyrt.
Det hele er alt for dyrt, og vi skal jo finde en eller anden løsning.
Det må regeringen så komme med, og jeg er fuldstændig enig i det med konventionerne.
Men problemet er bare, at vi altså står med et problem, og det tror jeg også vi gør om en lille måned, eller hvornår det måtte være.
For regeringen siger jo, at man vil komme med en løsning – en god løsning i morgen – inden vi alle sammen går til mødefri periode.
Jamen vi venter i spænding.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Tak for det.
Måske er det bare, fordi det er holdt op med at regne udenfor, men jeg synes, jeg hørte en lille åbning fra ministeren over for et beslutningsforslag på udlændingeområdet fra Enhedslisten.
Det synes jeg da var dejligt.
Jeg skal bare lige spørge ministeren, om den åbning, jeg synes ministeren kommer med, er, at det er, hvis man er i fuldtidsbeskæftigelse, altså hvis man ikke får su.
Nu er der jo nogle studier, hvor du får su i din praktikperiode, men jo stadig er fuldtidsbeskæftiget.
Det gælder f.eks. sygeplejersker.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Vores udgangspunkt vil være, at det skal være lønnet beskæftigelse.
Det vil f.eks. gælde for murerlærlinge, der møder kl. 7.00 og har fri kl. 15.00, og som deltager fuldstændig på lige fod i produktionen og bliver aflønnet efter overenskomsten.
De har et fuldstændig normalt arbejde.
Og der har jeg hele tiden tænkt, at det bør betragtes som et fuldstændig normalt arbejde.
Hvis man fortalte de mennesker, at der er en paragraf i udlændingeloven, der gør, at det ikke bliver betragtet som almindeligt arbejde, så vil de nok sige, at de stadig væk er trætte, når de kommer hjem, og den paragraf har de svært ved at forstå.
Jeg synes jo også, at udgangspunktet er, at de har gået på arbejde, de har tjent penge, de har betalt skat ned i fælleskassen.
Dermed synes jeg også, at grundlaget for at kunne meddele dem permanent opholdstilladelse bør overvejes, og det er også derfor, at vi nu vil sætte det her arbejde i gang.
Derfor tror jeg også, det er vigtigt, at vi får det undersøgt grundigt.
Hvad vil det f.eks. betyde for landbrugspraktikanter?
De er også i praktik, de er også er aflønnet.
Så er der pædagogstuderende, som vi normalt ville sammenligne med sygeplejestuderende – de er aflønnet, men det er sygeplejestuderende ikke.
Og alt det synes jeg lige vi skal have på plads først.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Det er nemlig lige præcis det, der er pointen.
Jeg er jo fuldstændig enig, og det er derfor, vi har stillet det her forslag, for en murerlærling eller tømrerlærling er lige så træt, når vedkommende kommer hjem fra arbejde, som alle andre, der har fuldtidsbeskæftigelse.
Men det er dem, der modtager su jo også, altså f.eks. de sygeplejestuderende.
De arbejder jo ikke mindre i deres praktikperioder, fordi de får su.
De får su, fordi man ligesom vil markere, at det er en del af uddannelsen, og at de ikke skal indgå i normeringen på f.eks. hospitalerne.
Men det, jeg hører ministeren sige, er så, at man sætter et arbejde i gang nu, hvor man kigger på de lønnede praktikker.
Jeg vil så bare henstille til, at man tager su med også.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jeg medgiver fuldstændig, at der er helt relevante diskussioner at tage her.
Jeg har også arbejdet med uddannelsesområdet og ved også, at der er historiske årsager til, at forskellige uddannelser ser ud på forskellige måder.
Jeg synes bare også, at det er rimeligt, før man får adgang til permanent ophold i Danmark og kan trække fuldt og helt på den danske velfærdsstat resten af livet, medmindre man begår alvorlig kriminalitet, at man lige selv også har spyttet lidt i kassen først.
Samira Nawa (RV), 2021-05-06:
Mange tak.
Jeg synes også, at jeg øjner en åbning, som er lidt anderledes og rarere at høre på, end da vi behandlede beslutningsforslaget, B 65, som ministeren også henviser til, og som vi fremsatte fra radikal side.
Jeg kan egentlig godt se, at der må være en politisk uenighed i, om det er al fuldtidsuddannelse, sådan som vi mener i Radikale Venstre, der bør tælle med, eller om det er praktik og lærepladser, eller om det er, som ministeren peger på, der, hvor man faktisk bliver aflønnet.
Men jeg er lidt nysgerrig på det her arbejde, som ministeren peger på.
Hvad tænker ministeren er tidshorisonten for det her?
Der er jo unge mennesker, som hver dag og hele tiden går på uddannelserne og jo godt kunne tænke sig af at få en afklaring af, hvordan og hvorledes og hvornår ikke mindst det her lander.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-06:
Tak for det.
Så prøver jeg igen.
Jeg sagde det i min ordførertale, jeg sagde det også i min første kommentar, og jeg siger det igen.
Vi har intet problem med at sige, at konventionerne må vige.
Det, som vi har et problem med, er, hvis man siger, at man vil fortsætte med at flytte et eventuelt center rundt, hvor det kan genere andre mennesker.
Hvis man så vælger en anden løsning, som er Nye Borgerliges løsning – et center, som man ikke kan komme ud af, andet end hvis man rejser ud af landet – jamen så vælger man selvfølgelig det billigste sted af hensyn til danskernes skattekroner og ikke et af de dyreste.
Jeg er sådan set enig i, at uanset hvor man flytter det hen, så er det jo bare nogle andre mennesker, man generer, hvis vilkårene er de samme.
Og det synes vi ikke er rimeligt.
Og det er jo derfor, vi siger, at hvis det er konventionsstridigt i Grønland, så er der jo ikke nogen grund til at vælge den løsning, som alt andet lige vil være dyrere og formentlig også i en eller anden grad være til gene for grønlænderne.
Hvis man ikke skal kunne komme ud i samfundet eller ud i det omgivende samfund, så lad os gøre det så billigt som muligt, og det gør man altså ikke, hvis man gør det i Grønland.
Hvis man skal kunne rejse ud, jamen så bliver det ikke med vores opbakning.
Vi kan simpelt hen ikke støtte, at et udrejsecenter skal være åbent, så man kan komme ud og hærge ude i landet, heller ikke i Grønland.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-05-06:
Nej nej, det er fint nok.
Det kan vi sådan set heller ikke.
Så er vi tilbage til de 20 mandater.
Men jeg må bare sige, at Rwanda sikkert også er konventionsstridigt – det kommer vi til senere i dag.
Det er også langt væk, altså den anden vej ud i verden, i stedet for den vej op til Grønland.
Og der må jeg altså sige, at jeg synes, at Grønlandsløsningen er langt mere acceptabel.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-06:
Der har jeg det sådan set modsat: Jeg føler ikke noget ansvar for Rwanda – jeg føler et ansvar for vores rigsfællesskab.
Hvis man valgte at placere sådan et udrejsecenter i Rumænien eller Ukraine, eller hvor man kunne tænke sig at have det, er det fint med mig.
Men hvis det med Nye Borgerliges opbakning skal ligge inden for det danske rigsfællesskab, må det simpelt hen være lukket, sådan at de her mennesker ikke kan komme ud og genere det omgivende samfund.
For det ved vi jo at de gør.
Og det er jo ligegyldigt, om det er jyder, om det er sydsjællændere, eller om det er grønlænderne, der bliver generet.
Men hvis det var i Rwanda eller Rumænien eller Ukraine, ville det være mere tåleligt, hvis det stod til Nye Borgerlige.
Carl Valentin (SF), 2021-05-06:
Det er måske mere en kommentar, end det er et spørgsmål.
Jeg vil bare sige tak for talen, som jeg syntes i høj grad ramte hovedet på sømmet.
Og så vil jeg også sige, at jeg tror, at der er mange af os udlændingeordførere, der deltager i rigtig mange af den her type debatter, som måske ikke altid får udtrykt, hvor forkastelige vi egentlig synes nogle af de her forslag er, fordi vi har så mange debatter og ikke sidder og skriver lange, gode taler om det.
Men jeg synes virkelig, at ordføreren her fik sat mange gode ord på, hvad der er galt med det her forslag, og det synes jeg egentlig var et vigtigt indspark.
Så vil jeg bare sige tak for det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-06:
Jeg vil bare sige tusind tak, og så vil jeg også minde om, at vi i Folketinget også har et ansvar for udlændingeområdet i Grønland, og loven er faktisk mere end 20 år gammel, så mens der er sket 150 stramninger i Danmark, har vi faktisk ikke været opmærksomme på lovgivningen i forhold til Grønland.
Så det vil jeg bare hejse et lille flag for at vi skal være opmærksomme på.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-06:
Tak for talen.
Jeg er enig med ordføreren i, at Grønnedal er et meget, meget smukt sted.
Min familie kommer selv fra Arsuk, den her bygd, som er lige i området, og jeg har også selv været der for ikke så lang tid siden.
Men Grønnedal er i dag en logistisk afkrog.
Der bor tre mennesker, og området er mere eller mindre nedlagt.
Der er rigtig mange huse, som forfalder.
Så det er en anden opgave, kunne man sige, hvis det var det, man ville.
Jeg ser det sådan set som et dansk ansvarsområde at tage sig af udlændingeområdet, og så må man finde ud af, hvilken løsning det kan være.
Men det er bare for at opdatere ordføreren på, at tingene ikke ser helt så gode ud, som de gjorde for et par år siden, fordi man har ladet stå til i Grønnedal.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-05-06:
Det kan jeg sagtens følge.
Sådan går det altid, når tingene bliver forladt, men jeg er heller ikke i tvivl om, at det meget hurtigt kan rettes op.
Bygningerne er der jo; flådestationen er der, og jeg tror, at hvis man lavede et stykke arbejde, som man gør andre steder, hvor der har stået ting, som har været forladt, så kan man meget, meget hurtigt rette op på det.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-06:
Tak for det.
Det er blot for at rette noget, der lyder som en misforståelse.
Vi har bestemt ikke problemer med, at man siger, at konventionerne må vige for at sikre, at udvisningsdømte ikke hærger hverken i Danmark, Grønland eller andre steder inden for rigsfællesskabet.
Når vi ikke ønsker, at et udrejsecenter skal ligge i Grønland, så er det jo bl.a., fordi grønlændere risikerer at blive chikaneret af det her, og hvis man så vælger den løsning, som Nye Borgerlige mener er den rigtige, nemlig et udrejsecenter, hvor der kun er én dør ud, og det er døren ud af landet, så vil det være en unødvendig dyr løsning at sende dem derop.
Og når jeg nævner, at det her formentlig er i strid med konventionerne, hvilket gør, at det ville være at sidestille med at lave et center, hvor der kun er én dør ud, så er det sådan set efter en kort konferering med ministeren og også baseret på oplysninger, jeg har fået tidligere.
Men ministeren kan sikkert lige opdatere os på sagen.