runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-21:
På Udlændinge- og Integrationsministeriets område har vi indført det, man kalder sikkerhedskonsulenter, som er tilknyttet kommunerne, og som er en anonym linje, man kan ringe til for at melde om episoder som dem her, også om episoder, der ikke er helt så alvorlige.
Men generelt set
får vi indberetninger, som vi samler i Styrelsen for Integration og International Rekruttering for at sikre, at vi har et overblik over, hvad der foregår, og selvfølgelig kan give det videre til de relevante myndigheder.
Men jeg mener, at alle politikere, både på kommunalt niveau og herinde, har et ansvar for at sige til dem, der står for et område, om det er en skoleleder, eller hvad det kan være, at man selvfølgelig som repræsentant for det danske samfund og som en autoritet i det danske samfund også står på mål for de værdier, som vores folkestyre hviler på.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-02-21:
Jamen det ønsker jeg for så vidt.
Som ordføreren også sagde, er der, uanset hvordan reglerne er indrettet, meget ofte en diskrepans, og det vil sige, at folk jo oplever at skulle revurderes i forhold til det, eller at der bliver sat spørgsmålstegn ved, om de ting, de indtil nu har haft behov for, også er noget, de nu engang stadig væk har behov for.
Det er selvfølgelig enormt problematisk, for det hjælpemiddel kan for en borger være det, der gør, at hverdagen kommer til at hænge sammen.
Det vil sige, at det skaber en enorm utryghed, og derfor er jeg meget optaget af det spørgsmål, og det er en af de ting, der bliver drøftet i Sammen om handicap.
Derfor vil jeg sige: Jeg er ikke klar til at konkludere på det endnu, men det er bare for at sige, at der håber jeg da, at vi kan finde fælles fodslag om at få noget forandring i de her ting.
Karina Adsbøl (DD), 2024-02-21:
Men det skal man sådan set heller ikke i forhold til hjælpemidler, for der skal man jo, når ens situation er uændret, sådan set bare have genbevilget det hjælpemiddel, og så skal der ikke indhentes nye akter, og det mindsker også bureaukratiet, og det er jo helt fantastisk.
Nu ved jeg godt, at det var uden for det her emne, men det var, fordi ministeren selv nævnte det med revurderinger i sin tale.
For jeg har jo personligt kæmpet for opsættende virkning, så man ikke fik frataget sin hjælp, og der er als-startpakker, som vi også har gennemført sammen, i fællesskab.
Så der er rigtig mange ting, vi kan lave i fællesskab, og derfor var jeg jo nysgerrig på, hvor vi så kan komme hen nu i forhold til de udfordringer, der fortsat er på socialområdet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-02-21:
Altså, det er jo komplet og hundrede procent væk fra overhovedet at handle om det, vi har på dagsordenen i dag, men ikke desto mindre er det et spørgsmål, jeg også går mægtig meget op i, så derfor vil jeg gerne svare på spørgsmålet.
Men det er bare for at sige, at det ikke er i nærheden af det dagsordenspunkt, vi er på.
Jeg mener jo, at vi skal gå ind at kigge på at skabe et mere tillidsbaseret system, og jeg er selvfølgelig også inspireret af det, der foregår på ældreområdet lige nu, hvor der bl.a. er taget initiativ til, at man skal udarbejde en positivliste, hvad angår hjælpemidler.
Det er bare for at sige, at jeg synes, det er dybt problematisk, særlig der, hvor vi har at gøre med tilstande, som ikke forandrer sig.
Jeg nævnte sklerosepatienterne tidligere i dag.
Det kan også være andre grupper, hvor man ved, at det jo aldrig kommer til at forandre sig.
Muskelsvind går ikke over, sklerose går ikke over, man begynder ikke lige pludselig at se, hvis man er blind, eller noget andet, og her virker det på mig fuldstændig tosset, at man skal ind at foretage de revurderinger.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-21:
Jeg tænker, at man måske godt kunne sige noget om – uden at det behøver at være referater af møder eller sådan noget, men mere sådan overordnet – hvad vi gør for at sikre, at det faktisk bliver en helhed, i stedet for at det, som det desværre ofte bliver fra Christiansborgs side, bliver sådan en silotænkning, som nogle gange bliver konfliktende.
Det kunne også være, at det var noget, vi skulle tage i udvalget.
Jeg synes, det kunne være rigtig spændende, hvis det var noget, som ministerierne kunne være med til, sådan at man eventuelt kunne supplere den arbejdsgruppe eller ekspertgruppe, der består af økonomer, med en høring på tværs af Socialministeriet, Beskæftigelsesministeriet og udvalgene eller noget andet.
Hvad tænker ministeren dér?
Karina Adsbøl (DD), 2024-02-21:
Tak for det.
Og så lige som et sidespring vil jeg sige, at jeg har sendt noget over til ministeren omkring BPA.
Men det er så lige et sidespring i forhold til et brev, som jeg har fået fra Ombudsmanden.
Og vil ministeren kigge på det?
Så det var i hvert fald et konkret eksempel, der er sendt over til ministeren
Nu blev jeg lidt nysgerrig på, at ministeren siger »revurderinger«.
For noget, jeg også har kæmpet med i mange år som socialordfører, er netop det, at vi skulle have gjort det nemmere, også i forhold til genbevilling af hjælpemidler, og vi fik jo kæmpet i forhold til at gøre det obligatorisk, så man, når man ikke havde ændringer i sin funktionsevne, skulle anvende obligatoriske tro- og loveerklæringer, så man hurtigt fik sit hjælpemiddel igen.
Men jeg oplever bare stadig væk, at der er udfordringer ved det, og derfor ville jeg bare lige nævne det her, når vi har den her debat, og når ministeren nu siger »revurderinger«.
Men hvad, når man ikke gør det?
Og så vil jeg lige høre, om ministeren vil sætte nogle flere ord på revurderinger: Hvad gør vi?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-02-21:
Den måde, ordføreren kommer videre med det på, er jo at sandsynliggøre, at der er et problem.
Det er ordføreren ikke lykkedes med endnu.
Jeg ved jo heller ikke, hvor mange af dem der har blå sokker på, og det er også komplet irrelevant.
Derfor bruger jeg ikke ministeriets ressourcer på at undersøge, hvor mange der har blå sokker på af dem, der er på socialt frikort, for det ville være et komplet spild af tid og penge.
Hvis jeg skulle gå dybere ind i at undersøge, om tingene bliver brugt på den måde, som ordføreren siger, er det jo en rigtig god idé, at det gøres relevant, dvs. at man finder nogle konkrete eksempler på, at det er blevet misbrugt, og gerne mere end et, for så er det, det begynder at være relevant, og så undersøger det.
Så jeg er helt åben over for ...
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-21:
Jeg synes ikke, det er fluffy, at vi bruger 40 mio. kr. og rigtig, rigtig meget tid på noget, som Beskæftigelsesministeriet ikke aner hvor udbredt er, altså om de gør brug af den her ordning, og hvad det går til.
Når nu ministeren har et så ufattelig godt samarbejde med beskæftigelsesministeren, kunne man så ikke prøve at hjælpe mig lidt.
Jeg er strandet her; jeg kan ikke rigtig komme videre med det.
Hvad gør man?
Hvordan kommer jeg videre med at finde ud af det?
Det kan sagtens være, at alt er fuldstændig okay, men jeg synes, vi har brugt så mange penge på det, at det kunne det være rart at vide, at det ikke bare bliver brugt til småjobs for sådan lidt mere almindelige ledige.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-02-21:
Jeg kender jo udmærket svaret, som har været sendt forbi mig, inden det blev sendt over til Folketinget.
Jeg vil sige det sådan, at hvis der er nogen, der gør noget, der ikke er lovmedholdeligt, dvs. visiterer folk, der ikke er i målgruppen, og der står jo i lovgivningen, hvad målgruppen er, og at hvis man oplever som organisation, at en kommune gør noget, der er ulovligt, er det en rigtig god idé, at man siger det højt.
Så skal man jo komme med det konkrete eksempel, hvor man siger, at her har kommunen truffet den her afgørelse, og at den mener man er ulovlig, fordi de her mennesker ikke er i målgruppen, eller fordi de bruger sanktioner på et område, hvor der ikke kan bruges sanktioner.
Det er jo enormt svært at forholde sig til, når nogle siger, at de gerne vil være anonyme, men kender til alle mulige eksempler, de i øvrigt ikke vil komme med konkret.
Jeg bliver nødt til at anmode om, at hvis jeg skal forholde mig til det som minister, kommer der nogle konkrete eksempler på, at det er sket, som vi så kan forholde os til, så man kan tage fat i den pågældende kommune og sige, at det har de vist tænkt lidt forkert.
Så så længe det bliver ved med at være så fluffy, som det har været i Folketingssalen i dag, er det svært at forholde sig til det.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-21:
Tak for talen.
Grunden til, at jeg blev opmærksom på det her med Beskæftigelsesministeriet, var, at jeg talte med en organisation i København, som arbejder med hjemløse og udsatte, men som ikke bryder sig om at få deres navn nævnt her.
Jeg forstod på dem, at der var gået lidt industri i det.
Så det er egentlig begge dele.
Det handler dels om, at man selvfølgelig ikke kan bruge det her, hvor du bliver sanktioneret, hvis du bliver væk, til noget, dels om, at det også skal være den rigtige målgruppe.
Det fik mig til at spørge beskæftigelsesministeren, i hvor høj grad det her faktisk var tilfældet, og hvis formanden tillader det, læser jeg lige kort op fra det svar, jeg fik.
Det lød: Ministeriet er bekendt med en håndfuld forskellige metoder, hvormed kommunerne bruger det sociale frikort i forbindelse med deres beskæftigelsesindsats.
Ministeriet er dog ikke bekendt med, hvor udbredt brugen er af det sociale frikort som en del af kommunens beskæftigelsesindsats.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-02-21:
Jeg vil heller ikke blande mig i, hvordan Folketinget tilrettelægger sit arbejde.
Så hvad man ønsker at holde af høringer her, skal jeg selvfølgelig overhovedet heller ikke blande mig i.
Hvis jeg bliver inviteret, vil jeg selvfølgelig gerne deltage, men høringer er et redskab, som Folketinget bruger.
Ellers giver det ikke nogen mening, netop fordi de her borgere har brug for lovgivning på alle de forskellige punkter på én gang.
Og det er regeringen selvfølgelig meget optaget af.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-02-21:
Det er faktisk ikke så længe siden, at jeg mødte nogle gode gamle gadevenner, som netop havde været til genvurdering.
Og det var helt fantastisk, for det, de sagde, var, at for første gang havde det faktisk været hyggeligt at komme op og tale om det, de selv opfatter som et arbejdsmarked, og selv sig på et arbejdsmarked, og de havde haft positive fortællinger at bidrage med.
Der er mange negative møder med systemet og genvurderinger og kontrol, og jeg ved ikke hvad, men det kan faktisk også bruges glædeligt og positivt, og der er jeg helt fyldt med historier om folk, der har gjort det lige her for nylig.
Katrine Daugaard (LA), 2024-02-21:
Men nu er det jo heller ikke alle dem, der flytter sig, som misbruger et socialt frikort, de så stadig har mulighed for at bruge, selv om de måske ikke er i målgruppen.
Så det er vel altid en balancering, i forhold til om man skal bruge penge på at kontrollere igen og igen.
Og vi siger jo alle sammen, at vi gerne vil have mindre bureaukrati og mindre kontrol.
Så mener ordføreren, at det, som det koster at kontrollere det her hvert år, er det værd, i forhold til hvad man kan risikere bliver misbrugt?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-02-21:
Jeg kan faktisk godt forstå behovet.
Det er systemets behov for at vurdere løbende, om folk stadig væk tilhører målgruppen.
Det er en meget afgrænset målgruppe.
Det kunne vi måske snakke om, altså om andre kunne have gavn af at lave lignende ordninger.
Men jeg kan godt forstå det, og jeg kan også forstå det på den baggrund, at det jo har vist sig i de evalueringer, der ligger, at der er sket det, jeg ikke havde forestillet mig kunne ske, nemlig at en ret stor andel faktisk flytter sig ud af den kreds, som det sociale frikort handler om.
Det skal jo heller ikke være en foranstaltning, der holder fast i folk; man skal kunne flytte sig, og de anledninger skal gribes.
Er det så den bedste måde at gøre det på?
Det kunne vi da godt diskutere.
Men jeg forstår godt behovet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-02-21:
Jeg vil gerne høre ordførerens holdning til alle de her høringssvar, der er kommet, i forhold til revurderinger og netop i forhold til måske at gøre det lidt billigere og mindske bureaukratiet ved kun at lave revurderinger hvert andet år i stedet for hvert år.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-21:
Og tak for alt det arbejde.
Uden ordføreren havde vi nok ikke stået med et socialt frikort.
Der er også nogle sjove ting i det.
Det har kostet 40 mio. kr., så vidt jeg kan se.
Er det ikke utroligt, at sådan en ordning, som betyder, at en hjemløs kan gå ind og tage et par flasker og hjælpe lidt til i flaskeafdelingen, skal koste 40 mio. kr.?
Det synes jeg er lidt spøjst.
Men noget, jeg lige vil spørge til, er: Hvad tænker ordføreren om, at det ser ud, som om det her også bliver brugt som beskæftigelsesforanstaltning – altså at nogle kommuner kan sende folk i småjobs på det sociale frikorts ordning?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-02-21:
Tak for ordet, formand.
Ja, så er vi her igen i anledning af det sociale frikort.
Jeg tror, det er tredje gang på det gode år, man har tilbragt herinde – og den her gang er det for endelig at få permanentgjort det sociale frikort.
Det er socialpolitik, når den er dejligst, fordi den virkelig kan noget for dem med de største og mest komplekse behov.
Hvor ville jeg dog bare ønske, at Krølle, som netop blev nævnt af ordføreren fra Liberal Alliance, min virkelig gode gadeven, stadig havde været her og kunne have været med i dag
For som I ved, var først og fremmest han ophavsmand til den her stjernegode idé.
Også Krølle ville nemlig ligesom så mange andre gadefolk afsindig gerne have sig en plads på arbejdsmarkedet, en plads, han kunne udfylde, og hvorfra han kunne bidrage med det, han nu kunne, og på den måde blive en del af fællesskabet – der var ikke meget fællesskabsfølelse i Krølles liv – og ja, så også tjene en ærlig skilling, som han ofte understregede.
Det havde også kæmpe værdi for ham.
Politiske løsninger kan netop blive særlig gode og virksomme, når dem, det handler om, sikres mulighed for at byde ind; når vi lytter, forstår at sætte os i den andens sted, formår at give os, forstår at designe løsningerne til succes og forstår og formår at give det, der skal til.
Lykkeligvis lyttede man altså til Krølle, mens han stadig havde en stemme.
Og ja, det var Liberal Alliance, der først lyttede der tilbage i den tid, det er over 10 år siden, og det er der al mulig grund til at huske at anerkende.
Tak for det.
Jeg var i øvrigt sammen med Krølle den sommerdag på Vesterbro for altså mere end 10 år siden, hvor Krølle af TV Avisen, tror jeg det var, blev bedt om at forholde sig til liberal socialpolitik, som man netop havde publiceret.
Han sagde – på i øvrigt syngende fynsk, for han var fynbo – at den var god.
Og så sagde han med et kæmpe smil: Med den politik kan jeg blive helt lovlig.
Han var så glad den dag.
Han følte sig i den grad lyttet til, set og synlig, og jeg tillader mig altså at glæde mig over, at resten af Folketinget efterhånden også lyttede.
Men lad mig benytte anledningen til også at sige: Lad os få mere af det her.
Vi må inddrage dem, det handler om.
Intet om dem uden dem.
Moderaterne støtter op om alle Krøllerne derude, ikke mindst om de allermest krøllede af dem.
Vi skal kunne være bekendt at være kendt for, hvordan vi behandler de allermest udsatte i det her land.
Vi bakker op om lovforslaget.
Katrine Daugaard (LA), 2024-02-21:
Tak for det, og undskyld forsinkelsen.
Den 15. april 2015 fremsatte Joachim B. Olsen, Laura Lindahl og Marianne Jelved et beslutningsforslag om et socialt frikort.
Det gjorde de, på baggrund af at Joachim B. Olsen ved et besøg hos Gadejuristen havde mødt en hjemløs ved navn Krølle.
Krølle berettede om sin idé om et socialt frikort.
Det skulle gøre det muligt for socialt udsatte at tage forskellige småjobs uden at betale skat eller blive modregnet i kontanthjælp eller boligstøtte.
Jeg ved, at Krølle var meget stolt over, at hans forslag til et mere værdigt liv som udsat blev virkeligt, takket være at Joachim B. Olsen ikke blot lyttede, men konkretiserede idéen, som blev til en forsøgsordning.
Siden har en lang række udsatte brugt det sociale frikort.
Jeg har bemærket, at der er høringssvarene tales for at mindske bureaukratiet og kun kontrollere, om borgerne lever op til betingelserne for at have et socialt frikort, hvert andet år i stedet for en gang om året, og det kunne jeg rigtig godt tænke mig at vi kigger nærmere ind i i udvalgsarbejdet.
Så et stort tak til ministeren for, at dette nu bliver virkelighed.
Liberal Alliance stemmer naturligvis for, og jeg skulle hilse fra DF og sige, at det gør de også.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2024-02-21:
Det sociale frikort er socialpolitik.
Det er også social- og boligministeren, der er her i dag.
Jeg håber sandelig ikke, at det foregår, uden at man får en ærlig skilling i lommen, når man går derfra.
Det har aldrig været min drøm, at det skulle koste den slags beløb.
Det tror jeg også at ordføreren er vældig meget klar over.
Ordføreren skulle have siddet med, dengang jeg primært var eller faktisk kun var gadejurist, i lokalerne i Socialministeriet og vidst, hvad vi har ryddet ud i af alt muligt andet vanvittig.
Vi opgav at få mere ud, for nu skulle vi bare have det igennem.
Det var også en særlig ordning, og den var svær at få igennem, men det lykkedes jo.
Lotte Rod (RV), 2024-02-21:
Jeg er enig.
Det har en værdi i sig selv.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-21:
Tak for talen.
Jeg synes, jeg kan huske, at vi var sammen om at forhandle det her i Socialministeriet i sin tid, og der var meget velvilje.
Det skal der være, når man sætter noget i søen til 40 mio. kr.
Der står i hvert fald noget om en håndfuld forskellige metoder, hvormed kommunerne bruger det sociale frikort i forbindelse med deres beskæftigelsesindsats.
Man aner dog ikke hvor meget, og det vil sige, at vi ikke aner, hvor meget det her bliver brugt som beskæftigelsesindsats i forhold til småjobs, eller hvor meget det i virkeligheden bliver brugt på den måde, som det i sin tid blev tænkt.
Hvad tænker ordføreren om det?
Hvordan får vi styr på det?
Karina Adsbøl (DD), 2024-02-21:
Jeg tænker først og fremmest på Krølle og de intentioner, der var omkring det sociale frikort, og så synes jeg da også, at det er noget, vi bliver nødt til at følge op på i aftalekredsen.
nu er ministeren også til stede i dag, og det er jo, som det blev sagt tidligere, netop også social- og boligministeren og ikke beskæftigelsesministeren, der er her i dag, og det er også der, hvor lovgivningen ligger.
Det, der jo netop er vigtigt, når vi laver noget lovgivning – og det er jeg helt enig med hr. Torsten Gejl i – er, hvordan det så bliver modtaget derude.
Der er det faktisk vores vigtigste og fornemste opgave netop at følge op på, om den bliver implementeret efter de intentioner, vi havde, da vi lavede den aftale.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-21:
Nå, jeg nåede at få trykket mig ind.
Jeg er enig – vi skal passe på, at vi ikke begynder at forvente, at bare fordi der er tale om beskæftigelsespolitik, så er det forfærdeligt.
Det, som jeg godt kan lide ved, at det her kommer fra Socialministeriet, er, at man her kan man hjælpe mennesker for deres egen skyld.
Altså, et liv er suverænt.
Man gør det ikke, fordi de skal i arbejde; man gør det, fordi vi har ret til at få det bedre, og den ret skal også være tydelig i det her forslag, så det ikke bliver en eller anden måde, hvorpå man kan sætte nogle flueben i beskæftigelsesforvaltningen ved at få nogle folk hurtigt ud ad døren.
Lotte Rod (RV), 2024-02-21:
For en socialliberal er velfærd ikke en ydelse, og det er heller ikke en ret, men velfærd er at være noget for nogen.
Derfor har vi i Radikale Venstre arbejdet for det her forslag i lang tid.
Marianne Jelved var med til at fremsætte det første forslag, og jeg er derfor også ligesom en række andre ordførere i dag så glad for, at vi nu gennem årene har arbejdet så tæt sammen om at nå hertil, hvor vi gør det permanent, og jeg vil derfor gerne bruge min taletid på at sige tak til ministeren og til alle jer ordførere, som har stået sammen om, at vi nu tager det her skridt.
Det synes jeg er rigtig godt, og så vil vi i Radikale Venstre gerne vil være med til at kigge på, om vi kan gøre det endnu mere fleksibelt.
For at tage Alternativets hr. Torsten Gejls spørgsmål her på forhånd tænker jeg jo, at det på nogle måder godt kan give mening, at det er tænkt ind i forhold til beskæftigelsen, men at den rigtige vej ind i det her må være, at ministeren ligesom giver en vurdering af, om der er et problem eller der ikke er et problem, inden vi sætter alt muligt i værk.
Det ville jeg synes var den rigtige vej at gå.
Så med de ord kan Radikale Venstre varmt støtte det her forslag.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-21:
For måske er det sådan – det er det, vi ikke ved – men til gengæld kender vi konsekvenserne af, at socialpolitikken er blevet skubbet ud af vejbanen, og at det i stedet for er en kæmpe lastbil, der kommer med en beskæftigelsespolitik, som ikke altid har for øje, hvad det er, den konkrete borger, du står over for, har brug for.
Vi har brug for, at det, der sker, er, at man ser på det hele menneske, og at det ikke bliver en eller anden tjekliste, hvor man så sætter et flueben her og et flueben der, men at man faktisk ser på, hvad det er, du har brug for, for at lykkes, og hvor vi faktisk hjælper folk, i stedet for at folk bliver trampet ned under gulvbrædderne.
Vi skal have socialpolitikken tilbage.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-21:
Den kommer sikkert ikke som nogen overraskelse.
Jeg skulle bare høre ordføreren, om ordføreren også vil være med til at prøve at afdække, om det her rammer rigtigt, i forhold til i hvor høj grad det bliver brugt som en beskæftigelsesforanstaltning.
Jeg har jo stillet et spørgsmål til beskæftigelsesministeren, som faktisk siger, at det bliver brugt til en håndfuld beskæftigelsesforanstaltninger, og det kan jo godt give mening, hvis det er sådan, at det er den type borger, som det egentlig var tiltænkt.
Men skal vi ikke prøve at finde ud af det og se på, om vi, hvis det bare er sådan en beskæftigelsesforanstaltning for såkaldt mere almindelige mennesker, så skal have det rettet ind, så det bliver brugt til dem, det er tænkt til?
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-21:
At Krølle blev hørt, og at Christiansborg handlede, er nogle ting, vi bør gøre meget mere.
Vi bør have mange flere gode idéer og tiltag uden for Christiansborg, som faktisk bliver til virkelighed, og som opnår politisk opbakning herfra.
Helt konkret synes jeg, vi skal lytte til den kritik, der bl.a. kommer i høringssvarene, i forhold til at det bliver for bureaukratisk, og hvad vi kan gøre, for at det bliver lettere at gøre brug af det.
Flere beretter også om, at netop det her med at kunne komme ind og samle nogle flasker og have oplevelsen af at levere noget, som faktisk har en værdi, ikke er så ligetil, som det egentlig kunne være.
Så er der noget, vi kan gøre for at gøre ordningen endnu bedre, så synes jeg, vi skal gøre det, og det er noget, vi bakker op om i Enhedslisten.
Men vi skal gøre endnu mere end det sociale frikort.
For os i Enhedslisten er det det, frihed handler om.
Det er faktisk en frihedskamp fra neden.
Det handler om at have et fundament at stå på, hvor man bliver stærkere, hvor man ser muligheder i fremtiden, og hvor det at tænke på fremtiden ikke er noget, man får ondt i maven over, men faktisk er noget, hvor man tør at have drømme.
Det er det, frihed handler om, altså om muligheder.
Så jeg glæder mig til, at vi forhåbentlig kommer til at se endnu flere tiltag som disse.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-21:
Som ordføreren sikkert allerede har hørt, er jeg sådan lidt på jagt efter at finde ud af, om det her bliver brugt lige lovlig meget som en beskæftigelsesindsats.
Det var jo tænkt som en ren indsats, hvor en hjemløs kunne gå ind og gøre en lille dagsdont i en butik og så få lidt penge med ud, og hvis det i nogen særlig grad bliver brugt som en beskæftigelsesforanstaltning, hører det til i et andet ministerium.
Vil ordføreren også sammen med aftalekredsen være med til at finde ud af, i hvor høj grad det er, det sker, og om det muligvis skal stoppes?