runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-03:
Hatten i hånden går jeg sjældent med – det kan blive for ydmygende, ikke sandt?
Men jeg vil sige, at Enhedslistens position, da man lavede folkeskolereformen, jo var den, som jeg hører mange har i dag, nemlig at vi syntes, det var helt hul i hovedet, at man lavede den i skarp konflikt med lærerne.
Altså, hvordan kunne man dog tro, at man kunne lave en reform, som gik på tværs af dem, der drev skolens hverdag?
Og vi synes også i forhold til undervisningen, til det at tilrettelægge undervisningen, til det at skabe en god hverdag for eleverne, at så var det uklogt at lave en lang skoledag.
Og hele den konflikt var jo meget afgørende.
Jeg sad heller ikke selv i Folketinget, men fulgte det ret tæt – jeg sad i Enhedslistens ledelse, også da man drøftede folkeskolereformen.
Men ja, Enhedslisten deltager gerne i et bredt politisk samarbejde om folkeskolen.
Det er indholdet, der er afgørende for os.
Og det, jeg prøver at signalere, er blot, at det er ærgerligt, hvis forligskredsen lukker sig om sig selv og lader det blive, som det altid har været, sådan at dem, der altid har diskuteret folkeskole sammen, siger, at det nok er bedst, at man holder det i den kreds.
Der synes jeg, at den samarbejdskonstruktion, man har lavet med skolens parter, kunne være en klædelig samarbejdskonstruktion, man også lavede i Folketinget.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Men jeg tror faktisk, at folkeskoleforligskredsen har eksisteret siden 1970'erne som et af de største forlig.
Og tidligere, før reformen, var det jo ikke – men der kan andre måske rette mig – et stort problem, men faktisk en sikkerhed for, at der ikke gik alt for meget ideologi i skolen, og at der ikke kom alt for store udskiftninger.
Og nu siger ordføreren jo, at ordføreren gerne vil indgå i et samarbejde om folkeskolen, og det tror jeg alle vil, men er ordføreren indstillet på, hvis der kun kommer forbedringer, som Enhedslisten jo plejer at stemme for, simpelt hen at sige, at så er Enhedslisten indstillet på at gå ind og være en del af folkeskoleforligskredsen, hvis der er opbakning til det bredt fra partierne?
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-03:
Vi indgår jo i alle mulige forligskredse.
Jeg vil sige, at jeg har noteret mig mange ting, som fru Marianne Jelved har sagt omkring skolen, og de er ofte kloge.
Jeg husker, at fru Marianne Jelved ved en enkelt lejlighed ude, hvor Danmarks Lærerforening har sin ejendom, sagde: Det dummeste, Radikale Venstre nogen sinde har gjort, var nok at holde sig uden for folkeskoleforligskredsen i 2010.
Så tænker man jo lige: Jeg synes ikke, det dummeste, Enhedslisten har gjort, var at holde sig uden for den i 2013 – det tror jeg var klogt.
Til gengæld deltager vi gerne, også i forlig omkring folkeskolen, hvis det kan bringe folkeskolen fremad.
Mai Mercado (KF), 2021-06-03:
Det er ikke så meget et spørgsmål, som det er en kommentar.
Så det er egentlig bare for at kvittere for den linje, som Enhedslisten lægger, og jeg kan forsikre om, at det også er noget, som man hører rundtomkring ude i landet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-03:
Tak for det.
Marianne Jelved (RV), 2021-06-03:
Jeg sluttede faktisk mit indlæg med at tale om friheden til den enkelte skole, og jeg sagde endda – for at gardere mig mod ikke at skulle have tænkt mig grundigt nok om – at vi sammen skulle definere, hvad friheden var.
For det er jo nødvendigt, at man i en forligskreds omkring så vigtig en institution som folkeskolen er enige om den type grundlæggende begreber.
Vi har haft en tendens til at styre meget mere, end godt er, og det er jo det, vi gør op med, også i den her debat i dag.
Jeg er fuldstændig enig i, at der er rigtig mange gode skoler rundtomkring.
Fru Lotte Rod og jeg har besøgt nogle skoler, bl.a. en inde på Frederiksberg.
Jeg ved ikke helt, om jeg må nævne den, men der er tale om en almindelig folkeskole, og lærerne har disponeret deres undervisning 8 uger ad gangen på tværs af klasser, sådan at der både er små og store elever sammen, indtil de når 6. klasse, hvor de er på deres eget klassetrin – 8 ugers undervisning, som er tilrettelagt som projektundervisning.
Og børnene vil ikke hjem fra skole.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Jeg og SF er ikke tilhængere af de nationale test, og det værste ved dem er sådan set, at man bygger de nationale test op på de her bindende læringsmål, altså hele den her ideologi omkring markedsliggørelse, og så retter man undervisningen efter de nationale test, fordi alt begynder at handle om, om skolerne leverer på de nationale test.
Så laver man også frivillige test, og dem er der lavet 350.000 af det sidste skoleår.
Jeg vil meget gerne af med hele den kultur, der er omkring de nationale test, men vi er jo en forligskreds med mange forskellige partier, og jeg tror, at man skal sigte mod et kompromis, som lærerne faktisk bakker op om.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-03:
Der er en lærer, som Danmarks Lærerforening har døbt den rigtige Mette Frederiksen.
Det er en lærer ude i Værløse, som har beskrevet på glimrende vis, hvordan man arbejder med nationale test på en måde, så der er en forpligtelse på skolen til, at man arbejder med det, men til gengæld overlader man det i meget høj grad til den enkelte lærer at vurdere, hvordan det skal håndteres.
Det er klart, at de er bundet af de obligatoriske test, men det, der ligger derudover, har man overladt til lærernes faglige vurdering, altså samtidig med at man faktisk har skabt en forpligtelse som skole til at anvende test.
Var det ikke en model, vi, måske også Enhedslisten og SF i fællesskab, kunne arbejde for blev en ny model for test i skolen?
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Jamen det arbejder vi gerne videre med.
Altså, det afgørende for os er, at man ikke bruger alt for mange unødige ressourcer på det her testregime, som lærerne ikke synes fungerer, men at man får lavet noget, som lærerne faktisk kan bruge, og som ikke er styrende for hele måden, man underviser på, sådan som det er i dag.
Og der synes jeg i hvert fald bare, at det er et spændende input, som Danmarks Lærerforening og KL er kommet med, altså at man ændrer det adaptive system til et lineært system, sådan at det minder om klassiske evalueringsformer, at man lægger det i starten af skoleåret, og at man skaber gennemsigtighed, så lærerne selv kan være med til at udvikle det materiale, der ligger i testene.
Jens Rohde (KD), 2021-06-03:
En af de store fornøjelser ved at være i Radikale Venstre var, når fru Marianne Jelved på gruppemøderne lige gav det et historisk perspektiv.
Jeg havde faktisk håbet, at vi her ville få et historisk perspektiv, for vi har verdens bedste folkeskole.
Det havde vi også for 10 år siden, og det havde vi også for 15 år siden.
Den danske folkeskole må jo kunne et eller andet, siden vi har et så fantastisk samfund, som vi reelt har.
Det kan i hvert fald ikke være lige dårligt
alt sammen
Der kunne jeg godt tænke mig at høre fru Marianne Jelveds vurdering af, hvad det er, der gør, at vi hele tiden skal italesætte vores folkeskole som noget, der ikke fungerer og ikke leverer.
Hver gang der kommer en ny regering, skal vi skabe verdens bedste folkeskole med det resultat, at vi kommer til at lave mere og mere regelstyring.
Nu har fru Marianne Jelved jo ikke så lang tid til at svare på det, men jeg synes bare, at det, hvis vi sætter os sammen, kunne være lidt interessant at få et mere historisk perspektiv på det.
Marianne Jelved (RV), 2021-06-03:
Jamen hvis vi betragter folkeskolen som de 1.200 skoler eller noget i den retning, der nu er, har de jo hvert deres særkende, og det er ikke alle skoler, der er i stand til at lære alle børn at læse, skrive og regne i den tid, de går i folkeskolen.
Det er faktisk ikke en god skole, der ikke kan lære dem det.
Så der er altså nogle handicaps i den måde, vi indtil nu har drevet skole på, eller i den måde, vi har uddannet lærerne på.
Lad os undersøge, hvad der skal til, for at alle børn i Danmark lærer at læse, skrive og regne – bare igennem de næste 10 år.
Det kan de ikke i dag.
Det er jo ikke en god skole set med mine øjne.
Vi skal give dem nogle værktøjer, så de kan komme videre med det.
Jens Rohde (KD), 2021-06-03:
Jo, men det er der jo ikke nogen der er uenig i.
Problemet er jo, at vi har diskuteret det i mange år, og så laver man folkeskolereform på folkeskolereform, vel vidende at vi ikke kan måle virkningen af en folkeskolereform, før den i hvert fald har varet 10 år.
Giver det ræsonnement ikke mening, at vi måske har lidt for travlt med at pålægge skolerne en masse politisk styrede instrumenter?
Marianne Jelved (RV), 2021-06-03:
Nej, for med den måde, vi har stillet målene op på, skulle vi jo bl.a. gennem de nationale test kunne se, at det går fremad.
Det er jo sådan set nogle målbare mål, vi har sat op, sådan som jeg nævnte tidligere, men de er bare ikke blevet opfyldt.
Så kan vi jo spørge: Er det, fordi 20 pct. af lærerne ikke er uddannede lærere?
Men så må vi jo sætte ind og sørge for, at der bliver uddannet lærere nok.
Jeg tror selv, det er vigtigt, at man har en særlig faglig kompetence, når man er folkeskolelærer.
Man kan ikke undervise i alle fag lige godt.
Man kan undervise i de fag, som man er hjemme i.
Der kan man åbenbare en verden for børnene.
Det er jo den faglighed, jeg taler om, som børnene skal have med, og dermed den dannelse, som de får med igennem folkeskolen.
Men det kræver en uddannet lærer.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Altså, det, jeg vil spørge om, er sådan set lidt i tråd med det, hr. Jens Rohde spurgte om, for der er jo ingen tvivl om, at der er en tendens til, at hver gang der er et problem, så forsøger man at løse det med flere regler.
Jeg tror jo, at det, vi skal i de forhandlinger, vi kommer ind i nu, er i folkeskoleforligskredsen reelt at give hinanden håndslag på, at det ikke er regler herindefra, der skal løse de udfordringer, der er.
Så følte jeg mig også bare kaldet til at sige – og det oplever jeg egentlig også at fru Marianne Jelved både ved og ser ligesådan på – at der jo heldigvis er rigtig, rigtig mange velfungerende folkeskoler landet over.
Blandt vores lidt over 1.100 folkeskoler, eller hvor mange vi nu efterhånden har, er der rigtig mange velfungerende folkeskoler.
Der er også mindre velfungerende folkeskoler, men hvor der er nogle knaldhamrende dygtige lærere, som knokler hver dag for at løfte vores elever fagligt.
Derfor tror jeg også bare, at det, vi i forligskredsen, virkelig kan gøre af forskel, er at anerkende, at nogle af de problemer, der er, løses bedst lokalt, ved at vi giver dem rammerne til det.
Og jeg vil egentlig høre, om fru Marianne Jelved vil være med til, at vi på sin vis giver hinanden håndslag på, at det er friheden mere end nye regler, der skal til.
Den bemærkning bed jeg også mærke i, ligesom fru Mai Mercado gjorde.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge Enhedslistens ordfører, hvordan det så kan være, at man, dengang de røde partier løftede folkeskolen – en bevilling, vi andre også stemte for – valgte at køre den uden om koblingsprocenten, sådan at det netop ikke også gav et løft til de frie grundskoler og man dermed indirekte udhulede koblingsprocenten.
Det er en sag, som jeg i hvert fald både har rejst i samråd og stillet rigtig mange spørgsmål om, og hvor det jo desværre ikke var sådan, at jeg oplevede hjælp.
Så kunne vi ikke bare blive enige om, at i stedet for at gøre grundskolen til en ideologisk kampplads, altså friskoler mod folkeskoler, handler det grundlæggende om at skabe både gode folkeskoler og gode friskoler, så eleverne og deres forældre egentlig kan vælge det tilbud, der passer bedst til dem.
Det kan være forskelligt, for børn er forskellige, heldigvis, kunne man sige.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-03:
Altså, den økonomiske konstruktion, vi lavede ved finansloven i 2020, var jo, at vi afsatte en pulje, som blev givet som særpulje og ikke på bloktilskuddet, og der lå det Enhedslisten meget stærkt på sinde, at der kom så mange penge til folkeskolen som muligt, bl.a. på grund af den diskussion, vi har i dag.
Til gengæld lå det jo helt klart i kortene, at der ville komme penge ud til de frie skoler, så snart man overgik til en bloktilskudsfordeling af pengene, og havde det stået til Enhedslisten, måtte det gerne have slået hurtigere igennem.
Vi er godt tilfreds med, at det slår igennem, når det nu overgår til en bloktilskudsfordeling og ikke længere fordeles via særtilskud.
Mai Mercado (KF), 2021-06-03:
Ja, det er korrekt, og der har Nye Borgerlige jo i så fald materiale til deres næste kampagnevideo.
For med konservatismen anerkender man jo statens rolle, og man anerkender, at vi har nogle store institutioner, herunder også folkeskolen som institution.
Så jeg vil bare sige helt ærligt: Det system, man har i dag, hvor man kommer i folkeskole og går i børnehaveklasse, bakker vi sådan set op om, men vi anerkender også, at der er udfordringer ude i kommunerne, og at det ikke er alle børn, som kommer i folkeskolen, som skulle have været der, men som skulle have været skoleudsat.
Mette Thiesen (NB), 2021-06-03:
Folkeskolereformen skal skrottes; så enkelt kan det siges.
Da den socialdemokratiske folkeskolereform trådte i kraft i 2014, var det jo formålet, at elevernes faglighed skulle højnes, samt at trivslen blandt eleverne skulle være bedre.
Man ville med reformen udrydde den betydning, som den sociale baggrund har for elevers faglighed.
Nu er der jo så kommet en redegørelse til Folketinget om, hvorvidt målene er indfriet, og konklusionen er, at intet er indfriet: Der har ikke været nogen udvikling i elevernes faglighed inden for dansk og matematik.
Til gengæld er de blevet dårligere i naturfag.
Det samme gør sig lidt gældende med trivslen: Den er præcis, som den var før folkeskolereformen.
Til gengæld har eleverne fået længere skoledage uden nogen effekt.
Hvad angår at mindske betydningen af den sociale baggrund for elevernes faglighed, har folkeskolereformen ligeledes spillet fallit, for det har ikke rykket sig overhovedet.
Folkeskolereformen bød på længere skoledage og mere detailregulering af lærernes tid og faglige prioriteringer.
Politikerne begrundede de lange skoledage med, at der kunne være en positiv effekt ved at have flere fagtimer, kvantitet over kvalitet.
Men resultatet er udeblevet.
Tro mig, det ved jeg.
Jeg har som skolelærer fra begyndelsen været kritisk over for folkeskolereformen.
En skoles opgave skal ikke være at tilfredsstille politikernes tilfældige målsætninger og testresultater.
En skoles opgave skal være at give børn og unge et fundament af viden og erfaring, der sætter dem i stand til at blive selvstændige mennesker med forståelse for den verden, de er en del af, og den tradition og erfaring, der går forud for dem; det ved jeg om nogen.
Helt ærligt gjorde det, at man som lærer meget hurtigt kunne miste gejsten.
Det gav meget lange skoledage, selv for de mindste, og elevplaner i dårligt konstruerede digitale platforme, og jeg skal være helt ærlig og sige, at jeg altså ikke blev skolelærer for at sidde og udfylde excelark.
For det tager altså tid at undervise 28 børn, samtidig med at man skal give et kram, fordi en har haft en dårlig morgen, hjælpe barnet, der har skiftedag mellem mor og far, ind i klasselokalet på en god måde, forebygge – helst forebygge, men også nogle gange udrede – konflikter i forbindelse med frikvarteret og generelt være nærværende og omsorgsfuld, samtidig med at man underviser og holder fast i tøjlerne for hele klassen, for det kræves altså også, og man skal føle, at man kan bruge den faglighed, som man har brugt tid på at opbygge under sin uddannelse.
Den del blev desværre markant mindre med endnu en reform.
Man kan kun blive et frit og dannet menneske gennem faglig indsigt og udvikling, ikke gennem politisk målstyring.
Så lad os sætte skolerne fri.
Lad os vise tillid til, at opgaven vil blive løftet bedre, hvis politikerne holder fingrene væk.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Tak for det.
Jeg er temmelig stor tilhænger af fru Mette Thiesens ideologiske skolepolitik.
Det tror jeg ikke kommer bag på nogen, men som jeg sagde i min ordførertale, opdeler jeg ligesom skolepolitikken i Danmark i to søjler: Der er ideologi, og så er der økonomi.
Men lige så meget som jeg er enig i ideologien om mere frihed, kan jeg være bekymret for de økonomiske tanker, der ligger bag Nye Borgerliges skolepolitik.
Nu hørte jeg f.eks. i åbningsdebatten i går, at Nye Borgerliges økonomiske politik vil føre til, at der skal være 65.000 færre i den offentlige sektor.
Der vil jeg egentlig bare høre, uden det sådan skal blive en debat om samfundet generelt: Lægger Nye Borgerlige op til, at der skal være færre ansatte i skolen?
Mette Thiesen (NB), 2021-06-03:
Nej, det tænker jeg ikke nødvendigvis.
Altså, vi vil gerne have, at pengene følger det enkelte barn, og så kan man jo selv vælge, hvilken skole man ønsker.
Vi vil have, at alle skoler skal være frie skoler.
Det synes vi sådan set er ret grundlæggende.
I dag er der ret stor forskel på kommunerne, i forhold til hvor meget man bruger på skoleelever, altså på at drive skole osv., og det skal selvfølgelig være mere ensartet.
Vi har jo også en klar holdning til, at vi vil sætte koblingsprocenten op, sådan at man netop ligestiller frie skoler med folkeskoler.
Det er jo sådan grundlæggende kernevelfærd.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Men det synes jeg er interessant, og der tror jeg bare, jeg vil sige, at jeg vil holde ordføreren op på det.
For for mig bliver det mere og mere svært at se, hvordan det regnestykke, Nye Borgerlige har stykket sammen, hænger sammen, hvis man både skal have en skat på 40 pct. og man skal fjerne selskabsskatten osv., og hvis man skal have 65.000 færre ansatte i den offentlige sektor – eller i den selvejende sektor, som jeg mere hører ordføreren var tilhænger af – eller hvis man ikke skal skære i f.eks. skolevæsenet, som er en af de største udgiftsposter i Danmark.
Der er jeg rigtig glad for, at ordføreren siger, at det ikke er udgangspunktet.
Men jeg kommer nok til fortsat at udforske, hvor det så er, de 65.000 fra den offentlige sektor skal findes henne.
Mette Thiesen (NB), 2021-06-03:
Jeg synes altid, det er et godt spørgsmål at få, for der er jo klart og tydeligt forskel på en socialistisk økonomisk politik og en borgerlig økonomisk politik.
Vi har fra start været meget åbne og ærlige om, at vi ønsker en mindre offentlig sektor og en større privat sektor, og det var faktisk også fra start af – jeg tror, det var i 2017 – at vi fik skrevet skolepolitikken om, at pengene skal følge det enkelte barn, fordi det netop ikke skal være ude i kommunerne, man sidder og fordeler det.
Men det skal være barnet, der har pengene med i rygsækken, og forældrene, der i samarbejde med barnet – selvfølgelig afhængigt af hvilken alder det har – vælger den skole, som passer bedst.
Og det kan være ekstremt forskelligt, hvad der passer bedst, i forhold til om det er den lille landsbyskole, eller om det er den helt klassiske numse til bænk-undervisning på en mere klassisk skole.
Det er meget forskelligt.
Jacob Mark (SF), 2021-06-03:
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at få en refleksion over noget, som jeg selv har udviklet mig lidt på baggrund af igennem årene, bl.a. på grund af hr. Henrik Dahl.
Jeg er begyndt at være enig i, at man har proppet det, ordføreren kalder social ingeniørkunst, ned over vores skole- og uddannelsessystem, og det, jeg selv sagde, var, at vi har lavet så mange fejl på trods af gode intentioner.
Og når de så bruger så mange timer i institutionen, folkeskolen, kan man jo ikke vende det blinde øje til.
Så hvad er den rigtige balance her?
Altså, det er ikke nok bare at sige, at det slet ikke er skolens opgave, tror jeg, for det er det jo i praksis alligevel, når de står derude.
Henrik Dahl (LA), 2021-06-03:
Det, jeg har fået at vide af dygtige lærere, er, at hvis man skal have alle med uanset forældrenes baggrund, skal man på en eller anden måde have en skole, der ikke er alt for akademisk og ikke er alt for fluffy, og hvor de krav, der blev stillet, er transparente og til at forstå.
For hvis man ikke har nogle forældre derhjemme, der kan oversætte nogle meget abstrakte krav til noget mere konkret, så bliver det svært at finde ud af, hvad der foregår i skolen.
Så det er rigtig vigtigt med en skole, der er mere transparent med hensyn til at sige: I dag skal vi det, og vi skal herfra og hertil.
Så vil jeg også lige sige: Snævert set har det ikke noget med skolen at gøre, men jeg synes, at vores gamle kollega fru Merete Riisager har en pointe i »Selvbyggerbørn« – den bog, hun udkom med sidste år – hvor hun siger: Der bliver stillet alt for mange enormt abstrakte krav til børn.
Det er ikke nødvendigvis godt, at de skal tænke over klima eller tænke over sådan meget abstrakte ting.
Det er bedre for børn at tænke over, hvordan de lærer at stave, læse H.C. Andersen eller sådan et eller andet, for det kan de komme til at mestre, og noget, der er godt for børn, er at have succes og få løst en opgave.
Mette Thiesen (NB), 2021-06-03:
Hold da op.
Jeg synes sådan set, det er meget god borgerlig politik, at det selvfølgelig er forældrene, der har den kompetence.
Så jeg skal være ærlig og sige, at det undrer mig.
Det handler ikke om at være liberal.
Jeg kan i øvrigt oplyse ordføreren om, at hvad angår det der med, at kommunerne vurderer, så er det meget billigere at sende de her børn i skole, så hvis de har den rette alder, vil du altså se kommuner, som ikke bevilger skoleudsættelse.
Der har vi det bare sådan i Nye Borgerlige, at vi mener, at forældrene kender deres barn bedst, og der kan jeg så forstå at Det Konservative Folkeparti og Nye Borgerlige står to forskellige steder.
Mai Mercado (KF), 2021-06-03:
Så kunne man jo spørge den anden vej: Hvis de forældre, Nye Borgerlige taler om, har lyst til at holde deres børn hjemme og ikke sende dem i skole og ikke hjemmeundervise dem, kan de så bare få lov til det?
Selvfølgelig kan de ikke det.
Jeg synes jo, det er fair nok, at man sikrer, at man har en folkeskole, som de elever, som skal gå der, kommer i, og jeg synes, det er rigtig fint, at det bliver fra børnehaveklassen.
Men selvfølgelig skal de børn, som kommer i børnehaveklassen, være parate til det, og der må vi jo bare erkende, at der ikke i kommunerne nødvendigvis er det blik for, at der er nogle børn, som har behov for en skoleudsættelse.
Det behov skal de være opmærksomme på.
Men det er jo ikke nogen hemmelighed, at Nye Borgerlige går meget langt i forhold til det liberale, hvor Det Konservative Folkeparti jo ikke er liberalt funderet, men konservativt funderet, og det betyder også, at man har en bestemt indstilling til offentlige institutioner og til, at det i øvrigt er noget, man deltager i.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-03:
Jamen jeg er glad for, at der nu er fundet en løsning.
Den kunne jo så bare have været fundet langt tidligere.
Da vi stemte om finansloven sidste år, havde vi jo også et ændringsforslag fra Venstres side, hvor man så gik ind og kompenserede der på tredjeåret, når koblingen slog igennem.
Det oplevede vi ikke rigtig vi fik rød støtte til.
Men jeg vil tage det positivt ned i dag.
Jeg kan forstå, at hr. Jakob Sølvhøj sammen med Venstre, Konservative og andre gode kræfter i blå blok fremadrettet vil være opmærksom på, at man ikke snyder den frie skolesektor, når man løfter rammen for folkeskolen, men at de ting følges ad som aftalt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-03:
Det, jeg prøver at signalere alt, hvad jeg kan, i dag, er, at Enhedslisten rigtig gerne vil være med til at skabe en bedre folkeskole, men at det ikke er i modsætning til, at vi sørger for, at der er ordentlige vilkår for at drive de frie skoler.