runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-20:
Vi står i en grøn omstilling, hvor en af de ting, som et flertal i Folketinget har lovet hinanden, er, at vi skal udbygge den vedvarende energi på land.
Vi er også selv med i en aftale om at firedoble den vedvarende energi på land, og det er en kæmpe opgave, og solcellerne er et af elementerne.
Jeg har selv talt med folk i landsbyer, der er tossede over, at de bliver omkranset af solceller.
Så jeg forstår godt, at der er flere, der siger fra.
For det er ikke hensigtsmæssigt, og vi har heller ikke hos os noget ønske om at plastre hele naturen til, men et unuanceret totalforbud er heller ikke vejen frem.
Så den del af forslaget kan vi simpelt hen ikke støtte.
Til gengæld er vi helt enige i, at vi slet ikke får udnyttet tagfladerne godt nok, også selv om forslagets påstand om, at det er nemmere at opsætte og billigere i drift nok i virkeligheden er en sandhed med modifikationer, og heller ikke alle tage er klar til at kunne klare solceller, men det er ærgerligt, at så mange egnede tage ligger ubrugte hen, mens solceller primært bliver sat op på marker.
Vi vil meget gerne, at regeringen bliver pålagt at komme med initiativer, der kan sætte endnu mere turbo på solceller på tage.
Solceller på tage giver mindre energitab, og elnettet bliver heller ikke belastet, når man kan producere strømmen direkte der, hvor vi har forbruget.
Vi mener også, at undtagelsen for kommunale solceller, der i dag kan gives på nybyggeri, burde udvides til at gælde solceller til eget forbrug i almindelighed.
Vi er enige i, at kommunerne ikke skal være energiproducenter, men de er også forbrugere på samme måde, som private virksomheder og en borger er det, og det må vi kunne balancere bedre, end vi gør i dag.
Vi har også et problem med, at folk, der investerer i en elbil og solceller samtidig, ender med at blive straffet økonomisk, og det er uendelig trist, at Skatteministeriet ikke kan finde en model, hvor det bliver løst.
Vi kunne også kigge på de begrænsninger for at sætte solenergi op, der har været i havneloven, som flere har nævnt her i dag.
Så det er også noget, vi kunne gøre, og som vi gerne vil støtte op om.
Hvis vi skal have flere danskere med til at bakke op om den grønne omstilling, og det gælder både borgere og virksomheder, så skal vi gøre det attraktivt for dem at deltage.
Hvis vi i stedet for gør det bøvlet og dyrt, ender vi med en flok nejsigere, og det er nejsigerne, som tilslutter sig hylekoret mod al vedvarende energi.
Solceller på tagene og en elbil i garagen skal være en adgang for folk og virksomheder til at deltage nemt i den grønne omstilling, og det skal vi motivere til.
Så vi siger nej til forslaget, som det er formuleret her, men vi siger ja til en langt mere ambitiøs indsats for at få solceller på tagene.
Tak for ordet.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-20:
Tak for en supergod tale.
Jeg kunne godt tænke mig at prøve at spørge ordføreren om noget.
De frustrerede borgere, som ordføreren fortæller at hun har talt med, hvad i alverden skal de stille op?
For udfordringen er jo netop, at uanset hvor frustrerede folk er, er det sådan, at hvis de får at vide, at de skal opstille kæmpe solcelleanlæg lige ved siden af, hvor de bor, så står de fuldstændig magtesløse tilbage.
De har ikke nogen steder, hvor de kan gøre noget som helst.
Udfordringen er jo i virkeligheden også, at hvis man bor ude i et landdistrikt og er flyttet derud, har det jo kæmpestore konsekvenser, ikke kun for livet ude i landdistriktet, men jo også for ens huspriser.
Hvordan stiller Konservative sig, i forhold til folk, hvor huset mister stor værdi, efter der bliver opstillet kæmpestore solcelleanlæg?
Hvordan kan de blive stillet i fremtiden?
Jeg kunne jo ikke lade være med at bide mærke i, at både ordføreren og jeg har et stort ønske om at få atomkraft i Danmark og i hvert fald få åbnet op for mulighederne for at undersøge det, og jeg tror jo, at vi for både ordførerens og mit eget vedkommende igennem en lang årrække har undret os meget over, hvorfor forskellige regeringer har været så blankt afvisende over for det.
Derfor må jeg også sige, at jeg blev noget overrasket i dag, da jeg hørte hr. Jesper Petersen fortælle, at det skulle have noget at gøre med statsstøtte.
For man har jo efterhånden netop tilbudt statsstøtte til en lang række forskellige vindmølleprojekter og solcelleprojekter.
Så at det lige skulle være statsstøtten, der gjorde, at man ikke vil være med til at kigge på atomkraft, fandt jeg noget overraskende.
Hvad siger ordføreren til det?
Steffen W. Frølund (LA), 2025-02-20:
Jeg er fuldstændig enig i, at det virker lidt skørt.
I Liberal Alliance vil vi gerne have, at alle energiformerne bliver behandlet ens, og så længe der er styr på sikkerheden, og vi ved, hvor de kan ligge, og lokalmiljøet gerne vil have dem osv., så synes jeg, det skal være op til markedet at sige, om det skal være den ene, den anden eller den tredje kombination af teknologier, der er den optimale.
I dag har vi et forbud mod kernekraft, og det skal vi af med, og kom vi af med det, kunne det er jo lande et sted, hvor vi havde brug for mindre VE på land, og det vil komme landdistrikterne til gavn.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-20:
Noget andet, jeg gerne vil spørge ind til, handler om den her nye bekendtgørelse eller vejledning til bekendtgørelse om markbaserede solcelleanlæg, som er kommet, og hvor man anbefaler minimum 150 m mellem jernmarken og skellet til en ejendom.
Er ordføreren ikke enig i, at det da bør være »skal«, altså så der står, at der minimum skal være 150 m imellem, sådan at borgerne ikke igen føler, at de bliver uretfærdigt behandlet?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-20:
Nu findes der jo kompensationsmuligheder for borgere, der bliver generet af vedvarende energi-anlæg.
De kompensationsmuligheder findes, og derfor er det jo nok fornuftigt at skrive »bør«, fordi det jo godt kan være, at man finder løsninger lokalt med borgere og boliger, hvor man så siger: Jamen så kan jeg få en kompensation, der gør, at jeg kan komme videre og ikke skal bo her.
Dermed sikrer man, at der bliver skabt en løsning, der både er til gavn for den lokale borger og det vedvarende energi-anlæg, der skal stilles op.
Så det er nok fornuftigt, at vi også dér skaber lidt respekt for det kommunale selvstyre, men understreger, at de skal skabe løsninger, der respekterer både kulturlandskab, naturlandskab og lokalsamfund.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-20:
Vi må bare erkende, at de kompensationsmuligheder, der er, jo næsten er tragikomiske.
Altså, de er jo simpelt hen så latterligt lave, og vi taler jo om få 1.000 kr. for, at ens hus måske falder en halv eller en hel million eller i hvert fald rigtig mange penge i værdi.
Så at nævne de der kompensationsmuligheder må jeg bare sige er i hvert fald alt for letkøbt, for de kompensationsmuligheder, der er i dag, er jo rystende ringe.
Der vil jeg da helt klart anbefale regeringen at få kigget på de kompensationsmuligheder, for hvis der er noget, der virkelig rammer folk, der får opstillet solcelleanlæg lige ved siden af, hvor de bor, er det jo netop, når de så finder ud af, hvor lidt kompensationen er på.
Det er i hvert fald ikke ligefrem noget, der skaber glæde ude lokalt.
Så synes jeg også, det er for letkøbt at blive ved med at nævne, at det er op til byrådene og kommunalbestyrelserne, for virkeligheden er jo bare, at de ikke lytter til de mennesker, som netop oplever udfordringer med at få opstillet så kæmpestore solcelleanlæg ved siden af sig.
Altså, der er masser af historier, også fra Østjylland, hvor jeg selv kommer fra.
Lige nu er der snak om tre kæmpekæmpestore solcelleanlæg, og der er masser af borgere, der bor i området omkring, der er frygtelig kede af det og for enhver pris ønsker at få stoppet det, og det blæser man fuldstændig på.
Så derfor vil jeg prøve at spørge ordføreren om det samme, som jeg spurgte Socialdemokraterne om: Vil man være med til at forpligte kommunerne på, at de skal holde vejledende folkeafstemninger, inden de må opsætte solcelleanlæg?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-20:
Nej, det vil vi ikke være med til.
Vi vil overlade det til det kommunale selvstyre, hvordan man vil håndtere den dialog med lokale borgere og lokale samfund, og der kan en lokal folkeafstemning være én metode.
Der kan være andre, bedre metoder.
Jeg har selv arbejdet meget med forskellige former for borgerinddragelsesprocesser, som jeg har stor tillid til at kommunerne kan håndtere.
Der er deres § 17, stk. 4-udvalg.
Dem kan de bruge til at skabe en bedre lokal dialog.
Så vil jeg bare understrege, at der altså er skabt meget bedre muligheder for kompensation.
Det er jo ikke kun de 8.000, der er i kompensation til kommunerne.
Der er mulighed for en VE-bonus baseret på anlæggets produktion.
Der er mulighed for værditabsordningen.
Regeringen har gjort rigtig meget for at øge det lokale positive, økonomiske bidrag, også for de her VE-anlæg, og der er det jo kommunernes opgave at holde øje med, at de VE-anlæg også skaber lokal værdi og lokal kompensation.
Det ved jeg at de gør i Hjørring.
Det er et klart kriterie.
Når de sidder med alle deres anlæg, har de også kriteriet: Skaber det lokal værdi for borgere, bysamfund og lokalsamfund?
Det er et vigtigt kriterie, og det skal kommunerne have med i deres overvejelser.
Nick Zimmermann (DF), 2025-02-20:
Der må jeg altså bare lige rette ordføreren, for de kompensationsordninger, der bliver nævnt her, er ikke nogen, der går til en borger, som får opstillet et solcelleanlæg ved siden af sin bolig.
Det er generelle kompensationsordninger til området omkring solcelleanlæg.
Altså, f.eks. er den grønne pulje jo til det sogn, der får opstillet en solcellepark, som de så eksempelvis kan renovere deres forsamlingshus for eller bygge en legeplads, eller hvad det nu måtte være, i området.
Men det er jo ikke noget, der går til den enkelte borger, hvis hus mister værdi, ved at man får opstillet et kæmpestort solcelleanlæg lige ved siden af, hvor man bor.
Så må jeg også bare sige, hvad jeg har skrevet ind i Dansk Folkepartis beslutningsforslag: Der er jo masser af eksperter, der fortæller, at til den solcellemængde, som vi skal bruge, har vi rigeligt med offentlige tage.
Så hvorfor ikke stille dem derop i stedet for at bruge god landbrugsjord og ødelægge landdistrikterne ved at opstille dem?
Christian Friis Bach (V), 2025-02-20:
Kompensation til lokalområder kan også give kompensation til lokale borgere og dermed et større incitament til at bakke op om anlæggene.
Det er jo, alt efter hvordan man håndterer det derude, og så kan man jo også inddrage lokalsamfund og lokale borgere i medejerskab til VE-anlæg.
Der findes mange modeller for at gøre det på en måde, hvor man skaber yderligere kompensation, både til lokale borgere og til lokale samfund.
Det giver kun økonomisk mening, men det er dyrere, og derfor skal vi finde nogle løsninger til at skabe incitamenter, og det arbejder regeringen på.
Man har allerede gjort meget.
Man er klar til at gøre mere.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-02-20:
Tak for det, formand, og tak for ordet.
Vi er positive over for den del af beslutningsforslaget, som handler om at prioritere udbygningen af solcelleanlæg på offentlige og industrielle bygninger.
Det er der simpelt hen for lidt af, og som det rigtigt bliver sagt af andre kollegaer herinde, så er jord- og landareal en knap ressource, så hvorfor ikke udnytte den, vi har, bedst muligt?
Men vi synes dog heller ikke, at man skal pålægge kommuner og lokalsamfund, som ønsker det, at de helt skal stoppe udvikling af områder med solceller i landdistrikterne.
Der kunne være mange gode årsager til det, og der er nogle lokale miljøer, hvor man gerne vil have det.
Altså er vi delt i forhold til to elementer i beslutningsforslaget, og hvad gør man så som LA?
Vi ender med at stille os imod beslutningsforslaget, som det ligger, men vi vil være positive over for en opdeling i de to elementer eller over for ændringer, som vil gøre det muligt for kommuner, der ønsker det, at opstille VE.
Og så ønsker vi jo også andre grønne energiformer tilladt såsom kernekraft, så behovet for VE på land vil blive langt mindre.
Jeg kan bare anekdotisk sige, at det atomkraftværk, de lige har opført i Finland, har cirka samme energioutput, som hele det VE på land-projekt, vi har haft gang i Danmark, og som vil fylde et areal på størrelse med Samsø.
Tak for ordet.
Lars Aagaard (M), 2025-02-20:
Jeg er ikke imod dem, der bor på landet.
Jeg hylder, at dem, der bor på landet, skal have medbestemmelse på, hvad der sker der, hvor de bor.
Derfor skal der være en livlig lokal demokratisk diskussion om, hvad der skal bygges.
Men at lave det billede, at Danmark ikke vil forandre sig fremadrettet, at vi slet ikke har behov for at bygge nye ting og heller ikke skal bygge nye ting i det åbne land, køber jeg ikke.
Danmark er et dynamisk land.
Det udvikler sig.
De løbende tilpasninger, når det handler om det fysiske, skal i regeringens optik håndteres på det lavest mulige administrative niveau, og det er på det kommunale.
Det er fair nok, at I er uenige i det, og at I vil centralisere.
Jeg er bare imod.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-02-20:
Det her handler jo ikke om centralisering.
Det handler om at beskytte de borgere, som har valgt at bosætte sig i nogle landdistrikter.
De har valgt at bosætte sig der, fordi der er grønt og højt til loftet.
De har ikke brug for at bo lige op ad hverken bilos, store veje, jernbaner og supermarkeder.
De har valgt aktivt at bo på landet.
Men vi kører dem over med en damptromle ved at sige til dem, at de absolut skal bo op ad de her grimme jernmarker.
Det er bare ikke i orden.
Lad os kæmpe for landdistrikterne i stedet for altid bare at være imod dem, der bor på landet.
Mogens Jensen (S), 2025-02-20:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag er fremsat, for at vi i Danmark fuldt kan gennemføre EU's forordning fra 2019 om indførsel og import af kulturgenstande.
Forordningen trådte i kraft den 28. december 2020, og den dækker en bred vifte af genstande, der anses for at være kulturgenstande, f.eks. arkæologiske artefakter, kunst, bøger, manuskripter, etnografiske genstande, frimærker, arkivalier og også sjældne samlinger af fauna og flora m.v.
Man skal også søge om en såkaldt importlicens, hvis man indfører arkæologiske genstande eller dele af historiske monumenter, der er mere end 250 år gamle, i øvrigt uanset værdi.
Der er jo umiddelbart gyldighed i Danmark for de her regler, men vi skal selv fastsætte straf og sanktioner for overtrædelse af reglerne, og de strafferammer, vi foreslår her i lovforslaget, svarer til den eksisterende strafferamme for overtrædelse af reglerne, dvs. bøde og under skærpende omstændigheder fængsel i op til 2 år.
Ud over straffebestemmelser og øvrige bestemmelser vedrørende beslaglæggelse indeholder det her lovforslag også hjemmel til at udpege en kompetent myndighed, i det her tilfælde Nationalmuseet, til at udstede de her importlicenser, samt at vi også afskærer klageadgangen ved afgørelser om de her licenser.
Det er for Socialdemokratiet vigtigt, at vi bekæmper ulovlig handel med kulturgenstande.
Det er alvorlig kriminalitet, som bidrager voldsomt til at ødelægge verdens fælles kulturarv, og derfor kan vi selvfølgelig støtte lovforslaget.
Kim Valentin (V), 2025-02-20:
Tak til formanden.
Dette lovforslag omhandler at gøre ulovlig handel med kulturgenstande til en alvorlig forbrydelse.
Det er et angreb på vores fælles historie og identitet.
Disse genstande bærer jo vores kulturelle dna og vidner om vores fortid, og når de går tabt, mister vi altså ikke bare uvurderlige artefakter, men faktisk også en del af vores egen historie og forståelse af, hvem vi er.
Det tror jeg alle kan forstå.
Derfor er det afgørende, at vi tager ansvar for at beskytte disse genstande og sørger for, at de ikke forsvinder ud af den rette kontekst.
Med det lovforslag, vi behandler i dag, sikrer vi, at der indføres klare straffebestemmelser i henhold til EU's forordning om indførsel og import af kulturgenstande.
Reglerne om importlicenser og importørerklæringer vil give myndighederne de nødvendige redskaber til at forhindre ulovligt indførte genstande i at finde vej til Europa.
Det er afgørende, at vi har sådan nogle regler og en lovgivning, der kan beskytte vores samfund mod kriminalitet, og i den her sammenhæng er det jo så også noget, der gælder kulturgenstande.
Derudover styrkes kontrollen med tilbageholdelse og beslaglæggelse af mistænkelige kulturgenstande.
Og forslaget sikrer, at en kompetent myndighed kan udstede de nødvendige licenser i overensstemmelse med forordningen.
På den måde er det et vigtigt redskab i kampen mod denne form for organiseret kriminalitet.
Lovforslaget følger vores internationale forpligtelser og forstærker indsatsen mod ulovlig handel med kulturarv på tværs af landegrænser.
Venstre bakker op om lovforslaget, og vi ser det som en vigtig indsats for at bekæmpe den organiserede kriminalitet, der udnytter konflikter, krig og lovløshed til at berige sig på verdens kulturarv.
På den måde rammer det jo lige ned i en vigtig del af den nuværende dagsorden.
Tak for ordet.
Venstre støtter lovforslaget.
Søren Espersen (DD), 2025-02-20:
Det her med kulturskatte og deres skæbne har Danmarksdemokraterne i høj grad haft fokus på, ikke mindst når det drejer sig om returnering af kunstskatte til oprindelseslandet.
Det er en principiel sag for os, som i den grad er kommet på dagsordenen inden for de seneste årtier, ikke mindst fordi UNESCO har engageret sig så stærkt i tilbageleveringen, som også Danmark støtter.
Kunstværkerne blev i sin tid enten købt og betalt helt efter forskrifterne eller stjålet som krigsbytte.
Nationalmuseet har i sine samlinger kulturgenstande fra mange andre lande og adskiller sig derfor ikke fra andre museer verden over.
De kendte grønlandske mumier blev givet tilbage til Grønland.
Ydermere blev der i 1980 indgået en aftale om tilbagelevering af mere end 35.000 genstande til Grønland.
Unionen beder om dansk tilslutning til at indføre fælles regler for handel med kulturgenstande fra tredjelande med det formål at sikre beskyttelse mod ulovlig handel samt at undgå ødelæggelse af kulturgenstande.
Loven har også til hensigt at forhindre finansiering af terror samt hvidvask af penge gennem salg af stjålne kulturgenstande til købere i unionen.
Fra den 28. juni 2025 vil der være krav om enten en importørerklæring eller en egentlig importlicens ved indførsel i unionen af visse kategorier af kulturgenstande.
Det er de enkelte medlemsstater, der fastsætter sanktioner for overtrædelse af disse regler.
Danmarksdemokraterne finder, at det er uhyre vigtigt at styrke indsatsen for beskyttelse og bevarelse af verdens kulturarv og kulturgenstande.
Ulovlig handel med kulturarv er en markant årsag til ødelæggelse af verdens kulturarv, da ulovligt handlede genstande ofte erhverves ved ulovlige arkæologiske udgravninger eller ved plyndring af monumenter.
Bekæmpelse af denne handel bidrager således til at beskytte og bevare kulturarven på verdensplan.
Derfor støtter Danmarksdemokraterne forslaget.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2025-02-20:
Tak for det, formand.
Når man umiddelbart tager et kig på det her lovforslag, kan det virke som en større kringlet affære, men om ikke andet handler det om noget af det, der er det vigtigste for et samfunds sammenhængskraft.
Det er vores fælles kulturarv.
Så det her lovforslag er jo lovgivning på baggrund af en tidligere vedtaget EU-forordning om indførsel og import af kulturgenstande.
Det har til hensigt at etablere fælles regler for handel med tredjelande for at sikre en effektiv beskyttelse mod ulovlig handel med og tab og ødelæggelse af kulturgenstande, bevare menneskehedens kulturarv og forhindre finansiering af terrorisme og hvidvask af penge gennem salg af stjålne kulturgenstande til købere i unionen.
Det er en forordning, som vi også i juni 2022 fulgte op med en ændring af lov om sikring af kulturværdier i Danmark.
I dag behandler vi så endnu et lovforslag, som skal fastlægge sanktioner og indføre og tilpasse øvrige nødvendige bestemmelser med henblik på at håndhæve forordningens regler med de gældende krav om enten importørerklæring eller en egentlig importlicens ved indførsel i unionen af visse kategorier af kulturgenstande.
Og det giver på rigtig mange måder mening, og derfor stemmer SF naturligvis også for lovforslaget.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-20:
Tak for det.
Jeg vil gøre det ganske kort, for jeg synes egentlig, at mine kollegaer har opridset ganske fremragende, hvad det her lovforslag drejer sig om.
LA støtter det selvfølgelig også.
Birgitte Bergman (KF), 2025-02-20:
Tak for det.
Ethvert land har et ansvar for at beskytte sine kulturværdier, og det ansvar gælder ikke kun over for landet selv, men også over for verdenssamfundet.
Centrale kulturværdier har betydning for alle folkeslags fælles kulturarv, og det ansvar skal vi tage alvorligt.
Vi skal forpligte os selv, både nationalt og internationalt.
Det gælder i fredstid, men også, når der er væbnede konflikter.
Vi har set utallige eksempler på, hvordan uvurderlige kulturværdier er blevet ødelagt og smadret af ekstremistiske grupper såsom Islamisk Stat i Irak og Syrien.
Disse forbrydelser er ikke kun et angreb på de pågældende nationers historie og identitet, men også på verdenssamfundets fælles arv.
Dertil kommer den skændige praksis, hvor ulovligt udgravet og stjålne kulturgenstande sælges videre for at finansiere terror og organiseret kriminalitet.
Dette lovforslag udspringer af Europa-Parlamentets og Rådets forordning af 17. april 2019 om indførsel og import af kulturgenstande.
Denne forordning forbyder indførsel i EU af kulturgenstande, der er ulovligt udført fra deres oprindelsesland.
Hensigten er klar: Vi skal forebygge ødelæggelse af kulturarven og forhindre, at kriminelle organisationer og terrorgrupper kan opnå økonomisk gevinst gennem ulovlig handel med kulturgenstande.
Det betyder, at vi nu får mere kontrol med, hvad der indføres i Danmark og EU, og vi sikrer, at der ikke handles med kulturgenstande, der har en lyssky fortid.
Det bakker Konservative helhjertet op om.
Det at sælge kulturværdier er på mange måder lige så attraktivt for kriminelle som handel med mennesker og narko, og det skal stoppes.
Vi skal have skrappere sanktioner og effektive værktøjer til at håndhæve forordninger i dansk ret.
Det er afgørende, at vi sender et klart signal om, at Danmark ikke skal være et transitland for ulovligt erhvervede kulturgenstande.
Det Konservative Folkeparti støtter op om lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-20:
Det, jeg vil spørge ind til, er en bekymring fra Danmarks Naturfredningsforening, for selv om det her er et kunstigt anlagt område, er der faktisk også store naturværdier i det samme område.
Og de er lidt bekymrede for det her med, at kommunerne, som jo altid fattes penge, vil sprede de her byggeprojekter ud over en lang tidsperiode, fordi de ikke har råd til at færdiggøre dem alle sammen på én gang, og det vil påvirke området rigtig meget.
Der er ingen tidsbegrænsning i lovforslaget.
Hvordan ser ordføreren på det?
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-20:
Det er jo sådan, at det er borgerne, der bestemmer, hvem der skal sidde i byrådet.
Det er jo vælgerne, der gør det, og de har mulighed for at vælge nogle andre politikere, hvis de er utilfredse med, hvad et flertal har lavet i byrådet for vedvarende energi.
Sådan er det for vedvarende energi, på samme måde som når man laver en lokalplan, hvor man beslutter, hvor høje etagebyggerier skal være, eller andre ting, som man beslutter i sin lokalplan.