Inger Støjberg (V), 2018-12-13:
Tak for det, og tak for spørgsmålet, som jeg kan besvare meget præcist, fordi svaret jo er, at regeringen netop har indgået en finanslovsaftale, hvor det indgår, at der skal indføres en ordning, som inden for rammerne af grundloven og Danmarks internationale forpligtelser målrettet forhindrer donationer, der specifikt har til formål at underminere og modarbejde demokrati og grundlæggende frihedsrettigheder.
Jeg ser frem til, at vi nu skal drøfte mulighederne og se nærmere på rammerne sammen med Dansk Folkeparti, og jeg må samtidig sige, at der jo nok ikke er nogen let løsning på den her sag, og som jeg også har sagt før, er det min klare holdning, at udenlandsk støtte til religiøse organisationer jo ikke i sig selv er et problem.
Der er også mange kristne trossamfund, der får støtte, og vi støtter jo f.eks. også den danske kirke i udlandet.
Men udenlandsk støtte til religiøse bygninger og skoler er i den grad problematisk, hvis støtten går videre end det religiøse og bidrager til at modarbejde og underminere demokrati og grundlæggende frihedsrettigheder og menneskerettigheder, og det er jo baggrunden for, at det også kom med i finanslovsaftalen.
Vi skal ikke acceptere, at der er nogle, der modarbejder det danske demokrati og samtidig nyder godt af deres demokratiske rettigheder.
Vi har i 2016 gjort det strafbart at modtage støtte fra terrororganisationer til brug for oprettelse eller drift af en institution eller lignende.
Med den nationale sanktionsliste har vi forhindret udenlandske religiøse forkyndere med fanatiske holdninger i overhovedet at komme ind i Danmark, og det er også gjort strafbart efter straffeloven udtrykkeligt at billige terror, drab, voldtægt, voldshandlinger, incest, pædofili, frihedsberøvelse, tvang og flerkoneri, hvis det er som led i religiøs oplæring.
Derudover har vi i regeringen også taget en række initiativer til at skabe større åbenhed om udenlandske donationer, og et bredt flertal i Folketinget stemte i december måned for den nye lov om anerkendte trossamfund uden for folkekirken.
Det ligger jo som bekendt under kirkeministerens ressort, men f.eks. det tyrkiske trossamfund, som der har været en del debat om i medierne, er jo netop et anerkendt trossamfund, der skal leve op til de regler, som Folketinget har besluttet at der skal gælde.
Der er desuden i flere omgange stillet skærpede krav til tilsyn med det frie skoleområde.
Det gælder også åbenhed med donationer til skoler, og jeg ved, at undervisningsministeren forholder sig positivt over for at drøfte behovet for yderligere tiltag.
Endelig har regeringen besluttet, at almenvelgørende foreninger skal oplyse om udenlandsk støtte, der går ud over 20.000 kr., for at blive anerkendt af SKAT.
Der er således allerede taget en række initiativer, og med vores aftale med Dansk Folkeparti vil vi nu se videre på, hvordan vi med udgangspunkt i en forbudsliste kan forsøge helt at få stoppet donationer, der undergraver demokrati og grundlæggende friheds- og menneskerettigheder, og jo på en måde, så det forbud ikke rammer de forkerte, forstået som helt legitime donationer fra udlandet.
Og så skal vi finde en løsning, så vi samtidig overholder vores internationale forpligtigelser.
Det spørgsmål, som Dansk Folkeparti stiller her i dag, går jo specifikt på, hvorvidt regeringen vil forhindre udenlandsk støtte til moskeer og andre muslimske formål, og her skal jeg nok for en god ordens skyld sige, at vi selvfølgelig ikke kan lave regler, der kun omfatter nogle bestemte trossamfund.
Det er ikke det, vi går efter.
Vi går efter at stoppe den støtte, der specifikt har til formål at modarbejde og underminere demokrati og grundlæggende frihedsrettigheder.
Det er det, vi er blevet enige om i finanslovsaftalen, og jeg glæder mig meget til at drøfte de her ting nærmere med Dansk Folkeparti meget snart.