runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-16:
Tak for det, formand.
L 234 er forslag til lov om ændring af lov om godskørsel.
Vi har haft en meget interessant debat indtil videre, og lovforslaget handler jo om, at mindre varebiler, der udfører godskørsel for fremmed regning, fremover skal omfattes af lovgivningen om godskørsel i form af en tilladelsesordning.
Det er vi i Alternativet positivt indstillet over for, fordi vi mener, at en sådan ordning vil imødekomme nogle af de udfordringer, som branchen oplever.
Og de udfordringer er blevet ridset op af de fleste ordførere.
Tilladelsesordningen, som den fremstår i forslaget, er fremkommet på baggrund af anbefalingerne fra varebilsudvalget.
Det er nogle af de udfordringer, vi står over for.
Og så har vi også hørt om sort arbejde, illegalt arbejde og trafiksikkerhed.
Vi mener på lige fod med 3F og LO, at det er hensigtsmæssigt med en tilladelsesordning, fordi det vil styrke både lovligheden og de sociale forhold i denne del af godstransporten.
Så er vi også enige i noget af kritikken, der er fremsat i de forskellige høringssvar, og det skal tages til efterretning.
Det må vi jo tale om sammen, bl.a. bagatelgrænsen.
Det er klart, at vi ikke skal forhindre, at innovation og samkørsel eller platformsøkonomi bliver unødigt bremset, men samtidig er vi nødt til at tage hånd om alle de udfordringer, der er i samfundet og i branchen.
Så lad os undersøge effekten og konsekvenserne af ordningen på sigt, og så håber vi, at vi har bidraget til at løse nogle af de store problemer i branchen her.
Tak for ordene.
Villum Christensen (LA), 2018-05-16:
Løsningen er vel at være lidt mere spids på den eksisterende kontrol og ikke gå ud og lave nogle regler, der handler om noget helt andet, og som kun besværer en masse borgere, der følger spillereglerne i det her land.
Så det er jo egentlig den logik, som Enhedslisten ofte præsenterer for os her i salen, at når man har et problem, skal der komme en ny regel, og så skal vi have nogle flere offentligt ansatte, og så skal vi kontrollere, og så skal vi bruge nogle penge på det.
Det er det, som jeg synes er svært at blive ved at løbe efter, når problemet er noget helt andet, nemlig at vi har et regelsæt, hvor det er kontrollen, der er problemet.
Lad os dog på en eller anden måde være mere spids på at få den kontrol designet, så den er mere effektiv – det står i min logbog – frem for det at lave helt andre regler.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-16:
Så må vi jo se, hvem der er stærkest i troen.
Ordføreren og ministeren for den sags skyld og også hr. Kristian Pihl Lorentzen har jo henvist til, at der er andre regler, der er andre regelsæt, som sætter ind mod det her, eller som tager højde for de her ting, men det jo en kendsgerning, at skattevæsenet eller Integrationsministeriet, eller hvem det nu måtte være, som administrerer forskellige regler på det her område, jo ikke tager ud og laver vejkontroller.
Hvis man ikke gør det, hvordan vil man så fange den store del af den her betændte branche?
Det er jo derude, man skal fange dem, der, hvor den rent faktisk virker, fordi der jo i stor udstrækning er tale om sort arbejde og illegal arbejdskraft osv. osv.
Så de er jo ikke bare sådan lige at gå ud og besøge og spørge: Hvad lever du af, og har du for resten osv. osv.?
Det er jo først og fremmest politiet, der kan gøre det i forbindelse med de kontroller, som man også udfører på godstransportområdet i det hele taget.
Villum Christensen (LA), 2018-05-16:
Naturligvis er der tale om problemer af en eller anden art, men hele problemstillingen, og det er det, jeg forsøgte at gøre rede for, er, at vi rammer forbi skiven.
Vi har jo regler på området, og så kan det jo ikke hjælpe noget, at man laver nogle nye regler og så sender politiet ud med en vægt, der skal finde ud af, om man har noget, der vejer over eller under 11 kg.
Jeg synes, at jeg noterede mig ordførerens bekymring netop for den side af sagen, som ligesom er det nye i det.
Det er en pudsig logik, at vi har et regelsæt, der ikke kan forfølges, der er meget svært at kontrollere, og så siger man, at så vi laver nogle andre regler, som egentlig handler om noget andet, og så skoser man ministeren for, at han ikke vil lægge ryg til i et lovforslag, samtidig med at man kan se, at der er kæmpeproblemer.
Jeg tror, at Enhedslistens ordfører sagde »jeg tror«, rigtig, rigtig mange gange i ordførertalen.
Så det er jo sådan meget en trossag, vi er inde på, men vores tro i Liberal Alliance er ikke, at når vi har regler, vi ikke kan håndhæve, at lave nogle nye regler, som har med noget helt andet at gøre.
Det er ikke vores regime eller tankegang.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-16:
Er de problemer, som lovforslaget her forsøger at adressere, som nu er nævnt flere gange, problemer med social dumping, med illegal arbejdskraft, sort arbejde, manglende moms osv. osv., ikke problemer, som hr. Villum Christensen er enig i faktisk eksisterer og er ret udbredte i den her varebilsbranche efter alt, hvad man har fået at vide i hvert fald, og som er blevet undersøgt.
Det fremgår vel egentlig også af, at lige nøjagtig tilladelsesordningen for varebiler jo også indgår i Europa-Kommissionens forslag til en vejpakke, og det betyder vel egentlig, at det her i virkeligheden ikke bare er et dansk problem, det er åbenbart et generelt problem i alle europæiske lande, og at det derfor er fornuftigt at prøve at få styr på det.
Villum Christensen (LA), 2018-05-16:
Tak for det.
Lad mig slå fast med det samme, at det virkelig ikke er noget godt lovforslag, som regeringen er blevet pålagt at udarbejde – man har næsten lyst til at sige stakkels regering – og det er det ikke af flere årsager, men den vigtigste er – som ministeren også har påpeget – at det er helt unødvendige byrder at pålægge erhvervslivet, både økonomisk og administrativt.
Jeg mener simpelt hen, at det er alt for høj en pris at betale for at løse et problem, som for det første ikke er specielt stort og for det andet er meget svært at løse efter godskørselslovens bestemmelser.
Sort arbejde og social dumping løses som bekendt af SKAT og af politiet efter særskilte regler herom.
Det har vi allerede hørt flere eksempler på.
Så summa summarum kan man sige, at problemerne her falder uden for skiven i forhold til lovforslaget.
Desuden er der tale om overimplementering, og da Danmark jo ikke er en øde ø, vil man tillige komme til indirekte at favorisere udlændinge.
Det har vi også allerede hørt om.
Kontrollen er meget vanskelig at håndhæve.
Det har vi også hørt igen og igen.
Og så er logikken altså, at vi har nogle regler, vi ikke kan kontrollere, og så skal vi løse det med nogle yderligere regler, så vi rammer alle de lovlydige.
Det er en meget svær logik at forstå.
Og endelig kan vi se, at de lovlydige erhvervsdrivende nu skal belemres med en række både økonomiske og administrative byrder.
Det er rigtig mange minusser på den seddel, jeg kan finde frem til det her lovforslag.
Og det bliver aldrig Liberal Alliances politik at belemre lovlydige virksomheder med yderligere regler.
Så derfor er vi imod det her lovforslag.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-16:
Ja, det mener jeg bestemt, og jeg har også været lidt inde på det i mine spørgsmål osv.
Hvis der ingen regler er at kontrollere, jamen så er der ingen kontrol.
Det bliver i første omgang selvfølgelig politiet, der skal foretage den kontrol.
Men som jeg var inde på i et af mine spørgsmål, betyder det selvfølgelig også, at nogle af alle dem, som kører under radaren eller kører uden regler i dag, vil man efter min mening helt givet fange.
Så det her tror jeg under alle omstændigheder er en forbedring.
Det er f.eks. også ulovligt at køre ulovlig cabotage, og det har vi kun en måde at bekæmpe på, og den er, at politiet fanger dem, der gør det, i vejsidekontroller eller i virksomhedskontroller.
Derfor er det nødvendigt med en kontrol, men man kan jo ikke kontrollere, hvis der ingen regler er.
Så derfor synes jeg, at lovforslaget også på den måde er godt og kommer til at fungere efter hensigten.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-05-16:
Nu er det ikke kun vognmændsorganisationer, det er f.eks. også Region Hovedstaden, PostNord osv., der er kommet høringssvar fra.
Men med hensyn til det der med regler og kontrol står der jo i lovforslaget, at formålet er at bekæmpe sort arbejde, socialt bedrageri og illegal arbejdskraft samt at øge trafiksikkerheden.
Er Henning Hyllested med på, at sort arbejde og socialt bedrageri faktisk allerede er forbudt i henhold til gældende skattebestemmelser; at anvendelse af illegal arbejdskraft henhører under gældende udlændingelovgivning, der indeholder mange detaljerede bestemmelser om, hvornår der skal skrides ind over for den slags; og at det her næppe får den helt store betydning for trafiksikkerheden?
Så rammer vi skiven med det her?
Henning Hyllested (EL), 2018-05-16:
For at svare på det sidste først: Nej, det tror jeg ikke, og jeg tror sådan set heller ikke, at det bliver det helt store problem.
Vi kender jo til problemet i forvejen fra den øvrige godskørselsbranche, men jeg tror ikke, det bliver det helt store problem.
Man skal jo trods alt huske på, at her snakker vi altså om varebiler med en forholdsvis begrænset kapacitet, så hvor meget gods de vil ligge og køre med og hvor langt, tvivler jeg egentlig på bliver det helt store problem.
Om reaktionen på de mange høringssvar, der er kommet, hvor man er kritisk, vil jeg sige: Altså, det er klart, at det da er rart at fungere i en branche, hvor der stort set ingen regler er, og hvor man i det store og hele sådan set kan fastsætte sine egne regler.
Det er selvfølgelig rart, og det er der da selvfølgelig nogle vognmandsorganisationer osv. der reagerer på.
Men jeg har det sådan, at det kan jeg ikke rigtig tage mig af.
Jeg har fået henvendelser fra og snakket med nogle af de vognmænd og chauffører, som fungerer i den seriøse del af branchen, og de er slet ikke i tvivl om, at det her er fornuftigt at få kørt igennem.
Om der f.eks. er et sikkerhedsmæssigt problem, ved vi jo strengt taget ikke, fordi der ikke er nogen kontrol med den her branche.
Man kan jo blive ret bange for, hvordan det måtte se ud, hvis man gennemførte en omfattende kontrol inden for det.
Vi så det jo tidligere med busbranchen og busvognmændene.
Det så jo ikke for godt ud, selv om de endda ligger og kører persontransport.
Man siger det der med nem adgang til et erhverv, men det er jo lige så nemt for alle, som det kan være, men det lægger vel ikke hindringer i vejen, at man siger, at nu skal du have f.eks. et 2-ugers kursus i, hvordan man håndterer gods eller håndterer en varebil – håndterer det ene, håndterer det andet, og så fremdeles.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-05-16:
Nu har jeg jo selv haft et langt liv i hæren, så derfor har jeg sådan set ikke noget imod kommandostrukturer – altså når det gælder hæren, men når det gælder togdrift, tror jeg, det er godt med jævne mellemrum at spørge til prisen for at få den bedst mulige service til den lavest mulige pris.
Men man skal altid gøre det med stor omtanke, og der tror jeg, vi kan møde hinanden.
Vi skal tænke os godt om, hver gang vi gør det.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-16:
Ordføreren har ret i, at økonomien er vendt for DSB.
Den vendte først og fremmest i tidsrummet fra 2011 og frem til 2015, fordi der jo på det tidspunkt var nogle transportministre, der tog fat på det her og den elendige økonomi, DSB var kommet ud med igennem 00'erne.
Så kalder ordføreren det også et ideologisk forslag og sammenligner det med sådan en sovjetisk kommandostruktur.
Jeg må jo bare sige, at det åbenbart er den kommandostruktur, som man så bruger i langt de fleste lande, hvor togdriften rent faktisk er under statslig kontrol og udføres af staten.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-05-16:
Man stiller nogle betingelser op.
Her har vi en infrastruktur, og den bliver stillet til rådighed efter de og de betingelser, og her har vi nogle krav på vegne af passagererne, som man definerer, og så spørger man til prisen.
Selvfølgelig kan det lade sig gøre.
Og det er også det, der har ladet sig gøre med stor succes i Midtog Vestjylland, så der er jeg meget uenig med Enhedslisten.
Med hensyn til DSB's fremtid synes jeg, at DSB er inde i en god proces.
Og de mange medarbejdere i DSB knokler dagligt for at få det til at fungere, og det er jo fortvivlende for dem, at de har noget materiel, som ikke fungerer ordentligt, bl.a. IC4 og nu aldrende tog.
Vi må jo bare sige, at jernbanedriften ikke er i orden i Danmark i øjeblikket, og det eneste, vi kan sige, er, at det ikke bliver bedre de første år.
Det kan vi lige så godt ærligt erkende i stedet for at stå og foregøgle, at det bliver bedre lige om hjørnet.
Det gør det ikke.
Det bliver ikke bedre, før vi får nogle nye tog, der kører pålideligt, og derfor kan man kun have ondt af de DSB-medarbejdere, der dagligt knokler for at få det til at fungere så godt som muligt.
Men jeg ser, at DSB har fået vendt økonomien, og derfor vil jeg ikke sige, at det er urealistisk, at de når op på det punkt, hvor de ikke skal have tilskud længere – det tror jeg faktisk er inden for rækkevidde.
Og så er der spørgsmålet, om vi skal udbyde mere.
Nu har vi så valgt at genudbyde Midt- og Vestjylland, og vi har udbudt S-togsnettet i København, hvor DSB jo også får en vigtig rolle i de kommende mange år.
Derudover kan man snakke om, om vi skal udbyde fjerntogstrafikken.
Der vil jeg sige: Nej, vi skal ikke kaste flere bolde op i luften lige nu i en situation, hvor vi skal have udrullet et nyt signalprogram, elledninger og alt muligt andet.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-16:
Ja, det er nok en rigtig god idé.
Jeg vil sige noget i forhold til ordførerens bemærkning om, at det var rigtig godt, at DSB ligesom havde forudsat, at man i 2030 kunne køre uden tilskud.
Det vil jeg godt se, før jeg tror det, men hvis det står til troende, var det jo helt klart på den betingelse, at det er med den nuværende kørsel, man har, med de nuværende strækninger, man kører, herunder også S-togs- og Øresundstrafikken, og hvad ved jeg.
Det er jo nogle af de ting, som står over for udbud, og det hænger jo ikke rigtig sammen.
Derfor vil man også opleve, at hvis man gør det der, så kommer man til fortsat at skulle give tilskud til at lade DSB køre andre steder.
Ordføreren siger, at det er godt med et pristjek og alt det der og det er godt med konkurrence, men problemet er vel egentlig, at når man kører på skinner, er det jo ikke ligesom at køre på en vej.
Der er jo ikke fri konkurrence.
Man kan jo ikke bare komme af sted og køre derudad og være ligeglad, vel?
Altså, man tildeles kanaler – det ved ordføreren jo alt om – og så har man en togfølge.
Derfor er forholdene fuldstændig usammenlignelige efter min mening, og derfor mener jeg faktisk, at udbud og såkaldt pristjek, eller pristjek kan jo altid være fornuftigt, men udbud som middel til pristjek ikke er anvendeligt på jernbanen, hvor der ligger to spor, et hver vej.
Der kom jo her for ikke så længe siden en udbudsanalyse, som skulle prøve at analysere de der forskellige scenarier, der kunne være, omkring udbud.
Man må sige, at den mest liberalistiske model klart viste, at hvis man gjorde det, ville det betyde færre tog, mere overfyldte tog og også dyrere tog.
Jeg tror, at det var det sjette scenarie.
Så var der selvfølgelig en række derimellem, men det er jo den vej, det peger, hvis man liberaliserer, som jeg kan forstå ordføreren gerne vil.
Man skal også være opmærksom på den konkurrence, som togene er udsat for fra biler og biltrafik.
Der er det jo klart, at i og med at et flertal herinde har valgt at satse på veje, asfalt og på biler og på at gøre bilerne billigere, så får det selvfølgelig en afsmittende virkning på det antal passagerer, der kører med togene.
For hver eneste gang man genererer flere biler, underminerer man jo også passagerunderlaget for togene.
Så det er jo også en del af den konkurrence, som jernbanedriften er udsat for.
Jernbanedriften er i det hele taget ekstremt afhængig af politiske beslutninger.
Det er jo politiske beslutninger, der gør, at der ligger skinner der, hvor de ligger, og at der også er signaler og bomme og den slags ting, som gør, at man overhovedet kan køre på skinnerne.
Det er også politiske beslutninger, der gør, at der er den hastighed, man kan køre med, og at der er den og den togfølge.
De spiller ikke ind på vejtrafikken på samme måde.
Kim Christiansen (DF), 2018-05-16:
Jo, men så skal man måske prøve at starte med at have sammenhæng i sin egen drift.
En ting er, at man måske ikke har fået clearet aftalerne helt med nogle trafikselskaber om busser, der skal komme ind med passagerer eller afhente passagerer, og det kan godt være, at man ikke har fået clearet det helt med Arriva nogle steder, men jeg synes jo, at det største problem langt hen ad vejen er, at DSB ikke har clearet det med sig selv på rigtig mange stationer, fordi man enten kommer for sent eller for tidligt, hvad der sker sjældent.
Men man har utrolig mange forsinkelser, mange aflysninger, og det gør jo, at det, der egentlig skulle kunne passe sammen inden for ens egen organisation, ikke engang passer sammen.
Så der er måske plads til forbedringer internt også i forhold til det med sammenhængskraften.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-16:
Nej, jeg er såmænd ikke nødvendigvis glad for store mastodonter.
Nu ved jeg heller ikke, hvor stor en mastodont DSB kan blive i et lille land som Danmark.
Men altså, nej, det er jeg ikke, men jeg er glad for, at der er en sammenhæng i den kollektive trafik, og det mener jeg altså bedst skabes ved at have et statsligt selskab, der driver jernbanedriften i hele landet.
Jeg tror, at alle, der har kørt med tog – jeg gør det jo selv – oplever problemer med, at der ikke er sammenhæng mellem f.eks. DSB's og Arrivas drift eller for den sags skyld af Arrivas drift og busdriften rundtomkring i regionerne.
Så det er jo for at skabe den her sammenhæng, at jeg synes, at det kan være en fornuftig idé.
Kim Christiansen (DF), 2018-05-16:
Jeg tror da, at der på langt de fleste strækninger er behov for en eller anden form for tilskud for at have en god kollektiv trafik.
Det er de færreste strækninger, der kan hvile i sig selv.
Men vi har set bl.a. i Midt- og Vestjylland, at det altså kunne gøres for færre penge, end DSB skulle have for det.
Jeg ved jo godt, at hr. Henning Hyllested er vanvittig glad for DSB, den her store mastodont – en kolos på lerfødder, eller hvad man nu vil kalde det.
Jeg tror også, det er en meget omkostningstung organisation.
Nu nævnte hr. Henning Hyllested 00'erne, men det viste sig jo, da der på et tidspunkt kom en ledelse, der tog fat i den her problematik og fik slanket DSB og måske begyndte at drive det lidt som en forretning og ikke så meget som en styrelse, at man så også begyndte at tjene penge derude.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-16:
Med hensyn til det her spørgsmål om, hvorvidt DSB klarer opgaven godt eller ej, tror jeg vi i og for sig er enige om, at der er mulighed for forbedringer, helt klart.
Men det kunne også hænge sammen med, at DSB jo fik smadret sin økonomi op igennem 00'erne, så da man kom til 2010, 2011, stod man med en milliardstor gæld.
18 mia. kr. tror jeg den var helt oppe i på det tidspunkt.
Og DSB var faktisk tæt på konkurs, sådan som jeg lige husker det.
Så det har vel også netop noget at gøre med, at man også fra politisk hold kender til rettidig omhu og får investeret i jernbanedriften i tide.
Der vil jeg gerne lige spørge til noget af det, som hr. Kim Christiansen siger om, at man i Schweiz også bruger frygtelig mange penge på det, og at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at give yderligere subsidier til statskassen.
Men er hr. Kim Christiansen ikke enig i, at der jo er nogle samfundsmæssige behov, og at jernbanedrift og kollektiv trafik i det hele taget ikke giver overskud – ja, det gør det på nogle enkelte strækninger, men i det store og hele jo ikke giver overskud – og slet ikke sådan nogle steder, som når vi kommer uden for hovedbanenettet?
Kim Christiansen (DF), 2018-05-16:
Tak for det.
Det her forslag fra Enhedslisten er jo et lidt spøjst forslag, for det går sådan lidt i rette med ting – og det tror jeg også at hr. Henning Hyllested selv var lidt inde på – der allerede er vedtaget.
Det går også lidt i rette med EU-lovgivningen.
Det kunne hr. Henning Hyllested og Dansk Folkeparti måske være lidt mere ligeglade med, men det gør det altså.
Nu blev Margaret Thatcher lige så smukt citeret, og hun sagde jo mange kloge ting.
Hun sagde bl.a., at en socialist er en person, der på et eller andet tidspunkt løber tør for andre folks penge.
Og det er jo også, hvad det her handler om.
Vi mener også, at infrastrukturen skal bevares på statens hænder, men hvem der udfører selve togdriften er vi ret åbne over for at kigge på også fremadrettet – ud over de aftaler, vi allerede har indgået. Så nævner man Schweiz.
Jo, men jeg mener også, at det er det land i Europa, som modtager de største subsidier fra statskassen, og jeg vil ikke være med til at støtte en togdrift, der baserer sig yderligere på skatteborgerpenge.
Vi er nødt til også at kigge på, hvad vi kan få for pengene, og ikke mindst hvad vi kan få til gavn for passagererne.
Nu var der nogle der nævnte, at de havde kørt med tog i Tyskland.
Senest har jeg kørt i tog fra Sankt Petersborg til Helsingfors, og det var et fantastisk tog.
Det er Danmark desværre ikke engang i nærheden af at have.
Der må man jo bare sige, at af flere forskellige årsager, bl.a. skiftende regeringer, har man mishandlet den danske togdrift.
DSB har bestemt heller ikke ligefrem hjulpet sig selv.
Så der er mange grunde til, at vi har den situation, som vi har i dag, med en elendig togdrift i Danmark.
Den er upræcis, og den er for dyr.
Der er mange årsager til det, men DSB har i hvert fald på et langt stræk bevist, at der er nogle ting, de ikke rigtig magter inden for det her.
Man kan gøre to ting, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested.
Det er jo i høj grad det, vi har gjort i Midt- og Vestjylland.
I dag har man en frygtelig materielsituation i DSB med gamle IC4-tog.
Man har vel stort set nu udfaset MR-togene fra 1978, men de kørte da indtil for et halvt år siden på nogle strækninger.
Det kan da godt være, at DSB med fremtidens tog og de her nye indkøb, der kommer, elektrificeringen af jernbanen osv., bliver bedre til at løse deres opgaver.
Det håber jeg så sandelig de gør på de strækninger, de nu engang bliver tildelt.
Bare totalt udbudsforskrækkede er vi altså ikke i Dansk Folkeparti, men vi vil gerne gøre det med fornuft og omtanke og dér, hvor det kan være til glæde og gavn dels for statskassen, dels for passagererne.
Kaare Dybvad (S), 2018-05-16:
Jeg er glad for, at hr. Kristian Pihl Lorentzen spørger til det, og jeg vil sige, at jeg jo har haft den glæde at køre i tog i Tyskland med Deutsche Bahn, og det er jo en sand fornøjelse.
Det er et kæmpe infrastrukturselskab – det næststørste i verden efter DHL – og de kører jo med en rettidighed, effektivitet og komfort, som vi kun kan drømme om, og som jo fungerer på den her basis, hvor man har smeltet to selskaber sammen.
Så hvis Deutsche Bahn, som er så stort et selskab, at når man går fra sommertid til vintertid, er man nødt til at lade alle tog holde stille, fordi der ellers går kaos i systemet, kan drives på den måde, så tror jeg også, at DSB kan drives på den måde.
Villum Christensen (LA), 2018-05-16:
Man kan ikke se togdriften isoleret fra bilsektoren og vejsektoren, det er fuldstændig korrekt.
Men hvad der ikke er korrekt, er, at vi udelukkende har satset på veje og biler.
Det tror jeg også Kristian Pihl Lorentzen nævnte for lidt siden.
Vi har brugt mange flere penge, næsten to tredjedele.
Da det grønne transportforlig blev præsenteret af den nuværende statsminister i 2009, kan jeg tydeligt huske, at han sagde: To tredjedele er grøn, og en tredjedel er sort.
Det var møntet på, at af de der små 100 mia. kr. gik to tredjedele til den kollektive trafik.
På trods af at togene udgør 8-9 pct. af den samlede transportkilometer, hvis man måler det sådan, så bruger vi altså to tredjedele på dem.
Før snakkede vi anlæg.
Det er altså rasende dyrt at transportere forholdsvis få mennesker, når det er på faste hjul, som jeg har hørt en professor sige, frem for på gummihjul.
Der er en verden til forskel.
Så det er ukorrekt, at man ikke har satset på jernbanen.