Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-22:
Tak til forsvarsministeren for talen, og tak til alle ordførerne for jeres ordførertaler.
NATO-landene blev ved NATO-topmødet i Wales tilbage i 2014 enige: Hvert medlemsland – også Danmark – forpligtede sig dengang til, at vi inden 2024 skulle have et forsvarsbudget, der lød på 2 pct. af bnp.
Det er afgørende, at vi i Danmark viser os ansvarsbevidste.
Vi skal vise, at Danmark er en forsvarsdygtig samarbejdsvillig og respekteret nation – en nation, der loyalt opfylder indgåede aftaler, også aftaler indgået med NATO.
NATO-samarbejdet må utvivlsomt siges at udgøre garanten for Danmarks sikkerhed.
Danmarks sikkerhed garanteres dog ikke ved at lade andre i NATO-samarbejdet løfte vores byrde.
I virkeligheden er Danmark ved at løbe fra at kunne løfte vores forpligtelse i alliancen.
I bedste fald taler vi om, at Danmarks forsvarsbudget i 2023 er på ca. 1,5 pct. af bnp.
Danmark må og skal leve op til NATO's forventninger til størrelsen på vores forsvarsbudget.
Danmarks mangelfulde bidrag til NATO undskyldes jævnligt med henvisning til de missioner, Danmark har taget del i.
Det kompenserer imidlertid ikke for vores utilstrækkelige forsvarsbudget.
I en rapport fra oktober 2020 rejser NATO da også en stærk kritik af Danmarks fodslæberi.
Skiftende amerikanske regeringer har hidtil med skeptisk mine fulgt diskussionen om budgetternes størrelse.
Det går jo begge veje.
Normalt vægter Folketinget internationale aftaler meget højt, men lige her skal Danmark åbenbart ikke leve op til vores internationale aftaler.
Det er forbløffende, specielt når det gælder landets sikkerhed.
Jeg mener, at vi i Danmark skal styrke vores forsvar.
Vi skal snarest muligt have udbygget både flåde, hær og flyvevåben, den militære efterretningstjeneste og øvrige dele af forsvaret.
For Danmarks forsvar er ramt af flere forhold på en gang.
NATO's forsvarsministre var i Wales enige om, at Danmark skulle prioritere tre forhold: Det drejer sig om opbygningen af en tung brigade, hvilket vil sige en hær på 4.000-5.000 mand, Joint Intelligence, Surveillance and Reconnaissance-kapaciteter og antiubådskrigsførsel, altså ASV-kapaciteter.
Men det er ikke sket.
Konsekvensen af de manglende midler til forsvaret er, at Danmark ikke lige nu kan udsende en tung brigade.
Danmark mangler lige nu et efterretningsbillede på kamppladsen, og Danmark kan ikke lige nu bekæmpe ubåde i Atlanten, Østersøen eller ved Arktis.
Det går ikke længere.
Nye Borgerlige vil se resolut politisk handling fra Folketingets side.
Vores beslutningsforslag pålægger derfor som nævnt regeringen at bruge 2 pct. af bnp på forsvaret i 2024.
Det vil være en samlet udgift på 47 mia. kr. svarende til en stigning på 17 mia. kr. i forhold til det nuværende planlagte forbrug.
Finansieringen er ligetil.
De ekstra 17 mia. kr. kan eksempelvis findes på følgende poster: Den samlede ulandsrammen, som er på 16,6 mia. kr., og erhvervstilskud og subsidier, som er på 16,4 mia. kr.
Det er en del af Nye Borgerliges økonomiske politik at afskaffe de nævnte udgifter.
De nævnte besparelser mere end dækker Danmarks behov.
Og således kan vi i Danmark leve op til vores NATO-forpligtelse i henhold til Walesaftalen.
Danmark kan ikke længere undslå sig 2-procentsmålsætningen.
Danmark kan ikke længere bortforklare det politiske fodslæberi.
Folketinget burde derfor træffe den rigtige beslutning om at efterleve 2-procentsmålsætningen. Tak for ordet.