Jens Joel (S), 2024-05-02:
Tak for det, formand.
Det her forslag er, synes jeg, et eksempel på, at når man læser papirerne, er det meget teknisk, og det er lidt svært at finde ud af, hvad det er, der er på spil.
Så tillad mig at prøve at sige med sådan måske lidt mere almindelige ord, hvad det handler om.
Det er derfor, jeg ikke bruger super meget kraft på teknikken, men prøver at sige, at der er to dele i det her lovforslag.
Den første handler om, at vi har aftalt at etablere en grøn fond.
Så kan man spørge, hvorfor beskæftigelsesordførerne og beskæftigelsesministeren har noget at gøre med det.
Det har vi, fordi en af måderne at sikre, at der er penge i den grønne fond på, er, at flere benytter sig af aldersopsparing, for så bliver man beskattet, og de skatteindtægter lægger man så i en grøn fond, som vi kan bruge til at skabe en bedre verden.
Men det kræver jo også, at når man så skal have folk til at bruge aldersopsparingen, skal de ikke straffes i andre sociale ydelser ved at blive modregnet.
Derfor er der et element i det her lovforslag, som sådan set handler om at sikre, at flere benytter sig af aldersopsparingsmuligheden, fordi man ikke bliver straffet i andre sociale ydelser, og derfor ligger det hos os beskæftigelsesordførere og hos beskæftigelsesministeren.
Der er bred opbakning til den grønne fond, og det håber og tror jeg også der er til den del af lovforslaget.
Så er der en anden del af lovforslaget, som handler om modregning i pension.
Der besluttede et flertal i Folketinget jo, at man ikke skulle straffes økonomisk, hvis man arbejdede, hvor man ellers modtog pension, og at ens ægtefælle heller ikke skulle straffes, hvis man arbejdede.
Man fjernede altså modregningen i pensioner, både for en selv og for ægtefællen, hvis man tog et ekstra tørn på arbejdsmarkedet.
Det har så været diskuteret, hvordan det skulle indføres, og der har været forskellige modeller fra embedsmændene – skulle det være indtægt ved personligt arbejde, og hvordan kunne man opgøre det her?
Og det kan man, hvis man definerer det som arbejdsmarkedspligtig indkomst.
Det er det, man jo får, når man går på arbejde og tjener nogle ekstra penge, og det skal ikke modregnes i pensionen.
Imidlertid har der været en periode, hvor nogle flere indtægter heller ikke har været modregnet.
Og hvis man sådan skal skære det helt ind til benet, går man i virkeligheden på ét punkt tilbage.
Det kan være folk, hvor den ene er på pension og den anden er på efterløn.
På et andet område, nemlig hvis man arbejder, så er der nye vilkår, nemlig at man ikke bliver modregnet.
Og den grundlæggende model støtter vi op om i Socialdemokratiet, fordi det var det, der var intentionen med den aftale, vi lavede, nemlig at man ikke skulle modregnes i pensionen, hvis man arbejdede.
Vi havde ikke en politisk aftale om, at man ikke skulle modregnes, hvis den ene var på efterløn og den anden var på pension.
Det har hele tiden handlet om, om man arbejdede.
Derfor støtter vi sådan set op om, at man definerer det som arbejdsmarkedspligtig indkomst og dermed også automatisk kan sikre, at man ikke bliver modregnet, hverken i egen pension, i social pension eller i ægtefællens sociale pension, hvis man tager en ekstra tørn på arbejdsmarkedet.
På den baggrund støtter vi lovforslaget her, begge dele af det.
Det gør Moderaterne også, har jeg lovet at hilse og sige.