runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Mange tak.
Da jeg indkaldte til den her forespørgselsdebat, havde jeg jo ikke forestillet mig, at vi igennem en hel eftermiddag havde haft en ganske udmærket drøftelse, for så tror jeg, jeg havde valgt at lægge den på et andet tidspunkt.
Men sådan skulle det altså være.
I hvert fald vil jeg ikke være den i debatten her, som trækker den ud.
Det kan jeg godt på forhånd give tilsagn om.
Det kan I andre så gøre!
Men bare som en begrundelse for forespørgslen vil jeg sige, at uden det årlige bloktilskud fra Danmark mener jeg ikke at Grønland ville være i stand til at klare sig økonomisk.
Men selv med det årlige bloktilskud er Grønland økonomisk i knæ.
Grønlands Økonomisk Råd har anslået, som statsministeren også nævnte, at der skal budgetforbedringer til på 1 mia. kr., og efter danske forhold kan vi altid gange med 100, så det vil sige, at finansministeren måtte ud og finde budgetforbedringer på 100 mia. kr. i løbet af de næste 10, 12, 15 år.
Det er ikke sjovt.
Det er et svimlende beløb, som enten ville medføre katastrofale offentlige nedskæringer eller kaste Danmark for løverne på det internationale lånemarked, især hvis det skulle vise sig, at der ikke var nogen muligheder for over en årrække at genoprette økonomien.
Det er jo det afgørende.
Af den grund skulle man forvente, at Grønlands landsstyre og Landstinget var travlt beskæftiget med at forberede markante reformer, specielt inden for det forsømte uddannelsessystem samt erhvervsreformer, nu, hvor den grønlandske politiske ledelse må have indset, at drømmen om oliemilliarder er forbi.
Der ser jeg ikke de grønlandske politikere tage det ansvar.
Man er i gang med andre og mere storslåede planer, nemlig selvstændighed, og den dagsorden har samtlige politiske partier bundet sig til.
Processen er sat i gang, og den kan ikke standses, siger man.
Planen er i mine øjne, set gennem mine neutrale briller, ikke farbar.
Det er den diskussion, jeg gerne vil have i dag, og jeg ser frem til statsministerens besvarelse.
Marcus Knuth (V), 2017-05-23:
Som sagt har jeg stor respekt for det, hvad end den grønlandske befolkning måtte ønske, men den grønlandske befolkning har jo allerede fået en meget høj grad af selvbestemmelse – så er der områder som udenrigspolitik, forsvarspolitik osv., hvor vi samarbejder meget tæt, og hvor jeg har svært ved at se at de opgaver kunne blive løst på samme måde, hvis det ikke var for Danmark.
Hvis alle de ressourcer og al den tid, vi bruger på både at tale om og arbejde med det, blev brugt på spørgsmålet om økonomisk selvstændighed i stedet for politisk selvstændighed, så tror jeg, at Grønland ville stå et bedre sted.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Mange tak til ordføreren.
Fra Inuit Ataqatigiits side støtter vi jo også vedtagelsesteksten.
Der har også været en dialog og forhandling med de forskellige partier, og vi er nået frem til et resultat, som er mere konstaterende, kan man sige.
For det her er jo et politisk følsomt område.
Derfor er det også vigtigt, at vi fra Folketingets side ikke bliver politiserende, men at vi sådan set følger med i, hvad det er, der sker i Grønland i forhold til at arbejde hen imod selvstændighed.
Men vi skal samtidig også se på, hvor det så er, vi kan samarbejde. Som ordføreren tidligere nævnte, bakker man op om arbejdet med det her justitsudspil, som vi har lavet i Inuit Ataqatigiit.
Jeg synes, det kunne være interessant at høre ordføreren, hvad det konkret er for nogle områder, man mener, at vi bør gå ind og prioritere i forhold til justitsområdet.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Jeg vil ikke kalde det at stirre sig blind på selvstændighed, for det er, hvad befolkningen ønsker.
Befolkningen var til afstemning om selvstyreloven, og det var et absolut flertal i det grønlandske folk, som ønskede selvstyret indført og dermed retten til selvstændighed.
Så det er ikke Inatsisartut eller naalakkersuisut, der har bestemt det – det er befolkningen, der står bag det her.
Med hensyn til om dansk og ikke grønlandsk skal være andetsproget, hvilket nok er det, spørgeren henviser til, så er det en evig diskussion for et globaliseret samfund, hvor meget dansk og engelsk skal fylde, når vi opererer med tre sprog i vores samfund.
Det synes jeg også er en helt naturlig diskussion at have, og den diskussion tages uden for de bygninger, hvor der bedrives politik.
Jeg tror samtidig, at det ikke bare er selvstændighed, den grønlandske befolkning koncentrerer sig om.
Tværtimod.
Vi står med udfordringer – alle de problemer, der er i vores samfund – som vi hver dag skal tage hånd om, så diskussionen om selvstændighed fylder ikke mere end noget som helst andet.
Illulissaterklæringen blev underskrevet i 2008, initieret af Grønland og Danmark sammen med USA, Canada, Norge og Rusland, de såkaldte Arctic Five.
Eftersom ordføreren tager det op i sin ordførertale, vil jeg gerne spørge, hvilke fremtidige udfordringer ordføreren ser i forbindelse med Arctic Five og hele spørgsmålet vedrørende Polhavet, når det gælder vores rigsfællesskabs fælles udenrigsanliggender.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Som jeg sagde, er jeg med hensyn til Arktisk Råd egentlig meget interesseret i at høre, hvordan regeringen, statsministeren og udenrigsministeren vil tackle, at vi både skal være skarpt kritiske over for nogle af de arktiske staters adfærd – f.eks. Ruslands adfærd i Syrien – samtidig med at vi forstår at bibeholde Arktis som et lavspændingsområde, også i forhold til oprustning.
Så det er den udfordring, som jeg er meget nysgerrig efter at høre hvordan regeringen har tænkt sig at tackle.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Jeg synes også, som hr. Sjúrður Skaale nævnte, at det er rart at få en anden vinkel på, et andet perspektiv, her så den mere personlige vinkel.
Det, jeg synes er vigtigt at understrege, er, at når Grønland på et tidspunkt bliver selvstændigt – det afhænger selvfølgelig også af økonomi og alle mulige andre ting, som man skal være opmærksom på – så tænker jeg, at det er vigtigt at holde fast i den her personlige fortælling, for der er rigtig mange personlige relationer mellem Grønland og Danmark og Færøerne.
Vi ved, at der bor mere end 16.000 grønlændere i Danmark.
Dem er vi også nødt til at tænke ind i de planer, som der er fremadrettet.
Jeg synes, det er vigtigt ikke at sige, at det er inden for min levetid eller inden for andres levetid, for det handler i virkeligheden om hele processen frem imod, at vi får styr på de 32 områder, som der er her, så vi kan hjemtage dem stille og roligt, og at vi også får løst tingene derhjemme.
Men mange tak for det meget personlige input.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-23:
Jeg betragter det nok mere som en kommentar, et meget fint indlæg, end som et spørgsmål.
Det vil jeg bare kvittere for og så være fuldstændig enig i, at det handler om at få så mange som muligt med i det her projekt, i det samarbejde og i det venskab, der er.
Jeg har også fuld tillid til, at spørgeren er meget villig til at hjælpe med at sørge for at få så mange inddraget som overhovedet muligt.
Selvfølgelig skal man ikke sætte årstal på det ene eller det andet, det handler om noget, der er større end at sætte årstal på.
Så det skal vi ikke lige gøre i den her sammenhæng.
Magni Arge (T), 2017-05-23:
Jeg vil også bare kvittere for talen.
Jeg synes, det var en meget inderlig tale, og jeg synes, den også viser, hvor stærke bånd man kan knytte imellem Færøerne og Danmark, som ikke har noget som helst med statsmagten at gøre.
Og så skal jeg i øvrigt love, at jeg skal hilse Tóki, når jeg møder ham næste gang.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-23:
Det vil glæde mig meget.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Der er tidligere blevet sagt ordene stor kærlighed og respekt.
Jeg synes, at jeg har kunnet mærke blandt ordførerne, at der er en inderlig stor kærlighed og respekt for rigsfællesskabet her i huset.
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg tror også, at stor kærlighed og respekt stadig væk eksisterer i almindelighed og generelt mellem Grønland og Danmark, også efter at selvstændighed er indført.
De vil jo stadig væk eksistere, det er bare Grønlands politiske situation og position, der vil have ændret sig.
Så jeg tror ikke, at kærligheden og respekten forsvinder sådan bare lige.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-23:
Tak for det endnu en gang.
Jeg tror dog, som jeg nævnte, at der er et tidspunkt, hvor der ikke lige er den største kærlighed, og det er ved de der fodboldkampe og andre sportslige begivenheder.
Men det er en anden sag.
Det er jo også kun hyggeligt, at vi har nogle ting, hvor vi også kan kæmpe lidt.
Jeg giver spørgeren fuldstændig ret i, at kærlighed og respekt er en god ting.
Det er jo derfor, at man kun kan være tilfreds med, at så stort et udsnit af dem, der er her, bakker op om den her vedtagelsestekst, hvor det netop er en forudsætning, at ligeværdigt samarbejde i gensidig respekt mellem de forskellige parter i rigsfællesskabet er til gavn for landenes befolkninger.
Det bakker jeg fuldstændig op om.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Mange tak for bemærkningerne.
I IA mener vi, det er enormt ærgerligt, at man, når vi snakker om selvstændighed, i virkeligheden snakker meget om det med at lukke sig om sig selv i stedet for netop at se ud i verden.
Jeg synes, at man nogle gange godt kan mangle en mere moderne definition af, hvad selvstændighed egentlig er, og det er jo det, der ligger i det forfatningsarbejde, der ligger foran den kommission, der er blevet nedsat.
Det store arbejde ligger jo også i at få inddraget befolkningen.
Der er jo forskellige befolkningsgrupper, som har forskellige holdninger til det her, og noget af det, som mange er optaget af, er jo at sikre et tilstrækkeligt velfærdsniveau og sikre, at der ikke sker et markant fald i velfærdsniveauet.
Så det synes jeg er vigtigt at understrege.
I det forfatningsarbejde vil Folketinget jo også på et tidspunkt blive inddraget, og det kunne være interessant at høre: Hvad tænker SF i forhold til det arbejde, der foregår i Grønland?
Karsten Hønge (SF), 2017-05-23:
Jeg forsøgte at komme ind omkring det, faktisk endda et par gange, i min ordførertale.
Jeg ønsker Grønland al mulig held og lykke på vejen mod mere selvstændighed, og jeg håber bare, at isen holder – som var det udtryk, jeg brugte – i forhold til samarbejdet med Danmark.
Og jeg håber på, at man undervejs i debatten kunne blive noget tydeligere, med hensyn til hvilke alliancer man forestiller sig Grønland indgå i.
Det synes jeg fremstår noget tåget.
Hvis man forestiller sig, der findes magttomrum ude i verden, vil man opdage en kold virkelighed, altså at det gør der ikke.
Og der er det bare jeg tror på, at man måske er bedre stillet ved at være en af tre ligestillede dele af et rigsfællesskab.
Det er selvfølgelig grønlændernes afgørelse, men jeg vil bare stærkt opfordre til, at man bliver i rigsfællesskabet og udnytter de styrker, vi har i fællesskab.
Uafhængighed giver bare ingen mening, som jeg ser det, hvis man har en situation, hvor kun halvdelen af landets befolkning får en uddannelse, og hvor hundredvis af børn sulter og ikke har nogen steder at bo – også i Grønland i dag – og man har en økonomi, der er på vej mod en betonmur.
De ting tror jeg bare skal løses, inden man kan tale om reel indholdsmæssig uafhængighed og selvstændighed.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Det er et rigtig godt spørgsmål.
For mig personligt er det sådan, at jeg er meget inspireret af Enhedslistens ordfører, der siger, at Danmark, som jo har forhandlet de her forsvarsaftaler siden 1951, må tage et ansvar og må sige, at nu igangsætter vi det, der skal til for at få ryddet op, og så må vi få lagt en plan for at få placeret et juridisk ansvar efterfølgende.
Og hvis det så er hos den amerikanske stat, dette ansvar kommer til at ligge, må vi så sørge for at få økonomien på plads med dem.
Men vi mener, at Danmark skal opføre sig ansvarligt, både globalt set og med hensyn til, hvad der er foregået i rigsfællesskabet.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Fra perioden mellem 1940'erne og 1960'erne ligger der 32 tidligere amerikanske og danske militære sites, som der skal ryddes op efter.
Danmark gav amerikanerne lov til at bygge militærbaser i Grønland, og deres militære tilstedeværelse er baseret på en dansk-amerikansk forsvarsaftale.
I dag ligger der stadig væk en masse dumps i Grønland, hvilket ikke er rigsfællesskabet værdigt på nogen måder, hverken nationalt eller internationalt.
Indtil videre har vi fået at vide af regeringen, at der skal laves en redegørelse og en vurdering, og at der skal være en dialog, men redegørelse, vurdering og dialog fjerner altså ikke affaldet.
Hvis det var op til Alternativet, hvad skulle der så ske?
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Jeg mener ikke, at rigsfællesskabet, og det synes jeg også fortiden viser os, nødvendigvis er en statisk enhed, og som jeg også sagde, har jeg stor forståelse for den trang, der er til øget selvbestemmelse og selvstændighed, og den ønsker både jeg og Liberal Alliance at støtte både det grønlandske folk og befolkningen på Færøerne i.
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Anser ordføreren det for et uoverstigeligt problem, at Grønland skulle kunne få en økonomi, der kan bære sig selv også inden for f.eks. 10 år?
Jeg mener, vi har jo set Island i den grad udvikle sin økonomi, så man tror, det er løgn, og de var endda midt i det hele i en dyb, dyb krise, hvor bankerne oplevede en total implosion, men alligevel står de på benene i dag med en ufattelig stor indtægt fra f.eks. turisme og fiskeri.
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Det kan være svært at se ind i fremtiden.
Hr. Christian Juhl var selv inde på begrebet spring eller disruption fra talerstolen, og som hr. Christian Juhl måske er klar over, er disruption noget, vi i virkeligheden i Liberal Alliance har meget stor tiltro til og øje for, og der kunne sagtens opstå situationer, også i den grønlandske økonomi, der kunne udvikle sig i spring, og det kunne, også i den tidshorisont, som hr. Christian Juhl beskriver, udvikle sig meget positivt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Mange tak.
I forhold til klimaforandringer repræsenterede jeg Folketinget i sidste uge.
Vi havde besøg af en masse arktiske parlamentarikere fra hele Arktis, en repræsentant for hvert parlament, som besøgte Kangerlussuaq og så indlandsisen.
Det understregede i virkeligheden et behov for, at vi netop får samlet den her viden, som der er, og den forskning, som der foregår.
Det er selvfølgelig et grønlandsk ansvar, men hvordan kan vi her fra Folketinget være med til at understøtte, at vi får samlet den viden, som der er, om, hvordan klimaforandringerne påvirker Arktis og på den måde resten af verden?
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Som jeg sagde i min tale, synes jeg, at det er vigtigt, at vi kontinuerligt har fokus på, hvordan vi kan støtte op om forskning og den her vidensudvikling i Arktis.
Jeg ved ikke, om ordføreren selv har nogle konkrete initiativer, ellers har vi beskrevet nogle, som jeg gerne vil oversende til ordføreren.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Jeg vil meget gerne dele viden om, hvad der er på forskningsområdet, men der foregår overraskende meget forskning i Grønland, vil jeg sige, og meget af det er ikke nødvendigvis noget, som den helt almindelige grønlænder eller for den sags skyld den helt almindelige dansker kender særlig meget til.
Så det kunne være interessant at se, hvordan man kan styrke det.
Jeg ved, at man i Arktisk Råd også arbejder på at gøre det nemmere, ligesom naalakkersuisut også har taget en række initiativer til at styrke mobiliseringen både af grønlandske studerende rundtomkring i Arktis, men også at forskere kan komme til Grønland og grønlandske forskere kan komme ud og fortælle om klimaforandringerne.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Vi skal bruge de organer, vi har, som Arktisk Råd.
Jeg vil gerne rose regeringen og Danmarks Rederiforening, der spiller en positiv rolle i at skabe miljømæssig bedre regulering af international skibsfart, og det er jo igen de her organisationer og samarbejder, vi skal bruge.
Særlig vil jeg godt fremhæve det positive signal om at forbyde den meget miljøskadelige tunge bunkerolie, som jo også er forbudt ved Antarktis.
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Det er, fordi ordføreren i forbindelse med det her med Camp Century nævnte, at han ikke kunne forstå, hvorfor man ikke tog det alvorligt, og det er det, jeg opholder mig ved.
I statsministerens redegørelse står der: »Danske myndigheder er i dialog med de grønlandske myndigheder om den nærmere tilrettelæggelse heraf.«
– altså omkring afviklingen.
»Konkret omfatter initiativerne bl.a. monitering af is-afsmeltningen og nye målinger og vurderinger af radioaktiviteten i området ved Camp Century samt en miljømæssig kortlægning af det efterladte affald og efterfølgende miljø- og sundhedsmæssige vurderinger.« Så det virker ikke, som om man er ligeglad.
Det var bare det, jeg ville sige.
En anden ting er, at i statsministerens redegørelse citeres en artikel i Geophysical Research Letters, hvor der står, at det her affald risikerer at blive frigivet.
Om ca. 150 år smeltes så meget, at affaldet bliver blotlagt.
Og inden for 50 år er der mulighed for det.
Så jeg synes, at der bliver gjort noget.
Jeg synes ikke, det er fair at sige, at man ikke tager det alvorligt.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Jeg mener ikke, at jeg sagde, at det ikke bliver taget alvorligt.
I så fald vil jeg gerne beklage det.
Det er naturligvis ikke det, jeg mener.
Der er jo to spor her.
Der er et miljømæssigt spor, som det er fint at der bliver handlet på.
Uanset om det er om 50 år eller 150 år, har vi altså en planet, vi skal aflevere til vores kommende generationer, og der er 150 år ikke langt ude i fremtiden.
Vi er meget optaget af, hvordan vi allerede nu begynder tage det meget mere alvorligt i forhold til vores klimaudfordringer.
Så er der det juridiske spor, som vi har indkaldt flere ministre omkring.
Det er pågået over et år.
Som Enhedslistens ordfører også har italesat flere gange, burde Danmark i stedet for at blive ved med at vente med at reagere, fordi vi ikke kan få placeret det juridiske ansvar, måske melde sig på banen og gå forrest og sige, at så må vi bagefter finde ud af, om det er den amerikanske stat eller den danske stat, som er ansvarlig.
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
150 år er langt ude i fremtiden.
Det er det altså.
Det er langt ude i fremtiden.
Selvfølgelig skal skidtet fjernes.
Det er der ikke nogen der har nogen som helst indvendinger imod.
Det skal ske og gerne så hurtigt som overhovedet muligt, og derfor arbejder de danske myndigheder tæt sammen med de grønlandske myndigheder og også med amerikanerne for at få det her løst.
Der er lang tid til 2167 – rigtig lang tid.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Jeg ved ikke, om ordføreren for DF er bekendt med, hvad det er for en klimamæssig situation, som planeten står over for.
Hvis ikke vi får bremset den her udvikling, når vi til et tipping point, som vi ikke kan vende tilbage fra.
Så det nytter ikke noget at blive ved med at sige, at vi har tid nok, at der er masser af tid, at der er 150 år.
For 150 år siden blev magten overdraget til folket i Danmark.
I dag har vi 33 pct. kvindelige folketingsmedlemmer.
Efter det arabiske forår i Tunesien, der er 5½ år gammelt, har de nu 35 pct. kvindelige medlemmer af deres parlament.
Ergo er de længere fremme ligestillingsmæssigt på 5½ år, end vi er på 150 år.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Inuit Ataqatigiit har valgt at fokusere på justitsområdet, og det har vi jo faktisk gjort i alle de år, vi har været i Folketinget.
Det er, fordi det grundlæggende handler om retfærdighed.
Det handler om at sikre, at ofre får deres sager behandlet hurtigt i retsvæsenet.
Det synes jeg er et af områderne, der skal prioriteres.
Det andet er nogle fysiske rammer, nogle uddannelsesmæssige rammer, nogle lønmæssige rammer til de folk, som er i politiet og på anstalterne ude i kriminalforsorgen og inden for retsvæsenet.
Det handler også om et kompetenceløft, sådan at man som borger kan være sikker på, at man får behandlet sin sag retfærdigt og effektivt.
Det tror jeg er et grundlæggende ønske for os alle sammen, og det er meget grundlæggende, hvis det er, vi gerne vil have et stærkt samfund.
Karin Gaardsted (S), 2017-05-23:
Der blev også nævnt noget om bygninger, anstalter eller detentioner.
Når man ser dem, kan man jo godt se, at der kan være noget galt, men hvad er egentlig grunden til, at det så ofte er nødvendigt at få renoveret bygninger i Grønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Vi har jo lige åbnet en anstalt nede i Qaqortoq i Sydgrønland, der har været lukket, samtidig med at vi blev nødt til lukke en anden i Sisimiut.
Det var, fordi rammerne ikke var tidssvarende.
Det er bl.a. på grund af skimmelsvamp, at man har været nødt til at lukke de forskellige anstalter.
Det betyder selvfølgelig et pres på Kriminalforsorgen.
Da jeg besøgte anstalten i Sisimiut, så jeg, at det var en gammel barak, som man i sin tid brugte til at bygge lufthavnen op.
Jeg vil invitere repræsentanter for regeringen til at komme og se det selv, for så tror jeg, at man lige med det samme ville sørge for, at man fandt en anden løsning, fordi det er smalle gange, som slet ikke er egnede til indsatte.
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren, når det drejer sig om det her med, at de opgaver, som staten stadig væk har, skal løses til fuld tilfredshed.
Justitsområdet er en oplagt ting, der er hele fængselsvæsenet og politiet og alt, hvad der ellers er.
Så det skal det være, og det skal leve op til de standarder.
Jeg vil så spørge: Bliver de ting, som Grønland så har overtaget, også varetaget til vores fulde tilfredshed?
Hvad gør vi ved det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Det er jo helt centralt i forhold til den debat, vi skal have i dag, og der kommer jeg ind på det.
Men jeg vil egentlig gerne understrege, at vi jo også er mange, som kritiserer samfundsforholdene i Grønland, og jeg tror, at kritikken skal komme indefra, hvis det er, at tingene skal ændre sig.
Jeg tror, det er vigtigt, at der er en erkendelse af, at de udfordringer, som der er på socialområdet, skal vi gøre noget ved.
Det ser jeg at der er sket et skifte med.
Jeg har jo arbejdet med det her i mere end 15 år, og jeg ser heldigvis, at der sker en udvikling.
Men jeg tror, at det er helt grundlæggende, at det er os selv, der skal komme med kritikken, før vi kan ændre tingene.
Magni Arge (T), 2017-05-23:
Tak for ordførertalen, som var meget interessant.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere om de planer, man har på Grønland med en nyudvikling af infrastrukturen, som bl.a. går ud på, at man skal bygge nye lufthavne forskellige steder.
Men er der nu ved at være alvor bag, og hvornår regner man med at gennemføre det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Der er et stort politisk ønske, og man har sat gang i arbejdet ved at nedsætte en bestyrelse, som skal arbejde med de her ting, og det er jo også for at sikre, at der er et armslængdeprincip i forhold til de politiske beslutninger.
Det, der er behov for, er jo at sikre, at der også er nogle investeringer til det her.
Statsministeren nævnte jo i sin tale nogle af de muligheder, der er med NIB og Eksport Kredit Fonden.
Vi så jo fra Inuit Ataqatigiits side også gerne, at der var en mulighed for at samarbejde om at lave en arktisk investeringsfond, og det har været mit klare budskab til naalakkersuisut, at der er behov for, at man også fra Grønlands side tager nogle initiativer og rækker ud.
Fra Færøerne har man jo nogle erfaringer, der viser, at det har en betydning, hvor høj renten er, i forbindelse med de her investeringer, man laver i forhold til tunneler.
Magni Arge (T), 2017-05-23:
Der var forleden et møde i Fairbanks i Alaska i Arktisk Råd, og der blev det besluttet, at Vestnordisk Råd, som både Grønland og Færøerne deltager i, fik status som observatør i Arktisk Råd.
Hvad mener ordføreren at det kan bruges til og det kan betyde for arbejdet i den arktiske sammenhæng fremover?