runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-12:
Altså, lige det sidste, med hensyn til om det skal kommenteres, hvis vi kommer til at sige noget vrøvl fra talerstolen, ved jeg ikke om vil være til gavn for politikerstanden, inklusive undertegnede.
Men hvad angår høringssvarene, når vi f.eks. drøfter de her finansielle spørgsmål, vil jeg sige, at det, jeg er bange for, for at være helt ærlig, ved sådan et bunkeforslag om den finansielle sektor, er, om der et eller andet sted dernede ligger kimen til den næste finanskrise, fordi man vil liberalisere et eller andet lille hjørne af noget med investeringsforeninger.
Og der er jo ikke en høringspart.
Der er nogle gange et forbrugerråd, som går ind og kigger på det ad den vej, og så har vi nogle interesseorganisationer, men der er ikke en høringspart, der, om jeg så må side, tager samfundets side i det og siger: Hov, pas på, det her kan gå den eller den vej.
Det er faktisk vores ansvar at opdage det, og det synes jeg nogle gange er et lidt tungt ansvar.
René Gade (ALT), 2017-10-12:
Og så vil jeg også sige, at ud over at vi altid har brug for at rykke for høringssvar, der kommer så nuanceret som muligt, hvad jeg synes de oftest er – en gang imellem mangler der nogle, men så synes jeg også, at der er lydhørhed over for at finde dem – vil jeg også godt sige, at de store partier herinde jo hjælper os.
Altså, når man kommer som nummer x i rækken og har fået Socialdemokratiet og Venstre til at præsentere, hvad forslaget går ud på, så kan jeg nogle gange tillade mig at komme op og være lidt selektiv.
Og det er jo, fordi der er et arbejde i de større partier, der er endnu mere tilbundsgående, end vi kan gøre det i vores.
Man bliver altså hjulpet af de større partier herinde, og det lever vi bl.a. højt på, så vi kan tillade os at være lidt skarpere på nogle enkelte punkter.
Men tak for debatten.
Anders Johansson (KF), 2017-10-12:
Lovforslaget indeholder en række ændringer af forskellige love inden for det finansielle område, som de forrige ordførere relativt nøje har redegjort for, så jeg skal se, om jeg kan gøre det lidt kort.
Ændringerne har bl.a. til formål at øge forbrugerbeskyttelsen på det finansielle område.
Derudover rummer lovforslaget en implementering af portabilitetsdirektivet, som så skal sikre lønmodtageres rettigheder, i forbindelse med at de flytter arbejdsplads til Danmark eller fra Danmark til et andet EU-land.
Derudover er det også vigtigt at bemærke, at direktivet implementeres så direktivnært som muligt.
Det synes jeg også er en vigtig prioritet, så vi ikke laver overimplementering.
Lovforslaget sætter også nogle mere retvisende rammer for udpegningen af SIFI'er, hvilket jo er godt, så man får et bedre overblik over den finansielle sektor.
Da udenlandske kreditinstitutters væsentlige filialer i Danmark så kommer med i opgørelsen, giver det alt andet lige et mere retvisende billede, som igen er til gavn for stabiliteten i den finansielle sektor i Danmark.
Så tror jeg ikke, jeg vil sige mere, andet end at Det Konservative Folkeparti naturligvis bakker lovforslaget op.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-10-12:
Jeg skal også bestræbe mig på at fatte mig i korthed.
Jeg vil godt takke for de indlæg, der er kommet, og understrege, at det jo er på grund af de organisatoriske ændringer, der er sket med oprettelse af styrelser, at der er behov for en klargøring af de her regler.
Og så synes jeg, at de spørgsmål, som Holger K. Nielsen rejser, jo egner sig til en drøftelse under udvalgsbehandlingen, og vi vil naturligvis gerne besvare eventuelle spørgsmål.
Så tak for tilslutningen.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-10-12:
Det er jo rigtigt nok, som det er sagt, at det her er sådan et naturligt forslag i forlængelse af de organisationsændringer, der har fundet sted inden for Forsvaret.
Men jeg synes nu alligevel, jeg lige vil nævne det høringssvar, der er kommet fra fagforeningerne, både CS og HKKF, hvor der faktisk rejses nogle principielle problemstillinger i forhold til det her, netop hvorvidt den militære straffelov i alle tilfælde skal bruges – kan bruges – i forhold til de funktioner, der beskrives her, som jo er noget andet end de sådan traditionelle militære opgaver.
Og jeg synes sådan set ikke, hvis man ser på det kommenterede høringsmateriale, at den besvarelse, som ministeriet er kommet med, er, hvad jeg opfatter som enormt tilfredsstillende.
Så derfor tror jeg måske, der lige bliver behov for, at vi får afklaret det yderligere i behandlingen af det her forslag.
Men ellers er vi ligesom de andre positive over for det her forslag.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-12:
Noget af det, der spekuleres meget i lige for tiden, er jo den her mulige kinesiske kreditkrise.
Vismændene er også inde på det i deres rapport fra forleden.
Hvad vil en sådan kreditkrise betyde, altså, hvor involveret er Danmark i forhold til den kinesiske finanssektor?
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-12:
Jeg synes, at det var interessant, at ordføreren var inde på det her med, om mindre virksomheder bliver belastet for meget.
For det er også noget, vi er optaget af i Enhedslisten.
Men kan ordføreren komme med nogle eksempler?
Nu kender jeg måske ikke så meget til forsikringsmarkedet og alle krinkelkrogene i det, så kan ordføreren give nogle eksempler på, hvad det er for en type mindre virksomheder på det her område, som ordføreren er bange for bliver overbelastet med kontrol og registrering?
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-10-12:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at vi i Danmark har en række eksterne sælgere, som ikke er underlagt store selskaber, og det er private forsikringsformidlere, små virksomheder, som formidler salg til privatpersoner og til mindre virksomheder.
Jeg har haft møder med en række af dem, og jeg skal ikke stå hernede i Folketingssalen og fortælle om, nøjagtig hvordan de har oplevet det, og hvordan de frygter, at de vil komme til at opleve det, hvis det her lovforslag går uredigeret igennem.
Men altså, min kritik kommer ud fra konkrete samtaler, jeg har haft med nogle af de her virksomhedsejere.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-10-12:
Forsikringer er jo noget, borgere og virksomheder tegner i håb om ikke at få brug for dem.
For forsikringerne skal jo træde til, hvis der opstår en ulykke, en hændelse, som enten påvirker mennesker eller værdigenstande.
Det er vigtigt, at forbrugerne køber forsikringer i tillid til, at skulle ulykken indtræffe, så har man også den dækning, man forventer, altså at det produkt, man har betalt for, også lever op til forventningerne; at forbrugerne har truffet et oplyst valg, betalt en præmie for en forsikring, og hvis ulykken er ude, så udløses der den erstatning, som forbrugeren havde forventet, da aftalen blev indgået.
Vi har jo set nogle eksempler på, at det så ikke altid har været tilfældet, og derfor er det grundlæggende en god idé, at det, når der nu kommer et nyt forsikringsdistributionsdirektiv fra EU, giver anledning til at få lavet en helt ny lov omkring forsikringsformidling.
For det kan selvfølgelig kun være sådan, at uanset hvordan man som forbruger køber en forsikring, skal man være sikker på at være omfattet af de samme bestemmelser, hvad enten man køber forsikringen direkte fra et forsikringsselskab eller man gør det fra en agent eller en virksomhed, der formidler forsikringer.
Derfor giver det lovforslag, som vi behandler, rigtig god mening.
Det er vigtigt, at forbrugerne har tillid, når der tegnes forsikring, for det er som sagt ting, der har stor betydning for en.
Det kan både være personligt, men det kan også være økonomisk.
Derfor skal der selvfølgelig være en høj grad af forbrugertillid på området.
Det giver derfor grundlæggende rigtig god mening, at en lang række bestemmelser bliver opdateret.
Det bliver sikret, at nogle af de krav, vi stiller generelt på det finansielle område, også kommer til at gælde på forsikringsområdet og endda også på en måde, hvor de er afstemt, så der eksempelvis for dem, der kun sælger tillægsforsikringer, er lidt mindre krav.
Der er også en vis forskel på at købe en tillægsforsikring til en fladskærm og så købe en ulykkesforsikring eller andet af meget større betydning.
Jeg synes også, det er positivt, at der bliver sikret en fuldstændig klarhed omkring uafhængigheden for forsikringsmidler, så man således igen som forbruger kan være sikker på, at de oplysninger, man får, er transparente, gennemsigtige, og at man kan træffe sit valg på et oplyst grundlag.
Det drejer sig jo grundlæggende om at sørge for, at konkurrencen er i orden, at markedet fungerer, og at forbrugerne kan handle i tryghed.
Hvis ens forsikring bliver aktiveret, er det altså vigtigt, at man ved, hvad man har med at gøre.
Det er grundlæggende det, som lovforslaget skal sikre.
Det synes jeg er en rigtig god idé, og derfor støtter Venstre naturligvis lovforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-12:
Som sagt er der jo tale om en ny lov, som erstatter en tidligere lov om regler for forsikringsformidlere.
Som den tidligere ordfører også var inde på, er det jo et vigtigt område, ikke mindst i forhold til forbrugerbeskyttelsen, fordi det ofte kan være svært for forbrugere at gennemskue de mange forsikringsprodukter, som udbydes flere og flere steder.
Loven skal implementere et EU-direktiv, et forsikringsdistributionsdirektiv.
Der er faktisk tale om et minimumsdirektiv, så Danmark er sådan set i sin gode ret til at lave mere vidtgående regler for at give forbrugerne yderligere beskyttelse.
Men regeringen har valgt at lave det, man selv kalder en streng direktivnær implementering.
Det gælder bl.a. spørgsmålet om de beløbsgrænser, der er, uanset om man opgiver dem i euro eller i danske kroner.
Det måtte ministeren måske gerne uddybe lidt i sit svar, altså nogle af de indvendinger, der er fra Forbrugerrådet Tænk.
Jeg har set høringsnotatet, men hvad er det for nogle områder, som bliver undtaget for det her, og er det klogt at undtage de områder, hvis det netop er nogle af de områder, hvor forbrugerne faktisk har særlige behov for beskyttelse?
Men grundlæggende, som vi læser forslaget i sin helhed, er det en forbedring af forbrugerrettighederne.
Det må ministeren egentlig også gerne kommentere på.
Vi havde selvfølgelig gerne set, at man ikke var så angst for at overimplementere og havde udbygget forbrugerbeskyttelsen yderligere, men så længe det er et skridt i den rigtige retning, kan man altid stole på Enhedslisten.
Martin Lidegaard (RV), 2017-10-12:
Mange tak, formand.
Det er lige før, vi sætter rekord i hurtig behandling her.
Jeg har ikke meget at tilføje i forhold til de tidligere ordførere.
Vi kan også støtte lovforslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-10-12:
Jeg kan nærmest gentage, hvad tidligere ordførere har sagt, nemlig at vi heller ikke ser noget synderlig kontroversielt i det her forslag, som er en præcisering med hensyn til de her nye måder, man har valgt at organisere sig på, og derfor kan Alternativet umiddelbart også godt støtte forslaget.
Mette Bock (LA), 2017-10-12:
Det har faktisk været sådan siden 2013, at man ikke har godkendt trossamfund, som ikke levede op til disse forhold.
Så har man undersøgt, om det juridisk kan lade sig gøre ligesom at trække en streg i sandet og sige, at fra det her tidspunkt giver vi de her rettigheder.
For så kommer vi ikke til f.eks. at sige farvel og tak til anerkendelsen af et relativt stort andet trossamfund som katolikkerne, altså sådan at man sagde, at der er stregen i sandet og fremadrettet gælder det her.
Det må man ikke.
Det er simpelt hen ikke juridisk muligt, så det kan ikke lade sig gøre.
Derfor er det, som kommer til at stå her, at vi ikke stiller krav om medlemsdemokrati, og der kan man spørge, om det er rimeligt, eller om det ikke er rimeligt.
Jeg synes, at det er en pragmatisk løsning på en problemstilling.
Jeg synes ikke, at vi har nogen som helst grund til at skulle signalere over for et anerkendt trossamfund som katolikkerne, at nu laver vi en lovgivning, som gør, at de ikke længere kan være anerkendte – det må jeg sige.
Så det er en pragmatisk tilgang til det, og den kan man selvfølgelig være politisk uenig i.
Christian Juhl (EL), 2017-10-12:
Nu spurgte jeg ikke så meget, om det er pragmatisk, for det kan man jo altid snakke om.
Jeg spurgte om konsekvensen.
Punkt 1: Det betyder, at den katolske kirke og måske andre trossamfund har levet i en illegal situation.
De har faktisk brudt loven i en periode, og så har man set gennem fingre med det, kan jeg forstå, og nu vil man flytte loven i stedet for at sige, at nu må de organisationer jo så indrette sig efter nutidens Danmark.
Punkt 2: Hvad med de organisationer, der så ikke kunne blive anerkendt før på grund af det her?
De kan så blive anerkendt nu.
Det er jo en spøjs tankegang, at vi reelt går demokratisk tilbage i udvikling i stedet for at gå fremad.
Mette Bock (LA), 2017-10-12:
Jeg vil gerne sige, at det katolske trossamfund i Danmark ikke har brudt nogen lovgivning overhovedet.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan de skulle have brudt lovgivningen.
De har ikke brudt lovgivningen.
Det har været sådan siden 2013 – jeg mener, at det er 2013, så hæng mig ikke op på det; jeg mener, at det er 2013, og jeg kigger lige ned og spørger: Er det ikke 2013?
Det er 2013.
De har jo ikke brudt loven, for det er i forhold til anerkendelse af nogle, der har søgt, at man har haft den her praksis.
Om der er nogle, der kan blive godkendt nu, som ikke er blevet godkendt efter at have ansøgt om det i perioden 2013-2017, skal jeg simpelt hen ikke kunne sige, men det vil vi gerne oversende et svar på.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-12:
Tak for det.
Med lovforslaget gennemfører regeringen og Folketinget dele af forsikringsdistributionsdirektivet.
Det betyder, at man ophæver det lovgivningsmæssige skel mellem udbyder og formidler af forsikring.
Det indebærer, at flere virksomheder vil blive underlagt kontrol fra Finanstilsynet.
Samtidig forbyder man aflønningsformer, hvor ansatte belønnes for at anbefale produkter, som ikke gavner forbrugeren.
Man kan bemærke, at der stilles relativt skrappe krav til udbydere og formidlere af forsikringer med lovforslaget.
Men heldigvis er der nogle relativt fornuftige bagatelgrænser, så man målretter kravene til de udbydere, der leverer en ydelse, der har en lidt større betydning for forbrugernes økonomi.
Vi bemærker også, at vurderingen er, at det her lovforslag ikke belaster erhvervslivet økonomisk.
Der er ikke de store økonomiske byrder forbundet med det, og på den baggrund kan vi samlet set støtte lovforslaget, selv om det, må man nok sige, er udtryk for en meget høj grad af meget, meget kompliceret regulering, og det har vi sådan set rigeligt af i forvejen.
Bjarne Laustsen (S), 2017-10-12:
Tak, formand.
Det bliver ikke den sag her, vi vælter regeringen på, for i bund og grund har vi jo med en mindre, teknisk præcisering af lovgivningen at gøre, men den er ikke desto mindre principiel.
Forsvarsministeren har taget bestik af de seneste års organisationsændringer inden for Forsvaret og har set, at der er behov for at præcisere brugen af den militære straffelov, den militære disciplinarlov og den militære retsplejelov i forhold til forsvarets personale.
Det skal være helt tydeligt, at enhver, som er militært ansat inden for Forsvarsministeriets område, også er dækket af de tre nævnte love.
Som bekendt har ændringerne i Forsvaret placeret en del militært ansatte i nye styrelser, som ikke er under forsvarschefen.
Alligevel er de i forsvarets regi.
Derfor har ministeren ret i, at det er fornuftigt at gøre det tydeligt, at de militært ansatte i de nyoprettede styrelser fortsat skal regnes som tjenestegørende militært personel og dermed er omfattet af de nævnte tre love.
Ligeledes vil ministeren præcisere, at lovene tillige omfatter de militært ansatte i Forsvarsministeriets departement.
Derfor kan Socialdemokratiet støtte det her forslag, som vi finder er en logisk følge af de seneste års omstruktureringer.
Det er ønskeligt at sikre fuld klarhed, således at begrebet tjenestegørende militært personel er tilstrækkeligt defineret, ikke mindst for de ansattes egen skyld.
Vi har selvfølgelig også noteret os, at organisationer mener, at der måske slet ikke er behov for de ændringer her, men jeg betragter det sådan lidt, som at det er rettidig omhu, for
hvis noget går galt, er det ret godt at vide, hvad man skal tage fat i, hvilke håndtag der er, så vi ikke skal have en diskussion om det bagefter.
Så hvis ikke der kommer noget frem under udvalgsbehandlingen, der taler imod det her, kan vi fra Socialdemokratiets side støtte lovforslaget.
Marie Krarup (DF), 2017-10-12:
Jeg har lovet en repræsentant for et af regeringspartierne at sige, at det her heller ikke bliver en sag, som Dansk Folkeparti vælter regeringen på.
Vi anser det for en teknikalitet, og vi støtter lovforslaget, for det er bare at bringe orden i sagerne.
Det var ordene.
Peter Juel Jensen (V), 2017-10-12:
Det retter vi op på i dag, således at de militært ansatte i de nyoprettede styrelser fortsat anses for at være tjenestegørende militært personel og dermed er omfattet af de tre love.
Med lovforslaget vil det klart fremgå af de tre love, at alle militært ansatte i styrelser under Forsvarsministeriet og militært ansatte i Forsvarsministeriets departement er omfattet af begrebet tjenestegørende militært personel og dermed omfattet af alle tre love.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-12:
Jeg har lovet på vegne af min kollega Eva Flyvholm at sige, at vi ikke umiddelbart finder noget kontroversielt i den her ændring, og at Enhedslisten derfor umiddelbart kan støtte lovforslaget.
Carsten Bach (LA), 2017-10-12:
Tak for det.
Ja, produktionstempoet i Folketingssalen er sat op i dagens anledning.
Det afklares med forslaget her.
Lovforslaget sikrer, at der fremadrettet ikke er nogen tvivl om, at alle militært ansatte også i styrelser under Forsvarsministeriet samt militært ansatte i Forsvarsministeriets departement er omfattet af de tre omtalte love.
Liberal Alliance finder det meningsfyldt, at der nu sikres et ensartet retsgrundlag for alle militært ansatte, og derfor bakker Liberal Alliance lovforslaget op.
René Gade (ALT), 2017-10-12:
Jeg vil gøre det kort, for vi er faktisk enige i, at det her ser rigtig fornuftigt ud.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren, hvis ikke Enhedslistens ordfører havde spurgt om det – det tror jeg faktisk at der blev spurgt om – hvordan det kan være, at man vil implementere det så relativt stramt eller, hvad skal man sige, i hvert fald ikke ønsker at overimplementere det.
Det er til forbrugernes beskyttelse, og ja, det kan godt være, at det er kompliceret, men jeg kunne egentlig godt tænke mig lige at få sat ord på, hvorfor det her er vigtigt, at det ikke bliver noget, der kunne blive endnu mere til forbrugernes sikkerhed og glæde.
Det kan være, at det bare er et autosvar fra mig, fordi vi altid går ind og ser på, hvad Forbrugerrådet Tænk skriver, og altid tænker, at der nok er et eller andet om det.
Men ellers ser det fornuftigt ud.
Det er det eneste, jeg har til lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-12:
Når jeg tager ordet i forhold til Venstres ordfører, er det, fordi jeg kan høre, at Venstres ordfører også føler, at han har en andel i det her, og synes, det er et rigtig godt forslag.
Ordføreren betoner det her med, at det skal være ubureaukratisk og det skal være nemmere osv.
Jeg vil gerne lige indskyde, at jeg selvfølgelig udmærket forstår det i forhold til dem, der for alvor er blevet chikaneret og i den grad har brug for adressebeskyttelse.
Men i lovforslaget her vurderer man jo, at mindst 20.000, der har adressebeskyttelse i cpr-registeret, vil overføre det til cvr-registeret.
Samtidig har vi jo på samme ministers område indført en lang række værnsregler mod hvidvask, terrorfinansiering osv. under kend din kunde-princippet, altså know your customer.
Det vil sige, at en lang række virksomheder osv. inden for erhvervslivet godt kan tage kontakt til CVR, men skal de gøre det i 20.000 eller flere tilfælde, for at de kan leve op til de regler, som et enigt Folketing har påduttet erhvervslivet, og som vi fra SF's side selvfølgelig også støtter, eller hvordan kommer man omkring det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-10-12:
Som jeg også sagde: I forhold til de oplysninger, som myndighederne har brug for, sker der ikke nogen ændringer.
Selvfølgelig skal vi være sikre på, at der er de oplysninger, der er behov for.
Og jeg tror, at de fleste – man kan selvfølgelig ikke afvise ekstreme tilfælde - der har en professionel relation med eksempelvis et pengeinstitut, ikke har nogen interesse i, at der skal være en adressebeskyttelse over for deres pengeinstitut.
Men det er grundlæggende for at sikre, at man ikke havner i en chikanesituation – altså, at den beskyttelse, man opnår i det ene register, skal man også kunne overføre til det andet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-10-12:
Det forstår jeg også godt, og vi har fra SF's side heller ikke noget imod at kigge på de konkrete sager, hvor der er chikane, hvor der virkelig er nogle, der er i en udsat position.
Men der er også en formodning om, at der med persondatadirektivet osv. vil være endnu flere, der får adressebeskyttelse.
Ordføreren svarede på det med myndighedernes rolle, men så må jeg spørge om det andet igen: De store dele af erhvervslivet, som skal leve op til kend din kunde-reglerne, skal de henvende sig til cvr-registeret hver eneste gang?
Det må jo være den eneste mulighed for, at de selv lever op til reglerne.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-12:
Tak for det, formand.
Med det her forslag giver vi mulighed for adressebeskyttelse af private adresser i CVR, da man i dag i CVR offentliggør privatadresser på direktører, bestyrelsesmedlemmer m.v.
Jeg synes, det er åbenlyst, at der kan være helt legitime grunde til, at man ønsker, at ens adresse ikke er offentligt tilgængelig.
Derfor er det helt rimeligt, at man får denne mulighed i CVR.
Det er en fornuftig løsning at synkronisere med cpr-registeret, således at folk, der har ønsket adressebeskyttelse her, også får det i cpr-registeret.
Så indeholder forslaget, som andre også har været inde på, nogle ændringer i forhold til reklamebeskyttelse i CVR, revisorloven og også restaurationsloven, hvor vi retter op på noget, som ikke var lovsjusk, som nogle har kaldt det, men en utilsigtet fejl, som vi lavede i forbindelse med revisionen af restaurationsloven i sin tid.
Så alt i alt er det her et lovforslag, som vi kan støtte i Liberal Alliance.
René Gade (ALT), 2017-10-12:
Jeg har tilladt mig selv i den her folketingssamling at ønske, at hver eneste gang, der er sådan et bunkeforslag med en lang række forskellige love, vil jeg, medmindre det står soleklart for mig, hvad det betyder, og hvad vi skal stemme i Alternativet, bede om en teknisk gennemgang.
Den tekniske gennemgang er jo noget, som vi kan få her i Folketinget, hvis vi synes, at der er elementer i et lovforslag, hvor der godt lige kunne være et behov for at få en fælles analyse, ikke bare for partierne, men også for den enkelte ordfører, så vi derfor taler ud fra det samme fundament, og hvor de politiske forskelle måske er renset.
Her i salen står vi jo – heldigvis – tit og taler ud fra nogle politiske fundamenter.
I de tekniske gennemgange sidder vi og får en saglig gennemgang, hvor vi skal forstå fakta, og derefter kan vi så gå ud og diskutere politisk.
Så det kunne jeg godt tænke mig at bede om også på det her felt, og der vil jeg komme med en opfordring.
Jeg har ikke undersøgt det til bunds, men det er ikke min opfattelse, at vi livestreamer tekniske gennemgange.
Det kan der være alle mulige gode grunde til, men det kunne på nogle områder være endnu mere interessant at høre, hvad der egentlig blev sagt ved sådan en teknisk gennemgang af så kompliceret et lovforslag som det her.
Det er jo ikke nødvendigvis kompliceret ned i de enkelte elementer, men der er mange ting på spil, og når man så hører, at der er enkelte partier, der stemmer imod det ene og det andet i sådan et forslag, så kan det jo netop være, som enkelte ordførere har sagt, et enkelt element ud af mange.
Den forståelse kunne det være meget interessant at få, så jeg vil gerne bede om en teknisk gennemgang.
Jeg stiller mig generelt meget positiv over for langt de fleste elementer i forslaget, men vil ikke tage samlet stilling endnu.