runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Torp (SF), 2017-10-25:
Spørgsmålet lyder: Hvornår kommer de reelle forbedringer i ventetiderne på politiets videoafhøringer i børnehusene af misbrugte børn, som ministeren har lovet ved snart flere lejligheder?
Hvornår kommer de reelle forbedringer i ventetiderne på politiets videoafhøringer i børnehusene af misbrugte børn, som ministeren har lovet ved snart flere lejligheder?
Skriftlig begrundelse
Spørgeren rejste denne sag via Socialudvalget for første gang for 1½ år siden og har siden fulgt den op med spørgsmål til ministeren og samråd, og hver gang er det blevet lovet, at der vil blive gjort en helt særlig indsats, så man kan komme ned på den syv dages afhøringsfrist, som Rigsadvokaten anbefaler.
Ifølge en ny opgørelse fra Rigsadvokaten viser det sig nu, at 5 ud af landets 12 politikredse i årets seks første måneder havde en gennemsnitlig ventetid på over 30 dage.
Dette er helt uacceptabelt, når det drejer sig om børn udsat for overgreb, og det er en delvis forudsætning, at politiets afhøringer har fundet sted, før børnehusenes psykologer og socialrådgivere for alvor kan skride ind og hjælpe de udsatte børn.
Anders Samuelsen (LA), 2017-10-25:
Jeg synes måske, at det er en lidt underlig konfrontatorisk linje at lægge fra spørgerens side.
Vi er jo enige om, at der er grund til bekymring.
Vi har taget en konsekvens, statsministeren og jeg, i forhold til at sende et meget klart signal til Tyrkiet, det stærkeste signal, der er blevet sendt nogen sinde fra en dansk regerings side, altså fra regeringsledelsens side, nemlig at vi ønsker at få stoppet optagelsesforhandlingerne.
Jeg mindes ikke, at spørgerens parti har været i nærheden af det på noget tidspunkt, mens man selv sad ved regeringsmagten.
Men den konsekvens har vi taget, og det er, synes jeg, måske også et meget klart udtryk for, at vi tager det her alvorligt, ligesom jeg respekterer, at spørgeren tager det alvorligt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-10-25:
Jeg tror, at spørgeren ligesom jeg er helt klar over, at det at give nogle garantier for, præcis hvornår vi så er der, kan jeg ikke, og det vil jeg ikke begive mig ud i, for det ville være utroværdigt.
Men jeg vil holde meget fast i, at vi prøver at lave det her med at få folk, der kan assistere ved videoafhøringer, og at man kan hjælpe hinanden i kredsene, og så har vi som sagt kaldt dem ind.
Så ud over det, der er sat i gang for længe siden, presser vi hele tiden på.
Anders Samuelsen (LA), 2017-10-25:
Jeg vil ikke gå længere ind i det, i forhold til hvad der konkret foregår, og hvordan vores politi og vores efterretningstjeneste arbejder, og i forhold til hvad der måtte være af historier, hvad der egentlig foregår af eventuelle stikkerlinjer eller lignende.
Det er ikke det rette forum at gøre det i, og derfor agter jeg ikke at gå længere ind i det spørgsmål.
Jeg kan bare sige, at vi fra regeringens side er meget bekymret over den retning, som Tyrkiet har taget igennem en længere periode i en helt forkert retning, og det er en af bevæggrundene til, at vi fra statsministerens og min side har givet et klart signal om, at vi ikke ønsker, at Tyrkiet bliver medlem af EU.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-10-25:
Jo, men jeg kan bare ikke se, at man kan bruge det til så meget, at Tyrkiet ikke kommer med i EU, hvis man sidder fanget nede i Tyrkiet.
Det, som jeg måske gerne vil have ministeren til at være klar over, er, at der jo findes en stikkerlinje direkte til Erdogans kontor, og at vi nu ser, hvordan moskeer styret direkte af Erdogan bliver brugt i Danmark, bl.a. også til at melde statsborgere.
Det er sådan set ulovligt i Danmark at melde danske statsborgere til et andet lands efterretningstjeneste.
Så jeg spørger bare ministeren, om ministeren er opmærksom på den her stikkerlinje og de konsekvenser, det har for danske statsborgere, at man stikker hinanden til en fremmed efterretningstjeneste.
Og det er ikke en konkret sag, men det er det billede, som der er.
Anders Samuelsen (LA), 2017-10-25:
Jeg bliver endnu en gang nødt til at understrege, at jeg ikke kan gå ind i konkrete sager og begynde at vurdere på de enkelte sager.
Der er andre fora, hvor vi kan diskutere det her i fortrolighed i et større omfang, end vi kan her.
Men det er klart, at jeg helt generelt kan sige, at jeg og regeringen er meget bekymrede over den udvikling, som foregår i Tyrkiet.
Og en af konklusionerne, som vi har truffet, er, at statsministeren og jeg begge to har meldt ud, at vi ønsker at opfordre de andre europæiske lande til, at vi stopper optagelsesforhandlingerne med Tyrkiet i forhold til en optagelse i EU, fordi vi simpelt hen ikke mener, at det har noget perspektiv.
Tyrkiet er på vej i den helt forkerte retning, og det er vel det klareste signal, vi overhovedet kan sende fra dansk side om, at vi er utilfredse med, hvad der foregår.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-10-25:
Jeg har heller ikke noget ønske om at gå ind i personsager, men som jeg forstår det, drejer det sig om fire danske statsborgere, der er tilbageholdt.
Hvad tænker ministeren det her skyldes?
Sagt på en anden måde: Er ministeren tilfreds med, at vi ser, at 50 mennesker, der intet har gjort i Danmark, ikke er sigtet efter den danske straffelov, bliver smidt ud af Tyrkiet, hvor de skal besøge familie eller er på ferie?
Anders Samuelsen (LA), 2017-10-25:
Tak for det, og tak til spørgeren.
Indledningsvis vil jeg gerne minde spørgeren om, at jeg naturligvis ikke kan udtale mig offentligt om konkrete personsager, ligesom det jo vil være spørgeren bekendt, at Det Udenrigspolitiske Nævn er det rette forum til i fortrolighed at drøfte politisk følsomme udenrigspolitiske spørgsmål.
Men så til mit svar: Helt generelt tager regeringen og jeg som udenrigsminister selvfølgelig sager, hvor danske borgere er tilbageholdt eller har udrejseforbud, meget alvorligt.
Det er en central og en vigtig opgave for det danske diplomati.
Jeg kan oplyse, at Udenrigsministeriet er bekendt med, at fem danske statsborgere p.t. har udrejseforbud fra Tyrkiet.
Udenrigsministeriet har derudover kendskab til, at tre tyrkiske statsborgere med permanent opholdstilladelse i Danmark har udrejseforbud fra Tyrkiet.
Der kan være lignende sager, hvor borgeren ikke har valgt at søge vejledning eller assistance fra den danske ambassade i Ankara, og som Udenrigsministeriet derfor ikke er bekendt med.
Der kan være forskellige årsager til disse udrejseforbud, men jeg kan på grund af tavshedspligten i personsager ikke give oplysninger om de enkelte sager, herunder om sigtelsernes karakter.
Jeg kan dog oplyse, at der ifølge mine oplysninger endnu ikke er rejst formel tiltale i nogen af sagerne.
Jeg vil gerne understrege, at vi fra regeringens side er meget opmærksomme på situationen i Tyrkiet, og at vi følger denne tæt, herunder i forhold til hvordan vores egne statsborgere bliver behandlet.
Det lægger vi selvfølgelig stor vægt på.
Ud over at Udenrigsministeriet tilbyder konsulær bistand til de personer, der har fået udrejseforbud, er spørgsmålet også blevet rejst på højt niveau med Tyrkiet, dels af vores ambassadør i Ankara over for relevante tyrkiske myndigheder dér, dels med den nytiltrådte tyrkiske ambassadør her i København.
Der lægges således et stort pres på Tyrkiet, og vi håber, at sagerne bliver løst.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-10-25:
Tak, formand.
Hvad er udenrigsministerens holdning til, at adskillige danske statsborgere er blevet tilbageholdt eller på anden måde chikaneret af myndighederne i Tyrkiet for påståede aktiviteter og opslag på sociale medier, som er fuldt ud lovlige i Danmark?
Jeg hørte bare, at ministeren sagde: en eventuel stikkerlinje.
Det vil sige, at ministeren ikke er bekendt med den talrige dokumentation, der har været, også i danske medier, om, at der er en stikkerlinje, og grunden til, at det er relevant, hr. udenrigsminister, er jo, at det er derfra, man får oplysningerne.
Der er jo derfra, at der er folk, der bliver tilbageholdt, fordi der i Danmark foregår noget, og det håbede jeg egentlig bare at ministeren vidste.
Men jeg kan forstå, at ministeren så mener, at det er en eventuel stikkerlinje, og at det slet ikke er sikkert, at det er rigtigt.
Trine Torp (SF), 2017-10-25:
Ja, der er jo også forskel mellem kredsene, så det kan jo lade sig gøre i nogle kredse.
Jeg vil bare høre, om det, når nu udviklingen går så langsomt, er helt udelukket, at det så er, fordi det faktisk er et spørgsmål om, at der ikke er ressourcer nok til det her område?
Martin Henriksen (DF), 2017-10-25:
Der er problemet jo så, at når der kommer midler fra Tyrkiet, er det jo, fordi det tyrkiske styre ønsker at få et politisk fodfæste og et ideologisk fodfæste i Danmark.
Og der har jeg forstået at Venstres integrationsordfører har det synspunkt, at det skal man stoppe for.
Er det også regeringens holdning?
Og hvis det er regeringens holdning, er det så noget, som regeringen ønsker at fremsætte forslag om?
Inger Støjberg (V), 2017-10-25:
Det er korrekt, og så tror jeg, at der er et opfølgende spørgsmål til det – men det er korrekt.
Martin Henriksen (DF), 2017-10-25:
Tak til ministeren.
Der er selvfølgelig nogle gode tiltag i det lovforslag, som ministeren omtaler, og som kommer fra kirkeministerens side.
Det er nogle tiltag, som vi jo også i fællesskab har aftalt skal komme, så det er selvfølgelig ganske udmærket.
Og noget mere åbenhed om trossamfund og økonomi er også godt; så er det også nemmere at starte en offentlig debat om, hvor det er, pengene kommer fra.
Men det løser jo ikke det grundlæggende problem, nemlig at man jo godt i et trossamfund – altså, hvis man bliver anerkendt – kan få tilskud fra udlandet.
Det vil man jo fortsat kunne få til at opføre eksempelvis moskeer i Danmark.
Det vil det pågældende lovforslag jo ikke sætte en stopper for.
Inger Støjberg (V), 2017-10-25:
Når man bor og lever i Danmark, skal man selvfølgelig tage de danske værdier til sig.
Flere trossamfund i Danmark, også kristne,
får jo penge fra udlandet.
Støtte til et religiøst virke er jo dermed heller ikke i sig selv et problem.
Men problemet opstår, når formålet med støtten går videre end det religiøse og man prøver at påvirke det danske samfund og direkte modvirke integrationen.
Derfor ser vi fra regeringens side med meget stor skepsis på, at nogle fremmede stater understøtter religiøse samfund i Danmark.
Kirkeministeren – det er jo hende, der har ressortområdet omkring trossamfund, når det er uden for folkekirken – har som bekendt netop fremsat et forslag til lov om trossamfund uden for folkekirken.
Efter lovforslaget skal alle anerkendte trossamfund fremover offentliggøre deres årsregnskab, og kirkeministeren får adgang til at fastsætte regler om, at anerkendte trossamfund skal oplyse, om de har modtaget en eller flere donationer, der overstiger 20.000 kr.
Regeringen har også besluttet, at almenvelgørende foreninger skal oplyse om udenlandsk støtte på over 20.000 kr. for at blive godkendt af SKAT, og det giver jo som bekendt visse fordele.
Derudover er vi i gang med et materiale, som skal vejlede foreninger om gode standarder omkring åbenhed og også, når det handler om finansiering.
Martin Henriksen (DF), 2017-10-25:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at Tyrkiet finansierer moskébyggeri i Danmark?
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at Tyrkiet finansierer moskébyggeri i Danmark?
Merete Riisager (LA), 2017-10-25:
Jeg bruger meget tid på at stramme op omkring institutionerne og respekten omkring institutionerne.
Et eksempel er afviklingen af eksamener i gymnasiet, som jeg mener er en meget, meget vigtig institution i vores uddannelsessystem.
Et andet eksempel er friheds- og folkestyrekravet i forhold til de frie grundskoler, hvor der også bliver strammet op sammen med Dansk Folkeparti.
Med hensyn til præcis det her emne har jeg ikke nogen umiddelbare planer om at stramme op.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-10-25:
Tillid er jo godt, men når de misbruger tilliden, skal man gribe ind.
Ellers er ministeren jo ved at lave en Thyra Frank, hvor man bare fralægge sig ansvaret.
Det er jo ministeriet med ministeren, der godkender navnene, og vi bliver åbenbart nødt til at stramme op på det.
Merete Riisager (LA), 2017-10-25:
Det sker ofte, at jeg er uenig i, hvad der foregår i den danske folkeskole eller på en enkelt ungdomsuddannelse.
Der kan være masser af elementer i undervisningen eller i de traditioner, man varetager, eller i de beslutninger, man træffer, som jeg som minister ikke ville have truffet på den samme måde.
Men helt overordnet mener jeg faktisk, at man ude på institutionerne, de professionelle, er bedre til at bedrive uddannelse, end jeg ville være herinde fra Christiansborg.
Og det er derfor, jeg synes det er vigtigt at lægge den tillid og den beslutningskraft ud lokalt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-10-25:
Jamen vi kan jo lige præcis se, at der er forskel på, hvor god man er til at få nedbragt de her ventetider i de forskellige kredse.
Og det her er et område, som der skal prioriteres, og de steder, hvor der har været nogle lange sagsbehandlingstider, har der været fokus på at tilføre nogle flere ressourser til området.
Så det handler også om, at vi skal insistere på, hvad der er vigtigt, at noget er vigtigere end andet, og det her er rigtig vigtigt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-10-25:
Vil ministeren sørge for, at alle offentligt støttede uddannelsesinstitutioner har danske navne som hovednavn som betingelse for godkendelse?
Tak for det, og spørgsmålet er følgende: Vil ministeren sørge for, at alle offentligt støttede uddannelsesinstitutioner har danske navne som hovednavn som betingelse for godkendelse?
Martin Henriksen (DF), 2017-10-25:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg vil da også gerne kvittere for, at regeringen har fremsat lovforslag, som er blevet vedtaget, om, at udlændinge på tålt ophold ikke skal have stemmeret i Danmark.
Det er meget fornuftigt, at det er blevet sådan.
Så det er jo en god ting.
Men jeg vil høre, om ikke ministeren har den opfattelse, at sprog, kultur og demokrati hører sammen.
Så jeg vil høre, om ikke ministeren mener, at det er et problem.
Merete Riisager (LA), 2017-10-25:
På Undervisningsministeriets område har uddannelsesinstitutioner vide rammer for navngivning inden for de rammer, der fastsættes i institutionslovene.
Det er bestyrelserne, der fastsætter institutionernes navne i vedtægterne for de enkelte uddannelsesinstitutioner.
Bestyrelserne bruger mange kræfter på at finde og vælge de rigtige og dækkende navne.
Jeg er sikker på, at bestyrelserne for uddannelsesinstitutionerne er de bedste til at vælge navnene med deres lokale kendskab og tætte kontakter til de uddannelsessøgende, erhvervslivet, kommunerne m.fl. I forbindelse med ministeriets godkendelse af vedtægter med tilhørende navne påses normalt, at navnet for institutionen ikke er misvisende, kan give anledning til forvirring eller f.eks. allerede benyttes af en anden skole, et firma eller lignende.
Uddannelsesinstitutionerne har en meget stor interesse i at finde dækkende og genkendelige navne.
Der er i den forbindelse mange hensyn at tage, f.eks. udbuddet af uddannelser, geografisk tilknytning, tilgængelige web-domæner osv. Jeg er glad for at kunne oplyse spørgeren om, at langt de fleste institutioner har valgt et dansk navn.
I forbindelse med nogle af fusionerne mellem nogle uddannelsesinstitutioner har bestyrelserne valgt et navn, som kan lyde engelsk, eller som skaber en forkortelse med engelsk oversættelse.
Jeg ser det dog ikke som en generel tendens.
På den baggrund mener jeg, at vi skal fastholde uddannelsesinstitutionernes frihed til at vælge de navne, som de finder er de bedste for dem.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-10-25:
Tak for svaret.
Grunden til, at jeg både har bedt forskningsministeren og undervisningsministeren svare på det samme spørgsmål, er, at de to ministre har svaret ret forskelligt på det samme spørgsmål i det skriftlige svar.
Forskningsministeren har jo meget klart sagt, at det er vigtigt at værne om det danske sprog, og at uddannelsesinstitutionerne som udgangspunkt skal anvende danske navne.
Nogle af dem er jo ikke gode til det.
Altså, »Learnmark« er jo ikke specielt dækkende, »Next« er heller ikke specielt dækkende, »Bornpro« er heller ikke særlig dækkende, så de har jo brug for hjælp, og det er jo ministeriet, som skal godkende navne.
Så finder ministeren ikke, at det er vigtigt, at man går ind og sikrer, at uddannelsesinstitutioner har et hovednavn, der er dansk, når de kommunikerer til danskere?
Så kan de have et engelsksproget navn, når de kommunikerer ud af landet.
Her er der jo sket det, at man bruger det engelske navn til at kommunikere til danske elever, og det er endda nogle navne, som er ret besynderlige, som ingen ved hvad betyder, og som ikke er særlig dækkende.
Så er det ikke på tide, at vi får strammet op?
Forskningsministeren har sagt, at han vil overveje hvordan, og han er for så vidt enig, og undervisningsministeren er ikke enig.
Så hvad er regeringens holdning?
Og hvad er undervisningsministerens holdning til, at vi sørger for at få en godkendelse af danske hovednavne til danske uddannelsesinstitutioner, der er betalt af danske skatteydere?
Er det ikke rimeligt?
Merete Riisager (LA), 2017-10-25:
Jeg er meget optaget af det danske sprog og hele den dannelse, der ligger i formidlingen gennem det danske sprog, dansk litteratur, dansk sangskat osv., og det drøfter vi jo ofte i forhold til især grundskolen, men også ungdomsuddannelserne.
Når det handler om det daglige virke på uddannelsesinstitutionerne, mener jeg, at det bedste er, at de professionelle, altså i det her tilfælde bestyrelserne, træffer valg, og det gælder også for navngivning af uddannelserne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-10-25:
Nogle er jo ikke særlig gode til at finde ud af det, og det er jo et lillebitte mindretal, som sidder i sådan en bestyrelse.
Der er der jo hundredetusinder, der har bidraget til, at de kan opretholde sådan en uddannelse, men her er det bare ganske få mennesker, og det er jo ofte mennesker med en helt bestemt vinkel på internationalisering.
Derfor er det jo vores opgave som politikere at holde snor i dem, når de ikke kan finde ud af det.
»Learnmark« er ikke dækkende, »Next« er ikke dækkende, »Bornpro« er ikke dækkende.
»Copenhagen Business School« er dækkende udadtil, men »Handelshøjskolen« er da et fint navn, og sådan kunne man jo blive ved.
Hvorfor vil ministeren ikke gribe ind?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-10-25:
Det er fuldstændig korrekt.
Men der står jo samtidig, at forkerte informationer om alder er noget af det, som kan betyde, at man bliver ramt af det her lovforslag.
Men jeg kan forsikre ordføreren om, at jeg kommer til at stille rigtig, rigtig mange spørgsmål til det her lovforslag, ikke mindst til aldersvurderingerne.
For de aldersvurderinger, som myndighederne i dag laver, er meget upræcise, og det er ikke for at kritisere de danske myndigheder, for der er ikke nogen i verden, der har en præcis metode til at undersøge, præcis hvor gammelt et menneske er.
Men de er meget upræcise.
Selv når man ser på det spænd, som man typisk gør, som sådan ligger i midten, og man så tager den laveste alder der, så er der altså stadig væk en sandsynlighed for, at vedkommende er yngre.
Er det rimeligt, når der er en vis sandsynlighed for, at vedkommende er yngre, alligevel at afskære dem fra at få permanent ophold til evig tid?
Det synes jeg da bestemt ikke.
Marcus Knuth (V), 2017-10-25:
Nu siger ordføreren, at ordføreren glæder sig til at se, hvad det er for nogle ting.
Jeg håber, ordføreren har læst lovforslaget, for der står jo, at en af de ting, der kan indgå i vurderingen, netop er, hvis der er tale om et barn.
Anerkender ordføreren det?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-10-25:
Jeg glæder mig helt usandsynligt meget til at høre om, hvad de særlige omstændigheder er.
For allerede i dag er det jo sådan, at man får afslag på asyl med sådan altovervejende sikkerhed, hvis man lyver under asylbehandlingen, hvis man kommer med modstridende informationer.
Hr. Marcus Knuth stod jo selv på talerstolen for et øjeblik siden og kom med et ganske glimrende eksempel på, hvordan det foregår.
De vil være i fare, hvis vi sender dem tilbage, uanset at de f.eks. har sagt noget forkert om deres alder.
Hvorfor dog straffe dem på livstid, ved at man, selv om man lader dem bo her i Danmark, på livstid siger: Du bliver aldrig et fuldgyldigt medlem af samfundet?
Marcus Knuth (V), 2017-10-25:
Jeg vil først og fremmest lige sige, at jeg synes, det er en meget forvridende måde, ordføreren fremlægger den måde, som vi taler om asylansøgere på her.
Vi ønsker en fast og fair udlændingepolitik, og for dem, som f.eks. lyver, skal det have en konsekvens.
Jeg ved ikke, om ordføreren ikke helt forstår lovforslaget eller forvrider det, men ordføreren kom jo netop med nogle eksempler, bl.a. i sit spørgsmål til ordføreren fra Socialdemokratiet, hvor ordføreren fra Socialdemokratiet gjorde det meget klart, at der jo er undtagelser.
Kan ordføreren anerkende, at der er undtagelser, hvis der er nogle særlige omstændigheder?
Marcus Knuth (V), 2017-10-25:
Jeg er ked af det, men jeg synes, jeg forklarede det ret klart: Der kan være situationer, hvor myndighederne ikke kan bevise, om det er risikofrit at sende en person tilbage til vedkommendes oprindelsesland, og så får personen ophold alligevel.
Når personen så senere søger tidsubegrænset ophold, indgår det ikke i vurderingen, om man har talt usandt.
Jeg synes, jeg forklarede det meget fint før.
Josephine Fock (ALT), 2017-10-25:
Min pointe i dag er jo, at ordføreren lige har bekræftet, at der er mulighed for at trække tilladelsen til asyl tilbage, hvis der er svig, hvis der bliver givet urigtige oplysninger.
Så hvad er det, det her lovforslag gør ekstra?
Marcus Knuth (V), 2017-10-25:
Jeg er enig i, at vi har en lov, som fungerer lige nu, men den fungerer ikke bredt nok.
Det var derfor, jeg gik ind og egentlig brugte ret lang tid i min ordførertale på at præcisere, hvorfor det er, den gældende lov ikke er god nok.
Josephine Fock (ALT), 2017-10-25:
Tak til ordføreren.
Jeg er også en lille smule forvirret, fordi ordføreren henviser til en gruppe, som lige præcis ikke får asyl i dag, fordi de har givet forkerte oplysninger.
Er ordføreren enig i, at loven i dag giver mulighed for, at de danske myndigheder kan tilbagekalde midlertidige opholdstilladelser, hvis der gives oplysninger, der er forkerte, eller hvis der udvises svig fra ansøgerens side, ligesom der også kan idømmes straf i dag?
Marcus Knuth (V), 2017-10-25:
Jeg synes, at ordføreren mangler at rose vores udlændingemyndigheder her.
De gik jo netop ind og undersøgte det her og fandt ud af det.
Hvad hvis myndighederne ikke havde undersøgt det, og de havde fået ophold og havde været her i nogle år og så søgt tidsubegrænset ophold?
Så er det jo netop, at en lov som den her eventuelt vil kunne gå ind og bremse dem.
Så ja, selvfølgelig blev der i det her tilfælde fundet ud af det i tide, men hvad hvis man ikke havde fundet ud af det i tide?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-10-25:
Altså, ordføreren siger: Den slags kan det her lovforslag dæmme op for.
Sikke noget vrøvl!
Altså, undskyld mig, de fik jo afslag.
Det har intet med det her lovforslag at gøre.
Er ordføreren enig?
Marcus Knuth (V), 2017-10-25:
Nu ved jeg ikke, om ordføreren hørte det, jeg sagde bagefter, hvor jeg kom med et eksempel på folk, der rent faktisk er kommet hertil, og som taler usandt, men alligevel får ophold og så senere søger tidsubegrænset opholdstilladelse.
Så ja, jeg er godt klar over, at det er to forskellige situationer.
Men det ene er for at vise et eksempel, hvor vi har en gruppe asylansøgere på 700, og ud af 700 asylansøgere taler 634 usandt – 634 ud af 700.
Det viser jo, at der er en vis problemstilling.
Så går jeg videre og forklarer, at nej, reglen vil ikke gælde måske lige præcis dem, men den vil gælde en anden gruppe.
Det synes jeg at jeg forklarede forholdsvis klart i min ordførertale.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-10-25:
Tak for det.
De asylansøgere, som ordføreren her nævner, der, som jeg husker det, sagde, de var fra Kuwait, og det var det så ikke, fik jo netop afslag på asyl.
Altså, loven virkede, sagsbehandlingen virkede.
Selvfølgelig skal de ikke have asyl, når de siger, at de kommer ét sted fra, og de så slet ikke gør det og ikke har noget beskyttelsesbehov.
Så hvorfor nævner hr. Marcus Knuth det eksempel, når det absolut intet har med lovforslaget her at gøre?