runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leila Stockmarr (EL), 2025-03-14:
Tak for det svar.
Jeg vil også gerne spørge lidt mere til substansen, når nu vi taler natur- og biodiversitetslov.
For i forhold til den barre, der bliver sat i aftale om grøn trepart, med 20 pct. beskyttet natur og 0 pct. strengt beskyttet natur, kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren på vegne af regeringen bekræfte, at man vil sætte ambitionsniveauet noget højere, når man kommer med sit udspil til en ny biodiversitetslov, eller, hvad kan man sige, sin position i forhold til forhandlingerne fra regeringens side – og at man i højere grad vil læne sig op ad FN's biodiversitetskonvention og de anbefalinger i forhold til mål, der er blevet sat der.
Jeppe Bruus (S), 2025-03-14:
Når ordføreren siger, at det er det, der står, så er det jo formentlig det, der står.
Og uanset om der havde stået, at det var aftalepartierne, kan man jo godt indkalde alle partier.
Men altså, jeg overlader trygt at sikre en god proces omkring det til miljøministeren.
Leila Stockmarr (EL), 2025-03-14:
Tak for det.
Og tak til ministeren.
Og netop i aftalen om grøn trepart står der jo ikke, at man indkalder aftalepartierne, men partierne bredt, til forhandling om en biodiversitetslov.
Det kunne jeg godt tænke mig at ministeren bekræftede, altså at der i aftalen ikke står noget, der er til hinder for, at regeringen kan indkalde mere bredt end de aftalepartier, der er med i grøn trepart, når det kommer til at forhandle en ny natur- og biodiversitetslov.
Jeppe Bruus (S), 2025-03-14:
Det var faktisk også en del af den aftale, vi lavede, først i treparten og så med de partier, der er med i treparten.
Det brugte vi faktisk også lidt tid på undervejs i efteråret.
Processen i forhold til det konkrete forhandlingsforløb vil jeg overlade til miljøministeren.
Jeg kommer naturligvis også selv til at deltage, og det hænger, som ordføreren er inde på, også sammen med det, der er med nationalparker osv.
Så jeg tror, jeg vil overlade det til den minister, der kommer til at indkalde til og drive forhandlingerne, at tegne den proces op.
Torsten Gejl (ALT), 2025-03-14:
Nu nævnte ministeren, at man kunne tale med DN, og DN er bekymrede over, hvilken udvikling dispensation fra skovloven vil betyde for bebyggelse af fredskovsarealer.
Men så vidt jeg kan forstå, er det små ting, som egentlig skal forstærke vores naturoplevelse.
Det bliver rart lige at få det indhegnet ved en teknisk gennemgang, men det lyder i hvert fald lidt beroligende, også det med klageretten.
Vi har også diskuteret biodiversitetslov, og det glæder mig at høre ministeren sige, at den ligger i Miljø- og Ligestillingsministeriet.
Så jeg går egentlig ud fra, at alle partier bliver indkaldt til drøftelserne, men i det mindste dem, der er med i naturnationalparkerne, hvor vi jo har diskuteret biodiversitetslov i en menneskealder.
Kan ministeren bekræfte det?
Jeppe Bruus (S), 2025-03-14:
Men fred nu være med det.
Jeg er meget stolt over, at vi faktisk er lykkedes med nu at omsætte politiske aftaler, trepartsaftaler, til en igangværende opgave, som man tager meget seriøst helt ude lokalt.
Man bruger enormt meget tid på det alle steder i landet, og det er der da kun grund til at hylde.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-14:
Det er et lidt karikeret billede, som vi ser.
Altså, der er jo ingen tvivl om, at hvis ministeren for grøn trepart går ud i en vælgerforening for Danmarksdemokraterne og spørger, hvem man har tænkt sig at stemme på, så får man at vide, at det er Danmarksdemokraterne.
Så hvis man vælger nogen, som går fuldblods ind for, at den grønne trepart bare skal presses ned i halsen på folk, så får man jo det svar, man søger.
Så der er ingen tvivl om, at Danmarksdemokraterne jo belejligt blev smidt ud, da vi ikke syntes, at den her tåbelige CO 2 -afgift skulle være der, og så kom resten ligesom listende ind. For som jeg har sagt, vil vi rigtig gerne være en medspiller for ministeren i forhold til den grønne trepart, men vi synes stadig væk, at CO 2 -afgiften er tosset.
Man får jo svar på de spørgsmål, man stiller, og hvis man stiller dem til folk, som gerne vil stemme socialdemokratisk, så får man nok også det at vide.
Jeppe Bruus (S), 2025-03-14:
Det skal vi nok gennemgå, men så nemt slipper ordføreren jo ikke.
Altså, jeg ville jo sådan set ønske, at hr. Kim Edberg Andersen gik lidt mere ud og snakkede med den lokale landboforening, naturfredningsforening eller andre – eller de 23 formænd for de 23 lokale treparter, som jeg mødtes med i den her uge, og som jo kan berette, at der er en enormt stor gang i og opmærksomhed om, hvordan det også foregår nedefra og op i forbindelse med den kortlægning af det nye danmarkskort, vi skal have.
Det er Danmarks største samarbejdsøvelse lige nu og et kæmpe demokratiprojekt, og derfor skal ordføreren jo ikke slippe af sted med at tegne det billede af, at det ser anderledes ud.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-14:
Det bliver lidt en fortsættelse af det, for man kan sige, at det ikke står ret tydeligt.
Som jeg sagde fra talerstolen, kan vi have en forhåbning om, at man vil gøre det ordentligt.
Men det er bare sådan, når man har læst nogle af de andre ting, der er kommet ud, og nogle andre lovgivninger, vi har haft i forhold til det der med den her generelle klimatilpasning og treparten, at det hele tiden bliver givet sådan lidt ud fra, at det skal gøres nemt og bekvemt at lave Danmark til skov, og at det skal gøres nemt og bekvemt at sætte flere solcelleparker op.
Det er jo alt sammen for at få den her hastighed; der er jo ingen tvivl om, at ministeren for grøn trepart jo er en opfindelse i forhold til at få implementeret ønskerne, og ministeren vil jo gerne implementere dem hurtigt.
Tænk, de udnytter deres ret til at klage, og hvis de får afslag, klager de igen.
Det er jo faktisk grundstenen for, at vi har det så godt, som vi har det, nemlig at dem, der er klogere end os, nogle gange sidder ude i virkeligheden.
Jeg glæder mig til den tekniske gennemgang, hvor jeg forventer ligesom at få sat nogle tidsrammer for nogle muligheder for klageadgang – hvor tit man kan klage, om man kan blive ved med at klage, hvor længe man kan klage, og hvor lang tid man kan sætte bremsen i over for staten.
Er det gjort med borgerens interesse eller med ministerens interesse for øje?
Så det glæder jeg mig til.
Som jeg så også sagde tidligere: Hvis det viser sig at være rigtigt, at borgeren er i fokus, så støtter vi forslaget.
Jeppe Bruus (S), 2025-03-14:
Jamen det er så fint.
Og jeg er også enig i, at det er helt naturligt, at vi i den tekniske gennemgang også gennemgår det her med klageadgangen, som der er flere der har spurgt til.
Mette Thiesen (DF), 2025-03-14:
Tusind tak.
Jeg vil lige starte med at sige, at nu var det ikke mig selv, der nævnte Putin; det var sådan set ministerens kollega, der nævnte ham.
Jeg og alle i Dansk Folkeparti mener, at Putin er en despot og en psykopat, og vi støtter Ukraine hele vejen, så jeg gider bare ikke have sådan nogle mærkelige ting siddende på mig, og det burde ministeren i den grad holde sig for god til.
Det, som vi drøftede, var, hvordan vi bedst muligt gør os uafhængige af Putins gas.
Men ministeren har fuldstændig ret i, at det ikke er det, det her handler om.
Det handler ikke om vindmøller og solceller osv., det handler sådan set konkret om nogle ting, som jeg egentlig også nævnte i min tale.
Mange af de ting, der er i det her lovforslag, kan vi sådan set godt støtte.
Vi synes, det er rigtig positivt, at man giver mulighed for et bedre friluftsliv, at man netop kan komme ud og nyde naturen langt bedre osv.
Vi er ligesom flere andre stødt på det her med klageadgangen, og det er jeg også glad for at ministeren anerkender at vi lige skal have kigget på, for vi er i hvert fald flere, der har læst det på den måde.
Og hvis det ikke er sådan, det forholder sig, er det selvfølgelig dejligt.
Men det tænker jeg også at vi kan få med i en kommende teknisk gennemgang, som jeg også kan forstå på ministeren at vi vil få.
Så det vil jeg sådan set bare glæde mig til.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-03-14:
Både ja og nej.
Jeg vil til spørgerens spørgsmål sige, at det, vi taler om, godt nok lyder som et eksorbitant stort beløb, selv om det går over 10 år.
På den anden side tror jeg man kan finde mange andre områder inden for skatteområdet, hvor vi må sige, at der er kontrol, og at kontrollen er vanvittig dyr.
Det kan man da i hvert fald inden for politiet og inden for økonomisk kriminalitet.
Det er da ikke altid, at der lige nøjagtig er overskud i den pågældende disposition.
Så der er nok ingen, der får mig til at sammenligne udgiften med indtægten her, om jeg så må sige.
Men det, der så lægges op til, nemlig at tjenesterne selv skal betale, vil jeg ikke umiddelbart svare på, for igen vil jeg sige, at jeg faktisk er forbeholden over for det.
Jeg kan finde mange andre områder, hvor man vil finde, at det er utilfredsstillende, at man selv betaler for en kontrol, i hvert fald i det omfang, man ikke har gjort noget galt.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-03-14:
Jeg synes også, det er rigtigt, at det i udgangspunktet skal være en opgave for fællesskabet at betale for, at man fører kontrol med, at det foregår okay på markedet.
Det er ikke en aktivitet, der har en stor samfundsnytte, og derfor synes jeg, det er mærkeligt at vælte regningen over på alle skatteborgerne i stedet for at sige, at det må være de få tjenester, som tjener nogle penge på det her, der også betaler for, at vi faktisk kan føre kontrol med, at folk efterlever reglerne.
Jeg synes bare, der ville være noget logik i, at man lod branchen selv betale her.
Ida Auken (S), 2025-03-14:
Min opfattelse af det her lovforslag er, at det alene er de ting, som der allerede i dag bliver givet dispensation til helt fast, så man altså siger, at dem behøver man ikke at søge om.
Det er sådan noget som discgolf, og det er bålhytter og sådan noget.
Så det er min opfattelse af det her forslag.
Rasmus Stoklund (S), 2025-03-14:
Det vil jeg gerne tale videre om, og det kan også være, vi på et tidspunkt skal have en drøftelse, når vi mødes i andre sammenhænge i ordførerkredsen.
For det er jo et komplekst område, det her, og det er et område, der udvikler sig meget med mange nye udbydere.
Vi skal jo alligevel senere på året igen også tale om, hvordan vi beskatter kryptoaktiver i Danmark.
Det er jo så en lidt anden diskussion, men ikke desto mindre kunne det jo godt være relevant også at tale om, hvordan vi i fremtiden kan gøre det her kontrolsystem endnu mere effektivt.
Samira Nawa (RV), 2025-03-14:
Tak for svaret.
Det tænker jeg at vi skal følge op på løbende.
Det ser ud til, der er god opbakning til lovforslaget.
Og så synes jeg – det vil jeg i hvert fald rigtig gerne – at vi også skal evaluere løbende og se, om man mangler nogle redskaber eller lovgivning skal tilpasses, så man kan nå derhen, hvor man også får et mere automatiseret system.
Rasmus Stoklund (S), 2025-03-14:
Om det er realistisk, at vi kan få det fortrykt på det her område – hvor der vil være indberetninger, der måske kommer lidt mere drypvis og ikke nødvendigvis helt så systematisk, fordi det faktisk kan være fra alverdens forskellige lande, der vil komme indberetninger – kan jeg ikke vurdere på stående fod.
Men jeg synes da, det er et relevant spørgsmål, som vi må prøve at se på, altså om der på længere sigt er mulighed for at gå ned ad den vej.
Samira Nawa (RV), 2025-03-14:
Det var egentlig et spørgsmål til ministeren, i forhold til at Skatteforvaltningen med udvekslingen af de her oplysninger med andre landes skattemyndigheder jo stadig væk ikke står til at kunne fortrykke den enkelte skattepligtiges opgørelse.
Men hvad er ministerens forventning til, at vi på sigt når derhen, at man kan det?
For hvis der er tale om egentlig skatteunddragelse, kunne det jo være et redskab til at indhente de penge, som den enkelte borger ikke lige selv oplyser om?
Rasmus Stoklund (S), 2025-03-14:
Tak for modtagelsen af lovforslaget.
Jeg vil knytte nogle overordnede bemærkninger til lovforslagets indhold.
Hovedformålet med direktivet er at styrke mulighederne for at sikre, at borgere og virksomheder, som investerer i eller bruger kryptoaktiver, betaler den skat, de skal.
Her har myndighederne i EU været udfordret af, at transaktionen med kryptoaktiver finder sted digitalt og internationalt, og med direktivet pålægges udbydere af kryptoaktivtjenester at indberette oplysninger om deres brugeres transaktioner, som involverer kryptoaktiver, f.eks. bitcoins.
Det vil give myndighederne bedre viden om, hvem der bruger kryptoaktiver, og hvor meget de bruger dem.
DAC8 indeholder også enkelte ændringer af de eksisterende bestemmelser om udveksling af oplysninger og administrativt samarbejde.
F.eks. udvider direktivet anvendelsesområdet for, hvornår man skal indberette automatisk udvekslede oplysninger mellem EU-medlemsstaterne om e-penge.
Det kan f.eks. være forudbetalte betalingskort.
Danmark har i øvrigt underskrevet OECD-aftaler om udveksling af oplysninger om kryptoaktiver og e-penge globalt, og det her lovforslag vil sikre, at disse udvekslinger så kan sættes i kraft for Danmarks vedkommende.
Lovforslaget og DAC8 får også betydning for Skatteforvaltningens kontrol med brugen af kryptoaktiver.
Det er desværre velkendt, at der i dag er en, som hr. Preben Bang Henriksen nævnte, lav regelefterlevelse – selv om man kan kalde det noget andet på nordjysk.
Og når det drejer sig om at betale skat af kryptoaktiver, er det en udfordring, vi fortsat kæmper med.
Det afslører Skattestyrelsens kontroller.
I perioden 2019 til 2023 har styrelsens kontroller af kryptoaktiver resulteret i yderligere skattebetalinger på over 180 mio. kr.
Markedet for kryptoaktiver er internationalt, og derfor skal arbejdet for at sikre korrekt beskatning også foregå internationalt.
Jeg glæder mig over, at vi med dette lovforslag er på vej til at gennemføre et fælles regelsæt inden for EU, som også gør det muligt at udveksle oplysninger globalt, og jeg mener, at lovforslaget vil forbedre Skatteforvaltningens kontrolmuligheder og gøre det vanskeligere at skjule formuer og indtægter i udlandet.
Det glæder mig også, at der er et andet element i lovforslaget, som vil gøre det nemmere at sætte ind over for socialt bedrageri i forbindelse med rejser ind og ud af Danmark.
Denne del af lovforslaget vil sikre, at Toldstyrelsen kan behandle og videregive oplysninger til Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering som led i bekæmpelsen af socialt bedrageri i forbindelse med rejser ind og ud af landet.
Det er det såkaldte lufthavnstilsyn, det her drejer sig om.
Jeg ser frem til den videre behandling og til at svare på nogle af de spørgsmål, som vi er blevet stillet i udsigt vil komme i forbindelse med det kommende udvalgsarbejde.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-14:
Tak for ordet.
Jeg kommer til at gøre det forholdsvis kort.
Alternativet støtter det her lovforslag, som har til formål at understøtte udvekslingen af information om kryptoaktiver.
Vi har set en markant stigning i handelen med kryptovaluta i de seneste år, men kontrollen og tilsynet med handelen er ikke fulgt med, og det er vigtigt for at undgå skattesnyd, men jo også for at øge transparensen på det her område.
I udvalgsbehandlingen kommer vi til at være optaget af, at et rimeligt krav om indberetningspligt ikke bliver for svært at implementere i virkeligheden, så det kan godt være, vi kommer til at stille nogle opklarende udvalgsspørgsmål til ministeren.
Derudover er vi også interesseret i at høre, hvordan lovforslaget her spiller sammen med det kommende lovforslag om beskatning af kryptoaktiver.
Alternativet kommer til at støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2025-03-14:
Mange tak.
De seneste 10 år er markedet for kryptovaluta steget, også her i Danmark.
Skatteforvaltningens kontrol med borgernes handel med kryptovaluta viser, at der er mange danskere, som investerer, men som ikke lige får oplyst om gevinst eller tab til Skatteforvaltningen, og det er primært, fordi borgerne selv er forpligtede til at oplyse om gevinst og tab, men også fordi Skatteforvaltningen ikke har tilstrækkelig mulighed for at kontrollere regelefterlevelsen.
På tværs af landene har man haft forskellige regler, men da det er et internationalt fænomen, bør løsningen også findes i et internationalt samarbejde.
Med lovforslaget her implementerer vi EU's DAC 8-direktiv, og vi pålægger dermed kryptotjenesterne at være indberetningspligtige, og det gør det nemmere at udveksle data på tværs af lande.
Det ændrer ikke på, at det fortsat er borgerne, der skal indberette gevinst og tab.
Men for nu og med det, der, ligger her, så giver det Skatteforvaltningen en mulighed for at kunne kontrollere det i endnu højere grad.
Det bakker vi i Radikale Venstre op om, og dermed bakker vi også om lovforslaget.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-03-14:
Tak, formand.
For som de unge siger, skal man jo starte fredagen med noget dak, og i det her tilfælde er det DAC 8.
Det er jo rigtig vigtigt med klarhed og indsigt, når man som EU har en fælles handelsblok, men hvor skat jo er en national kompetence.
For når noget falder mellem to stole, kan det udnyttes af folk, der ikke har rent mel i posen.
Vi mener også, at det er ganske fint, at udbydere af kryptoaktiver skal indberette oplysninger, og vi håber, at ministeren vil konkretisere dette, og vi antager også, at de ikke skal indberette mere, end hvad man nu ellers beder et gængst pengeinstitut om at indberette.
Vi anser det også for fornuftigt, at Toldstyrelsen kan bidrage til at bekæmpe socialt bedrag, hvilket vi antager vil ske i tilfælde, hvor der er en konkret formodning om urent trav.
Så alt i alt virker forslaget fornuftigt, og det her er DAC, vi kan sige god for i Det Konservative Folkeparti, så vi støtter forslaget.
Henrik Frandsen (M), 2025-03-14:
I dag har vi en vigtig beslutning foran os, en beslutning, der ikke alene handler om skattesystemets integritet, men også om retfærdighed, gennemsigtighed og vores evne til at følge med den økonomiske udvikling.
Med dette lovforslag implementerer vi EU's DAC 8-direktiv og styrker indberetningen og udvekslingen af oplysninger om transaktioner og krytoaktiviteter.
Vi sikrer, at udbydere af kryptoaktive tjenester pålægges en forpligtelse til at rapportere deres kunders transaktioner, hvilket vil gøre det langt sværere at skjule skattepligtige indtægter.
Markedet for kryptoaktiver er eksploderet i de seneste år, og det giver store økonomiske muligheder, men også udfordringer.
Vi ved, at kryotoaktiviteter bruges til spekulation, men desværre også til skatteunddragelse og økonomisk kriminalitet.
Skattestyrelsens kontroller i perioden 2019-2023 afslørede omfattende fejl og manglende indberetninger, hvilket alene i Danmark har ført til reguleringer for over 180 mio. kr.
Det er penge, der burde være kommet fællesskabet til gavn.
Denne lovgivning vil bringe Danmark i front på området og sikre, at vi lever op til vores internationale forpligtelser.
Med de nye regler vil vi ikke blot få bedre indsigt i transaktioner inden for Danmarks grænser, men vi vil også kunne udveksle oplysninger med andre EU-lande og med tredjelande, der tilslutter sig den internationale standard, som OECD har udviklet.
Men det her handler ikke kun om kryptoaktiviteter.
Lovforslaget indeholder også en vigtig styrkelse af vores mulighed for at bekæmpe socialt bedrageri.
Vi sikrer, at Toldstyrelsen kan behandle og videregive oplysninger til Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering, når personer ved ind- eller udrejse selv oplyser, at de modtager offentlige ydelser.
Det er et vigtigt redskab for at sikre, at ydelserne går til dem, der har ret til dem.
Til kritikerne, der mener, at vi her bevæger os for langt ind i privatlivets fred, vil jeg sige: Vi beder ikke om urimelige oplysniger; vi beder blot om, at alle, uanset om de handler i danske kroner, euro eller kryptovaluta, bidrager på lige vilkår til vores samfund.
Dette er ikke en lovgivning, der hæmmer innovation eller kriminaliserer kryptoanvendelse.
Tværtimod sikrer vi fair og gennemsigtige rammer for alle, der ønsker at investere og handle ansvarligt.
Moderaterne stemmer selvfølgelig for lovforslaget, da det er et nødvendigt skridt for en retfærdig skattepolitik i en digital tidsalder.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-03-14:
Tak for det, formand.
Med lovforslaget her foreslås det at implementere EU-direktivet DAC 8 i dansk ret.
Det har jo været længe ventet for os, der følger lidt med i kryptovalutasagen.
Det er nemlig en vej til et helt korrekt beskatningssgrundlag med en mindre sandsynlighed for manuelle fejl i indrapporteringerne, som det er i dag.
Det synes vi er helt udmærket, ligesom man kender det fra alle mulige andre handelsplatforme såsom med aktiehandel.
Så det her vil være en vej til at normalisere kryptovalutaerne og få dem inden for i varmen, hvor de hører til.
Vi ved også, at der udestår et arbejde med at få beskatningen af kryptoaktiver opdateret, altså at ikke bare beskatningsgrundlaget er i orden, men også hvordan de så skal beskattes fremadrettet.
Den nuværende model er decideret forkert, og den er til tider også amoralsk, og i de hidtidige forslag om bl.a. lagerbeskatning går man blot fra asken ind i ilden.
Så vi værdsætter, at ministeren ser ud til at dele vores bekymring om det her og arbejder på at finde en stabil, langsigtet og ordentlig model for beskatningen af kryptoaktiver.
I det arbejde bidrager vi også meget gerne, hvis der skulle være brug for LA.
Liberal Alliance stemmer for det.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-03-14:
Tak for ordet, formand.
Over de seneste 10 år er markedet for kryptovaluta vokset betydeligt.
Det er det både herhjemme, det er det i resten af europa, og det er det i det meste af verden.
For nylig kunne man også se den amerikanske præsident lancere sin egen kryptovaluta.
Vi går i SF grundlæggende ind for en opstramning af markedet og af kontrollen på kryptovalutamarkedet.
Det er en god idé at indføre lovgivning på området.
Vi skal sikre, at der sker en korrekt beskatning; at der er større regelefterlevelse; at man ikke kan snyde sig uden om det offentlige og at bidrage til fællesskabet, bare fordi man handler med kryptovaluta; og at man ikke længere selv kan lade være med opgive sine gevinster og dermed snyde sig udenom.
Det går ikke, og det gør det heller ikke på kryptomarkedet.
Men det er klart, at vi løbende skal følge med i, om det blive være et effektivt system til kontrol af kryptoaktiviteter og beskatning.
Det er et marked, der er opstået ud af det sorte marked, og som i hvert fald delvis har haft til formål at undgå beskatning og snyde sig uden om de gældende regler.
Så det bør man følge med i.
Og når man af høringssvaret fra Erhvervsstyrelsen kan læse, at der kun at tale om et etcifret antal virksomheder og et meget begrænset antal hændelser, er det en meget stor udgift for det offentlige, som nogle meget få aktører påfører os.
Jeg er egentlig enig i den udveksling, der var med Venstres ordfører før, altså at det er en offentlig opgave at betale for, at der er kontrol med markederne, og at man betaler skat.
Men her har vi altså at gøre med et marked, som udelukkende er spekulativt, og som ikke har et reelt bidrag til økonomien, og derfor mener jeg også, at man bør kigge på, at branchen selv bidrager til at betale regningen.
Man kan læse af lovforslaget, at erhvervslivets omkostninger vurderes til at være under 4 mio. kr. for efterlevelse af reglerne, men det påfører altså det offentlige en årlig regning på mellem 40 og 45 mio. kr.
Og det er også godt, at EU er kommet på banen.
Vi er også enige i det andet element i forslaget om, at Toldstyrelsen får hjemmel til at kunne behandle og videregive oplysninger til Styrelsen for Arbejdsmarked og Rekruttering ved ind- og udrejse af Danmark.
Det giver mening for at undgå socialt bedrageri, og at nogen tilegner sig sociale ydelser, som de ikke har ret til.
Vi mener, at lovforslaget er godt.
Vi kan også støtte det, men vil arbejde videre med, om man kunne pålægge branchen selv en større del af regningen.
Og jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at de også tager positivt imod lovforslaget.