Rune Lund (EL), 2018-11-27:
Det her er jo endnu en aflægger af den såkaldte erhvervs- og iværksætterpakke, og den består af tre delemner.
Det første er såkaldt bedre vilkår for tildeling af medarbejderaktier i nye mindre virksomheder.
Andre ordførere har været inde på indholdet af det, men essensen er jo, at man fra at have kunnet give mellem 10 og 20 pct. af lønnen som medarbejderaktier for særlige virksomheder og relativt nye virksomheder, skal man så kunne give 50 pct. af lønnen som medarbejderaktier.
Og der er så lavet nogle værn mod virksomheder, der omstrukturerer sig, og man har også værn mod passive kapitalanbringelser og andre ting.
Det handler om iværksætterstøtten, men problemet er bare, at det jo sådan set på mange måder er en regulær skattenedsættelse for de relevante medarbejdere i det her.
Hvis man er en højtlønnet specialist, skal man maks. betale 42 pct. af værdien af medarbejderaktierne, når der er tale om de medarbejderaktier, som beskattes på den her måde.
Og det vil sige, at man sparer skat i forhold til at modtage det som lønindkomst.
Altså, der bliver flere penge, man kan rykke fra at have modtaget som lønindkomst og til, at man nu kan modtage dem som medarbejderaktier, og så slipper man på den måde med en lavere skat for sin lønindkomst.
Det andet forslag handler om bedre vilkår, som det hedder, for opsparing i investeringsinstitutter.
Og der er ambitionen jo samlet set, at man ved at køre det ind under aktieavancebeskatningen og ikke kapitalindkomstbeskatningen kan sikre en overvejende lavere beskatning, fordi aktieavancebeskatningens lave sats er på 27 pct., mens man tit har en højere skat på 37 pct. af kapitalindkomst.
Det er jo et greb, som sikrer – igen – at der bliver betalt en lavere skat, og den her gang en lavere skat af arbejdsfri indkomster.
Fra Enhedslistens side synes vi ikke, problemet er, at arbejdsfri indkomster, altså indkomster, du får, ikke ved at arbejde, men som du får fra værdipapirer, er for høje.
Vi synes selvfølgelig, problemet er, at det er for lavt, når vi snakker om skatteprocenter på 27 eller 37; så er det jo skatteprocenter, der er meget lavere end det, som almindelige mennesker betaler for den løn, som man får ind på kontoen hver måned.
Men hvis du har penge nok og kan investere dem i værdipapirer, slipper du i forvejen med en lavere beskatning, og det her andet element gør så dele af den beskatningsprocent endnu lavere.
Det sidste handler om det, der hedder bedre vilkår for tiltrækning af kapital til danske investeringsinstitutter.
Når jeg kigger på lovforslaget, må jeg indrømme, at jeg synes, det fremstår noget komplekst, og man stiller sig selv spørgsmålet, om ikke det også kunne åbne op for en eller anden form for øget skattespekulation.
Hvis man trækker hovedessensen ud, må det være, når der i lovforslaget står: »Det foreslås, at udenlandske investorer, der investerer i danske investeringsselskaber eller danske investeringsinstitutter med minimumsbeskatning, fritages for dansk udbytteskat.
Fritagelsen foreslås gjort betinget af, at det danske investeringsselskab henholdsvis det danske investeringsinstitut med minimumsbeskatning betaler en skat på 15 pct. af udbytte, som investeringsselskabet henholdsvis investeringsinstituttet med minimumsbeskatning måtte modtage ved dets investering i danske aktier.«
Det vil altså sige, at de udenlandske investorer skattefrit kan investere i Danmark, og at skatteregningen tager det danske investeringsinstitut.
Men hvorfor skal udenlandske investorer have denne særlige tilgodeseelse?
Det er noget komplekst, men man kan godt frygte, tænker vi fra Enhedslistens side, at det her kunne åbne op for mere skattespekulation.
Samlet set er der jo tale om tre forslag, som i alt koster et sted mellem 90 mio. kr. og 100 mio. kr., og det er jo det sædvanlige billede af et lovforslag, som indeholder den sædvanlige tilgodeseelse, forkælelse af spekulanter, pengemænd, højtlønnede specialister, og vi synes egentlig ikke, at man skal bruge 100 mio. kr. om året på at gøre livet endnu sødere for spekulanter, end den her regering allerede har gjort.
Derudover er der jo også finansieringen af det her.
Hvor kommer pengene fra, de her 90-100 mio. kr.?
Jamen de kommer jo bl.a. fra nedskæringer på DSB, de kommer fra penge fra det såkaldte råderum, som mange partier i det her Folketing har lovet skulle gå til velfærdsforbedringer, fordi noget af det her råderum jo bl.a. er kommet ved nogle af de mange og massive forringelser, vi har set, f.eks. på kontanthjælp, førtidspension og dagpenge.
Nu skal nogle af disse penge så også bruges i erhvervs- og iværksætterpakken, hvor en del af det også er det her.
Så det bliver en negativ tilkendegivelse fra Enhedslisten, og jeg skulle hilse fra SF og sige, at SF også er negativt indstillet over for det her lovforslag.