runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2025-12-05:
Tak for det.
Mit spørgsmål går meget fint i tråd med det, som ordføreren lige har sagt, for det var jo faktuelt forkert, og det er fuldstændig korrekt, hvad Enhedslistens ordfører siger.
Langt de fleste dødsfald er jo civile, også i dag, og det har været stigende det seneste år.
Den teknologi, som ordføreren snakker om her, er jo langtfra perfekt, hvilket giver sig selv, hvis man tænker sig om.
Er det bedre, end det var under anden verdenskrig?
Sandsynligvis.
Men faktum er stadig væk, at langt størstedelen af dødsfaldene er civile.
Når ordføreren så sammenligner med søminer, er der den store forskel, at langt de færreste løber rundt ude i havet.
Altså, det er jo ikke den samme problemstilling overhovedet.
Er det uden problemer?
Er der våben uden problemer?
Men det her er bare særskilt et stort problem, i årtier efter at krigen er afsluttet, og det faktum forholder man sig ikke til.
Nu siger ordføreren »vores allierede«, men man skal nok sige »visse af vores allierede« bruger de her våben, og vores potentielle fjender bruger de her våben.
Det er jo ikke det samme, som vi selv skal bruge dem.
Er der ikke en rød linje for, hvilke type våben man så skal tillade, eller er det bare sådan, at alt det, de andre gør, skal vi også tillade i Danmark?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-05:
Jeg synes egentlig, at jeg svarede ret tydeligt på det.
Nej, vi har ikke planer om andre konventioner på forsvarsområdet, som vi skal udtræde af.
Det var derfor, jeg sagde, at jeg ikke køber det med, at fordi man gerne vil ud af den her konvention, skal man så også finde otte andre konventioner, som man også synes man skulle træde ud af.
Så svaret til det spørgsmål er nej, hvis man ikke fangede det i første omgang.
Jeg tror også, man skal gøre sig klar over, at når man snakker miner i dag, er det altså andre miner end dem, man brugte under anden verdenskrig, hvor man bare spredte dem ud og ikke havde noget overblik over, hvor de lå henne.
I dag kan man jo lave miner, som har en tidsindstilling, og hvis den ikke er detoneret inden for måske et halvt år eller måske 3 uger, så ødelægger den sig selv.
Så jeg tror ikke, at man vil få den situation, hvor man flere årtier efter har miner liggende, fordi det er en helt anden teknologi, man bruger i miner i dag.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-12-05:
Jeg fik jo faktisk hverken svar på det ene eller det andet spørgsmål, jeg stillede.
Det handler ikke om en glidebane.
Jeg spørger bare, om Danmarksdemokraterne har udset sig nye konventioner, som også skal til debat, og som Danmark skal udtræde af.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er: Med det her argument, som hr. Dennis Flydtkjær bringer på bane, ville man jo teoretisk set kunne stå en situation, hvor der ikke er spilleregler for krig, og dermed har man også ophævet idéen om, at der er krigsforbrydelser, og at man kan fordømme en anden stat for at agere i strid med spillereglerne.
Dermed bliver det også umuligt at fordømme andet end moralsk, at man slår civile ihjel.
Minerne, landminerne, antipersonelminerne rammer i altovervejende grad civile –
er ordføreren enig i det faktum?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-05:
Jeg køber ikke rigtig glidebaneargumentet.
Fordi man tager stilling som Folketing til de her to konventioner, betyder det ikke, at vi så har forpligtet os til at sige, at alle andre også skal væk.
Jeg synes godt, man kan kigge lidt på dem enkeltvis, og vi synes, at når vores allierede, som vi gerne vil støtte i en krig, fordi vi alle sammen er medlem af NATO, har nogle muligheder, så er det da mærkeligt, at danske soldater ikke skal have de samme muligheder.
Eller hvis vi gerne vil hjælpe Ukraine med at vinde over Rusland, hvorfor skulle vi så ikke støtte med det, de har behov for, fordi vi selv prøver på at have en eller anden tilgang til det, hvor vi siger, de her våbentyper kan vi ikke lide?
Og de er usympatiske, det medgiver jeg.
Men når vores fjender bruger dem og vores allierede har dem, hvorfor skal vi så afskære os muligheden for at kunne hjælpe dem?
Det er jo det, der ligger i det.
Jeg er med på, at det har konsekvenser, men det har det jo for alle våbentyper i krig.
Det er stort set dagligt, vi ser missilangreb på ukrainske byer, hvor de rammer boligbyggerier.
Det er jo ikke bare militære mål, selv om vi egentlig også har sagt, at man kun må angribe militære mål.
Men det sker desværre i krig, at folk bliver ramt civilt, selv om alle egentlig har et mål om, at de kun skal ramme militære mål, men det sker desværre ikke.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-12-05:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge Danmarksdemokraterne, hvad den næste konvention er, Danmark skal melde sig ud af.
Er det sådan, at man fra Danmarksdemokraternes side tænker, at verden faktisk er bedre, hvis den ikke er reguleret, hvis ikke der er spilleregler, hvis ikke der er standarder for, hvordan man opfører sig, det være sig som borger i et land, det være sig som land i verden, det være sig som militær enhed på slagmarken?
Er der ikke nogen standarder, som er værd at fastholde for netop at sikre, at uskyldige civile ikke kommer til skade?
Det er jo sådan, at over 80 pct. af ofrene for f.eks. landminer er civile.
Det er ikke soldater på en slagmark, det er civile, ofte i mange år efter at den væbnede konflikt har fundet sted.
Mener Danmarksdemokraterne ikke, at det er værd at beskytte almindelige mennesker både i krigstid, men også i den fred, der kommer efter, ved faktisk at have nogle spilleregler for, hvordan krigsførelse ser ud?
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-05:
Det her beslutningsforslag handler jo, som det allerede er fremgået af debatten, om, at Danmark skal træde ud af Ottawakonventionen og Oslokonventionen, som handler om personelminer og klyngeammunition.
Hvis vi gør det, følger vi jo i fodsporene på Finland, Polen, Estland, Letland og Litauen.
Det er klart, at de lande selvfølgelig har en anden udfordring, end vi har, fordi de har store grænsestrækninger op mod Rusland.
Dermed skal det også siges, at formålet med det her forslag jo ikke er, at man skal til at købe store bunker af danske miner, der skal ligge mod grænsen mod Tyskland.
Det er tænkt som et forslag, der gør, at vi ikke afskriver os mulighed for at kunne hjælpe bl.a. Ukraine, som har stort behov for det her, eller i en krigssituation at kunne hjælpe på de store grænsestrækninger f.eks. i Finland eller i Baltikum.
Det er jo lidt mærkeligt, som det fremgår af den her debat, at danske soldater måske kan stå i en situation, hvor vi kæmper i Baltikum, men med den ene hånd på ryggen, som udenrigsministeren sagde, fordi vi ikke har samme muligheder som alle andre, og det synes vi er lidt ærgerligt.
Så det handler ikke om, at vi skal bruge de her redskaber umiddelbart på dansk jord, og man kan altid håbe på, at de aldrig kommer i brug.
Men det er også lidt mærkeligt, at vi skal afskrive os muligheden for det på forhånd, når vores allierede bruger det og vores fjender formentlig bruger det.
Så vi synes, at det er oplagt, at vi i hvert fald ikke afskriver os muligheden for at kunne bruge den her våbentype fremadrettet.
Så er det også lidt spøjst i debatten, at man siger, at det her er en forfærdelig våbentype.
Ja, det er alle forfærdelige våbentyper, og der dør folk i krig, også uheldigvis desværre civile.
Det må vi godt.
De kan også ligge derude i lang tid, og de bliver også fundet mange år efter.
Der kan være en fiskekutter med civile på, der sejler ind i den.
Der vil man så godt fra flertallets side sige, at det må Danmark godt bruge.
Men de andre ammunitionstyper må man ikke bruge.
Så hvis der skal være en rød tråd, skulle man måske også som land lade være med at bruge søminer.
Men det vil vi gerne.
Vi er faktisk lige nu ved at købe både, som kan lægge miner ud.
Så ikke bare har man brugt det tidligere, vi er faktisk også ved at gøre, at vi kan gøre det fremadrettet.
Så hvis der skal være en rød tråd, skulle man måske også lade være med at gå ind i sømineudlægningsfartøjer.
Men det gør vi så som land, og det støtter vi sådan set også fra Danmarksdemokraternes side, men der kunne måske godt være behov for, at der var en rød tråd fra både regeringens og de partiers side, som ikke støtter det her forslag.
Konklusionen er nok ikke så overraskende: Vi er medforslagsstillere på beslutningsforslaget, så derfor kan vi naturligvis støtte det.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-12-05:
Som jeg pointerede før, står vi der ikke alene.
Der er rigtig mange kapaciteter, som er til stede i det område, som vi heller ikke råder over, og i forhold til de to kapaciteter, som ordføreren og forslagsstilleren gerne vil have mulighed for at anvende, er der er andre kapaciteter, jeg hellere så man brugte kræfter på, i stedet for de her to kapaciteter, som kan bibringe så stor lidelse, både under konflikten, men også efterfølgende.
Jeg synes, at der er militære kapaciteter, som laver så stor skade og kan være så umenneskelige, at dem bør vi også have regler for, selv i krig.
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Ønsker ordføreren så, når Danmark står der i en krigssituation sammen med allierede lande, NATO-lande – vi gør det jo i princippet allerede i Letland– at de danske soldater ikke skal have den samme kampkraft som de lande, vi står ved siden af, og jo endnu værre, at vi ikke har den samme kampkraft og de samme muligheder som den fjende, vi står over for?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-12-05:
Det gør den forskel, at de ikke står der alene.
De står i et andet land, de står der med andre lande, som måske har de her kapaciteter.
Jeg synes ikke, at vi fra dansk side, som et lille land, skal begynde at vende konventionerne ryggen, når vi står i den situation, vi står i.
Jeg tror, at det er nu, vi skal sætte alt ind på at sige, at der er nogle internationale aftaler; der er nogle aftaler, også når vi er i krig, som vi bliver tvunget til at stå vagt om.
Så accepterer jeg, at der er andre lande, der har truffet en anden beslutning.
Men jeg synes faktisk, at Danmark står det helt rigtige sted.
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Tak, og tak til Venstres ordfører.
Jeg har et ganske kort spørgsmål: Gør det nogen forskel for danske soldater, når de står i Baltikum, i Finland eller i Polen på grænsen til Rusland og kigger de russiske soldater i øjnene, at Danmark som land ikke grænser op til Rusland?
Tak, og også tak for i virkeligheden at tage det her emne seriøst og komme med en reflekteret tale fra ministerens side og ikke bare affeje det fuldstændig.
Jeg havde dog gættet på forhånd, at regeringen ville afvise beslutningsforslaget.
Sådan er det jo meget ofte her i Folketingssalen.
Udenrigsministeren lægger vægt på, at Danmark ville være det første land uden en grænse til Rusland, som ville træde ud af de her konventioner, og det er jo et argument.
Det er et validt argument; det anerkender jeg.
Men anerkender udenrigsministeren så ikke også, i så tilfælde at de danske soldater skulle udkæmpe en krig i NATO-ramme mod Rusland, at så ville den blive udkæmpet på grænsen til Rusland, f.eks. i Baltikum, måske Polen eller Finland, og at det dermed jo er det, der egentlig skal tages udgangspunkt i, og ikke hvor Danmark geografisk er placeret, men hvor Danmarks soldater ville være placeret i tilfælde af en krig?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Tak for det.
Og tak for komplimentet om at være modig – og så synes man alligevel ikke, at jeg var modig, så det var måske ikke et kompliment alligevel.
Men jeg forstår godt, at socialisterne og kommunisterne i Enhedslisten ikke kan støtte det, fordi det handler om staten og om, at borgerne ikke skal have rettigheder.
Så jeg forstår godt den del af det, og der ser vi forskelligt på, hvad Folketingets og samfundets rolle er.
Men jeg kunne godt tænke mig at komme lidt ind til det der med, at når jeg og Borgernes Parti specifikt fremlægger et beslutningsforslag, som gør det frivilligt, så er det faktisk, fordi der netop er tænkt over det .
Jeg har tidligere været med i et parti, hvor vores forslag var fuldstændig at afskaffe det, så det kunne jeg også have fremlagt.
Så det er fuldt bevidst, at der her bliver fremlagt et forslag, som gør det frivilligt, og hvis det er sådan, at Enhedslisten og resten af Folketinget ikke kan stemme for det her, så vil pengene jo komme ind alligevel, og så vil der være rigeligt med penge til at støtte det.
Det kunne også være, at danskerne faktisk havde en anden opfattelse på det her område og faktisk ikke ville bidrage lige så meget, og så ville det jo også i min optik være fint, fordi det ville være en bevæggrund i forhold til borgernes valg derude.
Så vi har specifikt tænkt over, hvorfor vi vil gøre det frivilligt, og hvorfor vi netop ikke bare vil afskaffe det fuldt ud.
Helle Bonnesen (KF), 2025-12-05:
Der er en kæmpe forskel set fra min side.
Det ene er et individuelt etisk standpunkt, man tager, en privat sag, som vi ikke nødvendigvis behøver at ytre os om eller blande os i.
Det andet er en fællesskabsindsats, hvor vi indgår i et forpligtende fællesskab.
Så for mig er det en helt anden ting og dermed også et helt andet valg.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Okay, men så er vi ude i, at det er en definitionssag og en vurderingssag, hvilke ting der er grundlæggende kernevelfærd, og hvad man synes der skal løftes af fællesskabet, og hvad der skal løftes af det individuelle valg
Det er jo fair nok; der kan vi have en uenighed omkring de ting.
Men så synes jeg, at man skal vare sig med at komme sådan helt op på det principielle, når man samtidig også har politiske områder, hvor man selv synes, at der skal være en individuel vurdering, ved at man skal krydse af.
Helle Bonnesen (KF), 2025-12-05:
Jeg synes, det er godt, at man selv kan vælge, hvorvidt man har lyst til at være en del af den danske folkekirke og dermed betale til den.
Så ja, lige præcis hvad angår troen, synes jeg det giver mening.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Synes Konservative, at det skal være lovpligtigt, at man skal betale til den danske folkekirke, således at kirkeskatten også skal gøres fuldstændig skattepligtig og man ikke skal krydse af, om man vil betale til kirkeskatten?
Helle Bonnesen (KF), 2025-12-05:
For når verden brænder, må vi ikke miste blikket for vigtige humanitære indsatser; vi må ikke miste blikket for folk i nød.
Og Danmark er blandt den del af landene, der nu lever op til FN-kravet om 0,7 pct. af bni i udviklingsbistand.
Det er en aftale, som Det Konservative Folkeparti gerne vil være med i, fordi vi mener, at det er afgørende, at vi fastholder den bistand.
Uden støtte til verdens brændpunkter og lande ramt af klimaforandringer, ville vi se store migrantstrømme til Europa og Danmark, og vi ser udviklingspolitik som en del af forsvarspolitikken og sikkerhedspolitikken.
Så alene af den grund, at vi har underskrevet en aftale om 0,7 pct., gør, at vi ikke kan stemme for dagens forslag, fordi vi gerne vil stå ved den aftale, vi har underskrevet, og som vi er glade for vi er en del af.
Men som flere andre også har været inde over, er der også noget meget, skal vi sige nytænkende skattepolitik i det her forslag, hvor man fremover skal kunne krydse af, om man har lyst til at betale til udviklingsarbejdet.
Det vil jo kunne danne præcedens for, at man så kunne indføre alle mulige andre ting, og det er der flere andre der har været inde på eksempler på.
Det drejer sig f.eks. om forsvar, EU, FN generelt, 3. Limfjordsforbindelse, som jeg faktisk tror der var mange københavnere der ikke ville krydse af.
Det er en betænkelig form for en skattepolitik, som Det Konservative Folkeparti ikke ønsker at gå ind i.
Så samlet set kan vores parti ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-12-05:
Det, jeg sagde, var, at risikoen var til stede for, at det kunne ske.
Og så er der risiko for, som andre ordførere også har sagt, at vi, hvad angår de bidrag, vi har til de større organisationer, som bl.a. sikrer fred og nødhjælp, ikke vil have penge til det, og det er det, vi vil undgå.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Jo jo, det er fair nok.
Men det var ordføreren selv, der sagde, at hvis man gjorde det frivilligt, ville det være et lavere beløb, der sandsynligvis kom ind, end selv det, som Liberal Alliance siger.
Så fra Liberal Alliances side må man jo forholde sig til, at vælgerne faktisk ønsker, at det skal være endnu lavere.
Det er jo et faktum, når ordføreren står og siger, som han gør.
Lars-Christian Brask (LA), 2025-12-05:
Liberal Alliance mener, at 0,5 pct. af bni er det rigtige punkt, og hvis vælgerne mener noget andet, må vælgerne lade være med at stemme på os eller andre, der mener noget andet.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-12-05:
Nu siger ordføreren igen, at det er ærgerligt, at vi ikke må bruge de våben, som vores modstandere bruger.
Betyder det så, at hvis f.eks. Rusland bruger et eller andet, skal vi også tillade det i Danmark, uanset hvad det er?
Er det Danmarksdemokraternes stillingtagen til, hvilke våben og hvilke metoder vi skal tillade i krig?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Jeg skal ikke hilse fra nogen.
Jeg står her bare selv.
Så Liberal Alliance er enige i, at som det er nu, betaler danskerne for meget, og man vil sænke det fra 0,7 pct. til 0,5 pct.
Det er fair nok.
Så er vi enige om, at der bliver givet for meget på nuværende tidspunkt.
Liberal Alliance vil så stadig væk herinde fra Folketingets side bestemme, hvor meget danskerne skal give.
Men hvis det er tilfældet, er det så ikke danskernes vilje, at det faktisk skal være lavere end også de 0,5 pct., som Liberal Alliance så vil tvinge danskerne til at betale?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-12-05:
Jeg vil sige to ting.
For det første vil jeg egentlig gerne høre hr. Lars Boje Mathiesen, om han mener det her princip konsekvent.
For hvad ville det betyde for en fælles folkeskole, hvis alle skatteydere, eksempelvis også dem, der ikke har børn i den skolepligtige alder, skulle kunne sætte et kryds?
Man afmonterer jo grundlæggende fællesskabet med den her tilgang til politik.
Hvad med politiet?
Hvad med støtten til Ukraine?
Hvad med kongehuset?
Det er jo en afmontering af det grundlæggende samfundsmæssige fællesskab.
Og når hr. Lars Boje Mathiesen siger, at danskerne ville vælge noget andet, så må jeg bare vi konstatere, at i den sammensætning, som Folketinget har, er der jo et massivt flertal for, at Danmark skal give udviklingsbistand.
Vi er uenige om niveauerne; Liberal Alliance ligger på 0,4 pct., andre på 0,7 pct.
Vi ønsker at gå over de 0,7 pct. Men grundlæggende er vi jo enige om det, og det er jo den sammensætning, som befolkningen har givet på valgdagen.
Carsten Bach (LA), 2025-12-05:
Tak for det, formand.
Beslutningsforslaget her er jo fremsat med henblik på at få en åben, fordomsfri og reflekterende debat blandt Folketingets partier om potentielt at skulle sende danske soldater i krig uden de muligheder for at deltage med samme styrke og kampkraft, som andre allierede såvel som fjendtlige lande bringer med sig ind på kamppladsen.
Det er jo alt sammen, fordi vi i Danmark end ikke vil overveje at anvende klyngeammunition og personelminer.
Jeg håber, at debatten og behandlingen her i salen vil få et flertal overbevist, så vi fremover kan sikre danske soldater de samme muligheder som soldater i vores allierede nabolande.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-05:
Jeg takker for, at udenrigsministeren også tænker på, at her til jul skal vi også holde os i form, så vi får lidt motion frem og tilbage.
Det var en ny procedure, som jeg heller ikke kendte til, men så mange år har jeg heller ikke været herinde endnu.
Det er klart, at når vi har den grundlæggende opfattelse i Borgernes Parti, at staten skal være mindre og borgerne skal beholde flere af deres penge, så sænker vi skatter og afgifter, hver eneste gang vi har muligheden for at gøre staten mindre på den måde, og vi synes, momsen er et godt sted at gøre det.
Det synes vi også er fornuftigt.
Vi fjerner registreringsafgiften på bilerne.
Så jeg kan ikke komme i tanker om en skat eller afgift, som vi ikke synes vi skal lette.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-12-05:
Tak for det.
Jeg sad bare og lyttede til det her overvældende flotte indlæg om, at borgerne selv bestemmer, og så undrer jeg mig bare over, hvorfor det er Borgernes Parti, der har besluttet, at hvis man så sætter det der kryds, skal pengene bruges på at sætte momsen ned.
Hvad er det for en bedreviden i forhold til borgernes disponering?
Hvis det hele handler om, at man ligesom skal give magten tilbage, og at borgeren selv skal kunne sige, at den der udviklingsbistand skal jeg ikke bruge penge på, så kunne det være, at vedkommende tænkte: Det er, fordi jeg tænkte, at det skulle bruges på at opruste dansk forsvar eller øge bevillingen til kongehuset eller gøre Grønland mere …
Hvorfor er det så hr. Lars Boje Mathiesen, der skal beslutte, at det, danskerne så ikke vil bruge på udviklingsbistand, partout skal bruges på moms, hvis man virkelig ville sætte det der synspunkt igennem om, at borgerne skal bestemme selv?
Jeg synes bare, der var en logisk brist, og så tror jeg måske, jeg må stille et spørgsmål, men jeg har ikke været her længe, så jeg kender ikke procedurereglerne, og så tænkte jeg, at så er jeg nødt til at gå herop.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-12-05:
FN er jo desværre blevet overtaget af autoritære styrer.
Det er jo dem, altså Kina, Rusland og en masse af de muhamedanske autoritære styrer, der i bund og grund svinger taktstokken, så det synes jeg egentlig ikke er særlig opløftende.
Der kan vi så mødes med dem og snakke med dem.
Så synes jeg egentlig, at hr. Christian Friis Bach udviser manglende tillid til borgerne.
Hvorfra ved han, at der vil blive færre midler til ulandsbistand, hvis man giver folk den mulighed, som Bojes Parti foreslår?
Christian Friis Bach (V), 2025-12-05:
Altså, der er jo ikke nogen tvivl om, at danskerne bakker op, men jeg tror heller ikke, der er nogen tvivl om, at hvis man lagde det frit ud, ville den samlede udviklingsbistand falde ganske dramatisk i forhold til det niveau, vi har i dag.
Så der skal jo træffes nogle valg.
Jeg hører ingen opbakning til FN fra Dansk Folkeparti, og det er jo også overraskende i sig selv, kan man sige.
Det er jo en del af det, vi har været med til at bygge op siden anden verdenskrig, men det kan jo være konsekvensen, at vi må forlade det internationale samarbejde og de mange internationale organisationer, som er en betydelig del af det danske udviklingssamarbejde.
Er det et ønske, som man har i Dansk Folkeparti, at underminere hele det internationale regelbaserede samarbejde?
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-12-05:
Danskerne skal nok finde ud af at bruge penge til at hjælpe og støtte andre – det har vi jo en lang tradition for.
Med hensyn til FN er jeg nok bange for, at FN er ved at opløse sig selv på grund af den multipolære geopolitiske situation og på grund af den partikulære politiske situation.
Jeg har svært ved at se, at FN kan overleve i det omfang, man forestiller sig, at der fortsat vil være et internationalt forum for udveksling af idéer.
Vi støtter fortsat Ukraine.
Vi overvejer, om det fremover ikke skal ske gennem lån frem for gennem direkte tildeling af statsmidler.
Christian Friis Bach (V), 2025-12-05:
Tak for det.
Det var jo lidt overraskende at høre Dansk Folkeparti bakke op her.
Hvis man koger det helt ned, så handler det jo sådan set om, at vi skal have nogle lavere fødevarepriser til Danmark og til gengæld mindre mad til verdens fattige.
Det er den korte udgave af det.
Men nu kan man jo sige, at danskerne jo bakker op.
Hvis man ser på Danmarks Indsamling og andet, så er der et meget stort folkeligt engagement bag det danske udviklingssamarbejde, og det må man jo også reflektere over.
Men det, jeg vil spørge om, er selvfølgelig, om Dansk Folkeparti så også mener, at vi skal melde os ud af FN, at vi skal mindske støtten til Ukraine, og at vi skal fjerne den støtte, som går til vores nærområder for at sikre fred, stabilitet og i virkeligheden også mindre migration.
Det kan jo blive konsekvensen af forslaget, at vi bliver nødt til at tage de valg.