runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Jeg er fuldstændig enig.
Jeg er fuldstændig enig i, at alle de sagsområder, vi hjemtager, skal vi håndtere ordentligt hele vejen igennem.
Men når vi har hjemtaget sagsområder, betyder det jo ikke, at vi er ufejlbarlige.
Vi lærer af vores egne store fejltagelser.
Vi træffer nogle beslutninger, som ikke nødvendigvis altid fungerer efter hensigten.
Så vi lærer af vores erfaringer, og ud fra de erfaringer laver vi vores forbedringer.
Det har vi set på sundhedsområdet, det har vi set på uddannelsesområdet.
Vi har set det på mange forskellige områder, som Grønland i forvejen har fået hjemtaget fra Danmark.
Så jeg vil ikke stå her og sige, at de problemstillinger, vi kommer til at stå over for i fremtiden, vil vi løse uden fejl – det ville være forkert at sige.
Jeg tror ikke, at der nogen steder er lande, som har hjemtaget alle deres sagsområder uden at have lavet en enkelt fejl.
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Men man må sige, at det, der er sket, når det gælder, lad os tage uddannelsessektoren, jo er, at de unges kapacitet bliver ringere og ringere og ringere.
Det er jo ikke en fremgang, det er jo ikke engang en lige linje.
Man bliver dårligere og dårligere til dansk, og engelsk kan man stort set ikke.
Så man ender med en problemstilling, hvor de unge grønlændere bliver rigtig dygtige til grønlandsk – og det er fint, det skal de bestemt være, når de bor i Grønland, synes jeg –
men hvis det så er det eneste, de kan, så er der ingen vej åben ud til de samfund, hvor man kan få en højere uddannelse.
Det er problemstillingen, og det synes jeg man bør arbejde meget mere ihærdigt for at løse i stedet for hele tiden at tale om selvstændighed.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
For jeg tror, at det er utrolig vigtigt, at man selv tager ansvaret for sit land og alle dets anliggender.
Det synes jeg er helt naturligt at gøre.
Vi har et uddannelsessystem i dag, som møder meget kritik, og det synes jeg også er berettiget på mange områder.
Men når vi ser den historiske plan for Grønland, er der aldrig nogen sinde uddannet så mange med kompetencegivende uddannelser og uddannet så mange mennesker, som vi gør i dag.
Og som min kollega også tidligere nævnte: Aldrig nogen sinde har vi haft så mange, der dimitterer fra universitetet, som der er i dag.
Så jeg vil ikke stå og sige, at det udelukkende ser sort ud, for jeg ser meget store fremskridt.
Magni Arge (T), 2017-05-23:
Tak for ordførertalen.
Ser ordføreren nogen muligheder for, at de arktiske folk kan få bedre og mere bæredygtige muligheder for at skabe egen velfærd gennem det arbejde, der pågår i Arktisk Råd f.eks.?
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
I forhold til det bæredygtige – jeg mener, at det var det, jeg hørte – er det klart, at Arktisk Råd er en konsensusmodelopbygget organisation bestående af otte nationer, som hver især skal være enige i forhold til de initiativer, vi beslutter.
Bæredygtighed og sustainable harvesting – jeg kan ikke lige komme på det danske ord – er absolut kerneord i hele vores arbejde i Arktisk Råd.
I den sammenhæng vil jeg mene at kongeriget har en fælles stemme, én stemme med hensyn til bæredygtighed, og jeg tror også, at vi i den sammenhæng møder vores udfordringer med de lande, som gerne vil opnå observatørstatus i Arktisk Råd, men har svært ved det, netop fordi de meget ofte ikke forstår de samme bæredygtighedsprincipper og modeller, som vi arbejder efter.
Magni Arge (T), 2017-05-23:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad hun mener om, at det vestnordiske samarbejde, som vi har hørt før, også har fået observatørstatus i Arktisk Råd, og hvordan det kan komme til at påvirke det samarbejde, der foregår imellem Færøerne, Island og Grønland – og i en arktisk sammenhæng.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Min helt personlige holdning er, at jeg har haft meget svært ved at se, hvordan vores vestnordiske samarbejde i rådet kan gøre os stærkere, ved at man opnår observatørstatus i Arktisk Råd.
For hver enkelt land har deres egen politik på mange områder, på hver deres felt, og hver deres udenrigspolitik.
Færøerne og Grønland er selvstyrende lande, hvorimod Island er en stat.
Så i forhold til at skulle have en fælles holdning om observatørstatus i Arktisk Råd har jeg indtil videre svært ved at se, hvordan det kan gøre os endnu stærkere i regionen, end vi er i dag.
Henrik Brodersen (DF), 2017-05-23:
Jeg hæfter mig ved, at ordføreren tager nogle af de emner op på områder, hvor Danmark ikke overholder sine forpligtelser – eksempelvis med noget søkortlægning og kommunefogeder.
Nu forholder det sig sådan, at vi ikke kan deportere folk, så hvis ikke de vil være kommunefogeder, kan man jo altså ikke tvinge dem til det.
Det er et problem, og det er et problem, der skal løses, men det gør vi altså nok bedst i fællesskab.
I forbindelse med det her med, at man hæfter sig så meget ved selvstændighed, at nu kan man det, og at nu skal man det osv. osv., vil jeg sige, at jeg har fuld forståelse for det med, at det grønlandske sprog skal favoriseres meget mere, men ved at nedgradere det danske sprog synes jeg faktisk, at man gør det grønlandske folk en bjørnetjeneste.
Alene det at indføre, at eksempelvis alle retssager skulle afholdes på Grønland, vel vidende at der ikke er en eneste advokat i Grønland, der kan grønlandsk, får mig til at spørge, om der ikke er et problem her, som man måske skulle tage hånd om.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Nu er der altså advokater i Grønland, som også kan grønlandsk.
Grønlandsk er lærbart som alt andet, ligesom dansk er.
Det grønlandske sprog er det officielle sprog i Grønland, for det har befolkningen bestemt.
Det skal naturligvis også kunne implementeres på alle områder, også på områder, som er under dansk ansvar ligesom domstolene.
Det vil jeg synes er et helt naturligt sted at starte.
Når det er sagt, synes jeg også samtidig, at søkort og kommunefogeder naturligvis skal på samme plan som alle andre steder for at styrke retssikkerheden både til søs og til lands, for alt andet ville være utænkeligt og bestemt ikke noget, der styrker rigsfællesskabet.
Jeg brugte ikke ordet søkort og heller ikke kommunefogeder, men jeg nævnte retssikkerheden, som statsministeren har nedfældet i sit regeringsgrundlag, altså at det skal på samme niveau som resten af Danmark.
Det er jo store ord, og vi har også store forventninger til det, og der er heller ikke noget at sige til, at vi gang på gang fremhæver det, det er nemlig for at give nogle gode inputs til, hvor man kunne starte henne.
Henrik Brodersen (DF), 2017-05-23:
Kunne man blot løse det her i fællesskab i stedet for hele tiden at påpege de ting, der er galt.
Vi vil jo fra dansk side gerne løse det i fællesskab, vi vil meget gerne støtte op om alle de tiltag, der er, også når det er hjemtagede områder, som måske ikke helt lykkes.
SF's ordfører var også inde på, at de børn, der er udsat for incest, børn, der sulter og alt muligt, ikke kan bruge de her skåltaler, der tit og mange gange bliver holdt, til ret meget.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Hvis ikke lige man følger med i, hvad der sker faktuelt i dagens Grønland, får man det indtryk, at alle sulter, at alle er seksuelt misbrugte, og at ingen har uddannelse og deslige.
Det er ret trist.
Men hermed ikke sagt, at man ikke må kritisere.
Vi tager kritikken til os, og vi flygter overhovedet ikke på nogen måde fra det.
Danmark og Grønland har i fællesskab i to ministerier, som har med børn og unge at gøre,
udarbejdet nogle modeller, hvordan de også fagligt kan hjælpe hinanden, som jeg synes er rigtig, rigtig godt, og vi kan styrke det hele vejen igennem endnu bedre, end vi har gjort hidtil.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-23:
Nu får vi en mere specifik Grønlandsdiskussion om lidt, men jeg deler det synspunkt, at der heldigvis tit er overlappende interesser, ellers ville der jo nok heller ikke være noget levedygtigt rigsfællesskab.
I forhold til retsområdet er der mange forskellige aspekter.
Jeg er også helt bekendt med det arbejde, som Advokatsamfundet og andre har lavet.
Det handler om de her ting, og det har regeringens bevågenhed.
For jeg har det helt overordnet sådan – og en hel række af Folketingets medlemmer har også haft det synspunkt i debatten – at for så vidt angår danske ansvarsområder, som ikke er hjemtaget af Grønland, skal vores ambition jo være at løse den opgave på en ordentlig måde og i virkeligheden på en måde, som vi også gør det i resten af riget.
Der er dog den lille reservation, at der kan være omstændigheder, der er anderledes.
Det er i hvert fald evident, at der for så vidt angår Grønland, når vi snakker kommunefogeder, er en omstændighed, som er anderledes, og den hedder geografien.
Den udfordrer jo også Grønland selv i forhold til mange af de opgaver, som er hjemtaget.
Og der står vi jo, kan man sige, med den samme udfordring, f.eks. det forhold, at det kan være svært at stille med en kommunefoged i hver en bygd, og at det kan være svært at rekruttere.
Henrik Brodersen (DF), 2017-05-23:
Tak til ordføreren for indlægget.
Jeg er en smule skuffet over, at Venstre er med på en vedtagelse, som jo bare konstaterer nogle forskellige ting, og som slår fast, at, ja, månen er ikke lavet af en grøn ost, og længere kommer vi så ikke med det.
Det er skuffende, når der er så mange andre ting, der kunne tages fat i.
Her snakker vi økonomisk selvstændighed.
Vi snakker selvstændighed i fulde drag.
Hvordan ser ordføreren på det – hvordan skal Grønland på noget tidspunkt kunne blive økonomisk selvbåren?
Altså, Danmark finansierer foreløbig halvdelen af de midler, der skal til, for at det grønlandske samfund kører rundt, og der er intet, der tyder på, at det bliver bedre.
Hvorfor er man ikke realistisk og ser det i øjnene og siger, at det må stoppe her?
Marcus Knuth (V), 2017-05-23:
Nu har jeg selv været med til at formulere den tekst og gennemarbejde den, og jeg synes faktisk, at den svarer meget fint ord for ord, sætning for sætning, på de mange underspørgsmål, som vi her bliver stillet, både i forhold til selvstændighed og i forhold til økonomi og i forhold til en eventuel økonomi efter en selvstændighed.
Og vi slår meget klart fast, at selvstændighed ikke kan ses som noget uafhængigt af en selvstændig grønlandsk økonomi.
Det er jo det, vi har sagt igen og igen.
Jeg har i hvert fald sagt det igen og igen, nemlig at det jo ikke kommer til at ske inden for en overskuelig tidshorisont.
Og derfor er det, at jeg igen og igen siger: Lad os kigge på det, ikke på den politiske uafhængighed, for det er utopi inden for en nærmere tidshorisont, men lad os i stedet for kigge på, hvad vi kan gøre for at løse nogle af de udfordringer, der er i Grønland, ikke mindst hvad vi kan gøre for at give Grønlands økonomi et kæmpe boost fremad, for det er jo det, der skal til.
Henrik Brodersen (DF), 2017-05-23:
Er det ikke rent faktisk sådan, at Grønland teknisk set er gået bankerot?
Altså, hvis der skal være en økonomi, som skal gøre det levedygtigt, så skal der storskalaprojekter til gange ti eller tolv stykker, for at det i det hele taget bare kommer på tilnærmelsesvis det niveau, vi har i dag.
Marcus Knuth (V), 2017-05-23:
Grønland er gået konkurs, men, som jeg var inde på tidligere, hvis man skal give Grønlands økonomi et ordentligt skub fremad, er jeg enig i, at så skal der nogle nye, store tiltag til.
Det var derfor, jeg bl.a. spurgte vores grønlandske kollegaer om, hvad man kan gøre med f.eks. lufthavne.
Jeg mener bogstavelig talt, at så længe man skal med et indenrigsfly rundt i Grønland for overhovedet at komme til Grønland og videre, så skaber det nogle hindringer inden for bl.a. turisme, som gør, at det kæmpe potentiale, Grønland har, ikke får lov til at vækste.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Det er således, at den grønlandske befolkning og det grønlandske Inatsisartut selv bestemmer, hvilken dagsorden man ønsker at diskutere i Grønland, uanset om det er om selvstændighed eller ikke selvstændighed.
Og det synes jeg også er helt i orden – også om Grønland ønsker selvstændighed eller ikke ønsker selvstændighed, og hvornår og hvor meget vi vil diskutere det; det er også kun det grønlandske folk, der kan bestemme det.
Dagsordenen sættes ikke herfra.
Og det er vi også enige med hinanden om i henhold til selvstyreloven.
Det synes jeg også er rigtig godt.
Når det er sagt, vil jeg også nævne, at ordføreren peger på, hvordan man kan være med til at hjælpe det grønlandske samfund med at have en stærkere økonomi, end vi har i dag.
Danmark finansierer jo også en del, 32 sagsområder, som er 100 pct. under dansk jurisdiktion, og disse har været underprioriteret rent finansielt gennem mange, mange år, som folketingsmedlemmerne også har påpeget gennem en del år over for samtlige partier og regeringer.
Hvad med at starte med at finansiere der, hvor Danmark har 100 pct. jurisdiktion, for at styrke den grønlandske økonomi og sagsområderne, som er et direkte dansk ansvar?
Marcus Knuth (V), 2017-05-23:
Jamen det er jo lidt en modsigelse, at vi her i dag taler så meget om politisk uafhængighed, men samtidig vedtager en vedtagelsestekst, der lægger op til øget samarbejde om f.eks. at tiltrække investeringer til Grønland.
Men i forhold til det specifikke spørgsmål om de områder, som Danmark stadig væk varetager, synes jeg, at statsministeren svarede rigtig fint før ved at sige: Selvfølgelig skal vi søge mod den samme standard i Danmark og i Grønland, men der er visse bl.a. geografiske udfordringer i Grønland, f.eks. i forhold til bygdefogeder, der gør, at man ikke kan sammenligne Danmark og Grønland en til en.
Men vi vil selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at skabe lige forhold.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
At man har et ønske om selvstændighed, betyder ikke nødvendigvis, at man ikke lader Danmark finansiere de sagsområder, som er 100 pct. dansk ansvar.
Uanset vores ønske om selvstændighed har Danmark stadig væk et ansvar for at sikre, at retssikkerheden er på lige fod med retssikkerheden andre steder, som statsministerens selv har skrevet i sit regeringsgrundlag.
Har ordføreren et bud på områder, som man kan starte med i forhold til at forbedre indsatsen fra dansk side på områder under dansk jurisdiktion?
Marcus Knuth (V), 2017-05-23:
Jamen hvis vi tager retsområdet, vil jeg nu ikke mene, at 400 mio. kr. bare er fine ord – plus den kæmpe indsats, som dansk politi yder i Grønland, også i samarbejde med lokalansatte i Grønland.
Altså, det er jo en kæmpe indsats, vi yder på tværs, netop for at sikre de bedst mulige retsforhold i Grønland.
Men vi er selvfølgelig altid åbne for at se på, hvad vi kan gøre bedre, og det er derfor, jeg i min tale under den sidste behandling jo bl.a. takkede fru Aaja Chemnitz Larsen for netop at komme med initiativer på retsområdet for at se på, hvad vi kan gøre mere der.
Jeg mener, at ordføreren her stiller et spørgsmål, som ordføreren selv fik stillet af vores gode kollega fra Socialdemokratiet for ikke så lang tid siden, så jeg vil ikke gå ind og kopiere svaret.
Jeg skal ikke her stå og kloge mig på de enkelte løsningsforslag.
Det er jo et bredt område også i forhold til afhøring, i forhold til sprog, i forhold til arresthuse, hvor vi ser, at der er nogle udfordringer, som er anderledes i Grønland, end de er i Danmark.
Men jeg synes, vi skal vente med den mere dybdegående dialog om det her, til vi kommer til den debat, som ordføreren selv starter her i næste uge, som jeg husker det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Hvordan kan vi på de andre sådan mere generelle områder, når vi snakker om forsvarspolitikken eller udenrigspolitikken, sikre, at der sker en bedre inddragelse på de områder?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Det handler jo grundlæggende om, at vi ønsker, at politiet er til stede alle steder, og jeg ved jo også, at der er en drøftelse, kan man sige, generelt i det danske samfund om, hvordan søren man løser opgaverne fremadrettet, også uden for de større byer.
Men en anden ting, jeg gerne vil drøfte, er forsvarspolitikken.
For jeg var i Sisimiut her i sidste uge, og der afholdt vi en politikmik, kaldte vi det.
Det var en blanding af en politisk drøftelse og noget kaffemik, som vi jo er vant til i Grønland.
Det var egentlig for at få inddraget befolkningen i Grønland.
Noget af det, vi rigtig gerne vil fra Grønlands side, er jo, at vi sidder med ved forhandlingerne, når det drejer sig om Grønland.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-23:
Tak for det.
Regeringen vil jo til efteråret komme med et udspil til et nyt forsvarsforlig og vil selvfølgelig sørge for at have en dialog med også de nordatlantiske medlemmer.
Men for så vidt angår de bærende kræfter bag forliget, er det nu mit billede, at det vil blive et anliggende mellem partier her i Folketingssalen.
Men det er ikke det samme som at sige, at vi ikke vil have en dialog.
Vi vil meget gerne have en dialog, for der er store dele af det, vi skal diskutere til efteråret, når vi skal diskutere forsvarets rammer og forsvarets vilkår, som har en specifik relevans for Grønland i det her tilfælde, og det vil vi selvfølgelig gerne diskutere.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Statsministeren påpegede det i sin tale, men også i sin kronik i dag i Jyllands-Posten, nemlig:
»Jeg forstår godt Færøerne og Grønlands ønske om at kunne føre en selvstændig udenrigspolitik. Særligt inden for områder, hvor de to lande har krydsende interesser – såsom fiskeriet.
Det, tror jeg, alle gør.«
Grønland hjemtog fiskeriet allerede tilbage i 1992, og i den sammenhæng fik Grønland også kompetencen til at kunne føre udenrigspolitik direkte inden for fiskeriet og har sidenhen også ført sin egen udenrigspolitik og forhandlet direkte med EU, Norge, Rusland og andre lande uden om Danmark.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-23:
Jeg vil gerne sige, at det jo ikke er uden om Danmark.
Det er på vegne af Danmark.
Det er jo sådan set kernen i det hele: at Danmark har én udenrigspolitisk stemme, og i de situationer, hvor Danmark, altså landet Danmark, ikke rigsfællesskabet, har flyttet sine kompetencer ind i den europæiske familie, er der jo plads til, at resten af rigsfællesskabet, hvis man kan formulere det på den måde, udgør den danske stemme.
Så det er jo ikke uden om Danmark.
Det er på vegne af Danmark.
Det er jo præcis den ordning, som vi meget gerne vil diskutere pragmatisk, altså praktisk, hvordan vi kan skabe smidighed i dens funktionalitet, fordi der i hvert fald potentielt kunne opstå situationer, hvor dem, der så udfylder Danmarks stemme, nemlig Færøerne og Grønland, ikke ser ens på tingene.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Når jeg snakker om fiskeriforhandlinger, Grønland fører med andre lande, er det inden for 200-sømilegrænsen, som er Grønlands egen økonomiske zone.
Det vil jeg gerne have uddybet lidt.
Statsministeren siger, at danske interesser er på vegne af hele rigsfællesskabet, og at dette er koordineret med alle dele af riget.
Hvad bygger statsministeren det på, når Grønland fremkommer med skarp kritik af de interesser, som er påpeget i rapporterne, og som ikke repræsenterer grønlandske synspunkter?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-23:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår, hvad der gemmer sig bag det spørgsmål.
Det må jeg blankt sige.
Det er i alle dimensioner en dansk interesse at bevare rigsfællesskabet, og det, jeg forsøgte at sige før, er, at det er min vurdering, at det også er en grønlandsk interesse.
Hvis det er et synspunkt, der ikke deles i Grønland, så skal man jo trække sig ud af rigsfællesskabet, fordi det kan jeg jo ikke sætte igennem.
Jeg har fuld respekt for, at den endelige konklusion drages der, men det er min analyse, at det er i en kollektiv interesse, altså Danmark, Færøerne, Grønland, at bevare det her rigsfællesskab, fordi vi også globalt set med den geografi, vi så har, taler med en stærkere stemme.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Tak for det, og tak til statsministeren.
På den amerikanske Department of Defense' hjemmeside fremgår det, at sejladsen til Pituffik, Thulebasen, fremover vil foregå ved et amerikansk selskab og ikke Royal Arctic Line.
I forlængelse af at vi nu er nogle politikere i Folketinget, som tror, at løbet er kørt i forhold til servicekontrakten, giver det så anledning til bekymring, at det er amerikanske virksomheder, som i højere grad overtager servicevirksomhed i Grønland?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-23:
Ja, det giver anledning til bekymring, og man kunne også bruge andre ord til at beskrive den samme følelse.
Det er jo også derfor, at vi har engageret os i den sag, der ligger nede bagved, altså omkring hele servicekontrakten på Thule, hvor der har været en række legale slagsmål i USA, og hvor vi i kølvandet på det har en dialog med de amerikanske myndigheder, som, sagt helt åbent, naturligvis også har været udfordret af, at der har været et administrationsskifte i USA.
Der var en i debatten, der før ligesom forsøgte at politisere det derhen, at det nok var den nye amerikanske administration og America first, og hvad der blev sagt.
Der må man vel bare helt fair sige, at hele spørgsmålet omkring servicekontrakten på Thule jo skriver sig tilbage i historien.
Der har været et vakuum i Washington, og oven på det skal vi lave en fælles interessevaretagelse.
Det er vi meget opmærksomme på, og derfor analyserer man også de her ting i Udenrigsministeriet.
Jeg skal i øvrigt så henvise til udenrigsministeren for yderligere.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Tak for det, og vi fik også en lukket brief af udenrigsministeren for nylig, så vi selvfølgelig kan gå i dybden med de udfordringer, der er, i forbindelse med kontrakten.
Men det giver anledning til bekymring, også fordi den kontrakt, der er lavet, jo er dobbelt så dyr som kontrakten med Royal Arctic Line, og så går det til et amerikansk selskab.
Det andet, som jeg kunne tænke mig at høre statsministerens holdning til, er, hvorvidt statsministeren mener, at vi har nok undervisning, kendskab til rigsfællesskabet i hele undervisningssystemet i Danmark, når nu vi er så skarpe på at holde på, at rigsfællesskabet er en vigtig konstruktion.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-23:
Det mener jeg bestemt ikke at vi har.
Jeg kan næsten føre sandhedsbevis på det, fordi der findes en bog, der hedder: »Sådan er færingen«, og på forsiden af den er der en skonnert, hvor der sidder et par personer centralt i fotoet, og den ene af dem er mig.
Så hvis der kan køre en undervisningsbog rundt i den danske folkeskole eller på kanten af den danske folkeskole, målrettet mindreårige børn, med et billede af mig – det er godt nok i en lidt yngre version end nu – der hedder: »Sådan er færingen«, er der en formidlingsmæssig opgave, vi ikke har løst fuldt ud.
Jeg vil meget gerne kunne have uddybet det her også mere sagligt, men mit korte svar er: Nej, der er mere at gøre.
Jeg er i øvrigt helt enig med det, hr. Sjúrður Skaale sagde, præcis om det her tema på et tidligere tidspunkt.