runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Laura Lindahl (LA), 2018-05-08:
I Liberal Alliance er vi ganske tilfredse med au pair-ordningen.
Vi har tidligere set nogle sager, der har været fremme, hvor reglerne ikke har været fulgt, men det drejer sig om et fåtal.
Hvis man så synes, at det er et stort problem, jamen så kan man for vores skyld sagtens se på, hvordan man straffer brud på reglerne, og på, om kontrollen er god nok.
Men at afskaffe ordningen er for os at se en rigtig dårlig idé.
Ordningen fungerer grundlæggende godt for de involverede, og vi har meget svært ved at se, at der skulle være tale om løndumping.
Så meget privat børnepasning og lignende tror vi ikke på vil blive indkøbt, hvis man afskaffer au pair-ordningen.
Og med det danske skattetryk er det altså de færreste, der har mulighed for at købe sig til ret meget hjælp i hjemmet.
Vi er imod forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2018-05-08:
Det er om lige præcis den sætning, som fru Laura Lindahl sagde: Det drejer sig om et fåtal.
Men hvordan forholder fru Laura Lindahl sig så til, at der er så mange henvendelser til det, der hedder Au Pair Netværket, om netop deres arbejdsforhold.
Det behøver ikke nødvendigvis at betyde, at der er brud på det i alle 1.161 henvendelser.
Det kan jo også bare være spørgsmål om, hvordan kontrakten ser ud, og hvordan et eller andet skal være.
Men ud af dem er der alligevel 139, der ender hos advokater.
Er det kun et fåtal?
Hvis nu man forestiller sig en hvilken som helst anden medarbejdergruppe i en hvilken som helst branche, og hvis man tager knap 2.000 ud – flere er der jo trods alt ikke af au pairer i Danmark – og det så skulle kaste 1.161 henvendelser af sig og 139, der ender hos advokater, så er det da helt ude af proportioner.
Så her er der da langt flere faglige spørgsmål, konflikter, hvad vi nu kan kalde det, i forhold til en hvilken som helst anden gruppe.
Og her er der ovenikøbet tale om nogle mennesker, der bor hjemme hos en familie.
Så kan ordføreren lige her reflektere over, at der jo netop er utrolig mange henvendelser fra den her gruppe?
Laura Lindahl (LA), 2018-05-08:
Men at der er mange henvendelser, kan jo også være et udtryk for, at man har tillid til, at man kan henvende sig med de spørgsmål, man måtte have.
Og det er da ikke noget dårligt i sig selv.
Der er ikke noget, der kan tyde på, at alle de her henvendelser handler om brud på reglerne.
Det er der måske nogle af dem, der gør.
Men ordføreren kan jo ikke kvalificere de her henvendelser, og derfor er det heller ikke seriøst på den måde at skulle stå og forholde sig til dem.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-08:
Tak for det.
Dansk Folkeparti og SF har fremsat det her lovforslag omkring afskaffelse af au pair-ordningen.
Det har vi haft en lang snak om i vores gruppe, for der er jo ingen tvivl om, at intentionen med au pair-ordningen er, at der skal være en mulighed for en kulturel udveksling, og at man skal være hos en værtsfamilie, og at man får mulighed for danskundervisning, sprogskole, kulturel fordybelse og så lettere husligt arbejde 3-5 timer dagligt, og for det får man en aflønning.
Og hvis ordningen fungerede rigtig godt, ville jeg jo synes det var en rigtig god ordning.
Når man så ser faktuelt på, hvem det er, der anvender den her ordning, så man jo se i det notat, der ligger som baggrundsmateriale til lovforslaget her, at langt, langt den største gruppe er unge mennesker fra Filippinerne, og så langt nede på en andenplads har vi au pairs fra Kenya og dernæst fra Nepal og så Brasilien og så Ukraine til sidst, og så er der øvrige nationaliteter, som er en bred pulje, som det så ikke er oplyst hvem er.
Og så synes jeg jo, at de rapporter, som der også er blevet stillet spørgsmål til fra forslagsstillernes side, siger et og andet om, at de mennesker, der kommer til Danmark som au pair, måske ikke kommer til Danmark for at få kulturel fordybelse.
Men måske kommer de i virkeligheden til Danmark for at kunne sende penge hjem til deres familier og til deres børn.
Særligt de unge kvinder, som kommer herop, og som har børn hjemme, altså som er adskilt fra deres børn og er så fattige, at de er nødt til at tage til Danmark for at kunne opretholde livet, gør jo, at det er en svær ordning.
Er det den måde, vi skal lave udviklingsbistand på?
Det synes vi ikke det er, for der synes vi hellere, vi skal lave udviklingsbistand, så de pågældende har mulighed for at blive i deres eget land med deres egne børn.
Derfor er vi langt hen ad vejen enig i hensigten med det her lovforslag. Vi synes så også, at bl.a. FOA har nogle bemærkninger i høringssvarene om, at hvis ordningen fortsætter, skal opholdstilladelsen knyttes til au pairen og ikke til værtsfamilien, som det er i dag.
Jeg synes også, at det er et rigtig godt formål, at au pairen bliver omfattet af ligebehandlingsloven.
Men det, vi endte på i vores gruppe, var at sige, at vi støtter det her lovforslag på den betingelse, at vi kan gøre det inden for til Europarådets overenskomst, for det er helt afgørende for os, at vi lever op til vores internationale konventioner og aftaler.
Det mener forslagsstillerne at det gør; regeringen mener ikke, at det gør.
Der har jeg i hvert fald brug for en afklaring, inden vi tager endelig stilling til, om vi bakker op om det her lovforslag eller ej.
Men umiddelbart er vi i hvert fald enige i hensigten.
Vi er også enige i – hvis man ikke går så langt – at lave de der opstramninger, som er foreslået, men det er afgørende for os, at vi overholder vores internationale forpligtelser.
Laura Lindahl (LA), 2018-05-08:
Det, der får mig til at tage ordet, er, at ordføreren talte noget om de her unge kvinder, som forlader deres egne børn for at komme hertil.
Man må ikke være au pair, hvis man har børn selv, eller hvis man er over 30 år.
Det kan så være, at der er brud på reglerne, og det skal vi selvfølgelig slå hårdt ned på, men det er altså sådan i dag, at man ikke kan være au pair, hvis man selv har børn, netop fordi der da ikke er nogen, der synes, at det er en god idé, at man forlader sine egne børn for at komme hertil og passe andres.
Det er lidt de der myter, som er med til at tegne et billede af en ordning, som er lidt falske.
Så det var sådan set bare en præcisering.
Ja, det synes jeg faktisk er et fåtal i forhold til det samlede antal.
Men som sagt: Hvis man ikke synes, det er et fåtal, hvis man synes, det er et stort problem, vil vi gerne kigge på, om man kan stramme op på reglerne, om man kan sætte ind med yderligere kontrol, styrke ordningen, men vi er ikke interesseret i at afskaffe den, for vi synes grundlæggende, det er en god ordning.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-08:
Hvorfor siger ministeren, at det ikke handler om arbejdskraft?
Det handler da om arbejdskraft.
Og det er sådan set fair nok, kan man sige, for det kan man jo i dag – det er der ikke noget ulovligt i.
Jeg siger heller ikke, at alle familier, der har en au pair, behandler dem dårligt –
det kunne jeg slet ikke drømme om at sige, og det mener jeg heller ikke at der er belæg for at sige.
Men lad os dog være ærlige og sige, at det her ikke handler om kulturel udveksling, det handler om arbejdskraft.
Er ministeren ikke enig i, at det her handler om arbejdskraft?
Og det er da lidt besynderligt, at man har en ordning, hvor man så skal hente folk fra, i nogle tilfælde, den anden side af jordkloden,
var jeg lige ved at sige, i stedet for at hente dem fra sit nærområde
Inger Støjberg (V), 2018-05-08:
Forslagsstillernes hensigt med det her lovforslag er at afskaffe au pair-ordningen, og det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Et au pair-ophold giver unge mennesker mulighed for at få et indblik i hverdagen i et andet land og i en anden kultur, og mange børnefamilier i Danmark har haft glæde af en au pair, der kan hjælpe til i en ganske travl hverdag.
Hvorfor skulle Folketinget egentlig stille sig i vejen for det?
Så ved jeg godt, at der findes au pairer og værtsfamilier, der ikke følger reglerne.
Når udlændinge arbejder ulovligt og opholder sig ulovligt i Danmark – altså uden opholdstilladelse – skal det selvfølgelig straffes.
Det gælder alle, og det gælder naturligvis også for au pairer.
Samtidig synes jeg, at det er urimeligt og også fuldstændig at skyde over målet at afskaffe au pair-ordningen, fordi nogle ikke bruger den efter hensigten.
Det skal bekæmpes på andre måder, og det bliver det også.
Politiet yder en stor og god indsats for netop at bekæmpe ulovligt arbejde.
Tanken bag au pair-ordningen er god.
Nogle danske familier har et reelt behov for hjælp i hjemmet, og nogle unge mennesker har ikke råd til at rejse ud for at opleve nye kulturer – det synes jeg at de fortsat skal have mulighed for gennem au pair-ordningen.
Det er efter regeringens opfattelse forfejlet at tale om løndumpning i forbindelse med au pair-ordningen.
Der er jo netop ikke tale om arbejdskraft, men en mulighed for unge for at få et betalt ophold i Danmark, imod at de selvfølgelig går til hånde i familien.
Jeg synes i det hele taget, at tonen over for au pair-værtsfamilierne er blevet ualmindelig grov.
De bliver beskyldt for alverdens uhyrligheder, ofte helt uden dokumentation.
I regeringen synes vi faktisk, at man i stedet for at afskaffe au pair-ordningen skal gøre den tilgængelig for almindelige hårdtarbejdende danske familier og ikke blot for de allermest velstillede.
Det var derfor, at vi i Venstre stemte imod den aftale, som bl.a. forslagsstillerne indgik med en regering ledet af Socialdemokratiet – en aftale, der gik ud på, at det blev dyrere og mere bureaukratisk for den enkelte familie at have en au pair boende hos sig.
Selvfølgelig skal de unge mennesker, der ønsker at være au pair her i landet, have ordentlige rammer – det er selvsagt – og de skal have ordentlige vilkår, mens de er her.
Men det kan altså også gøres uden bureaukrati.
Så skal jeg også lige nævne, at vores au pair-ordning jo bygger på Europarådets overenskomst om au pair-ansættelser, der er en bindende folkeretlig traktat, som Danmark selvfølgelig også har ratificeret.
Nok har vi ikke i Danmark megen erfaring med opsigelse af internationale aftaler, men jeg mener dog, at vi bør sørge for at have opsagt vores internationale forpligtelser, før vi stopper med at opfylde dem.
Vi ønsker at afskaffe noget af det bureaukrati, som blev indført i 2015, og jeg kan sige, at vi jo så dermed selvsagt ikke kan støtte det her forslag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-08:
Jeg har ikke mødt en eneste flygtning, der kom hertil første dag og sagde: Hvornår får jeg er en social ydelse?
Jeg har mødt flygtninge, der kom hertil og sagde: Hvornår kan jeg komme i arbejde og bidrage her, men jeg skal først lære sproget?
Hvad er min indgang på arbejdsmarkedet?
Karsten Hønge (SF), 2018-05-08:
Selvfølgelig.
Arbejde er godt for den enkelte, det er godt for familien, og det er godt for samfundet.
Derfor synes jeg også, at Dansk Socialrådgiverforening bidrager godt i deres høringssvar ved at skrive: »DS er enig i betragtningen om, at alle, der kan, skal arbejde, og at integrationen i høj grad finder steder på arbejdsmarkedet.
DS er ikke enig i, at det ikke kan betale sig at arbejde, og vi mener, at man med det her forslag indfører en permanent fattigdomsydelse for en gruppe mennesker i samfundet med store konsekvenser til følge både for de voksne men i høj grad også for deres børn.«
Sådan er det vel.
Regeringen er en regering, der har det udvidede kørekort til nysprog.
De kalder det integrationsydelse, men spænder ben for integrationen.
Det hedder starthjælp, selv om det ikke sætter noget i gang.
SF er imod integrationsydelsen, og det her lovforslag vil sende endnu flere mennesker ned på den ydelse.
Men SF er faktisk i princippet tilhængere af optjeningsregler, men vi mener så, at de foreslåede stramninger er ud over det rimelige.
Vi kan også se, at Rådet for Socialt Udsatte i deres høringssvar siger: »Som Rådet for Socialt Udsatte har henvist gentagende gange er det dokumenteret af blandt andet VIVE – Det Nationale Forskningscenter for Velfærd, at familier på lave ydelser lider markante afsavn.
Det gælder både materielle afsavn samt afsavn i form af forringet livskvalitet for både voksne og børn.
Samtidig er det dokumenteret, at flertallet udenfor arbejdsmarkedet med andre problemer end ledighed ikke kan reagere på økonomiske incitamenter pga. sygdom eller sociale problemer.
SF er imod lovforslaget.
Inger Støjberg (V), 2018-05-08:
Tak for debatten om det her lovforslag.
Rigtig meget af kritikken af det her lovforslag handler jo om, hvorfor vi forlænger opholdskravet og begrundelsen for at indføre et beskæftigelseskrav.
Lad mig lige gå et lille skridt tilbage, for regeringen indførte jo integrationsydelsen i 2015, og jeg er af den klare opfattelse, at integrationsydelsen sammen med 225-timers reglen og også kontanthjælpsloftet har været den helt, helt rigtige vej at gå.
Vi kan helt konkret se, at beskæftigelsen for flygtninge og familiesammenførte, der har været her i 3 år, jo er steget fra 20 pct. i slutningen af 2015 til nu 38 pct., og jeg er altså ikke i tvivl om, at en større gevinst ved at arbejde selvfølgelig er en del af forklaringen.
Og jeg har svært ved at forstå, at nogle synes, at det er fornuftigt at tildele flygtninge en fuld kontanthjælp fra dag et, når de sætter fod på dansk grund, for så er vi efter min mening altså helt, helt sikre på, at vi har lagt grundstenen til en klientgørelse og også til passivitet.
Der skal ikke herske tvivl om, at når regeringen foreslår et beskæftigelseskrav på 2½ år, så ønsker vi at sende et meget klart signal om, at det skal være en forudsætning for at opnå adgang til uddannelsesog kontanthjælp, at man har bidraget aktivt til det danske samfund.
Regeringen ønsker ikke, at man skal kunne få højere ydelser blot ved at vente.
Man skal yde, før man kan nyde, og vi har alt for tit set eksempler på, at for mange er blevet hængende i ydelsessystemet, fordi det ganske enkelt har været for nemt og det har været for bekvemt.
Nej, udgangspunktet skal helt entydigt være, at man bidrager, og at man kommer til at forsørge sig selv og sin familie.
Med lovforslaget sikrer vi nu, at det i højere grad kan betale sig at arbejde.
Det er det incitament, vi som regering ønsker at understøtte ved at indføre beskæftigelseskravet.
Vi foreslår derudover at forlænge opholdskravet og dermed at fremme det økonomiske incitament til at overgå fra integrationsydelse til beskæftigelse.
Samlet set
mener jeg, at regeringens stramme udlændingepolitik virker, og at den stramme udlændingepolitik også skaber grobund for en bedring af integrationen.
Det gælder ikke mindst de styrkede incitamenter til en mere fast tilknytning til det danske arbejdsmarked.
Jeg ser frem til den videre behandling af den her sag, og så er der selvfølgelig mulighed for at stille spørgsmål.
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Da vi læste det her lovforslag, var vi særlig interesserede i den sidste del, det med at afskaffe den særlige ordning, der gør, at folk, der egentlig burde få inddraget deres opholdstilladelse, har mulighed for at beholde den, hvis de har haft 24 måneders arbejde i den samme virksomhed.
Der er en ting, der har undret os, og som jeg også kan se i deres høringssvar har undret Institut for Menneskerettigheder, nemlig at der ikke rigtig er nogen begrundelse for, hvorfor ordningen skal afskaffes.
Vi kan egentlig godt støtte det, men det virker bare meget mærkværdigt, at der af en regering fremsættes et lovforslag uden en politisk begrundelse.
Så kan ministeren oplyse om, hvorfor ministeren har valgt det?
Der var jo også den mulighed at lade reglen gælde både for dem, der havde fået ophold på § 7.1, 7.2 og 7.3.
Inger Støjberg (V), 2018-05-08:
Men det ændrer jo så ikke på, at når forholdene i flygtningenes hjemlande tillader det, skal de selvfølgelig rejse hjem igen, og det skal de, fordi de skal genopbygge deres land.
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Jo, men altså, vi kan jo læse ud af lovforslaget, at vi tilsyneladende har haft en bestemmelse i vores udlændingelov i årevis, som har været i strid med konventionerne, og at der i hvert fald i mindst ét tilfælde er blevet administreret i strid med konventionerne.
Men står ministeren virkelig her og siger, at der ikke var nogen i ministeriet, der vidste, at vi administrerede i strid med lovgivningen?
Og er det derfor kun en politisk overvejelse at fjerne den bestemmelse på den måde, det fremlægges på her?
Inger Støjberg (V), 2018-05-08:
Jeg kan i hvert fald helt klart sige, at jeg ikke var opmærksom på det.
Og helt principielt mener jeg det må være sådan, at når muligheden byder sig, skal man selvfølgelig rejse hjem igen.
Regeringen ønsker, at Danmark skal kunne tiltrække dygtige arbejdstagere, og at virksomheder har let adgang til højt kvalificeret arbejdskraft.
Det sagde jeg også for godt et år siden, da vi sidst stod her i Folketingssalen for at behandle et lovforslag om at ændre beløbsordningen i negativ retning set ud fra mit udgangspunkt, og året før det sagde jeg vist også noget helt tilsvarende.
Med andre ord: Vi har haft den her diskussion før.
Danmark skal have en stram og konsekvent udlændingepolitik over for de flygtninge og migranter, som, synes jeg, risikerer at svække værdierne og sammenhængskraften her, og som vi også kan se giver et markant underskud på de offentlige finanser.
Men vi skal samtidig være åbne over for udlændinge, der kan og vil arbejde, og som vil bidrage til vores samfund, og som jo dermed også indebærer en markant gevinst for Danmark.
I 2015 var det samlede nettobidrag fra personer på beløbsordningen på godt 1,2 mia. kr. Hver arbejdstager bidrog med 283.000 kr. årligt, mens det gennemsnitlige bidrag fra danskere i beskæftigelse kun var på 156.300 kr.
lysende klart for enhver, at der her er tale om en betydelig gevinst for Danmark.
Efterspørgslen på kvalificeret arbejdskraft er aktuelt høj, og det vil koste både vækst og arbejdspladser, hvis ikke virksomhederne kan få den arbejdskraft, som de har brug for.
Vi skal underbygge den positive udvikling, som dansk økonomi og beskæftigelse har haft igennem de seneste år; derimod skal vi ikke modarbejde den, som der jo med det her forslag er lagt op til at gøre.
Hvis ikke vi sørger for at skabe de bedste muligheder og vilkår for virksomhederne, kan det i sidste ende gå ud over den økonomiske udvikling og dermed jo også vores fælles velfærd.
Det mener jeg absolut må være i Danmarks interesse.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-08:
Tak for det.
Vi har jo ad et par omgange strammet reglerne for rekruttering af udenlandsk arbejdskraft, og jeg tror, at hver gang har regeringen, Dansk Industri og Dansk Arbejdsgiverforening sagt, at hvis vi gør det, går Danmark i stå, og virksomhederne vil nærmest flygte ud af Danmark.
Men altså, Danmark står jo endnu, til trods for at der jo er blevet vedtaget flere ændringer af udlændingeloven i forhold til udenlandsk arbejdskraft.
Og hvis det her forslag bliver vedtaget, tror jeg også, at Danmark vil køre videre.
Det tør jeg næsten godt garantere.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge om, hvad problemet med det her lovforslag egentlig er.
For alle render jo rundt og siger – altså erhvervslivets organisationer – at de mangler udenlandsk arbejdskraft, og det siger de i øvrigt, uanset om det går godt eller skidt med økonomien.
Lovforslaget lægger op til, at hvis de kan dokumentere, at de har søgt efter arbejdskraften i Danmark og de ikke kan finde arbejdskraften, så får de så lov til at hente det op på beløbsordningen.
Er det ikke meget rimeligt, at man siger til virksomhederne: Hvis I kan dokumentere, at I mangler arbejdskraften og ikke kan finde den i Danmark, at I har søgt efter den forgæves, så får I lov til at hente den op på, i det her tilfælde, beløbsordningen.
Er det egentlig ikke et meget afbalanceret synspunkt at have i forhold til erhvervslivet og deres muligheder for at få arbejdskraft?
Marcus Knuth (V), 2018-05-08:
Vi mener jo, at det er meget, meget bedre for børn at have en far og en mor, der vågner op om morgenen og går ud på arbejdsmarkedet og tjener deres egne penge og deltager i samfundet.
Anerkender ordføreren ikke, at jo højere de sociale ydelser er, jo mindre er incitamentet til rent faktisk at gå ud og tage et job på det danske arbejdsmarked, især hvis man er kommet hertil fra et land, hvor sproget, hvor kulturen er anderledes, hvor det måske kan være fristende bare at sidde parkeret på sociale ydelser i lang tid, fordi de sociale ydelser er så høje, at man ikke behøver at arbejde?
Anerkender ordføreren ikke, at der selvfølgelig bliver skabt et incitament ved, at de sociale ydelser ikke er så høje, at det bedre kan betale sig at gå ud og få et arbejde?
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Jeg vil starte med at sige, at Socialdemokratiet er enig i, at det er svært at støtte det her lovforslag, fordi det alt andet lige desværre må betyde, at der vil være nogle familier, nogle borgere, som ikke når op på 2½ års arbejde, og dermed også være flere børn, der vil vokse op på den integrationsydelse, som ikke er tilfredsstillende.
Men derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Det Radikale Venstres sådan lidt mere principielle holdning.
Lad os nu antage, at vi havde haft en integrationsydelse på et niveau, som var bedre – vil Det Radikale Venstre så støtte et beskæftigelseskrav?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-08:
Generelt hvad angår ydelser, er vi jo ikke – det vil være ordføreren bekendt – spor dogmatisk indstillet.
Vi vil gerne se på, hvordan ydelser kan indrettes bedst muligt.
Vi har ikke sådan en holdning til, at alting skal være, som det var engang, og at vi altid skal have de samme ydelser til alle.
Men der, hvor det virkelig er principielt for os, er, i forhold til om det gør mennesker fattige; om det bidrager til, at man kan bidrage til samfundet; om det gør børn og familier fattige; og om vi skelner med hensyn til den etnicitet, folk har.
For det synes vi ikke om.
Vi vil ikke have nogen etnisk underklasse i Danmark.
Det er principperne for os.
Mattias Tesfaye (S), 2018-05-08:
Jamen det tolker jeg egentlig som en støtte til selve princippet om et beskæftigelseskrav.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Ønsker Det Radikale Venstre egentlig at afskaffe integrationsydelsen og dermed sikre, at nyankomne flygtninge og familiesammenførte ville skulle på kontanthjælp, hvis ikke de har et arbejde?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-08:
Vi ønsker ingen fattige børn og familier i Danmark, og det medfører integrationsydelsen i dag.
Vi er helt udogmatiske i forhold til at indrette det samlede ydelsessystem på en anden måde – med lettere indgange til arbejdsmarkedet, lavere barrierer, sådan som det lykkedes med igu'en.
Vi må jo erkende, at det ikke er lykkedes de gange, Socialdemokratiet har været i regering, og hvor vi har været med, nemlig at der ikke har været villighed til at sænke den barre ind på arbejdsmarkedet.
Det tror jeg vi skal gøre langt, langt mere.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-08:
Tak for det.
Fru Sofie Carsten Nielsen sagde i sin tale, at de ikke kunne støtte forslaget, fordi det handlede om hudfarve og etnicitet.
Så vil jeg bare høre, om fru Sofie Carsten Nielsen kan henvise til et sted i lovforslaget, hvor hudfarve eksempelvis står nævnt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-08:
Jeg sagde, at det handlede om fattige børn, og vi ønsker ingen underklasse i Danmark, og det er uanset, hvilken farve eller etnicitet en sådan har.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-08:
Det er bare, fordi fru Sofie Carsten Nielsen mere end antydede, at det her forslag handlede om hudfarve og etnicitet, og det gør fru Sofie Carsten Nielsen jo også i andre sammenhænge, og så vil jeg bare høre, om fru Sofie Carsten Nielsen kan henvise – men det må jeg så forstå fru Sofie Carsten Nielsen ikke kan – til et sted i lovforslaget, hvor det fremgår, at det handler om folks hudfarve.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-08:
Det har jeg hverken antydet eller sagt.
Marcus Knuth (V), 2018-05-08:
Jeg vil sige, at jeg bliver rigtig ked af den måde, som ordføreren omtaler integrationsydelsen på som et eller andet onde.
Altså, anerkender ordføreren, at integrationsydelsen har ydet et væsentligt bidrag til, at der ikke kommer lige så mange asylansøgere til Danmark, og at integrationsydelsen har bidraget væsentligt til, at der er flere, der er kommet i beskæftigelse – som i markant flere nyankomne flygtninge, der er kommet i beskæftigelse?