Karen J. Klint (S), 2017-03-23:
Tak for det.
Der er en god tradition for forsøg med udviklende tiltag inden for folkekirken, også forsøg, som den siddende minister i et vist omfang har skullet give dispensation til, uanset hvilken regering vi har, og det er dispensation fra anden kirkelovgivning.
Folkekirken er nemlig ikke kun bærer af traditioner.
Den er også en kirke, der vil være vedkommende for både dem, der kommer i kirken, og for dem, der kun deltager i sognelivet.
Ja, den vil gerne være vedkommende for hele samfundet.
Det er alle bekendt, at folkekirken mødes af mange udfordringer.
Medlemmerne står ikke ligefrem i kø for at lade sig vælge til menighedsrådene.
En begyndende præstemangel mærkes allerede i flere sogne.
Den udfordres af globaliseringens nye sammensætning af befolkningen, hvor mange nye danskere naturligt tilhører andre trossamfund.
Den udfordres også af danskernes almindelige lavere grad af tro – i alt fald den tro, der er i kirken.
Kirken har en mangfoldighed af tilbud til næsten alle generationer, og den har en bred vifte af tilbud, også på andre tidspunkter end om søndagen.
Ja, det er faktisk hele døgnet, hele ugen og hele året.
Det er også vigtigt at sige, at kirkens liv bygger på en høj grad af frivillighed og rummelighed.
Men den bliver – undskyld udtrykket – ofte oplevet som en tung institution at danse med.
Det har vi i Socialdemokratiet forsøgt at gøre noget ved, og vi er flere gange her i salen kommet med forslag om forbedringer, om en bred debat og om folkekirkens struktur.
Vi tog også med i vores regeringsgrundlag i 2011, om vi ikke skulle se lidt på det.
Før vi gjorde det, havde den tidligere regering faktisk allerede i 2007 foreslået, at der skulle kigges på kirkens struktur i forhold til det, vi sådan kort kan benævne fra løntilskud til bloktilskud.
Der har nogle gange været tæt på at være flertal for, at der skulle ske noget, men så glippede det alligevel sidst, da vi forsøgte.
Derfor er det godt, at lysten til at afprøve nye ting ikke er død af den grund, og derfor skal vi også finde ud af at samarbejde om, hvordan vi kan få det til at fungere, når det nu er Folketinget, der skal ned i detaljerne i reguleringen af, hvad man må, og hvad man ikke må.
Der har været en styregruppe om det projekt, der hedder »Menighedsråd på jeres måde«, og de har kigget på, hvad der godt kunne være interessant at lave nogle forsøg om ud fra de meldinger, der er kommet ind.
Man har faktisk fundet fem udvalgte love inden for folkekirkens virke, hvor det er fornuftigt at se på det.
Det er så også det, lovforslaget om forsøg her i dag vil udbygge og have fokus på, og derfor er det meget godt, at vi har lovforslaget til drøftelse i dag.
Jeg vil her understrege, at det jo ikke er forsøg, der involverer statens penge.
Det er alt sammen forsøg, der betales af medlemmerne selv enten på den ene eller på den anden måde, lokalt derhjemme eller via de medlemspenge, der går til Fællesfonden.
Det er også ret klogt, at forsøgene skal køre 2 år og kan fortsætte i 2 år mere, for så får vi dem måske evalueret på en måde, hvor vi så også kan uddrage noget viden af dem, som er holdbar, med henblik på at skabe de forandringer, jeg tror vi kommer til at finde ud af at nå frem til i fællesskab.
Det er alt sammen godt, og det er også godt, at de omfattende høringssvar er så positive over for, at der bør ske noget.
Det er kun få af høringssvarene, der udtrykker betænkelighed.
Og høringssvarene fylder faktisk rigtig mange sider, så det er ikke, fordi menighedsrådene og andre ikke har været engageret i det.
Så vi hilser lovforslaget om forsøg velkommen, og også at loven skal til revision senest i folketingsåret 2022-2023.
Så vi står bag lovforslaget her, men vil nok også stille nogle spørgsmål til det undervejs, og vi vil i hvert fald med stor interesse følge det videre arbejde med forsøgene, som vi håber tilrettelægges på en måde, så mange menighedsråd finder, at de både har tid og kræfter til at afprøve nogle nye måder at gøre tingene på.
Der tror vi så også at vi skal gøre lidt reklame for loven om forsøg, sådan at der er flere menighedsråd, der bliver opmærksom på, at der faktisk er nogle konstruktive muligheder, de kan tage til sig.
Så vi ønsker lovforslaget held og lykke på dets videre vej frem.