runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
Jeg har sådan set en forhåbning om, at teknologierne kan hjælpe i rigtig, rigtig høj grad, men det bekymrer mig, hvis vi ene og alene hænger vores hat på det.
Det er også derfor, når jeg ser ind i de forhandlinger, vi sidder i lige nu, om en grøn skattereform, at jeg er utrolig bekymret for, at rigtig, rigtig mange af de CO 2 -reduktioner skal findes ved en teknologi, carbon capture and storage.
Så ja, vi er bekymrede på lige fod med Frie Grønne.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-23:
Og tak til ordføreren.
Statsministeren sagde i sin tale, at vi var nået to tredjedele af vejen i forhold til en 70-procentsreduktion i 2030, og Klimarådet har i deres seneste rapport været ude at kritisere, at det baserer sig alt for meget på strategier og idéer, som ikke er håndgribelige, og vi kan f.eks. se det i landbrugsaftalen, hvor langt størsteparten af reduktionen baserer sig på teori og udviklingssporet.
Så er ordføreren tilfreds med den udvikling?
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
Ja, og det var derfor, at vi ikke var med i aftalen om »Danmark kan mere I«, som jo tog den grønne check fra især kontanthjælpsmodtagerne og til gengæld gav et beskæftigelsesfradrag til folk, der har flere penge
Jeg synes, det er dybt problematisk.
Det er derfor, det er så vigtigt, at vi får lavet en ordentlig ydelsesaftale, så dem, der har mindst i vores samfund, faktisk får nogle penge.
Det synes jeg at vi som røde partier skylder.
Ja, selvfølgelig er der det, hvis vi ikke længere tror på, at vi faktisk kan nå klimamålene, men det tror vi stadig på, og det kæmper vi for, og det kommer vi til at slås for inde i forhandlingslokalet.
Det var også derfor, vi gik med i landbrugsaftalen, for vi synes, det er vigtigt, at der sidder en grøn vagthund som Enhedslisten i de fremadrettede forhandlinger.
Men jeg er bekymret på alles vegne, når jeg ser, hvordan det udvikler sig med klimakrisen.
Målt på Ginikoefficienten – og man kan jo så diskutere, hvor retvisende den er for, hvordan virkeligheden i virkeligheden forholder sig – er svaret ja.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-23:
Jeg skal lige høre, om Enhedslisten anerkender, at efter de regnemetoder, som man bruger til at lave finanslov efter, som Danmarks Statistik bruger, og som bruges til andet, er uligheden steget i Danmark under den nuværende regering, og om Enhedslisten anerkender, at hvis vi kigger på det, vi kalder levestandarden, altså den disponible indkomst, er den faldet for ni ud af ti af de indkomstdeciler, som Danmarks Statistik og Finansministeriet deler indkomstgrupperne op i.
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
Altså, Danmark har jo f.eks. været aktiv i Ukraine – også militært – siden Krim i 2014, og det har vi været igennem samarbejder.
Man kan jo sådan set bare gribe knoglen, ligesom statsministeren har gjort, og sende maskiner derned til at bygge landet op og sende penge ned til bomberydning, som man gjorde for bare en måned siden.
Så det er jo ikke, fordi Danmark ikke kan samarbejde; selv om der selvfølgelig også er nogle samarbejder, som har nogle fine intentioner.
Jeg er bare bekymret for, hvad det her ender ud i.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-23:
Jamen lad mig så tage et mere aktuelt eksempel som EU's monitoreringsmission i Georgien, hvor der jo bogstavelig talt er russiske soldater på den anden side.
Det er jo en opgave, NATO ikke ville kunne løse, for det ville nok være lidt for provokerende.
Eller jeg kan nævne EU's mission på Balkan, hvor vi ikke kan deltage.
Det ville da være trist, hvis Danmark ikke kunne deltage dér.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-23:
Ginikoefficienten er et udtryk for ulighed, og uligheden er steget.
Det er jo det, vi måler på, ellers skal vi alle sammen til at finde på, hvad vi vil måle efter, og så bliver det jo en rent subjektiv vurdering.
Så det er den standard, vi måler efter.
Er Enhedslisten også enig i, at regeringens førte politik isoleret set har gjort, at ni ud af ti indkomstgrupper – og det er kun den anden højeste indkomstgruppe, der faktisk har fået mere og har fået en højere levestandard – nu har en mindre disponibel indkomst?
Dem, der faktisk med den førte politik og de vedtagne lovforslag har mistet mest under den her regering, er dem, der har mindst.
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
Jeg ville i hvert fald synes, det unægtelig var en dum aftale, for hele humlen i at lave en grøn skattereform er jo, at vi skal have nogle penge ind, men at de forhåbentlig skal falde, i takt med at CO 2 -udledningerne falder.
Men det, I vil fra V og K's side, er at lave en skattelettelse, som er varig, selv om den indtægt, man får, ikke nødvendigvis vil være det.
Det synes jeg er en meget, meget uansvarlig økonomisk politik, og jeg synes sådan set, I skylder at forklare, hvordan dælen det hænger sammen.
Marie Bjerre (V), 2022-05-23:
Jeg vil gerne stille spørgsmål til Enhedslistens klimapolitik.
Jeg er glad for, at fru Mai Villadsen i ordførertalen siger, at finansieringen af klimaindsatsen er vigtig, at den grønne omstilling koster.
Og derfor er det også vigtigt for os i en grøn skatteaftale, at vi samtidig sikrer, at vi får nogle bedre konkurrencevilkår for dansk erhvervsliv.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Enhedslistens ordfører, om man vil nægte at være med i en aftale om en grøn skattereform, som samtidig giver skattelettelser til dansk erhvervsliv.
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
Jeg prøver at kigge desperat ned på mine kolleger nede i salen, så det er jeg ikke klar over.
Men jeg vil gerne sige en ting, som stadig vil være vigtig for Enhedslisten, og det er, at vi fastholder vores kritik, når EU går i den stikmodsatte retning af, hvad der er behov for, f.eks. på klimaområdet.
For ordføreren og jeg har jo også siddet i forskellige forhandlingssammenhænge og oplevet, hvordan EU har blokeret for et »Reklamer, ja tak« og for et forbud mod fossilbiler nu og her eller om meget kort tid.
Det kommer vi til at holde fast i i Enhedslisten.
Carl Valentin (SF), 2022-05-23:
Fair nok.
Jeg er stadig væk en lille smule i tvivl om, hvad den konkrete politik er.
Det er der lidt forskellige grunde til.
Nu sad jeg f.eks. lige her tidligere i dag og kiggede på Folkebevægelsen mod EU's hjemmeside.
Der kan jeg så se, at der stadig væk står, at Enhedslisten er kollektive medlemmer af Folkebevægelsen mod EU.
Har man tænkt sig at blive ved med det?
Og giver det mening at være kollektive medlemmer af Folkebevægelsen mod EU, mens man nu er blevet tilhængere af EU?
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-05-23:
Tak for det.
Ordføreren sagde i sin ordførertale, at det var vigtigt at tage et opgør med uligheden.
Når man så tænker på, at Enhedslisten sidder med de afgørende mandater under den her regering – flere andre, herunder ordføreren, har været inde på det tidligere i dag – undrer man sig bare rigtig, rigtig meget.
For konsekvensen af den førte politik er, at der er kommet mere ulighed i Danmark, og så er det måske bare sådan noget, Enhedslisten taler om, men ikke noget, Enhedslisten har tænkt sig at gøre noget ved.
Noget har Enhedslisten ikke været med i, det anerkender jeg, men der er rigtig mange af de ting, der har bidraget til at øge uligheden, som Enhedslisten har stemt for.
Hvordan hænger det sammen?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-23:
Det er jo en helt relevant bekymring at have, men vil hr. Alex Vanopslagh så ikke også anerkende, at hvis det er sådan, at man siger, at man nu melder sig ind og går fuldt og helt ind i det, så ligger der også en eller anden form for forpligtelse til, at man så også bidrager både økonomisk og militært?
Så det pres, hr. Alex Vanopslagh kan være bekymret for vil opstå blandt nogle partier her i Folketinget, kan vel også opstå udefra, altså fra EU, ved at man har en klar forventning om, at vi bidrager.
For man siger jo ikke ja for så efterfølgende at sige nej.
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
Altså, jeg vil bare gerne sige til ordføreren, at vi bestemt synes, at stigningen i uligheden er problematisk, at det er noget, vi skal gøre noget ved, og at det er noget, vi gør noget ved lige nu og ikke har givet op på.
Men ja, der er også andre aftaler, som kan være fornuftige.
Der er f.eks. ægtefælleafhængighed, som jo er blevet fjernet i bl.a. »Danmark kan mere I«, og det element ved jeg at både I og vi støtter.
Det er rigtig fornuftigt.
Det får uligheden til at stige, men jeg tror ikke, det er et problem for den enkelte familie.
Og Ginifundamentalister har vi aldrig været.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-05-23:
Jamen det er meget lidt.
Når man så skal forholde sig til konkrete forslag, jamen så tjener det et andet formål, og så var uligheden bare ikke så vigtig alligevel.
Og så klinger det bare hult.
Ginikoefficient er noget, man taler dunder mod, når det er en blå regering, og Ginikoefficient kan man ikke rigtig bruge til noget, når det er en rød regering.
Altså, jeg håber bare, at Enhedslisten kan se hykleriet.
Må jeg så ikke bare komme med et sidste helt konkret spørgsmål?
Et kontanthjælpsægtepar med tre børn får samlet 466.800 kr. i offentlige ydelser.
Skal det beløb være større eller mindre?
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
Men det hænger også sådan sammen, at nogle af de ting, som Venstre og andre partier påstår øger uligheden, også er mere nuancerede end som så.
Det gælder f.eks. den midlertidige børneydelse, som er penge, I ynder at slå på regeringen for at uddele til en masse arbejdsløse mennesker.
Det bliver ikke regnet med i Ginikoefficienten, fordi det ikke er en permanent aftale.
Når man ser på f.eks. spørgsmålet om, at vi har givet gratis tandlæge til nogle unge eller hjælp på andre måder i vores velfærdssamfund, ser man, at det heller ikke er noget, der boner særligt ud.
Når man ser på cigaretafgifterne, ser man, at det jo heller ikke er noget, men til gengæld øger det ligheden i samfundet, selv om – ja – det giver en mindre disponibel indkomst, og det står jeg gladelig ved.
Det samme gælder for stigningen på plastikposeafgifter og meget andet.
Det synes jeg er klog miljøpolitik.
Jamen det er da dejligt, at ordførerne for SF er begejstrede for Enhedslistens politik og følger med i vores årsmøder.
I er også så velkomne til at komme på besøg, hvis det skulle være.
I forhold til vores politik på EU-området mener Enhedslisten ikke, at det er et mål i sig selv, at Danmark skal ud af EU.
Det er ikke et mål.
Det er klart, at hvis politikken fundamentalt forandrer sig i EU, sådan at man blokerer for den klimahandling, der er nødvendig, eller blokerer for den økonomiske politik, vi laver i Folketinget, så kan det da godt være, at der burde være et andet og bedre samarbejde.
Det går jeg da stærkt ud fra at SF sådan set også mener, eller hvad?
Louise Schack Elholm (V), 2022-05-23:
Jeg vil gerne spørge ind til den økonomiske politik.
Det var jo sådan, at Radikale gik meget op i, at der stod, at man skulle sørge for, at der var nok reformer, der sikrede hænder nok på arbejdsmarkedet.
Med »Danmark kan mindre I« fik regeringen jo stoppet det hul, den selv havde skabt, men ikke rigtig mere end det.
Så derfor er mit spørgsmål til De Radikales ordfører, om De Radikale er tilfredse med, hvor langt man er kommet med arbejdsmarkedsreformer og med at sikre arbejdskraft i Danmark.
Så hvad ser Radikale som værende det fremtidige perspektiv her?
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
Men det er vi sådan set også relativt positive over for, og det er ikke, fordi vi synes, at alle de civile missioner, man er med i rundtomkring i verden, nødvendigvis er dårlige, men de militære er vi ekstremt bekymrede for.
Og jeg er rigtig bekymret for, at der vil sidde et flertal herinde og kaste Danmark ud i mange flere missioner med våben, krudt og kugler, som I f.eks. gjorde med Afghanistan, som vi i Enhedslisten ikke mente var rigtigt.
Og jeg synes jo bare – desværre – at billederne dernedefra lige nu taler deres klare sprog.
Det har skabt mere usikkerhed, ustabilitet, fattigdom, mere terrorisme, et stærkere Taleban – og det synes jeg er skrækkeligt.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-23:
Det bliver lidt i samme boldgade, for jeg er også lidt forvirret, når ordføreren siger, at man ikke vil EU som en del af forsvarssamarbejdet.
For at sige det lidt firkantet var NATO den hårde militære muskel; EU-missionen var det bløde som retsvæsen og antikorruption.
Og alt andet lige burde det bløde jo være noget af det, som Enhedslisten også ville finde sympatisk.
Det er jo ikke sådan, at de to ting er modpoler; tværtimod komplementerer de hinanden.
Så hvorfor er man positiv over for NATO, men ikke over for det store arbejde, EU gør ude i missionerne rundtomkring i verden, bl.a. i forhold til at opbygge et retsvæsen og antikorruption?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Tak for det, og mange tak til Enhedslistens ordfører.
Det er jo en skræmmende udgangsreplik, at vi ikke alene skal påvirke samfundet, men at vi også skal styre det.
Sådan hørte jeg det i hvert fald.
Jeg vil nu spørge om noget helt andet: Anerkender Enhedslisten, at Putin og Ruslands aggressioner mod Ukraine, og at den adfærd, man generelt ser fra Putin og fra Ruslands side i øjeblikket, er den enkeltstående største sikkerhedstrussel mod den frie verden, herunder Danmark?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Ja, det hørte jeg, og jeg synes også, at jeg svarede.
For hvad er det?
Hvad vil personlig vinding sige: at man får en løn, at man får en lidt bedre løn, eller at man geninvesterer noget af det i muligheder og udvikling?
Det synes jeg er fint, og jeg blander mig ikke i, hvad man udbetaler i løn eller i bonus eller andre ting.
Men jeg er optaget af, at man ikke svindler med pengene, og at man får mindst lige så meget for det.
Halime Oguz (SF), 2022-05-23:
Tak for det, men det var ikke helt det, mit spørgsmål gik ud på.
Mit spørgsmål gik ud på, om de penge, der er afsat til minimumsnormeringer, skal gå til personlig vinding.
Det var det, jeg spurgte om.
Tak for det, og tak for en god tale.
Jeg vil høre, om Radikale Venstre stadig mener, at pengene, altså vores velfærdskroner, til minimumsnormeringer kan trækkes ud til personlig vinding, frem for at de går til det, de er ment til, nemlig de børn, der går i private institutioner.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Spørgeren kan være helt rolig: Regeringen slipper aldrig af reformkrogen, når Radikale Venstre er med.
Det vil vi blive ved med at sørge for.
Men realiteten er jo, at det er noget, vi er nødt til at løse sammen, for ligesom man, da fru Louise Schack Elholm og Venstre sad i regering, sad med et støtteparti, der i en årrække – 6 år, så vidt jeg mindes – ikke ville lade den borgerlige regering gennemføre noget som helst i forhold til at skaffe arbejdskraft, så er der jo også fløje, der støtter den her regering, der ikke vil være med til det.
Så vi er jo nødt til at finde ud af det sammen hen over midten.
Det bør vi tage ansvar for.
Louise Schack Elholm (V), 2022-05-23:
Det er jeg selvfølgelig glad for at høre at ordføreren siger, men jeg vil så bare spørge: Forventer ordføreren, at det er noget, regeringen vil lytte til?
For den næste reform, »Danmark kan mindre II« , lægger ikke op til større arbejdsudbud.
Så er det noget, man forventer der vil ske mere ved, eller er regeringen ligesom sluppet af krogen nu, fordi den har leveret en lille bitte smule i »Danmark kan mindre I« ?
Altså, skal den så ikke levere mere?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-05-23:
Der mangler i den grad arbejdskraft, og det hopper vi rundt og siger i alle mulige sammenhænge her og der, også til Venstre, som vi sådan håber kan være med til at finde noget mere udenlandsk arbejdskraft nu, hvor Socialdemokraterne endelig er rykket derhen, hvor det faktisk godt kan lade sig gøre at modtage mere international arbejdskraft.
Men jeg er helt enig med spørgeren: Der skal meget mere til for at sørge for, at vi har en sund økonomi, især på lang sigt, men sådan set også nu og her.
Både i den private sektor og i den offentlige sektor mangler der mennesker.
Der er simpelt hen ikke nok.
Tak for det spørgsmål.
Jeg er dybt optaget af, at de børn får de bedste løsninger overhovedet, og jeg er ikke så optaget af, om det er privat eller offentligt.
Jeg er optaget af, at der er ingen, der snyder med offentlige kroner – sådan set også med andet, men i særdeleshed med det, som der går offentlig støtte til.
Om man geninvesterer det på den ene eller den anden måde i en privat daginstitution, er jeg ikke så optaget af.
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
Nej, ikke helt.
Jeg mener, at det er 9 ud af 11 civile missioner, som Danmark bidrager til allerede, som EU har, så det er jo ikke, fordi vi bare står tilbage og ikke kan bidrage.
Og jeg synes måske også, at den her forsvarsforbeholdsdebat lidt har tegnet nogle billeder af, at vi som land slet ikke er engageret militært, og det er jo ikke rigtigt.
Vi er meget ude i verden, og vi er også til stede nogle steder, hvor jeg ikke mener vi bør være.
Ellers vil jeg i øvrigt gerne kvittere for samarbejdet særlig om udviklingspolitikken.
Det er rigtig væsentligt, ved jeg, for Radikale Venstre, og det er det også for os i Enhedslisten.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-23:
Jeg vil også rigtig gerne, at vi bidrager mere til EU's civile missioner, ligesom vi også har et godt samarbejde om at sikre mere udviklingsbistand, som ordføreren ikke kom ind på, men som jeg også går ud fra er et af partiets bud på, hvordan vi kan sikre mere stabilitet.
Men udfordringen er jo, at det civile og militære er blevet flettet mere sammen i EU, eller rettere: det er ikke en udfordring, men det bliver det, når vi så har et forbehold, der forhindrer os i at gå ind i alle de rum, hvor der også er noget militært på spil.
Anerkender fru Mai Villadsen den udfordring, at når man kun ønsker at deltage i det civile og har et forbehold over for det militære, kan vi ikke deltage der, hvor tingene netop bliver flettet sammen?
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
Jamen en del af vores kritik af NATO er egentlig den samme, som vi har i spørgsmålet om EU's militære samarbejde, for vi synes helt generelt ikke, at et militært samarbejde sådan grundlæggende bør foregå uden for de lande, som skal forsvares.
Det er det, der er den grundlæggende kritik for mig at se.
Vi har været enormt kritiske over for nogle af de offensive operationer, NATO har været en del af – det er også en del af vores NATO-kritik – og vi kommer til at arbejde for, at det ikke bliver sådan fremadrettet.
Det er sådan set også derfor, vi er meget bekymrede for den drejning, EU's militære samarbejde har taget, som jo har handlet om, og som i højere grad kommer til at handle om militære offensive operationer ude i verden.
Jeg synes f.eks., at vi i stedet skulle bidrage til EU's civile missioner eller til FN, hvor vi nærmest har en bundskraberplacering – det synes jeg er ret pinligt.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-23:
Jeg ville have spurgt lidt i samme boldgade som SF's ordfører, så jeg spørger bare for at blive lidt mere klog på det, for noget af svaret er jo kommet, nemlig at man ikke ønsker et EU-samarbejde om forsvar og sikkerhed.
Tidligere har man også sagt, at Enhedslisten ikke ønsker at være en del af NATO.
Så jeg vil bare spørge: Hvad er det så for internationale samarbejder, som Enhedslisten ønsker at deltage i, og hvilke dele af dem kan også garantere Danmarks sikkerhed?
Hvordan vil man arbejde for det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Det er et dejligt nybrud.
Er det så ikke en kende uansvarligt, at Enhedslisten fortsat mener, at vi på sigt – jeg er med på, at det er på sigt, det er ikke lige i den her uge – skal melde os ud af NATO, som om nogen er garanten for freden og friheden i vores del af verden?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-05-23:
Jeg synes nu stadig, at det, selv om vi kan have problemer i militære konfliktområder, er det værd at gå ind i kampen for at trække tingene i den rigtige retning.
Hvis vi betragter EU som en spillebane, vinder vi så flere kampe på den spillebane, der hedder det europæiske forsvarssamarbejde, ved at være inde på banen eller udenfor?
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
Tak for lykønskningen, og i det hele taget tak for det samarbejde, vi har både her, men også i Europa-Parlamentet.
Det sætter vi stor pris på.
Jeg tror, der er den grundlæggende forskel mellem SF og Enhedslisten, at vi egentlig ikke ønsker, at EU bliver et militært samarbejde.
Det har vi aldrig ønsket os.
Vi ønsker os et klimasamarbejde og et fredens samarbejde, men vi tror meget, meget sjældent på, at offensive militære operationer udeomkring i verden bibringer særlig meget fred.
Vi er også meget bekymrede for, at der i traktaten og i det PESCO-samarbejde, som jeg forstår SF også gerne vil tilslutte os, står, at man pålægger landene fortsat og i al uendelighed at opruste militært.
For det tror vi ikke på, og det troede jeg sådan set heller ikke var SF's politik.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-05-23:
Tillykke til Enhedslisten med jeres nye EU-politik.
Når man er SF'er, er det fantastisk at se, at vi nu er to socialistiske partier, som betragter EU som en kampplads, en spillebane, hvor der skal vindes kampe.
Men var det så måske ikke lidt nærliggende, at man også betragtede forsvarssamarbejdet som en spillebane, hvor der skal vindes kampe?
Det undrer mig, når Enhedslisten nu har fået den her fine progressive indstilling til EU-samarbejdet og det, vi kan med det, at det så ikke også gælder for forsvarssamarbejdet.
Mai Villadsen (EL), 2022-05-23:
I Enhedslisten mener vi, at Danmark skal være en del af et forsvarssamarbejde og være en del af NATO, men vi ønsker sådan set et anderledes NATO eller en anden forsvarsalliance, og det bliver vi ved med at tale om, fordi vi har nogle kritikker, som jeg ikke bare synes skal pakkes fuldstændig væk, selv om formanden for Venstre har fuldstændig ret i sikkerhedstruslen.
Jeg bliver rigtig bekymret, når jeg ser en af de allierede i NATO, Erdogan, sige til svenskerne, at et af deres parlamentsmedlemmer skal sendes til Tyrkiet, hvis de gerne vil være medlem.
Det er nogle allierede, jeg er bekymret for at være sammen med.
Og så er jeg bekymret for den oprustningsspiral, som NATO også bidrager til.
Altså, jeg frygter, at det, hvis det bliver et ja den 1. juni, så ikke ender med at være SF eller Enhedslisten, der kommer til at være dem, som dikterer, hvad der kommer til at ske på det her område.
Jeg tror, det bliver andre partier, der kommer til at sige, at vi med fuld fart over spillebanen skal ned at bidrage til nogle missioner, som jeg ikke tror er en garant for fred og sikkerhed, og derfor tror og håber jeg, at man stemmer nej den 1. juni.
Det synes jeg er væsentligt.
For jeg er ekstremt bekymret for, hvad det ellers vil betyde, og hvad vi i Danmark skal bidrage til.
Marie Bjerre (V), 2022-05-23:
Hvordan vil Enhedslisten sikre, at vi bliver et reelt grønt foregangsland, hvis vi får ringere vilkår for vores erhvervsliv; hvis en CO 2 -skat fører til ekstra byrder for vores erhvervsliv?
Kan Enhedslisten ikke se, at det så bliver svært at være et reelt grønt foregangsland?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-05-23:
Jeg blev lidt overrasket i går, da den radikale udlændingeordfører, fru Samira Nawa, på en meget mærkelig måde, synes jeg, angreb min, jeg vil næsten sige opfordring til en ung pige, som er indvandrer, og som rigtig gerne vil gøre det godt, være ingeniør, have hus i Nordsjælland – det synes jeg jo er den rigtige vej at gå, hvis man har de tanker.
Men hun havde stadig væk tørklæde på og var meget tilhyllet.
Og så skrev jeg, at det syntes jeg også hun skulle lægge.
Og så fik jeg ellers en svada fra den radikale udlændingeordfører om, at det var Taleban.
Jeg står lidt undrende over for at blive sammenlignet med Taleban, altså jeg går ind for frihed, og for mig er det det stik modsatte, Taleban går ind for, nemlig pisk, dødsstraf, tilhylning af kvinder, nedvurdering af kvinder; kvinder må ingenting overhovedet.
Har man sagt et eller andet, altså at det da var et meget, meget ufornuftigt facebookopslag at komme med i forhold til friheden i det her land?