runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Tak for det.
I dag er det sådan, at en virksomhed kan tilbyde en aktie i firmaet til ansatte som en slags aflønningsordning.
Dette bliver i høj grad udnyttet af nye virksomheder, hvor der er en stor usikkerhed om økonomien, og hvor lønmodtageren også løber en stor risiko ved at udskifte noget af lønnen med køberet og tegningsret til aktier.
Men samtidig er det også en model, hvor medarbejderne så selvfølgelig udfører deres opgaver med en forventning om en gevinst ved en eventuel stigning i aktiekursen.
Dette kan selvfølgelig give nogle opstartsmuligheder til nye virksomheder, og derfor er der også bygget nogle lønmodtagerrettigheder ind i lovgivningen.
Det er sådan i dag, at siger man selv op, kan arbejdsgiveren købe de aktier, man har i firmaet, men hvis man bliver fyret, kan man vælge at beholde dem eller sælge dem på et tidspunkt, når man mener, det er bedst og man får mere ud af det.
Nu vil regeringen så gøre det her frit, og det vil sige, at man i aftalen faktisk kan beslutte, at en arbejdsgiver godt kan købe aktierne til markedsværdien, selv om han også afskediger den ansatte.
Det vil sige, at der ikke længere er den der lønmodtagerrettighed, og det vil sige, at en arbejdsgiver efter en aftale godt kan fyre en ansat og så bagefter købe aktien.
Det vil regeringen gøre for at fremme brugen af ordningen og for at sikre den enkelte lønmodtagers rettigheder, som de siger i lovforslaget.
Vi Socialdemokrater frygter desværre, at det er det modsatte, der vil ske.
Det er sådan derude, at det kun er arbejdsgiveren, der kender virksomhedens fremtid og har mulighed for at sætte sig ordentligt ind i, hvad der sker i fremtiden og har indblik i tallene, og derfor er det også arbejdsgiveren, der har den eneste mulighed for at se, om der snart sker noget, der får aktien til at stige i virksomheden.
Dermed åbner man faktisk op for problemer med misbrug, hvor arbejdsgiveren kan afskedige sin medarbejder, købe aktierne for markedsværdien, og så går der så lige 2, 3, 4 uger, og – vupti – så bliver de mere værd, og så kan han putte gevinsten ned i sine egne lommer.
Man kan så modsat sige, at lønmodtageren har sin frihed til at lave en aftale eller lade være, og det kan vedkommende så gøre, som han eller hun vil, fordi der er en aftale, men omvendt kan man også sagtens se det svære i for en nyansat i et firma at sige nej til en sådan aftale, da det kan opfattes, som om vedkommende ikke har ret meget tiltro til virksomhedens forretningsgrundlag eller arbejdsgiverens hensigter, og det i sig selv kan være rigtig svært for mange nyansatte.
Vi tror som sagt på, at det vil stille lønmodtageren langt dårligere og føre til flere tvister og flere retssager, som Danske Advokater så også peger på i høringssvarene, og derfor stemmer Socialdemokratiet nej til forslaget.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-10-23:
Tak for det.
Men det er åbenbart ene venligheder i dag, og det skal jeg bestemt ikke forstyrre.
For det er ganske fornuftige tiltag, der her foretages.
Så bliver der en konsekvens af en tidligere beslutning, så det helt naturligt kommer dertil.
Jeg skal ikke forlænge debatten andet end ved at sige, at Liberal Alliance støtter.
Tak for ordet.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-23:
Det er ikke, fordi Enhedslisten har ret mange kommentarer til det her ud over de kommentarer, der allerede er faldet fra de forrige ordførere.
Det så vi jo i Aarhus, hvor vi sådan på det nærmeste måtte ind og slukke ildebrand, og det forhindrer man ved nu at sige, at det er en ren tilskudsmodel.
Det kan vi sådan set godt støtte op om.
Vi forstår på lovforslagets bemærkninger, at tilskuddet, som man jo fastholder på de her ca. 40 pct., er inklusive de 10 pct. af korrektionsreserven, og det er sådan set i overensstemmelse med nyanlægsbudgettering.
Det, vi vil spørge lidt til, er måske de 20 pct., som jo så lægges i den centrale anlægsreserve, nemlig om letbaneprojektet til sin tid, hvis det bliver nødvendigt, også kan trække på den centrale anlægsreserve, altså på de i hvert fald 20 pct., som man via projektet lægger i den centrale anlægsreserve.
Jeg spørger selvfølgelig, fordi det jo er transportministeren, der skal give sin godkendelse, hvis der skal ske et træk på den centrale anlægsreserve.
Nu har letbaneprojektet været en del omstridt, og det er det vel stadig væk, og derfor kunne det selvfølgelig være interessant at høre, om transportministeren allerede på nuværende tidspunkt kunne tilkendegive, om han, hvis det til sin tid skulle blive nødvendigt, vil frigive midler fra den centrale anlægsreserve til at få projektet til at hænge sammen.
Men med det spørgsmål, som vi jo også kan gå efter at få uddybet i udvalgsbehandlingen, vil jeg sige, at Enhedslisten støtter lovforslaget.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-10-23:
Tak for det, formand.
Mine gode kollegaer fra Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti har allerede redegjort for indholdet af lovforslag L 43, som vi kan støtte fra Venstres side.
Som det er sagt, indebærer lovforslaget, at det indskud, der var tale om fra statens side, nu ændres til et tilskud, et fuldt og endeligt tilskud, hvor staten så trækker sig ud af projektet.
Og herefter er det de involverede kommuner og regionen, der har de risici, som er forbundet med projektet.
Det synes vi er godt, det indebærer en ligestilling med letbanerne i Aarhus og Odense, og vi synes også, det er sundt, at staten går ind med et tilskud i stedet for.
Og så er det altså dem, som har hånden direkte på kogepladen, nemlig kommunerne og regionen, der har de risici, der er forbundet med projektet.
Det er ingen hemmelighed, at vi har behov for at styrke den højklassede kollektive transport ind og ud ad storbyerne.
Det er en af de trafikale udfordringer, vi har.
Vi kan jo se, at trængslen med biler vokser og vokser, og derfor skal vi have noget højklasset kollektiv transport.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi fra Venstres side er overbevist om, at vi får mest for pengene, ved at vi fremover satser på det, der hedder BRT, bus rapid transit.
Der får vi rigtig meget god kollektiv transport for pengene, fuldstændig grøn kollektiv transport.
Så det er det, som vi skal satse på, når vi fremover skal styrke den kollektive transport ved storbyerne.
Men vi har en bred politisk aftale om de her letbaner, og det står Venstre selvfølgelig ved.
Med disse ord kan vi støtte lovforslaget.
Kim Christiansen (DF), 2018-10-23:
Også i Dansk Folkeparti står vi naturligvis ved de aftaler, vi indgår, og den her er jo en af dem.
Omvendt er vi også rigtig glade for, at man med det her lovforslag nu begrænser statens risiko for yderligere tab, ved at man gør det her til et statsligt tilskud, som hr. Rasmus Prehn rigtigt nævnte, på samme måde, som man har gjort det i Aarhus og i Odense.
Jeg tror, det er klogt, at vi gør det på den måde.
For det første behandler vi alle lige, og for det andet mindsker vi altså også statens risiko i det her projekt.
Så også i forhold til bestyrelsessammensætningen er det helt naturligt, at det her er ejerkredsen, der besidder de poster.
Alt andet ville ikke være rimeligt.
Så vi støtter forslaget og glæder os på samme måde som Socialdemokratiet til at se letbanen forhåbentlig komme ud at køre om ikke så forfærdelig mange år.
Det bliver et kæmpe boost til den kollektive trafik i Storkøbenhavn, så det glæder vi os til.
Rasmus Prehn (S), 2018-10-23:
Med det her lovforslag udmønter vi i og for sig en aftale, som vi allerede har indgået i forligskredsen tilbage den 22. februar i år, hvor vi lægger op til, at vi med hensyn til letbanen i Ring 3 følger helt den samme model, som vi har gjort i Aarhus, hvor staten er med til at starte projektet op, men at man, når det så kører, trækker sig ud igen, men dog med den betingelse, at de penge, man har forpligtet sig på, selvfølgelig bliver givet som et tilskud, i stedet for at man er medejer af letbanen.
Det er en fin, logisk slutning af den aftale, vi har lavet.
Det er det samme, som man har gjort i Aarhus.
Jeg håber dog ikke, vi løber ind i de samme problemer med uheld og sådan noget, som der har været i Aarhus – det skulle vi nødig gøre – men at vi kan få lavet en rigtig god letbane i Ring 3, hvor der er et meget bredt forlig med stort set alle Folketingets partier bag, hvilket er positivt, og hvor der også er en række kommuner, der har taget ansvar i forhold til at få det her storstilede kollektive trafikprojekt op at køre.
Det er vi glade for fra Socialdemokratiets side.
Vi synes, det er positivt, og vi ser meget frem til at få den her letbane op at køre.
Jeg skal nævne, at man i kommunekredsen omkring den her letbane har været lidt opmærksom på, om man nu fik indflydelse på, hvordan bestyrelsen skal sammensættes og andet.
Så alt i alt er vi positive og glade for det her.
Vi venter med glæde til, at vi får den her letbane op at køre.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-10-23:
Der er jo ikke tale om i forhold til accessorisk virksomhed, at vi indfører mulighed for, at man kan kaste sig over alle mulige nye forretningsområder.
Der er tale om, at vi giver mulighed for, at digitale løsninger kan betragtes som accessorisk virksomhed.
Dermed synes jeg ikke, at der er tale om en særlig markant lovændring, men i virkeligheden bare, at det er meget naturligt, at man f.eks. kan udvikle mobile pay eller et overblik over ens personlige økonomi eller et eller andet i den stil, som ligger i ganske naturlig forlængelse af at drive bank.
I forhold til STS-forordningen er det første, der er vigtigt at slå fast altså, at det er en forordning, som bliver implementeret i dansk lovgivning, og når det drejer sig om forordninger, har vi jo ikke valgfrihed med hensyn til, om vi ønsker at implementere dem eller ej.
Så derfor kan vi ikke beslutte, at det vil vi ikke gøre, for det er en EU-forordning.
STS'er er jo de her sammenblandinger, det, at man sætter en masse lån sammen, og det udgør så et samlet produkt, som bankerne kan overdrage til nogle andre.
Jeg synes sådan set grundlæggende, at det er meget fornuftigt, at bankerne har den mulighed.
For det giver mulighed for, at banker kan komme af med deres lån og give dem til nogle andre, som måske bedre kan bære den risiko, der måtte være ved nogle bestemte lån.
Det er med til at sikre en mere solid finanssektor og ikke en mindre solid finanssektor.
Derfor synes jeg grundlæggende ikke, at man skal kriminalisere STS'erne.
Det, der sker med forordningen, er, at det bliver lagt i mere faste rammer, og hvis man sikrer, at STS'erne er simple, gennemskuelige, transparente produkter, så kan man have lavere kapitalkrav, end hvis de ikke er det.
Det opmuntrer i virkeligheden til, at STS'erne er ordentlige, transparente produkter og ikke obskure produkter, sådan som Enhedslisten måske frygter.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-23:
Jeg tror ikke, der er nogen, der ønsker at genere bankerne eller hindre dem i at fungere.
Det er i hvert fald ikke det, nogen har som formål.
Det, som det drejer sig om, er jo samtidig at sikre samfundet mod unødige risici.
Det tror jeg enhver kan se er ret vigtigt, og at vi derfor har en ret vigtig rolle i forhold til at regulere den her sektor.
Derfor vil jeg til det her med bare at tale om finanssektoren som noget, der er der, sige, at den jo hele tiden og altid har været defineret af den regulering, der omgiver den.
Før i tiden måtte banker og realkreditinstitutter ikke være i samme selskab, og det måtte investeringsbanker heller ikke.
Det har vi tilladt og reguleret.
Det synes jeg bare er et mærkeligt skridt at tage 10 år efter finanskrisen.
Men lad mig stille et helt konkret spørgsmål omkring STS-forordningen, som ministeren ikke kom ind på.
Hvad er det helt konkret i det her lovforslag, som ændrer sig i forhold til markedet for securitiseringer i Danmark?
Jeg kan forstå, at man etablerer en lovgivning omkring sådan en tredjepart.
Er det noget, der bliver indført med det her lovforslag?
Det er, fordi det er lidt uklart for mig, når jeg læser det.
Martin Lidegaard (RV), 2018-10-23:
Men jeg er i hvert fald meget ærlig omkring, hvorfor jeg synes, at europæisk samarbejde kan gavne her.
Jeg har meget tit haft lejlighed til – i øvrigt som regel med stor fornøjelse – at diskutere de her ting med hr. Pelle Dragsted, og hr. Pelle Dragsted fremfører jo altid: Vi har ikke noget imod internationalt samarbejde; vi vil også gerne samarbejde.
Men problemet er bare, at man i de samarbejder, der så rent faktisk eksisterer, og hvor vi faktisk kunne gå ind og være med, så ikke lige ønsker at gøre det, fordi der er en eller anden lugt i bageriet, der ikke er hundrede procent i orden.
Men det er jo aldrig hundrede procent, som vi kunne tænke os.
Sådan er det heller ikke her i Folketinget.
Vi kan jo aldrig få det hundrede procent, som vi hver især gerne vil det – heldigvis, havde jeg nær sagt, for der skal være demokrati og retfærdighed til.
Men det er da tæt på.
I Europa har man en platform, hvor man kan finde frem til fælles kompromiser.
Og vi er i hvert fald enige om en ting, nemlig at bekæmpe det svineri, som den her hvidvaskskandale er.
Hvorfor skulle vi ikke gå hundrede procent ind i det?
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-23:
Problemet er, at sådan er EU jo ikke.
I EU har banklobbyen en enorm indflydelse.
Nu diskuterer vi STS-forordningen.
Hvor er ideen til den født?
I den europæiske banklobby.
Hvis interesser vil den STS-forordning fremme?
De store bankers mulighed for at forbedre deres forretningsmodeller for at tjene flere penge, for at kunne øge gældsætningen i Europa.
Jeg vil gerne diskutere mange af de her ting, men vi bliver også nødt til at se på det EU, vi har.
Og konkret i forhold til bankunionen må ordføreren da også forholde sig til, at træder vi ind i bankunionen, og bliver vi f.eks. ramt af en ny finanskrise, så bliver det ikke her i Danmark, vi kan beslutte, f.eks. om en bank skal restruktureres, sælges fra, afvikles, eller hvad der skal ske med den.
Den beslutning lægger vi et helt andet sted, hvor vi ikke engang selv har medindflydelse.
Det er da en ærlig ting at diskutere, om det er klogt eller ej.
Det handler da ikke om at være imod internationalt samarbejde eller for internationalt samarbejde.
Jeg ville ønske, at vi nogle gange bare kunne have en mere intelligent debat om de her ting, hvor tingene ikke blev skåret ud så hårdt.
Martin Lidegaard (RV), 2018-10-23:
Jeg ved ikke, hvor hårdt jeg skærer tingene ud.
Det er ikke mig, der kalder min modstander for naiv.
Men hvis der er noget, der er naivt, tror jeg, så er det forestillingen om, at man gavner kampen mod organiseret kriminalitet og hvidvaskning, hvis Danmark meldte sig ud af EU.
Hvis Danmark meldte sig ud af det samarbejde, der rent faktisk er til stede i dag, på det område, sådan som Enhedslisten og Dansk Folkeparti ønsker, nemlig meldte sig helt ud af Den Europæiske Union, så tror jeg i hvert fald det er naivt at forestille sig, at det er de kriminelle, der bliver kede af det.
Jeg tror, de ville blive glade.
Hvad angår STS'erne, er det, der ligger her på bordet, sådan set et forsøg på en slags klassificeringsordning, der skal fremme de mest gennemsigtige og transparente af de former for finansielle transaktioner, som vi taler om her.
Men vi får lejlighed til at fortsætte den her debat ved en anden god lejlighed; det er jeg helt sikker på.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-23:
L 43 er en ændring af Hovedstadens Letbanes konstruktion af ejeropbygning, og det er jo meget fint gennemgået af de foregående ordførere.
Det er en udmøntning af en beslutning i den grønne forligskreds, som – til dem, der ikke ved det – er Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Venstre, Liberal Alliance, Det Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti.
Alternativet har faktisk spurgt til at blive en del af den grønne forligskreds, men har ikke fået positiv tilbagemelding.
Det undrer os lidt.
Så det er bare en bemærkning herfra om, at vi selvfølgelig gerne vil være med til at presse på for at finde nogle gode, brede forlig i Folketinget og nogle gode grønne løsninger inden for vores transportpolitiske strategier og prioriteringer.
Peter Kofod (DF), 2018-10-23:
Tak for det.
I forhold til den EU-diskussion, ordføreren er inde på, er et af de helt store problemer, at Det Radikale Venstre i sådan en diskussion altid formår at sætte lighedstegn mellem samarbejde med andre og suverænitetsafgivelse.
Det er jo to meget forskellige former for samarbejde.
Den ene er, om vi skal samarbejde med vores naboer og landene omkring os om nogle ting, netop som frie og lige stater, mens den anden mulighed er, at man giver magten fra sig og lader andre regere i en overnational tilbygning, hvor man i virkeligheden lige så stille udhuler både nationalstaten og det demokrati, som altså er rodfæstet i nationalstaten.
Det er den ene ting, jeg gerne vil bare pointere i forhold til den svada, som jeg synes Dansk Folkeparti og Enhedslisten måtte lægge ryg til i ordførerens tale.
Den anden ting, og det må ordføreren lige forklare mig, er, at jeg kunne forstå, at ordføreren sagde, at Dansk Folkeparti bare ønskede at melde Danmark ud af EU, og så kunne de kriminelle feste.
Det var sådan noget lignende.
Jeg synes, det er decideret useriøst at fremføre den slags fra Folketingets talerstol, for det er jo ikke sandt.
Martin Lidegaard (RV), 2018-10-23:
Det troede jeg faktisk var Dansk Folkepartis holdning, men hvis jeg tager fejl der, beklager jeg meget, men jeg havde forstået det sådan, at Dansk Folkeparti ønskede sådan en afstemning om udtrædelse af EU, når Brexit ligger fast.
Men jeg vil meget gerne korrigere det, og det bliver en glædelig dag for mig, hvis jeg har taget fejl på det område.
Jeg ville da ønske, at Tyskland havde været bundet til at melde ind på udbytteskatten, for nu at tage et nærliggende eksempel.
Nogle gange giver det da mening at lave et forpligtende samarbejde, hvor man også siger, at her giver vi hinanden suverænitet til rent faktisk at lave bindende aftaler og forpligtende overnationalt samarbejde.
Peter Kofod (DF), 2018-10-23:
Jeg synes, man skal passe på med i den her debat, at man ikke forledes til kun at forholde sig til det samarbejde, der er, for på den måde ikke at forholde sig til, hvordan man gerne vil have et samarbejde til at fungere.
Og der synes jeg jo, at Det Radikale Venstre gang på gang i den her EU-debat slår plat på det spørgsmål, at der kun er det samarbejde, der er, og at sådan vil det være, i stedet for at se på, hvad et europæisk samarbejde kan være, hvis det ikke nødvendigvis skulle være et overnationalt europæisk samarbejde.
Det var jo sådan set den fejl, jeg angreb.
Jeg skal lige i forhold til Brexit-situationen måske først og fremmest tage imod beklagelsen, som jeg fornemmede blev afsendt, men også sige, at ja, det er helt rigtigt, at der jo er en ny situation i Storbritannien om nogle år, men vi synes da bare, man skal se den situation an, og så tager vi den derfra, og så må vi se, hvad det ender ud med i Storbritannien, inden vi gør alle mulige andre regnskaber op i forhold til Danmarks fremtidige EU-samarbejde.
Martin Lidegaard (RV), 2018-10-23:
Det må jeg sige var dagens gode nyhed for mig.
Det er altså ikke længere Dansk Folkepartis standpunkt, at vi skal have en afstemning om Dexit efter Brexit, for nu vil man bare se tiden an.
Jeg forstår godt, hvis man har korrigeret synspunktet lidt, efter man har oplevet, hvad der foregår i Storbritannien, men det glæder mig ikke desto mindre rigtig meget.
Så vil jeg sige, at jeg sagtens kan forestille mig, at det europæiske samarbejde kan fungere både bedre og mere visionært, og det er slet ikke, fordi jeg opfatter det som helt problemfrit, ligesom dansk politik kunne blive meget bedre.
Det, jeg altid har haft så svært ved at forstå, er, at selve konstruktionen, altså ideen om at have et forpligtende samarbejde, er det, som modstanderne går efter.
Men at der er meget inden for det samarbejde, der så eksisterer, der kunne være værre eller bedre, er jeg sådan set ikke uenig i.
Andreas Steenberg (RV), 2018-10-23:
Jeg vil gerne starte med at rose Enhedslisten, for da vi lavede forliget om Togfonden DK, var det jer, der kæmpede en investering i det, der hedder en flyover, igennem ved Ny Ellebjerg Station.
Derfor har I også rigtig stor ære af den gode udvikling, der sker der.
Jeg har ikke tænkt nærmere over, at det var mærkeligt, at en ny aktør kom ind på banen.
Jeg synes, det virker logisk, at det, når det er Metroselskabet, der skal stå for at bygge stationen, så også er dem, der har hånd i hanke med, hvis der skal bygges oven på den station.
Det tror jeg giver meget god mening, for at de to byggerier ikke generer hinanden.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-23:
Jeg er helt enig i, at det på mange måder er et godt projekt.
Ny Ellebjerg bliver et knudepunkt fuld af liv og rigtig mange forskellige transportformer, der mødes, og hvor man kan stige om og gøre ved.
Det er jo fornuftigt nok.
Men igen, som jeg også gjorde opmærksom på i min ordførertale, synes hr. Andreas Steenberg ikke, at det er lidt mærkeligt, at man nu finder en ny konstruktion frem til at byudvikle i Københavns Kommune?
For det her er ikke bare et stationsbyggeri, det er en helt ny bydel, man vil etablere, bl.a. hen over stationen.
Det er da lidt mærkeligt, synes Enhedslisten i hvert fald, at man finder en helt ny aktør på det her område, selv om man altså, som jeg gjorde opmærksom på i min ordførertale, har ekspertise til rådighed, det være sig By & Havn, det være sig Københavns Kommune.
Andreas Steenberg (RV), 2018-10-23:
Rigtig meget trængsel i vores hovedstad skyldes, at folk kører i bil, når de skal ind og ud af Københavns Kommune.
Derfor er vi glade for, at vi har fået metroen ud til Ny Ellebjerg.
Vi er glade for de investeringer, der sker i stationen, og vi også glade for det her lovforslag, hvor metrostationen bliver underjordisk.
Det vil efter vores opfattelse gøre det bedre og nemmere for befolkningen at kunne komme rundt mellem de forskellige typer af kollektiv trafik.
Det vil også gøre det nemmere, hvis man på et tidspunkt vil føre metroen eller letbanen hen til Ny Ellebjerg fra Glostrup gennem f.eks. Hvidovre og ramme Hvidovre Hospital.
Vi synes også, det er fornuftigt, at man i forbindelse med Ny Ellebjerg laver byudvikling, som den her lov lægger op til, så flere mennesker kan bo tæt på en station, hvorfra man altså både kan rejse ud på Sjælland, tage med S-tog eller tage med metro ind til centrum af København.
Så vi synes, at det her lovforslag sætter prikken over i'et på rigtig mange initiativer, der er foretaget i de seneste år, om at gøre Ny Ellebjerg til et knudepunkt for al mulig togtrafik i Danmark, for dermed løses mange af de trængselsproblemer, der er i hovedstaden.
Så vi kan støtte lovforslaget, som det ligger her.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-23:
Tak for det.
Ja, vi kan som udgangspunkt godt støtte op om lovforslaget.
Det kan vi, fordi vi selvfølgelig vil gøre det mere attraktivt og synes, det er godt, at vi gør det mere attraktivt for københavnerne og danskerne generelt at benytte den kollektive transport.
Men Enhedslisten har helt ret i sine bekymringer, og som ordføreren for Liberal Alliance også italesætter, er det bestemt noget, vi skal følge tæt.
Spørgsmålet er, om det her er en konstruktion, der er farbar, og i fald at den er det, har vi et nyt sammenligningsgrundlag i disse sager.
Som udgangspunkt har jeg tillid til, at en professionel virksomhed af en størrelse som Metroselskabet ønsker at drive en ordentlig forretning, men naturligvis er vi nødt til at være opmærksomme på de her nye konstruktioner.
Så med de ord støtter vi forslaget.