runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-23:
Tak for det, formand.
Det er vigtigt for os i Danmarksdemokraterne at sige, at vi støtter intentionen om at sikre en tidligere diagnostik og behandling af brystkræft for kvinder i alle aldre, da vi godt ved, at tidlig diagnostik er afgørende i forhold til chancerne for, at man kan overleve sin kræftsygdom.
Samtidig er det også afgørende for Danmarksdemokraterne, at vi bruger undersøgelser, som reelt giver den effekt, som vi ønsker.
Det er vigtigt, at de metoder, vi bruger til at opspore kræft, effektivt adskiller de syge fra de raske, så vi ikke bruger ressourcer på undersøgelse af de tilfælde, hvor risikoen for kræft er meget lille, med fare for at overse de tilfælde, hvor risikoen er stor.
I den forbindelse bemærker vi, at Kræftens Bekæmpelse vurderer, at med den viden, vi har i dag, er screeningen af yngre kvinder desværre ikke en god løsning til at opdage brystkræft.
Der mangler evidens for, at en udvidelse af screeningsprogrammet vil have den ønskede effekt, og Kræftens Bekæmpelse bemærker, at det kan være med til at skabe falsk tryghed, netop fordi mammografi er en dårlig metode til at finde brystkræftknuder hos yngre kvinder.
I Danmarksdemokraterne kan vi derfor ikke støtte det konkrete forslag, men vi vil meget gerne drøfte med regeringen, Folketingets partier og de faglige myndigheder og organisationer på området, hvordan vi styrker en tidlig diagnostik af brystkræft i Danmark.
Derfor noterer vi os også, at der med kræftplan V iværksættes en grundig analyse at de nationale screeningsprogrammer for kræft, herunder screening for brystkræft.
Arbejdet forestås af Sundhedsstyrelsen med inddragelse af eksperter samt viden og erfaringer fra ind- og udland, som det er også sagt af tidligere ordførere.
Derfor lægger vi op til, at vi skal vente med at ændre målgruppen for det nationale screeningsprogram, indtil vi har analysen fra Sundhedsstyrelsen.
Det håber jeg sådan set vi kan samles om en beretning på, så vi i fællesskab kan udtrykke, at det faktisk er det, vi ønsker.
Vi ønsker noget, der virker, men vi ønsker også at vente på, at vi får evidens og grundlag at træffe beslutningen på.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-05-23:
Tak til Camilla og de øvrige kvinder fra Horsens, som har stillet det her borgerforslag om, at screening for brystkræft skal tilbydes kvinder fra 40 år i stedet for fra 50 år.
Det er et af de forslag, som meget hurtigt samlede underskrifter nok til, at det skal behandles her i Folketingssalen, og det forstår jeg godt.
For er der noget, der kan samle os, så er det netop kampen mod kræft; ikke mindst forebyggelse eller tidlig behandling skal have vores fulde opmærksomhed.
Netop brystkræft er en af de mest frygtede kvindesygdomme, og det er også baggrunden for, at nogen før min tid har aftalt screening for brystkræft konkret for kvinder, som er fyldt 50 år.
Til gengæld taler vi ikke så meget om de negative konsekvenser med nationale screeningsprogrammer, for med screening følger også falsk positive resultater, som man kalder det, hvor kvinder risikerer både stor bekymring og flere undersøgelser for at afdække, om et fund også er en kræftsygdom, og heldigvis er det ofte ikke tilfældet.
Med screeningen følger desværre også en risiko for overbehandling.
Det er og bliver desværre også en sandhed, at en rask patient oftest bare er en patient, som ikke er blevet undersøgt godt nok endnu.
De falske positive resultater er ikke isoleret til brystkræftscreening.
Det ses også i screeninger for eksempelvis tarmkræft og for den sags skyld i de mange helkropscanninger, som forsikringsselskaber i højere og højere grad tilbyder deres kunder.
Man kan godt argumentere for, at det må være op til den enkelte, om man ville risikere falske positive svar og hvad det indebærer af yderligere behandling, for det skal naturligvis også holdes op mod den succes, som det trods alt er, at man får fundet alvorlig sygdom i tide.
Men det skal også holdes op imod, hvordan vi bruger ressourcerne bedst, for hver eneste gang vi udvider undersøgelser af raske mennesker, mangler de ressourcer desværre et andet sted i sundhedsvæsenet til mennesker, som har alvorlig sygdom.
Det har jeg lige lyttet mig til her på talerstolen i dag, for jeg kender nemlig ikke kræftplanen, skal jeg lige understrege.
Det er naturligt, at regeringen gør sig de overvejelse i forbindelse med den kræftplan, som regeringen har varslet, at de vil komme med senere i dag.
Jeg håber, at en aftale både kan indeholde en mere individuel screeningsplan, som målretter sig risikogrupper, men også gerne viden og anbefalinger om, hvordan vi kan lave selvundersøgelser.
For det er også et faktum, at screeninger er et øjebliksbillede, og at i de år, der går imellem dem, skal vi stadig væk være opmærksomme på den frygtede kvindesygdom
Jeg håber, at udvalget kan lande en beretning om, hvordan vi arbejder videre med det bedste svar på det her forslag.
Derfor ser også frem til de forhandlinger, som jeg tror jeg hørte sundhedsministeren love på talerstolen, da hun havde ordet for et øjeblik siden.
Tak for ordet.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-05-23:
Tak for ordet, formand.
Først og fremmest vil jeg gerne rette en stor tak til Camilla Elisabeth Løvstrup og de mange andre borgere, der har engageret sig i det her vigtige spørgsmål.
Det kræver mod at stille sig frem og bruge sine egne erfaringer som løftestang for at skabe politisk opmærksomhed, og det har stor respekt for, så tak for det.
Brystkræft rammer hvert år mere end 5.000 kvinder i Danmark, og selv om behandlingen er blevet bedre, mister vi stadig over 1.000 kvinder til sygdommen årligt.
Det er alt for mange, og derfor giver det god mening, at vi som politikere løbende ser på, om vi gør det godt nok, og om vi gør det rigtige i forhold til en tidlig opsporing.
Forslagsstillerne vil udvide den nuværende screening, så også kvinder i 40'erne automatisk bliver indkaldt til mammografi.
Det er et stærkt ønske båret frem af et håb om, at færre skal dø af bryskræft, og det håb deler vi i Moderaterne.
Men netop fordi en screening kan have både fordele og ulemper, som f.eks. en risiko for overdiagnostik og unødige indgreb, er det afgørende, at ændringer i screeningsprogrammerne hviler på en solid faglig evidens.
Det skylder vi de kvinder, som det handler om, og derfor er vi i Moderaterne positive over for, at regeringen med kræftplan V har igangsat et serviceeftersyn af alle kræftscreeningsprogrammer, herunder brystkræftscreeningen.
Det arbejde skal foregå i regi af Sundhedsstyrelsen, og det er der, vi får det nødvendige faglige grundlag til at træffe en klog og holdbar beslutning.
Vi skal heller ikke lukke øjnene for, at der allerede i dag er udfordringer med at overholde de eksisterende patientrettigheder i forhold til screening.
Både Region Hovedstaden og Region Midtjylland har haft problemer med rettidige undersøgelser og svar.
Det skal vi have styr på, før vi breder screeningen yderlige ud, og samtidig er vi nødt til at sikre, at ressourcerne i sundhedsvæsenet bruges der, hvor de gør størst gavn, også når det handler om en tidlig opsporing.
Derfor giver det mening, at man i analysen også ser på potentialet for en mere individualiseret screening, f.eks. målrettet kvinder med en særlig høj risiko.
Vi ser også med interesse på den teknologiske udvikling.
Kunstig intelligens bliver allerede brugt i nogle regioner til at analysere røntgenbilleder, og det frigør tid fra radiologerne.
Den slags løsninger skal vi rulle bredere ud, altså ikke som noget, der træder i stedet for faglighed, men som et værktøj til at sikre en høj kvalitet og hurtigere svar.
Jeg håber, at kunstig intelligens kan gøre så store landvindinger, at vi i en nær fremtid kan screene bedre og tidligere, end vi gør i dag, og at vi derfor bliver mindre afhængige af, om der er tilstrækkeligt med en bestemt faggruppe.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget her og nu, men vi lover at følge op, når Sundhedsstyrelsen er klar med sin analyse.
For det handler ikke om at lukke døren, det handler om at træffe den rigtige beslutning på det rigtige tidspunkt for de kvinder, som det hele drejer sig om.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-23:
Tak for det.
Jeg skulle lige være sikker på, at der ikke var nogen andre før mig.
Tak til forslagsstillerne for at tage emnet om screening for brystkræft op her i salen.
Det er, som vi har hørt fra flere, et vigtigt emne, for brystkræft er desværre fortsat den hyppigst forekommende kræftform blandt danske kvinder, og hvert år dør mere end 1.000 kvinder af sygdommen, og hvert dødsfald er naturligvis en tragedie.
Derfor er det her, som ved andre kræftformer, vigtigt at have fokus på den tidlige opsporing og forebyggelse, for opsporing og hurtig behandling er nemlig vigtige elementer i forhold til alle kræftformer.
I dag har vi et screeningsprogram, der indkalder alle kvinder mellem 50 og 69 år til screening for brystkræft.
Med forslaget, vi diskuterer her, ønsker forslagsstillerne at udvide målgruppen til kvinder i alderen 40-74 år.
Vi er i Radikale Venstre helt enige i intentionen om at sikre et effektivt screeningsprogram, der sikrer den bedste model for tidlig opsporing og hurtig behandling.
For det er jo helt korrekt, at brystkræft også kan ramme yngre kvinder, og for den enkelte er det jo ingen hjælp, at screeningsprogrammet så først starter senere.
Det forstår jeg godt, og derfor er det naturligt at overveje, hvordan vi bedst kan undgå disse tilfælde og hjælpe yngre kvinder.
Men inden man laver ændringer i programmet, er det vigtigt med en grundig faglig vurdering for at sikre, at vi beskytter bedst muligt uden at skabe unødig bekymring ved falske positive resultater eller falsk tryghed ved oversete kræftformer.
Vi må sikre os, at metoden er effektiv, at der er evidens bag, og at vi bruger ressourcerne bedst muligt og undgår overbehandling.
Her er der mange faglige argumenter for, at det ikke er effektivt blot at udvide programmet til yngre aldersgrupper.
I stedet er der gode argumenter for at se på, hvordan vi kan målrette den tidlige opsporing, eksempelvis ved at have fokus på familiære risici, og handle hurtigt, når kvinder går til lægen med bekymringer om en mulig kræftsygdom.
Jeg er derfor rigtig glad for at høre ministeren sige, at regeringen vil lave en faglig revurdering af det samlede screeningsprogram for at sikre, at det er skruet optimalt sammen.
Den analyse vil jeg afvente, inden vi eventuelt måtte ændre programmet for enten denne eller andre kræftformer.
Det er jo også bred enighed om.
Det er fremgang, som de fleste partier her ønsker, og jeg ser frem til det videre arbejde.
Men Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget.
Pause Pause (Pause), 2025-05-23:
Mødet er udsat.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-23:
Jeg tror, mange danskere husker eurofolkeafstemningen tilbage i år 2000 – for 25 år siden – ganske tydeligt, i hvert fald dem, der tog del i den og var til stede.
Det har sådan set sat scenen igennem de 25 år lige indtil for et par måneder siden, hvor landets udenrigsminister så valgte at ændre på det og pludselig fremførte et ønske om, at Danmark alligevel skulle have euro.
Nu ved vi jo ikke rigtig, hvem det er, der tegner regeringen her i landet, men vi er ret sikre på, at hvis der er nogen, der kan svare på det spørgsmål, så må det jo være lederen af regeringen, altså statsministeren.
Derfor håber vi på, at vi i dag kan få en afklaring på, om det nej holder, som danskerne gav tilbage i 25 år siden, og som jeg for egen regning tillader mig at sige har været en meget, meget klog beslutning.
Danmark har stået stærkt og godt ved at holde fast i sin monetære suverænitet og den aftale, som er lavet i forhold til fastkurspolitikken.
Der er i vores optik ingen grunde til, overhovedet, at åbne en debat om at skulle afskaffe kronen, hverken økonomisk eller politisk.
Men vi ved jo ikke, hvor vi har statsministeren.
Det eneste, vi ved, er, at hun for 2 dage siden erklærede sig som glødende europæer.
Om det så også betyder, at hun deler udenrigsministerens holdning om, at vistnok alle forbehold skal afvikles, ved vi ikke, men det håber vi at blive klogere på i dag.
Jeg ser derfor både frem til høre at redegørelsen og til den debat, der måtte udspil sig.
Tak, formand.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-23:
Først og fremmest tak for at sige det så klart.
Ikke bare euroforbeholdet, som vi i dag spørger til, men hele pakken, dvs. også retsforbeholdet og sommerhusforbeholdet, består, forstår jeg så.
Det er vi helt grundlæggende glade for.
Det er vigtigt for Dansk Folkeparti at have ro omkring de her ting, og det er vigtigt, synes jeg også, at vise respekt, som statsministeren gør, for de folkeafstemninger, der har afgjort sagen.
Jeg kommer jo også til at respektere den afgørelse, der blev truffet på forsvarsområdet, selv om den gik mig imod.
Vi kommer ikke til at bede om nye afstemninger.
Danskerne har talt.
Det er godt.
Problemet er jo så bare, at nummer 2 i regeringen tilsyneladende ikke har det helt på samme måde.
Udenrigsministeren holder sig ikke tilbage fra tilsyneladende at føre sin egen udenrigspolitik, og det er jo lidt et problem, at man, både udenrigs og indenrigs, kan få indtryk af, at der er to forskellige EU-politikker og to forskellige udenrigspolitikker i den her regering.
Kunne statsministeren sige lidt om, hvad hun agter at gøre for at sætte udenrigsministeren på plads eller måske bare sikre, at de fører den samme EU-politik?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-23:
Der er ikke to forskellige EU-politikker, men vi er tre partier i regeringen, og vi mener jo ikke det samme om alting.
Jeg kommer ikke til på noget tidspunkt at kræve af dem, jeg arbejder sammen med, hverken i en regering, i Folketinget eller i andre lande, at man skal mene præcis det samme, som jeg gør.
Det ville jo være en mærkelig tilgang til politik.
Vi er tre forskellige partier i regeringen.
Vi kommer fra tre forskellige steder.
Vi mødes, vi finder den løsning, vi mener er den bedste for Danmark, og så er det den regering, vi står bag alle sammen.
Det er jo ikke anderledes i den her regering, end det er i alle mulige andre samarbejdsfora, men det betyder ikke, at der er flere forskellige europapolitikker.
Lotte Rod (RV), 2025-05-23:
Hvilket et af forbeholdene mener statsministeren at Danmark betaler den største pris for?
Mette Frederiksen (S), 2025-05-23:
Altså, jeg har jo nu som statsminister beskæftiget mig indgående med europapolitik i snart 6 år og har endnu ikke oplevet, at forbeholdene er en forhindring for, at Danmark kan søge indflydelse eller i øvrigt føre den politik, vi gerne vil.
Jeg har valgt at sætte forsvarsforbeholdet til afstemning, fordi jeg var af den overbevisning, og det er jeg fortsat, at med den sikkerhedspolitiske situation, som Rusland har bragt Europa i, er det vigtigt, at der ikke er nogen forbehold på det forsvars- og sikkerhedspolitiske område.
Jeg er selvfølgelig meget, meget glad for, at to tredjedele af danskerne valgte at sige ja til at afskaffe det forbehold, men jeg bliver nødt til at sige meget direkte – jeg er lige kommet hjem fra Italien for ganske, ganske kort tid siden, hvor jeg var for at intensivere samarbejdet på det udlændingepolitiske område, herunder også behovet for at ændre på nogle konventioner – at der ikke er noget i forbeholdene, der forhindrer os i at føre den politik, vi gerne vil.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-23:
Tak for talen.
Jeg vil bare gerne takke for, at vi i blå blok har kunnet finde sammen om en fælles vedtagelsestekst.
Det, at vi i den blå lejr, hvor vi kommer fra forskellige udgangspunkter, skulle kunne finde sammen om EU-spørgsmålet, har jo tidligere været lidt af et fatamorgana.
Så jeg vil bare kvittere for den velvillighed, der har også været fra Danmarksdemokraternes side, og for, at vi har fået en fin vedtagelsestekst, som jeg synes konstituerer er en rigtig god fælles platform.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-23:
Tak for det.
Og tak til Dansk Folkepartis hr. Morten Messerschmidt for at bringe det på banen.
Vi vil også sige tak til de andre blå partier for den klare opbakning, der er til den vedtagelsestekst, vi har til det her dagsordenspunkt i dag.
Per Larsen (KF), 2025-05-23:
Tak i lige måde.
Hans Andersen (V), 2025-05-23:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren nævner i talen i forhold til euroforbeholdet på et tidspunkt, at der ikke er aktuelle forhold, der gør, at man skal tage en afstemning.
Ordføreren taler også om den nærmeste fremtid som et eksempel på, at man ikke skal tage den her nu, men måske på sigt.
Det er i hvert fald sådan, jeg tager det ned.
Så læser jeg så forslaget til vedtagelse, som Konservative er med i, og der står: »Folketinget fastslår, at Danmarks valuta er og skal forblive den danske krone.«
Så spørger jeg lidt nysgerrigt ind til: Er det vedtagelsesteksten, der udtrykker Det Konservative Folkepartis holdning, eller er det den ordførertale, som ordføreren netop læste op?
Tak for svaret.
Det opfattede jeg som en bekræftelse af det, ordføreren sagde på talerstolen, men det stemmer ikke overens med det, der står i forslaget til vedtagelse.
Og jeg læser igen op og citerer: »Folketinget fastslår, at Danmarks valuta er og skal forblive den danske krone.«
Per Larsen (KF), 2025-05-23:
Jamen det er jo et eller andet sted lidt ordkløveri, for vi har, som jeg også sagde klart og tydeligt her i talen, lige så langt øjet rækker, ingen intentioner om, at vi skal kigge på euroen.
Det er sådan, det er, og det synes jeg også er det, der fremgår af vedtagelsesteksten.
Lotte Rod (RV), 2025-05-23:
Tak for det, formand.
Vi skal fuldt og helt med i Europa uden forbehold.
Vi har én trumf, og den skal spilles helhjertet og uden forbehold.
For et par dage siden sagde statsministeren bl.a. i sin tale: »... Europa er her.
Det er København, det er Lemvig, det er Nakskov.
For Europa er ikke først og fremmest et sted.
Europa er en idé, det er værdier, det er en måde at anskue verden på.
Europa er de gamle grækere, der opfandt demokratiet ...
det er Mozart, det er Edith Piaf, det er Picasso.
Det er Marie Curie, det er Kierkegaard, det er Marx, det er Darwin, det er Rousseau, det er Luther, og det er Hannah Arendt.
« Europa er jo også os, der er her.
Europa er mig.
Min oldefar blev som sønderjyde under første verdenskrig sent ud som soldat på tysk side.
Min bedstemor voksede op med at kunne høre flyene til og fra Hamborg om natten under anden verdenskrig.
Min mor voksede op med ikke at måtte se tysk fjernsyn, og hun skulle i hvert fald aldrig nogen sinde komme hjem med en tysk kæreste.
Da mine forældre så fik mig, fandt de på at sende mig i tysk børnehave og tysk skole.
Som mine forældre plejer at sige, kostede det en omgang ret god aftensmad til mine bedsteforældre for lige at forklare det.
Men sådan blev det, og for mig har det været den største gave at få lov til med murens fald at vokse op med to sprog og to kulturer.
Jeg er ikke gammel nok til for alvor at kunne huske euroafstemningen, men til gengæld boede jeg i Frankrig, dengang euroen kom, så jeg har faktisk prøvede at få euroen.
Nu har vi så den her diskussion igen, fordi udenrigsministeren har sagt noget – had det så end er, han har sagt, for når man så faktisk læser interviewene, bliver man jo lidt i tvivl om, om det egentlig bare blev sagt for få en overskrift, for han mener det tilsyneladende ikke sådan rigtigt.
Derfor har det undret mig op til den her debat, at Moderaterne ikke bruger kræfterne på helhjertet at kaste sig ind i kampen for, at vi kommer med i Europol, som jo er det sted, hvor der er mest på spil, og hvor Danmark går glip af mest.
I Radikale Venstre synes vi, at det er den kamp, der er vigtigst, og som vi skal have taget først.
For i dag har noget af debatten kredset om at give sikkerhed, og jeg synes i virkeligheden, at noget, vi virkelig har brug for at få sikkerhed i forhold til, er, hvad Dansk Folkepartis plan for Danmarks rolle i Europa egentlig er.
For lige at slutte ringen vil jeg runde af med noget andet, statsministeren sagde – det er helt uvant at citere statsministeren så meget, men jeg synes, det er på sin plads her: »Jeg elsker Danmark af hele mit hjerte ... men jeg er også glødende europæer.«
Derfor er vi i Radikale Venstre også glade for at være med i den fælles vedtagelsestekst.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-23:
Jeg skal sørge for, at ordføreren får oversendt mine bøger om sagen.
Hun indledte sin tale med at sige, at vi skal være fuldt og helt medlem af Europa.
Så kunne jeg bare godt tænke mig at høre: Hvordan melder man sig ud af Europa?
Lotte Rod (RV), 2025-05-23:
For mig hænger EU og Europa sammen.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-23:
Det er jo interessant, for var det bevidst eller ubevidst?
For mig er det to distinkte, helt forskellige ting.
Geografisk er Europa jo noget helt andet end EU, altså Rusland er Europa, Tyrkiet er Europa, Island er Europa, og Norge er Europa.
Men ideologisk er det jo også helt forskellige ting.
Så hvordan kan det være, at man kan komme til at begå den fejl at sammenblande EU og Europa – et kontinent og en politisk idé?
Lotte Rod (RV), 2025-05-23:
Det var ikke en fejl.
Det var helt bevidst.
Politik er jo at dele sig efter anskuelser, og her er Radikale Venstre og Dansk Folkeparti jo bare helt uenige.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-23:
Tak for ordet.
Vi er i en tid, hvor Europas økonomiske og finansielle samarbejde er i hastig forandring.
ØMU'en, Den Økonomiske og Monetære Union, er ikke længere det samme projekt, som det var, da Danmark første gang tog stilling til forbeholdet over for ØMU'ens tredje fase.
Nye strømninger, nye udfordringer og nye muligheder præger udviklingen.
Alternativet ser med stor interesse og åbenhed på de forandringer, der er i gang i ØMU-samarbejdet, men vi mener også, at der er behov for at reformere det europæiske samarbejde om særlig finans- og pengepolitikken, og vi insisterer samtidig på, at de reformer skal fremme social retfærdighed og bæredygtighed.
Det er særlig finans- og stabilitetspagten, som vi her er lidt skeptiske over for.
Derfor mener vi ikke i Alternativet, at Danmark skal have en folkeafstemning lige nu.
Vi ønsker, at vi bevarer vores euroforbehold, i hvert fald indtil det står klart, hvor ØMU'en bevæger sig hen.
Vi har brug for at kende de nye vilkår for samarbejdet, før vi tager stilling til, om Danmark skal opgive sin selvstændige valuta.
Samtidig ser vi i Alternativet store muligheder ved en digital valuta.
Det er ikke nogen hemmelighed, at den finansielle sektor i dag er domineret af interesser, som ikke altid tjener samfundets bedste, og at europæiske borgere i høj grad er afhængige af virksomheder som MasterCard og Visa, når det gælder digital betaling.
Det vil vi gerne ændre.
En digital euro udstedt af Den Europæiske Centralbank rummer potentialet til at demokratisere adgangen til penge og betalinger.
Det kan blive en ny form for centralbankpenge tilgængelig for alle og ikke kun udstedt af banker.
Vigtigst af alt kan den distribueres decentralt uden at skulle gå igennem kommercielle banker, der ofte har egeninteresser på spil.
Danmark bør være med i de diskussioner, så langt forbeholdet tillader det.
Indtil vi ser en transformation af ØMU'en, som Europa har brug for, vil Alternativet stå fast på euroforbeholdet, og vi vil samtidig arbejde for, at Danmark engagerer sig aktivt i udviklingen af en digital euro som et skridt på vejen mod en retfærdig og bæredygtig økonomi.
Tak for ordet.