runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Jeg er super glad for de positive kommentarer – nej, nu skal vi tage det her alvorligt, for det er jo alvorligt.
Ja, jeg kan bekræfte, at der er fuldstændig fodslag i forhold til de her ting, og der er også fodslag, i forhold til at vi gerne går ind i den fortsatte debat, og lægger sådan set op til, at vi kan få rettet op på de her ting.
Det synes jeg egentlig klæder et folkestyre.
Der bliver lavet en lovgivning, der bliver lavet forskellige forslag, der bliver afholdt forskellige høringer, og så kommer der en stribe af bekymringer fra befolkningen – fra brugere, fra organisationer, fra professionelle, dyrlæger m.fl. – som rejser mange problemstillinger omkring de her ting.
Det tager vi som folkestyre så også alvorligt og går ind i en debat og siger: Okay, er der ting her, vi kan justere?
Det er jo ikke sådan, at vi skal lægge det i graven.
Det er jo ikke det, vi taler om.
Vi taler om, at vi gerne vil gennemføre ting, der virker, og der virker i sammenhæng og ikke kun på et specifikt areal, men virker i den samlede natur i et samlet hele til glæde for mennesker og dyr.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-02-03:
Tak for det, formand, og tak til Venstres miljøordfører for en god tale og rigtig gode svar her i debatten.
Det kommer vist ikke bag på nogen, at jeg mener det.
Jeg har glædet mig til den her debat, men det ærgrer mig, at man starter med at lave ufine metoder og beskidte tricks her i debatten.
For det, SF's ordfører, Rasmus Nordqvist, kom med for lidt siden, hvor han skød mig i skoene, at jeg ikke anerkender, at der er en biodiversitetskrise, og at naturen har brug for at få det bedre,
er simpelt hen under lavmålet, vil jeg sige.
Og miljøministeren kom til at antyde det samme.
Jeg skrev et indlæg tilbage engang i slutningen af november, hvor jeg desværre ikke jeg fik en sætning med, der skulle have været med, nemlig at vi selvfølgelig har en biodiversitetskrise.
Det berigtigede jeg få dage senere, og det kan jeg bevise sort på hvidt.
Og hvis ikke man er opmærksom på det, skal jeg gerne sende jer indlægget.
Vi har en biodiversitetskrise.
Vi skal styrke naturen.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Jeg kan jo spørge: Hvorfor ønsker Socialdemokratiet at udsætte, hvornår de udpegninger skal ske?
Altså, jeg kan simpelt hen ikke se forskellen.
Vi prøver sådan set blot at mase os på og sige: Så vil vi gerne være med.
Camilla Fabricius (S), 2022-02-03:
Hvis den krise, som ordføreren anerkender, er så alvorlig, hvorfor ønsker Venstre så at sætte det på pause?
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Altså, vi ser gerne, at loven skal ændres, og det er også derfor, vi foreslår i vores forslag til vedtagelsestekst, at der bliver indkaldt til nye forhandlinger, så vi kan få adresseret og justeret og ændret i de ting, og så vi kan komme nogle af de her mange, mange bekymringer i møde.
Det handler både om dyrevelfærdsdelen, som vi også har snakket en del om, men det handler også om størrelsen og udformningen; altså størrelsen på hegn, på de områder, som bliver indhegnet, antallet af græssere, om de skal de sulte eller ikke sulte, om tilsynet – alle de her ting.
Der er masser af ting, som vi mener ikke er blevet belyst.
Så er det fint, at fru Zenia Stampe siger, at hun tager bekymringerne alvorligt og lytter og al muligt, men der skal jo handling til, og det er det vi lægger op til med vores vedtagelsestekst.
Zenia Stampe (RV), 2022-02-03:
Det er jo løgn at sige, at det ikke berører os.
Det berører også os.
Men det, som jeg så gerne vil have et klart svar på, er: Hvad er det så, vi skal afvente?
Det, som hr. Jacob Jensen og Venstre så i dag foreslår, er det i virkeligheden, at vi ændrer den lovgivning, som er vedtaget, altså tager det ud med de store græssere, fordi det i virkeligheden er det, der er anstødsstenen, og det er det, Venstre ønsker at tage ud af naturnationalparkerne.
Så synes jeg bare, at vi skal have et klart svar på det, for det er et fuldstændig afgørende element for biodiversiteten.
Jeg vil gerne have svar på, om det er det, der skal ud.
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Jamen tak for det.
Tak for, at man også anerkender, at der selvfølgelig er en løsning, og at der skal findes en løsning på biodiversitetskravene.
Det er sådan, at vi løbende både i udvalget, i Miljø- og Fødevareudvalget, som spørgeren jo også sidder i, får forelagt faglige rapporter, som påpeger, at der er problemer med biodiversiteten.
Rødlisten med dyr er jo et godt eksempel på, at der er problemer med biodiversitetskrisen, og den er i den grad alment anerkendt, i forhold til at vi har en problematik, som vi skal løse.
Der er naturnationalparkerne selvfølgelig også en del af den løsning.
Camilla Fabricius (S), 2022-02-03:
Jeg kan gøre det meget præcist: Skal jeg høre det sådan, at ordføreren mener, at der er en alvorlig biodiversitetskrise i Danmark?
Hans Christian Schmidt (V), 2022-02-03:
Nu har jeg været med herinde i lang tid, og jeg ved jo godt, hvordan man kan svare på noget uden at svare.
Som det foregår lige nu, er det det, vil jeg sige til lyttere, der følger med.
Det er, fordi ordføreren ikke aner sine levende råd, i forhold til hvad han skal komme i tanker om af rapporter.
Jeg har nemlig aldrig set dem, og jeg sidder også i det udvalg.
Derfor vil jeg bare give ordføreren endnu en chance.
Ministeren skal også have lov at få den.
Og hvis ministeren ikke vil svare i dag, kommer ministeren til at svare på et samråd.
Jeg vil have at vide, hvilke rapporter, hvilket evidensmateriale der ligger til grund for, at det her giver mere biodiversitet.
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Jamen jeg hører egentlig to spørgsmål i det længere spørgsmål fra ordføreren.
Det er først, at det jo er en del af det.
Altså, når vi lige præcis har udpeget de områder, som det nu skal være, skal vi selvfølgelig i dialog.
Der skal vi selvfølgelig diskutere med de pågældende borgere.
Og dernæst er det jo det her med, at rewilding, dvs. vildvild natur, kan man vel kalde det, skulle være et vidundermiddel.
Det ved jeg ikke.
Det er bare natur.
Rewilding er jo bare natur.
Det er bare natur, der har passet sig selv.
Jeg ved godt, at vi i Danmark jo ikke har haft det i mange hundrede år, så der er ikke nogen steder i Danmark, hvor naturen har fået lov til at passe sig selv over meget lange perioder, men det er jo det, vi gerne vil prøve at gøre derude, fordi det er godt for biodiversiteten, som ordføreren også peger på er en udfordring.
Så jeg, uden at det skal lyde forkert, omfavner sådan set bare ordførerens bekymringer for biodiversiteten.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-02-03:
Tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, at der i den her debat er enighed om målet, og det er godt, nemlig at vi skal have mere natur; vi skal have en bedre biodiversitet.
Det, vi diskuterer, er jo midlet.
Der er det velkendt, at regeringen har det her koncept, man nu vil implementere.
Det handler jo om, at vi får de her store indhegnede arealer – det svarer vel nogenlunde til 12 pct. af Danmarks skovareal – og så baserer man sig på rewilding som det her vidundermiddel, der skal styrke biodiversiteten.
Vi andre prøver jo at have en mere balanceret tilgang, og vi vil godt bruge en lidt bredere vifte af virkemidler og i hvert fald inddrage brugerne.
Det er det jo, det er fuldstændig nyt.
Det er jo nok derfor, at der er så mange rundtomkring, der er bekymrede for det her.
Da det er sådan en enorm ændring, der sker rundtomkring, og en omkalfatring af skove og tilhørende arealer, kan ordføreren så ikke forstå, at der er behov for tid til, at vi kan få den her debat; at folk kan blive mere trygge ved det, få indflydelse på det osv., fordi det netop er noget fuldstændig nyt?
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Det er jo allerede en proces, der er skubbet noget længere, end vi først havde planlagt.
Det er jo, lige præcis fordi vi tager de bekymringer alvorligt, som bl.a. kommer fra Lejre Kommune i forbindelse med Bidstrup Skovene, som spørgeren også nævner.
Vi skal selvfølgelig i dialog.
Jeg sidder også med en fornemmelse af, at spørgeren, hvis jeg skal være helt ærlig, lidt tager området som gidsel i den her debat, for jeg har også hørt positive tilkendegivelser fra området.
Jeg har også hørt positive toner og hørt, at man egentlig er interesseret i det her.
Man er nervøs, og man er bekymret på nogle områder, som f.eks. kan være i forbindelse med et hegn; det vil man gerne diskutere.
Morten Dahlin (V), 2022-02-03:
Hvis det gør så stort indtryk, hvorfor siger Socialdemokratiet så ikke, at man har lyttet til de lokale bekymringer, og derfor sætter man nu planerne på pause og tager en runde mere ved forhandlingsbordet, gentænker det og inddrager nogle af de lokale interessenter, der er bekymrede?
Men det, man ude lokalt oplever lige nu, er en ordfører og et regeringsparti, som siger: Vi lytter, og det gør rigtig stort indtryk, men ikke så stort indtryk, at vi faktisk har tænkt os at ændre noget som helst.
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Jo, det gør da i den grad indtryk på mig som ordfører, når der er nogle folkevalgte, som siger, at de ikke er interesserede i, sådan som de hører og ser det, at der skal være de her naturnationalparker.
Det er jo lige præcis derfor, vi går i dialog med dem.
Det er jo lige præcis derfor, at vi begynder at tage en diskussion op med folk i de her områder om, hvad vi ellers kan gøre.
Så det gør da indtryk.
Morten Dahlin (V), 2022-02-03:
Tak for det, formand.
Som vi også kan fornemme her i dag, er debatten om naturnationalparker noget, der fører til en heftig diskussion.
Det er også tilfældet i Lejre Kommune, hvor Bidstrup Skovene ligger.
Der har en lang række borgere, lokale foreninger og institutioner været meget bekymrede over de her potentielle planer om at indhegne Bidstrup Skovene.
Og når man lytter til de her lokale borgere, er det særlig sikkerhed, dyrevelfærd, tilgængelighed og indhegning, der giver dem panderynker.
I Lejre har man så faktisk haft et byråd, der har lyttet, for her har et enigt byråd, inklusive ordførerens eget parti, sagt blankt nej tak.
De vil ikke have indhegnet Bidstrup Skovene.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre i dag: Gør det ikke indtryk på Socialdemokratiet?
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Nu har jeg desværre ikke så lang tid til at svare på spørgsmålet, når vi har så hård en formand – må man nok sige.
Nej, for vi har jo ikke udpeget de sidste ti områder.
Vi er i dialog i forhold til de første fem.
Det er jo først nu, at processen for alvor går i gang.
Det her er jo helt nyt.
Naturnationalparker i Danmark er fuldstændig nyt; der er ikke nogen, der har prøvet det før.
Det er jo første gang, vi for alvor får noget natur, som skal ligge fuldstændig hen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Jamen den er der jo bare ikke.
Altså, nu skal vi se på det, og bla bla bla.
Altså, der er så mange begrænsninger i forhold til det her, fordi man siger, at det alene drejer sig om biodiversitet.
Det er den ene ting.
Den anden ting er: Hvorfor i alverden skal der være en dispensationsmulighed?
Der skal ikke være nogen dispensation.
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at Socialdemokratiet også er meget opsat på, at der selvfølgelig skal være adgang til de kommende naturnationalparker, også de nuværende – det skal der være.
Og jeg er jo lidt ked af, at spørgeren synes, at smattede kokasser er en hindring for at komme ud i naturnationalparkerne – det må jeg ærligt indrømme at jeg faktisk synes er ærgerligt.
Der er angst for store dyr – jamen det er der jo hos nogle grupper i befolkningen, som også bor i området, og det tager vi meget alvorligt.
Det er jo et oplysningsarbejde, som vi alle sammen skal være en del af, og noget, som vi alle sammen skal forsøge at løse.
Vi skal være med til at gå i dialog; det er jo derfor, der er sat penge af til det – det er jo, for at vi kan gå i dialog om, hvordan de lokale borgere kan se sig selv i det her projekt, hvordan de kan se deres adgang til området, sådan at vi får løst den problematik så godt som overhovedet muligt.
Selvfølgelig skal der være adgang for almindelige borgere, børnehaver, folk, der er angst for store græssere og kokasser.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Tak for det.
Det var godt nok et lidt besværligt forslag til vedtagelse, der blev læst op – det kan være, vi skal have det en gang til.
Men jeg vil bare godt forholde mig lidt til det, der foregår i de her naturnationalparker.
Nu har vi talt dyrevelfærd, og det er meget, meget vigtigt, men der er jo også en form for tilgængelighed, som i den grad bliver forhindret – i allerhøjeste grad.
Jeg har selv besøgt et par stykker af dem.
Altså, vi går på kompromis med dyrevelfærden, men de er indhegnet på en måde, sådan at adgangen for dem, der ellers bor i områderne, virkelig bliver besværliggjort – hvis ikke den bliver helt umuliggjort.
Folk kan ikke gå rundt og lufte deres hunde, børnehaver har problemer med at komme på besøg, fordi der er en berettiget angst for de store dyr – lugten af en madpakke blev nævnt – handicappede kan ikke komme derud med deres kørestole.
Områderne bliver omdannet til smattede områder fyldt med kokasser, så man ikke har lyst til at bevæge sig i områderne.
Altså, det er jo ikke alene dyrevelfærden, det handler om, det er også, at tilgængeligheden i forhold til de her områder bliver så begrænset.
Og så får vi jo ikke gavn af naturen.
Kasper Roug (S), 2022-02-03:
Spørgeren har jo sådan set en pointe i, at jeg ikke lige på stående fod kan jonglere rundt med alle mulige videnskabelige rapporter.
Det beklager jeg selvfølgelig, sådan er det jo at være lægmand.
Jeg er jo ikke videnskabsmand på den måde.
Jeg tager nu engang kun højde for det, som vi hører, både i udvalget og i de forhandlinger, der nu engang er.
Jeg vil meget gerne eftersende det, for der er jo bunker.
Jeg er sikker på, at ministeren gerne senere vil påpege nogle af de steder, hvor det står.
Det er også noget, som jo er blevet understreget flere gange, også til samråd, hvor spørgeren har fået svar på det tidligere.
Så selvfølgelig vil jeg gerne eftersende det til spørgeren senere.
René Christensen (DF), 2022-02-04:
Tak for det, formand, og også tak for beslutningsforslaget.
Når man sådan lige hurtigt ser ned over det, er der vel ikke nogen, der kan være uenig i, at det godt må gå lidt hurtigere, at der godt må ske lidt mere, og at vi skal være grønne.
Når man kigger på det, handler det om billigere elpriser; at danskerne får flere penge til rådighed; at forsyningssikkerheden skal styrkes; og at den grønne omstilling skal accelereres.
Det synes vi er godt.
Men vi må så også sige, at det vel egentlig er det, som hele Folketinget er enige om, altså at det er den vej, vi skal, og vi arbejder jo også med det på tværs af partierne og i forskellige forligskredse, hvor vi indgår aftaler.
Det, der nok er det vigtigste her – hvis jeg lige skal sige det – er jo nok det med, at forsyningssikkerheden skal styrkes.
Vi kommer jo tit til at tale om, at vi skal have et elektrificeret samfund, at vi skal have flere elbiler, og at vi skal bruge den grønne el.
Det er vi sådan set også enige i i Dansk Folkeparti.
Udfordringen er bare, at vores infrastruktur rundtomkring ikke rigtig kan følge med.
Og så må jeg jo sige, at når man både vil have øget acceleration og en styrket forsyningssikkerhed, er det måske to ting, der går en lille smule mod hinanden, for vi har simpelt hen ikke et elnet i dag, der kan klare det.
Nu kommer jeg fra provinsen, og der er en i et område, der har købt en elbil – det er der også nogle andre, der har – og så kom jeg tilfældigvis til at tale med en elektriker, som var ude at sætte de elstandere op på en privat grund, og så spørger jeg: Hvor mange kan der egentlig være tilsluttet i det her boligområde, hvor der er omkring 80 boliger?
Så siger han, at han vil vurdere, at på en juleaften, hvor der er lys i alle vinduerne og ovnen kører, kan der måske være et sted mellem syv og ti elbiler, der kan lade på samme tid.
Så når vi kigger på forslaget her, ved jeg ikke, om vi kan stemme ja til det, sådan som det ligger.
Men vi vil gerne været med til at skubbe på, og vi synes sådan set også, at intentionerne er rigtige nok.
Med hensyn til om vi ligefrem skal have en hel ny strategi, tror vi måske, vi skal bygge videre på nogle af de trædesten, som vi har lagt.
Jeg tror, at alle os, der var med til at træffe beslutningen om de 70 pct., godt vidste, at vi havde vist en vej, som er forholdsvis bred, hvor man kan vælge at køre lidt i den ene side af vejen, men andre gange skal man over og køre lidt i den anden side af vejen, men vi ved dog, at vejen er der, og vi ved også, at vi går i den rigtige retning.
Så tak for beslutningsforslaget, og hvis vi i udvalgsarbejdet kan ende med en beretning, hvor vi skriver noget, der kan være med til at skubbe lidt på – og sådan set også skubbe lidt til os selv – vil vi sådan set gerne være med til det.
Så vi tager det positivt ned, men vi stemmer ikke for det, som det ligger her, men er gerne med til at skrive en beretning.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-02-04:
Tak for en god tale til ordføreren.
Jeg synes, ordføreren slår ned på nogle rigtig væsentlige ting, som vi skal være opmærksomme på, nemlig borgerne.
Vi kommer jo ikke i mål med den grønne omstilling, hvis vi ikke har borgernes opbakning.
Det synes jeg også gør, at det her måske er mere akut; det gælder også i forhold til vores virksomheder og planhierarkiet.
Spørgsmålet til ordføreren er: Ser ordføreren, også i kraft af sin baggrund som borgmester, nogle muligheder, i forhold til hvordan vi kan løsne op med hensyn til planhierarkiet, men også i forhold til hvordan vi kan sikre borgernes opbakning?
Dan Jørgensen (S), 2022-02-04:
Jamen jeg ved næsten ikke, hvor jeg skal starte.
Altså, der er gået 3 år siden klimavalget.
Det er jo mildest talt ikke, fordi vi har siddet på hænderne.
Jeg har lige remset alle de gigawatt, vi kommer til at udbygge med, op.
Vi kommer til at firedoble den nuværende kapacitet inden 2030.
Efter 2030 kommer der 10 GW på energiø.
Jeg har lige lagt an til, at vi skal genbesøge nogle af de aftaler, som ordføreren selv har lavet og står på mål for, i forhold til landvind, og der er også solvind.
Vi er ganske godt på vej, og der kommer mere.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-02-04:
Men hvis vi ser på planlægningsniveauet, hvordan vil ordføreren og regeringspartiet så nu håndtere, at vi får en meget mere effektiv og ordentlig udbygning af vedvarende energi på land?
Nu er det jo sådan, at kommuner kan have vetoret, men det er jo meget tilfældigt, hvad der bliver stillet op og hvor, og vi får heller ikke udnyttet vores tage og anden kapacitet til solenergi.
Hvordan tænker man det?
Skal det ikke ind og ligesom være lidt mere af en planlægningsstruktur, som også sikrer, at de kommuner, der holder for, også bliver ved med at være der, og at andre ikke bare kan sige nej?
Eller skal man bare gå og vente på, at det nok sker af sig selv, fordi vi har nogle mål for noget energi?
Tak for talen.
Det med at sparke en åben dør ind synes jeg er sådan et lidt sjovt udtryk at bruge.
Vi ved jo ikke, hvad der kommer.
Vi siger, at der kommer noget senere i 2020, vi ved ikke hvad.
Og vi har jo også før sommerferien prøvet at spørge, om vi ikke skal holde et strategisk planlægningsmøde og få kortlagt, hvad for nogle teknologier vi har, hvor vi kan sætte ind, hvor industrien er klar, og vi har her til morgen også drøftet power-to-x.
Hvorfor venter vi så lang tid?
Vi skal jo ligesom se tingene i en helhed, og det er jo ikke kun, hvor mange vindmøller der skal være på havet, men det er også noget med at få set på tingene i en helhed, herunder hele vores energinet og prisstruktur.
Og den må vi jo også sige vi går og venter på.
Der er ingen VE-udbyder, der byder på det.
Så jeg vil lige spørge: Hvad er det for en åben dør?
Jeg synes, vi har rigelig med problemer her at tage fat på.
Og hvad er det for en dør man forventer lige pludselig skal løse det hele senere i 2022?
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-04:
Tak for det.
Mange danskere står jo helt klart i en krise nu, altså dem, der får de enormt høje afgifter på deres energi.
Så på den led er der brug for at gøre noget.
Det er jo ikke deres egen skyld, og derfor synes jeg også, at det, vi har gang i i forhandlingerne omkring energipriser, er fint, så vi arbejder med at give en målrettet hjælp til de mennesker, som bliver hårdest ramt af de her energipriser.
Det er jo en kortvarig situation – forhåbentlig – vi står i, og det er også en hjælp, der er nødvendig at give, fordi vi er alt for afhængige af vores omverden.
Vi har generelt et problem i forhold til vores infrastruktur omkring vedvarende energi.
Det er for lidt, vi har, og det er for usikkert, og noget af det, som vi også kunne se på i forhold til vores energi, er jo at få brugt den klogere, altså at vi får en intelligent afgift, så man f.eks. lader sin elbil op om natten eller starter opvaskemaskinen om natten, så man får fordelt sit strømforbrug hen over dagen.
Det vil betyde, at vi har lidt mindre brug for det.
Men det, vi også har brug for, er jo at få sænket vores forbrug, at vi får isoleret vores huse bedre, får nogle decentrale solanlæg eller andre vedvarende energikilder.
Og som udgangspunkt synes vi ikke, at vi har brug for at hjælpe virksomheder.
Virksomheder skal omlægge, så de bruger mindre energi og bliver mere energieffektive, og det gælder specielt store virksomheder, som formodentlig har lidt mere kapital i ryggen.
Det er muligt, at der er behov for at hjælpe nogle mindre virksomheder, f.eks. med et lån, men det allervigtigste er, at vi får sikret en vedvarende energi, og det skal gå hurtigst muligt.
Derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-02-04:
Hvis sådan nogle planlovsændringer ikke kan lade sig gøre, hvor regeringen vælger at forhandle med de borgerlige, så er regeringen meget velkommen til at komme til sit parlamentariske grundlag og gennemføre de nødvendige initiativer.
For lige med planloven synes jeg faktisk, det er lidt mærkeligt, at det så er noget, der udelukkende forhandles i ét regi, fordi der er et eller andet gammelt planlovsforlig.
Hvis vi ser på, hvad der sker på energiområdet, formår vi da at lave den ene aftale efter den anden, og det er så lidt forskelligt, hvem der er med, og det håndterer man sådan set.
Nogle gange har man et møde, hvor nogle er med ved starten af mødet, og de så skal gå ud, fordi vi har en anden forligskreds, og det mingelerer sådan set fint derudad, og skulle man beskrive, hvor mange aftaler der er, kan man få sådan et print på fire sider og se alle de aftaler, der findes.
Og på planlovsområdet er der så kun én linje, én forligskreds, som sådan set håndterer det hele.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-02-04:
Tak til ordføreren, hr. Søren Egge Rasmussen.
Jeg tror også, hr. Søren Egge Rasmussen erindrer, at han, da vi drøftede elforsyningsloven i sommer, nævnte, om vi ikke skal have en elektrificeringsstrategi, før vi diskuterer en pris, og det er jo igen det, synes jeg, som er et udtryk for, at vi mangler en plan.
Jeg tror, vi skal differentiere mellem, om vi taler om nogle mål, nogle intentioner, som f.eks. er i en finanslov 2022, og om man har en plan for, hvordan man eksekverer på det, og det er jo nok her, Christiansborg nogle gange kommer lidt til kort, fordi man tænker i de store mål, de store ambitiøse ting, men ikke i, hvordan man eksekverer det her i virkeligheden, og hvordan det skal gøres.
Når man her taler om en planlægning, taler man jo også om at have det med, der skal med, altså teknologien, investorerne, virksomhederne og borgerne, og det er helt rigtigt, at markedet bestemt ikke kan klare det alene, det ser vi jo.
Det er jo helt tilfældigt, hvad der skyder op rundtomkring og til borgernes irritation.
En planlov er en god idé, og vi har forsøgt, men der kommer ikke nogen dør ind.
Men det vil jo netop igen være en del af en plan at se på, hvad det er for nogle håndtag, vi har at skrue på.