runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-12-15:
Der er jo som bekendt en målsætning om, at mindst 30 pct. af en årgang skal vælge en erhvervsuddannelse i 2025.
Vi ønsker, at flere unge vælger den erhvervsfaglige retning.
Det tænker vi er godt for de unge mennesker, som jo på den måde går en lys fremtid i møde med et svendebrev i hånden.
Det er også godt – det skal vi huske på – for samfundet og for arbejdsmarkedet, som tørster efter unge talenter med kloge hænder.
Derfor skal vi her i Folketinget sikre gode rammer for at nå det her mål, og det gør vi bl.a. med det lovforslag, som vi behandler her i dag, og det synes vi i Venstre er positivt.
Evalueringen af det forsøg, som lovforslaget her lægger op til at permanentgøre, viser jo netop, at de deltagende skoler har haft en meget positiv oplevelse med ordningen.
Flere elever har fået aflagt prøve i dansk og matematik, og generelt har ordningen øget elevernes mulighed for at blive optaget på en erhvervsuddannelse.
Som jeg var inde på før, har vi altså som samfund et stort ansvar for at bane vejen for en uddannelse for vores unge mennesker.
Det gælder måske ikke mindst dem, som af forskellige årsager er lidt udfordret af det at gå i skole.
De er måske ikke så gode venner med skolebøgerne, men mange af dem – det er jeg helt overbevist om – har de praktiske færdigheder, som vi så er nogle andre der kunne drømme om at have.
Jeg vil også lige knytte den kommentar til det, at det jo af høringssvarene fremgår, at der er stor og bred tilfredshed med lovforslaget her, men man kan også læse, at mange efterspørger muligheden for også at eksaminere i engelsk.
Det skal bare opfattes som en bibemærkning, havde jeg nær sagt, at jeg synes, vi i Folketinget skulle prøve at sætte os ned og se på, om der er basis for en forsøgsordning, hvor vi inkluderer engelsk.
Men vi er helt indforstået med, at det ikke er en del af lovforslaget her, som ministeren også har redegjort for i svarene til høringssvarene.
Med de ord skal jeg bare sige, at vi i Venstre naturligvis støtter forslaget.
Marie Krarup (DF), 2021-12-15:
Tak for ordet.
I 2015 blev vi her i salen enige om at iværksætte et forsøg for efterskoler og frie fagskoler, der er godkendt med et samlet særligt undervisningstilbud – et forsøg, hvor skolerne kan give eleverne mulighed for alene at aflægge folkeskolernes 9.-klasseprøver i fagene dansk og matematik.
Hovedsigtet med forsøget var at give så mange som muligt en smidig adgang til erhvervsuddannelserne.
Nu står forsøgsperioden så til at udløbe, og vi har en evaluering, som peger på, at forsøget har været en succes.
Det hjælper flere til at komme ind på erhvervsuddannelserne, og derfor er vi i Dansk Folkeparti også helt enige i, at vi med nærværende lovforslag skal permanentgøre ordningen.
Opmærksomhedspunkt nr. 1 er, at evalueringen peger på, at det er en udfordring for elever på enkeltfagsordningen at gå til en ordinær 9.- eller 10.-klasseprøve.
Det hænger sammen med, at formen på en ordinær prøve opleves som værende i kontrast til den praksisrettede undervisning, der er i fokus på enkeltfagsordningen og i undervisningen på de frie fagskoler generelt.
Det er på den baggrund vurderingen, at elevernes mulighed for at blive optaget på en erhvervsuddannelse kan styrkes ved at tilrettelægge prøver for elever på enkeltfagsordningen, så selve prøvesituationen ikke udgør en barriere for elever, der i øvrigt vurderes fagligt parate til en erhvervsuddannelse.
Opmærksomhedspunkt nr. 2 drejer sig om, at evalueringen peger på, at det kan være en udfordring, at elever på enkeltfagsordningen skal modtage en lige så bred og dybdegående undervisning som elever på et ordinært uddannelsestilbud.
Det er en afgørende forudsætning for elevernes gennemførelse af enkeltfagsundervisningen, at undervisningen tilrettelægges i forhold til den enkelte elevs faglige niveau og behov.
Skolerne oplever derfor et dilemma mellem den individuelt tilrettelagte undervisning, der vurderes at klæde eleverne på til at kunne begynde at gennemføre en erhvervsuddannelse, og de lovbundne krav til pensum og undervisning.
Opmærksomhedspunkt nr. 3 drejer sig om, at evalueringen peger på, at det kan være demotiverende for elever, der har fulgt undervisningen på enkeltfagsordningen, hvis de ikke kan få lov til at gå til prøve i de fag, de har arbejdet på at forbedre sig i.
Dette er jævnfør karakterkravet tilfældet, hvis eleven allerede har bestået folkeskolens afgangseksamen eller har opnået et karaktergennemsnit på 2 i dansk og matematik.
Det er på den baggrund skolernes vurdering, at der kan være et potentiale i at lade en bredere gruppe af elever gå til prøve med henblik på at styrke motivationen og den faglige selvtillid som grundlag for optagelse på og gennemførelse af en erhvervsuddannelse.
I Dansk Folkeparti vil vi gerne have en drøftelse af opmærksomhedspunkterne, da fokus netop i forhold til denne gruppe unge må være at skabe de bedst mulige rammer og den størst mulige motivation hos den enkelte unge, og derfor må vi måske være klar til at justere på kravene og rammerne.
Med forventning om en positiv udvalgsbehandling forventer Dansk Folkeparti at kunne støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Astrid Carøe (SF), 2021-12-15:
Tak for det.
Med det her lovforslag permanentgøres ordningen med forsøg med prøver i dansk og matematik på efterskoler og frie fagskoler, der er godkendt med et samlet særligt undervisningstilbud, og det er vi glade for i SF.
Alle børn og unge – særlige behov eller ej – skal opleve et uddannelsessystem, der gerne vil dem.
Derfor er vi i SF rigtig glade for at se, at vi med forsøget med enkeltfagsprøver i dansk og matematik har hjulpet endnu flere elever på vej til en ungdomsuddannelse, og for rigtig mange af de elever er det en erhvervsuddannelse.
Det er godt, at vi kan tage et skridt væk fra de stive regler og det unødige bureaukrati.
Det er et skridt tættere på smidige løsninger – løsninger, der åbner døre for dem, som vil, men som er klemt i rigide regler.
Vi ved, at Danmark kommer til at mangle faglærte i en nær fremtid – det gør vi sådan set allerede – og det her er altså ikke bare godt for eleverne, men det er også godt for Danmark.
Vi ved, hvor stor betydning uddannelse har for unges fremtid, for troen på dem selv, følelsen af at kunne noget særligt – den følelse skaber god trivsel, glade elever og sunde læringsmiljøer.
Uddannelse kommer i mange farver og former, og det skal det også.
Vi er alle forskellige og har forskellige behov og forskellige evner – og heldigvis for det.
Men det, som uddannelser har til fælles, uanset hvorhenne i systemet man er, er, at det giver os muligheder og mod, styrker og succesoplevelser.
Det gør os klar til en kompleks verden og til en uforudsigelig fremtid, og netop derfor skal alle have en chance for at finde deres egen hylde og efterleve deres eget potentiale.
Det er altså et rigtig godt skridt på vejen til netop det med det her lovforslag, så vi bakker naturligvis op.
Mai Mercado (KF), 2021-12-15:
Tak, formand.
Jeg kaldte det også et lovforslag, som på en vis måde har et ben ind i socialpolitikken, så derfor er jeg også ret sikker på, at undervisningsministeren, som jeg ved også interesserer sig for socialpolitik, synes, at det her er et fremragende lovforslag.
For det her er jo et lovforslag, som giver mulighed for, at de elever, som går på sådan et særligt undervisningstilbud, kan aflægge prøve i dansk og matematik, men uden at de skal søge om fritagelse fra alle de andre prøver.
Det bliver lettere at gå til, det bliver mindre besværligt, mindre bureaukratisk, og der er kun gode ting at sige om det lovforslag.
Det vil betyde, at flere kommer til at gå til prøve, og at flere dermed også vil kunne gå undervisningsvejen.
Til syvende og sidst kan det blive en bedre mulighed for at kunne gå på en erhvervsuddannelse, forhåbentlig med henblik på at vi kan få flere faglærte.
Så vi bakker op om, at det, der har været et forsøg, gør vi permanent.
Jens Joel (S), 2021-12-15:
Tak for det, formand.
Det handler om at permanentgøre en forsøgsordning, der har været, med, at nogle skoler har haft mulighed for – selv om de udbød et fuldt undervisningsforløb – kun at lade deres elever aflægge prøver i dansk og matematik, når de skulle have en afgangseksamen.
Det, man selvfølgelig skal se det i sammenhæng med, er, at vi for nogle år tilbage lavede en erhvervsskolereform, som betyder, at det kræver 02 i fagene dansk og matematik at få adgang til erhvervsuddannelserne.
Men det skal jo også ses, i sammenhæng med at en række af de elever, som går på de skoler, som det her handler om, kan have nogle udfordringer.
Og der kan man sige, at det jo er ekstremt vigtigt, at det, at det måske kan være forbundet med udfordringer at skulle aflægge prøver i alle fag, ikke bliver en forhindring for, at man kan aflægge prøver i to så centrale fag som dansk og matematik, og at man dermed også kan opnå adgang til eksempelvis erhvervsuddannelserne.
Det var en mulighed, der blev givet af et bredt flertal i Folketinget.
Det er nu en mulighed, der er blevet evalueret.
Man har spurgt skolerne.
Styrelsen, altså STUK, har gennemført en evaluering af det, og der er generelt positive tilbagemeldinger.
Det betyder, at flere elever får en afgangsprøve i de fag; det betyder, at flere får mulighed for at starte på en ungdomsuddannelse.
Og på den baggrund støtter vi i Socialdemokratiet, at den mulighed fortsat skal være der.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-15:
Med lovforslaget her lægges der, som det allerede er nævnt, op til en permanentgørelse af en forsøgsordning, der vil gøre det muligt for flere unge på efterskoler og friskoler at aflægge en 9.-klasseprøve i dansk og matematik, vel at mærke på de skoler, som er godkendt med et samlet særligt undervisningstilbud, og som i stort omfang modtager elever med ordblindhed og elever, der på anden måde er udfordret og har et særligt behov for støtte og tilbud om specialundervisning.
Formålet med forsøget har bl.a. været, at der, ved at man åbner for prøveaflæggelse i de to fag, samtidig åbnes for, at flere kan blive optaget på en erhvervsuddannelse.
Det er formentlig de øvrige ordførere bekendt, at Enhedslisten ikke har støttet de optagelsesbetingelser, der har gjort det sværere for en gruppe unge at blive optaget på en erhvervsuddannelse, men som reglerne nu er, støtter vi naturligvis initiativer, der kan hjælpe flest mulige unge med at opfylde betingelserne, sådan at de kan komme i gang med en ungdomsuddannelse.
Så på den baggrund støtter Enhedslisten lovforslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2021-12-15:
Generelt synes jeg, at det kunne være interessant at få belyst, hvad ulykkesniveauet har været, og hvad det var, der i sin tid animerede Arbejdsmiljørådet, som består af både arbejdstagerside og arbejdsgiverside – for det var jo dem, der indstillede til en regelændring – efter at de havde haft en generel gennemgang af reglerne og sikkerhedsforholdene, både i forhold til folk, der bruger elevatorerne, men også i forhold til folk, der arbejder i og omkring dem.
Så generelt synes jeg, at det kunne være klogt at få belyst, hvad ulykkesniveauet har været; og så må man jo derfra tage diskussionen og bede Arbejdsmiljørådet om at kigge på det igen.
Tak for spørgsmålet.
Det er vigtigt, at alle trygt og sikkert kan anvende elevatorer forsvarligt – det gælder både nye og gamle modeller.
Elevatorer stiller høje krav til sikkerhedsniveauet, da konsekvenserne ved en ulykke kan være meget store.
Arbejdstilsynet har oplyst mig, at der ikke er tale om nye regler.
Allerede i 2015 blev der indført skærpede regler for inddækning af elevatorerskakte, så f.eks. børn ikke kan få fingrene i klemme.
Imidlertid betød en sproglig fejl, at de skærpede regler indebar, at disse ældre elevatorer skulle leve op til helt de samme krav som nye elevatorer i forhold til tæthed af skaktinddækningen.
Det var ikke hensigten med regelændringen.
Og for at tage hensyn til både elevatorers sikkerhed og deres arkitektoniske værdi igangsatte Arbejdstilsynet sammen med arbejdsmarkedets parter i 2020 et arbejde med at se på mulighederne for at lempe reglerne for gamle elevatorer.
På den baggrund trådte nye regler i kraft den 1. juli 2021.
Nu er kravet til ældre elevatorer lempet, så den enkelte ejer får mulighed for at gøre brug af en perforeret plade eller lignende.
Hullerne må dog ikke være så store, at f.eks. børn kan få deres fingre igennem.
Jeg er fortrøstningsfuld ved, at Arbejdstilsynet sammen med arbejdsmarkedets parter er nået frem til en løsning, der tager hensyn til både vigtigheden af et højt sikkerhedsniveau og den arkitektoniske herlighedsværdi.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-15:
Først skal vi vist lige slå fast, hvad det er for nogle elevatorer, vi har at gøre med her.
Det er f.eks. elevatorer i etageejendomme i København eller andre større danske byer, som er blevet bygget omkring år 1900.
Der er tale om gamle elevatorer, typisk lavet i smukt mørkt træ med messing på osv., og de kører altså op og ned i en elevatorskakt, som typisk er inddækket med noget trådnet.
Disse elevatorer, som ser meget smukke ud og har en bestemt historie fra omkring år 1900, skal altså nu dækkes ind af plader, som ganske vist må være perforeret, men som dog alligevel er plader, som gør, at man ikke kan have samme udsyn til elevatorerne, som man kan i dag.
Om reglerne er nye eller fra 2015 er sådan set ligegyldigt.
Det store spørgsmål er jo: Hvorfor?
Jeg har ikke hørt om ulykker med den slags elevatorer.
Er der nogen, der har siddet ved et skrivebord og udtænkt en teori om, at hvis nogle bestemte mennesker stikker en lang tynd genstand ind igennem trådnettet, vil der kunne ske et eller andet med den genstand?
Eller hvad er tanken bag det her?
Hvor mange ulykker har man haft?
Det er også en stor sum penge, der skal bruges på at gøre det.
Hvad er det skrigende behov for at gøre det her?
Hvor mange ulykker kender ministeren til med den slags elevatorer, som er forårsaget af, at der ikke er plader omkring?
Tak for det.
Hvad vil ministeren gøre for at redde gamle, smukke elevatorer fra skamfering af Arbejdstilsynets regler om inddækning?
Peter Hummelgaard (S), 2021-12-15:
Jeg kan ikke på stående fod svare, hvor mange ulykker der kan have været igennem historien, og hvad der animerede Arbejdsmiljørådet til i 2015 at kaste sig over den her regelgennemgang, som så førte til regelændringen.
Men det svar vil jeg gerne forsøge at levere på skrift, hvis det er muligt, til ordføreren.
Det andet, der er at sige,
er, at de ændringer, der trådte i kraft den 1. juli 2021, jo er en lempelse i forhold til de regler, der var før.
Og de regler, der var før, blev lavet i enighed mellem arbejdsmarkedets parter i Arbejdsmiljørådet ved en gennemgang af reglerne og ved at stille sikkerhedskrav for at undgå ulykker.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-15:
Men det vil sige, at ministeren står her i dag i Folketingssalen og forsvarer nødvendigheden af de her inddækninger uden at kende til, at der skulle have været ulykker forbundet med, at elevatorerne ikke er inddækket.
Peter Hummelgaard (S), 2021-12-15:
Nej, jeg tror, at det, ordføreren hører mig redegøre for, er, hvad der er baggrunden for, at Arbejdsmiljørådet i enighed i 2015 skærpede reglerne, og hvad er der så nu her fra 1. juli 2021 også har animeret til, at man lemper reglerne.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-15:
Hvis nu ministerens gennemgang af mulige ulykker, der måtte have været i de sidste 100 år med de her elevatorer, viser, at der ingen ulykker har været – eller ingen alvorlige ulykker eller kun ganske få ulykker – vil ministeren så sige til Arbejdstilsynet: Det her lyder altså som noget skrivebordsarbejde.
I har siddet omkring et bord og har skullet have tiden til at gå, og så har I fundet på en ny regel for reglens egen skyld, for virkeligheden er, at der sker ingen ulykker med de her elevatorer.
Vil ministeren gøre det, hvis gennemgangen viser, at der ikke sker ulykker med de her elevatorer?
Peter Hummelgaard (S), 2021-12-16:
Tak for ordet, og tak til ordførerne for debatten og også for bemærkningerne til lovforslaget.
Med et stigende smittetryk og med indførelsen af en række nye restriktioner, som berører og også får virkning for dele af det private erhvervsliv, har regeringen og arbejdsmarkedets parter fundet det nødvendigt at sikre fortsat fleksibilitet og tryghed for virksomhederne og deres ansatte.
Derfor har regeringen og arbejdsmarkedets parter den 10. december indgået aftale om at forlænge den midlertidige arbejdsfordelingsordning i yderligere 3 måneder frem til den 31. marts 2022.
Regeringen foreslår, at den midlertidige arbejdsfordelingsordning forlænges i yderligere 3 måneder.
Ordningen foreslås forlænget på de vilkår, som hidtil har været gældende, for at private virksomheder kan iværksætte midlertidig arbejdsfordeling som led i håndteringen af covid-19.
En forlængelse af ordningen har til formål at hjælpe private virksomheder, som fortsat er udfordret af coronakrisen, ved at ansatte kan sættes ned i tid og løn.
Muligheden for, at virksomheder kan iværksætte midlertidige arbejdsfordelingsordninger, kan betyde, at afskedigelser undgås.
Med en forhøjet dagpengesats for de ansatte og med de fleksible muligheder for virksomhederne er der dermed også den nødvendige balance i ordningen.
Vi har i løbet af coronatiden set, at ordningen har fungeret for mange virksomheder, og at der i perioder har været flere end 10.000 lønmodtagere i ordningen.
Regeringen er helt klar over, at vi befinder os i en situation med mangel på arbejdskraft, og at der mange steder ikke er arbejde at fordele, men mangel på hænder.
Men her og nu handler det om at skabe klare rammer og tryghed for både lønmodtagere og virksomheder, så de ved, at hjælpen er der, hvis behovet opstår i de kommende måneder.
Derfor vil jeg gerne takke arbejdsmarkedets parter for at tage ansvar, når krisen rammer det danske samfund, og at det endnu en gang har været muligt at indgå en aftale.
Og endnu en gang stor tak til Folketinget for at medvirke til, at det her lovforslag kunne hastebehandles, og for den opbakning, jeg også hører.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-16:
Vi stemmer imod lovforslaget, som vil bidrage til, at der ikke er arbejdskraft til rådighed for brancher, der i dag har stort behov for arbejdskraft, fordi man vil betale virksomheder, som ikke bruger deres arbejdskraft for øjeblikket, for at beholde arbejdskraften, i stedet for at lønmodtagerne finder andet arbejde der, hvor der er behov for dem.
Vi har for øjeblikket kæmpeproblemer med, at virksomheder har fyldte ordrebøger og kan levere service og varer til Danmark og til verden, men mangler arbejdskraft, mangler hænder, der kan komme og arbejde for dem.
Der findes hænder andre steder, men med sådan nogle ordninger, som vi her forventes at stemme ja til, forhindrer man altså, at lønmodtagerne flytter sig derhen, hvor der er behov for dem, ved at give penge til de arbejdsgivere, der ikke har brug for deres medarbejdere for øjeblikket, sådan at de beholder medarbejderne, i stedet for at medarbejderne opsiges og finder arbejde der, hvor der er behov for dem.
Så det er et lovforslag, der koster på velstand og holder folk i lediggang, selv om de kunne være i arbejde.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-16:
Jeg har grundlæggende lidt problemer med det her forslag, fordi det jo er et forslag, som bliver relevant, fordi man pålægger virksomheder restriktioner, som man ikke har redegjort for nødvendigheden af.
Jeg har gentagne gange i Epidemiudvalget efterspurgt dokumentation for effekten af de restriktioner, som man har pålagt, og det har man ikke kunnet fremvise, og så vil man lave en aftale, som koster samfundet endnu flere penge, baseret på nogle restriktioner, som man har pålagt, og som man ikke har kunnet redegøre for dokumentationen og nødvendigheden af og proportionerne i, og det har jeg grundlæggende et problem med.
Så er der lavet en trepartsaftale, men jeg mener absolut ikke, at man herinde fra Folketingssalen har en tvungen automatik til, at man altid skal følge, hvad der kommer, som arbejdsmarkedets parter bliver enige om.
Oftest kan det være fornuftigt, men vi har nogle spørgsmål, vi gerne vil have afdækket, inden vi tager endelig stilling til det her lovforslag.
For jeg mener, at der er nogle problematikker i det.
Jens Rohde (KD), 2021-12-16:
Det synes vi er fornuftigt at bakke op om.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2021-12-16:
Helt grundlæggende er det, vi har at basere det på, jo, hvad de nordiske erfaringer er, og de nordiske erfaringer viser, at udnyttelsesgraden ligger mellem 90 og 100 pct. ved en øremærkning på 8-10 uger, og at det faktisk først er efter en yderligere udvidelse til henholdsvis 15 og 12 uger i henholdsvis Norge og Sverige, at udnyttelsesgraden falder til henholdsvis 90 og 85 pct.
Derfor lægger vi jo til grund, baseret på de erfaringer fra lande, der i øvrigt ligner os rigtig, rigtig meget, at langt de fleste fædre med tiden rent faktisk vil benytte sig af de fulde 9 uger.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-16:
Det viser sig jo, at børn netto vil komme mere i daginstitution på baggrund af den lovgivning, der kom fra EU, om øremærket barsel til mænd, som vi også har været med til at forhandle, fordi nogle mænd vil være tilbøjelige til ikke at tage den barsel.
Hvad skal vi gøre for at sikre, at vi i Danmark bliver foregangsland for at sikre, at mænd tager den barsel, minister?
Skal vi køre kampagner, eller hvordan skal vi få mændene på banen her?
Jeg synes, vi har et ansvar for det, når vi laver en ordning, som ifølge tallene betyder, at børnene risikerer at få mindre tid sammen med deres forældre.
Peter Hummelgaard (S), 2021-12-16:
Jeg vil starte med den første del af spørgsmålet, for jeg tror måske også i virkeligheden, det var noget af det, fru Samira Nawa spurgte ind til.
Efter vores bedste vurdering, baseret på alle de erfaringer, vi kan opstøve rundtomkring i hele Europa og særlig i de nordiske lande, vil langt de fleste fædre benytte sig af den fulde orlovslængde.
Det vil sige, at det er meget, meget begrænset, og derfor er meget af det, der har været fremhævet i den offentlige debat, om, at børn vil blive sendt 9 uger tidligere i daginstitution, ikke noget, vi kan genkende fra de erfaringer, man har høstet i Sverige, Norge og andre steder.
Til det andet vil jeg sige, at jeg tror, at det, vi mænd jo i særdeleshed kan gøre, er at forsøge at gå forrest og tage den barsel.
Jeg er selv lige kommet tilbage efter 9 ugers orlov, og jeg kan varmt anbefale alle andre at tage den barsel.
Og så skal vi selvfølgelig også have arbejdsmarkedets parter til i overenskomsterne at gå forrest.
Det har man heldigvis gjort det på det private område, og det er også noget, jeg tror man vil se udvikle sig yderligere i fremtiden.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-12-16:
Mange tak for det.
Vi taler om udmøntningen af en trepartsaftale, som er fin.
I Det Konservative Folkeparti står vi jo som udgangspunkt også altid på virksomhedernes side, og derfor er hastelovforslaget omkring en forlængelse af den midlertidige arbejdsfordelingsordning frem til den 31. marts bestemt ikke noget, som vi har nogen indvendinger imod, og derfor støtter vi forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-16:
Jeg synes, det er godt, at regeringen tænker over, hvilke initiativer vi kan tage for i højere grad at få os mænd på banen i forhold til at tage den barsel.
De tal, som vi taler om nu, er jo bare skøn, der er kalkuleret ud fra, hvordan det er i Norge og Sverige, så derfor ved vi jo ikke, om det bliver det samme mønster i Danmark.
Så det her er virkelig en appel til regeringen om gennem kampagner og gennem alle de initiativer, der kan tages, at lægge rigtig meget vægt på og sørge for, at vi mænd kommer på banen og tager den barsel.