runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Altså, nu var der engang, hvor liberalisme handlede om mere end registreringsafgifter, og vi havde fra SF's side jo et godt samarbejde med Liberal Alliance på nogle punkter, specielt inden Liberal Alliance kom i regering.
Det er jo ikke et klassisk finanslovsspørgsmål, men alt det her skal altså også finansieres, og det er også en anledning til at diskutere de her ting.
Altså, er det her elementer, der burde kendetegne et frit samfund og en regering, der hviler på et liberalt grundlag?
Og jeg spørger faktisk også, fordi det er noget, der også betyder noget for os i SF, og fordi det er et af de få steder, hvor man måske kunne finde noget fælles fodslag med en liberal regering.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at liberalisme handler om meget andet end registreringsafgift.
Jeg var lidt inde på det i min tale.
Jeg synes måske, at det punkt, hvor friheden i Danmark er mindst for individet, er, når det kommer til økonomisk frihed.
På en masse andre områder har vi en meget høj grad af personlig frihed, men lige på det punkt er vi et af de mest skatteplagede folk i verden.
I forhold til de konkrete spørgsmål er det min forståelse – det er ikke lige mit område – at den her overvågning af arbejdsløses elforbrug, som jeg personlig også synes lyder lidt mærkeligt, vist er blevet droppet.
På de andre områder kan jeg da godt synes at der er ting, man indimellem kan være bekymret for i forhold til overvågning fra statens side.
Statens opgave er også at beskytte borgernes frihed og beskytte dem imod forbrydere, der vil skade dem – terrorister og andre.
Der er da et trusselsbillede, som gør, at vi indimellem kommer i nogle dilemmaer, og dem må man jo så prøve at håndtere så godt, som man kan.
Jeg synes bare, man skal anerkende, at det dilemma er der i forhold til overvågning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Nu er det jo heller ikke fair at spørge om, når hr. Joachim B. Olsen ikke er ordfører på området.
Men det er altså ikke det samme, vi taler om.
Og vi har en problematik med, at der er mange politikere og en regering lige nu i det her land, som bruger det, at vi er et af de lande i verden med flest data om borgerne, til at samkøre de data og bruge det til en slags overvågning.
Og jeg synes bare, det er den forkerte retning, og jeg håbede, at man kunne alliere sig med et liberalt parti, fordi det her også grundlæggende er et spørgsmål om retten til personlig frihed og retten til privatliv osv. Derfor vil jeg bare opfordre til, at man fra Liberal Alliance i hvert fald fastholder at holde øje med det her område, fordi det er på vej i den forkerte retning.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Jamen det er bestemt noget, vi holder øje med.
Det er vores politiske ordfører, fru Christina Egelund, som er ordfører på det her område også.
Og det er mit indtryk, at hun kæmper en kamp i forhold til det her spørgsmål.
Men jeg vil bare igen holde fast i, at der er dilemmaer.
Og det synes jeg bare man skal være ærlig omkring.
Thomas Jensen (S), 2018-09-06:
Og tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Når man i de her dage ser annoncer fra statsministeren, kan man jo tydeligt se, at han ikke sådan taler lige ud af posen.
Ordføreren slår fast, at det stadig væk er regeringens politik at give skattelettelser – var det for 23 mia. kr. frem til 2025?
Og der er en glæde hos Liberal Alliance over, at det offentlige forbrug vil stige mindre end det demografiske træk.
Det er jeg meget glad for at få slået fast, for det er jo sandheden.
Mit konkrete spørgsmål er så: Hvilket af de initiativer, der ligger i det her finanslovsforslag, som I har fremsat, er ordføreren mest glad for?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Jamen hvad angår de 23 mia. kr., er der tale om ting, der er aftalt; det er jo det, der allerede er blevet gennemført, og Socialdemokratiet har i øvrigt stemt for noget af det – langtfra det hele, men i hvert fald en del af det.
Det skal jeg måske trække ud af regnestykket, ligningen, eller hvad?
Ja, jeg er da glad for, at der bliver ført en tilbageholdende finanspolitik i Danmark i den konjunktursituation, vi er i.
Det tror jeg også Venstre, DF og Det Konservative Folkeparti er.
Vi er jo sammen om den politik, så det tror jeg vi alle sammen er glade for.
Så ved jeg godt, at Socialdemokratiet nu prøver at bilde befolkningen ind, at havde de magten, så ville der blive ført en helt anden politik og det offentlige forbrug ville være langt højere, men det er jo bare ikke rigtigt.
For når I kommer ind i Finansministeriet og skal tage andre hensyn end lige hensynet til det demografiske træk – det er jo ikke det, finanspolitikken bliver tilrettelagt efter – vil I nok ikke bruge så mange penge, som I nu siger I vil bruge.
Thomas Jensen (S), 2018-09-06:
Jamen altså, hvis Socialdemokratiet kommer til magten, vil vi jo bruge den fremgang, der er i Danmark, på fællesskabet, nemlig bruge den på alle, som vi siger i vores finanspolitiske udspil.
Jeg vil bare gerne, da vi jo har set, at Liberal Alliance har haft mange ambitioner om skattelettelser de seneste år, høre ordføreren: Efter den her finanslov, et folketingsvalg, en nyvalgt borgerlig regering, hvor Liberal Alliance er med, hvilke skattelettelser er så de vigtigste for Liberal Alliance at få gennemført?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Jeg er glad for, at vi kommer i regering efter næste valg, det kan jeg høre vi gør, altså at der kommer en borgerlig regering; det kan der meget vel gøre.
Det er vigtigt for os at få sænket alle skatter.
Der er ikke nogen skatter eller afgifter, vi ikke vil være med til at sænke.
Men vi er da helt ærlige omkring at sige, at nogle af de ting, som Socialdemokratiet lavede, da de sad i regering, burde man da fortsætte med.
Altså, man burde da gøre noget ved topskatten, ligesom hr. Thomas Jensen har været med til at gøre det tidligere, og sænke selskabsskatten.
I min tale gjorde jeg jo rede for, at vi har en vækstudfordring i Danmark, og det her er nogle af de mest effektive skattepolitiske værktøjer, man kan hive op af værktøjskassen, hvis man gerne vil gøre noget for den økonomiske vækst og der fortsat er økonomisk fremgang og levestandarden vokser i Danmark.
Så jeg synes da, at man som udgangspunkt bør bruge pengene, hvor man ligesom får mest bang for the buck, men man skal også sænke skatter af alle mulige andre årsager, også af den årsag, at det bare er rimeligt, synes jeg, at folk beholder flere af de penge, de selv har tjent ved at sælge deres tid og arbejdskraft til en arbejdsgiver.
Astrid Krag (S), 2018-09-06:
Vi har jo talt meget om de ældre i debatten ...
... Liberal Alliances ordfører, men i hele debatten, fordi vi lever længere og der bliver flere ældre.
De fleste af dem er heldigvis sunde og raske, men der bliver også flere ældre, der bliver plejekrævende og får behov for behandling i vores sundhedsvæsen, og derfor fylder det helt naturligt meget i sådan en debat som i dag.
Men en del af diskussionen om fremtidens seniorliv i Danmark handler jo om spørgsmålet om tilbagetrækning: Hvornår kan man få lov til at gå på pension?
Jeg ved ikke, om Liberal Alliances finansordfører har haft tid til at læse det finanslovsudspil, som Socialdemokratiet har lagt frem her i dag, og som jo bl.a. handler om at sørge for at få uddannet de ufaglærte, vi har i dag.
Der er mangel på faglært arbejdskraft, og vi synes, det er fuldstændig oplagt, at vi starter med vores egne unge, som går ufaglært, og vores egne ledige og får dem med i forhold til behovet for arbejdskraft.
Men det var egentlig mest en parentes.
Jeg tror jo, når det drejer sig om hele den her diskussion om at forhøje pensionsalderen yderligere, at vi vel er det folkefærd i Europa, der kommer til at gå senest på pension, sådan som det er nu med den aftale, som vi har været med i, og som var fornuftig – det er jeg enig i – i forhold til den generelt stigende levealder.
Vi har så nogle udfordringer i forhold til de mennesker, der dør tidligst, og vi må bare sige, at uligheden i levetid er fordoblet i den tid, jeg har været her på kloden.
Så der er nogle helt grundlæggende urimeligheder indbygget der.
Men det er så stadig Liberal Alliances politik, at vi bør hæve pensionsalderen yderligere.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Jeg vil først sige, at jeg ikke har nået at læse Socialdemokratiets forslag til finanslov, for jeg tror, jeg var gået i seng, før det blev udgivet i går aftes.
Så det kunne jeg ikke helt nå.
Jeg mener jo, at det her er meget ukontroversielt.
Altså, regeringen har jo prøvet den vej.
Der var ikke flertal for det.
Jeg – og vi – synes stadig væk, at det er en god idé, og der synes jeg vi kan argumentere sagligt og redeligt for, hvorfor det er, at der er gevinster ved at fremrykke det, man allerede har vedtaget, i lyset af at forudsætningerne har ændret sig fra dengang, man vedtog det, og at det vil være fornuftigt.
Men det er der ikke noget flertal for i Folketinget lige nu.
Men sådan er vilkårene i jernindustrien.
Benny Engelbrecht (S), 2018-09-06:
Jeg kan så lige supplere, for vi havde jo diskussionen lige før, hvor hr. Jacob Jensen havde svært ved at svare på, om der faktisk er penge til at dække det demografiske træk.
Det er der, kan jeg afsløre.
Udfordringen er jo så, at det ikke rigtig ser ud, som om der er særlig mange penge derudover.
Derfor er det klart, at vi først og fremmest er nødt til at sikre, at der bliver holdt hånd under det, der er behov for.
Når det er sagt, er det blot for at følge op på mit spørgsmål om akutpladserne.
Det er jo nemt nok at sige til kommunerne, at de ikke må opkræve penge, men der er en grund til, at de opkræver pengene, og det er, at de skal have tingene til at hænge sammen.
Så er Enhedslisten også indstillet på, at der, hvis man skal løse den udfordring, er nødt til at følge penge med til kommunerne?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-09-06:
Ja, det er Liberal Alliances politik, og det synes vi ville være fornuftigt.
Det er jo at fremrykke noget, der allerede er vedtaget.
Regeringen prøvede, men der er ikke noget flertal i Folketinget for det, men det gør det da ikke pludselig til noget, der er ufornuftigt at gøre, altså i lyset af den positive udvikling, som fru Astrid Krag selv er inde på der er, med, at vi bliver ældre, og at det følges op af flere gode leveår.
Det, som man i 2006 regnede med ville tage 50 år, i forhold til hvor hurtigt levealderen ville udvikle sig, tog kun 10 år.
Men det er der ikke noget flertal for.
Der er bare det, at Socialdemokratiet og andre gerne vil bruge en hel masse penge, men at de jo ikke vil finde dem nogen steder.
De taler også om mangel på arbejdskraft osv., men de vil ikke udvide arbejdsstyrken, så vi ikke har så stor mangel på arbejdskraft osv.
Og man kan bare ikke begge dele i den virkelige verden.
Rune Lund (EL), 2018-09-06:
Det synes vi er et rigtig fint forslag.
Vi har også selv været ude at sige, at det er en brugerbetaling, vi ønsker afskaffet.
Vi ønsker jo ikke brugerbetaling i vores sundhedssystem.
I det hele taget ønsker vi ikke brugerbetaling.
Vi ønsker en solidarisk finansieret velfærd, som giver lige og fri adgang til velfærd for alle borgere i vores samfund.
Det er et rigtig fint forslag.
Det er også godt, at Socialdemokratiet kommer på banen med en konkret politik.
Lige siden valget i 2015 har vi jo presset noget på, for at Socialdemokratiet fremlægger en konkret politik, sådan at man ligesom får tegnet op, hvordan et alternativt flertal, såfremt der kommer et nyt flertal efter et kommende valg, kunne se ud, og der synes jeg også stadig væk, at vi mangler mere konkret politik fra Socialdemokratiets side.
Hvis jeg skulle nævne noget, hvor jeg i hvert fald også synes, der virkelig mangler noget, så er det noget af det, som jeg også selv nævnte i mine spørgsmål til hr. Benny Engelbrecht, nemlig at Socialdemokratiet kun vil forpligte sig til minimum at tilføre velfærden penge svarende til det demografiske træk.
Det demografiske træk er jo kun lige akkurat det, der skal til for at sikre, at velfærden står stille, og hvis resten af samfundet udvikler sig, vil vi jo se den offentlige sektor sakke bagud, og det synes jeg ville være et problem.
Så er der mangler vi stadig væk nogle større ambitioner fra S.
Jeg interesserer mig også for virkeligheden.
Da vi holdt vores sommergruppemøde, holdt vi det på Hvidovre Hospital, hvor vi også fik indblik i hospitalets arbejde.
Og en af de ting, vi fik at vide, var, hvordan man var blevet meget bedre til at lave hofteoperationer.
For bare få år tilbage skulle man indlægges i mellem 10 og 14 dage for at få skiftet sin hofte.
I dag kan det ske ambulant, og man kan få den første genoptræning, inden man bliver sendt hjem om eftermiddagen.
Det er jo fantastisk.
Så ting kan jo gøres mere effektivt, men det kræver altså også, at der bliver tilført flere penge.
Og når regeringen i sit finanslovsforslag ikke engang vil afsætte penge til det, der kan gøre, at velfærden lige akkurat kan holde skindet på næsen, er vi jo ikke ude i nulvækst; så er vi ude i minusvækst pr. bruger, for den enkelte patient. Derfor passer det ikke, når finansministeren er ude at sige i Jyllands-Posten, at man ikke vil gå til valg på nulvækst; for det vil man jo.
For man vil ikke engang give nok penge til, at velfærden kan holde skindet på næsen.
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Jamen hr. Rune Lund modsiger jo sig selv.
Og så siger han, at det kræver, at man tilfører penge.
Altså, det går jo imod hinanden.
Pointen er jo netop, at den nye teknologi og de nye muligheder, den giver, bl.a. på sundhedsområdet og en lang række andre områder, er med til at sikre, at den produktivitet, vi har i vores offentlige sektor, har været stigende.
Og hvis den produktivitetsstigning fortsætter, jamen så var det med det demografiske træk, hvis man interesserer sig for den mekanisme, sådan set løst.
Men det, at vi både kan producere mere, være mere effektive, og samtidig tilføre – i et beskedent omfang, synes jeg, men dog fornuftigt – yderligere ressourcer,
er jo den kombination, som jeg ser som den relevante.
Men igen vil jeg sige, at jeg ikke interesserer mig for excelregneark, men for, hvad der sker på Hvidovre Hospital og andre steder, hvor man leverer service af høj kvalitet til borgerne.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Tak for det, og tak for talen.
Det kommer nok ikke bag på ordføreren, at jeg gerne vil fokusere på den grønne omstilling.
Jeg anerkender, at der er afsat 1 mia. kr. i finanslovsforslaget.
Det er 250 mio. kr. om året.
Det synes jeg jo ikke er nok.
Det synes Alternativet jo ikke er nok.
Jeg vil godt henlede opmærksomheden på en artikel i Information den 31. august af Peter Birch Sørensen, som jo er vores klimavismand, som siger, at regeringens grønne milliard over 4 år ikke slår til, at der skal andre ting på bordet, at der også skal være regulativer til at regulere forureningen, at vi er nødt til at tage fat i landbruget, transporten osv.
Det tænker jeg er sådan en artikel, der trods alt må få regeringen til at rynke brynene og tænke: Har vi nu gjort det godt nok?
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Jeg vil trods alt gerne kvittere for rosen, og man kan sige, at det ud fra Alternativets synspunkt er et skridt i den rigtige retning.
Det tror jeg også at andre vil anerkende.
Jeg synes, det er en god, fin, stor og også realistisk ambition at have.
Vi kommer så også, som det også vil være ordføreren bekendt, med et klimaudspil.
Vi har jo her tidligere på sæsonen indgået en energiaftale, og det næste skridt er så klimadelen.
Det bliver der så som bekendt sat midler af til i finansloven.
Det at sige, at vi skal i gang med den grønne omstilling, synes jeg måske lige er at stramme den.
Jeg synes faktisk, at vi har været i gang og er i gang med den grønne omstilling og har været det igennem mange år i Danmark.
Vi har jo en førerposition.
Det kan vi være stolte af.
Vi kan både tjene penge på det – det er godt, og eksporten er stor på det her område – men vi kan også ved at lave den eksport hjælpe miljøet og klimaet rundtomkring i verden, hvor der rent faktisk er et kæmpe potentiale for at løfte det her.
Så det, at vi både har en erhvervspolitik, der dyrker det her, og samtidig herhjemme – nu var jeg ved at sige, at vi sætter ekstra kul under det, men det er måske et forkert udtryk i den sammenhæng – sætter ekstra turbo på med den her ekstra milliard kroner, synes jeg sådan set er både ambitiøst og også realistisk.
Josephine Fock (ALT), 2018-09-06:
Der skal jo ikke herske tvivl om, at vi ikke synes, det er ambitiøst nok.
Men det kommer nok heller ikke bag på ordføreren.
Jeg synes jo, det er ærgerligt, når vi nu har alle muligheder for virkelig at komme ind i kampen og blive endnu bedre.
Regeringen siger, at der skal være nuludledning i 2050.
Vi ved jo, at fossilbiler cirka kører 15-20 år på vejene.
Det betyder jo, at de sidste fossilbiler skal sælges i 2030, hvis vi skal nå regeringens eget mål.
Hvorfor understøtter regeringen ikke salget af elbiler og gør markedet parat til det, det skal være indstillet på fremover?
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Dyb respekt for hr. Rune Lunds indsigt i excelregneark og mekaniske beregningsmetoder – dyb respekt for det – men som jeg også tror andre har sagt før, bl.a. hr. René Christensen, handler det jo ikke om en en til en-forestilling, hvor udgiften for en ekstra ældre eller en ekstra i skolen er præcis den samme som gennemsnittet af alle de andre.
Der er selvfølgelig nogle muligheder i, at skolen står der, at lyset skal tændes, at varmen skal være der, og at lærerne skal være der, uanset om der er 18 eller 19 elever i klassen.
Det er et eksempel.
Når det så er sagt, tildeler vi jo netop noget og øger, som hr. Rune Lund jo rigtigt bemærker – og jeg håber, at han trods alt er glad for det – den offentlige sektors budget med 0,4 pct.
Men det er bare et tal, i den forstand at tallet kunne have været et andet.
Det kunne have været 0,6 eller 0,8, og så havde hr. Rune Lund måske været glad.
Men hvad havde vi brugt den sidste del til?
Havde vi brugt den til noget ekstra bureaukrati og administration; havde vi brugt den til udgifter på asylområdet; havde vi brugt den til ineffektive it-systemer, jamen så havde vi brugt pengene, og så havde det set fint ud i regnearket.
Det er jeg fuldstændig ligeglad med.
Jeg interesserer mig for, hvad der kommer ud af kvalitet og resultater til glæde for borgerne, og ikke for, hvad der står i et excelregneark.
Undskyld, men sådan er det.
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Da regeringen i sin tid trådte til, havde man jo en gylden målsætning om at gennemføre reformer, der skulle bringe 55.000-60.000 flere i arbejde, og det har Dansk Folkeparti så sat en grundig stopper for.
Og derfor kommer jeg nu med dagens gode tilbud til Venstre:
Vi i Det Radikale Venstre vil gerne være med til at invitere nye folk til Danmark – vi kunne starte med 5.000 – der fra dag et har et arbejde, leverer penge til statskassen, og som derfor kan være med til at skaffe den milliard, der betyder, at vi kan gøre noget for landets uddannelser, som Venstre desværre vil fortsætte med at skære på år efter år, selv om vi ved, det rammer allerhårdest uden for de store byer, i landdistrikterne; selv om vi ved, at er der noget, vi burde gøre, så er det at give vores unge en ordentlig start på livet.
Det tror vi egentlig også at Venstre mener inderst inde, selv om vi ikke forstår, at man bliver ved med at gennemføre de her bevidstløse besparelser på uddannelsesområdet.
Men vi vil gerne komme med den her finansiering, og vi vil støtte regeringen i det, regeringen gerne selv vil, hvis vi kunne lave det kryds.
Så skulle vi ikke tage og mødes om det over en kop kaffe?
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Jeg vil sige tak til hr. Martin Lidegaard.
Jeg drikker altid gerne kaffe med hr. Martin Lidegaard.
Det er som regel hyggeligt og også konstruktivt.
Og det synes jeg sådan set også indlægget her er udtryk for, uanset nuancerne og spørgsmålet om, hvem der har skåret hvad, og hvem der har brugt penge hvornår.
Det tror jeg vi deler opfattelsen af.
Det var i hvert fald sådan, jeg hørte hr. Martin Lidegaards indlæg om De Radikales indstilling til det her.
Det samme hører jeg sådan set også andre partier sige, måske med nogle nuancer.
Vi vil gerne komme med et udspil til det, og så vil vi også forhandle og se, hvordan vi kan komme i mål.
For det er fuldstændig rigtigt, at kan vi få den kvalificerede arbejdskraft, som vi har brug for, så ligger der også et økonomisk potentiale, som vi selvfølgelig kan forhandle om hvad skal bruges til.
Og hvis det er en forudsætning, at vi kan lave det kryds, så må vi jo tage det med under forhandlingerne i givet fald.
Det vil jeg ikke være afvisende over for.
Det skal andre vurdere.
Martin Lidegaard (RV), 2018-09-06:
Jamen det er jeg enormt glad for og vil gerne kvittere for.
Og grunden til, at vi foreslår det kryds, er jo, at både Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet helt rigtigt har påpeget, at der også er brug for at gøre noget for at få de sidste ledige danskere med.
Vi har brug for at investere mere i uddannelse for at få de sidste danskere med, og det skal vi have finansieret.
Det kunne vi så f.eks. gøre ved at invitere noget mere kvalificeret arbejdskraft til Danmark fra udlandet.
De to ting kunne gå hånd i hånd ved det her kryds, og det er derfor, vi foreslår præcis det.
Jacob Jensen (V), 2018-09-06:
Jeg er sådan set enig i, at vi selvfølgelig også – og det har vi i særdeleshed et fokus på – skal gøre noget for at få de stadig væk for mange danskere i den erhvervsaktive alder, der står uden for arbejdsmarkedet, med ind på arbejdsmarkedet.
Det giver jo både et kæmpe socialt løft og også et økonomisk løft til fællesskabet.
Derfor er jeg også glad for svaret, og det opfatter jeg næsten som en tilslutning fra De Radikales side til de indsatser, der bliver lagt frem i finanslovsforslaget, bl.a. indsatsen for børn, altså i de første 1.000 dage.
For det er jeg helt enig i.
Det er der, man virkelig kan flytte noget.
Får man børnene godt i vej, er der også en meget større forudsætning for, at de også klarer sig godt senere i livet, ikke mindst i skolerne, så de dermed også kommer ind på arbejdsmarkedet.
Så det tager jeg som en tilslutning fra De Radikale til den del af vores finanslovsforslag.
I øvrigt vil jeg så også bare sige, at alt, hvad der kan støtte de reformtiltag, som regeringen præsenterer vedrørende arbejdskraft, selvfølgelig er meget velkomment.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-09-06:
Jeg vil gerne starte med at sige lidt om nogle af de gode ting for ligesom at fortsætte den gode stemning.
Jeg synes, at det er godt, at man i regeringens finanslovsforslag har sat nogle penge af til Ankestyrelsen for at få ryddet op der, altså, der er jo et kæmpe efterslæb.
Det er også rigtig godt, at regeringen sætter fokus på ensomhed, og det er også rigtig godt, at der er en øget klimabistand, og så er der sikkert også nogle andre ting.
Så der er helt klart nogle fremskridt, må jeg sige.
Når regeringen skriver, at man bruger 0,4 pct. i et øget offentligt forbrug, er det jo også, fordi man bruger det tal til at måle på.
Det er også den diskussion, vi har haft her i dag, men jeg kan godt høre på hr. Jacob Jensen, at vi ikke rigtig kommer videre, hvis vi bliver ved med at diskutere demografiske træk.
Så jeg vil bare gerne sætte fokus på nogle nedslagspunkter, som det også lød som om hr. Jacob Jensen var enig i.
Hr. Jacob Jensen nævner selv, at det er rigtig, rigtig vigtigt, at børn får en god start på livet, for det har betydning for resten af deres liv.
Der kan man så spørge, om det ikke er et problem, at vi har 4.000 færre pædagoger, end vi havde før 2008.
Og så må jeg sige i forhold til ældre, at der mangler der konkret 5 mia. kr. på ældreområdet i forhold til demografien – ikke det samlede demografiske træk, men konkret på ældreområdet, og at noget af det, der virkelig skal styrke os og sikre også de nye sygeplejersker og pædagoger osv., er vores uddannelsessystem, og der bliver der sparet 4,5 milliarder frem til 2022.
Når Venstre turnerer rundt med den her velfærdsvideo, vil jeg bare gerne spørge ind til de her konkrete ting.