Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-01:
Tak, hr. formand.
Der foreslås en forenklet model for lønindeholdelse, der skal udvide Gældsstyrelsens muligheder for at inddrive gæld fra skyldnere, både under og over lavindkomstsgrænsen.
Ligeledes foreslås det med lovforslaget, at inddrivelsesrenten nedsættes med de omtalte 4 procentpoint, hvilket andre ordførere også har været inde på.
Så foreslås der også den her nye ret og pligt-ordning for eftergivelse, så en skyldner får en lovbestemt ret til eftergivelse efter nogle objektive kriterier.
Så er der ikke mindst også med den nye bagatelgrænse for inddrivelse af gæld mulighed for, at Gældsstyrelsen automatisk kan afskrive gæld fra skyldnere med en samlet gæld på under 200 kr. i et af inddrivelselsessystemerne.
Det er alt sammen sådan set fornuftige tiltag.
Hvis man kigger på den praksis, der har været, den situation, der har været, den måde, som virksomheder og borgere har oplevet det på, har det jo været lidt komisk, må man nok indrømme.
Gældsstyrelsen er bagud med sagsbehandlingen i forhold til fejlbehæftet gæld.
Det er sådan nogle overskrifter, vi har kunnet notere os mange forskellige steder, også i danske medier.
Gældsstyrelsen er bagud med sagsbehandlingen i forhold til fejlbehæftet gæld.
Det betyder, at folk betaler nogle penge ind, for de vil gerne have deres gæld af vejen, og i 2022 f.eks. var der returgæld på 146 mio. kr.
Det lyder jo flot, men det er faktisk nogle penge, som Gældsstyrelsen sendte tilbage til folk, der havde betalt deres gæld til det offentlige ind i håb om at kunne sige, at de nu var fri for den pågældende gæld.
Men det var de ikke, for Gældsstyrelsen sendte bare pengene tilbage til dem og sagde: Nej, I skylder os stadig væk 146 mio. kr.
Det er jo nutidens Anders And, er jeg nødt til at sige.
Det er brandærgerligt.
Og hvis man kigger på tallene, er det faktisk fordelt sådan, at i 2022 er det over 162.000 personer og virksomheder, der har oplevet den her fantasiverden.
Tallet var i 2021 138.000, så det betyder faktisk, der har været en stigning, selv om man i flere år har erkendt, at der var et omfattende problem.
Årsagen, diagnosen har så været, når man spurgte i ministerier og andre steder: datafejl, datafejl, datafejl.
Folk har gerne villet betale deres gæld, men mange af dem har oplevet det som umuligt.
Til gengæld har det været meget muligt for dem at opleve, at de kunne få lov til at få en rentetilskrivning på 9,9 pct.
Så er det jo altid godt for folk at opleve det.
Bliver det hele så bedre med det her lovforslag?
Ja, det gør det.
Det bliver bedre, og Danmarksdemokraterne støtter det også, men vi kommer slet, slet ikke i mål med det i forhold til det efterslæb og den rigide tilgang, der er til det, og hele oplevelsen for danske borgere og danske virksomheder.
Der skal flere indsatser til, og det tror jeg også der var flere der var inde på tidligere.
Der var bl.a. spørgsmål fra fru Pernille Vermund til andre ordførere, der var særdeles kendetegnende, nemlig at det er fuldstændig korrekt, at der også skal andre ting til.
Vi prøver at råde lidt bod på nogle af de værste oplevelser, der har været, men vi kommer ikke med det her lovforslag endeligt i mål.
Men det skal selvfølgelig ikke gøre, at vi ikke kan støtte lovforslaget.
Danmarksdemokraterne støtter det, og vi støtter også, at der kommer yderligere initiativer.