Benny Engelbrecht (S), 2020-04-30:
Først og fremmest tak for en god og konstruktiv debat om dette lovforslag, som er meget teknisk kompliceret – det erkender jeg – om godkendelse af køretøjer m.v.
Som nævnt er lovforslagets primære formål at opdatere den samlede retlige ramme, som der er for godkendelse af køretøjer, for systemer, for komponenter og for separate tekniske enheder.
Det gør vi af to hovedgrunde.
For det første finder regeringen helt grundlæggende, at det er væsentligt, at køretøjer, der skal køre på det danske vejnet, er blevet afprøvet og godkendt af uvildige instanser.
På den måde sikrer vi, at køretøjerne opfylder alle relevante tekniske krav og på den måde understøtter en bedre trafiksikkerhed og et bedre miljø i Danmark.
For det andet er godkendelsesreglerne i vidt omfang baseret på de tre EU-typegodkendelsesforordninger, som er nærmere beskrevet i lovforslaget.
Det betyder, at nogle køretøjer vil være omfattet af EU's godkendelsesordninger og andre køretøjer vil være omfattet af nationalt fastsatte godkendelsesordninger.
Konsekvensen er, at reglerne på området hurtigt bliver tunge og komplicerede, hvis de ikke så vidt som overhovedet muligt er ensartede og overskuelige for såvel branchen som myndighederne.
Hertil kommer, at de danske godkendelsesregler aktuelt ikke lever op til Danmarks EU-retlige forpligtelser.
Den godkendelsesproces, som følger af de to forordninger, burde således allerede fra den 1. januar 2016 have været inkorporeret i Danmark i forhold til netop disse køretøjer.
Der er derfor behov for en gennemgribende oprydning på godkendelsesområdet, som desværre på regelfronten har været forsømt i de senere år.
Det er nu igangsat i regi af Færdselsstyrelsen, som allerede er i dialog med branchen om det.
Det vil betyde, at vi i Danmark fra og med den 1. september 2020 vil opfylde alle vores forpligtelser efter de to typegodkendelsesforordninger tilbage fra 2013.
Endvidere vil vi opfylde vores forpligtelser efter motorkøretøjsforordningen fra 2018, for så vidt angår godkendelse af motorkøretøjer m.v., så der kan meddeles EU-typegodkendelse af køretøjer fremstillet i ubegrænsede serier, EU-typegodkendelse og national typegodkendelse af køretøjer fremstillet i små serier samt individuelle EU-godkendelser.
Den del af motorkøretøjsforordningen, som vedrører nationale individuelle godkendelser, udskydes imidlertid, som hr. Peder Hvelplund også rigtigt bemærkede i sin ordførertale, og det sker af hensyn til at sikre den danske branche fornøden tid til at omstille sig til de nye regler.
Det betyder, at forordningen forventeligt først er fuldt ud inkorporeret i dansk ret den 1. januar 2022.
Man kan jo forestille sig alt.
Men nu har jeg i hvert fald valgt at være imødekommende over for den branche, som mener, at den har brug for god tid, og hvor flere andre ordførere i deres ordførertaler har fremhævet, at der er særlige bekymringer, i forhold til at det her måtte ske for hurtigt.
Derfor mener jeg, at tiden frem til den 1. januar 2022 er god tid.
Det vil sige, at man altså har halvandet år til at nå hen til at kunne implementere det her er fuldt og helt.
Jeg kan også i forhold til dette oplyse, at regeringen har orienteret Kommissionen om denne status for inkorporering af de tre typegodkendelsesforordninger i Danmark.
I forhold til godkendelse af køretøjer, som ikke er omfattet af de tre typegodkendelsesforordninger, finder regeringen, at vi også her med fordel kan benytte den godkendelsesproces, som følger af forordningerne.
Den er velegnet til at sikre, at køretøjer lever op til alle relevante tekniske krav, inden de tages i brug på det danske vejnet.
Derfor lægger vi også op til, at den samme godkendelsesproces så vidt muligt skal gælde for de nationalt fastsatte godkendelsesordninger.