runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-19:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen og for at svare på spørgsmål.
Ordføreren fik næsten allerede svaret Enhedslistens ordfører på spørgsmålet.
Jeg spekulerede lidt over argumentationen, for ordføreren sagde i sit spørgsmål til Enhedslistens ordfører, da han var på talerstolen, at hvis ikke vi bygger her, bygger vi på Strandengen.
Det var ligesom den der pistolretorik, der var.
Men nu har ordføreren så anerkendt, at vi også bare kunne overholde fredningsprocessen i stedet for; vi kunne også finde en alternativ løsning for at bygge.
Så spørgsmålet er her: Er ordføreren bekendt med, at Lynetteholmen f.eks. er poppet op i regeringens strategi, og at man dér taler om 35.000 boliger og et lige så stort antal arbejdspladser, hvis det bliver realiseret?
Der er masser af udfordringer med det projekt, men det er bare for at illustrere, er der selvfølgelig altid er mulighed for at se på andre områder, der kan opbygges og udvikles.
Andreas Steenberg (RV), 2019-02-19:
Jeg synes, at alle Alternativets indlæg i dag fortæller meget godt om, hvordan det er, Alternativet agerer.
Man har nemlig meget svært ved at kunne træffe beslutninger og træffe valg.
For selvfølgelig kan man da finde på 117 andre måder at løse det her på, men nu er der nogle partier i København og nu her i Folketinget, der går ind og tager ansvar og siger: Nu får vi ikke bygget på Strandengen – til gengæld gør vi det her i stedet for.
Og så kan man stå med 117 andre ting.
Jeg kunne forstå på hr. Karsten Hønge, der står herovre, at Alternativet selv har foreslået at tage nogle andre fredede arealer ind.
Men det, vi bare må konstatere, er, at Alternativet altså ikke er i stand til at kunne gå ind og tage ansvar og finde en løsning.
Og så var alternativet til Alternativet jo, at der var blevet bygget på Strandengen i stedet for.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-19:
Tak til ordføreren for besvarelsen.
Det er jo ret interessant med den der stråmand, ikke?
Vi er ikke med, fordi vi ikke vil tage ansvar.
Altså, hvis du står og skyder en hund med en pistol – for lige at lave en ny stråmand – og jeg ikke vil skyde den, men det er for hundens bedste, så tager jeg ikke ansvar.
Men har du afsøgt andre muligheder?
Nej, vi har ikke råd til at få hunden på hospitalet.
Vi skal have en beslutning nu, vi skal bygge en metro nu.
Det er den stråmand, du laver.
Men uanset hvad, er ordføreren ikke klar til at anerkende fredningsprocessen.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-02-19:
Glimrende, det håber jeg så vi kan få ordnet.
Men for nu lige også at holde fast i processen vil jeg sige, at det her jo er en lovmæssig affredning, der lægges op til.
Ville det ikke være den rette måde at gribe sagen an på?
Ordføreren hæfter sig så ved, at man får gjort noget godt for naturen ved at friholde strandingen, men ordføreren nævner ikke Stejlepladsen ude ved Fiskerihavnen, altså i Københavns Sydhavn – et område, som er et åndehul i den bynære natur, vil jeg kalde det.
Der har vi en af Københavns sidste erhvervsfiskere, som jo så benytter arealet til bl.a. at kunne hænge sine net til tørre på.
Hvad vil Venstre gøre for at sikre, at livet i Fiskerihavnen kan fortsætte, og at det erhvervsliv, der er derude, i øvrigt kan fortsætte uberørt?
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-19:
Det er jo et meget anerkendt trick – og jeg synes, hr. Martin Henriksen udfører tricket med perfektion – at man skyder en person noget i skoen, vedkommende ikke har sagt, og så argumenterer man imod det.
Jeg sagde jo ikke, at der ikke var problemer i integrationen.
Jeg sagde jo ikke, at der ikke var nogen problemer.
Det, jeg tog, var et konkret eksempel med de bosniske flygtninge, hvor vi viste, at vi havde mulighed for at klare det problem – 20.000 inden for en meget kort periode blev klaret; we did it.
Og det var bare det, som jeg prøvede at forholde mig til.
Det ville hr. Martin Henriksen ikke, og det forstår jeg godt hvorfor hr. Martin Henriksen ikke ville.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-19:
Tak for det.
Det er disrespekt for folkestyret, men måske allermest for folkets respekt for folkestyret, for hvordan skal man forvente, at nogen tager det alvorligt, når regeringen ikke selv tager det alvorligt?
Det synes jeg næsten er det ærgerligste ved processen omkring det her, altså at det bidrager til den omfattende politikerlede, som findes.
Indholdsmæssigt handler lovforslaget om at signalere – for det er jo lavet til valgkamp – at vi kan gøre livet surt for de mennesker, som er flygtet til Danmark fra krig.
Det er hele udgangspunktet for L 140.
Det, som så heldigvis også er blevet afdækket her i de seneste dage, er, at det også gør livet omfattende surt for arbejdsgiverne, for fagbevægelsen; alle siger de nej tak til den her lov, for den giver ikke noget skifte, den giver heller ikke noget nyt paradigme, den giver bare flere nye problemer, og den løser ikke nogen problemer.
Den skaber usikkerhed for arbejdsgiverne, den skaber usikkerhed for de mange tusinde, der arbejder i bl.a. hotel- og restaurationsbranchen, i social- og sundhedsplejen, hvor man nu ikke ved, hvad der så vil ske med dem, der bidrager dér.
Det er dumt, og det er unyttigt, og det er jo ellers det, nemlig nytte, vi gerne skulle være til for i forhold til folkestyret.
Derfor har vi, som hr. Søren Søndergaard gjorde opmærksom på, stillet en række ændringsforslag for at trække det her lovforslag i en bedre retning.
Dem vil vi også fra Radikale Venstres side anbefale til Tingets vedtagelse.
Martin Henriksen (DF), 2019-02-19:
Jeg vil bare høre, om det er Det Radikale Venstres opfattelse, at vi i Danmark, ja, jeg var lige ved at sige til evig tid, bare skal blive ved med at tage imod folk, der kommer hertil, uden at stille krav om, at de på et tidspunkt vender tilbage til deres hjemlande, når der er mulighed for det.
Kan vi bare efter De Radikales opfattelse blive ved med det?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-19:
Vi mener i Radikale Venstre, at vi har brug for at tiltrække mange, mange flere som arbejdskraft, men det er noget andet.
Flygtninge skal vi beskytte i Europa.
Derfor ville det klart bedste være, at vi fik en langt stærkere kontrol ved de ydre grænser i Europa, så vi derfra kunne kontrollere fordelingen til de europæiske lande.
Det undrer mig til stadighed, at Dansk Folkeparti er imod den grænsekontrol ved de ydre grænser og ikke giver mandat til en stærkere indsats dér.
Så ville vi nemlig kunne styre fordelingen, så Danmark ikke skulle tage lige så mange flygtninge, som vi har gjort tidligere.
Martin Henriksen (DF), 2019-02-19:
Jeg er ikke sikker på, at fru Sofie Carsten Nielsen svarede på spørgsmålet.
Er det Radikale Venstres opfattelse, at Danmark bare kan blive ved med at tage imod?
Så kan det være, at vi, som De Radikale ønsker, skal tage imod via en EU-fordelingsnøgle, eller at vi skal tage imod dem, når de kommer til den danske grænse.
Er det Det Radikale Venstres opfattelse, at vi bare kan blive ved med at tage imod flygtninge og familiesammenførte til flygtninge, og at det sådan set ikke er noget problem, også fordi virksomheder så kan få dem ud i beskæftigelse osv., men at vi bare kan blive ved?
Samtidig med at vi så skal blive ved, skal vi ikke stille krav om, at de vender tilbage til deres hjemlande, når der er mulighed for det.
Hvordan kan man forsvare en sådan position over for danskerne?
Jeg begriber det simpelt hen ikke.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-02-19:
Vi kan ikke tage imod alle flygtninge i Danmark, og det skal vi heller ikke, og det gør vi heller ikke.
Det ville være allerbedst, hvis vi vidste, præcis hvor mange vi skulle tage imod, for så ville vi have kontrol over det – f.eks. at tage imod 500 kvoteflygtninge om året gennem FN's kvoteflygtningesystem.
Det ville være en rigtig god ting, hvis vi kunne det.
Det bedste ville være, at vi fik fuld kontrol over det.
Vi kan ikke efterlade flygtninge og sige, at så er der nogle andre, der må tage imod dem.
Vi skal også kunne tage imod nogle og absolut ikke alle.
Det skal vi kunne, og når de så er her, skal vi sikre, at de bidrager, ved stille krav om uddannelse og arbejde og ikke ved at fortælle dem om hjemsendelse, som vi ikke engang – og heller ikke I i Dansk Folkeparti – kan stille nogen som helst garantier om.
Det er jo det, der er virkeligheden.
Martin Henriksen (DF), 2019-02-19:
Det er rigtigt – det var det – men vi ser nok lidt forskelligt på den sag.
Altså, det er jo virkelighedsfornægtelse; hr. Søren Søndergaard nægter jo at se virkeligheden i øjnene.
Man får fra det jo Enhedslistens side til at lyde, som om der stort set ikke er nogen problemer, og at når folk kommer hertil, fungerer integrationen upåklageligt, men det er jo forkert.
Det er jo ikke bare et spørgsmål om holdninger, det er også faktuelt forkert.
Det passer jo ganske enkelt ikke, at der er gode erfaringer med integrationen i Danmark.
Så hvad er egentlig Enhedslistens bud på en løsning?
For det eneste, vi hører fra Enhedslistens side, er brok, brok, brok over det, som andre partier bliver enige om.
Men når det kommer til, hvad man selv vil, vil man jo reelt ikke noget.
Det er da en tynd omgang.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-19:
I 1991-1992 kom der 20.000 flygtninge fra Bosnien.
Dengang havde vi ikke et parti, der var afhængige af hr. Martin Henriksens parti.
Det har vi så haft siden 2001, og derfor må hr. Martin Henriksen jo tage alt, hvad der er sket siden 2001, på sin kappe.
Men der havde vi nogle, som rent faktisk ønskede at integrere de her bosniske flygtninge, og det skete jo.
Jeg ved ikke, om hr. Martin Henriksen er vidende om, at der er kæmpestore problemer med bosniske flygtninge i Danmark.
Det er ikke noget, jeg har kendskab til.
Tværtimod er mange af de bosniere, der kom på det tidspunkt – altså dem, der ikke er taget hjem, fordi de blev integreret og dermed også fik overskuddet til at tage hjem, da tingene ændrede sig – jo blevet og er blevet en del af det danske samfund og bidrager til det danske samfund.
Så jeg bliver bare nødt til at sige til hr. Martin Henriksen, at dengang Enhedslisten havde indflydelse, var det anderledes.
Christian Poll (ALT), 2019-02-19:
Tak for det.
Jeg er jo meget bekymret for den her sag.
Selvfølgelig skal vi udvikle metroen og den resterende kollektive transport, og vi skal finde finansiering til det.
Egentlig er det her jo en lokal sag, som burde håndteres lokalt og ikke her i Folketinget, det er lidt en anden sag.
Men det, der sker her, er jo, at man går ind og tager fat i noget helt grundlæggende i fredningsværktøjet.
Fredningsværktøjet er jo indrettet på den måde, at man siger: Vi beskytter det her naturområde for al fremtid, medmindre der er nogle helt særlige tungtvejende samfundsøkonomiske ting, det kunne være en jernbane, der skal skære igennem et landskab, og sådan en kan ikke køre i zigzag, og så bliver vi nødt til det.
I det her tilfælde handler det jo alene om penge.
Det handler om at få finansieret en metro, som kører under jorden.
Så jeg vil spørge: Kan ordføreren oplyse, om det nogen sinde tidligere er sket, at en fredning af et givet naturområde er blevet ophævet med det formål, at en kommune kan sælge naturgrunden med profit for øje?
Martin Henriksen (DF), 2019-02-19:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvorfor Enhedslisten ikke bidrager til at løse de problemer og udfordringer, som indvandringen har skabt.
For det eneste, vi hører fra Enhedslistens side, er jo, at man beklager sig over de initiativer, som andre partier tager herinde i Folketinget, men Enhedslisten bidrager ikke selv.
Der kommer ikke nogen forslag fra Enhedslisten til eksempelvis at begrænse tilstrømningen til Danmark eller til at sørge for, at vi får en mere aktiv hjemsendelsespolitik.
Den politik, som Enhedslisten fører, medfører jo, hvis man folder den helt ud, at der vil komme flere til Danmark, og det vil skabe sociale problemer, og det vil skabe kulturelle udfordringer.
Rosa Lund (EL), 2019-02-19:
Tak for det.
Nu skal jeg jo ikke blande mig i SF's interne anliggender, men som folketingskandidat i København har jeg hørt, at SF's afdelinger i København ikke er så glade for det her lovforslag.
Men lad nu det ligge.
Jeg vil gerne spørge hr. Karsten Hønge, hvordan det stemmer overens, at man i SF på den ene side mener, at spørgsmålet om fredninger og affredninger skal gå gennem fredningsnævnet, og at man så på den anden side har tænkt sig at støtte, at der skal bygges på Stejlepladsen i Sydhavnen, altså at det område affredes.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-02-19:
Ordføreren gør sig klog på naturværdien i de forskellige områder.
Jeg skal ikke gå ind i den debat, men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren vil sikre, at den del af Amager Fælled, Strandengen, som jo nu friholdes fra byggeri, så også vil fortsætte som et uforstyrret naturareal.
Altså, som jeg spurgte den foregående ordfører: Hvordan sikrer vi, at der ikke skal gå stier igennem strandengsområdet?
Har ordføreren en god idé til det?
Kim Christiansen (DF), 2019-02-19:
Jamen vi kommer jo ind i en diskussion, som i og for sig ikke har ret meget med transportpolitik at gøre, men som måske mere hører hjemme ovre i Miljøministeriet.
Jeg ved jo godt, at når man rejser fredningssager i Danmarks Naturfredningsforening, gør man det fuldstændig uden hensyntagen til dem, man rejser dem imod, fuldstændig uden hensyntagen til de omkostninger, som lodsejerne har til advokater, og hvad ved jeg, fordi man igennem fredninger gerne vil tilvejebringe offentlig adgang til et område.
Og det er jo der, jeg synes det stritter lidt.
Man vil gerne frede et område for at bevare naturværdien, men man vil godt have en masse mennesker til at rende rundt der.
Det er jo det, fredningerne mange gange går ud på – at man kan få offentlig adgang til stedet.
Og det er dér, jeg simpelt hen bare ikke forstår logikken.
Jeg ville gerne kunne give et svar på det, men jeg forstår simpelt hen ikke logikken, når man tænker på den måde.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-02-19:
Det kan være, jeg kan hjælpe ordføreren lidt på vej.
Det handler jo om, at når man vælger at bygge på Lærkesletten, får man bygget på et sted, hvor man, hvis man skal ud af det område, i hvert fald via den nærmeste vej til metroen, så er nødt til at bevæge sig igennem strandengsområdet – som jo ejes af det offentlige, så der er ikke noget problem med, at der er nogle ejere, der lider overlast.
Men hvis man skal bevæge sig igennem det område, vil det ikke kunne udlægges til uforstyrret natur, som jo var det, der var hele ideen med at vælge nogle andre områder.
Så hvordan vil ordføreren sikre logistikken – det er jo et transportmæssigt spørgsmål – i forhold til at komme fra det nye område, man bebygger, Lærkesletten, til noget offentlig transport?
Kim Christiansen (DF), 2019-02-19:
Jeg kan simpelt hen ikke svare på det, for jeg er ikke så meget inde i området derude, som spørgeren tilsyneladende er.
Men selvfølgelig skal man sikre en adgang til den kollektive trafik for de boliger, der skal bygges.
Og så kan man jo glæde sig over, at der nu kommer et nyt, stort areal, som så til gengæld står til rådighed for alle naturelskerne på Amager.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-19:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen og svaret, og det er helt fair, at ordføreren siger, at han ikke er klimaordfører, så han ikke kan svare detaljeret.
Men der er jo det problem, at vores infrastrukturprojekter påvirker vores natur og miljø, og derfor er vi nødt til at kunne svare på, hvad effekterne bliver.
Derfor burde vi jo også have haft en vvm i forhold til det her, og det ved jeg så godt at der er blevet lovet efterfølgende.
Men lad mig så spørge til demokratidelen, og det kan være, at ordføreren kan svare på det.
Mange af høringssvarene kommer fra foreninger, fra lokalråd og fra borgere centralt derude, som udtrykker utilfredshed med affredningen, med måden, det bliver gjort på, og den byudvikling, der kommer til at være, og ordførerens parti taler selv rigtig meget om decentralisering og om lokal inddragelse.
Hvordan mener ordføreren så at vi behandler det aspekt med demokratidelen i den her lovgivning?
Kim Christiansen (DF), 2019-02-19:
Den mener jeg jo i udpræget grad er blevet behandlet, i og med at man omgjorde en beslutning fra 1992 om arealudvikling.
Da lyttede man til de utallige protester, der var mod at byudvikle på Amager Fælled, og derfor ændrede man i Københavns Borgerrepræsentation beslutningen med et meget bredt flertal, og det har så gjort, at man har byttet nogle arealer.
For ellers må hr. Roger Courage Matthisen jo komme med 1,7 mia. kr., og jeg ved ikke, hvordan man vil finansiere det.
Jeg har ikke set Alternativets finansieringsforslag, men der vil jo være protester, uanset hvad vi laver.
Men jeg synes, det er forkert at sige, at der ikke er blevet lyttet.
For man omgjorde altså en mangeårig beslutning.
Man havde bare lige glemt, at der, da man efterkom den, manglede 1,7 mia. kr. i By & Havns pengekasse.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-19:
Tak for svaret.
Den finansiering, vi har lagt frem, er jo, at vi finder det fra råderummet i kommunekassen, og hvis der absolut skal bygges på arealerne, har vi lagt nogle alternativer frem.
Men det er rigtigt, at der ikke har været flertal for det, så der er ingen grund til at diskutere dem.
Det er jo grundlæggende derfor, vi har den institution, og den bliver savet over her.
Kim Christiansen (DF), 2019-02-19:
Ja, det er selvfølgelig en måde at finansiere det fra kommunekassen.
Så kan man jo tage det fra de ældre og de svageste i Københavns Kommune og så bruge pengene på at dække et hul, som er skabt af, at man dybest set ikke ønsker nogen som helst udvikling på Amager.
Det er selvfølgelig en mulighed, men den ser vi bare ikke i Dansk Folkeparti som en reel mulighed.
Det, der sker i øjeblikket derude, er godt, og der har været en høringsproces, og der har været en høringsfrist, og den er overholdt i forhold til lovforslaget.
Problemet for hr. Roger Courage Matthisen er måske, at dem, som hr. Roger Courage Matthisen synes skulle have været hørt, ikke lige sådan føler sig som en del af et flertal i den her sag.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-02-19:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at slå fast, at den overordnede baggrund for det her lovforslag er meget positiv, nemlig at vi gennemfører en markant styrkelse af den kollektive transport i hovedstaden.
Det er et meget vigtigt mål, som jeg tror der faktisk er bred politisk enighed om her i Folketinget.
Den direkte baggrund for lovforslaget er jo, at vi skaber mulighed for, at By & Havn I/S kan udvikle en række arealer som erstatning for Ørestad Fælled Kvarter.
Lovforslaget udmønter en bred politisk aftale mellem regeringen – dvs. Venstre, Liberal Alliance og Konservative – og Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre og SF fra oktober 2018 om erstatning for byggeriet på Ørestad Fælled Kvarter samt anlæg af Lynetteholmen.
Desuden er der bred politisk opbakning til det her forslag fra Københavns Borgerrepræsentation, og det er vel at mærke, efter at der er gennemført omfattende undersøgelser for netop at finde alternative løsninger, og de undersøgelser kan i øvrigt findes på Københavns Kommunes hjemmeside.
Lovforslaget giver hjemmel til, at Københavns Kommune indskyder to arealer i Udviklingsselskabet By & Havn I/S beliggende på Vejlands Allé og Selinevej Nord, og udviklingsselskabet vil herefter så forestå byudviklingen af disse arealer.
Lovforslaget, og det er meget væsentligt, vil samtidig sikre, at Ørestad Fælled Kvarter friholdes for bebyggelse.
Derved sikres det, at arealer med højere naturværdi bevares til fordel for arealer på Amager Fælled med lavere naturværdi.
Endelig indeholder lovforslaget ændringer af de gældende fredningsbestemmelser for Bellahøjmarken.
Fredningsbestemmelserne ændres således, at det bliver muligt at udvide åbningstiden for campingpladsen samt udvikle og udvide faciliteterne til en tidssvarende standard.
Det vil også blive til gavn for rigtig mange mennesker.
Så alt i alt er der tale om et godt lovforslag, som Venstre kan støtte.
Kim Christiansen (DF), 2019-02-19:
Vi skal helt tilbage til 1992, hvor der blev indgået en aftale om, hvordan man kunne finansiere en metro, og der vedtog man bl.a., at det skulle ske via arealudvikling, herunder Amager Fælled.
I 2017 efter massive protester besluttede man så i Københavns Borgerrepræsentation, at man ikke ville tilvejebringe det plangrundlag, der skulle til – ergo var det umuligt – og så efterlod man altså pludselig et hul i kassen på 1,7 mia. kr. hos By & Havn.
Det er sådan set det problem, vi står håndterer i dag ved at lave en arealombygning.
Så vil jeg i øvrigt ikke ind i en religiøs diskussion om Danmarks Naturfredningsforenings rolle.
Jeg har det helt fint med, at vi går og piller ved deres monopolstilling, som de har haft i 100 år, tror jeg der blev sagt
det var
– det har vi slet, slet ingen problemer med i Dansk Folkeparti.
Der er adskillige, der har været ude at udtale om de her arealer, som så ligesom bliver givet i bytte, at naturværdien rent faktisk er højere, og det kan jo så undre, at nogen kan være imod, at vi nu bebygger nogle gamle arealer, som primært er fyldt op som lossepladser, og så giver vi Amager Fælled fri til rekreativt område og bevarer den med den naturværdi, den har i dag.
Det undrer mig simpelt hen, at der er nogen, der har noget imod det.
Jeg vil kalde det her en win-win, og vi sikrer, at vi så nu kan finansiere metroen i Sydhavnen på den her måde.
Jeg skal lige huske at nævne det her med boliger, for hr. Rasmus Prehn udtalte, at nu kommer der nok en masse billige boliger.
Det har vi hørt andre socialdemokrater udtale tidligere, uden det er sket, men lad os håbe, det sker den her gang, for det er der brug for, altså boliger i Københavnsområdet, som folk kan betale og have råd til.
Rasmus Prehn (S), 2019-02-19:
Jamen igen vil jeg sige tak til Alternativet for et engageret indlæg og for i den grad at være miljøets og naturens samvittighed.
Det har vi brug for.
Jeg nævnte i min indledende tale, at vi godt er klar over, at man plejer at have en mere omstændelig procedure for fredningssager.
Der findes dog eksempler på – det nævnte Alternativets anden ordfører også – at man, hvis man f.eks. skal lave en jernbane, kan gå på kompromis med det, fordi det overordnede hensyn er større.
Det synes vi faktisk også lidt at det er her.
Men vi er godt klar over, at det ikke er normal procedure.
Christian Poll (ALT), 2019-02-19:
Men når nu det her ikke handler om selve metroen, den er jo altså under jorden, så kunne man jo vælge andre lokationer, og det er jo det, vi har gjort i vores forslag lokalt.
Dermed er det her er jo blevet en sag om, hvorvidt vi kan finde nogle penge til metroen.
Det gør vi så ved at affrede det her område.
Så er jeg bekymret, for så tænker jeg, at ved det næste projekt, hvor man mangler nogle penge, kan man så gå ud og affrede et område for at kunne bygge dér, og så falder hele fredningsværktøjet jo til jorden.
Kan ordføreren ikke dele mine bekymringer om, at det her med fredningsværktøjet er en meget farlig vej at gå?
Rasmus Prehn (S), 2019-02-19:
Jeg tror i og for sig, at den allerfarligste vej at gå, som jeg lidt oplever at Alternativet forestiller sig her, er at tro, at man kan bygge en metro, uden at der er noget finansiering.
Så kan man bygge luftkasteller, så kan man have drømme, så kan man have visioner, man kan lave idélaboratorier, men hvis vi man gerne vil have en metro, der bringer folk fra A til B, hvis man gerne vil have noget, der gør, at folk siger, at her er et attraktivt alternativ, der kan flytte fra privatbilen over til metroen, så er man nødt til at bygge en metro.
Det kræver nogle penge.
Det har vi fundet her.
Vi har kigget på de forslag, der har været fremme, og det er Københavns Kommune, der har landet det her kompromis.
Det bakker vi op om.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-02-19:
Ordføreren siger, at hovedbegrundelsen for at affrede de her arealer er, at der skal skaffes nogle penge.
Kunne man ikke overveje andre måder at skaffe penge på?
Man kunne jo overveje at forlænge afbetalingsperioden – og det behøvede jo ikke nødvendigvis at være Københavns Kommune, som skulle skaffe de her millioner upfront.