runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2021-05-12:
I virkeligheden kunne man vel også forestille sig den anden vej rundt, altså, at hvis man kan se på Øresundsbroen, at der er relativt lange køer, og at det må være noget færgetræk, så kan der også være noget erfaringsudveksling og vidensudveksling den anden vej.
Hvordan man i givet fald ville kunne gøre det, ved jeg ikke, men det vil jeg i hvert fald tage med videre som inspiration til det.
Det er i hvert fald en udmærket tanke.
Tak for det.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-05-12:
Det er jeg glad for at ministeren tager positivt ned, for lige såvel som ministeren og jeg har en god personlig relation, bør vi sikre, at vi også har det til den til enhver tid siddende svenske transportminister, for det betyder netop så meget.
Og så kunne det måske også være, at man skulle prøve at se på, om man kunne lave en bedre forbindelse mellem broen og rederiet, for så kunne rederiet jo ringe til broen og sige: Vi har en udsolgt overfart, og I skal nok lige åbne et ekstra spor eller to, for der kommer altså pres på til den og den overfart.
Er det noget, som ministeren vil tage med tilbage og se på, med henblik på at vi kan få skabt den forbindelse, således at færrest mulige skal holde i kø?
Det kan nok ikke helt undgås, men det må være at foretrække.
Benny Engelbrecht (S), 2021-05-12:
Jeg har været ude på Peberholm – det var ikke lige for nylig, men det var i regi af, at jeg skulle sætte fokus på grænseoverskridende infrastruktur – og det er et fantastisk sted at besøge.
Jeg synes egentlig, at det var en ret god inspiration.
Jeg har haft inviteret min svenske kollega til – når det er muligt for alle de coronarestriktioner osv. – at mødes fysisk, for jeg har haft helt utrolig mange virtuelle møder med min svenske ministerkollega.
God inspiration – det vil jeg lige tage med i baghovedet om ikke kunne være en idé.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-05-12:
Så skal jeg stille ministeren spørgsmålet: Har ministeren personligt besøgt broen og stået der en time eller to og så kigget på, hvordan det gik med passagen af broen, og måske inviteret sin svenske kollega og sagt: Skal vi ikke tage en kop kaffe, mens vi står og kigger lidt på alle de der biler, der ræser frem og tilbage?
For meningen med en bro må jo være, at den skal skabe forbindelse og ikke kø.
Skulle de to transportministre ikke ved deres tilstedeværelse lægge et vist pres, således at vi også fik rykket ved tingene her?
For som jeg har forstået det, er det i dag således, at man ikke er i dialog broen og færgeselskabet imellem, så man kan sagtens have udsolgte færger, uden at man på broen er klar over, at der vil komme et stort pres på broen.
Bør vi ikke også sikre, at der er en bedre forbindelse?
Benny Engelbrecht (S), 2021-05-12:
Man kan jo også komme til at holde i kø på Storebæltsbroen.
Men jeg synes, det er en udmærket pointe, som spørgeren også fremfører her omkring potentiel bod.
Det kan jeg ikke på stående fod redegøre for, det vil jeg godt lige have lov til at kigge dybere ned i, for vi har jo også nogle drøftelser, i forhold til hvordan vi i øvrigt kan styrke transport til og fra Bornholm i forbindelse med infrastruktur, så det vil jeg godt lige have lov til at vende tilbage til – men en rigtig god pointe.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-12:
Ja, for nogle kostskolers vedkommende giver det rigtig god mening med undervisning og også relevante socialfaglige tilbud til eleverne.
Men altså, forløbet omkring Havregården Kostskole og også tilsynet med andre udvalgte skoler viser også eksempler på det modsatte, og derfor synes jeg jo, man skal passe lidt på med at skære dem over en kam og bare sige, at det enten er godt eller dårligt.
Det duer ikke, at helt almindelige kostskoler har for mange anbragte børn.
Det er de ikke skabt til i forhold til styreformen.
Og nu er spørgeren jo selv tidligere socialminister og ved derfor godt, hvor vigtigt det er og også hvor lang tid der er blevet brugt på at skrue en lovgivning sammen, f.eks. lovgivningen om voksenansvar.
Den gælder ikke på de kostskoler, der har mange anbragte børn, og det duer i sagens natur ikke, for den skaber klare rammer for magtanvendelse over for anbragte børn og unge, og den regulerer f. eks. også, hvordan personalet kan og ikke kan fastholde et barn i forhold til at føre barnet hen til et andet opholdsrum og alle mulige andre ting, som spørgeren godt er bekendt med, og som der er blevet brugt rigtig mange kræfter på at skrue sammen.
Og den er jo ikke blevet skruet sådan sammen for sjov – det er den jo, fordi vi skal have nogle særlige rammer og en særlig opmærksomhed omkring en gruppe børn og unge, som har nogle særlige vanskeligheder og er i en særlig sårbar situation.
Derfor er det problematisk, at vi har en situation, hvor nogle kostskoler tager elever ind, også mange elever, som er anbragte børn, og at de anbragte børn så ikke beskyttes af f.eks. loven om voksenansvar.
Kostskolerne har jo mulighed for at omdanne sig til at være anbringelsessteder, og der har jeg hørt flere sige, at så vil kostskolerne bare lukke og det ene og det andet.
Altså, det er jo i givet fald en beslutning, de så selv træffer, og af alle mulige andre årsager end det, vi har lagt op til.
For det, der er vigtigt for mig og for regeringen, er, at de børn og unge får den rigtige beskyttelse, men at der så i øvrigt er forskellige typer af steder, for børn er forskellige og unge er forskellige, og der er jeg da sikker på, at kostskolerne også kan spille en rolle, hvis vi får de rammer på plads.
Benny Engelbrecht (S), 2021-05-12:
Tak for spørgsmålet.
Jeg forstår udmærket, at der er en særlig bevågenhed om dette spørgsmål, og det vil der nok også være løbende, ikke blot fra spørgeren, men for alle, der er interesseret i rejser til og fra Bornholm.
Så lad mig bare tilkendegive, at jeg til fulde forstår, at spørgeren løbende rejser det her spørgsmål.
Og jeg kan oplyse, at jeg jo som transportminister er og løbende har været i dialog med min svenske kollega om hele transitproblemstillingen.
Drøftelserne med de svenske myndigheder om en aftale om transit via Sverige til Bornholm forestås af udenrigsministeren, som jeg ved at spørgeren også har haft stillet spørgsmål til.
Årsagen til det er, at det i givet fald er en aftale mellem to stater, og derfor ligger det på udenrigsministerens ressort.
Det er vigtigt, at der er en så gnidningsfri og effektiv mobilitet mellem Bornholm og det øvrige Danmark gennem Sverige som muligt, og regeringen er enig i, at større forudsigelighed og ikke mindst større sikkerhed for transitten til og fra Bornholm kan være en fordel.
Og jeg ved, at man i Udenrigsministeriet er i dialog med de relevante ministerier for øjeblikket, og at man dér ser på forskellige muligheder for, i dialog med Sverige, at forbedre transitten til og fra Bornholm.
Og mere konkrete spørgsmål, som handler om den mellemstatslige aftale, må derfor stilles til udenrigsministeren.
Men hr. Peter Juel-Jensen nævner jo selvfølgelig også den her konkrete situation, der var store bededag, og jeg vi i hvert fald gerne tilkendegive, at jeg er meget tilfreds med den store fleksibilitet, som færgeselskabet udviste, selv om man faktisk – som spørgeren rigtigt er inde på – ikke er forpligtet til det.
Og det understreger jo vel i virkeligheden også meget godt, at i den ekstraordinære situation, vi har været i, har der været mange eksempler på, at de forskellige operatører, og ikke mindst bornholmerne selv, har været helt utrolig fleksible og indstillet på at finde løsninger.
Det er jeg selvfølgelig meget tilfreds med.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-05-12:
Tak for det, formand.
Er ministeren i dialog med de svenske myndigheder for at finde en holdbar løsning, både på kort og på lang sigt, da udfordringerne omkring passage gennem Sverige desværre fortsætter, bl.a. da bemandingen på broen ikke er tilpasset store og større rejsedage, eksempelvis store bededag, hvor bilerne holdt i kø i op mod 45 minutter, mens færgeselskabet heldigvis ventede, selv om man jo kontraktligt ikke er forpligtet til det?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-12:
Det vigtigste her under en global sundhedskrise er folkesundheden i Danmark og globalt set.
Der er COVAX-initiativet, der er WHO's indsats, der er donationer fra landene.
Så er der også spørgsmålet om produktion og statslig investering og spørgsmålet om de private investorers intellektuelle rettigheder.
Hvordan man får brugt de værktøjer bedst muligt til gavn for folkesundheden, er det, der er afgørende.
Det er ikke sådan, at der er nogle principper, der står over folkesundheden.
Folkesundheden er og bliver det mest afgørende.
Det handler kun om, hvilke redskaber man skal bruge for at styrke folkesundheden globalt.
Peder Hvelplund (EL), 2021-05-12:
Tak for det.
Jeg kan jo godt høre, at ministeren ikke rigtig vil svare på det her spørgsmål.
Men man kunne jo i et helt tænkt eksempel forestille sig, at sundhedsministeren ikke var sundhedsminister i Danmark, men i Indien eller i Sydafrika eller i Brasilien.
Der vil jeg bare gerne høre, hvad svaret nu er til sundhedsministerens kolleger dér, som præcis kommer og spørger efter det her.
Svaret fra den danske regering er så, at det kan vi ikke.
Magnus Heunicke (S), 2021-05-12:
I forhold til den del af spørgsmålet om patenter og WTO-forhandlingerne har vi jo fortalt medlemmerne af Folketinget, at det hører under udenrigsministeren, og man har lige haft diskussionen med udenrigsministeren om det.
Det hører ikke under mit ressort.
Vi har jo en ressortopdeling i regeringen, og man er nødt til at respektere den – det er jeg og alle andre nødt til at gøre.
Man kan jo spørge om, hvad man vil, men jeg er nødt til at svare på det, der hører under mit ressort.
Det vil sige, at når man igen spørger om patenter og ønsker om en waiver og andet, må jeg sige, at det er forhandlinger, som det ikke er mig, men en anden, der varetager på Danmarks vegne.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-12:
Ja, og vi kan snakke længe og rosende om den indsats, der har været i Danmark, og også om de indsatser, vi yder internationalt.
Men det, der jo er vigtigt her – og jeg synes, at hr. Peder Hvelplund spurgte meget tydeligt til det – og det, som jeg ligesom prøver at få uddybet og komme frem til et svar om, er: Vi har folkesundheden stående øverst på dagsordenen, der er nogle lande, der konkret har bedt om en løsning, og vi står med armene over kors.
Så mener ministeren, at vi skal tage hensyn til patenter før folkesundheden, eller er man villig til at sætte folkesundheden øverst globalt set?
Peter Juel-Jensen (V), 2021-05-12:
Der er ingen tvivl om det.
Jeg har jo også her taget en snak med udenrigsministeren samme sted, som vi står nu, og der fik jeg bare ikke helt konkrete svar på, om hvilken vej vi skal gå.
Man er i dialog, siger man, ikke?
Men det er jo de to transportministre, som skal finde hinanden, lød svaret nærmest fra ministerens kollega.
Jeg er godt klar over, at den ikke er nogen nem sag.
Men lige om lidt bliver det forhåbentlig varmere, og så kommer sommerferien, så kommer de rigtig store rejsedage.
Det ville jo være ærgerligt for hele det store stykke arbejde, som Bornholm har gjort, med at brande Bornholm og tiltrække turister for at skabe vækst og beskæftigelse og ikke mindst helårsbeskæftigelse, som ikke hænger på træerne på Bornholm, hvis og såfremt man skal efterlade nogle bilister, fordi de holder i kø på Storebæltsbroen .
Vi bliver simpelt hen tvunget til at finde en løsning.
Og så kan det godt være, at forligskredsen skal tage en snak om, at når ruten nu er samfundsbetinget, og hvis man skal vente, bliver man ikke pålagt en bod, som man faktisk gør i dag, hvis man ikke sejler til tiden.
Vi bliver simpelt hen tvunget til at løse op for det her for netop at sikre, at Bornholms brandingværdi ikke falder til jorden, hvis nogen bliver efterladt, for hvem vil sidde i en bil, når sidste færge er sejlet, med to børn osv. og så skulle til at finde overnatning i Ystad?
Magnus Heunicke (S), 2021-05-12:
Det synes jeg er en urimelig og forkert fremstilling af det, jeg har svaret på.
Jeg har svaret på det, der handler om det sundhedsfaglige, og vi har jo oplyst spørgerne om, at det, der handler om det, der nu bliver spurgt om, nemlig en waiver i WTO-regi, TRIPS-aftalen, patenter m.m., hører under udenrigsministerens ressort.
Det gjorde det i tidligere regeringer, og det gør det også i denne regering.
Og man har jo lige haft mulighed for at drøfte det med udenrigsministeren.
Det er ikke rimeligt at bede en anden minister om at blande sig i det ressort, så det gør jeg ikke her.
Det, jeg beskæftiger mig med, er at sikre danskernes sundhed og at være med til at hjælpe med at styrke den globale og den europæiske sundhed.
Helt konkret gør vi det i Danmark ved at købe vacciner, og vi hjælper, fra det danske sundhedsvæsens side, også globalt set ved at stille ting, der kan hjælpe, til rådighed.
Aktuelt har vi jo stillet forskellige remedier og personale til rådighed, og vi er også i en situation, hvor vi har købt ganske mange vacciner.
Jeg er i dag utrolig glad for, at vi traf de beslutninger, vi gjorde, for vi har virkelig brug for alle de vacciner, vi kan få, og hvad angår dem, der er i overskud, vil vi selvfølgelig drøfte med andre lande og organisationer, om vi kan donere dem og på den måde hjælpe til.
Det er den butik, jeg står for.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-12:
Nu kan jeg jo ikke stå med hvert evig eneste enkelttilfælde, så du må sende det over bagefter, hvis der er et konkret tilfælde.
Men det, der er – og også særlig i år – er, at der ikke er nogen 10.-klasser, der ikke bare får deres standpunktskarakterer i stedet for.
Det vil sige, at der ikke er de tilfælde, hvor de søger ind på noget og ikke kan komme ind, fordi de mangler den eksamen.
Jeg kan jo ikke afvise, at der kan være enkelttilfælde, men helt generelt gælder det for 10.-klasserne, inklusive de elever, der har ordblindhed med sig i bagagen, at de får deres standpunktskarakterer og fint kan komme videre i uddannelsessystemet.
Det er jo det, jeg synes er det afgørende.
Men altså, lad os få det afklaret, hvis der er enkelteksempler i forhold til det.
Det kan være, de ikke er bevidste om, at det er sådan, og så er det jo vigtigt, at vi får sendt det signal, for det er et anderledes år i coronatiden og anderledes regler, der gælder i forhold til standpunktskarakterer.
Og det vil jeg selvfølgelig gerne være med til at udrede.
Stén Knuth (V), 2021-05-12:
Men der vil være nogle af 10.-klasserne, som ikke kan komme videre, fordi de så skal til prøve igen senere på året.
Så den her årgang af elever, som er stærkt udfordret af corona – og de havde ikke prøver sidste år – havde så en oplevelse i år, som var rigtig skidt.
Skulle vi ikke prøve at hjælpe dem her til august måned, så de kan komme til prøve tidligere?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-12:
Det kan jeg godt sende en skriftlig oversigt over, for det handler om, hvornår der i forvejen er planlagt reeksamener.
Det skal jeg nok sende noget over på.
Men det, jeg synes, det er vigtigt at fokusere på her, er, at nogle gange, når man går til eksamen, er det faktisk afgørende for, at man kan starte på noget i august.
Derfor er det vigtigt, at den eksamen kommer til at ligge inden det tidspunkt, for ellers bliver man forhindret i at komme videre i uddannelsen.
Det er ikke tilfældet her.
Det vil sige, at på den baggrund mener jeg sådan set, at det prøvetidspunkt kan ligge fint på både den ene og den anden dato, og derfor kan vi godt holde fast i den dato, der er.
Men det er altså, fordi de ikke på den her baggrund bliver forhindret i at komme videre i uddannelsen.
Stén Knuth (V), 2021-05-12:
Det kan være, at ministeren får lov til at svare færdig, for jeg vil godt lige holde fast i det her, altså hvorfor man ikke kan komme til prøve i august, men skal vente til senere på året.
Det kan være, ministeren skal svare på det skriftligt bagefter, men handler det om økonomi, eller er det, fordi der ikke er prøver på plads, eller hvad handler det om?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-12:
Umiddelbart mener jeg faktisk ikke, at der er et meget stort behov for, at man flytter på datoen for det.
Jeg synes jo, det er ulykkeligt, at man står i den situation til eksamen.
Særlig for dem, der er ekstra nervøse, når de skal op til eksamen, er det jo enormt ubehageligt at opleve, at de hjælpemidler, som man er afhængig af, ikke virker.
Når man så står i den situation, hvor det er sket, så synes jeg egentlig, at de værktøjer, der ligger, er gode.
Altså forstået på den måde, at hvis det var, de skulle til eksamen for at kunne komme i gang med deres ungdomsuddannelse f.eks., så ville jeg slet ikke være i tvivl om, at jeg ville sige til ordføreren, at vi så selvfølgelig skulle ind og kigge på det i forhold til at flytte på det prøvetidspunkt, så ...
Stén Knuth (V), 2021-05-12:
Tak for det.
Og det er rigtigt, at vi fik et svar om, at man kunne komme til prøve igen, hvis det var, man ville det, og det kunne så foregå i december i år og i januar til næste år.
Det kan også være, jeg lige kommer tilbage til det.
Det er rigtigt, at STUK rådgav 9.-10. klasserne, som oplevede problemerne med hjælpemidlerne den 3. og den 5. maj, og sagde, at man jo så kunne forlænge de her unge menneskers prøve, sådan at de kunne få gjort dem færdige.
Men lige for at tage den situation, som de unge mennesker, vi taler om, og som i forvejen er udfordret, sidder i: De sidder og sveder, de kan ikke få hjælpemidlerne til at fungere, og alternativet er så, at de kan forlænge prøven.
Det synes jeg ikke er særlig betimeligt i forhold til de udfordringer, som de unge mennesker i den situation står med.
Styrelsen skriver så fredag den 7. maj, at man både kan ophøje standpunktskarakteren, men at man også kan gå til reeksamen senere på året.
Så i betragtning af ordblindhed, corona og prøver, der drillede nogle af de unge mennesker, vil ministeren så ikke se på, om man kan fremrykke den reeksamen, som jo ligger i december i år og januar til næste år, for de elever, som måtte have behov for det?
Mai Mercado (KF), 2021-05-12:
Ja, for nogle kostskolers vedkommende giver det rigtig god mening med undervisning og også relevante socialfaglige tilbud til eleverne.
Men altså, forløbet omkring Havregården Kostskole og også tilsynet med andre udvalgte skoler viser også eksempler på det modsatte, og derfor synes jeg jo, man skal passe lidt på med at skære dem over en kam og bare sige, at det enten er godt eller dårligt.
Det duer ikke, at helt almindelige kostskoler har for mange anbragte børn.
Det er de ikke skabt til i forhold til styreformen.
Og nu er spørgeren jo selv tidligere socialminister og ved derfor godt, hvor vigtigt det er og også hvor lang tid der er blevet brugt på at skrue en lovgivning sammen, f.eks. lovgivningen om voksenansvar.
Den gælder ikke på de kostskoler, der har mange anbragte børn, og det duer i sagens natur ikke, for den skaber klare rammer for magtanvendelse over for anbragte børn og unge, og den regulerer f. eks. også, hvordan personalet kan og ikke kan fastholde et barn i forhold til at føre barnet hen til et andet opholdsrum og alle mulige andre ting, som spørgeren godt er bekendt med, og som der er blevet brugt rigtig mange kræfter på at skrue sammen.
Og den er jo ikke blevet skruet sådan sammen for sjov – det er den jo, fordi vi skal have nogle særlige rammer og en særlig opmærksomhed omkring en gruppe børn og unge, som har nogle særlige vanskeligheder og er i en særlig sårbar situation.
Derfor er det problematisk, at vi har en situation, hvor nogle kostskoler tager elever ind, også mange elever, som er anbragte børn, og at de anbragte børn så ikke beskyttes af f.eks. loven om voksenansvar.
Kostskolerne har jo mulighed for at omdanne sig til at være anbringelsessteder, og der har jeg hørt flere sige, at så vil kostskolerne bare lukke og det ene og det andet.
Altså, det er jo i givet fald en beslutning, de så selv træffer, og af alle mulige andre årsager end det, vi har lagt op til.
For det, der er vigtigt for mig og for regeringen, er, at de børn og unge får den rigtige beskyttelse, men at der så i øvrigt er forskellige typer af steder, for børn er forskellige og unge er forskellige, og der er jeg da sikker på, at kostskolerne også kan spille en rolle, hvis vi får de rammer på plads.
Stén Knuth (V), 2021-05-12:
Tak, formand.
Hvad vil ministeren gøre for at rette op på de problemer, som mange af landets ordblinde 9.-klasseelever netop har oplevet med de kompenserende hjælpemidler til deres skriftlige afgangsprøve i dansk, og vil ministeren tilbyde de berørte elever, at de må tage prøven om?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-12:
Jamen jeg deler simpelt hen ikke fru Mai Mercados vurdering.
Det er jo præcis de resultater, der også indgår i vores overvejelser, og vi kunne godt tænke os at sikre en bedre ramme om børn og unge, der er anbragt.
Jeg vil sige, at jeg synes, at det er dybt useriøst, at man som tidligere socialminister står og siger, at man kun vil diskutere lov om voksenansvar med socialministeren.
For en af udfordringerne her er jo, at der er et kæmpe overlap, og de kostskoler, som har mange anbragte børn, løfter faktisk et kæmpe socialpolitisk stykke arbejde, og derfor skal vi selvfølgelig tage stilling til den snitflade, der ligger mellem lovgivningen på socialområdet på den ene side og lovgivningen på undervisningsområdet på den anden side, så vi kommer hele vejen rundt.
Og der er det altså vigtigt, at kostskolerne får bedre rammer til at håndtere den opgave, de løser.
Mai Mercado (KF), 2021-05-12:
Altså, hvis jeg ville stille spørgsmål til lov om voksenansvar, så ville jeg indkalde socialministeren til at svare på spørgsmålene.
I slutningen af det her brev fra 2020 skriver ministeren, at undersøgelsens resultater vil indgå i ministeriets arbejde, og det må man jo bare sige i bedste fald er at stikke en plade, for det har jo ikke indgået i ministeriets arbejde.
For hvordan kan initiativer fra den her undersøgelse indgå i ministeriets arbejde, når det, ministeriet og ministeren jo faktisk har arbejdet på, har været at lave initiativer, som stækker kostskolerne ved at komme med et forslag, hvor man angriber den her skoleform og altså vil lave et loft over, hvor mange anbragte børn der må være på kostskolerne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-12:
Jeg forstår ikke rigtig, hvori det mærkelige består.
Fru Mai Mercado har selv brugt utrolig mange kræfter på loven om voksenansvar, og det vil sige, at hvis fru Mai Mercado ikke mener den alvorligt, så var det da en lidt speciel måde at agere på som minister.
Jeg mener den alvorligt, og jeg mener, at den aftale, som Socialdemokratiet var med til at indgå om lov om voksenansvar, er afgørende for at skabe rigtig gode rammer for anbragte børn og unge.
Derfor synes jeg slet ikke, at det, at vi styrker rammerne om børn og unge og går ind og kigger på konstruktionerne rundt om det og løbende forbedrer det, står i modsætning til, at vi har steder, som leverer supergode tilbud til ungerne, og dem skal vi så også fremadrettet skabe de bedst tænkelige rammer for.
Mai Mercado (KF), 2021-05-12:
Men det virker mærkeligt, at ministeren sidste år sender et brev til kostskolerne og roser den positive indsats, men så i år siger, at de selv samme skoler ikke har kompetencerne til at hjælpe og løfte de elever.
Ministeren skriver videre i sit brev: »I rapporten hæfter jeg mig ved, at børn og unge, der har været anbragt på en af jeres syv kostskoler, frie grundskoler med kostafdeling, klarer sig godt i sammenligning med børn og unge fra andre anbringelsestyper, når man ser på deres uddannelse og selvforsørgelse som 25-årige.«
Det er jo en tilsnigelse, for de klarer sig faktisk bedre.
Så hvorfor lave et loft på antallet af anbragte børn, hvis de børn, som er på kostskole, faktisk klarer sig bedre?
Samira Nawa (RV), 2021-05-12:
Det, som jeg siger tak for, er, at en idé, som vi har haft med til tidligere finanslovsforhandlinger, nu bliver fremsat som et beslutningsforslag, så vi har debatten.
Og så vil jeg jo bare sige, at jeg er meget løsningsorienteret.
Jeg er meget pragmatisk, så jeg går selvfølgelig derhen, hvor man også kan få noget reel handling.
Det kan jeg jo se at man kan med en ekspertgruppe, som kan komme med helt konkrete anbefalinger – noget, som jeg selv har skubbet på for igennem rigtig lang tid.
Det er selvfølgelig løsningens vej, jeg går.