runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2019-05-03:
Problemet er jo, at man altid kan oprette nye offentlige institutioner, hvis det er det, man har lyst til.
Jeg synes bare, der skal være en særlig begrundelse for at gøre det, og jeg synes ikke, den står så klart her, for nu at sige det sådan.
Derudover er det faktisk også sådan, at vi med aftalen om en fordeling af forskningsreserven i 2019 afsatte ikke mindre end 49,3 mio. kr. til Danmarks Frie Forskningsfond til uddelinger under temaet Mennesker og samfund.
Så der sker jo masser af ting på det her område, og jeg synes nogle gange, at man skal prøve at have et fokus på, hvordan man sørger for at understøtte de ting, der sker, og glæde sig over de ting, der sker, og også sørge for at prioritere det, som vi jo har gjort i fællesskab, og det er jo dejligt, i stedet for bare at oprette nye offentlige institutioner.
Det tror jeg ikke nødvendigvis er svaret på alt.
Jens Joel (S), 2019-05-03:
Hvis det er privat udlejning, er det, fordi dem, der får gevinsten, er lejerne, og dem, der skal foretage energirenoveringen, er ejerne af bygningen, og så får de ikke talt sammen, eller der er ikke mulighed for at sikre, at den modsatrettede konflikt bliver løst.
Andre steder er der eksperimenteret med, om det, der i virkeligheden var det mest effektive, var, at der blev betalt for, at et flyttefirma kom og tog ens ting ud af lejligheden, flyttede dem et sted hen og flyttede dem ind igen, når energirenoveringen var færdig.
Noget af det, der gør, at folk ikke får det gjort, er, at det er bøvlet.
Det er jo det, der gør det, og derfor er vi nødt til at kigge på, hvordan vi kan sikre, at der, når boligerne skifter hænder, når folk flytter, er et klart incitament til at få gjort det.
Men vi kan måske også nudge, som det hedder på nydansk, nogle folk til via forskellige støtteordninger eller hjælp til noget praktisk at få tænkt over, om ikke energibesparelser kunne laves nu og ikke udskydes, som vi ofte alle sammen kommer til derhjemme.
Da nogle partier for nogle år siden foreslog at åbne energiforliget, kan man sige, og ændre i de aftaler, vi havde lavet tilbage i 2012,
var det på et tidspunkt, hvor vi jo sådan set havde regnet med, at vi ville få mere grøn strøm fra de parker, der var planlagt, men det var også på et tidspunkt, hvor investorerne havde brugt et tocifret millionbeløb på rent faktisk at forberede de her parker.
Det var derfor, at vi sagde til de partier, som ville åbne energiforliget og skabe usikkerhed om det her, at vi selvfølgelig er nødt til at holde fast i både vores grønne ambitioner, men også tilliden til, at når man investerer i Danmark, kan man regne med, at investeringerne bliver, om jeg så må sige, æret, og at vi også står ved vores ord.
Det er klart, at da vi aftalte de parker, spurgte vi rundtomkring i landet, hvor man gerne ville have dem placeret.
De pladser, der så blev udbudt rundtomkring i landet, var jo kun de steder, hvor de lokalt havde ønsket at få placeret de parker.
Vi har sådan set ikke forholdt os til, om de lå bedst der, eller om de ville ligge bedre et andet sted.
Det har de forholdt sig til ude lokalt og har sagt: Vi vil gerne have etableringen her.
Så har vi spurgt, hvor man kunne få mest vedvarende energi for pengene.
Det var jo et udbud, som afgjorde, hvor det var billigst, og hvor der var de bedste vindforhold.
Mikkel Dencker (DF), 2019-05-03:
Uanset hvad hr. Jens Joel siger i dag, og uanset hvad en tidligere kommunalbestyrelse i Ringkøbing-Skjern har meldt ud, må vi jo konstatere, at der er en stor folkelig modstand mod Vesterhav Nord og Vesterhav Syd.
Kan hr. Jens Joel bekræfte, at Socialdemokratiet insisterer på, at de her kystnære havvindmølleparker skal gennemføres?
Jens Joel (S), 2019-05-03:
Jeg har selvfølgelig også noteret mig, at der er en modstand fra borgere i det område.
Der er også borgere, virksomheder og politikere for den sags skyld, som synes, at det er en god investering.
Det, jeg forholder mig til, er, at man bad om det, da det kom, og da der så var nogle partier, der foreslog at skrue ned for vores grønne ambitioner og i øvrigt skabe usikkerhed for de virksomheder, der havde investeret et tocifret millionbeløb, sagde Socialdemokratiet selvfølgelig, at det kan vi hverken gøre af hensyn til klimaet eller af hensyn til de virksomheder.
Det har vi holdt fast i.
Når vi så også holder fast i det nu, henholder jeg mig til, at det gør ministeren også, for når der bliver spurgt, om man kan flytte de parker, siger energi-, forsynings- og klimaministeren jo heller ikke, at det kan man godt.
Og det er meget naturligt, for man er så langt i den proces, at man ville skulle udbetale erstatninger, hvis man begyndte at lave om på det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-05-03:
Jeg er glad for, at ordføreren lagde så meget vægt på energibesparelserne, for det er noget, som jeg synes fylder for lidt i energiaftalen.
Vi står jo over for, at vi kan opnå et mere intelligent energisystem, hvor energibesparelser også skal gennemføres på en smartere måde, end man måske hidtil har gjort.
Vi har jo nogle erfaringer fra den energispareordning, som har kørt over en årrække, og der er nok behov for at ændre på den.
Der er indtil videre kun fremsat ét forslag til vedtagelse.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om vi kunne få foldet lidt ud, hvordan det er, vi skal håndtere energibesparelser på en bedre vis fremadrettet.
Hvordan er det, at vi sikrer, at der er et folkeligt engagement i at spare på energien?
For jeg har sådan lidt på fornemmelsen, at der er nogen, der siger, at man bare skal bruge løs af strømmen, for nu er det hele vedvarende energi.
Hvordan kan vi komme frem til, at vi igen har en opbakning til at arbejde målrettet med energibesparelser?
Jens Joel (S), 2019-05-03:
Der er mange elementer i det her.
Det er helt åbenlyst, som hr. Søren Egge Rasmussen også siger, at den tidligere ordning løb ind i nogle problemer.
Der var simpelt hen for dårlig, hvad kan man sige, værdi for de penge, der blev investeret.
Der har været sager om decideret fusk og svindel.
Og man kan sige, at det jo selvfølgelig betyder, at vi som ansvarlige politikere må sige: Den ordning laver vi om på.
Desværre har det jo også betydet, at nogle – har man indtryk af – har brugt det som en undskyldning for at sige, at det kan vi lave om på, og at det der med energibesparelser behøver vi ikke længere at lave.
Der er det klart, at det jo handler om at lave en ny ordning, som bliver bedre end den gamle, men det handler måske også om at tage fat i nogle af de andre ting, vi kan gøre, for at spare på energien.
Altså, når vi fra Socialdemokratiets side f.eks. foreslår, at man udbreder kravet om at spare på energien i offentlige bygninger til ikke kun at gælde statens bygninger, men også kommunernes og regionernes bygninger, så er det jo en ordning, kan man sige, som ikke har meget med den støtteordning, der var den i tidligere energispareordning, at gøre, men som stadig væk vil betyde, at man fremmer nogle af de energisparemarkeder.
Vi har også sagt, at vi gerne vil have et mål, som er højere end det mindstekrav, EU stiller til os, simpelt hen fordi det er en styrkeposition og i øvrigt er klogt, hvis vi skal holde prisen nede på den grønne omstilling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-05-03:
Jamen jeg er glad for, at ordføreren nævnte kommunerne som en aktør i det her – hvad skal man sige – arbejde med energibesparelser, for der er ingen tvivl om, at der er et vedligeholdelsesefterslæb i nogle kommuner på kommunale bygninger.
Der er et behov for bedre ventilation, som kan tænkes sammen med energibesparelser.
Så jeg vil egentlig gerne høre, om ordføreren kan se nogle muligheder for, at vi giver kommunerne bedre rammer, så investeringer i energioptimering ikke er en del af det, der tæller med i anlægsloftet.
Jens Joel (S), 2019-05-03:
Vi har jo åbnet diskussionen en smule i energiforliget ved at lave en særlig lånepulje.
Når vi stiller krav til kommunerne, kan man sige, og siger, at de nu også skal spare på energien i deres bygninger, så vil der selvfølgelig også komme en diskussion om, hvordan kommunerne kan finansiere det, og hvad det betyder for deres øvrige aktiviteter.
Der er vi sådan set åbne for at diskutere den løsning, som kan give kommunerne nogle frihedsgrader til rent faktisk at leve op til de mål, vi sætter herinde.
Det vigtige er jo sådan set, at man kommer i gang alle steder.
Lige nu er det heldigvis sådan, at rigtig mange kommuner gør det i forvejen, men det er klart, at hvis vi skal i mål med den her omstilling, skal vi have alle kommuner med på vognen.
Christian Poll (ALT), 2019-05-03:
Tak for det.
Jeg bliver nødt til at høre noget om produktionen af olie og gas i Nordsøen.
For man hører jo ofte i debatten, at vores velfærd er afhængig af oliepengene.
Derfor vil jeg høre, om ordføreren er enig i, at Nordsøen er den guldgrube, som man ofte hører den er.
De officielt forventede indtægter er jo opgjort til 4-6 mia. kr. om året.
Men i 2016 udgjorde beskatningen af olie og gas kun 0,2 pct. af de samlede danske skatteindtægter.
I 2017 steg de så lidt igen på grund af en øget oliepris osv., men det er meget usikre tal.
Jeg ved, at Socialdemokratiet jo gik med i den her Nordsøaftale om at forlænge udvindingen af olie og gas helt frem til næsten 2050.
Ser ordføreren og Socialdemokratiet slet ikke, at vi bliver nødt til at skære på det her, fordi videnskaben jo siger, at vi skal lade 80 pct. af de kendte reserver blive i undergrunden?
Jens Joel (S), 2019-05-03:
Fra Socialdemokratiets side har vi den helt klare opfattelse, at hvis vi skal gøre noget effektivt for at påvirke verdensmarkedet, altså, hvis vi skal gøre noget for for alvor at leve op til Parisaftalen, så er vi nødt til at begrænse efterspørgslen på verdensmarkedet.
Det er en ting, om hvilken man kan sige, at vi er villige til at gå ekstremt langt i forhold til at sikre, at der ikke er kunder til at købe den olie og gas, der bliver udbudt på verdensmarkedet.
Men det rykker ikke rigtig noget, hvis vi i Danmark fjerner vores produktion, slet ikke, fordi vores produktion i Danmark jo også bl.a. bliver brugt til at investere i den grønne omstilling.
Det er derfor, vi siger det, i stedet for at lave en, man kunne sige tom manifestation.
Vi har lige haft en debat her, og det kom frem, at hvis vi flyttede den produktion, vi har i dag i den danske del af Nordsøen, til et af vores nabolande, som vi handler mest med, ville CO 2 -udledningen samlet set stige.
Det er klimaet ikke tjent med, og derfor synes vi sådan set, det er klogt, så længe vi har et marked for olie og gas, og så længe vi har ressourcerne i Nordsøen.
Og så skal vi til gengæld koncentrere os om – ud over at finansiere en del af velfærdssamfundet – også at bruge pengene på at komme videre i den grønne omstilling og blive fri af de fossile brændsler.
Derfor synes vi, at det er klogere at komme hurtigere i mål med den grønne omstilling, frem for at lave en udfasning af den danske del af Nordsøen, som ikke kommer til at betyde noget for den globale CO 2 -udledning.
Christian Poll (ALT), 2019-05-03:
Men den her forskningsmæssigt baserede vurdering af, at vi skal lade 80 pct. blive i jorden, gælder jo ikke bare Danmark.
Den gælder alle olie- og gas- og kulproducerende lande.
Så man kan sige, at det jo ikke er, fordi vi vil flytte en produktion.
Der er Socialdemokratiet jo gået med i en aftale, hvor man cementerer, at vi skal blive ved med at udvinde olie og gas frem til vistnok 2046 eller 2048.
Hvorfor ikke lave en afviklingsplan, så vi stille og roligt kan skrue ned for, hvor meget olie og gas vi udvinder, og måske i 2030 eller 2035 lande på, at vi er færdige med den historie?
Jens Joel (S), 2019-05-03:
Den anbefaling, der er kommet fra videnskaben, om, at vi skal lade de fleste af de kendte reserver blive i jorden, er der ingen god grund til at diskutere, for den er, som den er.
Problemet er, at den aftale, vi har lavet internationalt, ikke handler om, hvor meget der bliver udbudt på markedet, men om, hvor meget der bliver efterspurgt.
For det, man regulerer på, er på, hvor meget CO 2 landene udleder.
Så det, vi er nødt til at gøre med de olieproducerende lande, men også med de højtudviklede lande og Europa og USA og alle mulige andre, er at reducere CO 2 -udledningen, sådan at der bliver færre kunder i oliebutikken.
Og i den forstand bliver olie en dårligere og dårligere forretning.
Det kan vi bare ikke, desværre, kunne man sige, påvirke alene med en dansk indsats.
Tværtimod ville det bare betyde, at de tønder, vi ikke sælger, ville blive solgt af et naboland, som så i øvrigt har større CO 2 -udledning ved sin produktion af olie og gas.
Mikkel Dencker (DF), 2019-05-03:
En af de vigtige pointer i den energiaftale, som alle Folketingets partier jo indgik sidste sommer, er netop, at der satses mere på havvind, og at der sættes grænser for, hvor mange landvindmøller der må være i Danmark.
Det synes vi jo i Dansk Folkeparti er rigtig godt, altså at vindmøllerne står så langt ude på havet som muligt, så der ikke er nogen, der kan føle sig generet af dem.
Det er parker, som Dansk Folkeparti mener er forkert placeret.
Jeg har noteret mig, at Socialdemokratiet vist ikke synes, at de er forkert placeret.
Kan ordføreren ikke bekræfte over for mig, at da Dansk Folkeparti for et par år siden – vistnok bakket op af et par andre borgerlige partier – foreslog at flytte Vesterhav Nord og Vesterhav Syd længere ud på havet, var Socialdemokratiet imod det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-05-03:
Tak for det.
Nu bliver der refereret en del til energiaftalen, hvor regeringens udspil var, at der skulle bygges én havvindmøllepark frem mod 2030, og så var der et forhandlingsforløb, der endte med, at det var tre havvindmølleparker, som så kom med i aftalen, og det blev en bedre aftale, og der lægges op til, at man kan bygge oven på den energiaftale, hvis man finder mulighed for det.
Det kan være i en kommende finanslov, og det kan være ved at lave en opfølgning i form af en klimaaftale.
Hvordan har ministeren tænkt sig at løse det problem?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Datacentrene er både en chance og en mulighed og også en udfordring for os.
Jeg er bestemt ikke afvisende over for, at der bliver brug for yderligere udbygning med havvind frem mod år 2030.
Jeg har også i den dialog, jeg har haft med ejerne af datacentrene, klart indikeret over for dem, at hvis man ønsker at placere sig i Danmark, har man også et ansvar for at håndtere den mængde af grøn strøm, som man modtager på det enkelte center, og herunder også at kunne og burde investere i udbygningen med vedvarende energi, og det ved jeg også flere af centrene har fokus på.
Jens Joel (S), 2019-05-03:
Tak for det, og tak til ministeren for redegørelsen.
Selv om vi jo på mange måder er enige, hvad angår energipolitikken, om, at der er ting, der rykker i den rigtige retning, er det jo også lidt beklageligt, at der, apropos rekorder, skete det, at vi sidste år så en stigning i CO 2 -udledningen, hvor vi i mange år har fortalt historien om, at man kan blive ved med at have vækst, man kan blive ved med at lave sit energisystem om og have vækst og velstand, men samtidig nedbringe CO 2 -udledningen.
Så kom der en stigning, og i den forbindelse var ministerens eneste forklaring på, at det ikke var problematisk, at man havde haft et år, hvor der havde været meget lidt vind.
Der skriver ministeren tilbage til mig, at det har man desværre ikke mulighed for at svare på inden for svarfristen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan ministeren kan sige i pressen, at det skyldes det her med udsving i vindproduktionen, hvis man ikke over for Folketinget vil bekræfte, at det faktisk er det og den varme sommer sidste år, der har gjort det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-05-03:
Når jeg svarer på spørgsmål, svarer jeg jo efter den bedste viden, jeg har på det pågældende tidspunkt.
Og det er klart, at den meget, meget varme sommer jo betød, at der var lange perioder, hvor vindmøllerne stod stille og der var brug for import af strøm for at sikre forsyningssikkerheden.
Det er jo klart, at når man skal importere strøm, er der mulighed for, at den strøm, man importerer, ikke nødvendigvis er baseret på vedvarende grøn energi.
Det var den ikke for en dels vedkommende, og det betød så for det enkelte år, at der var en stigende CO 2 -udledning.
Ida Auken (RV), 2019-05-03:
Hvad synes ordføreren så om, at hans partikollega rejser op og ned ad Vestkysten og siger, at man gerne vil droppe de her havvindmølleparker, som faktisk står for 10 pct. af vores elforsyning med vind?
Det er en meget, meget stor andel; det er 3 mio. t CO 2 , har Dansk Energi vurderet.
Hvordan har Venstres ordfører det så med, at en kollega rejser rundt og tager billige point i lokalområdet, når det ikke er Venstres holdning?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-05-03:
Tak for det, hr. Christian Poll.
Det er ganske korrekt.
Det er sådan, at olie og gas, i hvert fald ikke mindst olie og benzin, handles på tværs og på et verdensmarked.
Derfor er jeg jo alligevel meget glad for, at Danmark i en lang, lang årrække har kunnet være selvforsynende med olie og gas.
Det synes jeg er rigtig, rigtig glædeligt, ligesom jeg også glæder mig over, at når man sammenligner miljøbelastningen mellem landenes olie- og gasproduktion, kan man bare konstatere, at så er Danmark jo helt, helt i top med hensyn til, hvad CO 2 -udledningen er, hvad klimabelastningen er pr. tønde olie, der hentes op fra Nordsøen.
Det glæder mig.
Derfor synes jeg, at det er fornuftigt, at vi fortsætter vores olie- og gasproduktion mere, end man nødvendigvis gør det andre steder, hvor belastningen jo er langt, langt større.
Derudover er der jo også det, at olie og gas over en årrække har bidraget væsentligt til den danske samfundsøkonomi med et sted mellem 400 og 500 mia. kr. til den danske statskasse, og som medlem af en regering, som også er optaget af, at økonomien hænger sammen, er det jo et væsentligt bidrag til dansk samfundsøkonomi.
Ida Auken (RV), 2019-05-03:
I Radikale går vi meget op i at have en vision, der kan lede os i en ny retning, og derfor synes vi, at vi skal have en stor vision for Nordsøen, ikke med hensyn til olie og gas, men på vindområdet, altså hvor mange vindmøller man kan bygge i Nordsøen, så man faktisk kan få lukket Europas kulkraftværker, så man kan få det ind i elbilerne, og så man kan få den nye grønne energi til at blive en stor handelsvare for os.
Vi har nu sammen med regeringen screenet for 12 GW, men mener ministeren ikke, at det kunne være op mod måske det firedobbelte eller femdobbelte i Nordsøen, og skulle vi ikke prøve at kigge på som vores hovedprioritet for Nordsøen, at det er vindmøller, der skal derud?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-05-03:
Tak for spørgsmålet.
Det opfatter jeg som meget, meget konstruktivt.
Ud over det, vi har screenet af Danmarks umiddelbare havarealer, så ligger der jo et stort område i Nordsøen.
Det er der fokus på.
Vi har indgået et samarbejde med mellem 10 og 12 EU-lande om at kigge på, hvilke muligheder der er, og jeg oplever også, at der fra andre lande, ikke mindst nordeuropæiske lande, er en interesse for også her for deres vedkommende at kunne etablere havvind i Nordsøen.
Det er jo lande, som måske har udfordringer med hensyn til at kunne sikre tilstrækkelig udbygning på land.
Forrige år havde vi formandskabet i Nordsøsamarbejdet.
Det er noget, der arbejdes på, ligesom med etableringen af den her ø, som jeg også synes der er store perspektiver i, fordi det vil løse nogle andre udfordringer med hensyn til ilandføring af el og de udfordringer, der er der, med forsyningsledninger, og hvor de skal trækkes hen osv.
Det er der gode muligheder for, og det vil jeg gerne arbejde for.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-05-03:
SF har lanceret en klimakonto, og det har vi, fordi vi har erkendt, at der simpelt hen ikke er nok penge til at gøre de ting, vi gerne vil, hvis vi skal komme i mål på klimaområdet inden for de næste 4 år.
Og vi har travlt, for det er jo ikke i 2030 eller i 2050, men nu, vi skal starte indsatsen.
Vi er begyndt, og på energiområdet har vi indgået en god aftale – heldigvis sammen med Socialdemokratiet og også med regeringen.
Vi kommer jo decideret til at have et hul, fordi vi oplever en meget stor søgning på biogas lige nu, og det er jo positivt, men det betyder så, at de penge, vi havde forventet vi kunne bruge i den nye energiaftale på biogas efterfølgende, kommer vi til at mangle nogle af.
Vil Socialdemokratiet være åbne over for, at man efter et valg kigger på at tilføre det område flere penge?
Christian Poll (ALT), 2019-05-03:
Tak for det.
Olie- og gasproduktionen i Nordsøen er jo noget af det, som vi går meget op i i Alternativet.
Vi gør det ikke, fordi vi selv har fået en fiks idé, det er jo, fordi videnskaben siger, at vi skal lade 80 pct. af vores kendte reserver blive i undergrunden, hvis vi skal kunne leve op til Parisaftalen.
Så vi ønsker at lave en afviklingsplan, og det har der jo ikke været meget stemning for her i salen.
Men der er en del misforståelser.
Jeg har hørt ministeren udtale, at vi lige så godt kan hive vores egen olie op af undergrunden, så længe vi skal bruge olie, og det er bedre end at importere det fra oliestater i Mellemøsten.
Men anerkender ministeren, at det meste energi faktisk handles internationalt?
Den danske produktion og forbruget af olie hænger faktisk ikke sammen.
I dag eksporterer vi mere end halvdelen af olien fra Nordsøen.
Til gengæld importerer vi 6 mio. m³ råolie om året.
Jens Joel (S), 2019-05-03:
Vi vil gerne diskutere, hvordan vi også sikrer den fremtidige udbygning med biogas, og en af de måder, vi kan gøre det på, er ved at blive lidt bedre til at få kvantificeret de kvaliteter, biogas har, som ikke er rene energikvaliteter, altså de systemkvaliteter, der er i, at man kan gemme gassen, og de miljøgevinster, der er i, at man får mindre udledning af kvælstof og andre ting på markerne.
Vi har også brug for at få gjort noget fornuftigt ved det organiske affald, vi har.
Så vi vil gerne diskutere det.
Det er jo heller ikke nogen hemmelighed, at biogas faktisk er en meget stor udgiftspost i den energiaftale, vi lige har lavet, og derfor tror jeg, at det, vi kommer til at lave med biogas, vil være en overgang til noget mere markedsbaseret, og det vil gøre den totale omkostning pr. produceret biogasenhed meget mindre.
Men vi vil selvfølgelig være med til at se på, både hvordan man kommer af med de miljøproblemer, som det, vi laver gassen af, skaber, og hvordan vi får skabt mere gas i vores system, sådan at vi sikrer lagringskapaciteten.
Så det er bestemt et tilsagn om, at vi gerne vil diskutere, hvordan vi lukker hullet, bygger broen, eller hvordan man skal formulere det.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-05-03:
Jeg synes ikke, at Enhedslisten skal være så trist.
Det er som ketchupflasken, man banker på, og lige pludselig vælter det altså ud.
Vi kommer til at se så mange elbiler den kommende tid, at man tror, det er løgn.
Her i eftermiddag skal jeg personligt ud at indvie en parkeringskælder på Langelands Plads, hvor der er ti elladestandere, fordi der simpelt hen er efterspørgsel på det.
Det kommer til at gå rigtig stærkt, så der er jeg nu ikke så bekymret.
Med hensyn til borgerforslaget vil jeg sige, at der er rigtig mange gode takter i det borgerforslag, og meget af det kommer også til at indgå i vores klimalov.
Jeg skal indrømme, at jeg lidt har skiftet holdning til borgerforslagene, for jeg må indrømme, at de sådan set har givet nogle ret gode debatter, har tvunget os til at tage nogle fornuftige debatter her i Folketingssalen, som jo så skal udmøntes i en lov, og det ville nok være lidt optimistisk at tro, at et borgerforslag bare sådan en til en kunne omsættes i lovgivning.