runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-06:
Tak for det.
Menneskerettighedskonventionen beskytter menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder.
De rettigheder, der er indeholdt i konventionen, har karakter af borgerlige og politiske rettigheder.
Således beskyttes bl.a. ret til livet, forbud mod tortur, forbud mod slaveri og tvangsarbejde, ret til frihed og sikkerhed, ret til retfærdig rettergang, ingen straf uden hjemmel, ret til respekt for privatliv og familieliv, ret til at tænke frit og til samvittigheds- og religionsfrihed, ytringsfrihed, forsamlings- og foreningsfrihed, ret til at indgå ægteskab og adgang til effektive retsmidler.
Desuden er der vedtaget en række tillægsprotokoller, der opregner flere rettigheder, herunder beskyttelse af ejendomsretten.
Ved tiltrædelse af den europæiske menneskerettighedskonvention forpligter staterne sig til at respektere og sikre de grundlæggende menneskerettigheder for enhver person inden for deres jurisdiktion.
Den europæiske menneskerettighedskonvention kan påberåbes over for danske domstole og forvaltningsmyndigheder, som har en forpligtelse til anvende konventionen på linje med anden dansk lovgivning.
Desuden giver konventionen mulighed for, at enhver kan klage til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg med påstand om, at en medlemsstat har krænket de rettigheder, som er beskyttet af konventionen.
Det er sådan, Justitsministeriet forklarer os, hvad den europæiske menneskerettighedskonvention handler om.
Og jeg følte trang til lige at repetere, hvad det er for nogle grundlæggende menneskerettigheder, som vi alle sammen har givet hinanden i Europa i 1949, da vi kiggede hinanden i øjnene efter anden verdenskrig og sagde: Det her vil vi aldrig nogen sinde byde hinanden i igen.
Det er jo grundlæggende det, der er på spil her, og derfor er vi imod det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti.
Josephine Fock (ALT), 2016-12-06:
Tak for det.
Det er jo Dansk Folkepartis forslag til beslutning om at ophæve inkorporeringsloven til den europæiske menneskerettighedskonvention samt at tage initiativ til, at Danmark får et forbehold over for den europæiske menneskerettighedskonvention, som sikrer, at den danske regering fremover kan føre udlændingepolitik, som der er et flertal for i Folketinget.
Det er det, vi drøfter her i dag.
Jeg synes faktisk, at forslagsstillerne i bemærkningerne til forslaget redegør meget præcist for, hvad det er, det her går ud på – det har vi også kunnet høre i de bemærkninger, der er kommet – nemlig at Dansk Folkeparti er af den opfattelse, at konventionen forhindrer Danmark i at føre den udlændingepolitik, som der ellers er flertal for i Folketinget.
Hvis man ser på menneskerettighedskonventionen, kan man jo sige, at vi faktisk er inde ved kernen af, hvad det er, konventionerne skal, nemlig at beskytte det enkelte individ mod overgreb fra staten.
Det var derfor, vi i et internationalt fællesskab blev enige om, at det er vigtigt, at vi på tværs af landegrænser forpligter os til at overholde og værne om de basale menneskerettigheder.
Derfor synes jeg faktisk, det er bekymrende, at vi har den diskussion, om vi skal have mulighed for at komme ud af konventionen eller omgå menneskerettighederne.
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at man for 50 år siden var så visionær at få nedfældet de her principper, og at vi forpligtede os på dem.
Jeg er også meget enig med Enhedslistens ordfører på området, som netop lavede det tankeeksperiment, at vi ikke havde dem, og redegjorde for, hvordan det så ville gå – hvordan vi kunne risikere en nedadgående spiral i forhold til de enkelte landes ønsker om, hvilke menneskerettighedsprincipper de har lyst til at omgå.
Så synes jeg faktisk ikke, den måde, justitsministeren redegjorde for det på, er korrekt.
Sådan som jeg forstod det, var konventionerne nærmest støbt i beton, og det er jo ikke tilfældet.
Vi har jo løbende tilpasset konventionerne, og det synes jeg er vigtigt at holde sig for øje.
Jeg synes også, det er vigtigt at holde sig for øje, at vi har en europæisk menneskerettighedsdomstol, som jo lige præcis her i sidste eller forrige uge gav os medhold i, at en person af særlig kriminel tilbøjelighed faktisk kunne udvises.
Det synes jeg jo viser os, at også Den Europæiske Menneskrettighedsdomstol lige præcis går ind og vurderer de konkrete sager.
Og det føler jeg mig fuldstændig tryg ved.
For vi har et fængselsvæsen og en domstol, der har dømt ham til at sidde i et dansk fængsel, og det er så det, vi gør.
Derfor kan Alternativet ikke bakke op om det her beslutningsforslag.
Christian Langballe (DF), 2016-12-06:
Jamen altså, vi glæder os over det, og vi vil jo også gerne støtte Liberal Alliance i det arbejde, der går i gang nu, og håber så i øvrigt, at hr. Anders Samuelsen og Liberal Alliance kommer igennem med et asylstop; med hensyn til at dispensere fra flygtningekonventionen, ligger der mange gode ting.
Det glæder vi os til, vil jeg sige.
Christina Egelund (LA), 2016-12-06:
Så glæder vi os sammen, og det er jo dejligt.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-12-06:
SF's ordfører, fru Lisbeth Bech Poulsen, kan ikke være til stede, så jeg skal på vegne af SF sige følgende: På rekordtid har Folketingets partier fundet en løsning for de 26.000 forsikringstagere, der er kommet i alvorlig knibe på grund af Gable Insurance AG's konkurs.
Jeg er glad for, at vi har fundet en løsning, hvor forsikringskunderne bliver dækket af garantifonden.
Men denne situation betyder også, at vi skal holde øje med udviklingen, for det er jo fuldstændig urimeligt, at en udenlandsk virksomhed kan gå konkurs, og at pengene til at dække det skal komme fra garantifonden, som den liechtensteinske virksomhed aldrig har indbetalt til.
Nu laver vi loven om, så også udenlandske virksomheder kan indbetale til fonden, men det er frivilligt.
Derfor foreslog vi også, at de bidrag, som danske virksomheder betaler i dag, bliver erstattet af en afgift, som alle, også udenlandske virksomheder, skal betale.
SF støtter det her lovforslag, og vi vil gerne takke Folketingets partier for et godt samarbejde.
Men vi understreger også, at vi med dette lovforslag ikke kan være sikre på, at det ikke sker igen.
Der bør derfor findes en løsning, så alle forsikringstagere bidrager til garantifonde, også hvis selskabet er udenlandsk ejet.
Indtil det sker, skal det meget tydeligt fremgå af et forsikringstilbud, hvis de ikke er dækket.
Vi vil holde godt øje med udviklingen hos de udenlandske virksomheder, og så skal kredsen af partier mødes igen om godt et år, så vi kan evaluere, om det er godt nok, for vi har ikke råd til flere skandaler af denne slags.
Så vi støtter det her lovforslag.
Og jeg skal hilse fra Enhedslisten og sige, at de også støtter lovforslaget.
Inger Støjberg (V), 2016-12-06:
Jeg vil sige, at det jo igen kommer fuldstændig an på, hvordan de flygtninge, der er kommet til Danmark, kommer til at klare sig: Kommer de ud på arbejdsmarkedet?
Tager de Danmark til sig?
Hvordan ser det ud med antallet af familiesammenførte?
Og oven i det, hvor mange asylansøgere kommer der så til Danmark i resten af 2016, men jo selvfølgelig også ind i 2017?
Så det kommer helt an på, hvordan billedet samlet set ser ud, og det forstår jeg jo så at der er opbakning til fra socialdemokratisk side, og det glæder mig selvfølgelig meget.
Dan Jørgensen (S), 2016-12-06:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at ministeren ikke rigtig nu vil lægge sig fast på, hvornår man i givet fald kunne tage kvoteflygtninge, og det forstår jeg sådan set godt, for den holdning har mit parti også selv.
Men så kunne ministeren måske alligevel prøve at komme det lidt nærmere og svare på, om man forestiller sig, at det f.eks. kunne blive i løbet af 2017.
Inger Støjberg (V), 2016-12-06:
Selvfølgelig gør det da indtryk, og det er jo bl.a. derfor, at det er meget glædeligt, at vi kan skrue op for nærområdeindsatsen med de penge, der bliver givet, og som jo er på et historisk højt niveau nu.
Derudover er de 21.000, godt og vel, som er søgt til Danmark som asylansøgere sidste år, jo også folk, der aflaster nærområderne.
Så der er jo ikke nogen tvivl om, at vi aflaster nærområderne rigeligt – efter min mening.
Jeg mener jo, at vi skal have færre asylansøgere til Danmark.
Det er jo derfor, at vi strammer op.
For at sige det helt firkantet og helt ærligt: Jeg synes, at jeg har en meget, meget stor forpligtelse til at passe godt på Danmark, passe godt på det værdisæt, det fundament, som vi har her, og det mener jeg at vi bedst gør ved at få færre asylansøgere til Danmark og dermed også ved at sige stop for kvoteflygtninge i den her omgang.
Josephine Fock (ALT), 2016-12-06:
Tak, men så forstår jeg ikke, at vi ikke kan få et svar på, hvor lang tid regeringen har tænkt sig at udskyde den her beslutning om at tage kvoteflygtninge, for vi får jo hele tiden at vide, at der er kommet meget, meget få flygtninge til Danmark, så egentlig burde vi jo have plads til dem nu.
Men det andet spørgsmål, jeg så vil stille, er: Gør det slet ikke indtryk på ministeren, at FN opfordrer verdenssamfundet til både at sætte penge af, altså hjælpe økonomisk i nærområderne, men også at aflaste nærområderne rent logistisk i forhold til at tage flere mennesker ud af nærområderne, fordi de belaster, fordi der er simpelt hen ikke plads til dem i flygtningelejren?
Jeg har svært ved at forstå, at det slet ikke gør indtryk på ministeren, at FN jo virkelig opfordrer verdenssamfundet til at hjælpe til på begge fronter, både økonomisk, men også med at tage kvoteflygtninge.
Det første spørgsmål går på, hvor længe vi så skal se på og vente på at se på, om det går godt med integrationen.
Altså, de kvoteflygtninge, som vi nu sætter på hold, hvor mange år skal de vente, før at vi så tager stilling til, om det nu går godt?
Vi har jo sammen med regeringen sagt ja til trepartsaftalerne om bedre integration på arbejdsmarkedet og hurtigere kompetenceafklaring, og det er jo nogle ting, som jeg selvfølgelig håber virker, men hvor lang tid ønsker regeringen at sætte de her mennesker på standby, i forhold til at vi siger stop for kvoteflygtninge, fordi vi først skal se, hvordan det går med integrationen?
Inger Støjberg (V), 2016-12-06:
Til det første først: Man kan ikke lave et excelark og sige, at sådan her skal det præcis se ud, og hvis alle de her parametre er opfyldt og tallet er sådan, så tager vi igen x antal kvoteflygtninge.
Sådan kan man jo selvsagt ikke sætte det op.
Så der kommer ikke et målesystem, som fru Johanne Schmidt-Nielsen sagde.
Jeg var i øvrigt ikke bekendt med, at Enhedslisten går så meget op i målesystemer; det plejer Enhedslisten ikke at gøre.
Med hensyn til om kvoteflygtninge er med til at aflaste nærområderne, vil jeg sige, at det kan man jo sådan set godt sige, men der er også mange andre ting, der er med til det, f.eks. hjælpen i nærområderne.
Det faktum, at vi skruer op for nærområdeindsatsen og jo kommer til at give historisk mange penge til nærområderne, vil selvfølgelig også aflaste nærområderne.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-12-06:
Jeg har to spørgsmål.
Inger Støjberg (V), 2016-12-06:
Det er jo sjældent, at spørgeren selv svarer på spørgsmålene, men det var for så vidt udmærket svaret, for det kommer nemlig fuldstændig an på, hvordan de mennesker, der så er kommet hertil som flygtninge, som familiesammenførte, efterfølgende klarer sig.
Og hvilke parametre kan det så være?
Det kan f.eks. være: Bidrager de positivt på arbejdsmarkedet?
Deltager de i kulturlivet?
Lader de være med at bosætte sig i ghettoer?
Deltager de på uddannelsesfronten, altså lader de sig uddanne?
Klarer de sig godt?
Det kan være alle sådan nogle parametre, og derfor kan man jo ikke bare lige sætte et enkelt tal ind og sige, at sådan og sådan skal de gøre.
Det kommer an på, hvor godt de, der er kommet hertil, klarer sig sådan helt generelt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-12-06:
Tak for det.
Ministeren begrunder jo det her kvoteflygtningestop, som må siges både at være temmelig historisk og også enestående, eftersom Danmark mig bekendt er det eneste land, som har valgt at reagere på den her verdensomspændende flygtningekrise, ved at sige: Vi gider ikke tage nogen kvoteflygtninge.
Man begrunder det her stop med, at der kom rigtig mange spontane asylansøgere sidste år, og det er jo også rigtigt, at der kom mange spontane asylansøgere sidste år.
Hvilket antal skal vi ned på, før regeringen igen mener, at Danmark kan modtage kvoteflygtninge?
Og så vil ministeren ganske givet sige: Det kommer an på, hvordan det går med integrationen.
Og så vil jeg spørge: Hvordan skal vi måle, hvordan det går med integrationen?
Hvad skal tallene vise, hvis det er tal, der skal bruges, før Danmark igen kan være en del af den internationale, solidariske ordning, som FN's kvoteflygtningesystem er?
Inger Støjberg (V), 2016-12-06:
Tak for det.
Med beslutningsforslaget ønsker Enhedslisten, at Danmark fortsat skal tage imod det samme antal kvoteflygtninge som i de sidste mange år.
For Enhedslisten og de partier, som måtte støtte forslaget, betyder det åbenbart ikke det store, at vi i de seneste år har taget imod et historisk højt antal asylansøgere, 21.000 alene i 2015, og at Danmark står over for en stor udfordring i forhold til at sikre en ordentlig integration af lige nøjagtig de her mennesker.
Det gælder ikke mindst kommunerne, der er efterladt med en betydelig opgave med at integrere de mange, der har fået opholdstilladelse som flygtning i Danmark, og de mange, der jo efterfølgende vil blive familiesammenført hertil.
Det gælder både dem, der er kommet her til landet, og de flygtninge, som befinder sig i nærområderne.
Men vi bliver nødt til samtidig at sikre, at vi er i stand til at løfte den opgave, som vi påtager os.
Vi skal passe på Danmark.
Vi skal sørge for, at sammenhængskraften og de grundlæggende værdier er intakte i vores samfund, og vi skal sikre, at de flygtninge, som kommer her til landet, også tager Danmark til sig.
Det er i den forbindelse afgørende, at antallet af flygtninge i Danmark bliver holdt på et niveau, som det er muligt at håndtere.
Det er i det lys, man skal se beslutningen om ikke at genbosætte flere kvoteflygtninge i 2016, men i stedet skubbe den resterende del af kvoten – og det vil sige i alt 491 pladser – til senere år.
Det vil også give kommunerne et lille pusterum og plads til at tage sig bedre af dem, der allerede er kommet hertil.
Betyder det så, at regeringen slet ikke ønsker at tage kvoteflygtninge i fremtiden?
Nej, det gør det faktisk ikke.
Regeringen ønsker, at kvoten i fremtiden fastsættes, under hensyntagen til hvor mange asylansøgere der kommer til Danmark, men også under hensyntagen til hvordan det går dem, der allerede er kommet hertil, om de har taget Danmark til sig og ladet sig integrere i samfundet, om de bidrager positivt.
Regeringen overvejer i øjeblikket, hvordan en ny kvoteordning mest hensigtsmæssigt kan udformes.
Men lad mig også til sidst nævne den indsats, som vi gør i nærområderne, og som udgør et vigtigt bidrag til at håndtere den internationale flygtningesituation, for en styrket indsats i nærområderne, altså tæt på der, hvor flygtningene er fordrevet fra, er nødvendig i bestræbelserne for at få en holdbar og effektiv løsning på de udfordringer, som vi står over for.
Ellers risikerer vi, at mange tusinde flere flygtninge og migranter vil søge mod Europa og Danmark.
Sagen er, at vi selvfølgelig kan hjælpe langt flere flygtninge for de samme penge ved at fokusere på nærområderne, og samtidig bliver det nemmere for flygtningene at komme hjem og genopbygge det land, som de kommer fra, når der igen bliver fred.
Det er også baggrunden for, at regeringen med finansloven for 2017 har afsat mere end 2,3 mia. kr. i 2017 til humanitær bistand, samtidig med at der er sket en styrkelse af indsatsen i 2016.
Samlet set går 1 mia. kr. ubeskåret til nærområdeindsatsen i 2016 og 2017, herunder især i Syrien, men også i de omkringliggende lande.
Brian Mikkelsen (KF), 2016-12-06:
Det bunder jo i en meget bred politisk aftale, hvor alle Folketingets partier er med og har tilsluttet sig, og det er et forslag, som skal løse op for en helt urimelig og uheldig situation, som 26.000 danske forsikringstagere i Gable Insurance AG gennem Husejernes Forsikring Assurance Agentur har været udsat for.
Lovforslaget indebærer konkret, at anvendelsesområdet for lov om en garantifond for skadesforsikringsselskaber udvides, så de danske forsikringstagere i Gable Insurance AG sikres en rimelig dækning.
Og danske kunder kan i henhold til forslaget få erstatning for udækkede skader anmeldt til fonden inden den 31. marts 2017.
Kunder med byggeskadeforsikring vil kunne få erstatning for udækkede skader i de tilfælde, hvor bygherren er gået eller går konkurs i den oprindelige polices løbetid, så der ikke er andre steder, hvor kunden kan gøre krav gældende.
Vi er også blevet enige om, at for ejerskifteforsikringer vil der gælde en særlig selvrisiko på 20.000 kr. for den første skade, der skal dækkes af fonden.
Og sluttelig indebærer lovforslaget, at håndværkere og andre tredjemænd, der har indgået aftale med Husejernes Forsikring om udbedring af skader, men som ikke har nået at få betaling for udført arbejde, kan få disse krav dækket.
Jeg synes, at vi med lovforslaget har fundet en rimelig og balanceret løsning på de problemer, som ganske mange forsikringstagere er kommet i efter Gable Insurance AG's konkurs.
Samtidig er det lagt til grund, at de skønnede udgifter, løsningen indebærer, skal kunne holdes inden for de 130 mio. kr., som er i frie midler i Garantifonden for skadesforsikringsselskaber, så der stadig væk er grundkapitalen på de 300 mio. kr.
Der har også været spørgsmål om, hvor erstatningsansvaret er henne.
Derfor vil jeg også gøre opmærksom på, at det er et centralt element i den politiske aftale, at det undersøges, om der kan gøres ansvar gældende over for Gable Insurance AG og det danske agentur, og om forbrugerbeskyttelsesreglerne er overtrådt.
Et par af ordførerne har også været inde på den videre proces, som jo er en del af aftalen, nemlig hvordan vi får de udenlandske selskaber til at komme med ind i garantifonden, og hvordan vi får en mere international dimension på det her.
Det vil indeholde en række yderligere initiativer, som skal bidrage til at sikre, at en tilsvarende situation ikke opstår i fremtiden.
Med hensyn til spørgsmålet om Færøerne er det jo sådan, at Færøerne selv har hjemtaget forsikringsområdet, og derfor er det meget svært for os at lovgive om det i det danske Folketing.
Det er altså en svær nød at knække, når man har hjemtaget forsikringer, at vi så skal lave en konkret lovgivning om det i det danske Folketing.
Jeg tror, det kunne skabe lidt knaster i rigsfællesskabet, hvis vi gik ind og bestemte på det område.
Andreas Steenberg (RV), 2016-12-06:
Ja, Alternativets ordfører var lidt hurtigere, end jeg lige havde forventet, så derfor kom der lidt ændring i rækkefølgen.
Det her er jo den nye erhvervsministers første lovforslag, og derfor vil vi fra Radikale Venstres side gerne benytte lejligheden til at sige tillykke med ministerposten og også sige tak for det forløb, vi har haft, med det her lovforslag og den her skandale, som det jo er, at det her selskab er gået konkurs – vel at mærke en skandale, som ministeren ikke har noget ansvar for, men som er en virksomheds egen skyld.
Der er opstået det problem, at et forsikringsselskab er gået konkurs, og det betyder, at de mange mennesker, der har købt en forsikring i det her selskab, ikke længere er dækket.
Der er nogle, der står med håret i postkassen, fordi de skal have penge af forsikringsselskabet, fordi de har afholdt udgifter til håndværkere på det hus, de har købt, og hvor de er berettiget til en erstatning.
Det er selvfølgelig et meget stort problem for de mennesker, og der kan komme endnu flere sager, fordi der er mange, der har købt en forsikring hos det her Husejernes Forsikring Assurance Agentur ApS.
Vi synes i Radikale Venstre, at det er en helt åbenlys markedsfejl, at nogle mennesker kan blive fanget, fordi et selskab går konkurs.
Det er også et selskab, som ikke har været sådan helt regelret i forhold til at overholde markedsføringsregler og alle mulige andre regler, så vi synes i Radikale Venstre, at man roligt kan sige, at nogle af de her kunder sådan set har troet, at det var et, hvis jeg må sige det direkte, ordentligt selskab, de havde købt en forsikring hos, og det har så vist sig at være det modsatte.
Derfor synes vi, det er en god idé, at vi nu ændrer den her lov, så de penge, der er i den her garantifond, kan komme ind og hjælpe de her mennesker og give dem den erstatning, som de troede de sådan set var forsikret til at få.
Det er klart, at det indirekte betyder, at alle mulige andre i Danmark kommer til at betale til, at de her mennesker kan få erstatning.
Det synes vi er rimeligt, fordi de her mennesker i meget høj grad har været i god tro.
Vi er også tilfredse med, at vi har lavet en aftale med regeringen om, at vi kommer til at stramme forskellige regler op, sådan at vi forhåbentlig kan komme efter sådan et selskab noget hurtigere
næste gang, det måtte ske, hvad vi jo selvfølgelig ikke håber det gør.
Men vi er tilfredse med den aftale, vi har lavet med regeringen, og støtter derfor også det her lovforslag.
Christina Egelund (LA), 2016-12-06:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at den europæiske menneskerettighedskonvention ikke er noget, der er nedfældet på stentavler, der er faldet ned fra himlen, og derfor aldrig kan laves om.
Selvfølgelig kan den det.
Det er også derfor, at mit parti går ind for, at man skal lave den om.
Christian Langballe (DF), 2016-12-06:
Jeg kunne godt tænke mig at sige en enkelt ting: Der jo er forskel på, hvordan man opfatter konventionerne.
Altså, det ville godt nok være et bizart standpunkt at have, hvis man i skattelovgivningen sagde, at den skattelovgivning, vi har nu, var mejslet ind med kileskrift og ikke kunne laves om.
Det er klart, at selvfølgelig kan konventionslovgivningen laves om, al den stund at virkeligheden flytter sig.
Og hvis man ikke er enig i det, vil jeg sige, at så er man jo ikke enig i, at virkeligheden flytter sig og kræver nye tiltag og udfordringer og alt muligt andet.
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-06:
Selvfølgelig er det da dansk lovgivning, der skal gælde her i landet.
Derfor skal folk, der begår kriminalitet, sidde i fængsel.
Så enkelt er det.
De skal anklages, dømmes og straffes.
De skal sættes i fængsel.
Med hr. Christian Langballe forholder sig jo ikke til det problem, der består i, hvis vi nu tager den pågældende som eksempel, at den pågældende faktisk i 44 ud af 46 år af sit liv har opholdt sig i Danmark.
Så bliver man jo nødt til at spørge: Hvad er det, der gør, at vi kan sige, at det er nogle andres problem?
Og hvor går grænsen?
Skal vi også tage efterkommere med – og efterkommere af efterkommere?
Der er sikkert nogle i Argentina, som vi kan få sendt i hovedet, fordi deres forfædre var danskere.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Christian Langballe (DF), 2016-12-06:
Nåh ja!
Det minder mig om noget ...
Altså, jeg er jo ikke global hallelujahumanist som hr. Søren Søndergaard.
Det tror jeg de fleste erkender.
Vi kan gøre det, lige præcis som vi gerne vil.
Det, jeg gerne vil, er, at ret og rimelighed sker fyldest; at dansk lovgivning følges.
Det er objektivt rigtigt, også i en juridisk forstand, at det, som Levakovic har foretaget sig, fortjener udvisning.
Han skal ikke være her i landet.
Han har malket de kommunale kasser for millioner.
Vi har faktisk lige haft noget med hensyn til rådgivning om skatteunddragelse, som Enhedslisten tog utrolig alvorligt.
Men det her forhold, at en storsvindler simpelt hen malker de kommunale kasser for millioner og kører rundt i store biler, er man ligeglad med.
Det er jeg bare ikke, og jeg mener, at det må være rimeligt, at vi forlanger, at det er dansk lovgivning, der gælder her i landet.