runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2022-05-20:
Jeg synes, at det er fuldstændig ude af proportioner at begynde at tale om folkedrab; det må jeg sige.
Jeg kender ikke detaljerne i sagen endnu, men jeg vil sige i forhold til den betragtning, at det er en relativt stor del af de grønlandske kvinder, at sådan bliver det jo selvfølgelig hurtigt.
Hvis man beslutter en ting i Grønland, som går ud over et relativt lille antal, bliver det selvfølgelig hurtigt en relativt stor del af befolkningen.
Det er jo bare et spørgsmål om, hvordan man opdeler befolkningen.
Hvis man tog en lille del af Danmark, ville man også kunne finde, at det i det område af Danmark kunne være en meget stor del af kvinderne, og det er jo ikke et udtryk for, at man sådan bevidst har begået et folkedrab.
Jeg synes, at det er helt ude af proportioner, og jeg har heller ikke set det dokumenteret, at der skulle have været et kæmpe fald i den grønlandske befolkning på grund af det her, som kan retfærdiggøre den slags beskyldninger.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Arh, det er ikke helt rigtigt.
Nu har vi set, at det er omkring 40-50 pct., befolkningsraten har været faldende, og det er jo ikke kun det.
Folkemord indebærer jo også mange andre ting, hvilket eksperter også har været med til at bekræfte i forhold til mine udtalelser.
Og vi er jo allerede vant til som kvinder, at der er nogle mænd, der fortæller os, hvad det er, der er i orden og ikke er i orden at gøre med vores kroppe.
Men nok om det.
Når man siger om inddragelse af grønlandske og færøske mandater, de nordatlantiske mandater, at der også er en samarbejdsvillighed hos De Konservative, undrer det mig, når der er så stor modvillighed, i forhold til når de grønlandske har ytret sig i forhold til nogle specifikke sager.
Så jeg vil egentlig gerne høre: Hvilket parti er Konservative mest enig med her i Folketingssalen af de nordatlantiske?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Tak for opbakningen i forhold til at deltage i forlig.
Det synes jeg sådan set Konservative har ment altid, så det er jeg glad for.
Der er jo rigtig meget på forsvarsområdet, som skal drøftes, nemlig cybersikkerhed og en lang række andre ting.
Og noget af det, vi ønsker i Grønland, er jo at styrke overvågningen af området.
Vi ønsker, at der skal være lavspænding, og vi ønsker, at der ligesom skal være flere grønlændere, som bliver involveret i opgaveløsningen.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til Konservatives rigsfællesskabspolitik, for jeg kunne godt tænke mig sådan at få jer lidt ud af busken, i forhold til hvad I egentlig vil, hvad angår Grønland.
Mener I, at der skal være mere viden om Grønland?
Mener I, at der skal tages nogle flere initiativer?
Vi er ca. 3 år inde i en valgperiode.
Jeg synes, det kunne være ret interessant at vide, hvor I egentlig står henne i forhold til Grønland.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-05-20:
Det var faktisk meningen, at jeg skulle have været oppe i Grønland for en måneds tid siden, men jeg blev forhindret, fordi jeg ikke lever op til de krav, der var for at komme ind i Grønland.
Jeg håber, at det her til sommer kan lykkedes for mig at komme derop, og jeg vil helst have, at vi lancerer vores politik deroppe.
Der er det meget vigtigt for os, at vi får gjort det mere tydeligt, at det er et fælles anliggende for både Danmark, Grønland og Færøerne.
Men flere detaljer følger.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-20:
Tak for en god debat i dag.
Det meste har jeg været enig i.
Og debatten har jo, synes jeg, på meget, meget fin vis bekræftet, at der er et meget, meget stort engagement.
Jeg vil egentlig foreslå, at vi nu går videre med arbejdet, for der har været mange aspekter, men jo ikke nogen problemer, som ikke kan løses, og som ikke kan håndteres.
Jeg synes, at det bekræfter, at nogle af de ryk, vi har taget igennem de senere år, har været de rigtige.
Vi har et tættere og mere forpligtende samarbejde på regeringsplan, og det er der et ønske om også at få parlamentarisk.
Jeg vil så foreslå – hvis det er det, man ønsker – at Folketinget går videre med det.
Men mange af de andre ting, der har været nævnt, mener jeg er nogle, vi kan håndtere i de forskellige fora og i de forskellige sammenhænge, hvor vi er.
Så jeg finder egentlig ikke anledning til at forlænge debatten yderligere nu.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
Tak for det.
Nu sagde ordføreren, at når det gælder sikkerhedspolitik, kan der godt være en proces, der kan være en dialog, men afgørelsen skal træffes ét sted.
Nu er det sådan, at når det gælder sikkerhedspolitik i de sidste måneder, er det sted for Danmarks vedkommende og for EU's vedkommende Bruxelles.
Færøerne er ikke med i EU.
Mener ordføreren, at Færøerne på grund af det, der sker nu, skal inddrages i EU ad bagdøren, kan man sige?
Søren Espersen (DF), 2022-05-20:
Nej, det kan jeg ikke, for sådan er det også med danske soldater.
Altså, hvis man er heldig, kan man få den værnepligt, man ønsker, i den by, hvor kasernen ligger, eller der, hvor skibet holder til.
Det kan lade sig gøre, men det er ikke sikkert.
Det kan jeg godt forstå.
Men man kan ikke på den måde vælge og vrage.
Man må tage det, man får ordrer til at tage, og så må man håbe, at man får sine ønsker opfyldt.
På samme måde vil det også være med færingerne.
Men det har altid været frivilligt.
For mange år tilbage, hvor jeg selv var værnepligtig i søværnet, havde vi på mit skib alene fire til fem grønlændere.
Sådan var det helt normale dengang, og det var ikke engang inspektionsskibe, som tog nordpå.
Der var der også masser af grønlandske unge.
Frivilligt har det altid været.
Men jeg vil have, at når det kan blive en pligt for danske unge, og nu taler man også om, at kvinderne også skal have den pligt at være værnepligtige, så er det altså væsentligt, at alle er med om bord, og at det er en tvang, at man skal, hvis kongeriget er i fare.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Det er jo noget, man ikke helt har lyst til at understøtte idéen om: at man for 7 år siden, i 2015, var et enkelt forslag fra en enkelt person i Grønland fra, at der eventuelt skulle være husleje i Thulebasen.
Det var et forslag, som selvfølgelig blev stemt ned af resten af de grønlandske politikere, og at prøve på at tage det op, som om det var en ny ting, er lidt sjovt.
Men nu har vi jo også lige været i NATO for ikke så lang tid siden, hvor vi også fik en orienteringsrejse, og hvor vi også adskillige gange fik begrundelse for, at Grønland også bidrog rigtig meget til det fælles forsvar, vi også har, ikke blot i rigsfællesskabet, men for resten af den demokratiske verden, hvilket også er en rigtig god ting.
Søren Espersen (DF), 2022-05-20:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstår spørgsmålet.
Altså, jeg forstod det ikke.
Er det muligt at få det gentaget, bare ganske kort?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Jamen det er jo således, at NATO, da vi var ude at rejse, sagde, at Grønland med dens geografiske placering, den placering, som Amerika også står inde for, og det samarbejde, der også er lige nu, og med henblik også på de potentialer, der er med naturressourcer og meget andet, på sin vis også bidrager til den sikkerhed, vi også skal have i resten af verden.
Men alligevel understøtter DF jo idéen om noget, der blev sagt for 7 år siden af et enkelt partimedlem, og som jo hurtigt blev stemt ned.
Det synes jeg er lidt bemærkelsesværdigt, idet vi selvfølgelig gerne vil have, at vi skal kigge på den store helhed, resten af verden, frem for måske at kigge på et enkelt eksempel, som blev stemt ned for 7 år siden.
Søren Espersen (DF), 2022-05-20:
Jo, men altså, at tro, at bare fordi man ligger et bestemt sted og har en væsentlig beliggenhed, betyder det, at man ikke længere behøver at foretage sig noget, hverken praktisk eller økonomisk, i forbindelse med et forsvar, synes jeg ikke er rimeligt.
Jeg synes, at man er nødt til at markere og være markant, i forhold til at unge grønlændere og unge færinger skal ind at aftjene værnepligt, hvis de bliver bedt om det.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Og i det tilfælde vil man jo også gerne spørge lidt ind til situationen, hvis sådan en værnepligt skulle være gældende.
Lad os sige, at danskere nu skal aftjene deres værnepligt i Grønland, på grønlandsk, under grønlandsk flag.
Ville DF gå med til det?
Søren Espersen (DF), 2022-05-20:
Jo, men det tror jeg så vil tage mange år, før det bliver realisabelt at have tilstrækkeligt med grønlandske officerer og befalingsmænd om bord på et skib f.eks. – det vil tage lang tid.
Det har jeg da ikke spor imod ville ske – grønlandsk er jo også et af rigsfællesskabets sprog.
Men i forhold til hvad kommandosproget skal være på, altså om det skal være dansk, færøsk eller grønlandsk,
vil jeg nok regne med, at det skal være dansk, fordi det er i Danmark, at selve kernen af militæret ligger og bliver betalt for.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
Tak for det.
Det handler selvfølgelig om det samme.
Ordføreren sagde, at værnepligten er en lakmusprøve på viljen til forsvar, og det er sådan en lille kæphest, som ordføreren har haft i mange år.
Hvis det bliver vedtaget i morgen, hvad vil det så betyde i praksis?
Som ordføreren har sagt, er der jo nok frivillige i Danmark til, at man slipper for at tvinge folk.
Som ordføreren også sagde, er der en hel masse frivillige på Færøerne.
Jeg har selv været meget engageret i veteranernes forhold på Færøerne og fik i samarbejde med den forhenværende minister Claus Hjort Frederiksen udvidet ydelserne, som veteranerne får på Færøerne, og det er en fin forening.
Hvad ville være anderledes?
Hvem ville mærke det, og hvordan ville det føles?
Søren Espersen (DF), 2022-05-20:
Altså, styrkemæssigt ville det ikke betyde noget.
Det er jo også derfor, jeg sagde, at det er et symbol.
Der kan komme en dag, hvor det er værdifuldt også at få alle med.
Men styrkemæssigt ville det jo ikke have nogen betydning, om der pludselig er 100 eller 200 færinger eller grønlændere, som skulle være værnepligtige og så ikke bliver det, fordi de trækker frinummer.
Det er der heldigvis mange der stadig væk gør i Danmark.
Det her er i høj grad et symbol på, at vi står sammen om kongerigets forsvar.
Det gør vi ikke nu.
Vi forventer – det forventer man fra færøsk side og fra grønlandsk side –
at det bliver klaret.
Jeg kunne jo også have nævnt Færøernes diskussion omkring radarhistorien, hvor man jo også var meget optaget af, hvad man fik ud af det.
Det endte så godt på en måde, og heldigvis for det.
Men jeg har leget med tanken om, hvad vi egentlig havde gjort, hvis det var blevet et nej.
Hvis færingerne havde sagt nej til den radar, hvad pokker skulle vi så gøre?
Skulle man sådan med vold og magt komme og få den sat op eller bede om, at der blev ryddet plads?
Det tror jeg ikke ville have været særlig heldigt på den måde.
Så vi har været heldige indtil videre, men vi mangler stadig væk i høj grad commitment, kan man sige, både fra færøsk og grønlandsk side.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
I forhold til diskussionen om radaren er jeg jo ikke uenig i, at det har været lidt mærkeligt at høre på, at der har været nogle, der har krævet betaling for at give mulighed for at opsætte en radar.
Det er sådan en intern færøsk diskussion.
Den er endt der, hvor den er endt, og det tror jeg at ordføreren og jeg begge er glade for.
Hvis der var værnepligt på Færøerne, ville det rejse en debat om, hvem der så skal beslutte, hvor de her soldater skal sendes hen.
På Færøerne ser man Lagtinget som sit parlament.
Det er Folketinget, der beslutter, hvor danske soldater skal sendes hen.
Kan ordføreren se, at det kan være en problematisk diskussion?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-20:
Man kan sige, at det, jeg har ansvaret for nu, jo er regeringernes samarbejde, og der har vi gjort båndene tættere.
Der er et stående kontaktudvalg, vi mødes oftere, og vi taler tættere sammen.
Hvis der er et ønske om at gøre det samme parlamentarisk, synes jeg, man skal gøre det.
Jeg tror, at jo mere man også på tværs af parlamenterne taler sammen, kender hinanden og har fælles analyser og et fælles blik på tingene, jo bedre er det, så det vil jeg kun bifalde.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Tak for talen, og også tak for samarbejdet.
Noget af det, jeg synes, der har været ret tankevækkende, når vi kigger på de her forskellige sager, der har været i historien – eksperimentbørnene, de juridisk faderløse, de ulovlige adoptioner og spiralkampagnen – er det med, at det typisk har været kvinder, der har været i front i den kamp.
Når jeg har set de her udsendelser med historien om Grønland og Danmark, har det været ret interessant for mig at se særlig den sidste, der handler om kvinders rolle i forhold til udviklingen af det moderne grønlandske samfund, og der tænker jeg, at det i virkeligheden er en spejling af den barndom, jeg selv har haft i Grønland.
Min oplevelse er, at rigtig mange af de kvinder i Grønland, der har været frontkæmpere, måske også har været mere omstillingsparate til det moderne grønlandske samfund og har kunnet se de enormt store fordele, der er ved at leve i et mere moderne samfund.
Det synes jeg er ret tankevækkende, dels fordi det er positivt, dels fordi det jo også betyder, at der er nogle mænd, vi er nødt til at være opmærksomme på i den udvikling, og det mener jeg sådan set stadig væk, og det talte jeg faktisk med en borger om, da jeg var i Grønland.
Så der er for mig at se en opgave der.
Men sådan helt generelt: Hvad tænker Radikale Venstre om, hvad vi kan gøre fremadrettet?
For der er ingen tvivl om, at vi er nødt til at forholde os til historien, men der er også i Grønland et ønske om, at vi ser fremad.
Christian Juhl (EL), 2022-05-20:
Egentlig skelner jeg altså meget mellem magthaverne i Rusland og russerne, for russerne er vores naboer, og dem har vi forhåbentlig i fremtiden også et nyt forhold til.
Man kan jo drømme om, at Putin ryger i svinget, når han taber krigen, men det sker jo ikke af sig selv, og vi er nødt til at handle.
Jeg spørger mest, fordi jeg selv leder efter et svar.
Men findes der så genveje internationalt eller diplomatisk eller juridisk til, at man så kan forhandle med embedsfolk eller forhandle med en ngo fra Rusland eller nogle andre på deres vegne, sådan at vi kan komme videre med de aftaler?
Vi ender jo med at få fyldt Arktis med atomvåben og alt mulig andet skrammel, som vi ikke vil have deroppe, og at initiativerne omkring klimaet går i stå.
Kasper Roug (S), 2022-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes egentlig igen, at ordføreren selv svarer på det, for selvfølgelig er jeg meget enig i, at vi jo ikke taler om det russiske folk, men at vi taler om magthaverne, dvs. Putin, som problemet i det her tilfælde.
Selvfølgelig skal vi bruge alle de midler, vi overhovedet kan, for at opnå så fredelige løsninger som overhovedet muligt.
Vi vil jo gerne tilbage til en situation, hvor der er lavspænding i Arktis, og det vil vi selvfølgelig gå langt for at forsøge at opnå.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Mange tak.
Bl.a. under forhandlingerne om vedtagelsesteksten var der også en længere dialog med bl.a. ordførerens sekretær, hvor vi diskuterede vigtigheden af at have de grønlandske og de færøske synspunkter med i den vidensopbygning, der er i gang med at ske, så den vidensopbygning, der også vil ske i fremtiden, så vidt muligt er på bredest mulige grundlag.
Kan ordføreren også komme ind på, hvad ordføreren mener om lige netop dette?
Kasper Roug (S), 2022-05-20:
Der er ingen tvivl om, at for os er det vigtigt, at vidensopbygning, hvad angår både Danmark, Færøerne og Grønland, er noget, der ligger os på sinde.
Det er noget, vi f.eks. også arbejder med i Grønlandsudvalget, og jeg kan se, at det gør man også i Færøudvalget, når jeg følger med der, og der diskuterer man det også løbende.
Så det er selvfølgelig noget, der er vigtigt for os, altså at vi også fremadrettet kigger på tiltag, som kan opbygge en større og bedre viden imellem de tre folkeslag.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Ordføreren satte ord på, at der også i fortiden blev begået grusomheder, bl.a. også i Danmark og af Danmark, da han samlede de mørke kapitler, vi også har i vores fælles historie, men kan ordføreren også anerkende, at det er meget anderledes, når det drejer sig om decideret systematisk kun at begå dem mod et bestemt folkefærd frem for en meget, meget mindre gruppe af det danske folkefærd?
Kasper Roug (S), 2022-05-20:
Der har jo været nogle fortilfælde i Danmark, hvor man i helt gamle dage har talt om at sterilisere helt unge kvinder også.
Det blev jo gjort i godhedens navn, men i dag vil det være fuldstændig upassende; det vil være noget, vi slet ikke ville kunne tolerere i dag.
vi holder os for øje, når vi også taler om fælles historie, også i rigsfællesskabet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Mange tak til ordføreren, og tak for det gode samarbejde, og jeg vil sige, at jeg fuldt ud er enig i alting, der er blevet sagt.
Det er ikke altid, jeg er det i Venstres ordførerindlæg, men det er jeg her, og jeg synes, det er dejligt at se.
Så tak for den grundighed, som jeg synes ordføreren lægger for dagen i forhold til Grønland.
Der er ingen tvivl om, at krigen i Ukraine og Ruslands ageren i verdenssamfundet er noget, der påvirker os i Arktis, og derfor kommer der jo også et større fokus på forsvarsområdet, og det betyder også, at Ruslands rolle i forhold til Arktis er noget, som vi følger rigtig meget med i, og der er jo ingen tvivl om, at der er brug for luftrumsovervågning, og at der er brug for, at vi overvåger vandet omkring Grønland i forhold til de russiske ubåde, som vi også ved er der.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordføreren tænker om det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-20:
At købe noget mere lokalt synes jeg da at vi skal prøve at kigge på
, både når vi har kapaciteter og Grønland også får gavn af det, altså at man føler, at det også bidrager til den grønlandske økonomi og det grønlandske samfund.
Så det synes jeg at man skal kigge fordomsfrit på.
Selvfølgelig er der jo altid en udfordring, i forhold til hvad man kan få og til hvilken pris.
Grønland importerer jo også mange ting, men selvfølgelig skal man kigge på både at bruge lokale medarbejdere og lokale håndværkere, og hvad det ellers kan være, også fordi – og det er jo også noget af det, som forsvaret selv siger, når man er i Grønland – det giver rigtig, rigtig meget værdi med det lokale samarbejde og de lokale input.
Så i forhold til at købe synes jeg det helt sikkert også.
Det er lidt en anden boldgade, men jeg er også rigtig glad for, at der nu kommer en aftale omkring noget uddannelse, så også unge grønlændere kan komme til at bidrage og få mere indsigt i, hvad det egentlig er, det danske forsvar og også beredskabet, som forsvaret også står for, laver i Grønland.
Kasper Roug (S), 2022-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes egentlig, hvis jeg skal være helt ærlig, at ordføreren selv svarer på det, for nu har vi jo sat Arktisk Råd på pause indtil videre, bl.a. på grund af at Rusland jo har været aggressor i Ukraine.
Der synes jeg da egentlig – og ordføreren nævner det også selv eller antyder det i hvert fald ret kraftigt – at vi selvfølgelig skal have et internationalt forpligtende arbejde og også et samarbejde i Arktis.
Men der er jo heller ingen tvivl om, at når vi står i en situation, hvor en af vores arktiske naboer, som jo altså er Rusland, lige pludselig laver så voldsom en handling, som de gjorde den 24. februar, bliver vi også nødt til at reagere på det.
Men fremadrettet er det klart, at vi da håber på, som ordføreren også selv nævner det, at når ukrainerne får sparket russerne ud – sådan tror jeg det var, ordføreren sagde det – opnår vi en fred, som er varig, så vi igen kan se fremad i Arktis.
Christian Juhl (EL), 2022-05-20:
Ordføreren var ikke så meget inde på de store ændringer, der sker, fordi Putin var så brutal at lave invasionen i Ukraine og vi dermed har boykottet hans folk i en række institutioner, Nordisk Råd osv.
Hvordan ser Socialdemokraterne på Arktis efter Ukraine?
Men hvad med Arktis?
Det er jo en udfordring, som ligger der og virkelig tikker.
Der er vi jo nødt til at prøve at finde en model, hvor vi også kan forpligte alle de arktiske nationer på en fortsat indsats, for ellers smuldrer vores store visioner fra Ilulissaterklæringen jo.
Tak for det.
Tak for redegørelsen.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til strategiarbejdet.
Jeg synes, vi havde en god konference nede i Fællessalen for næsten 2 år siden, hvor vi fik diskuteret med vores kollegaer fra Grønland og Færøerne.
Der var en stor forventning om, at vi nu kunne komme videre.
Jeg ved godt, at især Grønland gerne vil have deres egen strategi på plads først, men jeg synes, det er mærkeligt, at vi ikke fortsætter dialogen, og at vi ikke fortsætter diskussionen om enkelte emner, for hvis ikke parlamentarikere snakker mere sammen, bliver det sådan nogle høflighedsting, og så bliver det et regeringsprojekt at lave en strategi, og det synes jeg ikke det skal være, når det er rigsfællesskabet, det drejer sig om.
Der synes jeg, vi skal fortsætte dialogen imellem parlamentarikere og ikke bare stoppe det.
Vi bliver jo de sidste, der overhovedet kommer til at lave en strategi på den her klode; det ser efterhånden sådan ud.
EU og alle mulige andre har lavet Arktisstrategier.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-20:
Ja, det er jo til dels markedsadgangen – og jeg mener, at vi har en kæmpestor fælles interesse ikke bare i Færøerne og Danmark, men i hele EU i at få knyttet Færøerne tættere på Den Europæiske Union og det europæiske fællesskab.
Det handler om eksport og samhandel, men det gælder jo også i det hele taget et endnu tættere samarbejde.
Det er vi i dialog med Kommissionen om, og det er jeg i dialog med mine færøske kolleger om hvordan vi gør bedst.
Det er en skæbnestund for Europa, og jeg er meget, meget glad for de udtalelser, der er kommet fra Færøernes side i den her krise, om, at man så klart definerer sig som en del af Vesten, selvfølgelig også sikkerhedspolitisk.
Alt andet ville også være mærkeligt.
Men det er blevet sagt, så det ikke kan misforstås; det er blevet sagt klart og tydeligt.
Nu handler det så om også at få, kan man sige, nogle konkrete resultater ud af den bevægelse, og det er vi i fuld gang med.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
Tak for det, og tak for redegørelsen, tak for talen.
Jeg kan helt en til en genkende det, som statsministeren sagde, om, at der er et godt samarbejde, der er en god dialog.
Tak for det, tak for, at regeringen imødekommer Færøernes interesser og ikke sådan bruger sikkerhedspolitikken til at træffe beslutninger på vegne af Færøerne, men overlader det til det færøske hjemmestyre at bestemme, hvad man gør, også i forhold til Rusland, selv om det egentlig er sikkerhedspolitik.
Det gavner den gode dialog og det gode forhold.
Statsministeren sagde, at Danmark gør, hvad man kan for at fremme Færøernes sag i Bruxelles.
Det er selvfølgelig en meget vigtig sag, specielt når man mister et meget stort eksportmarked.
Kunne statsministeren måske sige lidt mere om, hvordan det foregår, og hvor den sag med at få bedre adgang til markedet i EU står?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-20:
Ja, når jeg bruger ordet punktum, er det i forhold til eksperimentbørnene, hvor jeg håber, vi har været med til at give den fred, som aldrig nogen sinde har været opnået tidligere.
Det har været vigtigt både med en udredning, men også med en undskyldning.
Det har jeg mærket både ved det undskyldningsengagement, der blev lavet her i København på Nationalmuseet, men i særdeleshed i Nuuk.
Jeg må så også sige, at den dag i Nuuk gjorde et meget, meget stort indtryk på mig, for jeg er meget enig i det, der blev sagt: Der åbnede sig endnu flere historier – også ting, som jeg ikke selv har haft kendskab til.
Jeg er jo en af dem, der går op i rigsfællesskabet og har læst rigtig meget også om Grønlands historie, og bare den dag fik jeg næsten mere viden, end jeg har kunnet læse mig til, om endnu flere tragiske historier og endnu flere problemer i vores fælles fortid.
Jeg er af den meget klare overbevisning, at vi kun kan bevæge os fremad ligeværdigt og ordentligt, hvis vi tør se fortiden i øjnene.