runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-25:
Man kan da ikke stå og sige, at Muhammedkrisen ikke har noget med blasfemi at gøre.
Det havde den da.
Altså, det handlede om nogle tegninger, der ifølge kritikerne blev opfattet som blasfemiske.
Nogle mente, man ikke burde have lavet dem, og andre gik til angreb på danske ambassader m.v. og greb til så alvorlige ting, fordi de var så krænkede på deres religiøse følelser.
Man kan da ikke sige, at det ikke har noget med blasfemi at gøre.
Så er jeg med på, at blasfemibestemmelsen jo er blevet fuldstændig udhulet og i dag vel nærmest ikke dækker noget andet end muligvis afbrænding af Koranen.
Men at sige, at blasfemi og Muhammedtegninger ikke har noget med hinanden at gøre, er lidt langt ude.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Ja, det kan jeg sagtens, og jeg står fuldstændig ved det, og det er ikke det, som blasfemiparagraffen handler om.
Han bruger Muhammedkrisen til at argumentere for, hvorfor blasfemiparagraffen ikke bør eksistere.
Men de to ting har intet med hinanden at gøre.
Det var jo netop det, vi fik set.
De har intet med hinanden at gøre.
Så der er en fuldstændig logisk brist i det, hr. Jan E. Jørgensen i et fortvivlet forsøg på at rette op på sin tale og i forhold til den kritik, jeg gav af hans tale, står og siger her nede fra sin plads.
Det er jo et fortvivlet forsøg.
Der er en logisk brist.
Der er ingen sammenhæng med Muhammedkrisen.
Og jeg er stolt af den rolle, jeg spillede under Muhammedkrisen, mens alle andre i øvrigt, skulle jeg hilse og sige, pænt gemte sig væk og i øvrigt meget voldsomt kritiserede den statsminister, vi var nogle få der rejste os op og forsvarede.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-25:
Jeg sidder bare her og kigger på gamle udtalelser fra hr. Jens Rohde, f.eks. dengang han sagde følgende: »Arla er parat til at sælge sin bedstemor for at sælge sine varer i diktaturlande.
Jeg kan slet, slet ikke forstå, at man kan tage så let på vores principper.
Mine frihedsrettigheder er ikke til salg for to liter mælk«.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Jeg tror, hr. Lars Boje Mathiesen og de fleste af mine kolleger herinde vil vide, at det generelt ligger mig meget fjernt at vende den anden kind til.
Det er ikke det, jeg argumenterer for.
Jeg argumenterer for, at man overvejer konsekvenserne af de handlinger, man udfører, og at man kigger på det i en historisk sammenhæng og ikke opgiver alle sine egne værdier og al sin egen historie i kampen mod noget andet, for da har alle de og alt det, man kæmper imod, endeligt sejret.
Så er spørgsmålet, hvordan man vælger at adressere det, og hvis det, man gør, er kontraproduktivt, må man smide sin ideologi lidt til side og prøve at vurdere, om det rent faktisk også har den tilsigtede virkning.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-25:
Jeg kan sagtens relatere til teaterstykket om at stå alene og turde stå alene, og jeg er også enig med ordføreren i, at det har været et wakeupcall, at det er et wakeupcall, og at det burde være et wakeupcall, at vi står i en kamp mod en totalitær ideologi, nemlig islam, i Danmark.
Og det er jo affødt af, at den totalitære ideologi islam er en hybrid mellem ideologi og religion.
Så kan man vælge ikke at forholde sig til det, eller man kan vælge at erkende det.
Og jeg er enig i, at mange års forfejlet indvandringspolitik har gjort, at det er det problem, vi står over for, men ikke at adressere det vil også være en fejl.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Selv tak.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Ja, det stammer jo selvfølgelig fra traditioner, der er bygget op folkeligt.
Det anerkender jeg fuldstændig, og jeg anerkender også nationalstaten her som vores ramme for det, vi har skabt.
Men samtidig har vi jo gjort det med blik for at skabe en international retsorden efter første verdenskrig og efter anden verdenskrig, fordi det skulle være med til at mindske flygtningestrømmene.
For statsløshed og deslige skaber folkevandringer, hr. Morten Messerschmidt, og det var det, der var årsagen til, at vi gjorde det.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Vil hr. Jens Rohde så reflektere over, hvad det er, der skaber et demokrati, et retssamfund, når det så tydeligvis ikke er Den Europæiske Menneskerettighedskonvention?
For den har jo hverken beskyttet russerne mod Putin, tyrkerne mod Erdogan, eller grækerne mod militæret.
Så hvad kan det være, der gør, at nogle lande alligevel bliver demokratiske og udvikler frihedstraditioner, habeas corpus-principper osv.?
Hvorfra stammer det?
Pernille Vermund (NB), 2021-05-25:
Fordi vi først har fået den udleveret nu.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Men hvorfor skal vi holdes i spænding?
Hvorfor kan vi ikke nu få at vide, om fru Pernille Vermund kan støtte den tekst, der blev læst op i begyndelsen af debatten?
Pernille Vermund (NB), 2021-05-25:
Det vil vi tage stilling til under udvalgsbehandlingen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Tak for ordene.
Jeg skal bare høre, om fru Pernille Vermund og Nye Borgerlige kan støtte den vedtagelsestekst, jeg har oplæst.
Per Larsen (KF), 2021-05-25:
Nu skal jeg jo ærligt erkende, at jeg er her som substitut i dagens anledning, og jeg har fået til opgave at læse den her tale op, som ordføreren har skrevet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Nu har jeg hørt flere ordførere benytte ordet suverænitet.
Altså, først troede jeg, det var en fortalelse, men jeg vil gøre opmærksom på, at ratifikationen eller inkorporeringen af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, der i øvrigt skete under en konservativ justitsminister, jo ikke er sket med hjemmel i § 20.
Altså, det er jo ikke sådan, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme har umiddelbar virkning i Danmark.
Det har de jo kun, fordi vi har vedtaget en lov, som siger, at vi vælger at gøre det til dansk.
Der er jo ikke tale om afgivelse af suverænitet.
Og det er jo lykkeligt, for det betyder, at hr. Per Larsen selv må stå til ansvar for de domme, som Danmark og danske myndigheder altså tvinges til at følge.
Per Larsen (KF), 2021-05-25:
Tak for det, formand.
Tak til Dansk Folkeparti for at rejse forespørgslen, og tak til partierne for en god og spændende debat.
I Det Konservative Folkeparti anerkender vi, at ikke alt ved de internationale konventioner fungerer til topkarakter.
Jeg tror, at alle danskere på et tidspunkt har rystet på hovedet over de barrierer, som vi som samfund løber ind i, når det f.eks. kommer til udvisning af kriminelle udlændinge, men heldigvis går det også den rigtige vej.
Københavnererklæringen, som blev vedtaget i 2018 med Danmark som hovedaktør, har jo til hensigt at sætte to streger under netop det enkelte medlemslands suverænitet og medindflydelse på egne borgere og rettigheder.
Det er et vigtigt skridt, at lande er enige om, at de selv skal have mere indflydelse på, hvad der sker i forhold til domstolene.
I Det Konservative Folkeparti er vi tilhængere af Det Europæiske Fællesskab og de ting, som jo også følger med.
Forandringerne, vi ønsker at skabe, skal komme indefra og ikke blot ved at vende ryggen til.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Jeg kunne tænke mig at stille justitsministeren det samme spørgsmål, som jeg stillede hr. Jens Rohde: Hvorfra kommer demokratiet, retsstaten, frihedstanken, alt det, som vi normalt betragter som vestlige værdier, men som jo i særklasse må siges at være danske værdier?
Tror justitsministeren, at det kommer, fordi Danmark har ratificeret Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, eller kunne det tænkes at stikke dybere?
Nick Hækkerup (S), 2021-05-25:
Det stikker jo utvivlsomt dybere.
Man kan jo sige, at menneskerettighederne, som vi så dem efter anden verdenskrig, voksede frem i skyggen af helt uhyrlige krænkelser af mennesker, folkemord og alt muligt andet.
De blev jo i virkeligheden skabt i et blodbad af først og fremmest unge amerikanske mænd, som ligger begravet på Europas kyster, og som har givet deres liv for den verdensorden, som er vores, hvor menneskerettighederne er en væsentlig del, men hvor andre ting, som f.eks. troen på demokratiet, troen på handel mellem lande, også giver værdi, og hvor f.eks. en modstand mod den her tro på, at en enkelt stærk leder er en god måde at styre et samfund på, er vokset frem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-25:
Tak for ordet.
Jeg beklager, at vi skulle igennem en omgang mere med frilandsbyer.
Det var faktisk ikke meningen.
Forslaget har jo levet en lidt omtumlet tilværelse.
Først fremsatte jeg et forslag, så trak jeg det og pyntede på det, og så fremsatte jeg det igen, og jeg regnede sådan set ikke med, at det kom til behandling.
Så opdagede jeg her i sidste uge, at det sådan set var på planen i denne uge, og så var det for sent at trække det tilbage og få en udvalgsbehandling på det, men jeg har også forstået, at man ikke kan lave en beretning, hvis ikke forslaget har været behandlet.
Så vi var ligesom nødt til den her tur, og det beklager jeg, men jeg har, hvad kan man sige, forsøgt at begrænse tiden, vi bruger på det, ved ikke at stille spørgsmål.
For Venstre og SF har jo fremsat nogle lignende forslag, og jeg synes, det er et udmærket forslag, at vi ligesom skubber det sammen og får lavet en eller anden fælles beretning på det.
For os er det i hvert fald vigtigt, at landsbyerne ligesom får friere hænder til at eksperimentere med tiltag, som kan bidrage til en øget bosætning og fællesskab, akkurat ligesom de frikommuner, som regeringen jo har udpeget, og selvfølgelig under behørig respekt for naturen og miljøet, som der også står i vores forslag, og det er jo, fordi vi rigtig gerne vil se, hvad det er for nogle kreative løsninger, der kan komme på forskellige udfordringer, man står med ude i landsbyerne.
Vi lægger jo i vores forslag primært op til, at ordningen skal styrke udvikling og innovation, og at det skal bidrage til en mere sammenhængende udvikling på tværs af Danmark ved at styrke det lokale fællesskab.
Sidste gang nævnte jeg jo, at noget af det, som man måske kunne gøre, var at lave grønne landsbyenergifællesskaber med egne vindmøller og varmeforsyninger eller tiltrække nye typer af beboere gennem eksperimenterende fællesskaber.
Jeg har faktisk fået en henvendelse fra nogle, som gerne ville lave en lille by med tiny houses og downsize, men de kan ikke få lov på grund af det her isoleringskrav.
Og lykkes man med at få sådan nogle nye beboertyper til, kan det jo også være, at man ruster den lokale skole bedre, så den ikke skal lukke, eller at man sørger for, at indkøbsmulighederne fortsat eksisterer.
Så det var et forsøg på ligesom at få rammesat den her innovation ude i landdistrikterne.
Men jeg synes sådan set, det er en positivt debat, vi har haft, og jeg er sikker på, at vi kan få noget fint ud af et udvalgsarbejde om det her, hvor vi smelter de to forslag sammen.
Tak for ordet.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-25:
Tak for det.
Frilandsbyer er en god ting.
I Frie Grønne vil vi gerne give borgerne større frihed, så længe det ikke går ud over andre, over miljøet, klimaet eller naturen.
Friheden styrker kreativiteten og innovationen, og det gør den også i landsbyerne.
Det her forslag fra SF er godt, fordi det slipper borgerne fri i forhold til en hel del restriktioner, som vi har i vores lovgivning.
Det kunne være planloven, der skulle udfordres, dog ikke hvis den ødelægger naturen.
Der er mange eksempler, man kan forestille sig, der gør, at det kunne være mere attraktivt at bo i en landsby.
Det kunne være fællesspisning, måske på en naturlegeplads, bofællesskaber, bygning af nye huse, tiny houses, de små huse, hvor man dispenserer fra krav til isolering, man får lov at lave off grid, så man er uafhængig af den øvrige infrastruktur, flere familier, der kunne få lov at bo i landboligerne, som ligger lige uden for byerne, og som ikke bare nu kan få lov til at gøre det.
Det kunne blive meget lettere at lave store byfester, store arrangementer, uden at man skulle søge op til 100 tilladelser for at få lov til det.
Det kunne være plejehjem, hvor der også bor studerende, hvor der er ungdomsboliger, måske også legestuer på plejehjemmene.
Der er oceaner af muligheder, og i Frie Grønne er vi glade for, at der i det her forslag også er indtænkt et økonomisk bidrag fra staten.
For det kan godt kræve noget at komme i gang, men det er også fint, at man kan søge fondsmidler.
Kommunerne skal så også ligesom være forpligtede til at give landsbyerne den frihed, så jeg tænker, at der ligger et arbejde i at finde ud af, hvad for nogle rammer kommunerne faktisk skal stille til rådighed.
Noget, som jeg også har tænkt på, er, om man skulle lægge noget processtøtte ind.
Vi har jo et godt projekt, der hedder collective impact, som bliver brugt i en multifunktionel jordfordeling, hvor man faktisk bidrager med noget procesledelse og har en værktøjskasse, man kan gøre brug af, så man hjælper byens borgere med at få lavet de allerbedste løsninger.
Så vi støtter forslaget, og vi vil også gerne indgå i forhold til en beretning, hvis det er der, det ender.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-25:
Danmark er et dejligt land.
Det kan simpelt hen ikke siges nok.
Når man kører ud på landet, ud af de store byers larm og ud til stilheden og ud til fuglefløjtet, er man i de dejlige danske landsbyer.
Der er stråtækte huse, hyggelige små veje, man kender naboen – endda godt.
Tempoet er lidt langsommere, og her er æg noget, man køber på den lokale gård – i alle tænkelige former og farver og oftest med en lille bonus i form af både fjer og klatter på dem.
Jeg får tit den tanke, at en dag, når mine drenge er store og flyttet hjemmefra, skal jeg have en lille gård på landet, et sted, hvor der er højt til himlen, med ro og fred og fritgående høns, hvor maden laves fra bunden af hjemmedyrkede råvarer, og hvor man mødes foran pejsen om aftenen uden skærm.
Det kan godt være, at jeg lyder som en håbløs romantiker, og det er jeg i virkeligheden nok også.
Men de danske landsbyer er altså noget helt, helt særligt, og dem skal vi passe på, og dem skal vi værne om.
Det minder mig om alt det, vi skal passe på og sikre til de kommende generationer.
I Fredensborg, hvor jeg kommer fra, blev den lokale boghandel til en andelsboghandel efter et stærkt arbejde af lokale ildsjæle.
Det var netop en løsning på en udfordring, som mange mindre byer står over for.
Det var en veldrevet butik, men generationsskiftet var svært.
Det løste de lokale ildsjæle helt fantastisk.
I Nye Borgerlige ønsker vi decentralisering, vækst og velstand i alle egne af dejlige Danmark.
Forslaget om at decentralisere helt ud til landsbyerne synes vi lyder fornuftigt, og vi synes, det lyder endnu mere fornuftigt, hvis vi i fællesskab kan lave en beretning, så vi faktisk kan komme i mål med at få sat landsbyerne fri.
Stine Pilt Olsen (KF), 2021-05-25:
Tak for ordet.
Det er utrolig stort at få lov at stå her for første gang, så tak for den varme modtagelse, jeg har fået.
Det må være dem, der bor der, kommunerne og lokalsamfundene.
Derfor er det en rigtig god idé at give de her lokalsamfund mere frihed.
Det vil give bedre mulighed for almennyttige projekter, der kan være til gavn for områderne.
Derudover glæder vi os til at se resultaterne af forsøget, når de bliver fremlagt.
Hvis det ender, som vi tror, kunne man godt overveje en permanent ordning.
Det her beslutningsforslag taler samtidig ind i en konservativ mærkesag.
Mange dele af det offentlige Danmark er underlagt en usund kontrol, hvor alt skal gøres efter en formel, der ikke nødvendigvis sikrer kvaliteten.
Det her bureaukrati er en barriere for virksomheder, der vil vækste, for velfærdsansatte, der vil yde den bedste service, og selvfølgelig også for landdistrikter og mindre byer, der ønsker at skabe udvikling til gavn for lokalmiljøet.
Vi har tidligere haft gode erfaringer med frilandsbyer, og det tror og håber vi på vi kan få igen.
Det her er jo en kærkommen lejlighed til at se på udviklingen i alle dele af Danmark.
Ved at fjerne noget bureaukrati er det med til at give kommunerne mere frihed.
Derfor ser Det Konservative Folkeparti positivt på dette beslutningsforslag.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-25:
Tak for det.
Vi kommer ikke til at stemme for det, men jeg vil skære det til her ligesom ved sidste forslag på dagsordenen ved at sige, at vi rigtig gerne vil være med til at lave en fælles beretning.
Vi vil også rigtig, rigtig gerne inviteres til en snak om, hvordan vi løfter landdistrikterne.
Radikale Venstre vil meget gerne være aktiv på den front ligesom alle andre her i salen.
Så indstillingen herfra er, at vi ikke kommer til at gå med den her gang, men vi vil rigtig gerne være med til at lave en beretning og til de videre samtaler i ministeriet.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-05-25:
For nylig behandlede vi her i salen et forslag fra Venstre om en forsøgsordning med frilandsbyer.
Det er et forslag, som vi i Dansk Folkeparti har valgt at bakke op om.
Grunden til, at vi bakker op om Venstres forslag, er, at i modsætning til det forslag, vi ser her, imødegår Venstre det kæmpe problem, der er på så mange småøer, med, at planloven og strandbeskyttelseslinjen spænder ben for, at man kan bo og leve godt på øerne.
Så når vi skal lave frilandsbyordninger, gælder det om at vise, at vi sagtens kan lempe i planlov og strandbeskyttelseslov til gavn for øerne uden nødvendigvis at frygte, at de så vil begynde at bygge kæmpe skyskrabere i vandkanten.
Vi skal lave frilandsbyordninger, der er skabt til at imødegå nogle af de problemer, som de lokale i landsbyerne og på øerne gentagne gange støder på.
Jeg har fået tonsvis af mails og henvendelser gennem årene fra folk, der på forskellig vis udtrykker, hvordan planloven, status quo-fredninger og strandbeskyttelseslinje har spændt ben for det gode liv på øerne.
Så i Dansk Folkeparti kan vi ikke se en frilandsbyordning uden også at inkludere strandbeskyttelseslov og planlov, som der specifikt står i forslaget her ikke må indgå.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2021-05-25:
Tak, formand.
For omkring 2 uger siden havde vi jo en god debat her i salen, synes jeg, om et lignende forslag fra Venstre – et forslag, som lignede det, SF har fremsat, og som vi behandler her i dag.
Dengang gav jeg udtryk for, at Socialdemokratiets holdning er, at centraliseringen formentlig nok er gået for vidt, og at der er behov for at se på andre og nye måder at arbejde på, så landdistrikter og øer kan finde løsninger, der kan bidrage til et Danmark i balance.
Derfor er vi i Socialdemokratiet også positive over for forslagets intentioner om en frilandsbyordning.
Vi synes dog, at det er nødvendigt at få kigget mere ind i det konkrete indhold, på finansiering, på styringsmodel osv., men som vi ser det, er det jo ikke nogle ting, der ikke kan løses.
Som jeg også sagde sidst, er det måske ikke forslaget, nøjagtig som det ligger her, vi skal arbejde videre med.
Men jeg vil da foreslå, at vi i udvalget arbejder videre med en beretning, og så se frem til, at partierne bliver indkaldt til forhandlinger med ministeren.
Nick Hækkerup (S), 2021-05-25:
Det, jeg sagde, og det var også det, der var spurgt om i første omgang, var, at demokratiet er forankret dybere.
Jeg tror bare, at vores demokrati, vores verdensorden står på meget mere end alene menneskerettighederne.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-25:
Ja, man kan jo sige, at de to mest kendte europæiske menneskerettighedserklæringer begge to er opstået på baggrund af et folkemord, altså i 1789, hvor man slog adelstanden ihjel under Robespierre, og så, som ministeren nævner, med den moderne europæiske erklæring.
Men det, der er interessant, er jo, hvordan det, hvis ministeren godt kan se, at det ikke er menneskerettighedskonventionen, der får demokratiet til at blomstre, skaber en frihedstradition og alt det, som vi betragter som vestlige værdier, så skulle kunne være det modsattes garant?
Altså, hvordan skulle det så i lande, hvor der ikke er de naturlige forudsætninger for den slags værdier, kunne forhindre, at de eroderer?
Peter Juel-Jensen (V), 2021-05-25:
Tak for det, formand, og tak til forslagsstillerne for at rejse den her debat, som er utrolig vigtig.
Vores øer og vores landdistrikter emmer af innovation, og de emmer af gode idéer, der bare venter på at blive sat i system og komme i produktion.
Vi har jo tidligere behandlet lignende forslag fra mit parti, fra Venstre, og der er faktisk ikke så meget, der adskiller de to forslag.
Men jeg synes måske bare, at forslaget her fra SF hegner tingene for meget ind.
Der er jo ikke to landdistrikter og der er ikke to øer, der ligner hinanden.
Der er forskellige styrkepositioner, og der er forskellige ting ude lokalt, som kan være med til at sikre, at der kommer en øget bosætning, og at der kommer en øget vækst.
Derfor kan vi altså ikke lave one size fits all.
Så når SF her opererer med, at det skal være et vist antal øer og et vist antal landdistrikter, der skal have en mulighed for at udvikle sig, tror jeg nok, at når vi nu laver den fælles beretning, for det vil jeg gerne lægge op til, skal vi prøve at se, om vi kan brede det lidt mere ud, også for at få taget hensyn til, at man ikke er ens.
Det er ikke en model, vi skal udvikle her, for man er vidt forskellige; vi skal bare give plads til, at de kræfter, der er derude allerede, har en mulighed for at udvikle sig.
SF pointerer også i forslaget her, at alt omkring planloven ligger et helt andet sted.
Jeg er nok lidt uenig, også fordi jeg tror, at planloven er en væksthæmmer.
Planloven indeholder bl.a. en strandbeskyttelseslinje, altså 300 m fra vandkanten, 300 m ind i landet, kan man faktisk ikke udvikle sig overhovedet, og tager vi vores øer, er der altså ikke meget plads tilbage.
Tager vi de lidt større øer, er der en kystnærhedszone på 3 km, hvor man også er stærkt begrænset.
Jeg tror, at vi skal have mere tillid til, at dem, der bor derude, som skal leve med beslutningerne, og som også skal træffe beslutningerne, ikke vedtager noget, som kan være med til at spænde ben for det fantastiske sted, hvor de nu bor.
Så jeg tror, at vi kan komme rigtig langt, både med at udvikle vores landdistrikter og med at udvikle vores øer, hvis vi bare starter med at slippe friheden løs, men også hvis vi fra Christiansborgs side tør vise dem den tillid, som de nu fortjener.
Jeg håber, at vi kan lande det her forslag på en sådan måde, at vi kan tage vores forslag og det her forslag og lave én fælles beretning, for jeg er meget enig med ministeren i, at det er lang tid siden, vi har set Landdistriktschristiansborg tale med én stemme, og vi har faktisk en enestående mulighed her.
Tak igen for at rejse det her forslag.
Rosa Lund (EL), 2021-05-25:
Det er faktisk et virkelig godt spørgsmål, vil jeg sige til hr. Morten Messerschmidt, som jeg ikke har tænkt over før nu, skal jeg ærligt indrømme.
Umiddelbart tænker jeg, at det må være noget, parlamentet afgør – og så vil jeg derudover tilføje, at jeg ikke er enig i, at menneskerettighederne og så det at være tilhænger af et retssamfund står i modsætning til hinanden.
Jeg vil faktisk sige, at det følges ad.
Jeppe Bruus (S), 2021-05-25:
Nu har vi jo lavet den her tekst i fællesskab, og det er jo fair nok, at hr. Morten Messerschmidt ikke ønsker at være en del af det.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det læner sig op ad nogle af de diskussioner, vi har.
Justitsministeren nævnte mig bekendt i sin tale to sager, hvor det med Københavnererklæringen faktisk er lykkedes at skabe et andet råderum i forhold til diskussionen, hvad angår de sager og antallet af partsindlæg osv.
Så vi har jo løbende drøftelser om sager, men det er jo fuldstændig rigtigt, at vi ikke deler det grundlæggende syn på, om vi spiller inden for rammerne af konventionerne eller ej.