runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-15:
Tak, og tak for imødekommelsen af forslaget.
Jeg synes, at hr. Kim Valentins tale om finansiering var bedre i dag end i går, fordi vi i dag fik den reelle forklaring.
Og den er ikke, at det er ufinansieret at bruge af råderummet; den reelle forklaring er, at Venstre vil bruge råderummet til noget andet, og det synes jeg er ærlig snak.
Så kan man diskutere en anden ting.
Af alle de ting, som hr. Kim Valentin remsede op, hørte jeg kun en enkelt ting, som var en lettelse af skatten, og det var vist noget med beskæftigelsesfradraget, tror jeg.
Alt det andet var nogle tilskud til forskellige ting og sager: tilskud til eksport, tilskud til grøn omstilling, tilskud til det ene og tilskud til det andet.
Er det virkelig Venstres opfattelse, at måden, vi får mest vækst i Danmark på, er, at der kommer nogle flere tilskud til erhvervslivet, frem for at vi letter selskabsskatten?
Kim Valentin (V), 2021-01-15:
Jeg synes faktisk, at det, jeg siger, jo netop er en imødekommelse af, at vi aldrig udelukker, at man skal se på selskabsskatten.
Vi har bare i forhold til dette års finanslov fokuseret på andre steder.
Jeg synes, at jeg peger meget tydeligt på, hvor det er, vi gerne vil have skatten ned, fordi vi mener, det giver en større effekt for vores virksomheder.
Med al respekt synes jeg også, at jeg peger på støtteområder, som styrker en grønnere omstilling, og som styrker, at vi får lavet lige præcis den strukturelle udvikling af vores samfund – eksportindsats, life science, forskellige andre ting – hvor vi kan sige, at her får vi mere for pengene, end hvis man bare tager bind for øjnene og siger: Ned med selskabsskatten.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
Når man nu ikke vil bruge pengene og råderummet til selskabsskattelettelser, vil jeg høre, om det stadig væk er Venstres politik at bruge næsten hele råderummet på at øge det offentlige forbrug.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-15:
Det er jeg enig i.
Det skal vi nok finde ud af.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
Ja, og det skal vi.
Så derfor er det jo et godt kompromis, at vi får selskabsskattelettelserne, og at Venstre kan få afgiftslettelserne, og så er vi jo alle sammen glade.
Så det kan vi sagtens gå med på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-15:
Det var mest en kommentar, og den ros, der var, kan jeg kun kvittere for.
Men jeg tror egentlig ikke nødvendigvis, at forskellen er så stor i forhold til Venstre.
Altså, jeg er jo ret fortrøstningsfuld med hensyn til, at vi kan finde noget borgerlig politik sammen med dem.
For Venstres ordfører nævnte også, at de også havde fokus på f.eks. afgifter.
Så det kunne jo være, at der var nogle skatter og afgifter vi kunne blive enige om at sænke.
Så tror jeg jo nok, vi skulle kunne finde hinanden, hvis vi får et borgerligt flertal igen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
Så kan man så sige, at det er ærgerligt, at Venstre samtidig melder sig ud – så er vi jo lige vidt.
Men mon ikke vi i fælles ånd – for jeg tror også, at Konservative måske er med på det her – i fællesskab jo så kan presse Venstre til også på det her område at begynde at føre borgerlig politik?
Så tusind tak til Dansk Folkeparti for nu at se det gode i at sænke selskabsskatten.
Tak for det.
Kim Valentin (V), 2021-01-15:
Nej, det mener vi ikke.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
Jeg spørger bare, for da Venstre gik til valg, var det på at bruge hele råderummet, stort set, på offentligt forbrug.
Så fandt man ud af, at råderummet var mindre, og så spørger jeg bare ind til det, ikke til en speciel finanslov, men råderummet, og det siger man så man nu vil bruge på at sænke skatten, hvilket skal skabe vækst.
I går havde vi en debat, hvor Venstre ikke mente, at det var værdigt – det var nærmest uansvarligt – at bruge råderummet til at finansiere skattelettelser og væksttiltag med.
Mener Venstre så også, at det er uansvarligt at bruge råderummet, når Venstre kommer med forslag om at gøre det til at sænke skatten?
Kim Valentin (V), 2021-01-15:
Nu synes jeg faktisk, at vores finanslovsforslag er meget godt, altså, at der er en god balance mellem, hvordan vi bruger pengene, og hvordan vi får pengene ind; det ville også være underligt, at jeg sagde noget andet i øvrigt.
Men det er jo derfor, vi har skattestoppet.
Det er derfor, vi siger, at skattestoppet er et godt, stabilt grundlag for at fortælle borgerne, hvad det er, vi vil – at vi ikke bare fægter om os med nedsættelse af skatter uden at tage hensyn til, hvad der sker ovre i velfærdssystemet.
Jeg synes faktisk, at den måde, vi har prioriteret pengene i vores finanslov i forhold til netop skattestoppet på, er et udtryk for, at ja, vi vil gerne bruge penge på velfærd, men vi vil også sikre, at dem, der tjener pengene til velfærden, har fået lettet skatterne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-15:
Beslutningsforslaget fra Liberal Alliance handler jo om, som det allerede også er blevet nævnt i debatten, en sænkelse af selskabsskatten med 1 pct.
Baggrunden, som jeg læser det, er, at der har været rigtig mange skattestigninger siden valget, og det er nok endnu vigtigere for forslagsstillerne, tror jeg, at man ønsker, at Danmark skal stå stærkere på den anden side af krisen.
Det er jo, at arbejdsudbuddet stiger med 300 personer, at bnp vil stige med 3,3 mia. kr., men det, der nok også var overraskende for mig, er, at Ginikoefficienten faktisk er uforandret.
Ginikoefficienten er jo det, man kan bruge som redskab til at måle uligheden i Danmark, og den er så uændret med det her.
Det skyldes jo i høj grad, at når man sænker selskabsskatten, vil det også vil forplante sig i højere lønninger, for når en virksomhed får lov til at beholde lidt flere af sine penge selv, vil den investere mere, eller også, som Socialdemokraterne vil sige, faktisk også forske mere, og det vil sætte sig i en bedre konkurrenceevne og derved senere også i en højere løn.
Prisen er så 1,3 mia. kr. finansieret af råderummet.
Det er sådan set mest en beskrivelse af forslaget, men det, der måske vil komme mest bag på Liberal Alliance, er nok, at Dansk Folkeparti faktisk støtter det her forslag.
Det gør vi set i lyset af de mange skattestigninger, vi har set siden valget.
Vi synes faktisk ikke, at skatten grundlæggende skal stige i Danmark.
Vi var sammen med Liberal Alliance og også de andre borgerlige partier med til at sætte skatten ned.
Derfor synes vi faktisk, at det er en god idé, at der kan komme andre ting, som kan kompensere for det.
Det skal også siges, at vi sådan set ikke ser selskabsskatten som det eneste, man kunne kigge på.
Vi har også kig på en række afgifter, som vi også har debatteret en del gange i salen.
Det kan være gakkede afgifter, der ikke giver mening, men vi vil gerne støtte det her forslag, fordi vi gerne vil sende et klart signal om, at vi ikke synes, at skatten i Danmark skal stige, som vi har set den gøre ret kraftigt her siden valget.
Vi går ind for et skattestop i Danmark – ikke i den betydning, at der er ingen skatter og afgifter, der må stige, men i givet fald skal der i hvert fald være nogle andre, der skal sættes tilsvarende ned for at kompensere for det.
Vi kan støtte det her forslag, fordi det trods alt er et skridt i den retning, der gør, at det kan annullere nogle af de skattestigninger, vi har set.
Så Dansk Folkeparti agter at støtte det her forslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
Jeg skal høre, om den socialdemokratiske ordfører mener, at det var en fejl og det var forkert, da den socialdemokratiske regering i 2013 med støtte fra SF og Radikale Venstre sænkede selskabsskatten.
Malte Larsen (S), 2021-01-15:
De sidste rigtig mange år har vist os, at den model, hr. Ole Birk Olesen fremviser, gør, at man ude i Velfærdsdanmark får en reel nedskæring på en lang række velfærdsområder, til trods for at Liberal Alliance igennem alle årene har sagt, at det var noget, man ikke kom til at mærke.
Vi har truffet andre politiske valg end dem, Liberal Alliance vil træffe, og det står vi ved.
Morten Bødskov (S), 2021-01-15:
Det kan man selvfølgelig godt have en længere diskussion af.
Selskabsbeskatning er selvfølgelig det, som selskaberne betaler af deres overskud, som i alle mulige andre sammenhænge.
Kim Valentin (V), 2021-01-15:
Og tak til ministeren.
Der er noget, jeg gerne vil have afklaret.
Jeg synes, jeg hørte, at ministeren sagde, at selskabsskat er en skat, som selskaber betaler af overskud og profit.
Hvad er forskellen på overskud og profit?
Morten Bødskov (S), 2021-01-15:
Fordi, hr. Ole Birk Olesen, vi prioriterer anderledes, og derfor prioriterer vi pengene anderledes.
Vi vil ikke bruge et varigt provenu på at sænke selskabsbeskatningen med alle de usikkerheder, der kan være forbundet med det.
Vi vil bruge dem direkte til investeringer i danske virksomheder og flere arbejdspladser nu og her.
Vi er politisk uenige, og det er det, der er svaret.
Jeg håber da ikke, det er særlig sort snak.
Det er en politisk uenighed, vi har, og den er kendt, og den er ikke ny for hr. Ole Birk Olesen.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-15:
Skatteministeren er kendt for at tale meget sort, men når jeg spørger, hvorfor regeringen har den politik, som regeringen har, så nytter det jo ikke noget, at skatteministeren siger, at det må jeg forsvare.
Så spørgsmålet bliver gentaget nu, i håbet om at vi kan få et reelt svar og ikke sort snak: Når vi ved, at det danske samfund bliver 3,3 mia. kr. rigere ved at sænke selskabsskatten med 1 procentpoint, hvorfor er det så nødvendigt at have den høje selskabsskat, når det blot resulterer i, at statskassen bliver 1,3 mia. kr. rigere?
Man fravælger altså 3,3 mia. kr. ud i samfundet, til fordel for at regeringen har 1,3 mia. kr. at bruge af.
Morten Bødskov (S), 2021-01-15:
Jamen det må Liberal Alliance jo selv forsvare.
Regeringen er uenig i det.
Vi mener, at det er bedre at bruge pengene på at investere i eksempelvis forskning og udvikling.
Som jeg sagde før, er det noget af det, vi bruger pengene på nu.
Det er med til at styrke dansk erhvervsliv.
Vi mener, at selskabsskatten har et naturligt, fornuftigt leje nu, hvor den ikke er en bremse for, at vi kan have et erhvervsliv, som står stærkt i konkurrencen om fremtidens arbejdspladser.
Vi understøtter det med øget fradrag til forsknings- og udviklingsaktiviteter.
Vi har lige lavet en bred aftale om en grøn skattereform, hvor der frem til 2025 er ca. 5 mia. kr. i øgede muligheder for fradrag og investeringer i virksomhedernes grønne omstilling.
Krisepolitik er politiske prioriteringer.
Vi har valgt vores, Liberal Alliance har valgt deres, og det er selskabsskattelettelser, som så er svaret.
Det mener regeringen er forkert.
Og især er det en forkert medicin i den nuværende situation, hvor der er behov for at gøre noget meget målrettet, således at vi kommer igennem krisen og sikrer, at vi kommer bedre ud på den anden side.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-15:
De penge ønsker regeringen at bruge på flere offentligt ansatte og højere overførselsindkomster.
De er finansieret af råderummet.
Når vi foreslår, at dele af råderummet skal bruges til lavere skat, så er det heller ikke ufinansieret.
Det er finansieret af råderummet.
Spørgsmålet er: Når man kan sænke selskabsskatteprocenten med 1 procentpoint, er det rigtigt, at statskassen bliver 1,3 mia. kr. fattigere, men det danske samfund bliver 3,3 mia. kr. rigere, i form af at virksomhedsejere har flere penge og at lønmodtagere også får højere lønninger, fordi der sker flere investeringer i produktionen i Danmark.
Hvorfor er det et godt bytte at få 1,3 mia. kr. i statskassen frem for 3,3 mia. kr. ude i samfundet?
Kim Valentin (V), 2021-01-15:
Det havde jeg nok også forestillet mig at ministeren ville svare, for så er min tanke, at profit jo så må være noget godt.
Man får nogle gange indtrykket af, at regeringen ikke synes, at profit er særlig godt, for man bekæmper jo profit ude blandt virksomhederne.
Det er bare en refleksion over, at det er noget, man skal huske, næste gang man taler til virksomhederne.
Morten Bødskov (S), 2021-01-15:
Jeg tror måske, det er noget af en tilsnigelse at sige, at de meget store aftaler, vi har lavet her i coronatiden, skulle være et udtryk for, at regeringen og det parlamentariske grundlag og de aftaleparter, vi har, bekæmper profit.
Det må jeg sige.
Nu er det sidst på ugen, og det er så måske ugens mest overraskende synspunkt.
Vi har givet hjælpepakker i et omfang, som er helt enormt, og vi har på Skatteministeriets område stillet kreditfaciliteter til rådighed og forbedret likviditet ved at udskyde betalingsfrister i et omfang af 300 mia. kr.
Hvis man ser på, hvad vi ellers har lavet, så det er et meget, meget stort milliardbeløb, som har ét fokus, nemlig at sikre, at dansk erhvervsliv kommer sikrest muligt igennem den her forfærdelige krise og ude på den anden side kommer til at tjene penge, så de kan investere i arbejdspladser.
Jeg kan ikke se, med hvilken anden begrundelse man skulle lave det her.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-15:
Nu kommer mine tal, som jeg nævner her i debatten, jo fra skatteministeren.
Altså, det er jo skatteministerens tal, som jeg refererer, så det er ikke bare et eller andet, som jeg tager op af min egen lomme, og vores forslag er ikke, at pengene skal tages fra f.eks. investeringer i infrastruktur.
Vores forslag er, at pengene skal tages fra det råderum, der er, som Socialdemokratiet vil bruge på flere offentligt ansatte og højere overførselsindkomster.
Så det er det, man skal sammenligne med, altså at Socialdemokratiet vil bruge de her penge på højere overførselsindkomster, pension til Arne, fordi efterløn ikke er godt nok til ham, flere offentligt ansatte, flere pædagoger.
Så er spørgsmålet: Er der ikke nogen grænse for, hvor få penge man kan få i statskassen, før det alligevel for Socialdemokratiet kan betale sig at opkræve de penge, selv om det gør stor skade på samfundsøkonomien?
Malte Larsen (S), 2021-01-15:
Nu er jeg ikke i stand til at debattere ud fra en teoretisk betragtning og noget mundtligt oplyst her om en 3-milliarderkronersting, men det er jo, som ministeren også sagde, et politisk valg, hvad vi bruger pengene på.
Og vores tro er jo, at det er bedre at give virksomheder nogle favorable forhold i forhold til afskrivninger på forskning og forsøgsvirksomhed eller at give samfundet en mulighed for at lave en væsentlig bedre infrastruktur end den, der er i dag, eksempelvis i form af nye motorveje, som vi også er interessede i at have ud over det ganske land, og at vi den vej rundt får de ting i det her samfund, som vi ønsker os, i stedet for blot at hælde pengene ud som gaver til erhvervslivet.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-15:
Hvis selskabsskatten sænkes fra 22 pct. til 21 pct., bliver det danske samfund 3,3 mia. kr. rigere, selv om statskassen kun bliver 1,3 mia. kr. fattigere.
Så siger Socialdemokratiet: De 1,3 mia. kr. vil vi gerne bruge til noget andet.
Hvis tallene f.eks. nu var, at statskassen blev 1 mio. kr. fattigere, hvis vi sænkede selskabsskatten med 1 pct., og samfundet blev 3,3 mia. kr. rigere, ville Socialdemokratiet så stadig væk sige: Den her 1 mio. kr. kan vi altså bruge til et eller andet i statskassen, og det er vigtigere for os, end at samfundet bliver 3,3 mia. kr. rigere?
Hvor langt ned skal man gå, før Socialdemokratiet drager den konklusion, som vi andre gør, at penge i statskassen også kan have for stor en pris for samfundet som et hele?
Malte Larsen (S), 2021-01-15:
Mange tak.
Liberal Alliance foreslår at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag om at sænke selskabsskatten med 1 procentpoint fra 22 i 2020 til 21 i 2021 og frem.
Forslagsstillerne begrunder forslaget med, at dansk økonomi ikke kun skal genoprettes til status quo fra før coronakrisen, og det er jo en ambition, Socialdemokratiet er enig i.
Det er bl.a. derfor, at regeringen har prioriteret at gøre genopretningen grøn, at styrke velfærden og investere i både forskning og opkvalificering, så Danmark kommer ud på den anden side af coronakrisen som et grønnere, mere retfærdigt og stærkere samfund.
Forslagsstillerne motiverer deres forslag med, at finanspolitikken bør indrettes på en måde, der sikrer ny vækst.
Regeringen har gennem bl.a. flere brede aftaler leveret en ekstraordinær finanspolitisk indsats under coronakrisen, og som skatteministeren også understregede, har det holdt hånden under i titusindvis af danske arbejdspladser og vil også gøre det i de kommende år.
Den finanspolitiske indsats vil samtidig øge bnp-niveauet med 2½ procentpoint i 2020, 3,1 procentpoint i 2021 og 2,3 procentpoint i 2022.
Regeringens økonomiske politik understøtter altså allerede beskæftigelsen og væksten i samfundet i væsentlig grad.
Samtidig vil en nedsættelse af selskabsskattesatsen, som det har været beskrevet før, med 1 procentpoint skønnes at koste 1,3 mia. kr. efter tilbageløb og adfærd.
Forslagsstillerne foreslår det finansieret af det finanspolitiske råderum frem mod 2025.
Det råderum kan alternativt bruges til at styrke investering i bl.a. uddannelse, infrastruktur og forskning med henblik på at sikre gode rammevilkår for virksomhederne og et moderne og fleksibelt velfærdssamfund, ligesom råderummet i øvrigt ifølge regeringen kan bruges til at sikre, at pengene til velfærden følger med, når der f.eks. bliver flere børn og ældre.
Derudover mener vi i Socialdemokratiet, at der findes mere målrettede redskaber til at styrke virksomhederne og samfundsøkonomien end en generel nedsættelse af selskabsskatten.
F.eks. aftalte regeringen og et bredt flertal af Folketingets partier i forbindelse med den grønne skattereform en midlertidig forhøjelse af fradraget for virksomhedernes udgifter til forskning og forsøgsvirksomhed.
Den grønne skattereform giver samtidig virksomhederne incitament til at investere i at omstille produktionen igennem en øget bagatelgrænse for straksafskrivninger på 30.000 kr. samt et investeringsvindue frem til og med 2022 med øget afskrivningsgrundlag på visse driftsmidler.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte forslaget.
Morten Bødskov (S), 2021-01-15:
Det er jo derfor, jeg også sagde i min tale, at den danske selskabsbeskatning ikke i væsentligt omfang bør afvige i forhold til, hvad man ser rundt omkring os og dermed også i andre lande i Europa.
Selskabsbeskatningen er et, investering i uddannelse og opkvalificering af lønmodtagere er noget andet, så konkurrenceforhold afgøres jo, som vi ved, af ganske mange indsatser hver dag i de danske virksomheder.
Vi kan gøre noget, andre kan gøre deres, og selskabsbeskatningen er selvfølgelig et element i den sammenhæng, som man skal holde øje med.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
Ja, og det er jo en valid pointe at have, altså at man synes, at den ligger godt på det nuværende niveau.
Det, jeg spørger ind til, er, at hvis nu vi ser, at landene rundtomkring via f.eks. krisehåndtering vælger at sænke selskabsskatten, er det så noget, man holder øje med, således at spændet ikke vil være så stort mellem Danmark og andre lande, at det rent faktisk kan være skadeligt for dansk økonomi og investeringer i Danmark og for virksomhederne?
Morten Bødskov (S), 2021-01-15:
Tak for det, formand.
Jamen man kan altid have teoretiske diskussioner om, hvor selskabsskatten skal ligge, og det er jo rigtigt, at da vi lavede en skattereform under den daværende SRSF-regering, inkluderede det en nedsættelse af selskabsbeskatningen, netop med de argumenter.
Jeg og regeringen finder, at niveauet er rigtigt nu, og så indgår beskatningen af vores selskaber jo altid i en samlet vurdering.
Der er masser af andre ting, som indgår i det.
Det er klart, er beskatning af vores selskaber jo samlet set handler om, at vi herinde – går jeg ud fra – har en klar interesse i, at de klarer sig bedst muligt i konkurrencen om de arbejdspladser, vi skal bruge for at skabe mere vækst.
Så derfor kigger man jo løbende på, hvordan man kan forbedre rammevilkårene for dem.
Hvad angår selskabsbeskatningen isoleret set, så mener vi, den ligger på det rigtige niveau nu.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Kunne man komme dertil, at spændet igen bliver for stort?
Sverige har jo lige planlagt og planlægger yderligere selskabsskattelettelser, så de kommer ned på 20,6 pct., tror jeg det er, kontra vores 22 pct. Kan spændet til lande som Sverige blive så stort, at man i Danmark bliver nødt til at reagere med hensyn til selskabsskatten?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-15:
Jeg vil sådan set også bare sige tak for det her.
Og nu kan det her jo også lægges til som noget, som vi kan gøre sammen, altså at det ikke kun handler om håndværkerfradrag og sådan noget, men at vi også er enige om at lave generelle tiltag, der sænker skattebyrden på virksomheder, så vi kan få flere investeringer i Danmark, der kommer hele samfundet til gavn.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-15:
Det kan jeg bekræfte, og det er kun positivt, at vi trods alt begynder at kunne lægge nogle linjer og nogle snit for, hvad der kan komme til at ske efter et valg, hvis vi skulle vinde.
Men det spøjse, som også er en del af debatten, er – og jeg er med på, at det ikke er det, der bliver spurgt om – at jeg faktisk også tror, at venstrefløjen kommer til at kigge på selskabsskatten, selv om de siger nej til det.
For når de laver den her grønne skattereform, som de gerne vil, så vil det komme til at hæve rigtig mange afgifter på det, der skal være miljøforbedrende, og der har jo også været mange udspil fra erhvervsorganisationer, som siger, at så skal man kompensere erhvervslivet, og der vil det jo måske typisk være selskabsskatten, som man kigger på.
Så mit bud vil faktisk også være, at selv venstrefløjen vil komme til at kunne kigge på selskabsskatten, inden man er færdig med en grøn skattereform.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-01-15:
I det konservative finanslovsforslag, som vi fremlagde i forbindelse med behandlingen af forslaget til finansloven for 2021, foreslog vi, at vi sænkede selskabsskatten fra 22 til 19 pct.
I dag behandler vi så et forslag om at sænke selskabsskatten med 1 procentpoint fra 22 til 21 pct., et beskedent forslag, som handler om at forsøge at få opbakning til noget, der er lidt mindre ambitiøst end det, som vi rigtigt borgerlige godt kunne tænke os.
Jeg er glad for at høre, at der er opbakning fra de fleste borgerlige partier: fra Liberal Alliance, som selv har fremsat forslaget, fra Nye Borgerlige og fra Dansk Folkeparti, og vi håber også, at vi kan få Venstre med; vi havde også håbet, at vi kunne have fået Radikale med på et forslag her, som vil gøre Danmark rigere.
Hvis vi sænker selskabsskatten med 1 procentpoint, mister statskassen 1,3 mia. kr., mens samfundet bliver 3,3 mia. kr. rigere, altså bnp stiger med 3,3 mia. kr.
Det må siges at være en rigtig god handel.
Vi har stor respekt for offentligt ansatte, vi har stor respekt for mange af de opgaver, der bliver løst i den offentlige sektor, men vi har ikke den holdning, at pengene er meget mere værd, hvis de går i statskassen, i stedet for at de findes ude i samfundet.
Velstand og velfærd handler ikke om at gøre de offentlige kasser så store som muligt, det handler om at gøre samfundet rigere, og hvis man er tilhænger af det, er man også tilhænger af at lave en byttehandel, hvor statskassen godt nok går glip af 1,3 mia. kr., men hvor samfundet bliver 3,3 mia. kr. rigere.
Så derfor burde vi stemme for, at vi sænker selskabsskatten til næste år.
Rune Lund (EL), 2021-01-15:
Jamen det er lige præcis det, jeg siger, bare med omvendt fortegn, om jeg så må sige, i det eksempel, jeg lavede.
Altså, hvis det virkelig er et brændende ønske fra Nye Borgerliges side at forbedre de offentlige ydelser som f.eks. førtidspension, dagpenge og kontanthjælp, vil vi meget gerne sammen med Nye Borgerlige – jeg tror ikke, det kommer til at ske – lave aftaler, hvor vi rent faktisk sikrer, at det kommer til at ske.
Det der med at sige, at man forbedrer vilkårene for almindelige lønmodtagere ved at lave selskabsskattenedsættelser, som også risikerer at ende direkte i lommerne på aktionærerne, synes vi er en meget en dårlig måde at lave lovgivning på.