runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Tak for det.
Til at starte med vil jeg måske gerne udtrykke, at jeg da er glad for, at Socialdemokratiet ikke har i sinde at lempe på deres ellers stramme udlændingepolitik.
Men når det så er sagt, står vi her med et forslag om en lempelse af sprogkravet, når det gælder familiesammenføringer.
Jeg kan forstå på ordføreren, at man egentlig kun ønsker at lempe reglerne for en meget lille gruppe, f.eks. hvis der er nogen, der har problemer med at fremskaffe deres eksamensbevis.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvilke overvejelser der ligger til grund for, at man ikke mere specifikt, end lovforslaget lægger op til, er gået ind for at lempe reglerne for en meget mindre gruppe i stedet for at lempe reglerne for alle, der søger familiesammenføring?
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Nu har vi en lovgivning, der gælder alle i det her land, men en af grundene til, at jeg ikke er så bekymret som Liberal Alliances ordfører, er, at ægtefællesammenføring jo kræver, at man lever op til mange forskellige krav.
Der er jo ikke kun et sprogkrav.
Der er også et krav om, hvilken bolig man bor i; der er et selvforsørgelseskrav, og man skal leve op til krav i forhold til uddannelse og beskæftigelse.
Hvis man skal kunne omgå sprogkravet og leve op til det, vi vil komme med nu, nemlig et nyt beskæftigelseskrav, skal det jo være en form for beskæftigelse eller erhverv, som man kan dokumentere lever op til, at man kan hjælpe sin ægtefælle, man gerne vil have hertil, med at lære dansk.
For man skal kunne bevise, at man kan lære sin ægtefælle at tale dansk.
Det er det afgørende i forhold til den her ændring.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Tak for svaret.
Det er ikke, fordi jeg blev klogere på Socialdemokratiets holdning på det her område.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om Socialdemokratiet har tanker om at lempe sprogkravet på andre områder end ved familiesammenføring, f.eks. ved tidsubegrænset opholdstilladelse eller tildeling af dansk indfødsret.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Vi lever op til det, der står i regeringsgrundlaget.
Senere i dag skal vi behandle et beslutningsforslag, hvor vi jo har gjort klart, at vi også kommer til at kigge på, om læretid vil kunne tælle med i forhold til tidsubegrænset opholdstilladelse.
Det ligger totalt fremme for alle.
Ordføreren kan selv gå ind og se, hvad det er, vi har annonceret vil komme fra regeringens side.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Det er rigtigt, at den lander på 57.000 kr., men det, der sker, er jo, at man halverer den i forhold til det nuværende niveau.
Den startede på 100.000 kr. dengang i 2018, da Folketinget gennemførte den her lovgivning, for netop at sikre, at man kunne præstere noget økonomisk, hvis det gik galt i forbindelse med en familiesammenføring.
Nu halveres den her garanti, og det er Venstre med til med det her lovforslag, fra de nuværende 114.000 kr., som det er i dag, til de 57.000 kr.
Hvordan kan Venstre sige, at det er supergodt, at man nu halverer den bankgaranti, som i virkeligheden betyder, at det bliver nemmere for en borger, der får en familiesammenføring til Danmark, at betale, hvis det går galt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-18:
Hvis man kigger på statistikken over, hvad der er årsagen til, at der bliver givet afslag på familiesammenføring, er det ikke en af de her faktorer, der fylder ret meget i statistikken.
Så synes jeg jo også, at princippet er rigtigt, men hvis man har et ufaglært arbejde og har en udenlandsk ægtefælle, skal vi finde en balance, hvor det er rimeligt, i forhold til at det er muligt at stille en sikkerhed, og at vi som samfund har en sikkerhed for, at måtte der komme forsørgelsesudgifter, har vi et sted at hente dem.
Det overrasker mig jo ikke, at Danmarksdemokraterne mener, at enhver ændring betyder, at så åbner vi porten og ligesom sender et transportbånd med horder ind over landets grænser.
Men det bliver jo ikke rigtigt af, at Danmarksdemokraterne gentager det igen og igen.
Jeg funderer bare over, om hr. Peter Skaarup ikke synes, det er besynderligt, at en 46-årig slagteriarbejder på Tican i Thisted, som ikke har færdiggjort folkeskolen, ikke kan blive familiesammenført, til trods for at vedkommende har været på arbejdsmarkedet i 30 år.
Men fordi han ikke har papir på sine danskkundskaber, er det helt umuligt.
Og man mener, at det simpelt er hen et digebrud i udlændingepolitikken, hvis han kan få sin ægtefælle til Danmark.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Altså, jeg vil jo meget gerne, hvis man kan hjælpe mennesker, der burde have lov til at være her på den ene eller den anden måde.
Men hvis vi laver lovgivning, der lemper udlændingepolitikken i Danmark, så er der en kæmpekæmperisiko for, at Stine Bosse og nogle af de andre Moderater får trukket Venstre og Socialdemokratiet til at gå med til endnu lempeligere forhold på udlændingeområdet.
Det er jo der, vi er.
Det er det, der er sket med det her lovforslag, når man både sænker bankgarantien og reelt afskaffer danskprøven.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-18:
Jeg prøvede lige at kuppe mig til en lidt bedre placering her i Folketinget.
Jeg tror også, at jeg har siddet der engang, men sådan går det jo op og ned.
Jeg vil bare lige korrigere én ting.
Det her handler jo ikke om udlændinge; det handler om danskere.
Og det er det, som hr. Torsten Schack Pedersen også var inde på.
Dem, som vi har fået mange henvendelser om i forhold til nogle af de ting, vi ændrer i dag, ikke mindst danskkravet, er jo helt almindelige, jævne danskere, der er født og opvokset i Danmark, men som ikke har taget en lang uddannelse.
De er ikke udlændinge.
De er danskere, som gerne vil have deres thailandske eller sydamerikanske kone til Danmark.
Det er ikke udlændingepolitik.
Det er politik om jævne danskere, og så vil Danmarksdemokraterne åbenbart blive ved med at lave en klasseinddeling af danskere; de fine med de lange uddannelser kan få lov til at få deres udenlandske ægtefæller til Danmark, men ikke den jævne del af befolkningen.
Kan Danmarksdemokraterne som et parti, der ellers, synes jeg nok, påstår at repræsentere danskerne,
virkelig forsvare det?
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Jeg tror altså ikke helt, at fru Zenia Stampe har sat sig ind i det her lovforslag.
Det er rigtigt, at der er nogle danskere, der gerne vil have en udenlandsk ægtefælle til Danmark, men der er jo også en række folk fra f.eks. MENAPT-landene, altså folk, der er kommet hertil som f.eks. flygtninge, og som gerne vil have en udenlandsk ægtefælle hertil.
Ønsker vi at bremse tvangsægteskaber?
Ønsker vi at bremse den her onde cirkel, der gør, at der kommer rigtig mange mennesker fra MENAPT-landene, altså typisk fra Mellemøsten, til Danmark?
Ja, det gør vi jo i Danmarksdemokraterne.
Jeg tror ikke, at Radikale Venstre gør det.
Så havde man nok stemt anderledes igennem årene, når man havde ageret inden for udlændingepolitikken.
Hovedproblemet er i virkeligheden, at Venstre, Socialdemokratiet og Moderaterne, altså regeringen, lader sig påvirke af bl.a. fru Zenia Stampe til på et forkert grundlag at lempe udlændingepolitikken.
Og det kommer til at svie til os på den lange bane.
Jeg er blevet præsenteret for rigtig mange sager – og det er hr. Torsten Schack Pedersen sikkert også – via mail og personlige samtaler med folk, der kan sætte spørgsmålstegn ved håndteringen af deres egen personlige sag, og jeg er fuld af forståelse for, at der er nogle, der har udfordringer med vores udlændingelovgivning.
Problemet er, at det, vi gør her i Folketinget, er, at vi laver lovgivning, og når vi laver lovgivning, skal vi jo gøre det på en måde, hvor vi ikke får en lempelig udlændingepolitik, som generelt set gør, at den udlændingepolitik, vi har i Danmark, bliver for slap, med det resultat, at der i stort tal kommer flere fra udlandet til Danmark.
Det var det, der var nogle partier, bl.a. Venstre, der fik lappet på dengang.
Det, der er risikoen, når man nu går ind og laver lempelige regler på det her område, er, at vi igen bliver attraktive i det mønster, vi ser blandt migranter rundtomkring i Europa, hvis antal sætter rekord i de her år.
Derfor er der, når regeringen lemper, en risiko for, at vi bliver modtagecenter for endnu flere asylsøgere og familiesammenførte, som ikke skal være her.
Det er derfor, det, Venstre gør, er forkert.
Jeg ved ikke, om fru Zenia Stampe har gået en tur på Nørrebro for nylig og mødt nogle af de mennesker, som fru Zenia Stampe kalder danskere.
Kan nogle af dem, vi taler om her, dansk?
Ja, nogle kan da heldigvis, men det, man gerne vil med en danskprøve på det niveau, som den ligger på, er jo at sikre sig, at de kan dansk, at de kan klare sig i Danmark, og at de kan integrere sig.
Har man gjort det, kan man så dansk?
Ikke i min bog, nødvendigvis.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-18:
Som jeg også har givet udtryk for, er jeg lidt skeptisk i forhold til det her og har ikke taget endelig stilling, men vil gøre det i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men jeg må bare sige til hr. Peter Skaarup, og nu har jeg hørt det, jeg ved snart ikke hvor mange gange, at vi skal lade ligge, hvad der skete i fortiden, og at vi nu skal se fremad.
Nej, det skal vi da ikke.
Hr. Peter Skaarup ved garanteret, at det her forslag ikke bliver delt op.
Det er sådan en venteposition.
Hvis nu ikke det bliver delt op, og det gør det ganske givet desværre ikke, hvad vil Danmarksdemokraterne så stemme til det her?
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Vi kommer til at stemme nej til det her forslag.
Der var nogle drøftelser med ministeren på et tidspunkt, hvor jeg tror der var flere partier end Danmarksdemokraterne, der gerne ville have, at det blev delt op, for man var sådan set positiv over for, at nogle, der f.eks. har arbejdet på en dansk ambassade, kan få nogle muligheder, men det ville regeringen ikke på det tidspunkt.
Men jeg håber da, at sådan en normal fairness-holdning er, at man kan dele et forslag som det her op, ligesom andre lovforslag tit bliver delt op herinde.
Det vil vi i hvert fald arbejde for.
Men bliver det ikke delt op, er der noget stof i det her, der er så negativt, så lempeligt, at så kommer vi til at stemme nej.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-18:
Det er en helt god oplevelse at opleve hr. Peter Skaarup som strammer i dag.
Tak for det.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-18:
Jeg er ked af at sige det, men det handler ikke om de mennesker.
De mennesker, der kommer udefra, og som er udlændinge og kommer til Danmark, er jo i danskuddannelsessystemet.
De får de her danskuddannelser.
Dem, som det her krav har ramt, er mennesker, der er født og opvokset i Danmark.
Det er Stefan Thorbjørn, som har skrevet til mig det sidste halve år, og som er fuldblodsdansker.
Til ham siger hr. Peter Skaarup og Danmarksdemokraterne, at i stedet for at køre lastbil eller arbejde på et lager skal han nu bruge tid på at gå på sprogskole for at dokumentere, at han taler sit eget modersmål.
Det er dem, vi taler om i dag.
Det er ikke udlændinge.
For de kommer helt af sig selv til danskuddannelse.
Det er dem, altså sådan nogle som Stefan Thorbjørn, som vi snakker om i dag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-18:
Man ville måske ændre det, hvis man kunne se nogle problemer i det, men det her er lige præcis ikke et stort problem.
Både hr. Frederik Vad og nu Venstres ordfører, hr. Torsten Schack Pedersen, har sagt, at det ikke er det store problem, men så ændrer man det alligevel.
Er det noget, Moderaterne har betinget sig?
Det er min klare fornemmelse.
Nu er jeg sådan lidt overfølsom i forhold til Moderaterne lige præcis i dag, men jeg vil da godt høre, om det er Moderaterne, der har fået det her gennemført.
Det lyder sådan.
Som jeg hører det, var hr. Frederik Vad ikke helt begejstret, og jeg synes heller ikke, at hr. Torsten Schack Pedersen er sådan helt begejstret.
Men hvorfor gør man det?
Det lader jo ikke til at være det store problem.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-18:
Det kan jo også være, at der er nogle af dem, som gerne vil have en familiesammenføring, som afstår fra at søge, fordi de har haft vanskeligt ved det.
Det kan også være en del af forklaringen.
Men det er bare vigtigt at sige, at det her jo ikke står alene.
Der er en lang række krav, man skal leve op til, for det er vigtigt, at vi stiller skrappe krav, når man bliver familiesammenført til Danmark.
Der er også krav om bolig og en række andre forhold, og det synes jeg giver god mening.
Det er rigtigt, at det her er et resultat af regeringsgrundlaget, og ja, der vil man nok kunne finde forskellige forslag, som tillægges større vægt hos de enkelte partier, men vi står ved de aftaler, vi indgår i Venstre.
Vi synes, at det her lovforslag er udtryk for en ganske fornuftig balance, hvor vi får fjernet nogle af de horrible eksempler, som jeg også tror fru Pia Kjærsgaard synes det har været, når vi i medierne har kunnet læse om, at folk, der har været danske statsborgere og har syv generationers dansk i bagagen, ikke kunne få en ægtefællesammenføring, fordi de forlod folkeskolen uden at gå til eksamen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-18:
Det andet, som jeg også er lidt opmærksom på, er, hvordan fordelingen er, i forhold til hvor man kommer fra.
Det bliver jo altid fremhævet, når det er en amerikaner, en thailænder osv., og hvor man kan se, at der er et eller andet galt.
Men har hr. Torsten Schack Pedersen, som hr. Frederik Vad ikke umiddelbart havde, nogen tal på, hvordan det ser ud med folk fra MENAPT-landene?
Der kan jeg lige så godt sige med det samme, at der stadig væk er den kulturelle påvirkning, som Dansk Folkeparti ikke er interesseret i bliver for stor og efter vores mening slet ikke skal være der.
Jeg er lidt bekymret; det må jeg sige, men lad det nu komme an på udvalgsarbejdet.
Jeg kan godt se noget fornuft i det, men der er altså også nogle minusser, som jeg synes man burde have udeladt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-18:
Jeg deler ønsket om, at vi kommer grundigere ned i tallene.
Det har jeg bestemt ikke noget problem med.
Hvis jeg bare kigger på de tal, der er for 2023, for ægtefællesammenføring, så er der givet 994 tilladelser til danske og nordiske statsborgere, og der er givet 206 tilladelser til udlændinge, men ikke til flygtninge, da de opgøres på en anden måde.
Det er bare for at sige, at det i høj grad er danske og nordiske statsborgere, der er den drivende part i det, men lad os da endelig se, hvor langt vi kan komme ned i tallene.
Jeg synes kun, det er opløftende, at vi har et så fyldestgørende billede som overhovedet muligt.
Tak for det.
Det er ikke superlang tid siden, der var en historie om en dansk topforsker, som var blevet gift med en amerikaner.
Han tog sin familie og rejste til USA, for han kunne ikke få lov at få sin ægtefælle til Danmark, fordi han havde forladt det danske uddannelsessystem, da han gik i 1. g.
Dermed kunne han ikke dokumentere, at han havde gyldige danskkundskaber.
Havde han taget 2. g med, havde han kunnet.
Synes hr. Peter Skaarup, det giver mening, at en dansk topforsker, fordi han har forladt Danmark efter 1. g, så ikke kan få sin ægtefælle med hjem med det resultat, at han og hans familie nu bor i USA og bidrager til amerikansk vækst og velstand?
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Altså, da fru Inger Støjberg var minister på udlændingeområdet i det her land, foreslog hun, at den økonomiske garanti skulle være på 57.000 kr., og hun foreslog, at det skulle være nok at have bestået danskprøve 2 sammenholdt med alle de andre krav på integrationsområdet.
Og så var det hr. Martin Henriksen, som nu er blevet formand for Nye Borgerlige, som tog det op i forhandlingerne.
Så kan ordføreren ikke prøve at gøre mig lidt klogere på, hvordan det kan være, at den politik, fru Inger Støjberg introducerede for Folketinget og for danskerne, nu er en politik, som hr. Peter Skaarup siger er slap?
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Jeg tager udgangspunkt i det lovforslag, regeringen har fremsat her i dag.
Nogle af regeringspartierne – altså Socialdemokratiet og herunder specielt ministeren, der sidder hernede og griner, og Venstre – giver udtryk for fortsat at ville føre en stram udlændingepolitik.
Det gik man til valg på.
Moderaterne, som hellere vil modtage 7.000 flygtninge om året, eller hvad det nu er – det kan vi vende tilbage til – har en lempelig udlændingepolitik, og det er så de ender, der skal nå sammen i regeringen.
Men uanset det, er vi nødt til at tage udgangspunkt i det lovforslag, der ligger på bordet i Folketinget i dag.
Det er det, vi behandler.
Og der tillader jeg mig at sige: Var der ikke noget med, at regeringen ikke ville lempe på udlændingepolitikken, hr. Frederik Vad?
Hvorfor gør man det så?
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Men det lovforslag, vi står med i dag, er fru Inger Støjbergs politik.
Altså, det er fru Inger Støjbergs politik, vi behandler i Folketingssalen i dag.
Det var den, hun fremlagde for Folketinget.
Altså, hr. Peter Skaarup, den der kampagne holder jo ikke.
Det her er idéer, der er født hos fru Inger Støjberg i hendes ministertid, og som vi nu bringer op for at gøre nogle regler, som i øvrigt stadig væk er nogle af de strammeste i hele Europa, mere smidige.
Det der holder ikke, hr. Peter Skaarup.
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-18:
Tak for ordet, og tak til justitsministeren for forslaget.
Endelig, får jeg næsten lyst til at sige, står vi her og behandler forslaget, der har til formål at indføre en fodlænke- og udstationeringsordning på Færøerne.
Det har vi set frem til i meget lang tid.
Tak til justitsministeren og regeringen for et godt samarbejde om den her sag, og tak for at lytte til det behov, der er på Færøerne.
Det sætter jeg stor pris på.
Det er ingen hemmelighed, at fængslet på Færøerne har været overbelastet i lang tid.
Og det har medført, at mange skulle vente i lang tid for at afsone deres domme.
Ofte er der tale om dømte, der ville være kvalificeret til afsoning med fodlænke, hvis de skulle afsone i Danmark.
Derfor er dette lovforslag, som jeg ser det,
en del af tilgangen om at ligestille færøske borgere med danske borgere, og ligeledes vil det tage trykket af belægningen i fængslet i Mjørkadalur.
Den danske straffuldbyrdelseslov indeholder regler om, at personer, der er idømt fængselsstraf indtil 6 måneder, efter omstændighederne kan meddeles tilladelse til, at straffen udstås på bopælen med elektronisk fodlænke under overvågning og kontrol fra kriminalforsorgen.
Med dette lovforslag vil det også være gældende på Færøerne.
Desuden kan udstationeringsordningen bidrage til, at færinger, som afsoner længerevarende straffe i Danmark, på et tidligere tidspunkt i afsoningen vil kunne blive overført til afsoning på Færøerne og dermed have en lettere adgang til at komme tilbage til det færøske samfund efter afsonet straf.
Lovforslaget indeholder ligeledes reguleringer, som vil medføre positive virkninger for politiet på Færøerne, og som også har været efterspurgt i lang tid.
Det indebærer, som det er blevet sagt før, at National enhed for Særlig Kriminalitet, NSK, der efterforsker og strafforfølger nogle af de mest ressourcetunge og komplekse sager i Danmark, også vil få kompetence på Færøerne efter ønske fra færøsk side.
Endvidere indebærer lovforslaget, at det uafhængige tilsyn med bevismidler, der blev indført i Danmark i 2022, får kompetence til at føre tilsyn med behandlingen af tekniske beviser hos politiet og anklagemyndigheden på Færøerne.
Det ser jeg også som et positivt tiltag.
Så alt i alt er det et meget godt lovforslag, som vi har ventet på i lang tid, og vi glæder os til, at det forhåbentlig bliver indført.
Jeg er glad for den opbakning, der er kommet til lovforslaget herinde i dag.
Vi ser frem til behandlingen i Færøudvalget.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-18:
Jamen det er jo konkret sådan, at det danske landareal er et nulsumsspil.
Så vi er da villige til og indforståede med, at ting kan kombineres; det synes vi er en god ting.
Så når der kan stilles en vindmølle op i en skov, som er produktionsskov, så er det super.
Men det er ikke det, som kun er i aftalen.
Vi har ikke kunnet få de garantier, vi har bedt om i de forhandlingsforløb, om, at det ikke kun var sådan noget.
Og så er det jo her i dag, at vi diskuterer en anden del af aftalen, og det er så det her med at gøre det dyrere, og det synes vi også er forkert.
Henrik Frandsen (M), 2024-04-18:
Tak for ordet, formand.
I december 2023 indgik vi en ambitiøs aftale med navnet »Klimaaftale om mere grøn strøm fra sol og vind på land 2023«.
Den skal være med til at øge produktionen af grøn strøm fra sol og vind på land, så vi når vores ambition om en firdobling af den vedvarende energi på land i 2030.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, følger op på denne klimaaftale ved at justere vores VE-ordninger, altså de penge, man får ud af det i lokalsamfundene.
Lovforslaget indebærer bl.a. en forhøjelse af satserne for det beløb, som opstillere VE-anlæg skal indbetale til den grønne pulje.
Disse midler bliver brugt til at støtte aktiviteter lokalt omkring VE-anlæggene i de kommuner, hvor de er placeret.
Det er kun rimeligt, at dem, der bor tæt på fremtidige VE-anlæg, også får en større del af kagen.
Det er afgørende og vil være med til at sikre en bedre lokal accept af overgangen til en grønnere fremtid og ikke mindst til at gøre den proces hurtigere, så vi når vores mål i 2030.
Det er en ekstra omkostning for opstillerne af VE-anlæg – det er det – men på den lange bane bliver det opvejet af fordelene ved, at vi får en bæredygtig energiforsyning, som vi alle sammen kan have gavn af, men også de fordele, der vil være ved at opnå mere accept af VE-projekter lokalt.
Men sådan må det også være.
Det er kun rimeligt.
Vi giver med lovforslaget opstillere af VE-anlæg mulighed for at vælge at indbetale beløbet til den grønne pulje i årlige rater i op til 7 år mod på én gang, som det har været indtil nu, ligesom at pengene ikke som nu skal bruges inden for 3 år, men at man får 5 år til at bruge pengene.
Det er en fordel for lokalområderne, ligesom det også er det for opstillerne.
Det har ganske enkelt indimellem været vanskeligt at bruge de penge, der var i de grønne puljer, på en ordentlig måde med den korte tidshorisont.
Desuden vil regeringen med dette lovforslag tillade kommuner at dele midlerne med nabokommuner ved at tillade, at midlerne, når man laver et projekt f.eks. i nærheden af en kommunegrænse, så kan deles med den kommune, der er på den anden side af kommunegrænsen.
Så i Moderaterne – det håber jeg man kan drage ud af det her – er vi villige til at gøre rigtig meget, og vi vil i den grad sikre, at vi når i mål med vores klimamål i 2030.
Derfor kan det jo ikke være nogen større hemmelighed, at vi også støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-18:
Tak for ordet, formand.
Hvis vi skal være helt ærlige, og det kan man vel godt slippe af sted med som politiker bare en gang imellem, så er det ikke alle borgere, der klapper i hænderne over udsigten til vedvarende energi-anlæg.
I nogle områder ser landsbyer sig omkranset af solceller og tab af udsyn over de åbne vidder, som var det, mange har bosat sig efter i første omgang.
Sådan siger de i hvert fald der, hvor jeg kommer fra.
Og den ærlige historie er, at det meget ofte er de steder, hvor der er en negativ spiral for udviklingen og huspriser, at man lægger mange VE-anlæg.
Det er langt fra altid sådan, men det sker rigtig tit.
For et par år siden var jeg på studietur til Skotland og så, hvordan de arbejder med grøn omstilling, og her var der en by, som hvert år fik midler fra nogle vindmøller, der stod uden for byen.
De lavede planer for flere år ad gangen, i forhold til hvad de ville bruge pengene til.
Bl.a. havde de et stort projekt med nyttehaver, hvor puljen gav penge til anlæg og traktorer, og effekten var, at de både udbyggede byen, de lavede grøn omstilling, og så fik de samtidig et meget tæt socialt sammenhold i byen.
Da tænkte jeg: Kunne vi da bare på samme måde sprede den grønne pulje over flere år, så man kunne få mere af den her langsigtede effekt på både den sociale udvikling og udviklingen i al almindelighed.
Det får vi altså mulighed for med det her lovforslag.
Dels bliver selve bidraget højere, og dels kan det spredes over flere år, og det ser jeg som en klar fordel.
I det her lovforslag får vi arbejdet med borgerne for at få dem mere med på vognen, når vi snakker om grøn omstilling.
Der er i hvert fald opbakning til det her lovforslag fra Det Konservative Folkeparti.