runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2024-02-23:
Tak for ordet.
Som der allerede er blevet redegjort for, går lovforslaget jo ud på, at alle børsnoterede virksomheder skal rapportere bæredygtighedsoplysninger efter europæiske standarder i årsrapporten.
Men som jeg også tidligere har været inde på i mine spørgsmål, får det altså også konsekvenser for vores små og mellemstore virksomheder.
Hvis en lille tømrervirksomhed er underleverandør til en større virksomhed, bliver de også omfattet af lovforslaget og skal levere oplysninger, også om børnearbejde.
Det er endnu et dyrt og bureaukratisk monster, som jagter vores små virksomheder.
Da regeringen i sin tid indhentede et mandat til forhandlingsoplægget om EU's bæredygtighedsdirektiv, lagde regeringen stor vægt på, at kravene i EU's bæredygtighedsdirektiv skulle stå mål med gevinsterne, og at virksomhederne ikke skulle pålægges unødigt store byrder.
Ud over at vi pålægger vores virksomheder ekstra administrative byrder, er der også store omkostninger forbundet med forslaget.
Erhvervsstyrelsen vurderer, at der vil være 10,8 mia. kr. alene i omstillingsomkostninger og derefter 7,5 mia. kr. årligt i løbende omkostninger.
Det er jo astronomiske beløb, og så tager de kun højde for de virksomheder, der er omfattet af direktivet, og ikke hele værdikæden.
Så på den baggrund kan Danmarksdemokraterne ikke støtte forslaget.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-02-23:
De parametre, som ordføreren nævner nu, er jo fuldstændig korrekte, og der er, som jeg også sagde før, rigtig mange, der har arbejdet med det her i mange år.
Nu bliver det så til en lov, og der bliver lavet en struktur, og det tror jeg egentlig er rigtig, rigtig godt.
Og jeg siger jo netop også i min tale, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at holde dem i hånden, vejlede og guide dem, afmystificere det og sørge for, at det bliver spiseligt.
Så jeg er faktisk ikke så nervøs.
Virksomhederne har vidst det her i rigtig lang tid.
Ja, det er en ulempe, at det kommer til at koste mange penge, men derfor skal vi jo også hele tiden være obs på at følge op og få gjort det så nemt som muligt og så lidt omkostningstungt som muligt for virksomhederne.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-23:
Mange tak.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren om noget.
Det, der ligger i det her, er jo også, at selv de store virksomheder ikke skal rapportere på alt, og at de ikke skal ud til samtlige af deres underleverandører og bede dem om at rapportere på alt.
For der bliver jo lavet det, der hedder en dobbelt væsentlighedsanalyse, som siger, hvad der egentlig er vigtigst for en.
Så jeg tænker, om ordføreren er enig i min vurdering af, at der alligevel skal ret meget til, før en underleverandør vurderes som væsentlig, og at det jo ikke er alt, de skal rapportere, men at det f.eks. kunne være, hvis en underleverandør leverer elektronik til en virksomhed.
Så skal de kunne redegøre for, at der ikke er brugt børnearbejdere, og at der har været passende miljøhensyn, og det er vel noget, som en fornuftig underleverandør i forvejen har en rimelig god idé om.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-23:
Det kan Danmark gøre, og det kan alle andre lande, som er i EU, og som ikke har et retsforbehold, også gøre.
Tyskland og Østrig har et meget, meget højere antal, så det er jo dem, som man i givet fald skal være solidarisk over for.
Mit grundlæggende problem med den her mekanisme, hvis man forestiller sig, at man skal fordele flygtninge, er, at vi ved, hvad vores procentdel er, men at vi ikke ved, hvad den procent udgøres af – altså hvilket samlet tal det drejer sig om.
Det tror jeg vil udgøre en tiltrækningsfaktor for flygtninge og migranter til Europa, hvis man ved med sikkerhed, at der er en procentdel, der kommer ud til de forskellige lande, men at der ikke er nogen grænse for, hvor mange flygtninge der kan komme hvert år.
Hvis der kommer 100.000, kan Danmark så tage 1,5 pct.?
Ja, det kan vi selvfølgelig godt.
Men hvis der kommer 10 millioner, er det et meget, meget stort problem, hvis vi har låst os fast på en procentdel.
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
For mig er det sådan set ikke afgørende, om det er Grækenland eller Tyskland, der står med den største del af ansvaret og den største del af regningen, kan vi også skal kalde det, fordi det jo vel at mærke koster at lave integration f.eks.
Jeg synes bare, at det er lidt mærkeligt, at vi i Danmark, som tager imod så få flygtninge, ikke vil sige til vores europæiske kollegaer: Ja, vi vil også gerne løfte en del af ansvaret.
Der kommer meget færre flygtninge til Danmark, end der gør til de lande, som ministeren selv nævner, og også til de lande, som har EU's ydre grænser.
Så hvorfor er det, at man ikke vil være med til at fordele ansvaret lidt i EU?
Jeg troede, at det var hele pointen med, at vi var medlem af EU-butikken.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Det er meget interessant, ikke mindst fordi det jo er en bevægelse, man også har set blandt andre partier.
Altså, Socialistisk Folkeparti var jo også engang et EU-kritisk parti og har så, i takt med at man fandt ud af, at man nok ikke kunne få vælgerne med på sin politik, set, at hvis man kunne gennemføre det i EU, hvor der ikke er mange vælgere, så kunne man få sin vilje igennem alligevel.
Tror hr. Torsten Schack Pedersen, at det er den samme rejse i retning af et mere EU-positivt syn, som Enhedslisten har sat i gang?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-23:
Jamen ud fra det principielle deler jeg jo fuldstændig hr. Morten Messerschmidts opfattelse af, at Enhedslisten normalt ikke har meget positivt at sige omkring EU.
Men jeg må indrømme – og nu må fru Rosa Lund jo svare på egne vegne senere – at det lader til, at Enhedslisten på visse stræk har sådan et lidt pragmatisk forhold til det.
Men hvis der er særlige politiske ønsker som at sørge for, at der kommer flere asylansøgere til Danmark, ja, så mener Enhedslisten åbenbart, at så er den principielle modstand mod EU ikke så afgørende.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Jeg er også interesseret i, hvordan hr. Torsten Schack Pedersen ser på, at netop det her forslag kommer fra Enhedslisten.
Altså, det ville jo ikke overraske nogen, hvis det var Radikale Venstre, som var villig til både at sælge Danmark ud til islamismen og til EU, men Enhedslisten bliver traditionelt betragtet som et parti, der sådan står vagt om dansk suverænitet og argumenterede for et nej i forhold til at fjerne retsforbeholdet.
Havde hr. Torsten Schack Pedersen ventet, at det her forslag var kommet fra et parti som Enhedslisten, og hvilke overvejelser gør han sig i den anledning?
Frederik Vad (S), 2024-02-23:
Vi kan jo se, hvor store problemer alle europæiske lande, faktisk bortset fra Danmark, har med at sende folk hjem, der kommer hertil og ikke kan få flygtningestatus, fordi de ikke er individuelt forfulgt.
Så selvfølgelig er det en del af problemet.
Der er også mange mennesker, der ville have brug for beskyttelse i Danmark.
Og f.eks. FN's kvoteflygtningesystem kunne vi jo bruge mere aktivt, hvis vi havde et system, der blokerede for spontant asyl.
Men det vil fru Zenia Stampe jo ikke være med til at løse.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-23:
For det første vil jeg sige, at så tager jeg det til efterretning, at Socialdemokratiets bud på en løsning på migrationskrisen er, at folk ikke flygter.
De skal blive, hvor de er.
De må blive hos Assad; de må blive hos Taleban.
Så er der den anden ting.
Jeg er også glad for, at hr. Frederik Vad nævner migranterne, for det er jo ikke dem, der ender i Danmark.
De illegale migranter er et stort problem for Sydeuropa og også for Tyskland, men det er jo ikke dem, der ender i Danmark.
Eller har hr. Frederik Vad nogle tal på, hvor mange af dem, som strander på asylcentrene i Danmark, der kommer fra Nordafrika og ikke er individuelt forfulgt?
Frederik Vad (S), 2024-02-23:
Nej, den definitive løsning er, at Europa begynder at føre en politik, der ikke inspirerer mennesker til at flytte sig.
Og nu taler fru Zenia Stampe om mennesker, der bliver henrettet osv. Ja, der er rigtig mange af dem, der flytter sig, som kommer fra dybt forfærdelige lande.
Men hvis man kigger på dem, der har bevæget sig over Middelhavet bare de sidste par år, kan man måned for måned se, at det er en rigtig stor gruppe mennesker fra Egypten og en rigtig stor gruppe mennesker fra Tunesien, og vi kan se, at enormt mange af dem, der flytter sig, ikke er flygtninge; det er økonomiske migranter.
For selv den fattigste familie i en by i et afrikansk land har adgang til internettet og har adgang til en mobiltelefon, og verden er blevet mindre, og man kan se, at Europa ikke er så langt væk, som Europa var for 25 år siden.
Derfor er det en fejlanalyse, når fru Zenia Stampe giver et billede af, at det her alene handler om mennesker, der er individuelt forfulgt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-02-23:
Det kunne jeg jo komme med en masse gisninger om, men jeg er helt sikker på, at fru Rosa Lund er bedre til at komme med Enhedslistens inderste motiver til at gøre det.
Men jeg deler sådan set den principielle opfattelse, at i forhold til ting, man ikke kan komme igennem med nationalt, ser vi da, at der er nogle, der tænker: Okay, kan vi få det gennemført på anden vis?
Og det er måske sådan lidt besynderligt.
Jeg synes, at der skal være en sammenhæng mellem, hvad man mener i Folketinget, og hvad man mener i Europa-Parlamentet.
Carl Valentin (SF), 2024-02-23:
Tak, og tak til Enhedslisten for at fremsætte det her forslag, som ærlig talt gav mig sådan et lille stik af ærgrelse over, at jeg ikke selv var kommet på idéen.
Jeg synes tit, det er dele af venstrefløjen, som svigter det ansvar, når man forholder sig alt for simpelt til nogle af de store dilemmaer, alene for ikke at tabe ansigt som humanist.
Men i andre tilfælde synes jeg, at højrefløjen slipper for let om ved det, og det gælder bl.a. i spørgsmålet om at sikre, at asylsystemet er internationalt forankret.
EU kommer formentlig snart til at udmønte en stor asyl- og migrationspagt, og fokus burde være på de mange forslag i pagten, der strammer op på steder i asylsystemet, hvor der lige nu er forkvaklede incitamenter.
Det var ufattelig modigt, synes jeg, da den daværende radikale udlændingeordfører, Andreas Steenberg, stillede sig op i Altinget og redegjorde ret nøgternt for, hvorfor man ikke kunne have et retfærdigt asylsystem uden stærke grænser, og det var mindst lige så ufattelig bedrøveligt, da dele af venstrefløjen flåede ham verbalt fra hinanden og beskyldte ham for at svigte humanismen.
Jeg synes, den slags er med til at fastholde asylsystemet i det nuværende morads, hvor alt for få mennesker får hjælp.
Men i samme stil er det en misforståelse fra højrefløjens side, når de ægger til dansk soloridt og nægter at tilslutte sig den anden side af mønten, nemlig at det internationale samfund skal blive bedre til at fordele byrderne lige og hjælpe hinanden med at løfte den enorme opgave, der ligger foran os.
En stærk grænsekontrol, en solidarisk flygtningefordelingsnøgle, mere internationalt samarbejde, et bedre system for hjemrejse og en mere enkel afvisning af migranter, der søger asyl uden et legitimt beskyttelsesbehov – alle disse elementer og flere til er afgørende for et funktionelt asylsystem, og lige nu har vi to sider af et Folketing, der cherrypicker blandt de løsninger for at virke enten stramme eller lempelige i stedet for at tage konkret bestik af problemet.
Derfor ærgrer det mig også, at forslaget kun tager isoleret stilling til den del af systemet, der er let for venstrefløjen at tage stilling til, nemlig den solidariske fordeling af flygtninge.
Men samtidig giver det mig også anledning til at demonstrere for vores venner i Enhedslisten, at det bedste jo ikke må blive det godes værste fjende, og derfor kan jeg meddele, at SF helhjertet støtter det her forslag.
Frederik Vad (S), 2024-02-23:
Så vidt jeg husker, var det, vi stemte om dengang med retsforbeholdet, om man skulle udskifte retsforbeholdet med en tilvalgsordning, og hele diskussionen om udlændingepolitikken fra japartiernes side var ret klar dengang.
Men jeg kunne også godt tænke mig at spørge hr. Carl Valentin: Er der andre dele af asyl- og udlændingepolitikken, som SF mener EU bør have kompetencen på og suveræniteten over?
Carl Valentin (SF), 2024-02-23:
Først og fremmest burde hr. Frederik Vad ikke blive overrasket over det her, for SF er jo faktisk det parti på venstrefløjen, som har en sammenhængende politik på det her område.
SF har hele tiden sagt: Vi skal afskaffe retsforbeholdet, og vi skal tage del i det europæiske ansvar og lægge en del af beslutningskompetencen dér, fordi det er grænseoverskridende problemer, som vi skal løse i fællesskab.
Frygter jeg så ikke, at der kan komme for mange mennesker til Danmark? spørger ordføreren mig også om.
Det kommer jo an på, hvordan man indretter politikken på europæisk niveau.
Men som jeg også sagde i min tale, mener jeg, at f.eks. en stærk kontrol med grænserne er afgørende for et funktionelt asylsystem, fordi vi skal hjælpe dem, der har et legitimt beskyttelsesbehov, og ikke bruge vores energi på dem, der ikke har.
Frederik Vad (S), 2024-02-23:
Tak for det.
Jeg blev faktisk lidt overrasket over talen, hr. Carl Valentin.
For jeg troede ikke, at SF var med på det her, også fordi SF siger, at man er et parti, som er klar over, at for mange mennesker med en anden kultur kan gøre det meget, meget svært at få velfærdssamfundets sammenhængskraft til at fungere.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Carl Valentin: Frygter hr. Carl Valentin og SF ikke, at hvis man bliver en del af den her ordning og deponerer sin handlefrihed på det her område i EU, så vil det bare få endnu flere fra det afrikanske kontinent til at tage turen i bådene over Middelhavet?
Carl Valentin (SF), 2024-02-23:
Jeg synes ikke, at det her giver mening, for uanset hvordan man indretter det, om det er EU, eller om det er Danmark alene, er der heldigvis noget, der hedder menneskerettigheder.
Det betyder, at mennesker, som har et legitimt beskyttelsesbehov, også vil have krav på asyl.
Spørgsmålet er så: Løser vi bedst flygtningeproblematikkerne alene, eller gør vi det bedst i fællesskab?
Jeg mener, at EU er den rigtige institution til at løse mange af de her problemer, og at vi skal gøre det sammen.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Altså, forskellen vil jo være, at her i Folketinget kan vi træffe beslutninger om, hvilke begrænsninger der skal lægges i udlændingeloven.
Så hvis der pludselig kommer et stort pres og den tyske kansler igen siger »wir schaffen das« og svigter fatalt, har vi mulighed for her i Folketinget at gribe ind.
Er ordføreren enig i, at hvis man afgiver den mulighed, så er der ikke nogen begrænsning for, hvor mange der kan komme til Danmark?
Carl Valentin (SF), 2024-02-23:
Det er der jo heller ikke med den lovgivning, der er i Danmark i dag.
Jeg synes, det er mærkeligt at tale om et loft på den måde, for det handler jo om, om mennesker har et legitimt beskyttelsesbehov eller ej.
Jeg synes, at grunden til, at det er vigtigt, at vi er en del af den fælles europæiske asylpolitik, er, at der her er tale om grænseoverskridende problemer, som vi ikke hver især kan løse alene som nationer.
Vi bliver nødt til at samarbejde her, og derfor er SF tilhænger af, at dele af asylpolitikken ligger i EU, og jeg synes, det er fornuftigt, at det er noget, vi arbejder sammen om, fordi det er grænseoverskridende problemer.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-23:
Tak for det.
Hvis man nu forestillede sig, hvad der med overvejende sandsynlighed ikke bliver tilfældet, nemlig at det her forslag blev til virkelighed og man fik en sådan aftale med EU om, at Danmark skulle tage del i den her fordelingsmekanisme for asylansøgere, så ville der jo ikke være noget loft over, hvor mange der sådan set kunne komme til Danmark.
Jeg vil bare gerne have, at ordføreren bekræfter, at SF ikke mener, at der er nogen begrænsning for, hvor mange folk fra Mellemøsten der kan komme til Danmark.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-23:
Jeg vil faktisk gerne følge op på lige præcis det tema, der handler om, hvordan vi så løser flygtningekrisen.
Nu lagde jeg mærke til, at ministeren var nede at besigtige Tyrkiets nye grænsemur mod Syrien og Iran og dermed også den mur, der blokerer flygtningeruterne fra Talebans Afghanistan, Assads Syrien og præstestyrets Iran.
Så vil jeg bare spørge: Er løsningen på flygtningekrisen så ultimativt, at man spærrer mennesker inde i de regimer, der undertrykker, torturerer og henretter dem?
Er det den definitive løsning på, hvordan vi forhindrer folk i at bevæge sig?
Frederik Vad (S), 2024-02-23:
Jamen flygtningekrisen skal jo løses et helt andet sted.
Der er flere forskellige spor.
Der er noget, der handler om at sikre, at folk ikke rejser derfra, hvor de rejser fra, og det handler jo selvfølgelig om at sikre en ordentlig udvikling i de lande.
Men det handler også om, at Europa holder op med at føre en politik, der giver et perspektiv til nogle mennesker i forhold til at flytte sig.
Og det, der jo er problemet, fru Rosa Lund, er, at den politik, som Enhedslisten agiterer for herinde, er en politik, at der skal give flere mennesker lyst til og mulighed for at flytte sig.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-23:
Jeg kan sige, at vi for indeværende år har lagt os fast på 200 kvoteflygtninge.
Vi tog imod rigtig mange flygtninge fra Syrien i 2014, 2015 og 2016, og i de efterfølgende år kom der også rigtig mange familiesammenføringer relateret til de flygtninge.
Vi har taget imod utrolig mange flygtninge, og man må bare være ærlig over for hinanden her i salen og sige, at det har været meget, meget svært at integrere de syriske flygtninge.
Der er utrolig mange af dem, som ikke er i arbejde.
Vi har taget et kæmpe ansvar, og hvis vi ikke havde taget alle de spontane asylansøgere, havde vi haft mulighed for at kunne tage flygtninge fra nogle lejre, som ingen i den danske offentlighed hører om, f.eks. i Congo eller Myanmar.
Det er steder, som vi aldrig nogen sinde får et indblik i, og hvor folk lever under nogle meget, meget mere voldsomme vilkår.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-02-23:
Tak til ministeren for talen.
Ministeren siger, at vi jo har taget imod 40.000 ukrainske flygtninge.
Det er også rigtigt, og det er flot, at vi har kunnet tage imod så mange.
Nogle andre flygtninge, vi har taget imod, er kvoteflygtninge.
Der har vi taget imod 393, mener jeg det er, over 8 år mellem 2016 og 2022.
Det er jo et lidt mindre antal, kan man sige, og det er i et system, som jo også fungerer rigtig godt, hvor FN er med til at udpege nogle af de flygtninge, der har allermest brug for beskyttelse.
Kan ministeren sige noget om, hvor mange kvoteflygtninge ministeren forventer at vi skal tage imod de næste par år?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-23:
Når jeg af og til nævner, at vi bidrager med mere, så er det, fordi jeg gerne vil fastslå, at Danmark ikke er et usolidarisk land.
Ligesom vi ikke er det i den forstand, at vi ikke tager imod nogen, som Rosa Lund påstår, så er vi det heller ikke i den forstand, at vi ikke hjælper grænsestaterne.
Vi har et ansvar for grænsemure, pigtråd, grænsekontrol, kystvagter, helikopterbidrag og alle mulige ting, der gør, at EU's ydre grænser er solide, og at vi kan sørge for, at der kun kommer dem ind i vores union, som har lov til at komme ind.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-23:
Jeg er glad for, at ministeren siger det sidste, for det er jo derfor, jeg nævner det her.
For vi kan godt høre, at regeringen begynder at nævne det her med, at man allerede bidrager, fordi man jo er ved at foregribe, at det kan blive en realitet, at vi bliver en del af den her fordelingsmekanisme.
Så må jeg bare stille spørgsmålet: Kan ministeren med hundrede procents sikkerhed afvise, at Danmark bliver en del af den her fordelingsmekanisme, hvis vi samtidig skal fastholde at være en del af Dublinforordningen?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-23:
Nej, sådan mener jeg ikke at det er.
Der foreligger ikke nogen åbne juridiske vurderinger, som peger i retning af det, som fru Zenia Stampe fastslår.
Jeg vil også sige, at selv hvis det skulle være tilfældet, er det ikke noget meget stort problem for os, for vi bidrager i forvejen med et større beløb end det, som vi i givet fald skulle forpligte os på, hvis vi var en del af den her ordning.
Så vi er sådan set allerede mere solidariske med grænsestaterne, end vi ville blive pålagt at være.
Zenia Stampe (RV), 2024-02-23:
Jeg er godt klar over, at regeringen og Socialdemokratiet er imod EU's fordelingsmekanisme.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-23:
Først vil jeg sige, at jeg ikke er enig i, at vi tager meget få.
Vi har taget over 40.000 flygtninge fra Ukraine hen over de sidste 2 år, siden krigen startede.
Det har jeg arbejdet for som minister i al den tid, jeg har siddet her, og det står i regeringsgrundlaget.
Heldigvis er der større og større opbakning til det, og det tror jeg også på et tidspunkt bliver til virkelighed, ligesom det er i Australien, USA og Storbritannien, hvor man arbejder med det rundtomkring i verden.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-02-23:
Vi ser også eksempler på, at Danmark så smider syriske flygtninge ud af landet, som jo har gode uddannelser, såsom pædagoger og ingeniører og alt muligt andet.
Det kan man jo så undre sig over.
Nu spørger jeg så konkret ind til kvoteflygtninge, og der har vi jo bare taget imod rigtig, rigtig få.
200 lyder jo ikke af særlig mange i mine ører.
Når vi nu ser en tendens til, at der kommer færre flygtninge til Danmark, fordi man har lavet alle mulige foranstaltninger, kunne vi så ikke hæve det ambitionsniveau lidt?
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Meningen med forslaget er i hvert fald, at Danmark skal tage imod flere asylansøgere.
Det er fuldstændig korrekt, hr. Frederik Vad.
Hvis det er sådan, at Socialdemokratiet og hr. Frederik Vad mener, at vi bidrager rigeligt, fordi vi betaler til Frontex og vi betaler til den såkaldte beskyttelse af EU's ydre grænser, så vil jeg bare gerne spørge: Hvordan er det, at Frontex stopper mennesker i at være på flugt?
Hr. Frederik Vad ridsede jo selv op, at der findes mange mennesker, der er på flugt, her i verden, og at der særlig findes mange unge mænd, som drømmer om en fremtid i Europa.
Så jeg skal bare høre: Hvordan er det lige, at Frontex stopper mennesker i at være på flugt?
Frederik Vad (S), 2024-02-23:
Vi betaler en masse penge til f.eks. bevogtning af de ydre grænser.
Vi presser på for det, der handler om at sikre de ydre grænser, og det, der handler om at have ordentlige systemer til at tage imod de her mennesker.
Det bidrager vi meget, meget aktivt til økonomisk, og det er derfor, at den her solidaritetsmekanisme jo sådan set er fin nok, forstået på den måde, at enten kan man tage imod flygtninge, eller også skal man betale ved kasse et, enten med et solidaritetsbidrag til de lande, som så tager imod flygtninge, eller til de tredjelande, som de her mennesker rejser fra, eller hvor de her mennesker ophober sig langs grænserne.
Og det er fint nok; det synes vi sådan set er helt fint.
Men det der med at blive en del af et system, hvor man ikke aner, hvor mange der skal komme til Danmark, mener vi ikke at vi kan tillade os at gøre over for den danske befolkning.
Og så vil jeg sige til fru Rosa Lund, at selvfølgelig er det her også en principiel debat, for konsekvensen af det her forslag vil jo være, at flere skal ind i landet.
Rosa Lund (EL), 2024-02-23:
Tak for det, og tak til hr. Frederik Vad for talen.
Jeg vil gerne spørge til det her med solidaritetsmekanismen.
Hvis man i Socialdemokratiet synes, det er fornuftigt, at man har den her mekanisme, burde vi så ikke bidrage mere aktivt til den, end vi gør?
Frederik Vad (S), 2024-02-23:
Nej, det er jo lidt ejendommeligt.
Fru Rosa Lund var også inde på det før i diskussionen med ministeren.
Altså, Enhedslisten var jo imod, at vi skulle afskaffe retsforbeholdet tilbage i forbindelse med forbeholdsafstemningen, og nu ønsker Enhedslisten så at give væsentlig kompetence, som lige nu begrænses af retsforbeholdet, til EU, for at vi kan lave en solidarisk fordelingsmekanisme.
Det er ejendommeligt, men det må fru Rosa Lund jo svare på, når hun kommer op på talerstolen om noget tid.