runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Uffe Elbæk (UFG), 2020-11-20:
For går kritikken så ikke primært på den måde, vi tager imod det, der kommer fra borgerne på?
Det er vel ikke borgernes problem, det er vel vores problem.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, er: Når ordføreren kigger ud og ser de steder, hvor man rent faktisk har brugt borgerting i politiske processer, så er der jo entydigt positive erfaringer – om vi kigger til Frankrig, til Irland eller til Østbelgien, eller vi kigger på byniveau, og selv herhjemme i Danmark.
Hvad tænker ordføreren om de erfaringer?
Karsten Lauritzen (V), 2020-11-20:
Jo, men årsagen til, at det ikke går så godt i de politiske partier, kunne jo være, at vi skaber en masse parallelstrukturer.
Vi har haft diskussionen tidligere om borgerforslag og andet.
Og jeg synes et stykke hen ad vejen, at borgerforslag er at holde folk lidt for nar.
For når folk skriver under på nettet for et borgerforslag, har de jo indtryk af, at, yes, det bliver behandlet i Folketinget, det bliver vedtaget, og der sker noget.
Men det er meget sjældent, der sker noget.
Vi har en fin debat, men det er meget sjældent, der sker noget.
Jeg synes, at vi skal passe meget på herinde, i det her rum, ikke at bygge nogle strukturer op, der giver indtryk af, at man har stor indflydelse.
Og når det så kommer til stykket, er vi ikke villige til at lytte.
Det synes jeg vi skal være varsomme med, og derfor er jeg lidt tilbageholden over for at stille en masse luftkasteller op om, at borgerne kan blive hørt.
Og når det så kommer til stykket, bliver de alligevel ikke hørt.
Det tror jeg skaber politikerlede.
Uffe Elbæk (UFG), 2020-11-20:
Tak for det.
Ligesom vi diskuterede det for et år siden, sker der jo en bevægelse, ikke?
Noget er man måske i første omgang lidt skeptisk over for, men over tid begynder man måske at kunne se rationalet i det.
Det, jeg egentlig har lyst til at spørge ordføreren om, efter at han nu har lavet en stor reklame for, at folk skal melde sig ind i politiske partier, er, hvordan ordføreren så synes det går.
For det, der jo bl.a. er baggrunden for det her forslag, er jo også, at vi er udfordret, altså at demokratiet er udfordret, og vi skal prøve at finde nogle nye værktøjer til at få engageret borgerne mere direkte i vores politiske beslutningsprocesser.
Det går jo ikke specielt godt med at få folk til at melde sig ind i partierne.
Så skal man ikke gribe alle de muligheder, der overhovedet er, for at øge det demokratiske engagement blandt borgerne?
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-20:
Jeg vil gerne nøjes med at svare for egen regning som medlem af Det Konservative Folkeparti: Jeg er meget optaget af, hvordan vi kan involvere borgerne fra de enkelte lokalsamfund over det kommunale selvstyre og i Folketinget.
Så jeg er mere optaget af, hvordan vi får involveret borgerne i de nære ting, som vedrører dem ude i vores samfund, for jeg tror, det er den måde, vi kan få skabt engagement på.
Vi har jo som sagt klimaborgertinget, og nu får vi se, hvad der kommer ud af det, og jeg vil også være interesseret i at se, hvordan det udvikler sig, inden vi går videre med det forslag, som ligger her.
Uffe Elbæk (UFG), 2020-11-20:
Så kan jeg faktisk sige, at det kan vi godt.
Jeg synes, at det kunne være interessant at få flere folkeafstemninger, både på lokalt niveau, men også på nationalt niveau.
Og når ordføreren så siger, at det her er en lukket fest for de udvalgte, så tror jeg ikke, at ordføreren har læst forslaget.
Altså, jeg har fuld respekt for, at man vil afvente og se, hvordan erfaringerne fra klimaborgertinget er.
Det synes jeg er fuldstændig fair.
Men mit spørgsmål til ordføreren er: Hvis systemet fungerer så godt, som ordføreren siger at det gør, hvorfor er der så så stor mistillid til os politikere og til Folketinget, og hvorfor er der så få, der har lyst til at melde sig ind i et politisk parti?
Det går ikke så godt på nogen af de to parametre, så hvis det hele fungerer, hvorfor har vi så problemet?
Karsten Lauritzen (V), 2020-11-20:
Den socialdemokratiske ordfører har redegjort for indholdet af beslutningsforslaget, og det er jo et beslutningsforslag, der lægger sig i slipstrømmen af en række andre forslag, bl.a. borgerforslag, borgerhøringer, klimapanel og andet, og det er en dagsorden, som tidligere medlemmer af Alternativet skubber på.
Det er jo prisværdigt, og det vil jeg godt anerkende, og jeg er helt enig med forslagsstillerne i behovet for at finde nye måder, hvorpå danskerne – borgerne, om man vil – kan blive hørt.
Jeg vil dog godt benytte lejligheden til at reklamere for det, der efter min opfattelse er den mest effektive måde at gøre sin indflydelse gældende på, selv om nogle vil betragte det som gammeldags, nemlig at melde sig ind i et politisk parti.
Og jeg bliver glad, hver gang folk melder sig ind i et parti.
Jeg bliver ikke så glad, når folk skifter parti eller melder sig ind og ud af mange forskellige partier, men det er jo en personlig sag.
Men når folk melder sig ind og bliver medlem et sted og deltager i det repræsentative demokrati, er de med til at bestemme, hvem der skal sidde herinde – det er de, og de har meget stor indflydelse på det.
De kan også rejse sager.
I Venstre – i mit parti – har vi en stor grad af medlemsinddragelse, og her under vores nye formand, hr. Jakob Ellemann-Jensen, arbejder vi mere strategisk med, hvordan vi kan gøre det i større omfang.
For der er en stor appetit på det, og det er meget nyttigt, også i folketingsarbejdet, at have et bagland og nogle medlemmer, man kan bruge konstruktivt.
Så den bedste måde at få sin indflydelse gjort gældende på er efter min opfattelse ikke at sidde i et borgerting, som der foreslås her, eller at skrive under på et borgerforslag, men det er at melde sig ind i et politisk parti.
Og jeg vil da helst have, at det er mit parti, men jeg glædes også, hvis det er et andet.
Så det er en klar opfordring til dem, der gerne vil være med til at gøre en forskel.
Det gør man ved at være aktiv i de politiske partier, vi allerede har.
Kunne man så gøre det her, som tre medlemmer uden for partierne ønsker?
Det kunne man godt, men vi i Venstre er ikke overbevist om, at vi skal tage det skridt nu.
Vi er gået med til og synes, at det er en god idé at lave noget lignende på klimaområdet.
Men vi vil ligesom Socialdemokraterne gerne lige afvente, hvordan det går med det.
Har man fundet den rigtige model?
Er de mennesker, som man har med, repræsentative?
Det vil vi gerne lige afvente, inden man går ned ad den her vej.
Vi er også lidt bekymret for, at det, hvis vi skaber en masse parallelle strukturer ved siden af – selv om man godt både kan gå vejen med et borgerting og være aktiv i et politisk parti – så vil udvande borgernes ønske om at melde sig ind i de politiske partier.
Så på det foreliggende grundlag er min konklusion den samme som Socialdemokraternes ordfører, nemlig at vi ikke kan støtte forslaget, som det foreligger.
Men vi anerkender de tanker og intentioner, der ligger bagved, og jeg vil ikke udelukke, at vi kan ende med på et tidspunkt at støtte noget, der ligner det her.
Men ikke på nuværende tidspunkt.
Uffe Elbæk (UFG), 2020-11-20:
Det er jo så i hvert fald det, som erfaringerne siger fra de steder, hvor man har brugt borgerting.
Det, der er forskellen på borgerting og så os herinde i Folketingssalen, er, at herinde er det jo lynhurtigt en konflikt imellem to politikere, eksempelvis som det, vi så lige før mellem undertegnede og ordføreren for Dansk Folkeparti.
Det var konfliktdynamikken, der prægede det.
Hvorimod i et borgerting ligger der som princip, at man skal søge konsensus, og de anbefalinger, som man når frem til, skal der gerne være enighed om – og ellers et fjerdefemtedelsflertal – og så er der selvfølgelig et mindretal, der kan få mulighed for at udtale deres holdning.
Men det er to meget forskellige dynamikker; herinde og i et borgerting.
Det, der så også er vigtigt, er jo, at det også er en demokratisk uddannelse, fordi man bliver klogere i kraft af at få eksperter ind at belyse problemstillingerne og på baggrund af det komme med sine anbefalinger.
Der er kun gode erfaringer.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-11-20:
Tak, og tak for talen.
Ordføreren og forslagsstillerne nævner jo den her bekymring i forhold til den øgede konflikt, som der er både her i Danmark, men også rundtomkring i verden, og det er egentlig det, jeg lige vil fæstne mig lille smule ved.
Mon det i virkeligheden ikke er et udtryk for, at vi lever i en tid, hvor det der med at råbe op er noget, vi er blevet rigtig gode til?
Det kan enten være på Facebook eller ved at slå på nogle grydelåg ude på Christiansborgs Slotsplads.
Det er vi blevet rigtig gode til, og så er vi holdt op med at lytte til hinanden.
Mit spørgsmål er: Tror forslagsstillerne, at det her med et borgerting i virkeligheden vil hjælpe på det?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Det har vi noteret – og det er et gennemført dårlig bud, hr. Uffe Elbæk.
Hvis jeg må komme med et alternativt bud, hvor Dansk Folkeparti og hr. Uffe Elbæks grønne folk kunne samarbejde, så kunne det måske være om at få flere folkeafstemninger.
Altså, noget af det, der jo virkelig engagerer danskerne historisk, har været, når vi har lagt beslutningerne ud til danskerne.
Der har man fuldstændig den samme legitimitet, som vi har ved folketingsvalgene: Man har mulighed for at vælge det fra, man har mulighed for at vælge det til.
Alle uanset profession, erhverv, abilitet osv. kan deltage.
Det er demokrati.
Det er ikke de udvalgtes forum.
Det er demokrati.
Så lad mig så spørge i fordragelighed og i den gensidige forståelses gode tone: Kunne det være noget, vi kunne samarbejde om: at få nogle flere folkeafstemninger?
Uffe Elbæk (UFG), 2020-11-20:
Igen: Hvordan skal man respondere på det?
Altså, det er jo en holdning, og det er fair nok, at Dansk Folkeparti mener, at jeg er antidemokrat, og også mener, at det her forslag handler om at hytte sine egne politiske holdninger.
Det her forslag er partineutralt, og det forholder sig til – og så kan ordføreren sidde og smile og kigge op i loftet; vi må jo se ud, som vi nu engang har lyst til, men jeg tager ordføreren alvorligt og prøver at forstå, hvor det er, ordføreren taler fra – at demokratiet er udfordret.
Og det her er et bud på det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-11-20:
Tak, formand.
Beslutningsforslaget, som vi behandler her i dag, er, som formanden siger, fremsat af Dansk Folkeparti med et ønske om at drøfte, hvilke flag der skal flages med foran Christiansborg.
Valg af flag er jo et principielt spørgsmål, og derfor er det naturligvis også en beslutning, der skal træffes af Folketingets Præsidium.
For flag er ikke uvæsentlige.
De kan symbolisere tilhørsforhold eller værdier.
De flag, der nævnes af forslagsstillerne, repræsenterer internationale fællesskaber, som Danmark er medlem af og har været medlem af i mange år, nemlig EU og FN.
Det er fællesskaber, som har betydning for Danmark, og så længe, vi er i dem, kan der sagtens være anledning til at markere det ved visse lejligheder, ligesom man gør det ved udenlandske statslederes besøg.
Nu har vi så også fået tilføjet et regnbueflag.
Det symboliserer lighed for bl.a. homo- og biseksuelle mennesker, og det er jo ikke sådan, at det er tilknyttet en særlig organisation.
Det er et flag, som bliver brugt som et internationalt signal om, at man ønsker, at de mennesker, vi taler om her, ikke skal diskrimineres eller ses ned på.
Flaget er blevet brugt over hele verden i mange årtier, og det bruges tilmed af størstedelen af de store danske virksomheder, når der er prideuge her i Danmark.
Det har været årsag til forundring hos nogle i hvert fald, at Folketinget som nogle af de eneste ikke tidligere har gjort det.
Danmark ønsker at være et foregangsland i forhold til ligestilling og sikre retten til, at man kan elske og leve sammen med den, man vil.
Og derfor er det også helt oplagt, at man der, hvor lovene laves, også er med til at fejre den dag, som man også gør mange andre steder.
Samfundet forandrer sig hele tiden, og det gør Folketinget også.
Derfor vurderede Præsidiet, at det gav god mening at markere ønsket om lighed ved at vise dette flag ved den givne lejlighed.
I Socialdemokratiet mener vi ikke, at man bør omstøde Folketingets Præsidiums beslutning på området.
Vi synes, og vi stoler på, at Præsidiet er det rette forum til at behandle det anliggende.
Så derfor kan jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke støtter forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Det her land er jo så overplastret med statsbetalte ekspertudvalg, organer, statsfinansierede ngo'er, borgergrupper, og hvad ved jeg, som allerede giver os alverdens såkaldte råd, men som jo oftest bare er meninger, synspunkter, hr. Uffe Elbæk.
Og jeg tror, at når man har opnået at blive valgt til Folketinget, har man sådan set rimelig godt styr på sine egne synspunkter.
Så jeg vil sige, at det her bare – som sædvanlig – et forsøg fra hr. Uffe Elbæk på at fremme sin egen sag under et flor af flotte demokratiske og pluralistiske hensyn.
Når hr. Uffe Elbæk siger, at i alle de lande, han nævner, har det kun fremmet gode sager, så må jeg bare sige: Hvad er det gode i politik, hr. Uffe Elbæk?
Der findes ikke sandheder i politik.
Der findes kun flertal.
Det er gode sager, netop fordi det er hr. Uffe Elbæks sager, de her organer har fremmet.
Så jeg vil bare sige: Endnu en gang afslører hr. Uffe Elbæk sig som den antidemokrat, han er, og han vil kun fremme de personlige sager, han har, når han kan få sine egne proselytter med til at fremstå i et skær af et eller andet borgerting eller ngo, eller hvad ved jeg.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-20:
Formålet med dette borgerting skal være at bidrage til oplysning, offentlig debat og udvikling af ny politik.
Alle tre ting er noget, vi sætter stor pris på i Nye Borgerlige, da de er vigtige delelementer i et demokrati.
Oplysning har enhver borgere fri adgang til, i og med at vi bor i et frit, demokratisk samfund, hvor medierne er mangeartede og arbejder uafhængigt af statsmagten.
Desuden har alle borgere fuld adgang til al kommunikation, der foregår i Folketingssalen via Folketingets hjemmeside.
Den offentlige debat florerer allerede ude i samfundet godt hjulpet på vej af både sociale medier og diverse frivillige tiltag på dette område.
I forhold til udvikling af ny politik er det stadig således, at enhver borger har mulighed for at sende forslag ind til de forskellige partier i Folketinget og på den måde søge indflydelse.
Eller man kan vælge at melde sig ind i et politisk parti.
Vi får rigtig mange nye medlemmer, og det glæder vi os over, og jeg glæder mig i særdeleshed over, at det ikke kun er personer, som tidligere har været i et andet parti, men også folk, som ikke tidligere har været engageret i et politisk parti.
Man kan også melde sig ind i en forening, der arbejder for det område, man nu interesserer sig for.
Så der er allerede masser af muligheder, og med den begrundelse ser vi et offentligt finansieret borgerting som værende overflødigt, og vi støtter derfor ikke beslutningsforslaget.
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-20:
Helt så firkantet vil jeg ikke udtrykke det.
Men jeg er også bekymret for et statsligt tiltag i den retning, og derfor taler jeg også om, at det kunne være et ikkestatsligt tiltag i forhold til at gå i den retning – ja.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Jeg synes jo, at hr. Egil Hulgaard siger det præcist, når han taler om det segment, der ville lade sig tiltale af et borgerting.
Det er da en totalitær, antidemokratisk måde at anskue tingene på, som vi hører det her fra hr. Uffe Elbæk og hans frænder.
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-20:
Altså, jeg tror, jeg fik sagt, at vi ikke kan støtte forslaget, som det ligger.
Med hensyn til den demokratiske udvikling mener jeg stadig væk, at vi har et problem med at få engageret folk.
Jeg synes ikke, jeg taler til det segment, som borgertinget måske kunne repræsentere, men jeg synes faktisk, det er et problem, at vi har noget, der ligner 20 pct. af befolkningen, som ikke føler sig repræsenteret i vores demokrati.
Det synes jeg vi har en pligt til som politikere at interessere os for.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Jeg må indrømme, at det står fuldstændig uklart for mig, hvor konservatismen ligger i Det Konservative Folkeparti i den her sag, og derfor vil jeg gerne høre om demokratisynet generelt hos Det Konservative Folkeparti.
Jeg går ud fra, at vi er enige om, at når vi går til valgurnerne til et folketingsvalg, har vi jo i Danmark en meget høj valgdeltagelse sammenlignet med andre lande, og det vil sige, at det her Folketing afspejler befolkningen i langt højere grad end det er tilfældet i andre lande.
Så har vi her et borgerting, hvor de mennesker, som altså gerne vil leve i fravær af at skulle være med til at lede landet, vil sige nej.
Så det vil være en vis gruppe af befolkningen, der vil sige ja og på den måde ville kunne bidrage.
dem, der passer deres egne forretninger, familier osv., vil jo ikke have mulighed for at deltage i det.
Men at man som konservativ hopper med på den galej og overhovedet kan finde ét rosende ord at sige om det, er mig en gåde.
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-20:
Jeg synes heller ikke, jeg fik sagt, at det hele fungerer.
Jeg synes stadig væk, der er behov for, at vi tager de rigtige demokratiske udviklingstiltag.
Og jeg kan ikke hundrede procent svare på de spørgsmål, som du stiller, for det er også nogle store spørgsmål.
Men jeg tror meget på, at vi skal bygge vores demokratiske system op nedefra, og det vil sige involvere borgerne tæt på i de problemstillinger, der nu engang er dér.
Uffe Elbæk (UFG), 2020-11-20:
Tak for det, og også tak for debatten her i dag.
Vi har jo diskuteret det her en gang før for cirka et år siden.
Grunden til, at Frie Grønne havde lyst til at fremsætte forslaget igen, var selvfølgelig, at nogle af de argumenter, vi hørte sidst, gik på, at nu skulle vi tage afsæt i de erfaringer, der var fra klimaborgertinget.
Det borgerting er nu ved at være afsluttet, så vi tænkte, at nu var timingen rigtig til at diskutere det igen og se, om vi ikke kunne få sat gang i den her beslutnings- og udviklingsproces i forhold til at lave et eksperiment af en varighed af 3 år med et egentlig borgerting her på Christiansborg, i Folketinget.
Jeg kiggede igen på den debat, der var for et år siden, og nogle af de ting, som nogle af min kollegaer sagde, men som jeg også selv sagde, er absolut de samme i dag som dengang. Altså, vi ser et større og større tillidsgab mellem borgerne på den ene side og os politikere på den anden side.
Det er den ene problemstilling.
Den er ikke blevet mindre væsentlig.
Den anden problemstilling er, at vi herinde på tværs af partierne ligner hinanden mere og mere.
Mange af os har den samme uddannelsesbaggrund og den samme sociale baggrund, og hvis den mangfoldighed, som Folketinget gerne skulle afspejle, bliver udvandet, idet vi begynder at ligne hinanden mere og mere, så er der en risiko for, at der bliver dannet en egentlig politisk klasse, kunne man kalde det.
Det, at man på den ene side har en større og større tillidskløft og på den anden side ser, at os, der nu bliver valgt herinde, har nogenlunde den samme uddannelsesbaggrund og sociale baggrund, gør os dybt bekymret.
Den tredje problemstilling er, at vi kan se, at demokratiet både ude i den store verden, men også herhjemme er under pres.
Hvis man kigger ud i Europa og ser på, hvad der sker i Polen og Ungarn, eller hvis man kigger til USA med det, der sker lige nu, hvor Trump ikke vil acceptere et valgnederlag og man igen og igen går ind og underminerer de politiske institutioner, så er de demokratiske institutioner under pres.
Selvfølgelig er situationen ikke den samme herhjemme som den, vi oplever ude i Europa og i USA, men jeg er dybt bekymret for den måde, vi f.eks. har set hastelovgivning på herinde i salen, hvor jeg synes, at de demokratiske processer grænser til det kritisable.
Hvis vi ser på nogle af vores demokratiske institutioner som ombudsmandsinstitutionen og den mangel på respekt, der er omkring de udmeldinger, der kommer derfra, så synes jeg også, at demokratiet er under pres herhjemme.
Og senest så vi for en uge siden, at Freedom House gik ud med deres store globale undersøgelse af, hvordan demokratiet ser ud ude i verden.
Så det er i det lys, Frie Grønne synes at man skal prøve at udvikle nye demokratiske metoder som supplement til det repræsentative demokratiske system, vi har i dag med Folketinget, altså at vi skal prøve at udvikle nye demokratiske arbejdsmetoder, der gør, at vi kan involvere borgerne mere direkte, styrke det demokratiske engagement og få taget debatter, som vi nogle gange har berøringsangst over for herinde, hvilket kan være med til at løfte det politiske ambitionsniveau i forhold til løsningsforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-20:
Jamen det er i forhold til det med processen, hvor det bliver til en ren rød aftale uden de blå partier, som ellers gerne ville være med til det her.
Der forstår jeg på justitsministeren, at det er, fordi man har lavet noget i forståelsespapiret, og så måtte det ende sådan.
Altså, man har også i forståelsespapiret, at der skal ske en 70-procentsreduktion af CO 2 -udledningen i Danmark, men alligevel har man lavet en bred aftale med et bredt udsnit af Folketingets partier om det.
Jeg kan så forstå på det, som fru Rosa Lund siger, at det er Enhedslisten, der ikke har ønsket at gøre det her sammen med andre – det har man villet have for sig selv – af en eller anden grund, selv om den største glæde i politik jo er, når andre bliver overbevist om det, man har sagt til dem igennem lang tid, og gerne vil det samme.
Hvorfor sagde regeringen ikke nej til det?
Hvorfor sagde regeringen ikke: Ja, ja, det står der i forståelsespapiret at vi ville gøre sammen, men vi ønsker da så bred en aftale som muligt?
Nick Hækkerup (S), 2020-11-20:
Jamen jeg synes også, at vi har haft et rigtig godt samarbejde om lovgivningen her.
Når det nu viser sig, at der er andre partier, som er så positive, som de er, synes jeg også, at vi så skal benytte den videre proces – for det er jo ikke slut endnu – i det udvalgsarbejde, der er, til at se på nogle af de spørgsmål, der måtte være.
Herunder er det blevet påpeget, at det kunne være, vi skulle overveje, om strafniveauet er det rigtige.
Rosa Lund (EL), 2020-11-20:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare gerne benytte lejligheden til at sige tak til justitsministeren for et godt samarbejde omkring den her lov, og vi er jo i Enhedslisten rigtig glade for, at vi endte med en samtykkelov uden undtagelser og en samtykkelov, hvor passivitet ikke længere er et samtykke til sex.
Det er vi bare ekstremt glade for – det vil jeg gerne sige tak til ministeren for er lykkedes.
Det har været helt naturligt for os, at det er de partier, som har bakket op om en samtykkelov hele vejen igennem, som har været med til det her.
Og jeg synes, det er dejligt, at det i dag viser sig, at der er flere partier, der bakker op, men hvis de måske havde sendt en lille sms eller e-mail lidt før om, at de havde ombestemt sig med hensyn til en samtykkelov, ja, så kunne forhandlingerne måske have været bredere.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-20:
Altså, ting er i proces, og du har jo ret i, at det er sådan i politik ligesom med så meget andet, at alt det, som ingen tid tager, tager et kvarter, og alle andre ting tager dobbelt så lang tid, som man tror.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-20:
Det er jo noget, jeg har arbejdet for i mange år, og så kan man godt blive lidt utålmodig som ordfører, men man fortsætter arbejdet.
Det sidste svar fra justitsministeren, jeg har fået, var, at det ville sundheds- og ældreministeren kigge på sammen med justitsministeren.
De svar har jeg efterhånden fået i rimelig lang tid, så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre justitsministeren om, hvornår der kommer noget handling bag ordene.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-20:
Som spørgeren ved, er det jo noget af det, som vi også kigger på i anden sammenhæng, bl.a. i forbindelse med vanvidskørsel, altså det her med at udvide, hvad der optages på den private straffeattest, og som så kan indhentes, i forbindelse med at man f.eks. skal lave en ansættelse eller andet.