runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2017-02-02:
L 118 om Danmarks Forsknings- og Innovationspolitiske Råd og Danmarks Frie Forskningsfond er jo i vidt omfang, som flere allerede har været inde på, et lovforslag, som har en mere administrativ karakter.
De her administrative forbedringer vil jeg ikke kommentere.
Men der er nogle indholdsmæssige ændringer, to styks, som jeg godt lige vil fremhæve.
Den ene er, at der indføres en karensperiode for ansøgere, som mere konsekvent har den uvane at indsende svage forslag.
Det opfatter jeg i modsætning til Enhedslisten ikke som et stort problem.
Det er ikke en idé, der er født her i Danmark; det er noget, man også gør andre steder, og der virker det ganske udmærket.
Desuden er det en forenkling og en afbureaukratisering, og derfor er det noget, jeg hilser velkommen.
Den anden ændring er, at Danmarks frie forskningsfond i fremtiden kan uddele midler til tematisk forskning.
Det synes jeg lige er værd at opholde sig ved.
Det skal selvfølgelig ikke forstås på den måde, at forskere, der udfører tematisk forskning, ikke har deres fulde forskningsfrihed – det har de, naturligvis – men dagsordenen for den tematiske forskning er jo sat af andre end forskerne selv; den er typisk sat af politikere, som synes, at dette eller hint emne er spændende.
Men jeg tillader mig altså lige at bemærke her fra talerstolen, at det er den frie forskning, der er grundprincippet.
Og jeg har den opfattelse, at Danmarks frie forskningsfond simpelt hen velvilligt stiller sin meget store kompetence til rådighed for at vurdere ansøgninger, men at grundprincippet altså fastholdes, nemlig at det er den frie forskning, hvor spørgsmålene er stillet af forskerne selv, som er det grundlæggende.
Det synes jeg er blevet meget fint indrammet i lovforslaget, sådan som det er blevet stillet op.
Så det er altså et vældig udmærket og fornuftigt lovforslag, som vi naturligvis bakker op fra Liberal Alliances side.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-02-02:
Tak for det.
Jeg vil hæfte mig ved de samme to elementer, som Liberal Alliances ordfører gjorde, og jeg skal starte med at sige, at Alternativet selvfølgelig støtter det her lovforslag; det er primært af administrativ karakter, det er nogle justeringer.
Jeg ved godt, at det ikke ligger her, men i et lys, som bliver kastet over, hvad det egentlig er, vi skal støtte fra vores Folketing i Danmark.
Når vi kigger på forskningsmiljøerne og forskning i det hele taget, skal vi have massivt mange flere investeringer og mange flere ressourcer til den frie forskning frem for den strategiske.
Så det skal være et overordnet ønske.
Nu er det noget andet, vi diskuterer her. I forhold til de to elementer vil jeg sige om den udvidede mulighed for at udføre de her allokeringsopgaver i forbindelse med tematisk forskning, at vi i Alternativet sådan set ikke har noget problem med, at det ligger i den her nye forskningsfond.
Det er helt afgørende, for ellers vil det fuldstændig kompromittere den grundlæggende idé med den frie forskningsfond.
Men det er jo ikke kun midlerne, det er også de ressourcer, der skal bruges til at allokere midlerne med.
Og det er vigtigt, for at man ikke lige pludselig får en skævvridning i forhold til det arbejde, der egentlig bliver lavet af forskningsfonden, at det stadig væk er den frie forskning, som man kan sige er grundkernen i det arbejde.
Så hvis der skal allokeres midler til tematisk forskning, må man jo også finde pengene til selve det arbejde, der ligger i at fordele midlerne.
Det var den ene ting.
Større problemer har vi ikke med den del af det.
Med hensyn til karensperioden er det jo interessant, for vi har sådan set ikke noget problem med, at der er en karensperiode.
Et eller andet sted er det fint nok, at man til den, der indsender en virkelig dårlig ansøgning, siger
: Prøv at høre, makker, nu må du lige tage dig sammen næste gang og måske lige bruge lidt mere tid på det og sætte dig lidt mere ind i det og være lidt mere grundig!
Det er okay, at man sender det signal.
Men så vil jeg også ønske, når man gør det – og jeg vil sige, at det ikke er, fordi vi er imod det – at man samtidig sagde, at der oven i hatten til de excellente forskningsansøgninger tilsvarende følger en lille turban med ordene: Nu får du faktisk 3 års, 5 års frie forskningsmidler, som du kan bruge fuldstændig, som du vil – det siger man til forskeren – fordi du har vist, at du faktisk kan finde ud af at indsende en excellent forskningsansøgning, fordi du faktisk er en af de excellente forskere, som vi gerne vil beholde i Danmark.
For det, der sker i dag, er jo, at de dygtige forskere smutter til udlandet, fordi de skal kæmpe så ualmindelig hårdt om midlerne, på trods af at de er super anerkendte i hele verden.
Jeg ved godt, at det ikke ligger lige for, at vi kommer til at se et ændringsforslag om det, så bare rolig.
Og så synes jeg, at når vi snakker karensperiode, er det fint nok, men lad os lige huske at snakke om, hvordan vi også kan anerkende dem, der udfører den excellente forskning.
Det var et par perspektiver herfra, men vi støtter forslaget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-02-02:
Tak for det.
I Radikale Venstre støtter vi også lovforslaget.
Det er jo en aftale, der er indgået af min forgænger på ordførerposten, og det er en ganske glimrende aftale.
Nogle gange kunne jeg godt ønske mig, at vi delte tingene op.
Det er ikke, fordi jeg tror, at folk drøner rundt derude og er optaget af det, men det er jo faktisk to forskellige ting.
I forhold til det nye navn – Danmarks Frie Forskningsfond – så synes jeg, det er et glimrende navn, der refererer mere til de øvrige forskningsfonde og derfor giver lidt mere mening.
Det er vi rigtig glade for.
Hvad angår det, som Alternativets ordfører også nævnte, nemlig den tematiske forskning, som fonden nu får mulighed for at udføre, såfremt Folketinget ønsker det, så er det rigtig vigtigt, at der i så fald følger midler med til det; den frie forskning i Danmark er i forvejen hårdt presset, og det skal ikke gå ud over de begrænsede midler, der er til det.
Men det er også mit indtryk, at det ligger i aftalen.
Personligt er jeg rigtig glad for, at det nu er forskningsfondens bestyrelse, der udpeger medlemmer og formænd til de underliggende udvalg, og ikke som hidtil ministeren.
Det var en mærkelig formalitet og en skæv form for indblanding, så det er vi glade for i Radikale Venstre.
Fra Radikale Venstres side er der generel opbakning til lovforslaget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-02-02:
Fra konservativ side har vi ikke yderligere bemærkninger til lovforslaget, så vi kan støtte den videre behandling af lovforslaget.
Søren Pind (V), 2017-02-02:
Tak for den fine debat.
Lovforslaget har til formål at etablere en ny samlet og struktureret regulering af Danmarks Forsknings- og Innovationspolitiske Råd og Danmarks Frie Forskningsfond.
Lovforslaget bygger på en politisk aftale af 13. oktober om rammerne for Danmarks Frie Forskningsfond mellem forligspartierne bag forskningsrådssystemet.
Lovforslaget skal ses i sammenhæng med forslag til lov om videnskabelig uredelighed, som vi behandlede før.
Sammen skal de to forslag erstatte lov om forskningsrådgivning, som regulerer forholdene i dag.
Forslaget viderefører i sit indhold rammerne for Danmarks Forsknings- og Innovationspolitiske Råd.
Rådet skal give uafhængig og sagkyndig rådgivning om forskning, teknologiudvikling og innovation, og rammerne for rådet videreføres i vidt omfang også under nyt navn.
Det Frie Forskningsråd, som kommer til at hedde Danmarks Frie Forskningsfond, skal altså fortsat have til formål at styrke kvaliteten af dansk forskning ved at give tilskud til konkrete forskningsaktiviteter baseret på forskernes egne initiativer.
Som hidtil har fonden også til opgave at rådgive om forskning.
Ud over det nye navn foreslås en udvidet mulighed for at udmønte midler til tematisk forskning ved særlige bevillinger, og derudover vil der være mulighed for at fastsætte en karensperiode for ansøgere samt kompetence for bestyrelsen for fonden til at udpege medlemmer og formænd til underliggende udvalg.
På den baggrund siger jeg tak for bemærkningerne, og jeg ser frem til den videre behandling af forslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om fru Pia Adelsteen ikke er enig med mig i, at naturen ved kysterne er noget af det mest værdifulde og unikke og uspolerede, vi har tilbage i Danmark.
Så vil jeg også bare gerne bede ordføreren om at bekræfte, at det allerede i dag, som det jo også fremgår af lovbemærkningerne, er muligt at lave beplantning i en eksisterende have.
Man får stort set altid dispensation til mindre anlæg i lovligt etablerede haver.
Nu snakker vi om sandkasser, der har været en masse snak om æbletræer, og det har man automatisk lov til.
Og som loven er i dag, dispenseres der for det meste til friluftslivsaktiviteter: stier, sheltere og andre ting.
Jeg tror, vi skal passe meget på, og det, jeg egentlig synes er ærgerligt, er, at myter og fortællinger har fået lov til at fylde ekstremt meget.
Hvis man har lov til at placere gyngestativer og æbletræer og sandkasser på hele sin grund, risikerer vi jo, at de mennesker, der gerne vil opleve naturen, skal zigzagge rundt mellem gyngestativer og æbletræer, fordi man ville placere det der og ikke tæt på sit hus.
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-02:
Altså, jeg synes netop, at den udlægning, fru Maria Reumert Gjerding kommer med, er at skabe myter.
Det må jeg altså ærligt indrømme.
Jeg synes, det er unødvendigt bureaukrati, at folk skal søge om dispensation til at få en sandkasse i deres egen have.
Jeg er udmærket klar over, at der er grunde, der faktisk går ned til vandkanten, for sådan vil det også være, men vi har aldrig nogen sinde i forbindelse med den aftale, vi har diskuteret, snakket om, at vi skulle lade folk bygge nede på stranden.
Det er overhovedet ikke det, der er meningen.
Men det må altså være rimeligt, at man, når man har en grund, har lov til at sætte et gyngestativ op og lov til at lave en sandkasse til sine børn.
Jeg synes, at det billede, fru Maria Reumert Gjerding maler, handler om noget, som aldrig kommer til at foregå, fordi man i øvrigt kan regulere det med lokalplanerne, og det er jo det, kommunerne gør.
De siger: Hvis vi har et sommerhusområde, vi ønsker skal se ud på en bestemt måde, så regulerer vi det via lokalplaner.
Og der har borgerne i området så mulighed for at gå ind og påvirke det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-02-02:
Vi må grave ned i under udvalgsarbejdet, hvorvidt Dansk Folkepartis ordfører kan garantere eller være fuldstændig sikker på, at der netop ikke sker det med det her lovforslag, at vi risikerer at få gyngestativer og sandkasser og alt muligt spredt ud over strandbeskyttelseslinjen – som jo ikke er nogen tilfældig linje, men som har været der siden 1930'erne for at sikre, at alle mennesker, der har lyst til at gå en tur langs stranden, skal kunne opleve en uspoleret natur.
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-02:
Jeg er overhovedet ikke nervøs.
De fleste mennesker, der køber et sommerhus eller en beboelse i nærheden af vand, ønsker faktisk at være i nærheden af naturen, i nærheden af vandet.
Det her har intet med de åbne strande at gøre, det mener jeg ikke.
At sætte en bænk op inden for den her 300 meters linje i nærheden af søer, fjorde osv., så folk kan sætte sig ned og nyde deres madpakke og nyde naturen, når de er ude at køre en tur, synes jeg da man skal have lov til.
Jeg synes faktisk også, man skal have lov til at sætte en bænk op i sin egen have, men det må man ikke i dag.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-02-02:
Jamen det er korrekt, at vi har set forskelligt på, hvor snittet skulle lægges, i forhold til hvor lempeligt vi ønsker turisterhvervet reguleret i de her meget sårbare områder.
Og jeg synes, at vi i aftalen har fundet en rigtig god balance.
Carsten Bach (LA), 2017-02-02:
Tak for det.
Tak for ordførertalen.
Jeg kan forstå på ordføreren, at der er tilknytning til det vestjyske, Varde Kommune, i den her sammenhæng.
Jeg er selv af vestjysk afstamning, og derfor er der nogle af de ord, som ordføreren bruger i sin tale, som ikke falder mig så naturligt, og jeg synes, at den selvheroiske beskrivelse af Socialdemokratiets redning af de danske kyster måske er en lille smule overdrevet, når vi tager det relativt uambitiøse forslag, som den daværende smalle etparti-Venstreregering havde fremsat, i betragtning.
Jeg vil spørge ordføreren, om man ikke kunne forestille sig, at kommunerne i den her sammenhæng lokalt kunne administrere de her regler, og om Socialdemokratiet virkelig ikke føler, at det politiske system i kommunerne er i stand til at klare den opgave, det er at administrere de her regler lokalt – sådan at der ikke skal være statsligt overformynderi på det her område.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-02:
Altså, det er jo velkendt, at Enhedslisten ikke kerer sig så meget om, hvor pengene skal komme fra.
Når hr. Henning Hyllested nævner en ny jernbane syd for Aarhus, er virkeligheden jo den, at den er der ingen der har fundet en øre til.
Det ligger i det, som hedder Togfonden DK's fase 2, som jeg forstår det, og der er ikke nogen som helst finansiering, så lad os derfor ikke skyde på hinanden med det.
Vi siger bare ærligt fra Venstres side: Vi har en trafikvækst på vejnettet, der er ret stor.
Det er et udtryk for, at vi får mere velstand og dermed mere velfærd på et tidspunkt.
Men vi har nogle hængepartier på vejnettet, vi skal have gjort færdige.
Det er der, vi lægger tyngden fremover, og så vil vi godt lige holde en pause med jernbanen.
Så der er altså ingen modsætning mellem at sige , at vi vil køre med tog på de skinner, vi har investeret i, og som er ved at blive lagt, og så det at sige, at fra nu af og nogle år frem satser vi på asfalt.
Så lad nu være med at fordreje det, vi går og siger.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-02:
Men der blev sagt ingen skinner, og det var egentlig det, der fik mig til at rejse mig op her.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-02:
Nej, det er ikke Venstres holdning.
Det, vi taler om her, er de statslige anlægskroner, som jo desværre er en knap ressource.
Nu håber vi jo alle sammen på, at der til foråret, når vi skal til at tale om en mere langsigtet økonomisk plan, bliver en meget stor pose penge til infrastruktur.
Det er de penge, vi taler om.
Hvad skal staten bruge pengene til?
Hvis Århus Kommune eller Københavns Kommune vil udvide den lokale kollektive trafik, somer et lokalt ansvar, når det gælder letbaner osv., så er det noget, man kan gøre for egen regning.
Det vil vi da ikke lægge hindringer i vejen for.
Det er en lokalpolitisk beslutning, og vi har respekt for det lokale selvstyre.
Jeg siger bare klart, at vi ikke ser, at staten har råd til det – man er nødt til at lave en klar prioritering.
Kaare Dybvad (S), 2017-02-02:
Som det jo er ordføreren bekendt, er staten medejer af det selskab, som driver og udvider metroen i København, og staten har medfinansiering af letbanen i Aarhus.
Betyder det, at det er slut med en eneste statslig krone til udbygning af den kollektive trafik, f.eks. letbane eller S-bane, som jo er statens ansvar, eller metro, hvis det står til Venstre?
Henning Hyllested (EL), 2017-02-02:
Ja, og der var nogle blå partier, der lod hele det her cirkus med IC4 fortsætte og fortsætte igennem et helt årti, men lad det nu ligge.
Det er jo sjovt, at ordføreren nævner trængslen på Vestfyn.
Er der noget sted på Vestfyn, der er trængt, så er det banen over Vestfyn.
Den kører med overkapacitet i øjeblikket.
Derfor vil man via Togfonden DK bygge en ny bane over Vestfyn for overhovedet at få plads til de tog, der kører der, for at de kan køre der rettidigt, hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Men det er altså det, der ikke skal investeres i, for det er jo nye skinner.
Men hvordan vil man presse de tog igennem, som kører over Vestfyn, og som kører med forsinkelser i dag, i hvert fald i et vist omfang, hvis man ikke vil udbygge banen til den kapacitet, som der er behov for?
Jeg kan også nævne problemerne syd for Aarhus, hvor jernbanetrafikken også sander til.
Derfor opererer Togfonden DK også her med en ny bane for overhovedet at kunne få plads til de tog, der kører der i dag.
Det, som bliver sagt fra talerstolen i dag, hr. Kristian Pihl Lorentzen, hænger simpelt hen ikke sammen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-02:
Vi giver et tilskud til anlæggelsen af banen, og så trækker staten sig ud – så er det et rent lokalt regionalt selskab, der drives lokalt.
Så der har staten ingen forpligtelser.
Og vi har fra starten klart sagt, at vi er glade for at have givet en starthjælp til de letbaner, der nu bliver bygget, og det står vi ved.
Det er en aftale tilbage fra 2009, en bred politisk aftale.
Vi har også været glade for at hjælpe metroen i gang, og nu får vi en cityring.
Men vi har ikke lovet nogen steder, at vi lægger statslige kroner til en yderligere udvidelse af metroen, for det er altså en knap ressource, og vi er nødt til at få ryddet op i de vejmæssige hængepartier, hvilket rigtig mange socialdemokratiske borgmestre rundtomkring i landet også efterlyser.
Dem har vi lyttet til, ligesom vi har lyttet til mange Venstreborgmestre, og derfor vil vi gerne have ryddet lidt op i de vejmæssige hængepartier.
Kim Christiansen (DF), 2017-02-02:
Hr. Kristian Pihl Lorentzen bibragte mig en meget glædelig nyhed, nemlig at vi nærmest ville vælte os i penge her til foråret, for nu kommer regeringen med en stor pose penge.
Det synes jeg jo er glædeligt, for nu har vi siden regeringsskiftet været ramt af et anlægsloft, og efter sigende – det, man hører på rygteplan – skulle der være penge i kassen.
Men vi må bare ikke rigtig bruge nogen penge, for der er jo både et loft i EU og et loft herhjemme.
Nu synes jeg jo så, det er glædeligt, at regeringen varsler, at der kommer en stor pose penge.
Men kan vi så også få lov at bruge dem?
Og hvor stor er den pose penge i grunden?
Det falder selvfølgelig lidt uden for selve lovforslaget, men jeg synes bare, det er lidt interessant at spørge ind til det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-02:
Jamen jeg synes da, at det er en god debat.
Svaret på det er, at det bl.a. afhænger af Dansk Folkeparti.
Det afhænger da af, hvilke reformer vi får lavet, og hvor mange penge vi kan frigøre til infrastruktur.
Det er jo en helhedsplan.
Og det er i øvrigt nogle forhandlinger, der kører langt over det lave niveau, som vi transportordførere befinder os på.
Jeg har ikke stået her og lovet penge.
Jeg sagde, at vi håber, at der til foråret, når vi laver en samlet økonomisk plan, bliver råd til, at der kommer en gedigen pose penge til infrastruktur.
Men det afhænger af partierne.
Venstre har ikke så mange mandater, at vi kan bestemme det alene.
Det afhænger helt og holdent af partiernes vilje til at lave nogle reformer, der frigør nogle penge, så vi får råd til at lave nogle højt rentable investeringer i vores infrastruktur.
I modsætning til jernbaneprojekterne har mange af de her vejprojekter en meget høj forrentning, på over 10 pct. for nogles vedkommende.
Kim Christiansen (DF), 2017-02-02:
Jeg skal gøre det ganske kort, men det handler også om at få plads til alle de her selvkørende biler.
Nu var det ikke mig, der gav bolden op i forhold til måske at komme lidt ud i hjørnerne, derude, hvor der ikke er skinner.
Men det er jo en god selverkendelse, at Venstre ikke kan køre det igennem alene.
Og så vil jeg bare sige – for nu blev den spillet lidt over til Dansk Folkeparti – at hvis det handler om, at vi alle sammen skal arbejde, til vi er 88 år, jamen så er der ikke nogen millioner at bruge her i foråret.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-02:
De forhandlinger vil jeg ikke foregribe, men jeg er helt enig i princippet om, at det er godt at kunne tælle til 90 herinde.
Jeg tror ikke på, at der kommer dramatisk færre biler.
Som sagt er der en meget stor del af vores land, hvor man er fuldkommen afhængig af bilen.
Det nye vil bare være, at de kører på fuldstændig grønne drivmidler i fremtiden, og det nye vil være, at nogle af dem bliver selvkørende, måske endda temmelig mange, når vi ser længere ud i fremtiden.
Derfor har vi brug for mere asfalt, og når Henning Hyllested nævner Togfonden DK, må man bare konstatere, at ud af de der 28,5 mia. kr., som nogle slog ud med armene og sagde der var, er de 15 mia. kr. forsvundet i den blå luft, fordi oliepriserne er faldet.
Det vil sige, at der er 13,5 mia. kr. tilbage.
Lad mig nævne sådan en strækning som den hen over Fyn, hvor det står klart for enhver at vi er nødt til at løsne mere op og få bygget et par ekstra vejbaner.
Det er bare ét eksempel.
Lad os få ryddet op i de hængepartier.
Så skal der selvfølgelig køre tog på de skinner, vi har investeret så mange milliarder af kroner i i de sidste år.
Der er plads til flere tog, og de tog, vi skal satse på fremover, er nogle, der kan køre til tiden, og som ikke bryder ned – i modsætning til noget af det materiel, vi desværre døjer med nu, fordi der var nogle røde partier, der i 1999 gennemtrumfede købet af IC4.
Kim Christiansen (DF), 2017-02-02:
I sin tid, da man lancerede den første dampmaskine, var der mange mennesker, der troede, at det var den onde selv, der var blevet sluppet løs, for det havde man ikke rigtig set før.
Senere kom den første bil.
Senere begyndte folk at give sig til at forsøge at flyve.
Mange mente, at det var noget, der var forbeholdt fugle.
I dag flyver vi alle sammen med stort velbehag.
Så selvfølgelig skal vi også sige ja til de her nye initiativer og de her nye muligheder, som dukker op med i det her tilfælde ikke førerløse biler, men selvkørende biler.
Jeg har selv været i USA med udvalget for at kigge på også førerløse biler.
Jeg tror, det er næste skridt.
Det, der bekymrer mig, er ikke så meget forsikringsforhold og sådan noget, for det tror jeg nok vi skal få på plads, vil jeg sige til hr. Henning Hyllested.
Jeg er heller ikke af den opfattelse, at det her vil kunne erstatte kollektiv trafik på nogen som helst måde.
Hvor skulle vi dog gøre af alle de biler?
Uanset om de kan køre selv, skal de trods alt være på vejene.
Jeg tror, at vi på en eller anden måde skal prøve at få alt det her til at fungere i samklang.
Det, der bekymrer mig mest, er, at vi faktisk bemyndiger embedsværket og ministrene til at udfærdige alle de her regler, der nu skal være på det her område, uden nogen som helst politisk indflydelse.
Det kunne jeg godt være en lille smule betænkelig ved.
Noget af det, som i hvert fald jeg vil gøre noget ud af under udvalgsbehandlingen, er også, at vi politisk skal have mulighed for at følge den her udvikling og de forsøg, der nu bliver sat i gang.
Så får vi muligheden for at følge det meget tæt og evaluere det grundigt.
Jeg synes, det er vigtigt at følge det tæt, for jeg tror, det er en udvikling, der lige pludselig kan komme til at gå rigtig stærkt.
Så er det vigtigt, at vi kan se os selv i det.
Vi glæder os til det her.
Det er en spændende fremtid, der åbner sig for os, og Dansk Folkeparti støtter den selvfølgelig.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-02:
Bekymrer det overhovedet ikke ordføreren, at ansvarsforholdene med det nye udkast til lovforslag, som jeg læser det, er noget mere flydende, end de egentlig var i det oprindelige udkast, hvor der var et objektivt ansvar for overtrædelse af færdselsloven, som ifaldt tilladelsesindehaveren?
Kim Christiansen (DF), 2017-02-02:
Jamen jeg er sådan set af den opfattelse, at det også er omfattet af det her lovforslag.
Men ellers er jeg fuldstændig enig med hr. Henning Hyllested i, at trafiksikkerhed og sikkerhed generelt da selvfølgelig er noget, der skal være i højsædet.
Det må vi jo så prøve at få pindet ud under udvalgsarbejdet og få præciseret, hvilke krav der skal være til det.
For jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det er vigtigt, at det er på plads.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-02:
Altså, hvis vi læser på side 14 i høringsnotatet, hvor man jo kommenterer alle de her høringssvar, kan vi se, at rigtig mange af dem jo netop handler om det her med, hvem der egentlig har ansvaret.
Det står klart der, at det ikke på forhånd er givet, at bemyndigelsen vil blive anvendt til at fastsætte regler om objektivt ansvar for tilladelsesindehaveren.
Det var det i det oprindelige forslag, og det er det, jeg synes er lidt bekymrende.
Kim Christiansen (DF), 2017-02-02:
Den bekymring kan jeg sagtens dele.