Peter Hummelgaard (S), 2024-04-09:
Tak for ordet, formand.
Forslagsstillerne lægger med det her beslutningsforslag op til, at regeringen skal fremsætte et lovforslag, der pålægger politiet at bruge kropskameraer.
Fremsættelsen af lovforslaget skal ske inden udgangen af indeværende folketingsår.
Samtidig ønsker forslagsstillerne, at der bliver skabt retlige rammer for, at politiet kan frigive deres optagelser i uredigeret form til offentligheden.
Bl.a. har det ført til færre klager over politiet.
Forslagsstillerne begrunder desuden forslaget med, at optagelser fra kropskameraer kan være med til at tilbagevise forkerte beskyldninger mod politiet.
Som jeg tidligere har givet udtryk for, synes jeg, at debatten om brugen af kropskameraer er interessant.
I den seneste tid har vi som bekendt set en række eksempler på sager, hvor private optagelser har fundet vej til mediernes søgelys.
Ofte viser optagelserne kun et lille udsnit af virkeligheden, f. eks. et kort klip på måske 20 sekunder, hvor man hverken kan se, hvad der er gået forud for episoden, eller hvordan det fulde hændelsesforløb har været.
Ikke desto mindre bliver klippene taget ud af en sammenhæng og fremstillet som beviser på de sociale medier og ofte med den konsekvens, at det fører til massiv kritik af politiet.
Det er ikke retfærdigt; det er dybt urimeligt over for de enkelte betjente, og det kan potentielt også være med til at undergrave tilliden til det samlede danske politi.
Det er bl.a. i de her situationer, hvor kropskameraer kan spille en vigtig rolle.
Brugen af kropskameraer i politiet kan potentielt være med til at vise det fulde hændelsesforløb ved en konkret politiforretning, hvilket er til gavn for både borger og politibetjent.
Derfor deler jeg også mange af de tanker, der ligger til grund for det her beslutningsforslag.
Jeg har den 21. marts 2024 oversendt et notat til Folketingets Retsudvalg vedrørende politiets brug af krops- og hjelmkameraer.
Som det fremgår af notatet, kan politikredsene allerede i dag ud fra en lokal beslutning bruge krops- og hjelmkameraer.
Typisk bliver kropskameraer i dag brugt på færdselsområdet.
Men som det også fremgår af notatet, vil Rigspolitiet sætte gang i et forløb, hvor der i fem politikredse vil ske en mere systematisk anvendelse af krops- og hjelmkameraer.
De fem politikredse er Sydøstjyllands Politi, Midt- og Vestjyllands Politi, Syd- og Sønderjyllands politi, Fyns Politi og Københavns Vestegns Politi.
Det kan være i forbindelse med patruljer på steder og tidspunkter, hvor der erfaringsmæssigt er risiko for forstyrrelse af den offentlige orden, f.eks. ved demonstrationer, fodboldkampe eller i nattelivet.
Erfaringerne fra forløbet vil blive delt med alle landets politikredse for at understøtte politikredsenes fremtidige beslutning om at anvende krops- og hjelmkameraer.
Erfaringerne vil også indgå i Rigspolitiets nationale rammesætning af krops- og hjelmkameraer i operative indsatser i dansk politi.
Jeg synes, det giver god mening, at politiet igangsætter et forløb med en mere systematisk anvendelse af krops- og hjelmkameraer.
På den måde opnås et bredere erfaringsgrundlag for politikredsenes anvendelse af kropskameraer.
Det er derfor også min opfattelse, at vi bør afvente erfaringerne fra politiets forløb, før vi tager stilling til nye tiltag på området.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget som fremsat.
Jeg vil dog gerne understrege, at jeg deler mange af de tanker, der ligger til grund for det her beslutningsforslag, og at jeg derfor også ser frem til at følge politiets forløb med brugen af kropskameraer.
Tak for ordet.
Tak for indlæggene fra ordførerne.
Det skete ud fra ønsket om at sikre tilstrækkelig fornyelse og udvikling i anklagemyndigheden.
Som anklagemyndighedens øverste chef indtager Rigsadvokaten en særlig rolle i vores samfund.
Det er bl.a. en Rigsadvokats rolle at føre tilsyn med de øvrige anklagere, og Rigsadvokaten kan give pålæg til de øvrige anklagere i konkrete straffesager.
Det er altså en meget vigtig rolle, som skal bestrides med stor faglighed og integritet, og det har den nuværende rigsadvokat i lighed med de foregående rigsadvokater til fulde levet op til.
Vi har en meget dygtig rigsadvokat.
Henset til den helt særlige rolle, som Rigsadvokaten har, den debat, der har været i de senere år, herunder bl.a. i forlængelse af Dybvadudvalgets rapport, samt Europarådets anbefalinger for ansættelse af den øverste anklager, så har regeringen ikke desto mindre fundet det hensigtsmæssigt, at fremtidige rigsadvokater ansættes for en tidsbegrænset periode uden mulighed for forlængelse eller genansættelse.
Herved sikrer vi både den løbende udvikling og fornyelse, som er nødvendig i en så højt placeret lederstilling som Rigsadvokatens, og vi sikrer, at der ikke kan sættes spørgsmålstegn ved, om Rigsadvokatens ageren kan begrundes med et ønske om at få sin ansættelse forlænget eller blive genansat.
Nærmere bestemt foreslår vi, at fremtidige rigsadvokater bliver ansat for en 10-årig periode uden mulighed for forlængelse eller genansættelse.
Regeringen mener, at en 10-årig ansættelsesperiode er passende, da det vil give den pågældende tilstrækkelig tid til at sætte sig ind i stillingen og sætte sit præg på den, og så er en 10-årig embedsperiode også noget, vi kender fra andre typer af stillinger.
F.eks. kan Folketingets Ombudsmand maksimalt varetage embedet i 10 år.
Så derfor ser jeg frem til den videre behandling af lovforslaget.
Tak for ordet.