runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-31:
Det er gode spørgsmål.
Og tak for at kvittere for vores ambitiøse vandudspil og også for det gode samarbejde med ordførerens parti om lige præcis den her dagsorden, som jeg ved ligger jer rigtig meget på sinde.
Noget af det, som er pointen i vandudspillet, og som ordføreren også er inde på, er netop, at vand er gennemgående i så mange forskellige ministerier.
Og derfor oplever vi tit den her silotænkning, hvor man simpelt hen ikke taler sammen, og derfor bliver der ikke lavet ordentlig sammenhængende politik på området.
Faktisk er der ikke en særlig ambitiøs politik på området.
Hver gang vi tester, ser vi for meget pesticid og for mange kemikalier i vores drikkevand.
Hver gang vi går ud og laver målinger, ser vi bare et havmiljø og et vandmiljø i søerne og i grundvandet, der er langt, langt under det niveau, vi burde have i forhold til at skabe en ordentlig økologisk situation i vores vande.
Det, der er vigtigt, er, at der her dog er noget, som står i regeringsgrundlaget, og derfor kan vi holde dem op på det her.
Og det tror jeg er meget vigtigt i den her regeringsperiode.
Marianne Bigum (SF), 2023-05-31:
Mange tak.
Men hvordan tænker ordføreren at vi i Folketinget kan blive bedre til at samarbejde om det her og sætte kraftigere fokus på højere ambitioner?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-31:
Det tror jeg at vi gør ved netop at samtænke det.
Så når vi laver landbrugsaftaler, når vi laver fiskeriaftaler, og når vi laver havplaner, vandplaner, planer om grundvand og boringer, skal vi hele tiden huske på, at vi skal samtænke de her kriser.
Det skal vi huske hinanden på hele tiden, og så skal vi holde regeringen op på, at de faktisk har skrevet i regeringsgrundlaget, at vi skal gøre noget ved dansk grundvand og drikkevand.
Tænk, hvor kunne vi spare mange milliarder på bureaukrati, hvis vi indførte borgerløn.
Alt det her Arnepluspension, seniorpension og jobcentre, som vi bruger så meget tid på at diskutere, sammen med mange milliarder på at opretholde det med kontrol, mistillid og rapportering kunne vi spare, hvis vi indførte borgerløn.
Og det, der er rigtig skønt, er, at vi jo som mennesker som regel rigtig gerne vil bidrage til fællesskabet.
Og det vil sige, at langt, langt de fleste af os selvfølgelig ville arbejde og selvfølgelig ville tjene vores egne penge, fordi vi gerne vil bidrage til samfundet.
Det her er simpelt hen bare en model for, at ingen ryger igennem, uden at der er et sikkerhedsnet, og så kan vi være fri for at bruge alle de milliarder, vi gør i dag, på bureaukrati og på kontrol.
Vi har den dyreste beskæftigelsesindsats i verden.
Jeg tror nok, det er omkring 18 mia. kr., man bruger bare på kontrolindsatser.
Så tænk engang, hvad der er af muligheder ved at lave det system om.
Jeg vil starte med at anerkende, at den animalske produktion står for 90 pct. af landbrugets udledninger i en accelererende klimakrise, hvor Danmark har et kæmpe økologisk fodaftryk, der svarer til at forbruge cirka fire jordkloder om året i naturressourcer, hvilket jo alt andet lige er meget ikke bæredygtigt.
Derfor er vi nødt til at kigge på vores landbrug og fødevareproduktion, og det er klart, at der har været en tradition for en meget animalsk produktion, som jo har udviklet sig.
Danske landmænd har været gode til at lave en animalsk produktion med masser af støtteordninger, med masser af goodwill fra forskellige politikere, så strukturerne nu er lagt fuldstændig under en animalsk produktion.
Det skal vi have lavet om, og det skal vi primært på grund af klimaudledninger, vores miljø, vores føromtalte vandmiljø, der er fuldstændig smadret af fosfor- og kvælstofudledninger, og på grund af dyrevelfærd.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-05-31:
Man kunne jo også have fokus på, hvad aftrykket er i forhold til den volumen, der er på den danske produktion.
Altså, hvis man kigger på tallene, er det sådan, at Danmark er et land, hvor vi er så dygtige til at få effektivitet ind i vores landbrug, at vi faktisk kan producere fire gange så mange fødevarer, som vi selv konsumerer her i Danmark.
Det betyder bl.a., at hvis vi kigger på fødevareindustrien, er der en årlig eksport på 173 mia. kr. inden for den samlede fødevareindustri, og der synes jeg jo nok, at man negligerer det noget hos Alternativet i forhold til at sikre danske arbejdspladser.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-05-31:
Nej, bestemt ikke, for der er jo også arbejdspladser i den grønne omstilling.
Der bliver talt, som om det er sådan, at når vi omstiller til et klimavenligt og bæredygtigt samfund, stopper al form for økonomisk forbrug eller produktion eller arbejdspladser, eller hvad vi ellers kender i dag.
Sådan er det jo ikke.
Der er masser af arbejdspladser i den grønne omstilling.
Problemet er bare, at hvis vi ikke hjælper erhvervet nu med at omstille sig, er der ingen fødevareproduktion i fremtiden.
80 pct. af det opdyrkede land i Danmark går til foder til de her dyr.
Hvis vi gerne vil producere mange fødevarer, skal vi netop reducere antallet af dyr og så producere plantebaserede fødevarer til menneskene i stedet.
Per Larsen (KF), 2023-05-31:
Tak for det, og tak for talen, og tak for den ihærdige indsats i forhold til at lægge forslag frem.
Det har jeg stor respekt for.
Men jeg interesserer mig også en lille smule for Alternativets politik, og det forekommer mig måske, at det ikke er det hele, der sådan er fuldstændig gennemført.
Og der er jo så også lige mulighed for, at man kan uddybe nogle ting i sådan en debat her.
I har jo et forslag om borgerløn, og borgerløn er jo uden tvivl meget sympatisk.
Såvel niveau som finansiering skal undersøges af en arbejdsgruppe og eventuelt siden afprøves i målrettede eksperimenter om delelementer sideløbende med, at borgerløn udrulles i hele landet.
« Jeg bor i Vendsyssel, og jeg tænker så, vi kunne starte med at udrulle det der. »
Den endelige model skal dels sikre tilstrækkelige økonomiske ressourcer til at enhver kan leve en anstændig tilværelse, dels være universel, individuel og ubetinget«.
Det lyder jo rigtig fint, men jeg tænker lidt på, om der er nogen steder i verden, hvor man har et tilsvarende system, som man ligesom kan måle det op imod.
For jeg tænker, at det måske kunne have nogle negative konsekvenser i forhold til arbejdsudbuddet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-05-31:
Tak, hr. formand.
Jeg vil gerne vende lidt tilbage til den diskussion, der var tidligere med ordføreren, om betydningen af dansk fødevareeksport og også om den animalske del af den.
Der synes jeg, ordføreren var sådan lidt nonchalant i sin vurdering af betydningen af den her eksport, og hvad den betyder for danske arbejdspladser.
Det er jo altså sådan, hvis man kigger på de samlede eksporttal, at alene på kødområdet var det en eksport i 2021 på over 31 mia. kr.
Så jeg vil bare spørge ordføreren, om ikke ordføreren i det mindste vil anerkende, at det har en stor betydning for vores arbejdspladser i Danmark, at vi faktisk har en dansk fødevareeksport, også den animalske del.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-05-31:
Tak til ordføreren for en spændende tale.
Jeg tror, at vores to partier fuldt ud deler synet på regeringens manglende ambitioner på klimaområdet.
Jeg har så også hørt Alternativet sige flere gange, at det er problematisk med det samarbejdsklima, der er herinde, og den arbejdskultur, der er.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Alternativets syn på eller måske få et bud på, hvordan vi så sikrer de 90 mandater, der skal til for at løfte klimadagsordenen.
Hvad er det, der skal til?
Hvad skal vi ændre i vores samarbejdskultur for at sikre, at det bliver mere ambitiøst?
For det må jo være det, der skal til.
Eller hvordan hænger det sammen?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-31:
Der er mange dysfunktionelle familier, både muslimske og ikkemuslimske; det er jeg helt enig med hr. Frederik Vad i.
Men jeg synes ikke, vi skal indrette hovedreglen efter undtagelsen, og det er det, der er problemet med det forslag, som regeringen har fremlagt.
Når det så er sagt, er jeg glad for, at hr. Frederik Vad blev påvirket, for der er jo ikke nogen tvivl om, at den virkelighed, som danskerne oplever derude, er noget, som ikke hr. Frederik Vad, men hans parti bærer et stort ansvar for.
Så det håber jeg også at hr. Frederik Vad vil bakke op om.
Frederik Vad (S), 2023-05-31:
Sidst, jeg stod og diskuterede med hr. Morten Messerschmidt i en debat om Muhammedtegningerne, sagde han også, at jeg var Erik Scavenius' arvtager.
Er det væsentlige ikke, at der lige nu er et stort flertal i Folketinget – mit eget parti inklusive – der ønsker at ændre på den virkelighed?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-31:
Den virkelighed, vi lever i, er jo et produkt af den tid, der var, og derfor er historien jo vigtig.
Vi har alle sammen en selvransagelse at måtte foretage, og det gælder i den grad Socialdemokratiet i relation til det 20. århundredes fejltagelser, hvor samarbejdet med Erik Scavenius og De Radikale både under første og anden verdenskrig er et mørkt kapitel, men hvor udlændingeloven jo er et om muligt endnu mørkere kapitel, fordi det gjorde en så uoprettelig skade.
Det er jo rigtigt, at Socialdemokratiet har valgt at sige, at man nu stopper for tilstrømningen, men det løser jo ikke problemet med de måske hundredtusindvis af folk, der er kommet herind, som aldrig burde have været her.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-31:
Det er også lidt et andet emne, og jeg vil egentlig starte med at rose Dansk Folkeparti for, at man kommer med rigtig mange forslag, men det er også rigtig mange dyre forslag, og derfor vil jeg også spørge ind til den der manglende finansiering, der ligger i det.
For hr. Morten Messerschmidt har været ude at sige, at nu skal pensionsalderen ikke stige – det koster 45 mia. kr.; der skulle være et ultimativt krav om, at der skal laves en inflationspakke til 10 mia. kr.; registreringsafgiften skal fjernes, hvilket koster 18,5 mia. kr. – efter tilbageløb tror jeg det er omkring 10 mia. kr.; og man vil have, at arbejdsmarkedsbidraget skal fjernes for pensionister.
Og man har en lang række andre forslag, men hvis vi bare tager de tre første af dem, er vi oppe over 65 mia. kr. bare for tre forslag og igen uden finansiering.
Så jeg vil egentlig bare høre, om hr. Morten Messerschmidt ikke synes, at det er det mest ansvarlige, at man så også løfter sløret for, hvordan man vil finansiere tingene, og om man ikke burde komme med en økonomisk plan, som trods alt viser, hvordan man vil finde 65 mia. kr. bare til de tre forslag – og der er jo en lang række af forslag ud over dem, som man ikke har finansieret.
Frederik Vad (S), 2023-05-31:
Tak for talen.
Det er jo i virkeligheden lidt svært at skifte bane, men jeg vil forsøge at gøre det alligevel.
Jeg blev ret påvirket af den tale, hr. Morten Messerschmidt holdt – det vil jeg bare sige.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Morten Messerschmidt, om han ikke er enig i, at hvis vi gør det, kan det også have en positiv betydning for rigtig mange unge kvinder med anden etnisk baggrund, fordi det tager noget meget, meget vigtigt, sårbart og skrøbeligt ud af deres forældres hænder og giver dem indflydelse på deres eget liv.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-05-31:
Ja, man må jo sige, at der ingen huller er i hr. Morten Messerschmidts mangel på almen økonomisk viden.
Altså, man kan jo ikke bare sige: Vi anerkender ikke regnestykket fra Finansministeriet, og så går tingene op.
Altså, hvis man fjerner stigningen i pensionsalder, koster det 45 mia. kr., og så er det jo nemt at sige: Vi anerkender bare ikke reglerne – så koster det ikke noget.
Vi er sådan set enige i, at man skal få folk til at blive længere på arbejdsmarkedet frivilligt, hvis de vil, men det skaffer jo ikke 45 mia. kr.
Så Dansk Folkeparti skylder jo at komme med en økonomisk plan, når det bare for de her tre ønsker, jeg listede op, koster 65 mia. kr.
Det er jo et ret stort beløb; det er jo ikke noget, man bare lige hiver op af hatten ved at sige, at man ikke lige anerkender regnemetoden.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-31:
Altså, jeg er ked af det, hvis jeg ligesom gav anledning til skuddermudder i hr. Dennis Flydtkjærs talepapirer ved rent faktisk at svare på hans spørgsmål allerede i første runde, så anden runde bliver sådan lidt underlig.
Men nu prøver jeg så igen.
Altså, inflationspakken er finansieret af råderummet.
Det er 10 mia. kr. Vi fremlagde den sidste påske – den ligger på vores hjemmeside.
Registreringsafgiften finansieres ved at rulle de unødvendige administrative udgifter, som er kommet med skiftende regeringer siden 2011 – jeg tror faktisk, hr. Dennis Flydtkjær var med til en del af det – og som der ikke er behov for, tilbage.
Dem ruller vi tilbage; det giver 9,4 mia. kr.
Hele spørgsmålet om pensionsalder mener vi skal ses sammen med, at vi skaber et arbejdsmarked, hvor seniorerne har bedre mulighed for at se sig i det – at man har nedsat arbejdstid osv. – så man ikke nødvendigvis trækker sig tilbage, når man er 70 år, men måske bliver længere, men at man har ret til det.
Så de eneste huller, der tilsyneladende er her, er dem, der mangler i hr. Dennis Flydtkjærs ører, så han kan høre, hvad jeg siger.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-05-31:
Tak, og tak for talen.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at kriminelle udlændinge absolut ikke skal have dansk statsborgerskab, fordi det er noget af det fineste, man kan få.
Er ordføreren enig i det?
Og er ordføreren enig i, at der stadig væk er meget arbejde at gøre, for at ingen kriminelle kan få et dansk statsborgerskab her i landet?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-31:
Jeg er fuldstændig uenig i, at der er meget arbejde at gøre.
Altså, det eneste, det kræver, er, at Det Konservative Folkeparti accepterer, at det er Folketinget, der lovgiver, og ikke Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Når flertallet herinde afviser at give dybt kriminelle – som mange af dem, jeg har nævnt her – en udvisningsdom, så er det jo, fordi det store flertal herinde insisterer på nogle konventioner, som er skrevet i en helt anden tid, altså længe før hele den her folkevandring af muslimer, der vandrede ind i Europa, begyndte, og jeg fatter helt dybt inde i mit hjerte ikke, hvorfor man ikke bare lader den udvisningspraksis, som jeg tror langt hovedparten af danskere ønsker, blive til lov.
Det er jo ikke sådan, at man bliver et eller andet middelaldersamfund ved at træde ud af den europæiske menneskerettighedskonvention.
Altså, der er jo masser af velordnede demokratier, der har det sådan, og som bare lader vælgerne afgøre det.
Så det er ikke noget, der er et stort indgreb.
Det er bare et enkelt tryk på knappen.
Det vil jeg rigtig gerne, og jeg er da ked af det, hvis hr. Dennis Flydtkjær ikke har fået finansieringen.
Så der er finansiering der; det er ikke strukturelt.
Det er anvist, tror jeg, af samme kilde, som hr. Dennis Flydtkjær har, nemlig CEPOS, til siden 2011 og frem til nu at have givet en merudgift på 9,4 mia. kr.
Det er en til en det, som vores forslag på registreringsafgiftsområdet koster.
Så vil jeg i forhold til pensionsalder sige: Jamen vi anerkender ikke de beregninger.
Altså, sagen er, at hvis vi i Danmark var lige så gode til at holde seniorerne på arbejdsmarkedet, som man er bare i Norge, havde vi 66.000 flere mennesker i beskæftigelse, og det ville give så mange flere penge i kassen, at man selvfølgelig kunne lægge et loft over pensionsalderen.
Så alt er finansieret, men jeg skal sørge for, at det bliver eftersendt til hr. Dennis Flydtkjær.
Martin Lidegaard (RV), 2023-05-31:
Vi er stadig væk grundlæggende imod tanken om, at Danmark som ene land skal åbne et asylcenter i et, havde jeg nær sagt, arbitrært afrikansk land.
Vi har også svært ved at tro på, at man kan yde den beskyttelse, der skal til, og vi har også svært ved se, at der skulle være nogen som helst form for solidaritet i sådan en ordning.
Så det ville vi som udgangspunkt ikke støtte, sådan som det nu lige foreligger her.
Vil vi støtte en fælleseuropæisk, gennemarbejdet løsning, der bygger på det princip, at man forsøger at skille flygtninge fra migranter, før de kommer hertil, og så får et solidarisk system for modtagelse af dem, der er flygtninge?
Ja, det vil vi gerne.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-31:
Ordføreren har jo tidligere i løbet af dagen spurgt en del til, hvordan man vil fordele 100 kr. i det danske samfund.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren lidt til, hvordan man fordeler velstanden i det danske samfund.
For det er jo sådan, at hvis man går tilbage til 1995, tjente de rigeste 5 pct. af danskerne ca. 16 pct. af indkomsterne.
Kigger man tilbage til 2019, tjente de samme rigeste 5 pct. mere end 21 pct., faktisk meget tæt på 22 pct. af indkomsterne.
I dag er det for første gang i 30 år sådan, at den rigeste procent sidder på mere end 9 pct. af al indkomsten i Danmark.
Martin Lidegaard (RV), 2023-05-31:
Jeg tror, at jeg kan sige det sådan, at den ulighed, der virkelig går mig på i Danmark – også på daglig basis, når jeg kører mine unger ned i skolen, og når jeg oplever den på gaden i Nordvest og på Nørrebro, som jeg cykler igennem hver dag – er, at vi ikke er bedre til at bryde den negative sociale arv, end de er i USA.
Vi er langt bedre til at lappe på uligheden bagefter med høje overførselsindkomster; men at hjælpe alle børn til at have lige muligheder uanset deres opvækst er vi grundlæggende set trods 70 års velfærdsstat ikke blevet bedre til.
Det er den ulighed, der bekymrer mig.
Det er muligt, at der også er kommet en større formuekoncentration i Danmark, som ordføreren spørger til, og det kan der være mange holdninger til.
Altså, jeg afviser ikke, at det også kan give anledning til initiativer.
Men det, der virkelig bekymrer mig, og det, jeg synes er et politisk anliggende, er, at vi stadig væk ikke er i stand til at give børn lige muligheder i det her land.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-31:
Det forstår jeg godt.
Det er jo også vigtigt med en tidlig indsats, og det følger jo også i forlængelse af Grundtvig, som sagde, at vi skal stræbe efter et samfund, hvor få har for meget og færre har for lidt.
Men det, jeg spørger om, er, hvordan vi fordeler velstanden i det danske samfund, altså det, der er klassisk fordelingspolitik.
Vi kan jo se, at flere og flere formuer og indtægter fordeler sig i toppen af det danske samfund.
Det har også den effekt, at det i dag mange steder bedre kan betale sig at eje end at arbejde.
Er Radikale Venstre enig i, at det er et problem, når det bedre kan betale sig at eje end at arbejde, og at det er et problem, når formuerne koncentrerer sig i toppen?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-31:
Tak, formand.
Man behøver ikke at have været medlem af Folketinget i særlig lang tid for at finde ud af, at en fast del af arbejdet består i markeringer og jubilæer – når man har siddet i Folketinget i 10 år, når man fylder rundt osv.
På den måde er vi gode til at være kollegiale og gratulere hinanden.
Men der er alligevel en jubilæumsmarkering, som jeg synes i dag har været underlig fraværende i debatten, nemlig det forhold, at det i år er 40 år siden, at et flertal i Folketinget vedtog udlændingeloven.
Det bør jo også markeres.
Derfor har jeg tænkt mig at bruge min tid på at markere det ved at læse overskrifter op fra de danske aviser rundt i landet, sådan at alle de partier, der har 40-årsjubilæum i dag, kan glæde sig over resultaterne.
København: »Bølge af knivstikkerier har ramt hovedstadsområdet«.
Frederikssund: »Asylsøgere dømt for at kaste brosten mod Røde Kors-ansatte«.
Køge: »Seks unge fængslet for vold, røveri og hærværk«.
Middelfart: »Bilist overfaldet med slag, spark og kniv«.
Odense: Indvandrerdrenge overdængede håndværker med sten.
Amager: »Overfald på glade studenter: Blev overdænget af æg og olie«.
Hjørring: »Tre asylansøgere udvises for voldtægt«.
Helsingør: »Bank ved folkeskole: To mænd blev tæsket med baseballkøller«. Skanderborg, Hørning, Galten, Ry og Sønder Ege: »Voldelige unge hærger lokalområde: En storm af hærværk, vold, tyveri og trusler«.
Frederiksberg:
»21-årig mand påkørt.
Tre unge sigtes for uagtsomt manddrab«.
Ringsted: »Politiet efterlyser mand efter påkørsel af cyklist«.
Herlev: »Bilist påtalte høj fart – og blev spyttet i hovedet«.
Middelfart: »Voldsmænd i træningssæt og Adidas trøje: Angreb knallertfører i lyskryds«.
Brønshøj: »Pølsedame lukker: Indvandrerdrenge chikanerer mig«.
Vollsmose: »Drenge fængslet for røveri mod hundelufter.
59-årig mand stadig i koma«.
Roskilde: »35-årig mand dømt til udvisning for voldtægt – nu er han forsvundet«.
Hillerød: »Mellemøstligt udseende mænd forsøgte at kommandere kvinde ind i deres bil«.
Helsingør: »Voldtægt af barn, vold, psykisk vold, og trusler: 56-årig mand idømt fængsel og udvisning for bestandigt«.
Aarhus: »Ung kvinde overfaldet på gaden: Tre varetægtsfængslet – og flere kan blive det«.
København: »Slipper for udvisning: Voldtog kvinde, mens hun havde en kniv for struben«.
Odense: »Fyns Politi efterlyser 33-årig mand for voldtægt og vold«.
København: Kvinde slået og voldtaget gennem 12 års ægteskab: Afghansk mand udvist.
Holstebro: »40-årig mand voldtog 12-årig steddatter 20 gange«.
Roskilde: »Politiet efterlyser voldtægtsforbryder: Har du set Wasim?«
Odense: »Eftersøgt for voldtægt i Odense er tidligere blevet betinget udvist«.
Carsten Bach (LA), 2023-05-31:
Tak, hr. formand, for at jeg også lige kunne nå at få ordet i den her sammenhæng.
Til gengæld havde jeg lejlighed til den anden dag at høre den fungerende forsvarsminister præsentere regeringens udspil til en ramme for et nyt forsvarsforlig.
Umiddelbart var det en ramme, der var blottet for konkrete tiltag i forhold til nyt personel og nyt materiel.
Jeg kan så faktisk også forstå på den fungerende forsvarsminister, at forhandlingerne om de investeringer i forsvaret kommer vi først til i efteråret.
Det, vi dog ved på nuværende tidspunkt, er, at både Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne går ind for en længere værnepligt og en udvidet værnepligt, altså flere værnepligtige.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Martin Lidegaard, om Det Radikale Venstre ikke er enige med Liberal Alliance i, at det er en måske lidt doven tilgang til rekruttering af personel til forsvaret til de opgaver, som forsvaret rent faktisk skal løse i en NATO-ramme.
Martin Lidegaard (RV), 2023-05-31:
Jo, det er vi helt enige i, og det er dejligt at have hr. Carsten Bach tilbage på forsvarsordførerposten.
Jeg glæder mig til at samarbejde i de kommende måneder.
Vi tror egentlig ikke, at man får særlig meget ud af at hverken udvide eller forlænge værnepligten.
Hvis det er rekruttering, er det jo egentlig ikke rekrutteringen, der er forsvarets udfordring.
Det er fastholdelse.
Tre ud af fire værnepligtige – og de er jo alle sammen frivillige nu om dage – forsvinder efter endt værnepligt, og jeg kan ikke tro, at man kan få det tal meget højere op ved at tvangsudskrive tusindvis af nye unge.
Så kan man spørge sig selv, om vi kan udvide værnepligten så meget, f.eks. til 12 måneder, at man kan bruge de værnepligtige nogle måneder til at afløse de stående styrker på nogle områder, f.eks. til bevogtning, eller hvad ved jeg.
Det kan vi jo ikke afvise.
Vi skal bare huske på, at hver gang vi udvider værnepligten, beslaglægger vi en masse personelressourcer blandt de professionelle soldater, som vi gerne vil bruge til at sende ud, for hvem skal uddanne alle de nye værnepligtige?
Så der er en kæmpe omkostning forbundet med en udvidelse af værnepligten.
Så ja, jeg er også lidt skeptisk over for den del af regeringens udspil, og jeg håber, at vi sammen med Liberal Alliance i hvert fald kan blive enige om, at der skal være et formål med at gøre det, hvis vi skal gøre det.
Carsten Bach (LA), 2023-05-31:
Tak for den tilkendegivelse.
Så vil jeg gerne blive inden for det samme område, men rykke et lidt andet sted hen.
Det handler også om værnepligt.
Hvis nu ordføreren fra Det Radikale Venstre, hr. Martin Lidegaard, kunne vælge, ville Det Radikale Venstre så prioritere værnepligt, eller ville Det Radikale Venstre eventuelt prioritere nogle nye skibstyper til afløsning for Thetisklassen i Arktis eller nogle andre arktiske kapaciteter?