Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-05:
Tak for de meget fine ordførertaler, der er holdt i dag.
Det er sådan set på mange måder en historisk dag, hvor vi har de her to lovforslag til første behandling.
Der er ikke nogen tvivl om, at skiftende regeringer – blå som røde – har haft et ønske om at tage et opgør med det bureaukrati og de mange stive proceskrav, der har været på beskæftigelsesområdet.
Derfor skal vi også tilbage til 2003, for ikke siden 2003 er der lavet en ny hovedlov for den aktive arbejdsmarkedspolitik.
Derimod er reglerne år for år blevet mere og mere besværlige at anvende og forstå, og mere end 60 gange er loven blevet ændret som følge af aftaler og reformer.
KL's tidligere formand Martin Damm har sågar sagt: »Vi burde sætte en tændstik til det hele og starte forfra.«
Jeg tror også, at Enhedslistens ordfører, hr. Finn Sørensen, har nævnt, at Enhedslisten mener, at man skal køre en bulldozer igennem hele beskæftigelsessystemet.
Det sker nu.
Vi trækker en streg i sandet, sletter alt det gamle og starter forfra.
Det synes jeg i bund og grund er rigtig stort.
Dermed har vi banet vejen for en enkel og mere effektiv beskæftigelsespolitik og -indsats til gavn for vores ledige, vores virksomheder, de danske kommuner og ikke mindst landets a-kasser.
Ligeledes får virksomhederne også meget lettere ved at tage aktiv del i beskæftigelsesindsatsen, når mere end 180.000 ansøgninger fra virksomheder om løntilskud og virksomhedspraktik bliver automatiseret.
Lovforslaget udmønter i alt 31 initiativer, som skal skabe ens regler på tværs af målgrupper og færre og mere enkle proceskrav samt forbedre og udvide de digitale løsninger i beskæftigelsesindsatsen.
Og lad mig bare nævne et par centrale initiativer.
For det første bliver reglerne for kontaktforløb forenklet og effektiviseret.
Der bliver ét fælles krav: Alle skal mindst have fire jobsamtaler i løbet af de første 6 måneder, og efter 6 måneder er det op til jobcenteret i samarbejde med den ledige at vurdere, hvad der er behov for.
Her er det så også vigtigt at slå fast, at borgeren altid har ret til en jobsamtale, hvis vedkommende beder om det.
Det nye krav til samtaler bygger på solid viden om, at samtaler i starten af ledighedsperioden virker.
For det andet bliver reglerne om ret og pligt-tilbud til dagpenge- og kontanthjælpsmodtagere forenklet.
Der bliver kun ét fast krav: ét tilbud senest efter 6 måneders ledighed.
Det skal netop give kommunerne og den enkelte sagsbehandler mulighed for at give ledige en mere individuel og tilpasset indsats.
Og her er det vigtigt at slå fast, at den større frihed til kommunerne jo på ingen måde må betyde, at ledige overlades til en passiv indsats og dermed en indsats uden virkning.
Historisk set må vi jo sige, at selv med den nuværende lovgivning er der mange, der overlades til en passiv indsats.
Det har skiftende folketingspolitikere jo afdækket gennem spørgsmål.
En af dem, der har størst succes med det, er vel hr. Lennart Damsbo-Andersen, der er til stede i dag,
Derfor har jeg jo også brugt ret mange kræfter de sidste 2 år på at skrive kærlige breve til kommunerne med en opfordring til og også et klart signal om, at man skal overholde loven.
Vi kan så konstatere på baggrund af det materiale, der også er oversendt til Folketinget tidligere i den her uge, at det så har en effekt, når man skriver til kommunerne.
De kommuner, der har ligget meget dårligt, begynder så i højere grad at lave en indsats.
Men det er selvfølgelig en falliterklæring for det kommunale selvstyre, og derfor forstår jeg også godt dem, der kan have en vis bekymring for, om kommunerne nu får for stor frihed.
Det er så også baggrunden for, at der med lovforslagene indføres en langt stærkere monitorering og opfølgning på kommunernes resultater og indsats.
Kommuner, der ikke lever op til deres ansvar, underlægges en skærpet opfølgning og kan i sidste ende sættes under administration med centralt fastsatte krav til indsatsen af beskæftigelsesministeren, hvilket jo også er et nybrud, og hvilket jeg faktisk forventer mig rigtig meget af – ikke at bruge det redskab, men at redskabet er til stede i værktøjskassen.
For det er jo netop et meget stærkt præventivt værktøj.
For det tredje bliver det rigide krav til ledige om jobsøgning de sidste 6 uger fjernet, uagtet om man står over for at starte i et nyt job, barsel eller pension.
Det er jo absolut til gavn for borgerne, som slipper for at søge job, som de ikke er interesseret i, og det er til gavn for virksomhederne, som slipper for et hav af jobansøgninger fra personer, som inden for kort tid skal begynde i et andet job eller f.eks. på barsel eller pension.
Og det er nok præcis den problemstilling, jeg vil tro at jeg har fået flest henvendelser om fra danskere, der har skrevet til mig og spurgt, hvorfor man har den her regel.
Den regel, som har været gældende, og som er gældende resten af 2019, fjernes jo med lovforslaget, og der indføres så den her model, så det ikke længere er tilfældet.