runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2024-11-14:
Tak for det, og tak til ministeren for, at der trods alt er taget et skridt i den rigtige retning.
Jeg tror, det var det, ministeren sagde i sin indledning her.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til noget.
Vi var nogle stykker, der var lidt forundrede i går aftes, da vi på det her sociale medie X kunne konstatere, at der modsat det, man sagde på Ritzaus Bureau og de andre steder, hvor regeringen fortalte om det her, var en dispensationsmulighed, der, citat fra hr. Mohammad Rona fra Moderaterne, sikrer samme sikkerhed omkring kønsopdelt svømning som i dag.
Det var det, der blev brugt: samme sikkerhed.
Kan ministeren sige, hvad der ligger i ordene samme sikkerhed?
Altså, betyder det reelt, at man vil kunne fortsætte kønsopdelt svømning ude i kommunerne?
Der er jo flere, også socialdemokrater, der til trods for ministerens opfordring havde tænkt sig at fortsætte med det, uanset at der var en opfordring om det modsatte.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-14:
Jeg er glad for, at hr. Peter Skaarup tillægger mig så store evner, at jeg skulle kunne flyve ind i hr. Mohammad Ronas hoved og gennemskue, hvad ordene betyder.
Det kan jeg desværre ikke, men jeg kan love, at hr. Mohammad Rona kommer på talerstolen inden alt for længe, og at så vil der dér være mulighed for at spørge, hvad det konkret er, det handler om.
Han er jo en begavet og hårdtarbejdende fyr, så jeg er sikker på, at han kan forklare det i dybden.
For mig handler det her om, at der har været en sag i 2012 i Ligebehandlingsnævnet, hvor en far, der har klaget over ikke at kunne være med til sin datters svømmetræning, har fået at vide, at det faktisk er okay, at de gør det.
Det er den paragraf, som vi så nu går ind og laver om, sådan at vi siger, at nej, det er faktisk ikke okay.
Uanset om det er en dreng eller en pige, han har, der er til svømmetræning, skal han have mulighed for at tage med ind til det.
Nu er der jo dispensationsmuligheder på rigtig mange områder, også for ting, som vi ellers har en meget klar linje for at vi som udgangspunkt altid gør på den ene måde.
Alligevel er der dispensationsmuligheder, og det er jo, fordi man kan komme i nogle meget dumme situationer.
Der er så givet et eksempel her med voldtægtsofre, som jeg synes er meget hypotetisk, men reelt.
Susie Jessen (DD), 2024-11-14:
Men så vil jeg gerne have, at vi i dag i Folketingssalen tager et andet eksempel op, f.eks. et islamisk hold for piger, som svømmer bag nedrullede gardiner, hvor der ikke må være nogen mænd til stede i svømmehallen.
I forhold til det eksempel kan ministeren så i dag svare ja eller nej på, om den her dispensation vil kunne gives til et hold som det i fremtiden?
Hvis det svar er ja, hvordan vil man så sikre, at det ikke sker?
For hvis det sker, er det her jo bare ligegyldigt, for så kan der sidde en minister og give hammer mange dispensationer.
Undskyld, jeg sagde hammer.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-14:
Nej, det hjalp så ikke.
Hvad er det, Socialdemokraterne plejer at sige?
Det er: Jeg køber ikke lige præmissen.
For præmissen er jo, at hvis man laver en dispensationsmulighed, er det, fordi man siger, at man ikke sådan har en udtømmende idé om, hvem det er, der skal have lov til at have kønsopdelt svømning.
Det er jo bare der, jeg igen som danmarksdemokrat forsøger at hjælpe Socialdemokraterne og sige: Jamen så lad os da sætte det ind, sådan at det ikke bliver kulturelt eller religiøst betinget, men det bliver noget, som er ud fra et farlighedssynspunkt.
Altså, vi køber jo alle sammen præmissen om voldtægtsofre, som har brug for ikke at se det andet køn der.
Det er superfint, men så lad os da skære det til, sådan at det er det: Der, hvor der er en sikkerhedsmæssig grund til det, kan man få dispensation, men man kan det ikke hverken kulturelt eller religiøst begrundet.
Susie Jessen (DD), 2024-11-14:
Det bliver stoppet fra 2026, så indtil da kan de her piger jo plaske videre i bassinet bag nedrullede gardiner, mens der her sidder en minister fra Socialdemokratiet, som synes, at man har løst hele problemet.
Men hvad så efter et valg, hvor det her begynder at kunne vise sig, altså hvis der på et eller andet tidspunkt sidder en radikal ligestillingsminister, der godt vil give alle de her dispensationer til de her islamiske foreninger?
Det kan godt komme til at ske med det, som regeringen kommer med nu.
Og så er det jo ikke det papir værd, det er blevet skrevet på.
Er regeringen villig til at løse det her nu?
For ellers kan man lige så godt stemme ja til vores beslutningsforslag, der løser problemet i stedet for at lave lappeløsninger.
Frederik Vad (S), 2024-11-14:
Vi har løst problemet.
Jo, vi har løst problemet, fru Susie Jessen.
Og til den der skræmmekampagne om den radikale integrationsminister i fremtiden vil jeg sige, at Socialdemokratiet og Danmarksdemokraterne bare må give hinanden håndslag på hen over blokkene, at vi hjælper hinanden med at sørge for, at Radikale Venstre aldrig kommer ind i Integrationsministeriet eller for den sags skyld i Statsministeriet – for min skyld gerne.
Peter Skaarup (DD), 2024-11-14:
Tak for det.
Jeg synes i lighed med fru Susie Jessen, at det var en flot tale, som hr. Frederik Vad kom med, men jeg sidder så også bare tilbage med en sådan lidt flad fornemmelse, når jeg så ser på den her dispensationsmulighed, som vi jo har talt om nogle gange her under debatten.
For der kommer jo ikke et reelt forbud mod kønsopdelt svømmeundervisning; det gør der jo ikke.
Og så er spørgsmålet: Har vi løst problemet?
Altså, hvis regeringen ønskede at forbyde kønsopdelt svømning, ville man vel ikke tillade muligheden for at få dispensation, som vi kunne læse om i går, og som regeringen bekræfter i dag, altså at der er dispensationsmuligheder i forhold til det, man gerne vil indføre?
Frederik Vad (S), 2024-11-14:
F.eks. er det ikke særlig længe siden, vi diskuterede tolkegebyrer i sundhedsvæsenet.
Socialdemokratiet og Danmarksdemokraterne er enige om, at der skal være et tolkegebyr for folk, der er her og har været i landet i en årrække.
Det er sådan, at hvis man f.eks. har en psykisk eller fysisk lidelse, der gør, at man er ude af stand til at lære dansk i løbet af de første 3-5 år, man er her i landet, så kan man få tolk uden at skulle betale et tolkegebyr.
Jeg nævnte før statsborgerskab.
Betyder det så, at de statsborgerskabsregler, vi har, og det tolkegebyr, vi har, ikke har nogen effekt, fordi der under helt ekstraordinære omstændigheder kan gives en dispensation?
Nej, det er jo bare, fordi der en gang imellem kan opstå en eller anden ekstraordinær situation, som på en eller anden måde gør vores lovgivning lidt for rigid.
Og hvis der f.eks. på et kvindekrisecenter med voldtægtsofre, som ministeren har været inde på før, er nogle, der gerne vil ned at svømme under sikre omstændigheder, tror jeg heller ikke, at Danmarksdemokraterne er uenige i, at det skal kunne foregå.
Peter Skaarup (DD), 2024-11-14:
Altså, hvis man reelt vil lave et forbud, hvorfor har man så de her forskellige dispensationsmuligheder?
Og der kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Kan ordføreren afvise, at islamiske foreninger kan få dispensation til kønsopdelt svømning baseret på religiøse normer eller baseret på særkrav med den her nye bekendtgørelse?
Frederik Vad (S), 2024-11-14:
Nej nej, det her stopper, at man kan lave et kønsforbud i svømmehaller ud fra nogle religiøse og kulturelle normer.
Det er det, der bliver stoppet i dag.
Jeg synes da, at det, hr. Mohammad Rona sagde i går, er vildt irriterende.
På samme måde sagde fru Monika Rubin, den politiske ordfører for Moderaterne, da jeg i april havde holdt min tale om en tredje erkendelse, at hun syntes, at det, jeg havde sagt, var vildt irriterende.
Sådan er det jo en gang imellem, men det har ikke nogen indflydelse på det, vi diskuterer i dag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-14:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Det var bestemt en god tale.
Jeg skal ikke råde ordføreren på nogen måde, men jeg kan godt profetisk sige til det at stå på talerstolen og sige, at man har løst problemet, når man har de her dispensationsmuligheder, og når man er i regering med Moderaterne, at jeg nok tror, hr. Frederik Vad kan forvente at få skudt det i skoene om et par år.
For vi har jo ikke løst problemet.
For hvis man vil løse problemet, og ordføreren er jo lidt inde på det, vil ordføreren så være med til, at der bliver skrevet ned i det her, at dispensationsmuligheden kun er til dér, hvor det f.eks. er voldtægtsofre, eller hvor der er direkte fare på grund af kønsfordeling?
For det, der har været problemet tidligere, er jo ofte, at socialdemokratiske borgmestre rundtomkring måske har brugt det her med, at det er en god integrationsmulighed, og så kører møllen bare, og så føles det godt i maven på en, der er lidt mere venstreorienteret og lidt mere woke, end hr. Frederik Vad måske er, og så – vupti – har vi problemstillingen.
Det er jo for at hjælpe hr. Frederik Vad.
Socialdemokraterne ved, at jeg er her for at hjælpe, sådan at hr. Frederik Vad ikke behøver stå at æde sine ord om, at man har løst problemet, igen og igen.
Stem dog for beslutningsforslaget.
Så er problemet nemlig løst.
Frederik Vad (S), 2024-11-14:
Nogle gange har jeg lidt opfattelsen af, at det er det symbolske, der er meget vigtigt for hr. Kim Edberg Andersen, og måske ikke så meget det sådan substantielle.
For når man laver en bekendtgørelse og over for ligestillingsordførerkredsen i går, som jeg forstår det, giver eksempler på, hvad den dispensationsmulighed omfatter, så siver det jo ned i systemet, og så er det jo det, der bliver lagt til grund for den måde, bekendtgørelsen bliver forvaltet på.
Det er jo praksissen herinde.
Derfor tror jeg ikke, hr. Kim Edberg Andersen skal være så bekymret.
Det ville jo være en katastrofe for Danmark, hvis Radikale Venstre fik så meget magt over udlændingepolitikken, som ordføreren skitserer, men det tror jeg aldrig kommer til at ske, for det er befolkningen for klog til.
Nej, jeg er faktisk ikke bekymret.
Der er jo dispensationsmuligheder på rigtig, rigtig mange områder i dag.
Altså, vi har f.eks. nogle virkelig, virkelig gode og stramme statsborgerskabsregler, og der er også nogle dispensationsmuligheder.
Der er også et flertal i Folketinget, der i Indfødsretsudvalget skal finde ud af, hvor snitfladerne skal lægges.
Så jeg er ikke bekymret for det her.
Nu bliver det her stoppet – heldigvis for det.
Og hvis der så i helt særlige situationer er noget, hvor man siger, at det sikkerhedsmæssigt giver mening, at der ikke er nogen mænd i nærheden, så kan man, altså under ekstraordinære omstændigheder, få en dispensation.
Men det kommer jo overhovedet ikke til at fylde noget som helst.
Susie Jessen (DD), 2024-11-14:
Tak til hr. Frederik Vad for flammetalen.
Som tidligere taleskriver og journalist kan jeg kun rose hr. Frederik Vad for hans retoriske evner.
Det er altid meget, meget flammende og flot, når hr. Frederik Vad er på talerstolen.
Men problemet er jo, at når vi så kratter lidt i facaden her, er det lidt, som om Socialdemokratiets udlændingepolitik bliver lige så lunken som den der kop kaffe, jeg har glemt oppe på mit kontor.
For det er jo det, der sker.
Altså, når man kigger ind i det her forslag, må hr. Frederik Vad da også være bekymret over, at vi i fremtiden kan komme til at se en minister fra De Radikale eller fra Moderaterne, som kan sidde og give dispensationer til de her svømmehold, som hr. Frederik Vad taler så flammende imod.
Vi ser, allerede få timer efter at regeringen er kommet med det her, eksempler på partier, der gerne vil kigge ind i den dispensationsmulighed.
Bekymrer det ikke ordføreren – nu, hvor ordføreren går så meget op i det, som han gør?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-14:
Nu er det jo så en anden minister, der har truffet beslutningen i det her tilfælde.
Men først og fremmest vil jeg sige, at det jo ikke er nogen hemmelighed, at der er forskellige holdninger – også til udlændingepolitikken – på tværs.
Nu skal jeg jo ikke tage Venstre til indtægt for det, men jeg tror, at Socialdemokratiet og Venstre ligger nogenlunde samme sted, og så er Moderaterne måske et lidt andet sted.
Og det er klart, at når man sidder i en regering sammen, skal man prøve at få det til at mødes, og det synes jeg egentlig vi for det meste gør.
Det er klart, at der da er nogle ting, hvor jeg synes der skulle være en strammere politik, og så kan der være nogle ting, hvor Moderaterne synes der skal være en lidt slappere politik – eller lempeligere, undskyld.
Så hvad enten det er mig, der siger det, eller det er kirkeministeren eller nu i det her tilfælde ligestillingsministeren eller justitsministeren, der går ind og sætter ind over for de her parallelsamfund, er det jo regeringens politik.
Så er det ikke sådan, at der er andre ting.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-14:
Så må vi jo i spænding se frem til, at der kommer en fælles udmelding fra regeringen, så vi ved, om man er positiv eller negativ over for det.
Jeg har lige et hurtigt afsluttende spørgsmål, for det synes jeg egentlig ikke vi hørte i ministerens indledende tale, hvor han meget roste, at han selv havde sat gang i noget – og lad mig lige skynde mig at understrege, at vores egen ordfører, fru Susie Jessen, faktisk understregede, at Dansk Folkeparti var kommet med det her, så det var bare for lige at få den på plads: Hvad er ministerens stillingtagen til forslaget her?
Stemmer man for, eller stemmer man imod?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-14:
Nu bliver der sagt, at man må vente på en melding.
Altså, meldingen kom jo i går.
Det er fair nok, at hr. Kristian Bøgsted ikke er ordfører på det her område, men der lå jo en pressemeddelelse, og der har været møder, hvor også, tror jeg, fru Susie Jessen har været med, i Ligestillingsministeriet om den her sag.
Så det har sådan set været tygget igennem og ret klart meldt ud.
Det synes jeg det er svært at sætte spørgsmålstegn ved.
Som udgangspunkt er det her jo vores svar på en debat, der har været i længere tid, men beslutningsforslaget, præcis som det er formuleret, kommer vi ikke til at stemme for.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-14:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, at jeg lidt mangler en afklaring i forhold til det her med, hvad det er, regeringen lægger op til der kan dispenseres for.
Det er rigtigt, at ministeren kommer med nogle meget konkrete eksempler, og dem er vi som udgangspunkt nok ikke uenige i i Liberal Alliance.
Men en dispensation, som jeg ser det, skal jo altid foretages på et sagligt grundlag.
Så mit spørgsmål er, om ministeren mener, at religiøs kønsopdeling er en saglig begrundelse for en dispensation.
Så ministeren kan altså bekræfte, at der ikke kan gives dispensation på baggrund af religiøs kønsopdeling?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-14:
Det er den klare opfattelse, jeg har, men det er klart, at det ministerium, som sidder med det her konkrete bekendtgørelsesarbejde, jo er dem, der kan give de meget, meget præcise svar, i forhold til at der kommer et forløb, hvor, så vidt jeg ved, alle Folketingets partier er inviteret med.
De vil kunne svare i dybden på, hvad det er for nogle præcise forudsætninger, der ligger.
Frederik Vad (S), 2024-11-14:
Tak for det, formand.
En pige, der går til svømning i en kommunal svømmehal, optræder ikke i en seksualiseret situation.
Og derfor er det ikke noget problem for den pige eller unge kvinde, at der er en, der gør rent, at der er en, der står i et cafeteria, at der er en, der er livredder, eller at der er en, der sidder ude i receptionen, som er mand.
I foreningslivet er vi alle lige i Danmark.
Far og mor står på sidelinjen og bakker op, når der er fodboldkamp.
I svømmebassinet og i badmintonhallen kan både mænd og kvinder være trænere for børn af det modsatte køn.
Og det er så vigtigt et princip.
Derfor er jeg og Socialdemokratiet helt vildt enormt glade for, at regeringen nu vil stoppe de kommuner i Danmark, som tillader et kønsforbud målrettet det ene køn i svømmehallerne på bestemte tidspunkter.
Det er et frihedsbrev til piger og unge kvinder, for nu kan de gå til deres familier – måske med opbakning fra nogle af de organisationer og fagfolk, der arbejder med integration ude lokalt – og sige: Kære far, der er ingen garanti for, at en mand ikke er på svømmehallens adresse, når jeg svømmer;
det må du acceptere, for ellers kan jeg ikke gå til sport.
Men vil det her så ikke bare betyde, at færre piger og unge kvinder kommer til svømmetræning eller sport?
Det tror jeg faktisk ikke der er et enkelt svar på.
Vi ved, at mange forældre med muslimsk baggrund kan stå i et krydspres.
De danske normer og regler trækker i den ene arm, og i den anden arm trækker en fundamentalistisk kultur og religiøse praksisser.
Det kan være helt vildt enormt ubehageligt for mange familier.
Man er måske bange for rygtedannelse og bange for bagtaleri i lokalområdet eller i boligblokken.
Hvis vi er klare og tydelige i Danmark om vores kvindesyn, giver vi disse familier en undskyldning for at svigte deres religiøse miljø og en undskyldning for at stemple helt ind i det danske samfund.
Og på den lange bane er det den eneste vej frem.
Og der er masser af kommuner, hvor man godt forstår det her princip.
i ca. 11 ud af 98 kommuner har man i dag et kønsforbud, og det skal de 11 kommuner ændre på næste år. I Danmark har vi ikke et irakisk kvindesyn, vi har ikke et saudiarabisk kvindesyn, og vi har ikke et somalisk kvindesyn; vi har et dansk, skandinavisk og vestligt kvindesyn.
Her må og skal piger og kvinder behandles på lige fod med drenge og mænd.
Sådan vil vi gerne have det.
Det er helt cool, at man har det på andre måder i andre dele af verden, men på den her plet på jordkloden har vi det anderledes.
Så på den baggrund vil Socialdemokratiet afvise Danmarksdemokraternes beslutningsforslag, for vi har løst problemet selv.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-14:
Der vil jo være et forløb i Ligestillingsministeriet – nu ved jeg ikke, præcis hvem der er ordfører for Liberal Alliance på det område, men der er i hvert fald på nogle områder et sammenfald med udlændingeordførerne – og der vil det selvfølgelig blive udboret, præcis hvordan det her vil blive fremlagt, hvad for nogle dispensationer der vil være, hvordan de vil foregå, og hvad for nogle muligheder der vil være.
Det, som jeg har fået præsenteret, er det her eksempel med særlig udsatte, sårbare personer.
Men religiøst betinget opdeling af en offentlig svømmehal er for mig at se ikke baggrund for en dispensation.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-11-14:
Der er jo mange ting, som vi er glade for ved e-fuels og SAF og iblandingsting til alle mulige transportformer, inklusive også i flybranchen.
Og det må være afgiftsværktøjet, der var hele hensigten med det, og det lever aftalen desværre ikke op til.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-14:
Tak, formand, og tak for talen.
Ordføreren har netop fremført en hel masse argumenter, som vi egentlig er meget enige i i Alternativet.
Det er derfor, Danmarks grønne parti ikke er med i den her aftale.
Det, vi dog tænker på, er – nu, når den er lavet og skaden er sket – om der så ikke er en idé i det at støtte grønne drivmidler i transportsektoren og power-to-x, som vi også sidder og samarbejder om ovre i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, og så sige: Nu er skaden sket, men vi har faktisk nogle midler, vi sammen kan bruge til at fremme grøn transport.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-14:
Mener ordføreren, det er afgørende, om der er 0 eller 100, der gør brug af retten?
Gør det nogen som helst forskel i den sidste ende?
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-14:
Tak for ordet.
I Danmarksdemokraterne mener vi, det i udgangspunktet er et vigtigt og godt forslag, som Konservative har fremsat.
Ligesom forslagsstillerne mener vi også, at der som minimum skal stilles krav om, at der foreligger forældresamtykke for børn og unge, før børn og unge kan træffe beslutning om at få foretaget juridisk eller fysisk kønsskifte.
Børn og unge bør ikke stå alene med den beslutning, men bør i stedet opleve at få den rette omsorg og vejledning og støtte.
Herudover peger forslagsstillerne på, at der er studier, der indikerer, at ønsket blandt unge om at skifte køn falder, i takt med at man bliver ældre.
Af disse årsager mener vi, at det er fornuftigt, at forældrene inddrages i beslutningen, så børnene så vidt muligt beskyttes mod at træffe beslutninger, de vil fortryde senere i livet.
Samtidig mener vi, at det i den her sammenhæng er rigtigt at anlægge et fokus på vejledning og støtte før behandling, hvad forslagsstillerne understreger.
Men efter at have hørt ministerens gennemgang af håndteringen og omfanget vil vi vente med at tage stilling til sagen, til den har været drøftet i udvalget.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-14:
Det var, apropos hypotetiske eksempler, eftersom vi ikke har eksempler på, at den problematik, som fru Dina Raabjerg påpeger, findes i Danmark, et hypotetisk eksempel på, hvorfor jeg synes vi skal passe på med at gå ind at lovgive om noget, der ikke er et problem omkring.
For vi ved aldrig, hvad det er for nogle situationer, man kan risikere at stå i ude i sundhedsvæsenet i mødet mellem f.eks. en 17-årig, der står med nogle store, store problemer, og sundhedsvæsenet.
Så nej, det er ikke et konkret eksempel, jeg har fra virkeligheden.
Det var et hypotetisk eksempel på, hvorfor vi synes det er forkert at gå ind at lovgive i det her tilfælde.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-14:
Så ordføreren anerkender, at den her regel sagtens kan komme i brug, hvis det er sådan, at man sundhedsmæssigt mener, at det er forsvarligt.
Ordføreren taler om, at man måske kunne trække den her ret, hvis nu man sundhedsmæssigt vurderer, at man kan redde en ungs eller et barns liv ved at iværksætte sådan en behandling.
Kan ordføreren svare på, om der er evidens for, at den her type af behandling rent faktisk kan redde unges liv i sådan en situation, når man er under 18 år?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-14:
Det har de i det tilfælde, hvor det danske sundhedsvæsen er enig i, at det er nødvendigt.
Det kræver jo, at man har en langvarig periode op til, hvor det er helt tydeligt, at det ikke går uden den her behandling, og det kræver også, at de sundhedsprofessionelle er enige i, at man forstår rækkevidden af konsekvenserne ved det her indgreb.
Det er jo netop, fordi der er de sikkerhedsforanstaltninger, at vi ikke har set eksempler på det, som fru Dina Raabjerg frygter, og som måske er sket i andre lande; det ved jeg ikke.
Men det sker jo ikke i dagens sundhedsvæsen i Danmark, og derfor er det bare vores tilgang, også apropos snakken om bureaukrati før, at vi ikke synes, det giver mening at gå ind at bruge Folketingets og lovgivningsmagtens tid på at lave lovgivning på det her område, for vi føler egentlig, at det her er et område, der bliver forvaltet ganske fornuftigt af de sundhedsprofessionelle derude til daglig med de regler, vi har i dag.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-14:
Anerkender ordføreren slet ikke, at de unge med den her lovgivning har mulighed for at beslutte et kønsskifte uden forældrenes samtykke?
For det lyder ikke sådan.