runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Ja, der er mange ting, man kunne have lyst til at kommentere.
Jeg vil bare starte med at gentage rosen, for jeg synes, det er vigtigt at få sendt balancerede signaler og ikke mindst positive signaler til de utrolig mange udlændinge, der er i Danmark, og som bidrager til og indgår i vores fællesskab på bedste vis.
Det gjorde statsministeren også her i dag, og jeg synes, det er godt at holde ved.
Det er der på en eller anden måde tradition for, men det er især godt, hvis det så fortsætter, når arbejdet skal i gang.
Derfor vil jeg bare spørge, om ikke statsministeren mener, at det er hensigtsmæssigt, når vi taler om vækstaftaler, og når vi taler om danskernes skatteforhold, at det så ville være rart, om de aftaler, man indgår, har en rækkevidde, der går ud over 2019, hvor der senest skal være folketingsvalg igen.
For ellers er der ikke nogen, der ved, hvad de har at regne med.
Jeg vil bare sige, at vi står til rådighed for forhandlinger.
Det er ikke sikkert, man kan blive enige, men vi står til rådighed for forhandlinger, og hvis det går, som det gik med registreringsafgiften, kan man sidde og vente længe, for der kom aldrig nogen invitationer, og derfor er spørgsmålet: Vil man søge det brede samarbejde, eller vil man lade være?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge til de såkaldt nødvendige reformer, som statsministeren i sin åbningstale i tirsdags brystede sig af at have gennemført, og som regeringen nu vil bruge noget af det mulige råderum på at give skattelettelser, ikke mindst til toppen, med.
Og jeg vil tillade mig at citere fra en af aftaleteksterne, fra dengang en af de her aftaler blev indgået, og jeg citerer: Styrkelsen af de offentlige finanser, som på lang sigt optræder i kraft af det nye tilbagetrækningssystem, reserveres til at sikre finansiering af velfærdssamfundet i fremtiden.
Midlerne skal bruges til at finansiere merudgifter til bl.a. pleje og sundhed, når der kommer flere ældre, og til en styrket indsats mod nedslidning på arbejdsmarkedet.
Det er jo ikke det, regeringen gør.
Man tilfører jo ikke de tilstrækkelige midler til den udvikling med flere ældre, som man ellers har lavet reformer for og påstået at skaffe penge til.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Jeg er enig med fru Mette Frederiksen i, at det er en stor udfordring.
Det er ikke den største, men den er der, og den rummer mange træk, der gør den her diskussion central.
Det er jo også derfor, at den pågår.
Så siger fru Mette Frederiksen – det er jo så nyt, i hvert fald i forhold til debatten indtil nu – at Socialdemokratiet også er klar til et forbud, hvis det kan skrues rigtigt sammen.
Det noterer jeg mig.
Jeg tror ikke, jeg afslører nogen hemmelighed ved at sige, at der pågår en debat – nu kan jeg så forstå, at den er konkluderet af Socialdemokratiet her for et sekund siden, og at man ønsker et forbud – men indtil nu har der jo været en debat, og den er ikke afsluttet i regeringen.
Der findes ingen i regeringen og omkring regeringen, der går ind for burkaer.
Der har været og er jo fortsat en diskussion om, hvad den bedste metode så er til at komme det djævelskab til livs.
Og den diskussion skal jo konkluderes, og når regeringen har konkluderet den, og hvis vi når den samme konklusion, som den jeg kan forstå fru Mette Frederiksen har nået, så giver det rigtig god mening at tage en dialog med Folketingets politiske partier om det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Jeg må sige, at det vigtige jo er at undgå, at den situation, der er lige nu, eskalerer yderligere.
Det her spørgsmål om Cataloniens uafhængighed kan jo ikke løses med vold.
Det ville være forfærdeligt, hvis man forsøgte at gøre det, og det kan ærlig talt eksplodere.
Så det helt afgørende er jo, at der bliver lagt et pres – og der kan Danmark jo bidrage, tænker jeg – på den spanske regering for at indlede en fredelig dialog og få dem til at holde op med at forsøge at løse konflikten med vold.
Og det kan vi jo som partier, vores regering og statsministeren som statsminister opfordre til her i dag.
Magni Arge (T), 2017-10-05:
Jeg ved ikke, om jeg skal presse statsministeren op i et hjørne i den her sag.
Men jeg kan i hvert fald sige, at årsagen til, at jeg tager det her op, ikke kun er, at jeg personligt var vidne til det, der skete, og at jeg har fået tusind opfordringer fra folkene i Catalonien, fordi de vidste, at jeg var med i det her team af valgobservatører, der var dernede, men det er simpelt hen også, fordi jeg mener, det er en sag for alle demokratiske lande at værne om selvbestemmelsesretten og den demokratiske ytringsfrihed og den demokratiske ret til at kunne vælge at sige sin mening.
Vi kan ikke acceptere, at det bliver nedkæmpet med rå og brutal vold, sådan som det skete nede i Catalonien.
Altså, det var en forrykt oplevelse.
Jeg troede slet ikke, at det kunne lade sig gøre, at jeg skulle opleve det i et vesteuropæisk land.
Jeg fatter ikke, at man ikke for længst har reageret meget kraftigere på det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at jeg da vil være en af dem, der personligt vil være ret ked af det, hvis hr. Magni Arge stopper og opgiver sin plads her i Folketinget.
For det er jo bl.a. en fornøjelse at se hr. Magni Arge i dag ligesom sætte en udenrigspolitisk dagsorden og bringe den voldsomme situation, vi ser i Catalonien, op her i åbningsdebatten.
Jeg er enig med ordføreren i, at det er fuldstændig uacceptabelt at se den her vold mod fredelige vælgere, som vi har set fra spansk politis side, mod ganske almindelige mennesker, der prøvede at stemme i Catalonien, som ordføreren også beskrev.
Jeg har bemærket mig, at den slovenske og den belgiske premierminister har været ude at fordømme volden fra spansk politis side mod de fredelige vælgere, og jeg vil bare gerne høre ordføreren, om han er enig i, at det ville være en oplagt anledning her i dag, at vores statsminister fulgte trop og gjorde det samme.
Magni Arge (T), 2017-10-05:
Selvfølgelig er det sådan, at byggeaktivitet er noget af det, som man kan forsøge at styre i modgående retning af den cykliske økonomi.
Men det er ikke altid nemt at holde styr på, for offentlige byggerier er gerne planlagt flere år i forvejen, og vi ved ikke rigtig, hvordan tingene kommer til at gå om 2 år, hvad angår makrellen eller lakseopdrættet, eller hvad det er.
Nogle gange rammer vi ind i, at alle konjunkturer vender den samme vej.
Vi har jo en stor tilgang af folk på Færøerne.
Folketallet er gået op og er nu over 50.000.
Det stiller også krav om, at vi skal bygge flere boliger til alle de mennesker, der kommer hjem til Færøerne for at bo.
Dem må vi så bygge til dem.
Vi har også brug for, at der er institutioner, der får de faciliteter, der skal til, altså hospitaler, skoler og børnehaver, og hvad ved jeg.
Vi skal sørge for, at de her ting er, som de skal være.
Når det kommer til tunneler og infrastruktur, kan jeg bare sige, at en stor del af årsagen til, at det også går godt på Færøerne, er, at vi har en meget effektiv infrastruktur, som fungerer rigtig godt.
For vi har investeret i den infrastruktur.
Karin Gaardsted (S), 2017-10-05:
Noget af det, jeg især lagde mærke til, var alle de byggeprojekter, som er i gang.
Nu ved jeg godt, at når man bliver vist rundt af en kommune og kommunens folk, så vil de rigtig gerne vise, hvad det er, de er meget stolte af.
Det kan jeg rigtig godt forstå.
Men er det de mange byggerier, også f.eks. tunnelbyggerier, som ordføreren mener kan ophede økonomien på Færøerne?
Magni Arge (T), 2017-10-05:
Det var et godt spørgsmål – er det ikke sådan, man skal svare?
Det kan være på grund af, at der er færre fisk og den slags.
For vi ved godt, at vi har en cyklisk økonomi.
I øjeblikket vender alle pile den samme vej.
Der er høje priser på laks.
Der er ikke nogen væsentlig sygdom.
Der er store mængder af pelagisk fisk, og der er også en pæn pris for det.
Og prisen på olie, som vi er relativt afhængige af, er ret lav.
Så vi kan kun sige, at pilene peger i den rigtige retning.
Men vi kan ikke regne med, at de kommer til at gøre det hele tiden.
Det gør vi for så vidt også, for i det ny finanslovsforslag, som har et meget væsentligt overskud på knap 400 mio. kr. eller deromkring, har man tænkt sig at anvende to tredjedele af overskuddet til nedbetaling af gæld og til opsparing, hvis jeg kan sige det sådan.
Karin Gaardsted (S), 2017-10-05:
Tak for talen.
Jeg har lige været på besøg på Færøerne og har været rundt og se og møde folk fra forskellige kommuner.
Det går jo rigtig godt på Færøerne lige for tiden.
Jeg vil gerne høre ordførerens mening om, hvad der egentlig er de største udfordringer på Færøerne nu, hvor det går så godt inden for erhvervslivet.
Magni Arge (T), 2017-10-05:
Jeg er helt enig.
Jeg mener absolut, at regeringslederne i EU-landene bør tale med Rajoy om, hvordan man kommer ned fra den her konfliktstige, som man er kommet op i.
For man er ved en ramme et punkt, et point of no return, og så sidder vi med en krudttønde nede i Spanien, og det er der ikke nogen som har en interesse i.
Så man må finde ud af komme ned fra den stige igen og begynde at tale sammen og finde ud af, hvordan man kommer ud af det.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, om det kun er spanierne, der har skabt det her problem, og om catalonierne ikke har deres del af det, men det, som er det vigtige, er, at man får en dialog i gang, og at man kommer ind i en fredelig proces, så man får skabt en – hvad skal man sige – demokratisk og humanistisk situation, i stedet for at det eskalerer til den rene vold.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Jeg er jo meget enig med hr. Sjúrður Skaale i den her beskrivelse af situationen i Spanien og Catalonien.
Det har været et tog, man i mange år godt har kunnet se var ved at køre galt.
Altså, det danske Folketing og rigsfællesskabets Folketing var jo det første parlament i Europa, der diskuterede sagen, altså spørgsmålet om Cataloniens uafhængighed.
Og vi opfordrede til en fredelig og demokratisk dialog mellem den catalanske og den spanske regering tilbage i maj 2012.
Jeg ved, at hr. Sjúrður Skaale sammen med undertegnede og hr. Christian Juhl jo var dem, der tog initiativet til den debat.
Jeg vil bare høre ordføreren om noget.
Nu er der jo virkelig behov for handling.
Hvad tænker ordføreren er vigtigt at få gjort lige nu for at få stoppet den konfliktoptrapning, der er ved at eskalere helt vildt?
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Nu prøver jeg at spørge til noget andet, som vi også har diskuteret i dag, nemlig burkaer.
Vores holdning er klar, vi er imod dem.
De er et udtryk for kvindeundertrykkelse, ikke noget som helst andet.
Og derfor er vi fra Socialdemokratiets side sådan set også klar til at forbyde burkaen, hvis det er det, der skal til, for at vi sikrer et Danmark, hvor der ikke er burkaer.
Det er ikke så svært at stemme for et forbud.
Det svære er jo at finde en måde at gøre det på, som ikke bare bliver et symbolsk slag i luften, men som faktisk løser de problemer, der er.
For der er nogle dilemmaer, ikke mindst i forhold til hvordan et sådant forbud skal håndhæves.
Det er ikke den største udfordring, det er heller ikke den vigtigste udfordring, men det er en udfordring, og derfor bør vi selvfølgelig løse den.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg spekulerer på, om jeg kan finde på et svar, der vil få fru Mette Frederiksen til at have et ønske om at gå ind i den her debat og være med til at aftale nogle skattelettelser.
Det er jeg lidt usikker på.
Når der bliver tegnet det her billede af, at det er på bekostning af velfærden, undrer det mig såre.
Altså, fru Mette Frederiksen repræsenterer et parti, der for kort tid siden sad i regering og aftalte servicerammereduktioner med kommunerne, altså færre penge til at lave kommunal velfærd for.
Vi aftaler, at rammerne bliver øget med en milliard.
Der skete det modsatte dengang, hvor man så i øvrigt ikke holdt sig tilbage med at give både topskattelettelser og selskabsskattelettelser.
Så det der med at det sker på bekostning af velfærden, forstår jeg simpelt hen ikke.
Hvis det var sådan, at mit svar her gjorde, at fru Mette Frederiksen sagde: Fint, så tager vi den op, vi vil gerne være med til at give nogle skattelettelser, vi vil tage det i forhandlingslokalet – så kunne jeg forstå det.
Det er blevet sagt flere gange her i dag, at det bl.a. handler om børnecheck, det handler om optjeningsprincipper, det handler om gebyrer på danskundervisning.
Og så vil det da i øvrigt være beroende på den dialog, der er i forhandlingslokalet.
Men jeg accepterer ikke, at det sker på bekostning af velfærd.
Altså, vi ønsker sådan set at udbygge centrale kernevelfærdsområder.
Mette Frederiksen (S), 2017-10-05:
Tak til statsministeren, som jo kan have ret i meget – i hvert fald at det har været en lang debat.
Der er stillet mange gode spørgsmål, og jeg synes egentlig også, der er givet mange gode svar.
Men på i hvert fald ét centralt spørgsmål synes jeg svaret udestår.
Regeringen har lagt sin skatteplan frem med store skattelettelser.
Vi kan være uenige i retningen af dem, det har jeg allerede været inde på.
Men det er jo klart, at når der skal gives store skattelettelser, er der også en regning, der skal betales.
Og rimeligvis er spørgsmålet jo stillet her i dag: Hvem er det på overførselsindkomst, der skal være med til at finansiere skattereformen?
Er det landets folkepensionister, er det dagpengemodtagere, er det folk på kontanthjælp?
Så det er et konkret spørgsmål til statsministeren.
Karin Gaardsted (S), 2017-10-05:
Tak for en rigtig god tale.
Jeg har lige et enkelt spørgsmål til ordføreren.
Har ordføreren nogen anbefalinger til den danske regering, som kunne styrke legitimiteten?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Jeg er meget enig, og jeg synes faktisk, at når man kigger ud på Europa, skal man slet ikke undervurdere det her spørgsmål omkring nationale mindretal.
Hvis ikke det bliver håndteret demokratisk og fredeligt gennem dialog, så kan det være en krudttønde rigtig mange steder, ikke alene i Spanien, men også mange andre steder i Europa.
Så jeg deler fuldt ud, at der er det behov for handling.
Og det er jo egentlig bare, at vi reelt skal have en aktiv dansk udenrigspolitik, der efterfølger den beslutning, som allerede er blevet truffet her i Folketinget tilbage i tiden, den 20. maj 2012.
Jacob Mark (SF), 2017-10-05:
Tak for det.
Det synes jeg er fornuftigt.
Jeg oplever egentlig, at vi på mange områder har arbejdet ret godt sammen om det her, f.eks. ved at sikre, at flere børn kommer i dagtilbud, hvis de ikke kan det danske sprog, ved at sætte ind med styrket tilsyn mod friskoler, i en stor del af trepartsforhandlingerne, at sætte ind mod kulturelle foreninger, der ikke bruger deres penge ordentligt.
Så jeg synes, det er en god idé at sætte ind mod parallelsamfund.
For ca. 1 år siden var der en del rektorer fra gymnasierne rundtomkring i landet, som råbte vagt i gevær, fordi de oplevede, at der kom det, de kalder ghettogymnasier, hvor en stor del af eleverne har anden etnisk herkomst.
De ser gerne, at man gør noget for at modvirke den udvikling, fordi de oplever, at det kan være med til at skabe parallelsamfund.
Her kunne jeg egentlig godt bare tænke mig at høre statsministeren: Mener statsministeren også, at det er et problem, at man ser den udvikling, hvor flere gymnasier, især på vestegnen eller på Fyn, har en stor andel af elever med anden etnisk herkomst?
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-05:
Nu gjorde statsministeren meget ud af det med de to ører.
Jeg tror godt, at statsministeren ved, at Enhedslisten, og det gælder i øvrigt også Socialdemokratiet, gerne vil sænke skatten for lave indkomster.
Vi er bare uenige i den måde, som regeringen vil finansiere det på.
Men lad det ligge.
Når jeg spørger om det andet, er det jo, fordi Venstre selv har spillet ud med, at de vil finde 5 mia. kr.
Vi kan så læse i Børsen, at man ovenikøbet har et notat, hvori man har skrevet, at man skal finde dem på en måde, der øger arbejdsudbuddet med 7.200.
Der er en række eksperter, der udtaler, at det f.eks. kan ske ved at skære voldsomt i dimittendsatsen, altså i dagpengene til nyuddannede, eller det kan ske ved at mindreregulere overførslerne, når vi kommer over på den anden side af 2022 og fremad, så folkepensionen og førtidspensionen og andre overførselsindkomster ikke følger med.
Kan vi ikke bare – og det er ikke for min skyld – for de folkepensionister, studerende og andres skyld, der sidder derude og ikke ved, hvad der venter dem, få et svar på, hvor pengene skal komme fra?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Altså, det kan man da godt, men det er jo ikke sådan en tombola.
Og tak for rosen, også tak for, at den holdt inde, for jeg ville være blevet helt nervøs, hvis den var fortsat.
Altså, jeg har svaret på det spørgsmål.
Jeg har svaret på: Hvad er bevæggrundene for, at vi ønsker at give danskere, som de er flest på arbejdsmarkedet, en skattelettelse?
Hvad er profilen på de finansieringselementer, der skal indgå?
Derfra tager vi det videre ind i nogle forhandlingslokaler.
Og jeg skal da meget beklage, at den samlede danske venstrefløj, som ellers hævder at varetage de brede lønmodtagergruppers interesser, på forhånd har meldt sig ud, fordi man øjensynlig slet ikke under, at nogle af hverdagens helte, der står op hver morgen, passer deres arbejde, får samfundets hjul til at snurre og bidrager til, at vi flytter tusindvis ud af passiv forsørgelse og ind på arbejdsmarkedet, skal have en skattelettelse.
Og så må vi jo tage diskussionen med andre.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-05:
Tiden er knap, men jeg vil alligevel gerne til at starte med rose statsministeren for hans fastholdelse af vigtige nuancer i spørgsmålet om integration.
Jeg synes faktisk, det var en vigtig udmelding, og jeg synes, at den måde, som statsministeren forholdt sig på i det spørgsmål, satte skabet dér, hvor det skal stå.
Så tak for det.
Men så er det også slut med rosen for i aften.
Mit spørgsmål handler altså om det samme – jeg kan se, at statsministeren bliver irriteret over det – der lige er blevet spurgt om, nemlig hvor de 5 mia. kr. skal komme fra.
Jeg har prøvet at få et svar under førstebehandlingen af finansloven, og jeg har prøvet igen i dag at spørge Venstres ordfører.
Jeg synes ikke, det er et urimeligt spørgsmål.
Man fremlægger en skattereform og fortæller, hvem der skal have nogle skatterabatter, men man vil ikke fortælle, hvem man vil have fingrene ned i lommerne på for at tage pengene op.
Derfor er mit spørgsmål ganske enkelt: Hvor skal de 5,25 mia. kr. komme fra?
Jeg ønsker ikke et svar om det her med børnecheck og de andre ting, for både statsministeren og jeg ved godt, at der kan man ikke finde over 5 mia. kr.
Det er større grupper, man skal tage fat på.
Så kan vi ikke bare få et svar på, hvad Venstre lægger på det forhandlingsbord for at finde de 5 mia. kr.?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Nja altså, hvis vi havde en tanke om at skære i SU'en i forhold til de her skatteforslag, havde vi jo sagt det.
Det er jo sådan en politisk skyggediskussion, for hvad dækker det i virkeligheden over?
Altså, jeg kan simpelt hen ikke forstå det –
et Socialdemokrati, der for kort tid siden sad i regering og gav topskattelettelser og selskabsskattelettelser, samtidig med at man klippede i kontanthjælpen og førtidspensionen, vil ikke engang være med i en diskussion, der handler om, om man kunne forestille sig, at en kassedame fik en skattelettelse på 5.000 kr., så det bedre kunne betale sig at arbejde.
Det lukker man af for, og man tegner et billede af, at den, der kunne få den fæle tanke at give den kassedame en skattelettelse på 5.000 kr., sikkert har en hemmelig plan om at få samfundet til at bryde sammen.
Det har vi ikke.
Morten Bødskov (S), 2017-10-05:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor statsministeren er så sur.
Altså, det er jo sådan set bare regeringens skatteudspil, jeg spørger til, stille og roligt.
Så spørger jeg bare stille og roligt, om statsministeren ikke vil indrømme, at hvis man skal finde 5,5 mia. kr. på overførselsindkomstområdet, er det ikke sådan, at man lige justerer en måned hist og her på nogle optjeningsprincipper – overhovedet ikke.
Så er det virkelig store klumper, man skal ind og have fat i.
Er det ikke årsagen til, at man ikke gør det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Jamen altså, jeg har ikke noget imod at sige tingene, som de er, hvis de var sådan.
Så er man efterfølgende blevet så fuldstændig berøringsangst over for tanken om, at danskerne skulle slippe billigere i skat, at man slet ikke er interesseret i den her diskussion.
Men hvis man var det, kunne man jo melde sig ind i den.
Og ja, der er lagt op til, at vi i en kombination af råderumsfinansiering og andet gerne vil give de skattelettelser, og der ligger den her klump.
Jeg har peget på, at det jo bl.a. er sådan noget som at sætte loft over børnechecken, at se på, hvordan vi finansierer vores danskuddannelse, optjeningsprincipper og andet.
Og hvis Socialdemokratiet har flere ideer, kan I jo række hånden op og melde jer ind i debatten.
Men desværre er det jo sådan, at der åbenbart er ved at udvikle sig de her to veje i dansk politik, hvor den ene vej hedder, at man kunne forestille sig, at ganske almindelige lønmodtagere, 2 millioner danske lønmodtagere, fik en skattelettelse, og den vej vil Socialdemokratiet slet ikke være med til at diskutere.
Det korte svar er ja.
Og når jeg har bedt tre ministre om nu at bruge et par måneder på at komme med et samlet udspil, så er det, fordi jeg tror, at vi skal skridtet videre – og det siger jeg ikke ordføreren ikke gør, men vi skal alle sammen et skridt videre – end bare at stå og råbe højt og sige, at vi forbyder bare alle muslimske friskoler, eller vi gør bare lige sådan et eller andet.
For det er ikke så nemt.
Jeg tror også, at man vil se, når man kigger dybt ned i det, at der er forskel på gymnasierne, afhængigt af hvor man bevæger sig rundt i Danmark.
Man vil se gymnasier andre steder, hvor der måske er en eller anden form for magnetisme, altså, hvor man har nået en eller anden knækgrænse i elevsammensætningen, der gør, at folk med anden etnisk baggrund begynder at søge derhen.
Derfor tror jeg, at man vil se, at løsningen, når man graver ned i det – og det er derfor, vi har sat det her arbejde i gang – ikke nødvendigvis er den samme alle steder.
Det var egentlig også det, der lå i mit første indlæg her i aften.
Jacob Mark (SF), 2017-10-05:
Det, der bare er ganske særligt lige ved den her sag, er faktisk, at man i over et år har haft både rektorer, gymnasielærere, gymnasieelever, fordelingsudvalg, der har været enige om, hvad man skal gøre, nemlig at man skal give fordelingsudvalgene nogle større beføjelser, så man kan få sørget for at få spredt de her tosprogede elever.
Det har jeg endda hørt Venstres integrationsminister også mene.
Vi har i et år nu i oppositionen forsøgt at få ændret de her regler, vi har forsøgt at få møder, vi har forsøgt at få ministeren til at fremlægge progressive forslag, så man kan få spredt de her elever.
Kan statsministeren ikke sørge for, at der snart kommer et forslag, der gør, at man kan få spredt de her elever efter ønske fra hele sektoren?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-10-05:
Det er jeg sådan set meget enig i, helt overordnet.
Men jeg er sådan set enig i, at på mange af de her aspekter er der brug for et stærkt europæisk samarbejde.
Der er også brug for et Europa, der kender sin besøgelsestid.
For der er jo ikke noget, der er skidt, uden at det er godt for noget, og den chance, der er i verdenssamfundet nu, er jo, at Europa kan gå ind og tage en rolle – altså både ved at lave flere frihandelsaftaler, som skaber vækst, men som jo også med til at sætte europæiske standarder i den globale økonomi, omkring forbrugerbeskyttelse, klima og den slags ting – på klimasiden, hvor vi jo netop løfter vores klimaforpligtelse kollektivt.
Det er også derfor, den diskussion, der var her tidligere i dag, om, at vi har afskaffet nationale CO2-reduktionsmål, kan man sige, til fordel for nogle andre målsætninger, opløser sig selv, fordi de klimaforpligtelser er nogle, vi har påtaget os i et europæisk perspektiv, og vi skal også løse dem der.
Så jeg tror ikke, vi er fundamentalt uenige.