runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2021-02-03:
Ja, det er der jo lige præcis.
Og en del af det er netop den måde, vi organiserer arbejdet på og organiserer uddannelserne på, altså i mindre enheder.
Men en del af det er jo også at knytte kviktest op på det, altså at gå ud og få en kviktest, ligesom næsten alle Folketingets medlemmer gør, tror jeg, et par gange om ugen – det gør jeg også selv.
Og det er jo noget af det, som vi skal vænne os til som en fuldstændig selvfølgelighed.
Alt det kan være med til at stoppe smittekæderne tidligere og hurtigere, og det er noget af det, vi skal bruge.
En ting til, som er en afgørende parameter, er jo vaccinationsindsatsen.
I takt med at vi får vaccineret flere, og i takt med at vaccinerne begynder at være virksomme, er det også noget, som skal spille med i vores matematikeres udregninger – som jo også har nogle usikkerheder, i forhold til hvornår vi får de her leverancer.
De er jo, som Folketinget også ved, blevet skubbet lidt frem og tilbage, mest tilbage.
Nu arbejder vi på at få dem skubbet frem.
Men det er jo også noget af det, som skal ind i det samlede regneeksempel, og derfor er det hamrende kompliceret, men det er vigtigt, at vi ikke går på kompromis med fagligheden.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-03:
Tak for det.
Og også tak for besvarelsen.
Jeg deler opfattelsen af, at de beregninger, vi lige nu får, ser ud, som om de er ret præcise – i hvert fald hvis man sammenligner med de samme beregninger, vi fik for en måned siden, for så var det er jo lige præcis her, vi skulle stå nu, og det gør vi så.
Så mit spørgsmål går mere på, om vi kan gøre mere.
Kan vi ude på arbejdspladserne opfordre til, at man inddæmmer ved at sørge for, at vi på vores arbejdspladser også arbejder sammen i små grupper og går i kantinen i små grupper, sådan at smittekæderne ikke bliver så lange, og så vi netop kan smitteopspore og stoppe smitten, inden den breder sig for meget?
Er der nye værktøjer i værktøjskassen på det område?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-03:
Det er der vel altid en risiko for.
Jeg kan ikke svare på, om der er nogen beregninger.
Jeg tror, man skal være sådan helt realistisk i den situation, vi står i her, med nye mutationer.
Det er en ny situation med en mutation, hvis smitsomhed først for alvor blev dokumenteret sent i december, og som vi faktisk ikke engang endnu ved hvorvidt er mere dødelig.
Det er der noget, der tyder på i de meldinger, vi får fra England; det kan vi ikke selv konstatere endnu i Danmark, men det jo er den samme mutation, så det kan godt være, plus der er et antal ukendte mutationer derude.
Altså, vi kan godt have en konkurrence om, hvem der er mest utålmodig, men det hjælper bare ikke noget, for situationen er den, at der er uvisheder, og at vi har et samfund, der er lukket ned.
Vi vil godt åbne så hurtigt som muligt, men det kan ikke give mening at presse noget igennem, som vores sundhedsfaglige eksperter og beregningseksperterne ikke er helt sikre på de kan stå på mål for, for så risikerer vi at åbne op for tidligt, overdødelighed, og at den nye kontrol er forsvundet.
Liselott Blixt (DF), 2021-02-03:
Mange tak.
Jeg tænker, at ministeriet og myndighederne skal tage fat i nogle af de matematiklærere, der sidder derhjemme nu, og som ikke helt har den samme undervisning, fordi eleverne er derhjemme, for så kunne man få lidt hjælp.
Det her har varet i flere måneder, og man kunne jo allerede, da vi talte genåbning, have haft nogle planer i august, og da man begyndte at nedlukke, kunne man være begyndt at regne på forskellige scenarier.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, nu vi jo har lukket for indrejse specielt fra lufthavnen, hvilke beregninger der ligger for, at folk, der har været i udlandet, tager en båd over vandet eller en bil over grænsen eller bus og tog.
Hvad er risikoen for, at en sydafrikaner eller en med den britiske mutation kommer ind den vej, uden at vi opdager det?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-03:
Det er fuldstændig korrekt.
Vi står jo alle sammen med en utålmodighed, og vi vil godt have så meget data som muligt, og når jeg siger, at vi står et bedre sted, end vi gjorde i foråret, er det, fordi vi ved meget mere.
Men samtidig står vi jo på nogle punkter et værre sted, apropos min indledning i talen.
Der er mutationen og vinteren.
Der er ting, som gør, at det, vi står i nu her, er mere besværligt.
Men jeg kan ikke stå her og sige, hvornår de her matematikere er færdige.
De mærker tyngden på deres skuldre, de sidder og regner.
Vi har samlet folk fra en lang række af de danske vidensinstitutioner, og de sidder og regner på de her ting.
Men de har jo også nogle forbehold i deres beregninger, og deres klare anbefaling er, at nu er der plads til 0.-4. klasse, og der er simpelt hen ikke plads til noget mere nu og her.
Så vi har lidt tid, mens den åbning forløber fredeligt og roligt og betryggende, til at få regnet på, hvad der så skal være de næste skiver eller den næste skive, og hvornår de er færdige med det, overlader jeg til dem at svare på.
Martin Geertsen (V), 2021-02-03:
Tak for talen til ministeren.
Det er nemlig rigtigt, at SSI her til formiddag, meget belejligt lige sådan halvanden times tid forud for den her debat, offentliggjorde en analyse af, hvad der ville ske, hvis man åbnede for afgangsklasserne på grundskoler, ungdoms- og voksenuddannelser, efterskoler og højskoler og for samtlige butikker på under 5.000 m² under et på mandag.
Man kan jo godt diskutere nytten af den analyse, ikke sandt?
Men jeg synes, det er fint, at ministeren nu tilkendegiver, at det kan man nok ikke rigtig bruge til noget, og at man bliver nødt til at gå lidt mere specifikt til værks.
Hvorfor er det, at man ikke er startet på det noget før?
Så hvorfor har man ikke gjort det før, altså hvorfor er man ikke begyndt på det før nu?
Mit andet spørgsmål er: Hvornår er de klar?
Morten Bødskov (S), 2021-02-03:
Min helt klare fornemmelse er, at det, der ligger til grund for referencegruppens anbefalinger og det matrixskema, som vi efterhånden alle sammen har set rigtig mange gange, lige nøjagtig er det, som spørgeren spørger til.
Det er jo erfaringer, det er beregninger, det er vurderinger, det er risiko og andre faktorer, som man typisk lægger ind i de her beregninger.
Derfor er min klare opfattelse den, at det grundlag, vi står på nu, fra referencegruppen er meget solidt og er jo som sagt også det, der er regeringens udgangspunkt og plan for det videre arbejde.
Det er omkring det, vi kommer til at tage den dialog, som jo forhåbentlig kommer.
Bare for at genopfriske det: Regeringen har ingen interesse i, at vi holder Danmark nedlukket mere end allerhøjst nødvendigt.
Når vi skal videre, skal det ske på et fagligt velfunderet grundlag, og det er referencegruppens anbefalinger.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-02-03:
Jeg er her i stedet for da vores sundhedsordfører, Per Larsen.
Tak for talen, som jeg hørte på vej herned.
Jeg talte netop lige med nogle gymnasieklasser fra Nordjylland, der var meget, meget frustrerede over nedlukningen.
Det, jeg skal spørge ministeren om her, er: Hvad har man samlet af erfaring med nedlukningen af erhvervslivet og åbningen igen i forhold til økonomiske tab og især i forhold til smittetryk?
For jeg hørte ministeren sige, at det jo ikke er godt, hvis vi bare åbner og lukker igen.
Det er vi selvfølgelig helt enige i.
Men hvad har man gjort sig af erfaringer?
Det har jo vist sig, da man f.eks. lukkede restauranterne op, at smittetrykket jo faktisk ikke steg.
Restauranterne havde jo meget styr på det, da de havde deres restriktioner, og smittetrykket steg ikke.
Så hvad har man af erfaringer fra erhvervslivet, man kan tage med ind i den her genåbningsstrategi, så det bliver gjort ansvarligt?
Morten Bødskov (S), 2021-02-03:
Tak for spørgsmålet.
Min klare opfattelse af dansk erhvervslivs engagement i at få Danmark sikrest muligt igennem krisen, er, at der gøres en enorm indsats fra deres side.
Når man går i det lokale supermarked, kan man se det – der er plastikhandsker, der er sprit, og der er markeringer på gulvene.
Der er taget et meget, meget stort ansvar.
Og det er klart, at vi i forbindelse med den dialog, vi skal have på baggrund af referencegruppens anbefalinger, den dialog, vi skal have her i Folketinget, og som vi selvfølgelig også skal have med interessenterne, samt i forbindelse med udviklingen af nye teknologier jo bliver stillet over for nye spørgsmål, når vi går ind i en ny fase.
Det er min klare opfattelse.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-02-03:
Tak for det.
Og tak for besvarelsen.
Jeg noterede mig også, at der var coronapas på dagsordenen i morges, og jeg har også noteret mig erhvervslivets store interesse for at finde metoder til at gøre det muligt at genåbne, og det ønske deler vi vel trods alt.
Derfor er mit spørgsmål til finansministeren i virkeligheden, om erhvervslivet også er optaget af at finde andre værktøjer til at genåbne – det kunne f.eks. handle om, at man skal være mere omhyggelig med at sende smittede medarbejdere eller nære kontakter hjem, sådan at man får mulighed for at få stoppet smittekæder tidligt og på den måde måske kan skabe lidt mere luft til, at vi også kan få åbnet andre områder igen.
Er der noget i pipelinen, i forhold til hvordan den del af erhvervslivet, der er åben lige nu, kan bidrage til den strategi?
Magnus Heunicke (S), 2021-02-03:
Først vil jeg sige tak for de indledende bemærkninger.
Dernæst vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig; det siger sig selv.
Jeg har i min egen nære familie også haft børnekræft inde på livet – ikke hos mig selv, men meget, meget tæt på – og hvad det betyder med årevis af behandlinger og skulle frem og tilbage og flytte ind på afdelinger og tilbage igen, kan man kun have den største sympati for, og de mennesker, der går det igennem, skal have al den hjælp, de overhovedet kan få.
Det er nu også sådan, at der allerede i dag er nogle gange, hvor man så skal til Aarhus, for der har vi jo f.eks. partikelkanonen.
Nogle gange skal man forskellige steder hen, og så flytter man dertil og får den behandling, der skal til dér, og så tilbage igen.
Men med den helt grundlæggende systematiske opfølgende behandling uge efter uge går det jo ikke, hvis man skal centralisere det og være ét sted.
Det er vigtigt, at det altså holdes decentralt også.
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-04:
Jeg er relativt tryg ved, at her er sprittet grundigt af.
Tak for ordet.
Vi behandler i dag beslutningsforslag nr. B 112, som pålægger regeringen at igangsætte en kortlægning af konsekvenser af køkørsel i Danmark for erhvervsliv, mobilitet, bosætning og arbejdsudbud samt køkørsels effekter på klimaet og luftforureningen.
Beslutningsforslag nr. B 112 pålægger Transport- og Boligministeriet at foranledige, at en uafhængig og ekstern rådgiver udarbejder kortlægningen, og det skal ske inden den 1. juli 2021, altså i år.
B 112 lægger op til, at der afsættes 2 mio. kr. til at gennemføre denne kortlægning.
Det er særdeles relevant at få et bedre vidensgrundlag om konsekvenserne af køkørsel, og det indgår også som en del af beslutningsgrundlaget for fremtidige infrastruktur- og transportprojekter.
Det er efter min mening særlig relevant at få belyst de klimamæssige konsekvenser, da det er sådan, at CO 2 -udledningen afhænger af fart.
Og udslippet stiger, både når hastigheden er høj, og når der er trængsel og man dermed kører i kø.
Så det er helt relevant.
Derfor har regeringen også allerede igangsat et internt foranalysearbejde af de klimamæssige konsekvenser af køkørsel og stop and go-kørsel.
Det projekt er forankret i Vejdirektoratet.
Regeringen mener, at en større afdækning af konsekvenserne af køkørsel og trængsel, herunder et overblik over de specifikke konsekvenser for erhvervslivet, vil være et fint supplement at medtage i det nuværende projekt, der altså er forankret hos Vejdirektoratet.
Det er regeringens politik, at en sådan opgave først og fremmest skal søges løst i embedsværket, og at konkurrenceudsættelse alene skal anvendes i de situationer og til de analyser og delanalyser, hvor det er nødvendigt.
Jeg ville mene, at det er et udtryk for mistillid til Vejdirektoratet, at vi i denne situation fører et beslutningsforslag videre, som er baseret på en ordlyd med et entydigt krav om brug af en ekstern og uvildige rådgiver.
I regeringen har vi stor tillid til Vejdirektoratet i forhold til de kompetencer, man har der.
Jeg har i øvrigt lige noteret mig, at jeg i beslutningsforslaget ikke kan genfinde forslag til finansiering af udgifterne til rådgiverbistand.
Hvor får vi mest ud af at fokusere på investeringer i kollektiv transport; hvor giver det mest mening at investere i vejudbygninger og optimering af kryds til fremtidens grønne biler; og hvad er konsekvenserne af hastighedsændringer?
Det er ekstremt interessante og relevante spørgsmål at få svar på.
Vi har ikke alle svarene nu, men den analyse, som er sat i gang, vil forhåbentlig kunne bidrage til et bedre beslutningsgrundlag ved fremtidige beslutninger om større transport- og infrastrukturprojekter.
Jeg forestiller mig, at vi gør det ved en indkaldelse af Folketingets Transportudvalg og eventuelt andre relevante udvalg.
Det kunne måske være Klima- og Energiudvalget og andre, som kunne have en interesse i at høre nærmere om de resultater, som Vejdirektoratet når frem til, når vi når derhen.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-02-04:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens forholdsvis venlige afvisning af beslutningsforslaget.
Dem glæder vi os jo til at se som grundlag for de kommende trafikforhandlinger.
Når vi alligevel har valgt at fremsætte beslutningsforslaget, er det, fordi vi synes, der er behov for, at vi generelt som samfund får fokus på, at vores mobilitet er faretruende lav, og på, hvor meget det koster os, ikke kun økonomisk, men jo også menneskeligt, at vi spilder så meget tid i trafikken.
Så er der nogle begreber, jeg synes der er for lidt opmærksomhed på, specielt ovre i Finansministeriet.
Et begreb som arbejdsudbud er jo helt centralt for vores nationaløkonomi, men det har der været for lidt fokus på med hensyn til trafikken, og det er en af de ting, vi gerne vil have mere fokus på i fremtiden, og som vi håber vi også får en debat om i dag.
Så er der de klimamæssige effekter, som ministeren også nævnte.
Så kan ministeren godt se, at vi skal have mere fokus på arbejdsudbud og de erhvervsmæssige effekter af de investeringer, vi foretager i vores infrastruktur?
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-04:
Det er sådan, at i de samfundsøkonomiske beregninger af vejinvesteringer og investeringer i kollektiv transport indarbejdes allerede vægtningen af arbejdsudbud.
Det er jo konkret, fordi der, hvis man har en tidsbesparelse, er en vægtning af, hvor meget af den tidsbesparelse, der sker i trafikken, man forudsætter kommer til at gå til privat fritid, og hvor meget der kommer til at gå til, at man arbejder mere – kort og godt.
Det er der store effekter af, og der er ingen tvivl om, at man kan finde masser af eksempler på, at der er køkørsel i Danmark, hvor det også vil give rigtig god mening at lave investeringer og bekæmpe trængsel – ingen som helst tvivl om det.
Det kan både ske, ved at man vejudvider, og ved at man ændrer adfærd osv.
Så det er relevant at kigge på de her ting.
Som sagt indgår arbejdsudbud allerede, men det ændrer ikke på, at regeringen er helt enig i, at det her er noget, der skal belyses, og det ønsker vi også at gøre.
Så det er korrekt, at det er en meget venlig afvisning, for vi er fuldstændig enige i, at det skal belyses.
Det må jeg sige.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-02-04:
Tak for svaret.
Jeg er godt klar over, at når vi har det begreb, der hedder den samfundsøkonomiske forrentning af et projekt, så indgår der en lang række faktorer.
Jeg tror bare, at det er vigtigt at få highlightet lige præcis det med arbejdsudbud, for det er noget af det, der er afgørende i den politiske debat, også når vi ser længere frem og på behovet for reformer og på, at vi har en økonomi til vores velfærd i fremtiden.
Så kan vi spille ind med rigtig meget på transportområdet.
Så vil ministeren medvirke til, at vi får highlightet, at der faktisk er rigtig meget at hente på arbejdsudbuddet, hvis vi investerer klogt i vores infrastruktur?
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-04:
Jeg synes i hvert fald, det er helt relevant, at vi husker at dekomponere.
Når vi taler om en samfundsøkonomisk gevinst ved et givet projekt, uanset om det er en vej eller et stykke jernbane eller en cykelsti for den sags skyld, så har vi en tendens til at fokusere på tallet og ikke så meget på, hvad der er de enkelte komponenter i tallet.
Så jeg synes sådan set, det er et meget fornuftigt udsagn, der kommer fra hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Hvordan vi kan bruge det i praksis, vil jeg meget gerne give nogle overvejelser – helt bestemt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-04:
Det er jo altid godt med viden, når man skal tage beslutninger, også om, hvad konsekvenserne af kødannelse er.
Men løsningen er jo ikke nødvendigvis at få øget kortlægningen.
Løsningen er jo, at vi får investeret i vores veje, så vi kan komme af med kødannelse, om det så er investeringer i motorveje, udvidelse af hovedveje eller nye veje – der er jo masser af muligheder.
Så jeg vil egentlig bare stilfærdigt spørge transportministeren, hvornår han indkalder til de her infrastrukturforhandlinger.
For jeg kan forstå på medier rundtomkring lokalt i landet, at der er mange socialdemokrater, der så siger, at det bliver i februar måned.
Så jeg vil egentlig bare høre, om ministeren kan bekræfte, at der bliver indkaldt til infrastrukturforhandlinger i februar måned.
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-04:
Der er ikke sat en dato på, hvornår invitationen lander i hr. Dennis Flydtkjærs indboks.
Men det skal vi nok vende tilbage til, når jeg kan sige noget mere specifikt om det.
Jeg giver i øvrigt hr. Dennis Flydtkjær fuldstændig ret i, at viden netop er vigtig.
Og derfor vil vi selvfølgelig også sørge for, at disse analyser i videst muligt omfang kan indgå i det videre arbejde.
Og derfor håber jeg selvfølgelig, at man også dér vil kigge ned i den ret fyldige viden, som vi faktisk har til rådighed, og som netop i de her uger er ved at blive opdateret for en række projekters vedkommende.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-02-04:
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at det fremgår af det gode beslutningsforslag fra Venstre, at danskernes spilder 83 millioner timer i deres biler hvert år.
Det svarer til et samfundsøkonomisk tab på ca. 26 mia. kr. om året.
Og derfor kunne det jo være godt at komme i gang med det.
Det er jo ikke 26 mia. kr., som vi nødvendigvis skal bruge, men der er jo virkelig også nogle penge at komme efter.
Og det betyder noget for folk, der sidder og spilder deres tid – folk, der skal på arbejde og bruge tiden dér, og måske også folk, der kunne være blevet hjemme med deres familier.
Og nu er der trods alt gået noget tid siden valget, hvor man aflyste den gamle transportaftale.
Så jeg undrer mig lidt over, hvorfor man ikke bare får indkaldt til forhandlingerne, altså om vi ikke bare burde komme i gang.
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-04:
Blandt de ting, som vi jo skal bl.a. skal sikre, er, at der også bliver sikret en mulighed for, at de grønne biler, som skal køre på fremtidens veje, f.eks. også kan lades op.
Eldrupkommissionen står for at lave to delrapporter.
Den første delrapport handlede om, hvordan beskatningen skulle indrettes.
Det blev en del af aftalen om en grøn omstilling af vejtransport, desværre en meget smal aftale –
jeg havde gerne set, at det var blevet en meget bred politisk aftale.
Jeg håber, at aftalen om en grøn mobilitetsplan, som handler om infrastrukturen, bliver bred.
Derfor opfatter jeg det også som naturligt, at Eldrupkommissionen kommer med deres afrapportering af anden del, så vi også kan lade den del indgå i arbejdet med den grønne mobilitetsplan.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-02-04:
Det er absolut ikke en bagatellisering af begrebet vanvidsbilisme.
Det kommer man ikke til, det gør man bevidst, og det skal man lade være med, og det kan alle fornuftige mennesker lade være med.
Men hr. Kristian Pihl Lorentzen kan ikke se på naboens søn, om han er en, der kunne finde på at køre alt for hurtigt.
Man kan måske vide, at Kenneth dér ikke skal have bilen, for jeg ved, han kan finde på at køre for hurtigt.
Men det er ikke sikkert, man kan se det på Peter, altså om han er en, der kunne finde på at gøre det, når landevejen er tom og han lige har fået kørekort.
Det er ikke sikkert, at man kan se det på ham.
Og i det tilfælde synes jeg ikke, det er rimeligt, at man risikerer at miste sin bil, fordi man ikke kunne forudse, at Peter kunne finde på at køre
alt, alt for stærkt.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-02-04:
Mange tak.
Hr. Ole Birk Olesen nævnte tidligere de her delebilsordninger, og det kan jo både være GoMore-ordninger og green mobility-ordninger, og hvad de ellers hedder.
I mine snakke med de her selskaber har jeg fået at vide, at man kan skrive sig ud af det i de her lejekontrakter, man jo trods alt får, når man laver aftaler; at man altså kan skrive sig ud af, at man er erstatningsansvarlig osv. osv. i forhold til bilen.
Mener hr. Ole Birk Olesen ikke, at det er nok i den her situation?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-02-04:
Der er to måder, man kan sikre sig på.
Man kan jo sikre, at den, der fører bilen, har ansvaret for at erstatte bilen – og det tror jeg måske allerede vil ligge i lovgivningen på en eller anden måde.
Men det kan være svært at opkræve de penge.
Så kan man forsikre sig, men det vil jo fordyre selve den vare, man leverer til kunden; altså dette, at man nu skal til at købe en forsikring, som man skal betale for, og som man bliver nødt til at opkræve forbrugerne de ekstra penge for.
Så dermed vil det blive dyrere for forbrugerne at benytte sig af de her delebilsordninger, og det vil mindske udbredelsen af dem – alt andet lige.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-02-04:
Ja, det kan hr. Ole Birk Olesen givetvis have ret i.
Mener hr. Ole Birk Olesen, at der ville være fornuft i at evaluere loven om 12 måneder og sige: Hvor har vi så ramt, og har der været ramt skævt i det her tilfælde?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-02-04:
Jeg har jo over for Folketingets ordførere her fremført en række situationer, hvor jeg synes, at den her lov vil være uretfærdig og uhensigtsmæssig, og jeg tror, at der var tre af ordførerne, der svarede – ordføreren fra DF, ordføreren fra SF og ordføreren fra Det Radikale Venstre: Jo, jo, men nu går vi i gang med udvalgsarbejdet, og der vil vi sikkert lave nogle ting om, sådan at der kommer nogle undtagelser, som gør, at loven ikke bliver så uhensigtsmæssig som påpeget af dig, Ole Birk Olesen.
Er det noget, som regeringen er åben over for: at der skal være nogle undtagelser?
Eller har regeringen over for de ordførere givet indtryk af, at der ville komme nogle undtagelser?
Eller hvad bygger de udsagn fra Folketingets talerstol mon på?
Benny Engelbrecht (S), 2021-02-04:
Det forslag, der ligger, er det, som vi forventer også bliver vedtaget.
Jeg har noteret mig, at der har været en opmærksomhed om spørgsmålet om pant i biler.
Det er jo sådan, at hvis man har tinglyst pant i en bil, så vil f.eks. den bank, der har pant i bilen – efter at bilen først er blevet beslaglagt af politiet, efterfølgende i en retssag er blevet konfiskeret gennem retsvæsenet, for det kan politiet jo ikke gøre selv, da det skal ske via en dommer – når bilen bliver sat på auktion, kunne få andel i de midler, som kommer ind via auktionen.
Og det er klart, at det er der så nogle i leasingbranchen der har opfattet som en skævhed, men det er sådan, at man i leasingbranchen jo også kan vælge at pantsætte sin bil, hvis man har en konstruktion, hvor man benytter sig af det her.
Så jeg tror, at noget af det handler om bl.a. disse elementer omkring, hvordan man gør det.
Så er det klart, at man jo ikke skal tage fejl af, at den privatretlige indretning af udlejningskontrakter også er ganske afgørende, og det uddyber vi også meget gerne, altså hvordan man fra leasingselskabernes side kan indrette sine kontrakter, så man tager flest mulige forsikringer i forhold til de ting, der er, og derudover anvender de metoder, som nu sikres igennem f.eks. indsigt i straffe – altså, man kan få en privatretlig straffeattest og også gøre brug af de muligheder, der er, for at få indblik i en persons skatteforhold.