Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-01-10:
I rækken af partier, der hilser det her lovforslag velkommen, skal vi også fra Alternativets side melde os.
De elementer, der indgår i lovforslaget, er blevet nævnt, og jeg skal heller ikke – som Liberal Alliances ordfører sagde – stå og gentage det hele.
Jeg vil gerne understrege, hvad vi så finder særdeles positivt ved det, og så også komme ind på nogle betragtninger, som vi godt mener kunne være anderledes.
Vi er meget glade for det element i det her lovforslag, som handler om, at man i højere grad kan få eksterne undervisere ind i folkeskolen.
Og der kan man selvfølgelig have den bekymring, der hedder: Jamen er de her eksterne undervisere så dygtige nok i forhold til det pædagogiske arbejde?
Det er noget af det, som Enhedslistens ordfører var inde på.
Men jeg tror, at noget af det, vi i høj grad savner i den danske folkeskole i dag, er, at vi får nogle begejstrede undervisere ind, som kender deres område eller fag – om det så er et håndværk, eller om det er et teoretisk fag – så godt og er så engagerede og involveret i det, at det smitter af på børnene.
Og det er noget af det, som de eksterne undervisere kan, fordi de netop kommer fra et eller andet, som de er eksperter i, og det bringer de ind i folkeskolen.
Hele elementet, hele ideen i, at vi skal bringe lokalsamfundet ind i folkeskolen på den her måde, synes vi er helt rigtigt.
Så meget mere af det, og tak til ministeren og til ministeriet for, at det element er kommet med i det her lovforslag.
Vi er selvfølgelig også glade for, at man vælger at inddrage skolebestyrelserne noget mere.
Det er ikke nogen hemmelighed, at Alternativet ønsker en friere folkeskole forstået som en folkeskole med større selvbestemmelse, som i høj grad ligger hos skolebestyrelserne.
Vi ville gerne, at man var gået endnu længere.
I stedet for at man kun som skolebestyrelse har ret til at udtale sig om de skoleskemaer, som ledelsen fastlægger, ønsker vi og vil sådan set foreslå, at det er skolebestyrelsen, der, kan man sige, som samlet enhed er dem, der faktisk lægger de her skemaer og i højere grad også har indflydelse på skolens hverdag og de strukturelle rammer for skolen – det vil sige både skoleskemaerne og selvfølgelig i høj grad også skoletidens længde.
Det kunne være, at man i den ombæring så også skulle kigge lidt på: Hvem er det, der sidder i skolebestyrelserne?
Skal der nogle repræsentanter ind fra det omgivende samfund, som kan være med til at sikre, at det arbejde, der er i skolerne, har den her forankring i lokalsamfundet, som mange efterlyser, og som vi også i Alternativet efterlyser?
Det vil vi kigge på med stor velvilje.
Man kunne også godt overveje, om man skulle sige, at eleverne skulle have en eller anden form for honorar eller vederlag eller et eller andet for deres arbejde i bestyrelser og i elevråd på skolerne.
Vi har så meget brug for, at eleverne kommer tilbage og tager ejerskab over deres egen skole.
Mange elever føler, at de savner indflydelse.
De synes, det er svært at få indflydelse, fordi de ting, der bliver drøftet i f.eks. elevrådet, tit er, hvilken farve der skal være på væggene nede i gymnastiksalen.
Hvordan får vi pædagogerne inddraget?
Og jeg vil gerne opfordre til, at man i den proces også kigger på, hvilket Danske Skoleelever jo sådan set også efterspørger i deres høringssvar, om man skulle overveje en eller anden form for gulerod, vederlag, noget i den retning. Så vil jeg til sidst lige komme ind på, at vi, som jeg sagde, også har nogle kritiske perspektiver.
Det er ikke så meget i forhold til det, der er indholdet i det her lovforslag, men det er sådan set alt det, der ikke står der, nemlig om hele fedtlaget, alt det, som hedder målstyring, de obligatoriske nationale test – alt det, som skolerne stadig væk får pålagt ovenfra, fra kommunalbestyrelserne, som får det fra ministeriet.
Det skal vi have fjernet.
Hele det fedtlag, der ligger mellem den kommunale forvaltning og skolernes bestyrelse og skolernes ledelse, skal vi have fjernet.
Lad os lave en masse frivillighed derude og sige til skolerne: I det omfang, I har lyst til at have nationale test på jeres skole, så gør I det, og i det omfang, I har lyst til at måle på det og det, så gør I det.
Men det bør ikke være et krav, der kommer oppefra, for det er det, der gør, at skolerne i høj grad føler sig fuldstændig bundet i dag og egentlig ikke har plads til det, som de ser som deres egentlige opgave.
Så det skal være min opfordring her fra talerstolen i dag: Lad os gå endnu længere næste gang.
Og selvfølgelig kan vi godt støtte lovforslaget, som det ligger i dag.