runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2023-02-09:
Tusind tak for det, og tak for talen.
Der er mange ting i den – det ved ordføreren jo også godt – som jeg ikke deler, men derfor respekterer jeg alligevel ordførerens holdninger.
Jeg har lige et lille lavpraktisk spørgsmål.
Nu har jeg sådan vurderet størrelsen på de borgerlige partier, og vi har jo tidligere konstateret, at i en så vigtig debat som debatten i dag ønsker Nye Borgerlige desværre ikke at være med her under førstebehandlingen.
Det har jeg i hvert fald noteret mig, og det kan jeg undre mig over.
Men det plejer jo at være sådan, at hvis et parti udebliver fra salen her under førstebehandlingen, så fortæller en ordfører fra et andet parti, som man har en tæt relation til, hvad partiet agter at stemme, og det har jeg ikke hørt fra nogen ordførere.
Så jeg vil bare høre, om det skal opfattes sådan, at der ikke er nogen af de borgerlige oppositionsordførere, der har fået en tilkendegivelse fra Nye Borgerlige om, hvad de egentlig ønsker at stemme til det her lovforslag.
Hvis det ikke er tilfældet, synes jeg jo, det er ekstra useriøst.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, kan jeg lige nå her på de sidste 10 sekunder.
Ordføreren, ved jeg, går jo rigtig meget op i den her individuelle samtale, og så vil jeg bare høre, om ordføreren i forbindelse med sagsbehandlingen har gjort brug af, at han faktisk har muligheden for at tage kontakt til en ansøger.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Lige i forhold til Nye Borgerliges tilstedeværelse har jeg ikke fået nogen henvendelse, og jeg skal heller ikke kunne svare på, hvorfor de ikke er her.
Men i forhold til det konkrete spørgsmål har jeg eksempelvis fået en henvendelse fra en person, som på baggrund af mine udtalelser gerne ville have et personligt møde med mig, og det har jeg takket ja til.
Helt generelt synes jeg, at det er en fremragende model at mødes med folk og kunne se hinanden i øjnene og vurdere folk på baggrund af deres konkrete synspunkter, værdier og fremtoning og meget andet, i stedet for at det skal være på baggrund af nogle objektive kriterier, hvor vi ikke kan få indsigt i de ting, der virkelig betyder noget.
Anders Kronborg (S), 2023-02-09:
Der kan jo godt være personlige årsager til, at man ikke møder op i salen.
Det er også influenzasæson osv.
Derfor plejer vi også at have den gentlemanaftale med hinanden, at vi lige kan give et parti mulighed for at tage synspunktet med fra et andet parti, hvis det behov skulle opstå.
Men jeg kan så forstå, at i den her vigtige sag er der ikke nogen, der har modtaget en tilkendegivelse fra Nye Borgerlige, og vi må jo så notere, at vi ikke ved, hvordan de forholder sig til det her.
Lige i forhold til det sidste vil jeg sige, at jeg er rigtig glad for, at ordføreren og undertegnede har den fælles opfattelse, at de her samtaler med borgerne er vigtige, og derfor kæmper vi jo også sammen mod det forslag, der kommer fra Alternativet om, at man skal anonymisere det hele.
Det går vi ikke ind for.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Det vil jo klart besværliggøre den proces, hvis vi ikke engang kan få indsigt i, hvem det er, der søger, så det synes jeg selvfølgelig er en dybt uansvarlig tilgang til det her spørgsmål.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-02-09:
Og tak til ordføreren for talen.
Eftersom ordføreren og Dansk Folkeparti stemmer nej til det her lovforslag, er jeg lidt nysgerrig på, hvad der skulle til, for at ordføreren og Dansk Folkeparti ville stemme for et lovforslag om dansk statsborgerskab.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Jeg ville rigtig gerne have en model, og det har jeg slået på tromme for længe, hvor jeg har mulighed for at møde de ansøgere, som søger om statsborgerskab.
Og jeg har svært ved at stemme for et forslag med en masse anonyme navne, hvor jeg ikke ved, om de folk, der søger, for alvor har gjort sig fortjent til et statsborgerskab – om det er folk, der for alvor taler sproget; og om de har noget reelt kendskab til dansk historie, danske traditioner og normer og ikke bare en indstuderet læring fra en bog, de får udleveret, med specifikke oplysninger om Danmark.
Det er det, jeg gerne ville kunne afsøge ved en personlig samtale.
Det har jeg desværre ikke mulighed for i dag, men hvis jeg fik den mulighed, ville der helt afgjort være personer på det lovforslag, som jeg ville stemme for.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-02-09:
Det vil sige, at det, du helt konkret mener, er, at i stedet for den proces, vi på nuværende tidspunkt har, hvor der er nogle fastsatte kriterier i et cirkulære, som bliver behandlet i Udlændinge- og Integrationsministeriet, ønsker du, at alle ansøgninger skal behandles af Indfødsretsudvalget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-09:
Nu synes jeg, at ordføreren var sådan lidt på den ene side og på den anden side, og jeg tænkte et stykke hen ad vejen: Mon De Konservative stemmer imod det her lovforslag?
Det gør De Konservative så ikke, men jeg kunne alligevel høre, at der skulle nogle genbesøg til – jeg tror, det var det udtryk, ordføreren brugte – i forhold til om man kunne stramme mere op og sådan noget.
Der er det bare, jeg spørger: Var det ikke fornuftigt måske lige at være helt sikker, inden man begiver sig ud i det her, og vente, så man ikke behøver flere genbesøg, altså så man er fuldstændig sikker i forhold til dem, der får statsborgerskab?
Nu er det 1.200, der står på det her lovforslag, og nogle gange er det flere.
For ordføreren virker ikke sådan hundrede procent sikker på, at det er det rigtige, Konservative gør, men alligevel agter man at stemme for.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-02-09:
Vi stemmer for det her lovforslag, der ligger nu, men det er ikke nogen hemmelighed, at vi gerne vil genbesøge indfødsretsområdet og kriterierne.
Det kan bl.a. være i forhold til gebyrer for genansøgning, og der er flere andre ting, som vi egentlig godt kunne tænke os at kigge på i forhold til det.
Men vi bakker op om det her lovforslag, som det ligger nu, i forhold til de kriterier, vi har sat i dag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-09:
Jo, jo, altså, gebyrer klarer vi jo nok.
Jeg synes, at der er alvorligere ting, og der foreslår vi jo, at man har individuelle samtaler, netop for at finde ud af, om der gemmer sig et eller andet, sådan at man i virkeligheden ikke vil Danmark så godt.
Jeg ærgrer mig, for nu kan jeg faktisk forstå, at Dansk Folkeparti står lidt alene.
Jeg troede jo, at nogle af dem var bedre opdraget; det er de så ikke, men de stemmer for.
Nye Borgerlige kan jo nå at komme, men de er her ikke.
Men vi vil godt have nogle flere med.
Så kunne Konservative ikke sådan lige vurdere sagen en gang til?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-02-09:
Så det er bl.a. noget af det, som vi i hvert fald synes kunne være en rigtig god idé.
Så er det også sådan noget som skærpede karensregler i forhold til større bøder.
Det kunne også være en af tingene.
Og ja, vi har nogle andre ting, som vi godt kunne tænke os at kigge på, og det håber jeg da Dansk Folkeparti kunne være med på.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-09:
Det kan ordføreren tro at Dansk Folkeparti er - og i øvrigt tillykke med ordførerposten.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren – for det er i hvert fald noget, jeg også har drøftet med ordførerens forgænger – hvor Det Konservative Folkeparti står i forhold til at frakende statsborgerskaber, altså i forbindelse med de her meget, meget grove sager, hvor det ikke handler om, at man er til fare for statens interesser, underforstået at man er terrorist eller alt muligt andet, men hvor der er tale om meget, meget grov kriminalitet som eksempelvis voldtægter osv.
Hvor står Det Konservative Folkeparti i forhold til at frakende folk statsborgerskabet og så udvise dem, hvis de har fået tildelt statsborgerskabet ved lov?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-02-09:
Jamen altså, vi synes jo, at grov kriminalitet skal være en skærpende omstændighed.
Det er selvfølgelig også sådan, at vi jo har committet os til nogle internationale konventioner, og i forhold til det mener vi selvfølgelig som et ansvarligt parti, at vi, når vi taler om udvisning, jo er nødt til også at kigge på de internationale konventioner.
Det er ikke dermed sagt, at vi ikke mener, at vi faktisk godt kunne give dem en gennemlysning, i forhold til at vi egentlig er interesseret i, at grov kriminalitet skal tillægges en større betydning.
Som jeg sagde lige før, er det jo noget af det, som vi mener også skal tillægges større betydning, altså at hvis man begår grov kriminalitet, så skal man have frataget statsborgerskabet.
Og så er vi interesserede i at kigge på at give konventionerne en gennemlysning, i forhold til om det på en eller anden måde kunne lade sig gøre, at det kunne få en større vægt og betydning, og at det netop kunne få en konsekvens, hvis man har begået grov kriminalitet.
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Tak for det.
Men var det ikke netop en større gennemlysning, hr. Søren Pape Poulsen gav Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, da han i sin tid som justitsminister satte sig for at prøve at lave om på de her rammer?
Så hvad er det egentlig for en gennemlysning af de internationale konventioner, De Konservative efterspørger her?
Det vil jeg gerne vide.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-02-09:
Jamen nu er det ikke nogen menneskeret at få dansk statsborgerskab, og man kan jo godt bo i Danmark uden at have et dansk statsborgerskab.
Fra Konservatives side mener vi, at det skal have en konsekvens, hvis man begår kriminalitet i Danmark.
Man skal overholde lovgivningen, når man er i Danmark, og ellers, hvis man ikke gør det, har det jo en konsekvens.
Det har det også for alle os andre, og sådan skal det selvfølgelig være.
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Tak for det, og tak for talen.
Ordførerens tidligere partifælle hr. Simon Emil Ammitzbøll foreslog for nogle år siden, at vi skulle suspendere konventionerne i en periode.
Og i den her debat bliver konventionerne jo hurtigt sådan elefanten i rummet.
Det, jeg gerne vil spørge Liberal Alliances ordfører om, er: Synes Liberal Alliances ordfører, at man f.eks. kunne suspendere statsløsekonventionen i et par år?
Tak for det.
Der er jo faktisk et land, hvor Radikale Venstres udlændingepolitik er ført ud i livet.
Det er vores naboland, det er Sverige.
Og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det er, ordføreren er så stolt over.
Hvad er det, der går så godt i Sverige, som måtte gå dårligt i Danmark?
Hvad er det, man glæder sig over?
Hvad er det, man er stolt over?
Er det de lovløse områder og ghettoområder?
Er det massevoldtægter?
Er det bandeaktivitet?
Er det det faktum, at hele det svenske samfund er ved at falde fra hinanden, er i opbrud?
Hvad er det, der er så godt ved den svenske udlændingepolitik, som os, der har argumenteret for det modsatte, har misforstået i Danmark?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-02-09:
Nu er jeg ikke bekendt med alt, som tidligere ordførere på indfødsretsområdet for Liberal Alliance har udtalt sig om, så det kan jeg som udgangspunkt ikke stå på mål for.
Jeg mener som udgangspunkt ikke, at vi skal til at suspendere konventioner.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-09:
Tusind tak, og tillykke med talen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Nu bliver der talt om konventioner, og i forbindelse med den meget konkrete sag, jeg nu har nævnt nogle gange over for forskellige ordførere, er Liberal Alliance så indstillet på, at man selvfølgelig fratager statsborgerskaber, som er tildelt ved lov, hvis man begår meget grov kriminalitet som med eksemplet, jeg nævnte tidligere?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-02-09:
Jeg vil ikke konkret komme ind på, om det er noget, Liberal Alliance er for eller imod, men jeg vil sige det på den måde, at vi er åbne over for at tage dialogen, i forhold til hvornår man eventuelt kan fratage nogen et statsborgerskab.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-09:
Jeg tror bare ikke, vi kommer så langt med dialog.
Men det er da selvfølgelig fint, at man er åben over for at kigge på det.
Lige nu skal man nærmest være både kriminel og terrorist og flere andre ting for at få frakendt sit statsborgerskab, så jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre Liberal Alliances holdning til det, for jeg er oprigtig nysgerrig på det.
Mener Liberal Alliance ikke også, at man skal sætte danskernes sikkerhed og tryghed over konventionerne, f.eks. i tilfælde som det, jeg nævnte tidligere?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-02-09:
Jeg tror ikke, jeg bliver mere specifik, end jeg var lige før.
Vi er ikke lukkede over for at kigge på det, og vi vil gerne tage dialogen med ordførere fra andre partier.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-02-09:
Tak for ordet.
Jeg er helt ny ordfører på indfødsretsområdet, og derfor er lovforslaget, som vi behandler i dag, om indfødsret også et noget anderledes lovforslag end dem, som jeg har været vant til at førstebehandle i de 6 år, hvor jeg har selv siddet i Folketinget.
Det, vi behandler i dag, er et lovforslag, hvor vi giver den største gave af alle, nemlig det danske pas, til en række personer fra andre lande, som lever op til kravene i lov om indfødsret.
For vi skal nemlig se det som en gave, en gave, som man skal gøre sig fortjent til.
I Det Konservative Folkeparti synes vi ikke, at det er en menneskeret at blive dansk statsborger.
Historisk set er der alt for mange, der har fået tildelt dansk statsborgerskab.
Det må vi ikke risikere.
Det så man i den seneste aftale, hvor vi eksempelvis fik taget skridt hen imod at få styr på kriminalitet i forbindelse med tildelingen af dansk pas.
Men det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi er af den klare overbevisning, at der stadig væk er arbejde at gøre, når det kommer til reglerne for indfødsret.
Det er et kæmpe privilegie at få et dansk pas og stemmeret i Danmark, og man behøver jo ikke statsborgerskab for at bo i Danmark; det kan man sagtens uden.
Derfor mener jeg også, at det er ret og rimeligt, at vi har stramme kriterier for indfødsret i lovgivningen, som man skal indordne sig efter.
Derfor vil vi også gerne genbesøge reglerne.
Til slut vil jeg ønske et stort tillykke til alle jer, der virkelig har taget Danmark til jer og gjort jer fortjent til at få det rødbedefarvede pas i hånden.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-09:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil egentlig bare høre ordføreren, om ordføreren mener, det er rimeligt, at det i den indfødsretsaftale, som Konservative jo har lavet sammen med Liberal Alliance, Venstre og Socialdemokratiet, indgår som et kriterie, at man bliver udelukket permanent fra statsborgerskab, hvis man har begået en handling, som har medført en betinget eller ubetinget dom.
Når jeg spørger, er det jo, fordi der i nogle af de tilfælde, vi sidder med, er tale om domme, der ligger mange årtier tilbage i tiden, og hvor man har udstået straffen og er kommet videre i sit liv; man har både job, arbejde, uddannelse og familie, men alligevel skal man permanent udelukkes.
Altså, normalt er der et princip om, at hvis man er dømt og man har udstået sin straf, er tavlen ligesom visket ren.
Hvorfor skal det princip ikke gøre sig gældende i forhold til indfødsret og statsborgerskab?
Det er jo helt legitimt, og tidligere har det jo også været sådan, at der kunne indføres en karensperiode.
Men mener ordføreren, at der er proportionalitet imellem, at man f.eks. som helt ung har været i en episode under en fodboldkamp eller andet, som har medført en betinget dom, og at det så skal have som konsekvens 25 år efter, at man ikke kan opnå stemmeret til Folketinget?
For jeg er enig i, at det er en fantastisk rettighed at have at kunne stemme i det land, hvor man bor, lever og har sit liv, og hvor man har sine børn.
Men mener ordføreren, at det er rimeligt, at en sådan hændelse kan have som konsekvens, at man f.eks. ikke kan stemme til et folketingsvalg?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-02-09:
Det har jeg ikke, så jeg kan ikke stå her og udpege, hvor det lige er, at vi kan se, at der kunne gøres et eller andet i forhold til konventionerne.
Det har jeg simpelt hen ikke den faglige indsigt i konventionerne til at kunne stå og kloge mig på her fra talerstolen.
Vi bakker selvfølgelig op om den aftale, som vi har lavet, og som jeg også nævnte i talen, er det en kæmpe gave at få det danske pas og få stemmeret i Danmark.
Der er selvfølgelig nogle kriterier, man skal leve op til, og her synes vi, at kriminalitet netop er et af de kriterier, altså at man ikke skal have begået kriminalitet.
Det er selvfølgelig noget, som vi lægger vægt på.
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Fair nok, så lad mig spørge om noget andet.
Hr. Marcus Knuth foreslog, da han var medlem af Folketinget, at vi skulle sætte sådan en overligger eller en maks.-grænse for, hvor mange statsborgerskaber Folketinget kunne tildele om året.
Jeg vil gerne tilbyde ordføreren, at Dansk Folkeparti fremsætter sådan et forslag i Folketingssalen.
Ville De Konservative støtte sådan et forslag, hvis det blev fremsat i Folketingssalen?
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-09:
De forbrydere, der begår alvorlige forbrydelser i Danmark, skal straffes efter gældende regler.
De skal i fængsel, det skal have konsekvenser, og der skal være en retssikkerhed for dem, som har været udsat for alvorlige forbrydelser, og det skal ske for alle forbrydelser, uanset om de bliver begået af danske statsborgere, der har haft et statsborgerskab i 50 år, i 10 år eller i generationer, helt ligesom jeg har en forventning om, at der også over for danskere, der måtte være taget ud i verden og have fået et statsborgerskab i andre lande, og som begår alvorlige forbrydelser, f.eks. voldtægt mod piger, bliver grebet hårdt ind, og at tidligere danskere bliver straffet efter gældende regler og sat i fængsel, så der er en retssikkerhed.
Det er et grundlæggende princip, som skal gælde i Danmark, og som skal gælde i hele verden.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er nysgerrig på at vide, hvordan Radikale Venstre, når de siger, at de gerne vil have, at det er sagsbehandlere, der skal sidde og vurdere folks ansøgninger om statsborgerskab, vil forhindre, at folk med dybe radikale islamistiske sympatier kommer på lovforslag om statsborgerskab, hvis ikke det er Indfødsretsudvalget, men tværtimod er sagsbehandlere, der skal sidde og vurdere folk ud fra objektive kriterier, hvor man ikke kan undersøge de her ting.
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-09:
Jeg har helt tillid til, at sager med mennesker med langvarige funktionsnedsættelser, sager med mennesker med handicap om dispensationsansøgninger kunne varetages og vurderes efter gældende regler af Udlændinge- og Integrationsministeriets sagsbehandling.
Det er dispensationsansøgningen, der her skal behandles.
Den endelige tilkendelse af indfødsret skal stadig væk ligge i udvalget.
Det er jo grundlovsbestemt, men vi ønsker, at vi i tildelingen af statsborgerskab agerer på en måde, så vi skaber retssikkerhed, gennemskuelighed for de mennesker, der søger.
Det er en retsstat værdigt, og det lever op til vores grundlæggende principper om værdighed og rettigheder og de ting, vi tror på og kæmper for, både i Danmark og ude i verden.
Hvis hr. Mikkel Bjørn havde lyttet nøje efter talen, er det netop i sager med mennesker med handicap, langvarige funktionsnedsættelser, at den store udfordring er i dag.
Tidligere fik en stor del af dem et positivt svar på deres dispensationsansøgninger, fordi de ikke kan leve op til gældende kriterier og bestå danskprøve 3.
DIGNITY, Dansk Handicap Forbund og Danske Handicaporganisationer har påpeget, hvordan det tidligere var en stor del af dem, der fik et dansk statsborgerskab som følge af en dispensationsansøgning, og i dag er det meget få.
Den praksis, der nu udmøntes omkring de dispensationsansøgninger, er med stor og overvejende sandsynlighed i strid med handicapkonventionen, og de burde i stedet for blive vurderet i Udlændinge- og Integrationsministeriet af deres sagsbehandlere.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-09:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen, som jeg i store træk er fuldstændig enig i.
Jeg er også villig til at stramme definitionen i forhold til det brud, der er sket mod handicapkonventionen, for efter min opfattelse sker der systematiske brud på handicapkonventionen i dag efter den måde, vi tildeler statsborgerskab på, fordi det jo er sådan, at hvis en borger f.eks. har ptsd og ikke kan gå op til en indfødsretsprøve eller en danskprøve 3, må det ikke udelukke vedkommende fra at blive statsborger.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren om noget i forbindelse med hele spørgsmålet om det med at gøre det til et retsprincip, altså at det foregår efter objektive kriterier, og at det er en sagsbehandler, der sidder og afgør det.
Der ligger nogle begrænsninger i forhold til grundlovens bestemmelser i dag, men vil ordføreren være med til i Indfødsretsudvalget – nu sidder Radikale Venstre så ikke i Indfødsretsudvalget, men så i et samarbejde – at prøve at lave et forslag til, hvordan man inden for grundlovens rammer kunne sikre en mere objektiv sagsbehandling og sikre, at det her foregår efter forvaltningslovens principper, som det jo bør, når det handler om en grundlæggende rettighed som det at kunne stemme til et folketingsvalg.
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-09:
Tak til hr. Peder Hvelplund.
Det er da et arbejde, vi bestemt gerne deltager i, og man kan jo helt simpelt tage udgangspunkt i statsborgerretskonventionen, som jo netop tilsiger, at man ikke må skelne ud fra køn, religion, race, hudfarve, national eller etnisk oprindelse, og det er derfor forkert og principielt i modstrid med, hvad vi står for, når vi deler ansøgninger op efter, hvor man kommer fra, eller skiller borgere og dermed åbner op for, at man kan skille borgere i strid med statsborgerretskonventionen.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-09:
Det synes jeg lyder positivt.
Det er jo netop et politisk valg, hvordan man ønsker at indrette det, så det er ikke grundloven, der som sådan er til hinder for det.
Vi kan jo se, at der nu er en række partier, som indgår en aftale om et cirkulære, og der kunne man jo have en politisk vilje til at sige, at vi er inden for grundlovens rammer og vil sikre, at det her foregår efter forvaltningsretslige principper, og at det bliver efter objektive kriterier.
Så jeg vil bare kvittere for, at Radikale også gerne vil bidrage til et sådant arbejde.
Mette Thiesen (DF), 2023-02-09:
Nej, jeg kan godt huske ordførerens forgænger, fru Susan Kronborg, der sagde nogenlunde de samme ting.
Det gør det ikke mindre skørt.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre ordføreren en gang til: Hvad med de piger, som bliver udsat for det her, og hvor ordføreren åbenlyst overhovedet ikke har nogen problemer med, at deres menneskerettigheder og deres rettigheder bliver dybt krænket af, at der er et monster, som fortidens politikere har lukket ind i Danmark, og som fortidens politikere nok højst sandsynligt også har givet et statsborgerskab her?
Hvad med deres menneskerettigheder?
Er ordføreren fuldstændig ligeglad med dem?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-09:
Det var jo bare ikke rigtig svar på mit spørgsmål.
Jeg spurgte ikke ind til folk med handicap eller psykiske lidelser eller alt muligt andet.
Jeg spurgte konkret ind til, hvad Radikale Venstre, hvis de ønsker sådan et system, hvor det bare er sagsbehandlere, der skal sidde og vurdere folk, vil gøre for, at de folk får indsigt i eksempelvis folks radikale islamistiske sympatier.
Hvordan vil I forhindre, at talsmænd for Hizb ut-Tahrir og lignende får statsborgerskab,
hvis det er den her model, I ønsker?
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-09:
Som et grundlæggende princip mener vi, at danske statsborgere skal behandles i det danske retssystem og straffes af det danske retssystem, helt ligesom jeg har en forventning om, at danskere, der måtte være taget ud i verden og have fået statsborgerskab i andre lande, bliver behandlet der, straffet der efter gældende regler, hvis de begår kriminalitet.
Det er et godt og sundt grundlæggende retsprincip.
Det er rigtigt, at man, hvis man begår alvorlige forbrydelser, der strider mod statens vitale interesser, så kan få frataget sit statsborgerskab, hvis man vel at mærke har et statsborgerskab i et andet land.
Institut for Menneskerettigheder har klart påpeget, at det, hvis man går videre og man kan fratage et statsborgerskab for yderligere forbrydelser end dem, der er i dag, så kommer til at stride mod de internationale menneskerettigheder, og det kan vi ikke bakke op om.