runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Jeg blev en lille smule provokeret af ordførerens ord om, at det, Socialdemokratiet foretager sig på det her område, er sådan noget vælgertaktik.
Det handler om at få nogle stemmer.
Jeg synes, ordføreren overser, at alle, der har stået, eller mange, der har stået til venstre for midten, historisk set har kæmpet imod økonomiske, politiske og kulturelle og religiøse magthavere, som har forsøgt at trælbinde mennesker, slavegøre dem.
Det, vi diskuterer i dag, er jo symptomet på det helt grundlæggende problem, som Enhedslisten, selv om de påstår, at de er venstreorienterede, har misforstået, nemlig at ligesom kapitalismen er en magthaver, så er arabisk-islamisk dominanskultur også en magthaver.
Derfor kan man sige, at hvis vi skal have en velfærdsstat uden enklaver, med sammenhængskraft, hvis vi skal sørge for, at alle mennesker, uanset hvem de er født af, og hvordan de er kommet til verden, har fulde rettigheder til at fravælge deres forældres kultur, så er man nødt til at føre en meget, meget hård politik over for indvandring.
Det er simpelt hen hovedrystende forkert.
Der er ikke nogen, der har mere lyst til at gøre noget for, at den forbrydelse, der er blevet begået mod de børn, bliver håndteret, end den her regering.
Så vil jeg sige til hr. Søren Søndergaard: Jo, det har alt med det her lovforslag at gøre.
Hvorfor?
Hvorfor tror hr. Søren Søndergaard egentlig, at selv om flygtningetallene og migrantstrømmene til Europa har været på niveau med 2015 de sidste par år, har vi ikke mærket det særlig meget i Danmark?
Det er jo, fordi vi har ført en politik, der har sørget for, at folk holder sig væk, så vi kan prøve at få styr på integrationen, og så vi kan prøve at undgå det faktum, at når jeg tager morgentoget ind på arbejde ude fra Sjælland, kan jeg se, at alle dem med muslimsk baggrund toget til Høje Taastrup Gymnasium, og alle dem med hvid baggrund tager toget til Roskilde.
Det er det samfund, vi prøver at undgå at få, hr. Søren Søndergaard.
For under et år siden havde vi her i Folketingssalen en diskussion om Kærshovedgård, hvor ordførerens partifælle hr. Kim Edberg Andersen punkede os for, at vi ikke havde lukket Kærshovedgård, som fru Inger Støjberg oprettede
og der lød det på hr. Kim Edberg Andersen, som om det gamle forslag om at flytte udrejsecenteret til Lindholm på Sjælland, kunne man jo bare tage op af skuffen; det havde man jo sagt nej til i sin tid, fordi det kostede 1 mia. kr. osv., og fordi der boede en masse mennesker på den anden side af vandet.
Mener Danmarksdemokraterne stadig væk, som de gjorde for under et år siden, da hr. Kim Edberg Andersen stod på talerstolen, at Udrejsecenter Kærshovedgård skal flyttes til Sjælland?
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Jeg skal overhovedet ikke fratage hr. Mikkel Bjørn at glæde sig over Enhedslistens højredrejning, hvis det gør hr. Mikkel Bjørn glad.
Vi har hele tiden haft fokus på problemerne og været dybt optaget af kriminelle udlændinge og af, hvad vi gør med kriminelle udlændinge.
Og den tragiske begivenhed, som hr. Mikkel Bjørn har rejst rundt med, omkring en helt forfærdelig kriminel udlænding, der dræber en kvinde, er forfærdelig, og der skal gribes ind over for det , og det skal gøres effektivt.
Men det skal ikke ramme alle dem, der aldrig har begået noget kriminelt i Danmark.
Det er vores retspolitik.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Jeg tror, det nye er, at det nu også omhandler udviste kriminelle på Kærshovedgård, men jeg vil gerne kvittere for den her højredrejning.
Jeg synes, det er positivt, selv om det jo er en marginal højredrejning, når man er så langt ude på venstrefløjen, som Enhedslisten er.
Jeg synes, det er rigtig positivt, at Enhedslisten langsomt begynder at indse, at vi er nødt til at håndtere de her problemer og udfordringer med et større ansvar, end man har gjort hidtil ude på venstrefløjen.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Nu ved jeg ikke, hvilken sammenhæng det der er taget fra, og hvad det præcis er, der er symbolpolitik.
Men hr. Mikkel Bjørn kan jo slå op under fru Rosa Lunds spørgsmål til fru Inger Støjberg, eller integrationsministeren, og finde de spørgsmål, vi stillede.
I øvrigt hører man jo her i salen tidligere talere, både i den her samling og forrige samling, omtale det her forslag.
Så det kan godt være, det er anderledes end det, hr. Nikolaj Villumsen sagde.
Det skal jeg ikke kunne afgøre med de foreliggende oplysninger, men det er ikke nogen ny politik for Enhedslisten.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Når man som Enhedslisten befinder sig ude på den yderste venstrefløj, tror jeg godt, man kan tillade sig at sige, at enhver højredrejning er en god højredrejning.
Det gælder også den her højredrejning.
For jeg står her med en artikel fra 2018, hvor Enhedslisten siger: Fodlænker til kriminelle udlændinge flopper.
I artiklen siger Enhedslistens udlændingeordfører på det tidspunkt, hr. Nikolaj Villumsen: Jeg ser det som ren og skær symbolpolitik uden nogen effekt i virkeligheden.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Der er selvfølgelig en risiko for, at vi nu går i rundhyl her, og at det er de samme eksperter, vi har snakket med.
Så det er da helt klart, at vi skal forfølge det, og det vil jo give nogle reelle muligheder i stedet for alle de der tiltag, som jo dybest set bare går ud på at genere folk, for de har ikke nogen virkning.
Altså, hvis man vil køre bil, kan man gøre det, uanset om man har et kørekort eller ej.
Steffen Larsen (LA), 2025-10-24:
Tak for den uddybning.
Jeg kan afsløre, at siden da har jeg selv spurgt til tingene også, og jeg har fået et svar fra Justitsministeriet, der siger, at det vil være på kanten af konvention, og derfor er det ikke noget, som regeringen ønsker at indføre.
Men min egen vurdering – og også vurderingen hos flere jurister, jeg har talt med – er, at det sagtens vil kunne lade sig gøre inden for konventionerne.
Men det er så også jurister, som man på venstrefløjen i hvert fald traditionelt, når det kommer til udlændingepolitik, har været lidt skeptiske over for overhovedet at kalde eksperter.
Jeg vover gerne at kalde dem eksperter, men tak til hr. Søren Søndergaard for det.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Med dyb beklagelse, for jeg har respekt for ordføreren, må jeg sige, at det er det sidste, der er tilfældet.
Helt tilbage i forrige årti spurgte fru Rosa Lund den daværende udlændinge- og integrationsminister, om det ikke var muligt at bruge fodlænke, og man fik et langt svar fra den daværende minister, som snakkede op ad døre og ned ad stolper og forsøgte at tale udenom og sagde, at det ikke var muligt for kriminalforsorgen at administrere det, at det var et stort arbejde, og hvad ved jeg, og derfor ville man ikke gøre det.
Altså, det har sådan set været Enhedslistens politik, og hvis ordføreren går tilbage og kigger efter, kan ordføreren se, at vi gentagne gange har foreslået det her i salen.
Der kommer også snart et konkret beslutningsforslag om det.
Vi mener ikke, at det er i modstrid med konventionen dels at gøre det til en del af en domstolsafgørelse i forbindelse med en udvisningsdom og dels at tilbyde det til folk, der ikke har en egentlig dom.
Steffen Larsen (LA), 2025-10-24:
Jeg er utrolig glad for at høre, at hr. Søren Søndergaard vil være villig til at sætte fodlænker på folk, som er på Kærshovedgård, fordi de er dømt til udvisning.
Det er faktisk for mig at se et højreskred i Enhedslistens politik
hidtil har man været imod det, og man har bl.a. været imod det af konventiongrunde, fordi der er en procesrisiko forbundet med det, hvis man vil til at sætte fodlænker på dem, for de er jo ikke dømt til fodlænker, men til udvisning.
Men jeg er absolut fortaler for at man gør det.
Det er jo også en del af Liberal Alliances politik, at vi tager det skridt over for dem, som udgør en risiko, og jeg mener jo, at der i EMRK, artikel 8, stk. 2 der netop står, at hvis nogen er til fare for landet eller statens sikkerhed eller borgernes sikkerhed, kan man bruge flere midler mod vedkommende for at få dem til at til at medvirke til deres udvisning.
Det synes jeg sådan set er ganske fornuftigt.
Mads Olsen (SF), 2025-10-24:
Vi haft den her debat før i Folketinget, og så vidt jeg husker, kan man i Danmarks tilfælde, hvis vi tilslutter os EU's asyl- og migrationspagt, stadig selv vælge, om man vil tage imod flygtninge, om man vil assistere de lande, der tager imod, eller om man kort sagt vil betale sig fra det – jeg mener, det var et beløb på omkring 100.000 kr. pr. asylansøger – i stedet for at tage imod dem.
Og mange af de lande, som har problemer med at hjemsende, har jo også haft det, før man tilsluttede sig den pagt.
Det er jo ikke et problem, der kun er opstået, efter at landene har tilsluttet sig.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Nej, jeg køber altså ikke helt argumentationen.
Jeg bliver bare nødt til at spørge hr. Frederik Vad
: Har de syriske forældre på Kærshovedgård, der har mishandlet deres børn og har en udvisningsdom for det, og som truer deres børn, et tilhold mod at besøge børnene?
Har de en omvendt fodlænke, så de ikke kan besøge børnene uden at blive anholdt?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Tak for det.
Ordføreren nævner de mennesker, der sidder på Udrejsecenter Kærshovedgård og ikke vil medvirke til at rejse hjem.
Men samtidig har SF en politik om, at Danmark tilsyneladende helt og fuldt skal tilslutte sig den europæiske migrationspagt og den tvangsfordelingsmekanisme, der ligger i den migrationspagt.
Jeg vil bare høre ordføreren, om han tror, at en tilslutning til den pagt, vil betyde, at der ender med at sidde mange flere mennesker på Kærshovedgård, end der gør i dag, fordi alle lande, der har tilsluttet sig den her tvangsfordelingsmekanisme, i meget, meget større omfang end Danmark lider under problemerne med ikke at kunne sende et meget, meget større antal mennesker hjem.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Hvordan definerer ordføreren det at deltage aktivt i forhold til hjemsendelse?
Mads Olsen (SF), 2025-10-24:
Tak for ordet, formand.
I dag skal vi behandle to lovforslag, der vedrører udlændinge uden lovligt ophold.
Med det her lovforslag vil regeringen lave et forbud mod at køre bil samt lave daglig meldepligt for personer på tålt ophold og for udvisningsdømte og personer, som ikke må opholde sig lovligt i Danmark, og som nægter at medvirke til, at de kan blive sendt hjem.
Så det er vigtigt for mig at understrege, at gruppen, som det her lovforslag berører, altså ikke omfatter mennesker, der aktivt forsøger at bidrage til at effektuere deres udsendelse, men hvor hjemlandet af forskellige grunde ikke vil tage imod dem.
Lad os starte med det mindst kontroversielle, nemlig at man vil lave en lovændring omkring knivloven, der vil gøre det ulovligt at bære kniv i udrejsecentre, medmindre det har et anerkendelsesværdigt formål.
Her noterer jeg mig, at de organisationer, der har afgivet høringssvar, alle sammen er positivt stemt over for dette.
Det vil skabe mere tryghed på udrejsecentrene, hvilket vi grundlæggende bakker op om.
I forhold til det, der er lovforslagets kerne, i hvert fald i medierne og her i salen, nemlig det med meldepligten og kørselsforbuddet, vil jeg sige, at vi selvfølgelig alle sammen har hørt om de forfærdelige sager, der har været, særlig på Kærshovedgård, eksempelvis sagen, der har været nævnt i tidligere taler, med den 35-årige beboer, der blev dømt for at køre en kvinde ihjel, og senest har vi set sagen med den 20-årige Sara Johanne Jensen, der ligesom sine yngre søskende må leve med en konstant frygt for, at hendes mor og far, som er beboere på Kærshovedgård, finder hende og slår hende ihjel.
Dertil skal man så lægge de problemer, vi ser i lokalområdet, med uro, kriminalitet og utryghed for de lokale beboere.
Det er jo fuldstændig rystende og uværdigt.
Tænk, at man ikke kan leve sit liv i fred, fordi ens forældre vil slå en ihjel!
Det er helt vanvittigt at forestille sig, og det skal vi selvfølgelig også sætte hårdt ind over for.
Ideelt set så vi gerne, at det kun var kriminelle udlændinge og dem på tålt ophold, som det her gjaldt for, da det efter vores forståelse primært eller nærmest udelukkende er der, hvor vi ser de her problemer.
På baggrund af det kan SF' derfor godt bakke op om lovforslaget.
Peter Skaarup (DD), 2025-10-24:
Jeg er vidende om, at der er beboere på Kærshovedgård, der kører rundt i påvirket tilstand og kører andre mennesker ned.
Og så er det jo sådan, at politiet ikke er alle steder hele tiden.
Så jeg ved ikke, om den her strid om ord skal afgøres af hr. Søren Søndergaard selv, for hr. Søren Søndergaard kunne jo nok godt læse i medierne, hvad det er, der er sket, nemlig at beboere på Kærshovedgård påvirket af narkotika, hash og andet forfærdeligt kører rundt og forårsager, at andre mennesker dør i trafikken.
Det synes jeg jo i den grad hr. Søren Søndergaard og Enhedslisten burde forholde sig til.
Mads Olsen (SF), 2025-10-24:
Det er jo noget, som regeringen med det her lovforslag definerer.
Det, vi har stillet spørgsmål om, var, om det var en afgrænsning mellem dem, der i forhold til kørselsforbud og meldepligt ikke medvirker til at blive hjemsendt.
Hvordan den rent praktiske afgrænsning skal foregå, tror jeg vi skal spørge ministeren om.
Det kan selvfølgelig godt være et relevant spørgsmål, men det er klart, at vi jo ser og har set eksempler på lande, der ikke vil tage imod deres borgere.
Og der synes vi, at der er en afgrænsning i forhold til dem, der så bare nægter at medvirke til at rejse hjem til lande, som man ellers har vurderet det vil være sikkert for dem at komme hjem til.
Det synes vi er en vigtig distinktion at lave.
Peter Skaarup (DD), 2025-10-24:
Desværre er jeg ikke så overbevist om det, som hr. Søren Søndergaard åbenbart er.
Vi har jo desværre haft alvorlige sager, hvor nogle beboere på Kærshovedgård kører rundt, og konsekvenserne har vi set med den her drabssag, som også hr. Frederik Vad var inde på i sit indlæg, nemlig at går ud over uskyldige mennesker.
Desværre er det sådan, at der ikke er styr på, at det bliver indrapporteret til politiet, når folk ikke overholder deres meldepligt.
Det er jo Hjemrejsestyrelsen, der skal stå for at indrapportere, og så samler man op en gang imellem og siger, der er et antal beboere, der ikke kan overholde deres meldepligt.
Men man bør jo politianmelde sådan noget på stedet, når det sker, og det sker ikke i dag.
Det er et af de kæmpeproblemer og de mærkelige ting, der er omkring Kærshovedgård, som regeringen ingenting gør ved.
Jeg ved ikke, om Enhedslisten vil prøve at rette op på det, men det kunne da være skønt, hvis Enhedslisten også vil komme ind i den kamp.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Nu håber jeg virkelig ikke, det er rigtigt, hvad hr. Peter Skaarup sagde, nemlig at beboere på Kærshovedgård »kan køre rundt i påvirket tilstand« uden konsekvenser.
Jeg håber ikke, det er rigtigt.
Det er jo i virkeligheden en relativt grov anklage mod det danske politi.
Hvis hr. Peter Skaarup har viden om, at der er folk, der kører påvirket rundt, så ringer man altså 114.
Og hvis hr. Peter Skaarups mobiltelefon er løbet tør for strøm, kan hr. Peter Skaarup jo låne min, for så er jeg sikker på, at det får konsekvenser.
Så vil hr. Peter Skaarup ikke indrømme, at hvis man kører påvirket rundt og det bliver registreret, så får det alvorlige konsekvenser for dem, der gør det?
Peter Skaarup (DD), 2025-10-24:
Det er lidt sjovt, at hr. Frederik Vad stiller den slags spørgsmål til Danmarksdemokraterne.
Regeringen har lovet at gøre noget ved Kærshovedgård og sikre, at de mennesker kommer hjem.
Det sker ikke.
Så begynder hr. Frederik Vad at udspørge Danmarksdemokraterne om, hvem der skal hvorhen osv. osv.
Det her handler om, at regeringen har svigtet, og at hr. Frederik Vad har svigtet.
Det er ren snak fra ende til anden.
De her mennesker kunne sendes hjem, hvis Danmark ville tage fat i de lande, hvorfra de kommer, og sige: De skal hjem, eventuelt med tvang, hvis det er nødvendigt.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Okay, det var rart at høre, at der er noget konsistens der.
Så der skal laves en eller andet form for udrejsecenter mere på Sjælland; man har Avnstrup, og nu skal der så laves et yderligere.
Hvad er det for nogle af de grupper, der for nuværende sidder på Kærshovedgård, der ifølge hr. Peter Skaarup skal flyttes til Sjælland?
Peter Skaarup (DD), 2025-10-24:
Vi mener under ingen omstændigheder, at de nuværende vilkår er i orden.
Regeringen har jo gjort det på den måde, at den beboersammensætning, der var på Kærshovedgård før, er blevet ændret væsentligt, sådan at vi har en række kriminelle og også bandetilknyttede på Kærshovedgård.
Jeg glæder mig sådan set til, at ministeren kommer over og ser forholdene ved selvsyn, ligesom vi i udvalget har været det for ikke så længe siden.
Men ja, det skal helt sikkert ligge et andet sted.
Regeringen nøler også fuldstændig på det her punkt, fordi den er handlingslammet, ligesom den er på de fleste områder inden for udlændingepolitikken.
Vi kunne godt tænke os, at det kom til et andet land.
Det er kriminelle udlændinge, der skal hjem, og indtil de kommer hjem, kan de være et andet sted tæt på deres hjemland.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Det har vi et forslag til, men man kan jo altid snakke om noget andet end det, spørgsmålet gik på.
Måske ved en fejltagelse – så kan hr. Peter Skaarup jo bare sige det – kom hr. Peter Skaarup til at sige, at beboere kan køre påvirket rundt uden konsekvenser.
Det kræver jo, at man kender nogle tilfælde, hvor det er sket.
Og jeg vil bare spørge: Er Peter Skaarup vidende om, at der er eksempler på, at politiet har taget beboere på Kærshovedgård i påvirket tilstand i et køretøj, måske endda uden kørekort, uden at det har haft nogen konsekvenser?
For så er der virkelig noget, vi skal have undersøgt her.
Mads Olsen (SF), 2025-10-24:
Selvfølgelig er det dilemmafyldt, og jeg synes også, at mediernes fremstilling af det her lovforslag har været mangelfuld, fordi man bare har sagt, at det gælder alle udlændinge uden lovligt ophold, og har skåret de her to lovforslag over samme læst, selv om det er nogle fuldstændig forskellige målgrupper – det er i hvert fald en meget udvidet en målgruppe, som det næste lovforslag omhandler.
Så det er dilemmafyldt.
Der er både dem fra Iran, som fru Zenia Stampe nævner, og som er en sag for sig, og så er der jo også dem, som ikke vil medvirke til at rejse hjem, og som ellers godt kunne rejse hjem til et andet mere sikkert land, men som bare vælger at blive i Danmark.
Så der er forskellige målgrupper.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Vil SF stemme for forslaget, hvis ikke der er en klar afgrænsning?
Zenia Stampe (RV), 2025-10-24:
Nu kan jeg ikke på stående fod huske, præcis hvilke lande det omfatter.
Så vidt jeg husker, er det nogle af de lande, vi egentlig synes er allermest problematiske, der har det her samarbejdskrav – Iran, og jeg tror også det, er Syrien.
Nu er der jo kommet et andet styre i Syrien, men hvis vi havde diskuteret det her for et år siden, havde jeg jo spurgt, om SF syntes, det var et legitimt krav, at man skulle samarbejde med Assadregimet.
Nu kan man sige, at det er lidt mere uklart, hvad det er for nogle styrer, der er nu.
Men sagen er jo, at de her persongrupper netop kommer fra lande, som vi som land ikke har et specielt godt samarbejde med, og derfor virker det lidt underligt så at kræve af mennesker, at dem skal de så til gengæld samarbejde med.
Kan ordføreren ikke se, er det i hvert fald er meget dilemmafyldt?
Mads Olsen (SF), 2025-10-24:
Jeg har ligesom fru Zenia Stampe ikke meget tilovers for Irans præstestyre og har også svært ved at udtrykke mig på en måde, som ikke vil få hr. Karsten Hønge til at komme med sin hammer her i dag.
Der er andre lande, mere trygge lande, lande med mere sikre forhold, som man kan rejse hjem til, men hvor man bare ikke vil medvirke til det, fordi man måske hellere vil være i Danmark, hvilket jeg jo egentlig godt kan forstå.
Men den gruppe er bare meget broget, og derfor synes jeg, at det er en hård debat at skulle tage stilling til.
Vi så jo ideelt set, at det kun gjaldt for de udvisningsdømte.
Zenia Stampe (RV), 2025-10-24:
Så vidt jeg husker, er Iran et af de lande, der kræver, at man samarbejder, for at de vil tage imod hjemsendte eller tilbagesendte asylansøgere.
Jeg ved, at SF er meget kritiske – og det har jeg meget stor sympati for og er meget enig i – over for præstestyret i Iran.
Føles det ikke lidt underligt, at man nu er med til at lave nogle meget, meget stramme krav til folk, fordi de ikke vil samarbejde med præstestyret?
Er der ikke et eller andet lidt dobbeltmoralsk i det?
Altså, man har en meget, meget stram kurs i forhold til kritikken af præstestyret – og det kan jeg godt forstå; det har vi også – men samtidig siger man: Hvis ikke I samarbejder med dem om at komme hjem til det – lad mig bruge dette ord – frygtelige land, så laver vi alle mulige store begrænsninger for jer.
Er det ikke en lidt underlig følelse, SF står med?
Mads Olsen (SF), 2025-10-24:
I forhold til politikken vedrørende kvoteflygtninge lægger vi jo op til at tage 300 ekstra om året i forhold til det nuværende niveau; det er bare, så vi lige har proportionerne på plads.
Man kan jo sige, at Danmark grundlæggende set står som et af de lande, der har færrest i udrejseposition.
Jeg mener, at Tyskland har 125.000 i udrejseposition, og selv når man tager med, at Tyskland jo er et land, der har ti gange så mange indbyggere, så vil det vel svare til, at vi i Danmark skulle have – det kan jeg så ikke lige regne ud på stående fod, men vi skulle have langt flere i udrejseposition.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Tak for det.
Jeg vil lige komme ordføreren lidt til undsætning her og sige, at ordføreren jo har stillet nogle spørgsmål undervejs i den her lovproces, hvor der, vil jeg også bare lige sige til hr. Søren Søndergaard, er nogle ret afgrænsede kategorier, og hvor man kan gå ind og se, hvilke paragraffer det drejer sig om, og hvad de dækker over i forhold til beboerne.
Det er Kærshovedgård, jeg gerne vil spørge ind til.
Vi har jo f.eks. flyttet de enlige kvinder til Avnstrup, hvilket jeg tror var rigtig godt.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Når SF nu kan se, hvor svært det er at få nogle afviste asylansøgere hjem, selvom den her regering har været god til det, og få en del af dem, som begår kriminalitet, udvist, betyder det så ikke, at man tænker lidt over, om den politik, man f.eks. har om at tage flere kvoteflygtninge, er den rigtige?
Mads Olsen (SF), 2025-10-24:
Jeg kan godt være i tvivl med hensyn til den nuværende beboersammensætning, vi har på Kærshovedgård, der, som ordføreren selv var inde på i sin tale, jo bl.a. omfatter folk, der er dømt for terror eller planlægning af terror – jeg tror, DR i en artikel for 1 år siden sagde, at der var tale om 6 personer – samtidig med at man også har beboere, der ikke har begået noget kriminelt, men som ikke medvirker til hjemrejse.
Jeg kan godt være i tvivl om, om den beboersammensætning er den rigtige, eller om man måske skal dække lidt mere op i forhold til at undgå radikalisering, som vi alle sammen er enige om skal undgås, og i forhold til at undgå, at de bandekriminelle, vi også ser på Kærshovedgård, rekrutterer sårbare mennesker og måske tvinger dem ud i kriminalitet.
Men hvor det konkrete center i givet fald skulle ligge, eller om man ville kunne tage den gruppe af folk, der ikke medvirker til hjemrejse, og indsluse dem i andre centre, må jeg vende tilbage til ordføreren med.
Vi kan sagtens høre ministeren med hensyn til definitionen af at medvirke til at effektuere hjemsendelser, altså hvad der gjorde sig gældende tidligere, og hvad der gør sig gældende nu.
Men grundlæggende tror jeg altså, at man skal have tillid til, at det må være en konkret vurdering, der beror på den enkeltes sag, hvornår nogen bidrager, og hvornår nogen ikke bidrager til at effektuere deres hjemsendelse.
Så det er også svært for ministeren at gå ind i alle konkrete sager, det må dreje sig om.