Peter Juel Jensen (V), 2017-12-01:
Tak for det, formand.
Jeg skulle hilse fra Venstres udenrigsordfører, hr. Michael Aastrup Jensen, og beklage, at han ikke havde mulighed for at være her i dag.
Men han passer sit arbejde et andet sted, og i stedet sendte han mig.
Jeg vil gerne starte med at rose ministrene for en god og en meget fyldestgørende redegørelse.
Verden er under forandring.
Vi kan ikke længere regne med, at historien er slut, sådan som det optimistisk blev formuleret efter Berlinmurens fald.
De år, hvor vi kunne læne os tilbage og hæve fredsdividenden, er slut.
Vi er et lille land.
Derfor er vores engagement i NATO, i EU, i FN yderst vigtigt, for det er jo i disse fora, at vi sammen med andre lande finder løsninger på fælles udfordringer.
Det er samtidig vigtigt, at vi i Danmark har mulighed for at engagere os internationalt, hvor vi i samarbejde med vores allierede og partnere kan gøre en forskel.
Det er derfor afgørende, at Danmark har evnen og kapaciteten til at kunne deltage i internationale operationer, og på trods af vores størrelse tager Danmark ansvar.
Det er baggrunden for, at Danmark bidrager med soldater i lande som Irak, Afghanistan og Mali.
Imidlertid er det ikke kun nok at stille med soldater.
Det danske diplomati spiller i høj grad en meget væsentlig rolle i forhold til at sikre danske interesser i udlandet og inden for internationale organisationer.
Danmarks ambitionsniveau er højt, og derfor følger det helt naturligt, at udenrigstjenesten styrkes.
Det er vi ganske simpelt hen nødt til for at have indflydelse, og derfor har regeringen styrket dansk diplomati og interessevaretagelse med 75 mio. kr. stigende til 70 mio. kr. årligt fra 2018 og frem.
Danmark har historisk været forbundet tæt med USA, uanset hvem der har været præsident, og det er ingen hemmelighed, at Trump er en mildest talt alternativ en af slagsen.
Mange af præsidentens udmeldinger skærer i ørerne på os danskere, men det ændrer dog ikke ved, at forholdet til USA er yderst vigtigt for Danmark.
At præsidenten hedder Trump, betyder blot, at vi fra dansk og europæisk side skal fortsætte med at kæmpe hårdt for at få USA med om bord, når det gælder aftaler inden for f.eks. klima, sikkerhed og frihandel.
Netop handelen med USA er ganske vigtig for Danmark.
USA er Danmarks største handelspartner uden for EU.
Der er mere end 700 danske virksomheder i USA, og der er over 70.000 ansatte.
Dette må dog ikke resultere i, at vi afholder os fra at kritisere den amerikanske administration, når der er forhold, som vi er grundlæggende uenige i, og det hører faktisk også med til et stærkt venskab at kunne være dus på den måde.
Det gælder i forhold til Ruslands fortsatte ulovlige besættelse af Krim og involvering i borgerkrigen i det østlige Ukraine.
Det er helt afgørende, at de demokratiske institutioner i Ruslands nabolande styrkes, især i Georgien og i Ukraine.
Begge lande har oplevet, hvordan Rusland har sat handling bag ordene og brugt våbenmagt for at gennemtvinge sine synspunkter.
Især Ukraine har fortsat store problemer med at opbygge tillid til landets institutioner.
Korruption og magtmisbrug hører til dagligdagens uorden.
Danmark er gennem naboskabsprogrammet med til at styrke bl.a. domstole i Ukraine og i Georgien.
Det er et vigtigt arbejde, hvor Danmark gennem mange år har bidraget med ganske betydelige summer. Rusland står i meget høj grad bag cyberangreb på vigtige samfundsinstitutioner i den vestlige verden.
Danmark har også været ramt, herunder også forsvaret, hvor russiske hackere har forsøgt at få adgang.
Det gælder i forhold til selve forsvaret af Danmark, som skal styrkes, men derudover er det også vigtigt, at vi har et effektivt værn imod cyberangreb, som forstår at imødegå russiske forsøg på at sprede fake news i europæiske medier.
Det er derfor rettidig omhu, at regeringen lægger op til en markant styrkelse af Danmarks cyberforsvar i udspillet til et nyt forsvarsforlig.
Med uro i Mellemøsten og en voldsom befolkningseksplosion i Afrika er der et massivt pres mod Europas grænser og dermed også mod de danske.
Migrationsstrømmen mod Europa er en kæmpe udfordring, som er højt på den politiske dagsorden både i Danmark, men også i resten af Europa.
Danmark har et ansvar for at hjælpe mennesker på flugt fra krig og naturkatastrofer.
Vi skal med andre ord ikke understøtte menneskesmuglernes forretningsmodel.
I stedet skal vi hjælpe så mange som overhovedet muligt for de samme penge, og det sker altså bedst i nærområderne.
På den baggrund har regeringen taget initiativ til at udnævne en udsendelsesambassadør og udsende to udlændingeattacheer samt oprette en enhed for udsendelse i Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Der kommer altså en styrket indsats på udsendelsesområdet.
Det skulle være ordene til den af regeringen udarbejdede redegørelse, og igen tak til ministrene for en god og grundig redegørelse.