runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2020-06-22:
Det, der bragte mig til knappen, var sådan set, at hr. Alex Vanopslagh hånede Enhedslisten for at prøve at tage hensyn til nogle af de mindre bemidlede i samfundet, og det er lige præcis nogle få uger efter, at hr. Alex Vanopslagh gang på gang har trykket på den grønne knap, når erhvervslivet ellers skulle have ikke kun nogle få tusind kroner, men milliarder af kroner, sådan at staten rent faktisk nu har en pæn gæld efter coronakrisen.
Der tænkte jeg: Hvorfor er der så stor forskel på dem i toppen og dem i bunden?
Vi skal vel prøve at hjælpe alle danskere til at have en god tilværelse og en god fremtid, og de har vel alle sammen en stor betydning for at udvikle samfundet.
Det er vel ikke sådan, at det kun er toppen, som udvikler, og de andre afvikler, eller hvordan er menneskesynet hos Liberal Alliance?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Jamen jeg kan forstå, at menneskesynet hos Enhedslisten fortsat er det, at hvis man skal hjælpe folk til en god fremtid, skal man give dem checks.
Det er da et fattigt og et materialistisk svar.
Det er da ikke det, der gør os lykkelige, det er da ikke det, der giver vores liv mening.
Jo, det kan da give noget tryghed og noget sikkerhed, men det, der giver vores liv mening, er da, at vi har planer og tager initiativer og føler, at vi er herre i vores eget liv.
Det er da det, der giver vores liv mening, og ikke, at vi får checks fra andre mennesker.
Til spørgsmålet om det med virksomhederne vil jeg sige, at vi jo fjernede retten til erstatning ved tvangslukning, og så synes jeg egentlig også, det er rimeligt, at man yder noget kompensation, altså i forbindelse med en tvangslukning eller en de facto-lukning.
Så det har jeg ingen moralske skrupler med.
Jeg vil gerne lige bemærke, at vi jo faktisk har stemt nej til forlængelsen af de seneste hjælpepakker, fordi vi mener, det er usundt på den lange bane, præcis som den økonomiske ekspertgruppe har slået fast.
Havde det stået til os alene, havde vi jo nok i højere grad fokuseret på nogle likviditetsunderstøttende tiltag frem for bureaukratiske støtteordninger med loft og krav og det ene og det andet og det tredje.
Men jeg har ikke noget problem med at sige, at når man fjerner retten til erstatning, må man yde noget kompensation i stedet for.
Christian Juhl (EL), 2020-06-22:
Det har da været en øjenåbner for mig at se, at liberale mennesker går helt over i den socialdemokratiske lejr og siger, at Keynes faktisk er bedre end de gamle liberale økonomer, og at vi derfor selvfølgelig skal lukke kasserne op, når der er brug for det.
Det er klart, at vennerne i toppen af landet selvfølgelig bliver kede af det, når vi igen skal til at betale regningen og det så er de rigeste, der kommer til at betale.
Det ved jeg godt, og det er også Liberal Alliances politik.
Men jeg synes, at LA's ordfører glemmer én ting, og det er, at hvis vi giver 1.000 kr. til en af de fattigste i landet, så bliver de faktisk brugt til at skabe arbejdspladser i Danmark med.
Derfor er det jo sund fornuft, når vi skal booste aktiviteten og få gang i samfundet, at man giver dem til de mennesker, der har mest gavn af dem og skaber flest arbejdspladser ud af det.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Men Danmark er ikke i en forbrugskrise, og derfor har vi ikke foreslået, at man skal pumpe penge ud i samfundet – af det hensyn.
Så påstår hr. Christian Juhl, at hvis man giver 1.000 kr. til alle dem, der er arbejdsløse, så stimulerer det økonomien.
Det har vi gjort.
Det står til at give 400 arbejdspladser – 400 arbejdspladser.
Vi har mistet over 70.000 arbejdspladser.
Det kan selv ikke engang Enhedslisten mene er en god krisepolitik.
Og så må jeg bare slå fast til sidst, at den måde, Enhedslisten har kæmpet for forlængelse af hjælpepakker og lignende på, betyder, at I har været erhvervstoppens ven.
For det, som hjælpepakkerne til de selvstændige gør, er jo ikke at beskytte arbejdspladserne, det er at beskytte ejerne af virksomhederne.
Var der ikke hjælpepakker, havde virksomhederne nok stadig fortsat, det havde bare været med nye ejere.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Tak for det.
Vi glæder os til at bladre i det kreative forslag.
Jeg er en til en enig i længslen efter mere frihed.
Jeg er nødvendigvis måske ikke helt enig i, at min frihed stopper der, hvor din starter.
Jeg tror nogle gange, at det med at give frihed har det med at blive til mere, når man gør det sammen.
Jeg synes, jeg skylder at fortsætte den diskussion, vi havde, da rollerne var byttet om lidt tidligere.
For det, som vi blev enige om i går, var jo at lave en grøn skattereform, som vil lade en CO 2 -afgift være drivende for den grønne omstilling.
Og så diskuterede vi det her med, om det, når pengene skal tilbage til borgere og virksomheder, svækker incitamenterne.
Det er jo et spørgsmål om, at pengene ikke går ind i statskassen til at finansiere velfærd, men bliver brugt og givet tilbage generelt til borgere og virksomheder.
Så den, der forurener meget, vil jo opleve at have færre penge, hvis man ikker lægger sin livsstil om, og den virksomhed, som uanfægtet går videre med sin forurening, vil opleve, at det bliver dyrere at producere.
Derfor er det jo ikke et spørgsmål om at kompensere en til en, og det er derfor, CO 2 -afgiften er så effektiv.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-22:
Jamen det, jeg ikke forstår ved det, er, at hvis forureneren skal betale, altså forureneren får klimaafgift og er nødt til at betale det, får forureneren det tilbage i selskabsskat.
Så synes jeg lidt, det lyder, som om man udhuler klimaafgiften.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
I virkeligheden har jeg jo den opfattelse, at alle borgere kan træffe grønne valg og derfor bør være i den situation, at de oplever at stille sig selv bedre ved at træffe grønne valg frem for sorte valg, uanset hvem de egentlig er.
Men i forhold til det med virksomhederne handler det jo grundlæggende om, hvad det er for en erhvervsudvikling, vi får i Danmark.
Understøtter vi grønne virksomheder, virksomheder, der producerer bæredygtigt, og virksomheder, der uanset hvad de producerer, reducerer deres forurening?
For det kræver jo også investeringer.
Det kræver meget store investeringer, hvis man skal omlægge sin produktion, og det er jo derfor, det er vigtigt, at vi ikke bruger pengene i statskassen på noget, hvor vi kommer til at mangle dem.
Det er jo derfor, vi siger, at det egentlig er nemt nok med skattepolitik
: Det, du vil have mere af, skal du beskatte mindre.
Og omvendt: Vi vil gerne have mindre forurening, derfor op med skatten på det.
Men vi vil da gerne have virksomheder, der giver overskud, og derfor er det jo sundt nok at sænke skatten på det.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-22:
Så er det her problem jo ophævet.
Men de penge, som nu kommer ind, glæder vi os til at diskutere med De Radikale om hvordan vi bruger optimalt til den bæredygtige omstilling.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-22:
Det lød som et nej i mine ører.
Ordføreren må jo korrekse mig, hvis det ikke er rigtigt.
Men det om opklaringsprocenten er vi sådan set enige om.
Der synes jeg også, der er brug for at gøre noget, og det er jo derfor, at SF går til politiforhandlinger med et ønske om en særlig politienhed her.
Så det vil jeg så høre, om ordføreren kan bakke op om.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Jeg tror, at det område, som ordføreren er inde på, er et område, som vi er mange, der er blevet klogere og mere opmærksomme på inden for de senere år.
Og jeg vil egentlig også gerne rose de medlemmer, der har været med til at skubbe på for den dagsorden, for det har også været med til at få øjnene op hos nogle af os, der måske ikke havde blik for de udfordringer, der var, tidligere.
Der er jo flere udfordringer.
En af dem er jo, at opklaringsprocenten er utrolig lav.
Jeg ved ikke, hvad der skal til for at ændre på det,
men jeg tror da, at det er noget af det, man skal kigge på.
Så er der hele lovgivningsspørgsmålet, hvor man kan se på, om vi kan få mere frivillighed ind – og det tror jeg da bestemt vi kan.
Men vi må og skal i et liberalt demokrati og i et retssamfund være opmærksomme på, at vi ikke ender med at vende bevisbyrden om, så det lige pludselig er dig som mand/kvinde, der skal bevise, at det var frivilligt.
Det er jo ikke sådan, vi gør, nogle andre steder i retssamfundet.
Og det kan jeg nogle gange være bekymret for – altså om det er der, vi ender – når jeg lytter til diskussionen om samtykkebaseret voldtægtslovgivning.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-22:
Jeg vil da give hr. Alex Vanopslagh fuldstændig ret i, at man da ikke skal give fradrag til foreninger, bare fordi de er gode venner med dele af Folketinget.
Derfor foreslår jeg også, at man skal erlægge samfundsnyttigt arbejde, bl.a. i forhold til det, at man viser, at man har skabt et organiseret og reguleret arbejdsmarked gennem overenskomster.
Så kunne man jo måle på overenskomster og sige, at man skal have overenskomster for op til, lad os sige 25 pct. af medlemmerne – det er vel ikke alverden – for at man kan få lov til at trække kontingentet fra.
Det må vel også være en tankegang, der kan være fristende for en liberalist, altså at man vel skal arbejde, for at man kan få nogle fordele.
Og her kan man tale om, at der er splittelsesforeninger som Krifa og Det Faglige Hus og andre, der sidder bag på tandemen og løfter benene op, mens der er andre, der træder i pedalerne.
Var det ikke godt liberalistisk synspunkt at sige: Ingen arme, ingen kager?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Det er jo egentlig fantastisk, hvordan bl.a. hr. Karsten Hønge kan tro, at hr. Karsten Hønge er i stand til at give liberalistiske forelæsninger herinde i Folketinget, som om hr. Karsten Hønge er en ekspert i liberalistisk historie.
Jamen vi kan godt drikke en kop kaffe en dag og tage lidt liberal teori – så slipper vi for spørgsmålene herinde.
Victoria Velasquez (EL), 2020-06-22:
Man kunne jo næsten få indtrykket af ordføreren, at de 1.000 kr. skattefrit og uden modregning til dem, som er uden for arbejdsmarkedet, nærmest er spild af penge.
Det er nærmest uretfærdigt ifølge LA, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ordføreren slet ikke anerkender, at man også er en del af samfundet, selv om det er, man er blevet syg, selv om det er, man har et handicap.
Skal jeg forstå det sådan, at man er spild af penge, hvis det er, man har posttraumatisk stress, og at man skal sige tak for sin førtidspension?
Kan ordføreren ikke se, at det giver mening rent finansøkonomisk, at nogle af dem, som har allermindst, og som ikke vil komme til at få det overforbrug, som ordføreren ellers talte om, men faktisk vil bruge pengene på et almindeligt forbrug, ville kunne sætte gang i hjulene, samtidig med at det også er socialt retfærdigt?
Kan ordføreren ikke se det?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Nej, det kan ordføreren ikke se.
For det første er Danmark ikke i nogen forbrugskrise.
Der er intet, der tyder på, at vores forbrug er markant lavere, end det var inden krisen.
Så der er ikke noget behov for at stimulere forbruget.
For det andet står det til at skabe 400 arbejdspladser at give 1.000 kr. til over 1,8 mio. mennesker.
Undskyld mig, det er da en utrolig ineffektiv og tåbelig finanspolitik, hvis det er finanspolitikken, der er formålet.
Og ja, så jeg er bare uenig rent ideologisk med Enhedslisten, hvis program jo næsten synes at være, at dem, der arbejder, skal plukkes for så mange penge som muligt, så man kan give dem til dem, der står uden for arbejdsmarkedet.
Jeg synes ikke, det er rimeligt at tage flere penge fra dem, der går på arbejde, for at give til dem, der er uden for arbejdsmarkedet.
Vi skal sikre nogle rimelige ydelser, vi kan bekendt over for de arbejdsløse, og så tror jeg egentlig, at vi skal give dem en bedre og mere værdig behandling i jobcentrene, og der har vi måske en fælles sag i nogen grad.
Victoria Velasquez (EL), 2020-06-22:
Vi kan i hvert fald være enige om, at der skal ske noget med jobcentrene.
Vi er enormt optaget af at få skabt arbejdspladser.
Vi ser f.eks. den grønne omstilling som genial i forhold til at få løst klimakrisen, samtidig med at vi får skabt arbejdspladser.
Vi har flere konkrete forslag til, hvordan det er, vi kan få gjort det og få skabt beskæftigelse.
Men det er nogle gange lidt svært at tage det mere alvorligt eller vide, om det er en floskel fra ordføreren.
For det bliver tit sådan noget trylle-trylle med nogle udbudsreformer, som er den måde, man vil skabe arbejdspladser på.
Altså, selv over for den grønne omstilling har Liberal Alliance jo også givet op.
Og så vil jeg bare spørge i forhold til en rimelig ydelse.
Hvad synes ordføreren er en rimelig og en værdig ydelse både som et konkret tal, men også hvad det er, man rent faktisk skal have råd til?
For det virker, som om ordføreren ikke helt ved, hvor langt f.eks. kontanthjælpen rækker.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Det er sjovt, for det er faktisk præcis det spørgsmål, vi i årevis fra Liberal Alliances side har forsøgt at få Enhedslisten til at svare på.
Hvornår er ydelsen høj nok til arbejdsløse?
Det syntes vi var et glimrende niveau, selv om det betød, at man kunne få op til 18.000 kr., hvis man havde to børn og var på kontanthjælp.
Det var måske endda til den høje ende, men vi syntes, det var et okay niveau.
Det kunne vi da godt være bekendt.
Det syntes Enhedslisten ikke.
Det var fattigdom.
Det var simpelt hen fattigdom at få 18.000 kr. om måneden af andre menneskers penge, hvis det var, man havde to børn og var på kontanthjælp.
Så spørgsmålet er vel nok snarere: Hvor høj skal kontanthjælpen være?
Vi har jo sat et loft med kontanthjælpsloftet.
Vi behøver ikke svare på det.
Camilla Fabricius (S), 2020-06-22:
Jeg vil rigtig gerne starte med at rose Liberal Alliance for det gode samarbejde, der har været under coronaen, for I har ligesom resten af Folketingets partier været med til at tage ansvar; I har været med til at indgå aftaler og holde hånden under vores mest sårbare borgere.
Det er positivt, og det er godt.
Velfærdssamfundet har bestået sin prøve under coronakrisen, og vi må jo erkende, at det danske samfund er unikt og uundværligt.
Det danske fællesskab har for alvor vist sin styrke, og vi har på tværs af politiske partier kunnet holde hånden under vores allermest sårbare og udsatte borgere.
Derfor skal vi også tale samfundet op og ikke tale det ned, og derfor er mit spørgsmål til ordføreren – og jeg synes, det er lidt kedeligt – om det virkelig kan passe, at man vil lægge op til, ligesom man gjorde ved folketingsvalget, at man vil beskære den offentlige sektor med 10 pct.
Altså, vil Liberal Alliance skære 10 pct. af vores offentlige sektor, uden at det vil få konsekvenser for den velfærdsopgave, vi står over for?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Lad mig starte med at sige, at jeg da netop taler samfundet op – i forhold til den indsats, som borgerne har gjort i samfundet under coronakrisen; den måde, de har ændret adfærd og lidt afsavn og givet afkald på, og på forskellig vis har bidraget til at løse krisen og vist en fantastisk fællesskabsfølelse.
Det er jo noget, vi har været sammen om i Danmark.
Så der er jeg da fuldstændig enig i, at vi skal tale samfundet op.
Man skal huske, at stat og samfund er to forskellige ting, og det ved jeg godt at der nogle gange hos den venstre side af midten lidt er en misforståelse omkring.
Og der må man sige, at den måde, vi har tacklet det på fra statens side, jo langt hen ad vejen har været rigtig god i Danmark.
Vi lavede en hurtig og effektiv nedlukning – det tror jeg vi også økonomisk bliver glade for på længere sigt.
Og så er der nogle ting, vi skal lære af.
Statsministeren nævnte en af dem tidligere i dag, nemlig at det har skabt ensomhed blandt ældre og sårbare.
Der var man for restriktiv.
Og dér har jo der ikke været det sammenhold – dér har der været ensomhed.
Dér har samfundet ikke kunnet udøve sit fællesskab, fordi staten forhindrede det.
Så det var noget mere principielt og ideologisk.
Men ja, vi ønsker at beskære den offentlige sektor med 1 pct. om året.
Vi mener, at der er rigeligt, der kan skæres væk i forhold til bureaukrati og ineffektivitet og i øvrigt også i ydelser og opgaver, man ikke skal udføre længere – jeg var inde på det tidligere.
Camilla Fabricius (S), 2020-06-22:
Vi har jo netop som politiske partier sendt en tak til de her velfærdens helte – dem, der har gjort en forskel i en coronatid.
Det er også dem, som ordføreren nu peger på skal skæres væk.
Så hvem er det?
Er det kollegaen til pædagogen, som er med til at drage omsorg for børnene?
Er det læreren henne i skolen?
Er det sygeplejersken henne på hospitalet?
Jeg kan ikke se, hvor det skal være, og ligesom ordføreren for Enhedslisten vil jeg sige, at det bliver lidt trylleri, hvad ordføreren for Liberal Alliance kommer med.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Det siger da mere om Socialdemokratiet, end det gør om os, der mener, at der kan spares mere end en krone.
Sygeplejersker har under krisen været ude at sige, at de havde lettere ved at udføre deres arbejde, fordi de ikke skulle spørge en masse mellemledere.
Måske skulle mellemlederne gå ud i den private sektor og finde sig et arbejde.
Vi ved, at pædagoger bruger mere tid på papirarbejde i dag, end de gjorde i 1970'erne og 1980'erne.
Måske skulle vi se på, hvordan de bruger mindre tid på papirarbejde.
Det er det, som først og fremmest er Liberal Alliances politik, og det er jo noget, vi har været enige om i Folketinget siden Schlüters tid, altså at vi skal afbureaukratisere, men det er ikke lykkedes på noget tidspunkt.
Måske skulle vi gøre det til en fælles og bred opgave i Folketinget at komme i mål med det.
Rosa Lund (EL), 2020-06-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge lidt op på mine kollegaers spørgsmål.
Det går nemlig på det her med de 1.000 kr., som skulle være spild af penge, i hvert fald hvis man kigger på Liberal Alliances facebookside.
Jeg synes, det er en lille smule arrogant at sige, at det er spild af penge at give 1.000 kr. til folkepensionister, som har brugt hele deres liv på at bygge det velfærdssamfund op, som faktisk har reddet os igennem den her coronakrise.
Jeg vil egentlig gerne have, at hr. Alex Vanopslagh forklarer os, hvorfor det er så spild af penge at give 1.000 kr. til folkepensionister, som faktisk er nogle af dem i vores samfund, der har allermindst.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Fordi det er andre menneskers penge, som de betaler i skat.
Hver gang Enhedslisten vil dele 1.000 kr. ud til nogen, der ikke er i arbejde, så er der en, der er i arbejde, der skal tjene 2.000 kr. og aflevere 1.000 kr. i skat, som Enhedslisten så kan dele videre ud som gaver.
Jeg har ikke min telefon med, men jeg har lyst til at finde de mange beskeder af bl.a. pensionister, men også af folk, der er på anden offentlig forsørgelse, jeg har fået på Facebook, frem.
De skriver til mig og siger, at de slet ikke kan forstå, hvorfor i alverden de skal have de her penge; altså, de er næsten fornærmet over at modtage dem, ikke fordi beløbet er lavt, men fordi de ikke mener, at de har gjort sig fortjent til det beløb.
De kan ikke se meningen i det, og de har ikke været påvirket økonomisk af coronakrisen, og det vil jeg kalde for samfundssind.
Jeg deler egentlig deres syn på tingene, og jeg ved også godt, at der er andre, der ikke har den samme tilgang til det spørgsmål.
Rosa Lund (EL), 2020-06-22:
Og tak for svaret.
Jeg er ikke overraskende meget uenig.
Jeg kan sige til hr. Alex Vanopslagh, at min facebookindbakke ser en smule anderledes ud.
Jeg synes, at det er meget interessant, at Liberal Alliance står her og snakker om, at vi skal afbureaukratisere, og at man så alligevel ikke vil være med til at skabe en bedre hverdag for de mennesker i Danmark, som f.eks. bliver pisket rundt i et beskæftigelsessystem, og som bliver pisket rundt i et førtidspensionssystem.
Det ville da også være at afbureaukratisere.
Men så er vi også nødt til at sikre, at de mennesker har et ordentligt levegrundlag, og det er noget af det, som vi har forsøgt at gøre med den her aftale, som Liberal Alliance har så meget imod.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Jeg vil med glæde se på, hvordan vi reformerer jobcentrene.
Altså, da jeg stod her i efteråret under åbningsdebatten, talte jeg om åndelig fattigdom – folk, der bliver trynet i jobcentrene og mister troen på, at de kan noget selv.
Der skal vi da møde dem i øjenhøjde og give dem en tro på, at de kan noget.
Det vil jeg gerne være med til, og det tror jeg også at Enhedslisten godt ved.
Men der, hvor jeg er uenig med Enhedslisten, og hvor jeg synes, at Enhedslisten giver fattige svar og bidrager til åndelig fattigdom, er ved at tro, at man kan løse sociale problemer ved at give folk flere checks.
Jeg synes bare, at det er så grundlæggende forkert.
Man skal give folk en evne og en tro på, at de kan forbedre deres eget liv – ikke bare stikke dem 1.000 kr. i hånden og sige: Værsgo at tie stille, nu har du bare at være tilfreds, for vi har gjort, hvad vi skal.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-22:
Jeg får lidt lyst til at stille hr. Alex Vanopslagh det samme spørgsmål, som jeg stillede fru Pernille Vermund, nemlig: Hvor står Liberal Alliance i forhold til en ny voldtægtslovgivning?
Er man ligesom SF optaget af, at det skal være en samtykkebaseret voldtægtslovgivning, eller hvad mener man egentlig om det?
Jeg synes jo, at vi har et stort problem på det her område.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Tak for ordet.
Sikke et folketingsår, også for Alternativet.
Jeg synes, at jeg på vegne af Nye Borgerlige og med udgangspunkt i de forhandlinger, vi har haft – nu er det jo fru Josephine Fock, der har siddet med i forhandlingerne – skylder at sige tak til Alternativet for det, som vi har oplevet som et konstruktivt samarbejde.
Jeg tror, de fleste ved, at vi på mange områder er politisk uenige, men vi har faktisk oplevet en rigtig god og konstruktiv dialog og også et godt og konstruktivt samarbejde med fru Josephine Fock under forhandlingerne.
Også tak til Alternativet for at bakke op om vores forslag for nylig om at udskyde skolestarten for børn.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre om et tredje punkt, og det er måske et af de få punkter, vi har tilfælles – men det handler jo også om at finde de steder, hvor man har fælles fodslag – nemlig vores ønske om at få nedlagt jobcentrene, som i øjeblikket koster de syge og svage rundt i systemet.
Det er jobcentre, som ikke skaber ret meget andet arbejde end til dem, der er ansat der.
Er det stadig Alternativets politik, og vil man i givet fald samarbejde om at nå det mål?
Christian Juhl (EL), 2020-06-22:
Tak for svaret.
Der er et andet spørgsmål, der har naget mig lidt.
Jeg vil gerne høre, om problemet er løst med den bevilling, vi gav for et år siden, eller om vi først kun står ved starten på at få det løst.
For hvis Grønland og Danmark kan løse det store problem, som det reelt er, på et år, så er det imponerende.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-22:
Det korte svar er, at vi er ved starten.
Der er rigtig, rigtig meget, der skal gøres, og det er nogle ret voldsomme tal.
Jeg vælger også at være optimistisk og tro på, at det faktisk gør en forskel, og jeg er dybt taknemlig.
Jeg stod her ved åbningsdebatten og valgte jo netop ikke at snakke om USA, men faktisk at snakke om børnene, for jeg synes virkelig, det er noget, som det er utroligt at vi ikke har fået løst i Grønland tidligere.
Jeg synes, der er rigtig mange ting, man kunne gøre på det her område, men taletiden er ikke rigtig til at give et mere fyldestgørende svar.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-22:
Det er jo nemt at forstå Grønlands ønske om øget økonomisk udvikling som en af trædestenene på vej mod mere selvstændighed.
Jeg kunne godt tænke mig, om fru Aaja Chemnitz Larsen kunne sætte lidt flere ord på det og sige, hvordan Inuit Ataqatigiit som et miljøpoliti ser balancen mellem råstofudvinding og beskyttelsen af den sårbare natur, herunder en kort status på, hvordan det står til med den her meget snævre flertalsafgørelse, som blev taget i Grønland i forhold til at bryde uran ved Kvanefjeldet, og om fremtidsudsigterne for at bore efter olie, som uden for enhver rimelig tvivl ikke vil ramme den sårbare natur.