runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2025-02-26:
Først og fremmest tak til for spørgeren for at være med til at sætte fokus på et vigtigt emne.
Jeg er jo rigtig glad for, at der de senere år er kommet et langt større fokus på kvindesygdomme, for kvinders sundhed skal hverken være underbelyst eller underprioriteret, når det er, at vi snakker forskning og behandling.
Det bør vi også løbende have fokus på i sundhedsvæsenet.
Derfor deler jeg sådan set også ambitionen om, at vi skal have mere viden om og fokus på kvindesygdomme.
Det er jo også baggrunden for, at regeringen sammen med et bredt flertal, herunder Enhedslisten, og tak for det, har haft fokus på området i forbindelse med bl.a. aftalen omkring forskningsreserven, hvor vi fik afsat midler til styrket patientnær klinisk og uafhængig forskning, herunder på områder, hvor der er begrænset kommerciel interesse, og det gælder jo f.eks. netop forskning i kvindesygdomme.
Konkret er der afsat en pulje på 210 mio. kr. sidste år og så 231½ millioner her i 2025.
Der er også, senest på finansloven, blevet afsat penge bl.a. til foreningen Endometriose Fællesskabet, og der er afsat midler til en informations- og rådgivningsindsats hos foreningen Endometriose Fællesskabet.
Derudover er det selvfølgelig vigtigt, at vi også sikrer, at vores sundhedspersonale har den rette viden og det rette fokus på kvindesygdomme.
Noget af det, jeg noterer mig, er jo, at der er et stort fokus på det her, også ude i regionerne, altså hos driftherrerne af vores sygehuse.
Senest har Region Hovedstaden bl.a. igangsat en række initiativer i forhold til at uddanne og rådgive sundhedspersonalet om endometriose.
Det forventer jeg selvfølgelig at se en effekt af, men jeg forventer selvfølgelig også, at man regionerne imellem lader sig inspirere af det.
Og jeg er sådan set åben over for at drøfte behovet for yderligere tiltag om kvinders sundhed som led i de generelle prioriteringsøvelser.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-02-26:
Det var bestemt ikke ment polemisk i forhold til at kunne stille spørgsmål, for det er helt rigtigt, at vi havde en diskussion om det i sidste uge, og vi har det den her uge, og jeg vil også tro, at vi får det de kommende uger.
Det er helt naturligt.
Det er jo rigtigt nok, at der sker mange interessante og også bemærkelsesværdige ting i forhold til udmeldinger fra den amerikanske administration.
Jeg tror, at så sent som i nat har Donald Trump, den amerikanske præsident, bekræftet, at USA ser sig selv i et stærkt NATO, og det synes jeg sådan set på alle måder er en fornuftig bemærkning.
Så selv om der kommer divergerende meldinger, synes jeg jo, at amerikanerne har bekræftet på forskellige politiske niveauer, at de har et stærkt engagement i NATO og også vil have det fremadrettet.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-02-26:
Det er selvfølgelig glædeligt, hvis man er glad for USA i NATO.
Det, der måske stadig væk er den grundlæggende politiske pointe, er, at USA også i FN's Generalforsamling har stemt sammen med Rusland og Hviderusland og andre lignende stater, som vi vanligvis ikke betragter som nære allierede eller lande eller stater, vi deler værdier med – faktisk tværtimod, når det handler om Ruslands krig i Ukraine.
Det ikke at ville stemme for en resolution, der udpeger Rusland som aggressoren, siger jo alt om, hvordan den amerikanske administration ser på den krig, som er på europæisk territorium.
Det er i lyset af det, jeg spørger, om det da er klogt, at vi indgår en baseaftale med USA om en forsvarspolitik, vi faktisk ikke kender omfanget af.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-02-26:
Uanset at der er ting, som vi er uenige med amerikanerne i, så er der flere ting, der binder os sammen, ikke mindst i et stærkt transatlantisk samarbejde.
Som jeg sagde, har vi jo i årtier haft det her samarbejde, som har været med til ikke mindst at styrke Danmarks sikkerhed og også fortsat vil være vigtigt og afgørende i forhold til at styrke vores sikkerhed både Europa og i Danmark.
Derfor er det i Danmarks interesse, at vi har et stærkt samarbejde med USA, og jeg tror også, at det samarbejde, vi får i forhold til den nye forsvarssamarbejdsaftale, vil underbygge det.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-02-26:
Hvis de forhandlinger, som amerikanerne fører lige nu med Rusland om fred i Ukraine hen over hovedet på ikke bare Ukraine, men også Europa, lander med en eller anden fredsaftale, som ikke er i ukrainsk interesse, hvad stiller Danmark så op, og er det i den kontekst klogt at indgå en aftale?
Eller skulle man i virkeligheden sætte den aftale på pause?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-02-26:
Jeg synes ikke, man skal sætte nogen aftale på pause.
Jeg synes tværtimod, at det er vigtigt at fastholde et stærkt amerikansk engagement i Europa og dermed også i Danmark, og det er et selvstændigt argument for at få aftalen gennemført.
Hvad der måtte ske i forhold til verden omkring os og ikke mindst Ukraine, tror jeg ikke, jeg er i stand til at give et endeligt svar på i dag.
Generelt set
synes jeg, at man skal forholde sig til ting, når de er sket, og ikke til spekulationer.
Der er jo rigtig mange spekulationer, som aldrig nogen sinde bliver til virkelighed, og det tror jeg også er den måde, jeg vil håndtere det her spørgsmål på.
Rosa Lund (EL), 2025-02-26:
Mener ministeren, at det er på høje tid, at vi sætter handling bag ordene og laver en national handleplan for kvinders sundhed, der sikrer øremærkede midler til mere forskning i kvindesygdomme, bedre udredning, behandling og mere uddannelse inden for området?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-02-26:
Jeg startede i morges med en samtale med Helene, der selv er adopteret, og som jo meget klart siger, at det her ikke handler om, at hvis hun en dag får brug for kontanthjælp, så vil hun ikke arbejde for sin ydelse; det handler om den grundlæggende følelse af ikke at høre til.
At sidde og høre Helene og mange andre sætte ord på det gør dybt indtryk på mig og gør mig også klogere på en følelse nede i maven, jeg tror det kan være svært for os andre helt at sætte sig ind i.
Den lytter jeg til, den har gjort mig klogere, og det er det, der gør, at jeg nu står og siger, at jeg vil lave loven om.
Sophie Løhde (V), 2025-02-26:
Først og fremmest er jeg nødt til at understrege, at unge kontrolkøbere er et forsøg, vi har igangsat nu her.
Man sidder ikke og benytter 17½-årige.
Man må ikke overtræde provokationsforbuddet.
Det ligger der i øvrigt også allerede en klar dom om, i forhold til at lovgivningen sådan set er indrettet på en måde, hvor det også bliver udført i praksis.
I forhold til bødeniveauet på 50.000 kr. vil jeg sige, at jeg er enig i, at der er masser af købmænd, der gør det kanongodt og godt vil være med til at påtage sig ansvar.
Det er træls, når ens medarbejdere måske så bliver taget i det – arh, hvorfor sørgede vi ikke for at få kontrolleret alderen her?
Men bødeniveauet på 50.000 kr. er jo ikke noget, vi bare har grebet ud af det blå.
Det bødeniveau afspejler det, vi indførte for ulovlig salg af lattergas til børn og unge.
Det er et bødeniveau, som Dansk Folkeparti selv var med til at lægge stemmer til tilbage i maj 2023.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-26:
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren i forhold til det, som jeg tror der er rigtig mange danskere der sidder og tænker, når de hører, at man får en bøde på 50.000 kr. for ved en fejl at sælge spiritus, altså når en ungarbejder ved en fejl får solgt en flaske spiritus til en 17-årig, altså til en, som ikke er 18 år, kontra at man kun risikerer at få en bøde på 1.000 kr. for at stjæle åbenlyst i en butik, nemlig: Hvorfor er det sådan?
Det er den ene ting.
Nummer to ting er: Skal vi ikke bare udvise de kriminelle udlændinge, som begår kriminalitet i Danmark, efter første dom?
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-26:
I forhold til det sidste er jeg en kæmpe tilhænger af, at vi skal udvise så mange, som vi overhovedet kan.
Og en god start er jo også, at de udlændinge, som får straffe i Danmark, heller ikke engang skal afsone deres straf i danske fængsler, men at de hurtigst muligt, og så hurtigt som vi kan have faciliteterne klar, skal afsone i vores lejede fængselsfacilitet i Kosovo.
I forhold til det andet er der jo, som jeg forstår det, tale om en forsøgsordning og et bødeniveau, som jo også afspejler, hvad bødeniveauet er for eksempelvis at sælge puffbars eller andre ulovlige ting.
Men igen vil jeg sige, at det hører under indenrigs- og sundhedsministerens ressort.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-26:
Tak for det.
Desværre er det jo sådan, at Dansk Folkeparti er det eneste parti, som faktisk er ligeglad med konventioner.
Vi vil gerne udvise kriminelle udlændinge konsekvent og efter første dom, og det vil vi selvfølgelig også i de her tilfælde.
For vi har faktisk brug for at få ryddet op.
Og jeg er sådan set enig med ministeren i, at det da bliver dejligt, hvis vi en dag får mulighed for at få det her fængsel; det har lidt lange udsigter, tror jeg.
Men grundlæggende set
kunne vi rydde gevaldigt op i vores egne fængsler.
Cirka halvdelen af dem, der sidder der, er jo folk med udenlandsk baggrund.
Så vi kunne da få ryddet
gevaldigt op, hvis vi bare begyndte at udvise kriminelle udlændinge konsekvent og efter første dom.
Og mig bekendt er vi i hvert fald det eneste parti i Folketinget, som reelt set mener det, fordi vi er ligeglade med konventionerne.
Kan ministeren ikke se en åbning i forhold til konsekvent at smide dem ud, som ikke skal være i landet?
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-26:
Jeg vil starte med at sige, at vi ikke er ligeglade med internationale konventioner sådan i almindelighed.
Jeg vil faktisk sige, at i den tid, vi lever i lige nu, hvor der er så meget uro, mener jeg, at vi som et lille land har en klar interesse i en regelbaseret verdensorden.
Når det er sagt, er jeg enig med Mette Thiesen og i øvrigt også Dansk Folkeparti og andre i Folketinget i, at der har været en retspraksis ved bl.a. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, der også mange gange tolker menneskerettighedskonventionen lige lovlig frisk, så man får det indtryk, at det i højere grad er kriminelles rettigheder, der bliver beskyttet, frem for flertallet og kollektivets ret til at leve i tryghed og frihed.
Og det mener jeg at vi skal gøre noget ved.
Karsten Hønge (SF), 2025-02-26:
Har ministeren gjort tilstrækkeligt for at undgå, at internationalt adopterede fra ikkevestlige lande omfattes af arbejdspligten i den nye kontanthjælpsreform?
For et par dage siden besøgte jeg en familie.
De har adopteret to børn, hvor den ene er i gang med arbejde, og den anden er faktisk i kontanthjælpssystemet.
Da jeg snakkede med forældrene, sad de med tårer i øjnene.
Altså, de fortæller om, hvor svært det er for dem at have samtalen med deres egne børn, fordi den ene selvfølgelig føler sig ved siden af, diskrimineret og sat uden for samfundet.
Og nu er det ikke de eneste, jeg har snakket med.
Jeg har fået et væld af henvendelser, især på mail, men nu også telefonisk.
Hvordan kan man forklare, at mennesker, der har boet i Danmark hele deres liv på nær måske lige et par måneder, skal udsættes for diskrimination og forskelsbehandling ved nu at blive udsat for tvangsaktivering gennem chikanejobs og ved at få nedsatte ydelser i kontanthjælpssystemet?
Vi ved jo godt, at adopterede jævnligt sådan spørger ind til deres egen historie og deres egen identitet, og så kommer det her oveni.
Hvordan kommer det nogle gange så vidt i politik?
Hvor er det, at regeringen har været blinde for den her handling?
Nu hører jeg også ministeren sige, at der åbenlyst er begået en fejl.
Er det sådan, at jeg også hører ministeren give en undskyldning til de familier, som har oplevet utryghed, usikkerhed og frygt sive ind?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-02-26:
Først og fremmest er de ord, ordføreren sætter på det at lave en arbejdspligt, jo åbenlyst ikke ord, jeg er enig i.
Den her lov har til formål at sige, at folk, der kommer hertil fra udlandet og aldrig har haft fast arbejde og nu beder om kontanthjælp, betalt af de mennesker, der går på arbejde hver eneste dag, må vi godt forvente noget ekstra af.
Det mener jeg godt vi må, især fordi vi kan se, at når man forventer noget af mennesker, så er det bedre end at betale dem og efterlade dem passive.
Så jeg står fuldt og helt bag den her arbejdspligt.
Når jeg alligevel nu siger klokkeklart, at de her historier, de der tårer, som ordføreren henviser til, har gjort indtryk, så er det også med en intention om, at den her lov skal laves om.
Det er jo netop også på grund af den oplevelse, at jeg står her i dag og siger: Jeg vil gerne lave loven om, så vi holder fast i arbejdspligten, men så adopterede ikke er omfattet af den – men uden at have den konkrete løsning.
Det er ikke særlig tit, at vi gør det som politikere og slet ikke som ministre, for hvis man lover, at man vil lave noget om, vil man godt se, hvad det er for en løsning, før man lover det.
Men jeg kan jo godt se, hvad det er for nogle følelser, det her vækker.
Jeg har den ikke endnu, men jeg vil finde en løsning, så vi holder fast i arbejdspligten, men undtager adopterede.
Karsten Hønge (SF), 2025-02-26:
Det skal simpelt hen bare være: Hørte jeg nu i den her omgang ministeren sige undskyld for den utryghed, den usikkerhed og den skuldertackling, man fra regeringens side har givet familier, så man har skullet tage fat på sådan helt fundamentale snakke mellem hinanden, både de adopterede indbyrdes og mellem forældre og deres adopteret børn, om, om de nogen sinde i virkeligheden blev accepteret.
Altså, hører jeg ministeren give en undskyldning for, at regeringen her står bag den bølge af usikkerhed, man har kastet adopterede familier ud i?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Der sidder rigtig mange i hele Danmark lige nu, er det mit indtryk, som oplever at have fået en mavepuster af den lov, jeg har været med til at vedtage.
Det har aldrig været min intention at sige til mennesker, der har været her, siden de var 3 måneder gamle, at de skulle sidde med en følelse af ikke at være rigtigt danske.
Så som svar på spørgsmålet vil jeg sige det, jeg også har forsøgt nu at sige udadtil, nemlig at jeg har bedt om, at vi finder en løsning på, hvordan adopterede ikke skal være omfattet af den her lov.
Og nogle gange skal man som politiker også turde tage den slags menneskers oplevelser ind og turde blive klogere.
Det gør indtryk på mig, at det er den følelse, der er mennesker der sidder med.
Den følelse ønsker jeg ikke de skal have.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-26:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at ingen tilsyneladende ved, hvor Kamilla Hantuschs drabsmand, der egentlig bør opholde sig på Kærshovedgård, er henne?
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-26:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at slå fuldstændig utvetydigt fast, at udvisningsdømte udlændinge ikke er velkomne i Danmark, og de skal – og jeg mener, de skal – skal sendes ud af landet så hurtigt som overhovedet muligt.
Det gælder jo ikke mindst, når en udvisningsdømt har begået så alvorlig kriminalitet, som det er tilfældet i denne her tragiske sag.
Jeg kan ikke inden for rammerne af et mundtligt § 20-spørgsmål udtale mig nærmere om den konkrete sag, herunder hvad politiet gør for at finde den udvisningsdømte.
Men jeg kan generelt sige, at jeg har en klar forventning om, at politiet gør en indsats, endda en meget stor indsats, for at finde udvisningsdømte, som forsvinder fra Kærshovedgård.
Og når det kommer til udvisningsdømte, der ikke overholder deres kontrolforpligtelser, så har politiet i dialog med Hjemrejsestyrelsen forskellige værktøjer.
Der kan bl.a. ske efterlysning i politiets systemer.
Politiet har også mulighed for at foretage offentlig efterlysning af den pågældende, hvis betingelserne for det er opfyldt.
Derfor er det også vigtigt, at politiet i de her situationer er i dialog med de berørte familier vedrørende mulighederne for tryghedsskabende initiativer.
Derudover er det afgørende, at politiet fortsætter med at have et vedvarende og stærkt fokus på indsatsen omkring Kærshovedgård, både i forhold til at forebygge kriminalitet og sikre trygheden i lokalområdet.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-26:
Det ærgrer mig da, at ministeren ikke kan kommentere på den konkrete sag, for det er den konkrete sag, der i dag skaber utryghed for den datter, hvis mor blev dræbt af en nu udvisningsdømt kriminel udlænding, der bør opholde sig på Kærshovedgård, men simpelt hen er forsvundet pist væk ud i det blå som konsekvens af den åbendørspolitik, som regeringen insisterer på skal herske på Kærshovedgård.
Og hvis ministeren ikke vil kommentere på den konkrete sag, kan han i det mindste forholde sig til den politik, som medførte og medfører i dag, at en familie må leve i utryghed, fordi en drabsmand, der burde opholde sig på Kærshovedgård, frit har kunnet forlade udvisningscenteret og i dag ikke er til at finde for hverken familien eller politiet.
Kan det virkelig være rimeligt, hvis det står til ministeren, at vi har udvisningsdømte kriminelle udlændinge frit gående rundt i Danmark, uden at familien, der er udsat for den utryghed, kan få nogen som helst form for indsigt i, hvad status er i sagen omkring den drabsmand, som har gjort, at familien i dag må leve i utryghed?
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-26:
Men hr. Mikkel Bjørn må vel alt andet lige, også selv om jeg ved, at hr. Mikkel Bjørn er glad for at stille spørgsmål, godt kunne forstå, at jeg ikke på politiets vegne kan kommentere den konkrete sag, og hvad politiet konkret gør for at finde den pågældende person, så vedkommende har mulighed for at orientere sig på folketings-tv i, hvad det er for nogle metoder, politiet har taget i brug.
Når det er sagt, mener jeg også, det er afgørende, at politiet er i dialog med den berørte familie og gør, hvad man kan for at skabe tryghed for den.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-26:
Men der fik jeg da også sagt klart og tydeligt, at det her med de 50.000 kr. ikke forslår i forhold til dem, der virkelig spekulerer i det.
Det kommer til at ramme de købmænd, som faktisk forsøger at holde sig inden for lovens rammer.
Altså, 1.000 kr. for at stjæle er jo ikke særlig meget for nogen.
Jeg stemte for det lovforslag, fordi det – og det sagde jeg også meget klart og tydeligt i min ordførertale – var et lillebittebitte skridt i den rigtige retning, men det er slet, slet ikke nok.
Altså, vi skal have nogle meget, meget højere bødestraffe; vi skal have fængselsstraffe; vi skal indføre, at der konsekvent udvises efter første dom, for hvis man kigger på statistikkerne, er mange af dem, der begår de her organiserede butikstyverier, jo udlændinge.
Det er folk fra Rumænien, Polen og flere andre lande, det er syrere osv., der begår de her butikstyverier.
Det, der sker, er jo, at man går ind og begår et organiseret tyveri, fordi man godt ved, at bøden er så lav, og så kan man sagtens stjæle store paller af varer og køre ud på Nørrebrogade eller andre steder, hvor der ligger nogle kiosker, og sælge det til dem, som så sælger det videre.
Jeg tror bl.a., der var et eksempel på, at Fødevarestyrelsen havde fundet nogle varer, f.eks. chokolade, som kun kunne købes i Meny, men som pludselig blev solgt fra nogle kiosker.
Så det her er jo et gigantisk problem.
Det skal selvfølgelig også følges op af en langt bedre grænsekontrol, ansigtsgenkendelse og alt muligt andet.
Der er masser ting, vi kan gøre, som er meget mere effektive end det, som regeringen kom med.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-26:
Problemet er jo ikke bare, at ministeren ikke kan orientere her i en mundtlig spørgetime.
Problemet er, at familien ikke engang kan få den indsigt, som jeg som folketingsmedlem vil kunne få via fortrolige skriftlige spørgsmål til ministeren omkring status i sagen.
Det vil sige, at der er en familie, som lever i konstant utryghed, fordi en drabsmand er forsvundet fra Kærshovedgård, og de kan ikke engang af ministeren eller af politiet få en status på: Hvor er den mand, der dræbte den nu 15-årige piges mor, henne?
Det er da ikke rimeligt.
Og kan ministeren ikke godt se, at det er en helt uholdbar situation?
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-26:
Igen kan jeg kun understrege vigtigheden af, at politiet selvfølgelig er i dialog med de berørte borgere, når der er en gerningsmand, hvad enten det er en gerningsmand, der er eftersøgt for en konkret forbrydelse, eller det som i det her tilfælde handler om en, der har afsonet sin straf, men er undveget fra Kærshovedgård.
Selvfølgelig skal politiet være i dialog med berørte familier i sådan nogle situationer.
Det har jeg også tiltro til at politiet er.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-26:
Ministeren gentager nu et meget ærgerligt mantra, som vi ofte hører fra Socialdemokratiet og fra regeringen, nemlig at det er folk, der har afsonet deres straf.
Men hvis det er mennesker dømt til udvisning af Danmark for bestialske forbrydelser, i det her tilfælde mord på en 21-årig kvinde, dømt til udvisning af Danmark, så har man jo ikke afsonet sin straf.
Så har man ikke afsonet den del af sin straf, som er udvisningen.
Man er dømt til udvisning af Danmark, har modsat sig at forlade landet, er dømt til at skulle sidde på udrejsecenteret, indtil man forlader landet, har selv forladt centeret, og nu kan familien ikke få en indsigt i: Hvor er den mand, der dræbte en nu 15-årig piges mor?
Det er da helt og aldeles uholdbart.
Hvorfor er Dansk Folkeparti det eneste parti i Folketinget, der er villig til at sætte en lås på det her center, så familierne ikke skal leve i den form for utryghed?
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-26:
Dansk Folkeparti er ikke det eneste parti, skønt Mikkel Bjørn gerne vil have det til at lyde sådan, der går op i de spørgsmål her.
Det er derfor, skiftende socialdemokratiske regeringer siden 2019 har været meget succesfulde med at få udlændinge i en udrejseposition til faktisk at rejse hjem, og den statistik kender hr. Mikkel Bjørn, for både jeg og udlændingeministeren har præsenteret den for ham flere gange.
De har været mere succesfulde end skiftende borgerlige regeringer, hvor Dansk Folkeparti har været parlamentarisk grundlag, og også mere succesfulde, end fru Inger Støjberg var, da hun var udlændingeminister.
Og det agter vi at blive ved med, for folk, der ikke er velkomne i Danmark, skal naturligvis heller ikke være i Danmark.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-26:
Tusind tak.
Denne gang er spørgsmålet blevet rettet til den rigtige minister.
Mener ministeren, at det gavner eller skader retssikkerheden, når det koster 50 gange så meget for en købmand at sælge en flaske vin til en 17-årig, som det koster en tyv at stjæle i en dagligvarebutik?