runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2020-03-11:
Tak for det, og tak til ministeren for at have tid.
Kan regeringen garantere, at ingen danske børn er i livsfare, alvorligt syge eller fejlernæres på en helbredstruende måde i al-Roj-lejren?
Nick Hækkerup (S), 2020-03-11:
For så vidt angår møblementet og det nye inventar, er det sådan set indkøbt allerede tilbage i 2017-2018, ligesom man jo tilbage i 2018 besluttede at udvide antallet af pladser, der skal være oppe i Ellebæk.
Derved skulle man have et udbud, som jo skal reflektere, hvilken pris der så er ved at bygge de her ekstra pladser, som der jo er behov for, så længe vi har situationen med de her primært afviste asylansøgere, som vi desværre ikke umiddelbart kan få sendt ud af landet.
Desværre.
Mette Thiesen (NB), 2020-03-11:
Er ministeren enig i, at det er forkasteligt, hvis hjembragte børn fra Syrien placeres i et islamistisk miljø, og kan ministeren garantere, at et hjembragt barn under ingen omstændigheder ender i et radikaliseret miljø?
Astrid Krag (S), 2020-03-11:
Hjembragte børn af fremmedkrigere og andre radikaliserede personer skal selvfølgelig ikke vokse op i hjem her i Danmark, hvor der er risiko for deres sikkerhed og udvikling og dermed risiko for, at børnene bliver radikaliserede.
Det skal vi ikke acceptere.
Den enkelte sagsbehandler i kommunen skal selvfølgelig ikke stå alene med opgaven, men skal kunne få relevant rådgivning og sparring.
Det er bl.a. derfor, at der er etableret såkaldte infohuse, som er et samarbejde mellem landets kommuner og de 12 politikredse om det radikaliseringsforebyggende arbejde.
Formålet med det lokale infohussamarbejde er at udrede, vurdere og håndtere henvendelser om bekymring for ekstremisme.
Kommunerne kan også få rådgivning hos VISO, den nationale videns- og specialrådgivningsorganisation.
Men myndighederne skal også have de nødvendige redskaber til at kunne sætte ind, når det er nødvendigt.
Her mener regeringen, at der er behov for at styrke indsatsen.
Derfor har regeringen besluttet at nedsætte et udvalg, som frem mod maj i år skal belyse mulighederne for at ændre reglerne om anbringelse af børn og unge uden for hjemmet for at kunne beskytte dem mod at vokse op i et radikaliseret miljø, for vi skal gå langt for at sikre, at vi som samfund beskytter og tager bedst muligt hånd om fremmedkrigeres børn, så de ikke risikerer at blive radikaliserede.
Endelig vil regeringen snart fremsætte et forslag om ændring af forældreansvarsloven, så fremmedkrigere i videst muligt omfang afskæres kontakten med deres børn, hvis den anden forælder ønsker det.
Mette Thiesen (NB), 2020-03-11:
Tak for svaret.
Jeg synes ikke helt, ministerens svar er klart.
Det kommer ikke rigtig så meget bag på mig.
I lige knap 4 måneder har vi ventet på et skriftligt svar på det her spørgsmål.
Det er blevet sendt lidt rundt fra det ene ministerium til det andet.
Derfor vil jeg give ministeren mulighed for at svare mundtligt på det her spørgsmål.
Jeg har endda været så venlig at undlade at spørge ministeren, om dansk lovgivning overhovedet indeholder hjemmel til, at hjembragte børn fra Syrien i intet tilfælde placeres i et islamistisk miljø.
Det spørgsmål venter vi jo så på at få besvaret skriftligt.
Nu vil jeg så give ministeren mulighed for at svare på spørgsmålet igen: Kan ministeren garantere, at et hjembragt barn under ingen omstændigheder ender i et radikaliseret miljø?
Astrid Krag (S), 2020-03-11:
Til det første: Jeg forstår udmærket godt spørgerens utålmodighed, for der er behov for at styrke indsatsen, så børn ikke vokser op i risiko for at blive radikaliseret.
Børn skal ikke vokse op i radikaliserede og voldsparate miljøer her i Danmark.
Derfor skal vi arbejde hurtigt, men vi skal også sørge for at arbejde ordentligt og grundigt.
Derfor nedsætter vi det udvalg, som skal afdække, hvordan vi kan ændre reglerne for tvangsanbringelse af børn og unge uden for hjemmet, så vi kan beskytte børn og unge mod at vokse op i radikaliserede miljøer.
Udvalget vil her hen over foråret udarbejde mulige løsningsforslag, og dermed kigger vi jo også hen mod at kunne fremsætte et lovforslag til efteråret.
Mette Thiesen (NB), 2020-03-11:
Altså, der er jo flere børn, der allerede er blevet hentet hjem fra Syrien til Danmark, og ét af dem er placeret hos bedsteforældrene og en moster – bedsteforældre, hvis barn tog til Syrien for at kæmpe imod danske værdier.
Synes ministeren virkelig, det er en god idé, at de nu skal tage vare på endnu et barn?
Mener ministeren ærlig talt ikke, at det er forkasteligt?
Astrid Krag (S), 2020-03-11:
Jeg tror ærlig talt ikke, at spørgeren forventer, at jeg som minister kan eller skal stå her og sagsbehandle en konkret sag.
Det, regeringen har meldt klart ud, er, at vi mener, der skal gøres mere i forhold til at beskytte børn mod at vokse op i radikaliserede, voldsparate miljøer.
Det handler dels om en ny formodningsregel i vores forældreansvarslovgivning, dels om at få et ekspertudvalg til at se, hvor langt vi kan gå i forhold til diskussionen om tvangsanbringelser af børn uden for hjemmet på den her baggrund.
Men det betyder jo ikke, at der ikke allerede i dag bliver lavet konkrete vurderinger i de tilfælde, hvor der er bekymringer, og i min besvarelse – tiden går hurtigt – var jeg jo omkring det her Infohussamarbejde, der gør, at man i kommunerne kan blive klædt bedre på til det her arbejde.
Mette Thiesen (NB), 2020-03-11:
Igen: Jeg havde nok håbet lidt på, at ministeren egentlig havde haft en holdning til og mente noget om, om det er optimalt eller ikke optimalt, at det her barn bliver placeret i en familie, som allerede har fostret én IS-terrorist.
Men det vil ministeren jo så ikke svare på.
Kan ministeren give danskerne og Folketinget lovning på det?
Astrid Krag (S), 2020-03-11:
Regeringen har allerede sat gang i et arbejde, der bedre skal sikre børn mod at vokse op i radikaliserede, voldsparate miljøer.
Jeg er enig med spørgeren i, at det er et problem, hvis det sker.
Jeg tror ikke, at spørgeren helt ærligt havde forventet, at vi kunne stå og sagsbehandle på en konkret enkeltsag her i Folketingssalen; det er jo ikke min rolle som minister og i øvrigt heller ikke noget, vi gør her i Folketingssalen.
Nu skal vi handle, og jeg vil gerne gøre det meget klart her, at jeg ikke mener, vi skal acceptere, at børn og unge vokser op i miljøer, hvor der er risiko for deres trivsel, for deres udvikling, for deres sikkerhed, og det mener jeg i høj grad der er, hvis de vokser op i radikaliserede miljøer.
Nils Sjøberg (RV), 2020-03-11:
Hvad mener ministeren om den store forskel, der er på, hvor længe handicappede borgere skal vente på hjælpemidler som f.eks. en kørestol, afhængigt af hvor de bor i landet?
Astrid Krag (S), 2020-03-11:
Jeg går ud fra, at spørgsmålet udspringer af sagen om en ung mand, som har måttet vente 40 uger på at få en ny kørestol, fordi han er vokset ud af sin gamle, en sag, som jeg i hvert fald også debatterede her i salen forrige onsdag, godt nok med et andet folketingsmedlem end spørgeren, men som jeg er glad for at vi nu får lejlighed til at have en dialog om igen her i salen.
For det er ganske enkelt ikke acceptabelt, at man skal vente så længe på et uundværligt hjælpemiddel i sager, hvor man må sige, at kommunen i forvejen kender borgerens hjælpebehov, funktionsniveau, og det kan heller ikke overraske en kommune, at en 15-årig dreng er større, end han var, da han var 12 år, og at han på et tidspunkt vokser ud af sin kørestol.
Derfor vil jeg også sige tak for at bringe problemstillingen op fra en lidt anden vinkel end den, vi havde, da vi drøftede det her i sidste uge, for det er jo ikke alene vigtigt, at man ikke skal vente længe på et nødvendigt hjælpemiddel, men det er også vigtigt, at forskellen i den hjælp, mennesker med handicap får, ikke bliver for stor på tværs af kommunegrænser.
Jeg tror, det er det, som Danske Handicaporganisationer kalder postnummerbingo eller postnummerlotteri, og det skal vi ikke have.
Uanset hvor man bor i landet, skal man have hjælp, når man har brug for den, og tildelingen af hjælp må altså aldrig afhænge af, hvilket postnummer man har.
Lokalpolitikerne – det vil spørgeren jo også vide – kan inden for lovens rammer prioritere forskelligt fra kommune til kommune.
Det giver muligheder for, at de kommunale budgetter kan tilpasses efter lokale behov og ønsker, men borgernes behov skal altid være i centrum, og forskellene må ikke blive for store på tværs af landet.
Det kræver bl.a., at kommunerne påtager sig deres ansvar for at sagsbehandle og træffe afgørelse så hurtigt som muligt.
Vi er allerede i fuld gang med at give kommunerne bedre mulighed for at prioritere handicapområdet ved at give hele velfærdsområdet et tiltrængt økonomisk løft.
Det gjorde vi med sidste års økonomiaftaler, det største løft i mange år, og det blev efterfulgt af en finanslov, der også løftede den borgernære velfærd.
Det betyder ikke, at vi er i mål.
Jeg anerkender, at det – udover at kommunalpolitikerne skal prioritere området – også kræver, at vi gør noget mere fra landspolitisk side.
Derfor vil jeg også som led i regeringens arbejde med at styrke retssikkerheden se på mulighederne for både at nedbringe og ensrette sagsbehandlingstiderne på handicapområdet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-03-11:
Hvor længe tror ministeren, at stedet fremstår i en sådan repareret tilstand efter renoveringen og indkøb af nye møbler, at FN's Torturkomité er tilfreds?
Jeg er desværre bange for, at vi om nogen tid vil se nøjagtig det samme igen med den indstilling, der stadig væk er til tingene deroppe.
Jeg tror ikke, at man ændrer tilgang til stedets møblement og udtryk, bare fordi det bliver shinet op.
Og jeg spurgte ministeren om en pris.
Har man et overslag i forhold til, hvor meget det her kommer til at koste?
Nick Hækkerup (S), 2020-03-11:
Jeg svarer gerne næste onsdag, men mon ikke svaret vil blive det samme.
Sagen er den, at man ville have det her i udbud, i øvrigt en ny facilitet, og at man blev nødt til at lave et genudbud, og allerede tilbage ved årsskiftet til indeværende år sagde man, at nu begynder man så en etapevis istandsættelse.
Det er jo rigtigt, som spørgeren siger, at så besøger ledelsen i Kriminalforsorgen i forlængelse af CPT-rapporten Ellebæk og godkender den her plan for etapevis istandsættelse.
Jeppe Kofod (S), 2020-03-11:
Tak til spørgeren for spørgsmålet.
Jeg tror, at alle er enige om, at sager, hvor der er børn involveret, gør ondt.
De rummer svære dilemmaer.
Og som spørgeren nok er klar over, kan regeringen ikke udstede garantier for forhold i lejre i konfliktlande.
Det er en dybt tragisk situation, som forældrene har bragt deres børn i.
Forældrene har truffet et aktivt valg om at rejse ud af Danmark og tilslutte sig en ekstremt voldelig terrororganisation.
De har vendt Danmark ryggen, og de har givet deres børn den værst tænkelige start på livet.
Det gør ondt at tænke på.
Ikke desto mindre forsøger Udenrigsministeriet at følge op gennem de humanitære organisationer, hvis der kommer kendskab til aktuelle og akutte medicinske behov.
Men lad mig slå fast, at det er forældrene, der har valgt at vende Danmark ryggen.
Det er forældrene, der bærer ansvaret for den situation, deres børn nu befinder sig i.
Der er ingen tvivl om, at det er svære forhold i en lejr som al-Roj-lejren.
Udenrigsministeriet er i løbende dialog med de humanitære organisationer i lejrene om bl.a. de sundhedsmæssige forhold.
Danmark bidrager også aktivt med bistand til de involverede humanitære organisationer.
Samlet set er Danmark den ottendestørste donor i Syrien.
Vi gør en aktiv indsats for at afhjælpe den ekstremt komplicerede og vanskelige situation i Syrien.
Får Udenrigsministeriet gennem pårørende kendskab til akutte medicinske behov, forsøger Udenrigsministeriet at facilitere, at barnet tilses af folk med relevant ekspertise og får den behandling, som er mulig og nødvendig under de givne forhold.
Det sker gennem kontakt til de humanitære organisationer i lejrene, og det forudsætter, at familien ønsker barnet undersøgt og giver tilladelse hertil.
I sager om fire særlig sårbare børn har Udenrigsministeriet i 2019 iværksat humanitær eller medicinsk evakuering.
Det er foregået i tæt samarbejde med andre danske myndigheder.
Det drejer sig om tre forældreløse mindre børn og en alvorligt såret 13-årig dreng.
I en enkelt sag om to forældreløse børn med fransk-dansk baggrund er det også sket i et tæt samarbejde med Frankrig.
Så lad mig afslutningsvis slå fast, at regeringens tilgang ligger helt på linje med tilgangen i de fleste andre EU-lande.
Tak, formand.
Andreas Steenberg (RV), 2020-03-11:
Jeg kan forstå, at regeringen og Socialdemokratiet bruger formuleringen, at forældrene har vendt Danmark ryggen.
Det, jeg så bare synes er ærgerligt, er, at Danmark har vendt børnene ryggen, især set i lyset af det, ministeren starter med at sige, nemlig at man jo ikke kan garantere for, at forholdene i de lejre er sådan, at de her børn ikke lider overlast.
Det siger sig selv.
Jeg synes bare, det er meget, meget forkert at straffe de børn for den gerning, som de jo ikke har valgt.
Indtil videre er det jo i hvert fald sådan, at børn ikke kan vælge deres forældre.
De er så for manges vedkommende blevet født i Syrien og sidder nu i den her lejr, og regeringen kan ikke garantere for deres helbred.
Det her kommer jo på bagkant af både Danmarks Radios P1's »Slotsholmen« og også Politiken i weekenden, der kan dokumentere, at der i hvert fald er to børn, hvor ministeriet har indhentet en speciallægeerklæring, der siger, at de to børn vil få varige psykiske men ved at være i den lejr.
Ministeren har tilbage i september sidste år på et samråd sagt, at det kan være, at man skal tage børn ud, hvis de kan blive udsat for en situation, der gør, at de får varige psykiske og fysiske men, og det er der jo i hvert fald to børn der ifølge ministeriet selv – eller i hvert fald den rapport, ministeriet har fået bestilt hos en speciallæge – vil få.
Mit spørgsmål til ministeren vil så være: Hvad er det, der skal til, for at den danske regering går ind og redder nogle børn fra en situation, som helt åbenlyst er uholdbar?
Jeppe Kofod (S), 2020-03-11:
For det første er det vigtigt at understrege, at den humanitære situation, bl.a. i lejrene, men også generelt set i Syrien, jo gør, at regeringen, som jeg også nævnte, er blandt de allerstørste donorer, faktisk den ottendestørste donor, af humanitær hjælp til den hårdt prøvede civilbefolkning i Syrien.
Det er rigtig vigtigt at understrege det.
Som spørgeren nok også har forståelse for, kan jeg altså ikke gå ind i verserende enkeltsager.
Den omtalte sag, som spørgeren henviser til, er fortsat under belysning, og derfor kan jeg selvfølgelig ikke give yderligere oplysninger.
For det andet vil jeg også gerne understrege, at regeringens linje jo blev udmeldt på samrådet i Udenrigsudvalget den 6. september 2019.
Derfor bliver det for omfattende at komme ind på alle aspekter her, men vi har altså lagt en linje i de her sager.
Andreas Steenberg (RV), 2020-03-11:
Jeg er med på, at ministeren ikke vil kommentere konkrete sager.
Men jeg synes, ministeren må kunne forklare en undrende befolkning, hvorfor det ikke er nok, når man bestiller en rapport, der siger, at der er risiko for varige psykiske men, og man har sagt, at det netop er det afgørende for, om man må hente børnene hjem?
Altså, hvis der er en speciallægerapport, der siger det, regeringen gerne vil have der skal til, hvorfor er det så ikke godt nok?
Jeppe Kofod (S), 2020-03-11:
Jeg takker for, at spørgeren har forståelse for, at jeg ikke kan gå ind i verserende sager, som er under fortsat belysning.
Det vil jeg så heller ikke gøre.
Det er vores helt klare linje, og den står vi fast på.
Andreas Steenberg (RV), 2020-03-11:
Så børnene bliver straffet for noget, deres forældre har gjort – måske gjort.
Det er det, vi er lodret uenige med Socialdemokratiet om.
Man må så bare konstatere, at vi ikke kan få noget svar.
Der sidder pårørende her i Danmark, der gerne vil vide, hvad der skal til, for at deres børn, børnebørn i Syrien kan komme hjem, men vi kan ikke få at vide, hvad de skal dokumentere, og jeg synes, at regeringen burde overveje, om ikke de kunne fremlægge, hvad der skal til, for at et barn eller flere børn kan blive hentet hjem.
Jeppe Kofod (S), 2020-03-11:
Det var derfor, jeg refererede til samrådet den 6. september 2019, men jeg vil gerne gå lidt i dybden med det over for spørgeren.
Det kan ikke udelukkes, at der er en helbredsmæssig situation for det enkelte barn, som i nogle tilfælde vil kunne udvikle sig på en måde, der ekstraordinært kan give anledning til handling fra dansk side.
Men et barn vil altså som udgangspunkt alene søges evakueret, hvis barnet befinder sig i en alvorlig helbredsmæssig situation, som ikke kan behandles lokalt, og som ubehandlet enten kan udvikle sig livstruende eller kan forvolde alvorlige permanente men.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-03-11:
Er ministeren fortsat enig i Europarådets Torturkomités kritik af forholdene På Udlændingecenter Ellebæk, siden ministeren agter at imødekomme diverse kritikpunkter, som ønsket af delegationen?
Nick Hækkerup (S), 2020-03-11:
Rapporten fra Europarådets Torturkomité indeholder en lang række anbefalinger, som regeringen med kritiske øjne er ved at se nærmere på.
Torturkomiteen anbefaler bl.a., at regeringen lukker Udlændingecenter Ellebæk.
Det har regeringen ingen planer om.
Torturkomiteen anbefaler desuden, at udlændinge ikke er frihedsberøvet under, hvad de mener er fængselslignende forhold.
Det har regeringen heller ingen planer om at ændre på.
Det kommer f.eks. ikke på tale at bryde alle hegn og ringmure ned og åbne alle låste døre.
Formålet med at frihedsberøve udlændinge er, at vi ved, hvor de er, hvis der opstår mulighed for at sende dem ud af landet.
Som det fremgår af regeringens svar til Torturkomiteen, så er formålet også at motivere udlændinge til at samarbejde om deres udsendelse.
Derfor skal Ellebæk ikke være et rart sted at være frihedsberøvet.
Det står jeg ved.
Kriminalforsorgen har haft planer om at istandsætte indkvarteringsafdelingen for mænd på centeret siden 2017.
En sådan istandsættelse er efter Kriminalforsorgens opfattelse nødvendig, hvis Ellebæk skal kunne blive ved med at fungere mange år ud i fremtiden.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-03-11:
Jeg synes ikke, at ministeren svarede på mit spørgsmål, og det er derfor, jeg står her i dag.
Jeg vil gerne have nogle svar på det, jeg spørger om.
Jeg får at vide, at man nu vil gå i gang med at renovere.
Det er ikke de svar, som ministeren har givet mig tidligere, og det er derfor, jeg spørger helt konkret, om man nu imødekommer kritikken.
Der er visse dele, man ikke imødekommer, men der er sandelig også noget, man imødekommer.
Og det, der overrasker mig, er jo, at regeringen i et klart svar til FN's Torturkomité siger, at det er beboerne selv, der vandaliserer stedet.
De to gange, jeg har været oppe at besøge stedet, har det også været min opfattelse, og det var også det, jeg hørte.
Pudsigt nok var der meget pænere hos kvinderne end hos mændene, og det er også det, jeg hører af ministerens svar.
Det synes jeg egentlig var det, som regeringen burde have svaret FN's Torturkomité, og så skulle man enten have ladet stedet være, som det er, eller bedt beboerne om selv at gøre rent og sætte det i stand i stedet for at engagere håndværkere, hvilket må være en dyr ting, vi nu skal i gang med.
Har man nogen pris på, hvor meget det her kommer til at koste?
Nick Hækkerup (S), 2020-03-11:
Jeg er enig med spørgeren i, at det er beboerne selv, der vandaliserer stedet.
Det er jeg enig i, og jeg har jo også selv med egne øjne konstateret, at kvindeafdelingen er væsentlig bedre vedligeholdt, om jeg så må sige, eller i hvert fald ikke er misligholdt som mandeafdelingen.
Men jeg bliver også nødt til at sige, at beslutningen om en mulig istandsættelse af mændenes afdeling på Ellebæk blev besluttet af den tidligere regering, altså at det skulle sættes i stand.
Så det er ikke en ny beslutning.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-03-11:
Men områdedirektør Anne Erlandsen siger jo også, at man har været oppe og kigge på forholdene, og det føler man kun er naturligt, når der kommer sådan en rapport – og at renoveringen hænger sammen med rapporten.
Det er der slet, slet ingen tvivl om.
Og det er bare noget andet, vi har hørt, dels da ministeren efter at have været lidt frem og tilbage, altså om det var udlændingeministeren eller justitsminister, der skulle svare på det her måske lidt ubehagelige spørgsmål, svarede, at det, som ministeren siger, ikke skulle være et rart sted at være.
Nu kan jeg ikke lige huske ordvalget, men man fik i hvert fald en opfattelse af, at det sådan set var noget, der var i orden.
Jeg er ikke tilfreds med svaret, og jeg spørger bare igen næste onsdag, hvis ikke ministeren svarer ordentligt.
Benny Engelbrecht (S), 2020-03-11:
Jeg kan ikke de præcise tal i hovedet, men jeg vil ikke betvivle hr. Kristian Pihl Lorentzens opgørelse her.
Man må også bare sige, at jernbanen jo i den grad med de investeringer, der har været foretaget bredt funderet i Folketinget, har fået et tiltrængt og nødvendigt løft, for jernbanen har været nødlidende, ikke mindst med de tre store projekter, vi er i gang med i øjeblikket, altså en omfattende elektrificering af jernbanen, et nyt signalsystem og så det, at vi får indkøbt nye moderne tog, som er elektriske.
Det er helt afgørende for, at vi også kommer i mål med dels den grønne omstilling, dels med en jernbane, som kan levere det, som borgerne forventer.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-03-11:
Vi har masser af finansieringsforslag.
Men skatteministeren sagde jo bare, at det nødvendigvis skulle betyde, at man skulle spare på uddannelse – og det skal det ikke.
Vi har ikke forslag om, at der skal spares nævneværdigt på uddannelse, men vi har forslag om, at der skal spares på erhvervsstøtten, og vi synes ikke om, at man hæver kontanthjælpen sådan, som regeringen gør.
Så det var nogle muligheder.
Uanset hvordan man finder pengene, må selskabsskatten ikke sænkes, til trods for at hvis staten bruger 1,3 mia. kr. på det, så bliver samfundet 3,3 mia. kr. rigere.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-03-11:
Vi begynder at tale os tættere og tættere på hinanden, og vi mødes jo meget tidligt i morgen for netop at tale om omstilling af den tunge transport til grøn transport.
Nu har vi fået fastslået, at veje ikke er sorte, men reelt grønne.
Og vi har fået slået fast, at mindst halvdelen af den kollektive transport faktisk kører på veje; så derfor vil jeg spørge: Ser ministeren på den baggrund noget til hinder for, at forhandlingerne om trafikale investeringer frem mod 2030 faktisk godt kan køres sideløbende med klimaforhandlingerne.
Det andet spørgsmål er: Er ministeren enig i, at vi er nødt til at sikre en bedre balance mellem brugen af penge på bane og vej, så de mange vejmæssige hængepartier, der er opstået landet over, kan samles op?
Marie Krarup (DF), 2020-03-11:
Mener ministeren, at det i disse uger, hvor vi meget vel kan stå foran en ny flygtningesituation som i 2015, er rettidig omhu at overveje igen at invitere kvoteflygtninge til Danmark?