runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2016-12-07:
Hvilke konsekvenser mener ministeren at de droppede investeringer i nye affaldssystemer vil have for kommunernes mulighed for at nå de målsætninger for genanvendelse, der blev fastlagt i den tidligere regerings ressourcestrategi »Danmark uden affald«?
Hvilke konsekvenser mener ministeren at de droppede investeringer i nye affaldssystemer vil have for kommunernes mulighed for at nå de målsætninger for genanvendelse, der blev fastlagt i den tidligere regerings ressourcestrategi, »Danmark uden affald«?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-07:
Tak for det.
Tak for spørgsmålet om konsekvenserne af udskudte investeringer i nye affaldssystemer for kommunernes genanvendelsesmålsætninger.
Spørgsmålet hænger sammen med spørgsmål S 332, som jeg lige har besvaret.
Som sagt lægger regeringens udspil om yderligere konkurrenceudsættelse af det genanvendelige affald op til, at kommunerne fortsat skal stå for indsamling af husholdningsaffald.
Jeg forventer derfor, at kommunerne fortsat investerer i affaldsindsamlinger og opfylder målene i ressourcestrategien.
Det er i øvrigt regeringens forventning, at regeringens udspil om konkurrenceudsættelse af det forbrændingsegnede og det genanvendelige affald vil føre til øget genanvendelse.
Det vil derved medvirke til, at målsætningerne i ressourcestrategien kan nås.
Jeg mener derfor ikke, at regeringens udspil samlet set har negative konsekvenser for kommunernes bidrag til at leve op til målsætningerne om øget genanvendelse i den tidligere regerings ressourcestrategi, »Danmark uden affald«.
Indtil da skal kommunerne selvsagt overholde gældende forpligtelser i forhold til f.eks. ressourcestrategien.
Jeg vil samtidig gerne understrege, at jeg lægger stor vægt på at lytte til branchens synspunkter.
Som led heri vil jeg bl.a. arbejde for, at der bliver gennemført de nødvendige overgangsordninger, så vi tager behørig hensyn til kommunernes planlægning og allerede foretagne investeringer.
Kirsten Brosbøl (S), 2016-12-07:
Tak for svaret, som jo på visse stræk var identisk med og ordret svarede til svaret på det foregående spørgsmål, så vidt jeg kunne høre.
Men fred nu være med det.
Det interessante her er selvfølgelig at høre ministeren bekræfte de målsætninger, der er fastsat i »Danmark uden affald«.
Jeg vil tillade mig at glæde mig over, at vi nu har fået ministerens ord for, at dem holder den nuværende regering altså fast i.
Det er rigtig, rigtig godt, at vi fortsat har de ambitiøse målsætninger for genanvendelse.
Spørgsmål her drejer sig jo om, at der er skabt en usikkerhed, hvor tilsyneladende flere forsyninger – også ud over dem, der har været refereret i pressen; det er i hvert fald det, jeg hører – er usikre på fremtiden på det her område og altså derfor undlader at investere.
Nu siger ministeren, at det ingen konsekvenser får.
Men kan ministeren så her i dag garantere, at man altså roligt derude kan foretage de her investeringer uden at komme i klemme i forhold til de ændringer, der vil komme ifølge regeringsgrundlaget og ifølge forsyningsstrategien på det her område?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-07:
Tak for spørgsmålet.
Det er således, at ressourcestrategien ligger hos miljø- og fødevareministeren, og det er jo den tidligere ministers tilsagn eller forarbejde, der ligger i forbindelse med den strategi, og ministeren har deltaget aktivt i det, ved jeg.
Men jeg kan bekræfte, at vi selvfølgelig følger op på den.
Skulle der være noget i forhold til sorteringsanlæg eller lignende, som kan blive en diskussion, er det klart, at så bliver vi selvfølgelig, når og såfremt vi får lavet en aftale om det her, nødt til at tage et fornuftigt hensyn til investeringer, der eventuelt skulle være foretaget, på en måde, således at man ikke kommer i klemme, hvis man har tænkt fremadrettet.
Kirsten Brosbøl (S), 2016-12-07:
Så kan man sige, at det jo så er godt at få det slået fast.
Man kan så tænke, hvad det skal til for at ville analysere noget, hvis man alligevel allerede på nuværende tidspunkt kan sige, at det slår vi så fast.
Fred være med det.
Regeringen må analysere, hvad den vil.
Der står der jo i regeringsgrundlaget, at det skal tage udgangspunkt i det udspil, som den tidligere V-regering lavede på forsyningsområdet.
Skal det forstås sådan, at det udspil stadig står til troende, og at det også er udtryk for den nuværende regerings holdning til, hvad der skal ske på forsyningsområdet?
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Så er jeg da ualmindelig glad for, at der i finansloven for 2017 er afsat 2 mia. kr., hvoraf 1,5 mia. kr. skal gå til et klippekort, som giver hver beboer på et plejehjem en halv time til at gøre nogle ting, de holder af, for jeg tror, der er rigtig mange demente, som har brug for at komme ud at røre sig og være fysisk aktive.
Jeg er sikker på, at det mangler, og det er noget, de har brug for.
Jens Joel (S), 2016-12-07:
Nu har ministerens parti jo inviteret et par partier mere med i regeringen, og Liberal Alliance er også kommet med i energiforligskredsen.
Hvad er ministerens kommentar til det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-07:
Jeg er og regeringen er meget optaget af, at vi kan undgå, at der kommer yderligere stigninger i temperaturen, og ikke mindst de konsekvenser, som klimaforandringerne har i en række udviklingslande med store flygtningestrømme og andre udfordringer.
Men jeg må også sige: Skal vi nu ikke stoppe det her meningstyranni, som spørgeren lægger op til?
Der skal vel også være plads til, at man som folketingsmedlem har mulighed for at ytre sig.
Jeg slår bare fast her, hvordan regeringens holdning er til det her, og det er, at vi bakker op om klimaaftalen, og at en del af klimaforandringerne i hvert fald som udgangspunkt er menneskeskabte.
Henrik Brodersen (DF), 2016-12-07:
Så langt, så godt.
Det er selvfølgelig vigtigt, når det er nogle forløb med de ældre, hvor de er i gang med genoptræning eller andet, men i den daglige pleje bør det vel ikke dokumenteres, om man har givet en kop kaffe eller ikke har.
Og jeg mener, at man i den grad er ude på et skråplan, når der er flere, der udtaler, at de ældre er blevet langt mere syge og komplekse at passe, end de var for bare 5-10 år siden, og derfor mener de, at de hele tiden er bagud med deres opgaver, når det netop gælder om at skabe den her værdighed, det er og skal være at være en ældre på vores institutioner.
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal sørge for at skabe nogle værdige forhold for de gamle, der har brug for hjælp.
Men jeg vil gerne have lov til at sige, at jeg netop har talt med KL om, at vi skal nedsætte en arbejdsgruppe, som skal have det fokus at kigge på, om der er nogle unødige statslige regler.
Desuden går KL ud til kommunerne og spørger, om der er lavet nogle dokumentationskrav, der er unødige.
Derved kan vi få fastslået, hvad vi kan gøre, for at de mennesker, der er social- og sundhedshjælpere, assistenter og sygeplejersker, ikke igen og igen skal ind på kontoret, men kan blive ude, hvor de kan gøre en forskel, nemlig hos dem, der har brug for hjælp.
Henrik Brodersen (DF), 2016-12-07:
Nu har ministeren jo tidligere været et forbillede for, hvordan man kunne drive plejehjem, og jeg mener også at kunne huske, at ministeren som det første smed kitler og personalerum og alt muligt andet ud, sådan at det handlede om de ældre.
Derfor mener jeg måske, at ministeren burde have et meget konkret bud på, hvordan vi løser det her, så vi får værdigheden tilbage hos de ældre, der skal have pleje, men i særdeleshed også hos dem, der skal give den?
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Jeg er ikke i tvivl om, at vi skal se på værdier her.
Vi skal også have for øje, at vi har lavet en fin rapport, en ældrekommissionsrapport – Ældrekommissionen var jeg selv formand for en overgang i 2011 – og i den beskrev vi nogle værdier, som vi gerne ville fremhæve, og det er bl.a. også en synlig ledelse.
Jeg tror, at meget af det her også handler om, at vi får synlig ledelse tilbage, at vores ledere alt for ofte er tvunget til at sidde på et kontor og skrive om det, de hellere skulle rejse sig op og komme ud og gøre noget ved.
Det er det, der er problemet.
En ledelse og noget styring derude har vi behov for for den enkelte, og så er der den værdighed, der er behov for.
Henrik Brodersen (DF), 2016-12-07:
Nu er der jo gudskelov nogle, der har taget hånd om det her med værdighed, og der er blevet afsat 1 mia. kr. osv. osv.
Har ministeren nogen planer om at påpege over for kommunerne, at det her kunne man godt føre ud i livet?
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Jeg er glad for, at KL selv har været ude at sige, at de mærker et løft efter at have modtaget den værdighedsmilliard, og den milliard kommer jo ikke kun et år.
Den bliver ved med at komme.
Det er smukt at se, at to tredjedele af den milliard faktisk er gået til flere varme hænder, og det er den vej, vi skal.
Astrid Krag (S), 2016-12-07:
Hvordan vil ministeren sikre, at medarbejderne i ældreplejen kan gå på arbejde uden at risikere voldelige overfald fra eksempelvis demente ældre, jf. at Arbejdstilsynet i 2016 har givet næsten dobbelt så mange påbud til plejehjem og hjemmeplejen i sager om vold i forhold til 2015?
Hvordan vil ministeren sikre, at medarbejderne i ældreplejen kan gå på arbejde uden at risikere voldelige overfald fra eksempelvis demente ældre, jævnfør, at Arbejdstilsynet i 2016 har givet næsten dobbelt så mange påbud til plejehjem og hjemmeplejen i sager om vold i forhold til 2015?
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Vi skal naturligvis gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at medarbejdere i ældreplejen ikke udsættes for fysisk og psykisk vold.
Når mennesker med demens reagerer ved at blive aggressive, er der mange gange tegn på dårlig trivsel og mangel på livskvalitet hos den enkelte.
Vi skal forebygge denne udadreagerende adfærd hos mennesker med demens ved at tilrettelægge en pleje og omsorg, som tager højde for den enkeltes individuelle ønsker og behov, og ved at se mennesket bag sygdommen og forstå de reaktioner, som opstår, når hukommelsen og sproget langsomt forsvinder.
Netop øget trivsel og livskvalitet for mennesker med demens er et af omdrejningspunkterne i den nationale demenshandlingsplan, som vi jo tog hul på i går med de politiske forhandlinger.
Det handler om mere fysisk træning og aktivitet.
Det handler om at sikre, at personalet har de nødvendige kompetencer, der kan forhindre, at mennesker med demens bliver udadreagerende, og det handler om at skabe nogle gode fysiske rammer.
For det er naturligvis afgørende for mig, at de ansatte i ældreplejen kan gå på arbejde hver dag uden at frygte voldelige overfald.
Astrid Krag (S), 2016-12-07:
Tak for det, minister.
Så vil jeg høre, om ministeren kan genkende det, jeg også var inde på som medspørger tidligere, med de udfordringer, det giver på plejehjem, der måske i forvejen er hårdt spændt for og i hvert fald bliver det, når en eller flere medarbejdere bliver sygemeldt, jo ofte langtidssygemeldt, som følge af sådan et overfald.
Gør ministeren sig nogle tanker om, hvad man kan gøre for at undgå, at der kommer gang i negative spiraler rundtomkring på plejehjem i forskellige kommuner, hvor det efterhånden er så presset, at vi kan sætte spørgsmålstegn ved, om det egentlig er værdigt.
Gør ministeren sig nogle tanker om det?
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Jeg er utrolig glad for, at det netop i den demenshandlingsplan, som vi har gang i, er på tale, at vi skal sikre, at personalet får nogle nødvendige kompetencer, fordi det netop er utrolig vigtigt, at personalet kommer til at kende det demente menneske og også for alvor forstår, hvilke handlemåder man kan have.
For der er ingen tvivl om, at overfald og den slags også sker, hvis det demente menneske bliver utryg eller ikke føler sig mødt.
Astrid Krag (S), 2016-12-07:
Vi har helt klart lavet nogle rigtig gode ting i fællesskab i satspuljeaftalen på det område.
Jeg har jo undret mig over, at det her med vold ikke er adresseret helt konkret i demenshandleplanen, og ministeren ved også, at jeg har rejst det ved forhandlingsbordet, så det behøver vi ikke snakke om her.
Men det, jeg er ude efter, er jo ikke den her diskussion om kompetencer – jeg snakker om de helt konkrete plejehjem, der oplever at være presset utrolig hårdt, fordi de altså har medarbejdere, der bliver langtidssygemeldt som følge af vold.
Jeg vil så også bare som tillægsspørgsmål spørge ministeren om, hvordan hun har det med, at de her historier først kommer frem, når Arbejdstilsynet har været på besøg.
Burde det ikke opdages langt tidligere?
For det siger jo ikke kun noget om, hvordan medarbejderne har det, det siger også rigtig meget om, hvad det er for nogle liv, der leves på de plejehjem, hvor vold er en del af hverdagen.
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Jeg er ikke i tvivl om, at sygdom også opstår, når mennesker, som brænder for et område, dag efter dag må vende ryggen til noget, de godt ved de burde handle på.
En af de ting, vi kan gøre på det område, er jo at sørge for, at de ikke skal sidde og dokumentere, men i stedet for komme ud og arbejde der, hvor de i virkeligheden er uddannet og ansat til at være.
Det er derfor, at det her også handler om, at dokumentationen er blevet for tung; der bliver skrevet for meget, og vi har gjort hænder kolde i stedet for varme.
Astrid Krag (S), 2016-12-07:
Jeg synes, det er meget prisværdigt, at ministeren på den måde kaster sig over afbureaukratiseringen.
Vi er med på det, men det kan bare heller ikke være svaret på alting.
Altså, den taskforce, der er nedsat af ministeren og sundhedsministeren med KL, og hvem det ellers er, er ikke svaret på alting. Nu siger ministeren jo selv, at der skal skrives mindre – ja, men hele det arbejde, vi har sat gang i med at skrive de dementes livshistorier, der netop skal sikre, at vi kan møde de demente som de mennesker, de er under sygdommen og før sygdommen, er jo f.eks. noget, der kræver, at man sætter sig ned og skriver.
Kan ministeren ikke gøre det lidt mere nuanceret og komme med lidt flere konkrete bud på, hvad der skal til for at sikre både medarbejdere, men altså også de borgere, der bor de steder, hvor vold er en del af hverdagen?
Thyra Frank (LA), 2016-12-07:
Vores ældre fortjener en værdig pleje og omsorg, og det forudsætter, at vi tager udgangspunkt i det enkelte menneskes behov.
I spørgsmålet henvises der til en ny undersøgelse fra KORA, der sammenligner arbejdsvilkårene i ældreplejen i 2005 med vilkårene 10 år senere, nemlig i 2015.
Undersøgelsen viser, at andelen af medarbejdere i ældreplejen, der arbejder med administrative opgaver flere gange om dagen, er steget markant fra 2005 til 2015.
I 2005 arbejdede 10,2 pct. i hjemmeplejen og 14 pct. på plejehjemmene med administrative opgaver flere gange om dagen, og i 2015 er det steget til, at 43,5 pct. i hjemmeplejen og 55,1 pct. på plejehjemmene arbejder med administrative opgaver flere gange om dagen.
Det lyder af meget, og jeg er af den holdning, at al unødig dokumentation skal væk.
Jens Joel (S), 2016-12-07:
Det kan jeg ikke få Danmarks klimaminister til at tage afstand fra som noget ubegrundet eller en forkert påstand, eller at man er dårligt informeret, eller et eller andet.
Det mener klimaministeren ikke at man skal tage afstand fra, det skal man bare se stort på?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-07:
Jeg mener, at Joachim B. Olsen og andre folketingsmedlemmer er bedre til selv at forsvare deres holdninger.
Min opgave som minister er at udlægge og forsvare regeringens politik, og der kan jeg bare sige, at det er regeringens helt klare holdning, at i hvert fald en del af klimaforandringerne er menneskeskabte.
Vi bakker op om de anbefalinger, der ligger fra FN's klimapanel; vi støtter klimaaftalen fra Paris; og vi er indstillet på fra dansk side at gennemføre de tiltag, der er nødvendige, for at leve op til de internationale forpligtelser, Danmark har påtaget sig, dels i EU, dels i FN og andre internationale fora.
Jens Joel (S), 2016-12-07:
Er det så med ministerens ord fejlagtigt, når hr. Joachim B. Olsen siger, at der er positive effekter af klimaforandringerne?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-07:
Jeg må sige, at jeg har svært ved at se de positive effekter af klimaforandringerne.
Det vil jeg ikke som minister blande mig i.
Pernille Bendixen (DF), 2016-12-07:
Hvad er ministerens holdning til den nye rapport fra Børnerådet, der slår fast, at en stor del børn fortsat er udsat for psykisk og fysisk vold, og mener ministeren, at Danmark lever op til børnekonventionens artikel 19?
Skriftlig begrundelse
I børnekonventionens artikel 19 står der, at den danske stat er forpligtet til at forebygge og beskytte barnet imod alle former for mishandling begået af forældrene.
Mange tak for det.
Hvad er ministerens holdning til den nye rapport fra Børnerådet, der slår fast, at en stor del børn fortsat er udsat for psykisk og fysisk vold, og mener ministeren, at Danmark lever op til børnekonventionens artikel 19?
Mai Mercado (KF), 2016-12-07:
Børnerådets seneste rapport om vold mod børn i hjemmet viser bl.a., at hvert tiende barn i 7. klasse har været udsat for en eller anden form for fysisk vold i hjemmet flere gange i løbet af det seneste år.
Og jeg vil godt sige meget ærligt og direkte, at jeg synes, at hvert eneste tilfælde af vold mod børn, som vi hører om, er forfærdeligt.
For det skal jo være de voksne, som giver barnet både den kærlighed og den omsorg, som barnet har brug for.
Børnekonventionen kodificerer det, som jeg mener at vi som samfund har en moralsk forpligtelse til at gøre uanset hvad, nemlig at forebygge, at børn bliver udsat for vold i hjemmet – ved at gribe hurtigt ind, når det desværre sker, og bagefter også give den nødvendige hjælp til barnet.
I Danmark har vi meget klare regler for, hvad vi forventer af forældrene, for børn har ret til både omsorg og tryghed.
Børn skal behandles med respekt for deres person og må hverken udsættes for legemlig afstraffelse eller andre krænkende handlinger.
Og så skal jeg jo bare lige minde om, at vi afskaffede revselsesretten tilbage i 1997 – selv om der også blandt politikere er delte holdninger til det.
Vi har også meget klare regler for kommunernes pligter, hvis forældrene svigter deres ansvar, og vi har strammet gevaldigt op i de senere år.
Det har vi bl.a. med Barnets Reform, som sætter barnet i centrum, og med overgrebspakken, hvor bl.a. underretningspligten blev skærpet meget og der blev oprettet de her børnehuse, hvor det er, at børnene kan komme ind og få den nødvendige hjælp og rådgivning, når der bliver afdækket et eventuelt misbrug.
Derfor mener jeg, at vi overholder børnekonventionen, og den vil jeg også stå på mål for som børne- og socialminister.
Pernille Bendixen (DF), 2016-12-07:
Tak for svaret og for at dele bekymringen for børnene; det gør vi jo nok alle sammen et eller andet sted.
Der kommer, synes jeg, nogle interessante ting frem i den her rapport, bl.a. at børnene beskriver, hvordan forældrene jo kan agere på en manipulerende måde og en falsk og kunstig måde, når der kommer tilsyn i hjemmet – forstået på den måde, at hvis der har været en underretning eller en bekymring og kommunen så tager ud for at se på det, der er blevet lavet en underretning om, så ved forældrene det på forhånd og laver et kunstigt iscenesat miljø.
Det gør jo så, at kommunerne ikke bliver i stand til at gøre den indsats, som de egentlig skulle.
Har ministeren nogle tanker om, hvordan vi kan komme sådan noget til livs?
Mai Mercado (KF), 2016-12-07:
De initiativer, som vi tager i dag, er rigtig, rigtig gode.
Men det handler jo om tidligt at få børn gjort opmærksom på, at de selvfølgelig ikke skal acceptere det, når de bliver udsat for vold.
For det er jo faktisk tankevækkende, at selv samme rapport viser, at mens det er 30 pct. af børnene, der har været udsat for vold, så er det faktisk kun 5 pct. af de børn, der har været udsat for det, som vurderer at de selv har været udsat for det.
Det betyder jo, at der er et misforhold mellem voldens karakter og opfattelsen hos børnene, og det synes jeg er meget, meget alvorligt.
Derfor mener jeg, det er helt afgørende, at vi fortsætter det gode arbejde, vi har sat i gang, med Barnets Reform, med underretningspligt.
Jeg tror heller ikke, at man bare kan lægge over på barnet, at barnet selv skal råbe vagt i gevær, når eksempelvis myndigheder kommer på besøg i hjemmet og forældrene stiller falske forudsætninger op, som vi kan kalde det.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi har de underretninger, og at man reagerer på hver enkelt underretning – ved at der er en nabo, der råber vagt i gevær, ved at der er en pædagog, der råber vagt i gevær, altså ved at alle de personer, der er i barnets nærmiljø, simpelt hen kommer på banen og får sagt: Det her går altså ikke.
Pernille Bendixen (DF), 2016-12-07:
Det er rigtigt, at børnene har en uvidenhed, med hensyn til om de er udsat for vold.
Som jeg læser det, er det noget med, at man faktisk ender med at være i en slags normaltilstand, altså hvor volden er en del af det normale og børnene simpelt hen ikke ved bedre.
Ministeren kommer ind på det her om naboerne, der også skal være en del af det her med at råbe vagt i gevær, men der er jo også det her i rapporten om, at det lidt er et tabu at blande sig; det er lidt det her med: Det kommer ikke os ved, og vi passer vores eget.
Det er måske lidt grænseoverskridende at skulle ringe til politiet, når der er larm inde ved naboen.
Men det er noget af det, som børnene peger på faktisk kunne være en hjælp.
Kan vi på en eller anden måde blive bedre herfra eller som kommune til at klæde naboerne på, så de også er bevidste om deres borgeransvar?
Mai Mercado (KF), 2016-12-07:
Ja, det tror jeg helt sikkert godt vi kan, og det er jo ved at få bredt ud, at vi alle sammen har et ansvar.
Det er jo det finurlige ved velfærdsstaten, at fordi vi har lavet et meget, meget stærkt socialt sikkerhedsnet, er der desværre nogle, som forventer, at man så ikke selv har en personlig aktie.
Men alle og enhver har jo, som fru Pernille Bendixen siger, lige præcis en personlig aktie og må gå ind og råbe vagt i gevær, hvis det er, at man opdager, at der altså foregår ting, som ikke skal foregå.
Så det er jo en balance mellem stadig væk at have det meget, meget stærke sociale sikkerhedsnet og samtidig vække den personlige ansvarsfølelse i hvert enkelt menneske – sådan at der ikke er nogen, der sidder inde med viden, som kunne have været bragt i spil, og som kunne have sikret, at der var børn, som var blevet fritaget for forhold, som de simpelt hen ikke skal leve under.
Men jeg vil godt sige mange, mange tak for dels at stille spørgsmålet, dels at sætte fokus på det her forhold.
For jeg tror virkelig, der er noget, vi kan gå ind og arbejde med.
Når vi også ved at dykke ned i rapporten kan se, hvad det er for episoder, det handler om, så er det jo bl.a. mødrene, som vi kan gå ind og sætte fokus på.
Pernille Bendixen (DF), 2016-12-07:
En sidste ting: Børnene peger også på, at de fagpersoner, der er dem, som skal hjælpe dem – det kan være en pædagog eller en anden fagperson – faktisk reagerer på sådan en lidt afvisende måde i forhold til ikke rigtig at ville tro på barnet, når barnet henvender sig, forstået på den måde, at det er, som om fagpersonerne ikke rigtig vil tro på, at det virkelig er så galt.
Kan vi også her blive bedre til ligesom at hjælpe de fagpersoner til at blive bedre til at reagere?
Mai Mercado (KF), 2016-12-07:
Det er helt sikkert, at alle fagpersoner kan blive bedre til at spotte og få set de signaler, der er på mistrivsel.
Og noget af det, jeg bl.a. har noteret mig fra den rapport, der lige er kommet fra Småbørnsalliancen, er, at sundhedsplejerskerne er blevet bedre til at gå ind og spotte signaler på mistrivsel.
For mistrivsel viser sig jo ikke nødvendigvis kun i det fysiske rum, altså at det flyder med rod eller afspejler en hverdag, der er usammenhængende, og som er konfus.
Det kan lige så vel være det, at barnet ikke har øjenkontakt, at barnet er passivt og ligger helt stille, at barnet ikke græder og ikke er aktivt.
Så det, at alle lige fra sundhedsplejerskerne får nogle metodiske værktøjer, de kan bruge, tror jeg er afsindig vigtigt.
Og det vil vi selvfølgelig fortsætte med at udvikle, også over den kommende periode.