runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-12-09:
I SF vil vi gerne give forældrene mulighed for at være mere sammen med deres børn, dog ikke som i den model, der er lagt frem her.
Vi ønsker at forlænge barselsorloven, og desuden vil vi gerne give forældre mulighed for at gå ned i arbejdstid og give forældre mulighed for at tage et statsligt lån, der kan kompensere for lønnedgangen.
Vi mener, at vores dagtilbud er vigtige.
Derfor har vi fået afsat et usædvanlig stort beløb til flere voksne og til, at flere af de ansatte kan uddannes.
Og derudover styrker vi tilsynet med dagtilbud.
Tak for ordet.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-12-09:
Jamen det er vigtigt for Venstre, at vi har et samfund, som samlet set hænger sammen.
Og det er derfor, at det er svært at svare, når ordføreren kigger meget specifikt ned i et enkelt område og beder om at få et ja-nej-svar på det spørgsmål.
Så er det bare, jeg siger: Vi bliver nødt til at gå ind i det her med åbne øjne.
Jeg afviser ikke forslaget, og jeg afviser ikke ordførerens spørgsmål, men jeg siger bare, at det har en afledt effekt, og at den bliver vi nødt til at kigge ind i med åbne øjne.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-09:
Nu har jeg oplevet nogle gange, faktisk i løbet af meget kort tid, at der er en utrolig arrogant holdning fra Radikale Venstres side, med hensyn til at Radikale Venstre tilsyneladende er det eneste parti, der nærmest ved bedre end forældrene.
Vi oplever det med tvangsfordeling på gymnasieområdet.
Der ved man også bedre – for den måde, som Radikale Venstre mener det skal være på, er sådan, det skal være.
Og det er jo præcis det samme, som vi står med nu her.
Hvad er problemet i, at familierne indretter sig, som de gerne selv vil, i øvrigt uanset om det er far eller mor, der går hjemme med barnet?
Det her handler jo om, at barnet har en familie, der tager sig af det.
Hvorfor er det, at Radikale Venstre igen står på Folketingets talerstol og er arrogante og bedrevidende og mener, at de ved bedre end familierne selv?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-09:
Det er bare lige for kort at redegøre for, at Nye Borgerlige kan støtte forslaget.
Sidste gang var vi jo lidt i tvivl, fordi de tal, der fremgik af lovforslaget, var på baggrund af den daværende tilgang til det.
Den havde man ændret, således at det ikke kun var nære kontakter, men også nære kontakter til nære kontakter, der skulle sendes hjem.
Derfor mente vi ikke, at de tal, der var til lovforslaget, reelt passede.
Siden hen har virkeligheden jo overhalet os, og så har man igen ændret det, så nære kontakter til nære kontakter ikke længere skal sendes hjem.
Derfor passer tallene så reelt også, og derfor får man et reelt billede af, hvad det vil koste.
Derfor kan vi selvfølgelig godt støtte det i Nye Borgerlige.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Jeg tager gerne debatten, for jeg synes også, det er en spændende debat, og jeg er nemlig meget uenig.
Det er rigtigt, at der er nogle forskelle mellem mænd og kvinder, fordi mænd og kvinder i gennemsnit er forskellige.
Hvis man skal ind at se på årsagerne bag, hvad det så er for nogle forskellige valg, der giver nogle forskellige lønresultater, ja, så er det primært uddannelses- og jobvalg: at der er nogle, der frivilligt vælger nogle job, der ikke er lige så vellønnede som nogle helt andre job i andre brancher, og at kvinder også frivilligt i højere grad gerne vil tage en del af barslen.
Hvis resultatuligheden alene er et resultat af et frit valg og frihed og den eneste måde, man kan opnå resultatligheden, er ved at mindske friheden og det frie valg, er ordføreren så villig til det, eller kan ordføreren ikke se, at det jo egentlig ikke er et problem med resultatulighed, så længe det er et resultat af frihed?
Jens Joel (S), 2021-12-09:
Det, som jeg henviser til, er jo i virkeligheden de strukturer, vi har, og hvor vi faktisk har en udfordring med, at der er forskel på mænd og kvinder på arbejdsmarkedet.
En del af de forskelle kan spores tilbage til, at man har haft nogle strukturer, som har tilskyndet til, at det var den ene part, der løftede opgaven, eksempelvis på barselsområdet, og det synes jeg bare vi er nødt til at diskutere med hinanden.
Det synes jeg sådan set er en del af den her diskussion, og det var derfor, jeg rejste det – ikke fordi jeg synes, det er noget, der er nemme svar på, men jeg synes, vi er nødt til at diskutere, om de ting, vi understøtter fra samfundets side, i virkeligheden bidrager til at skabe nogle problemer på et strukturelt niveau.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Der er mange ting, vi kunne tage fat på her, men lad os prøve at tage fat på det her med ligestillingen.
Når vi har fremsat det her forslag, kommer jeg til at tænke på en god ven, jeg har, der hedder Steffen, og han har en kone, der hedder Louise.
De har to børn, begge to er små.
Louise er ansat i Finansministeriet og er tidligere konsulent.
Steffen er selvstændig.
De har begge to en relativt høj indkomst, men de er ikke på nogen måde nogen, man kan kalde rige mennesker af den grund.
Louise havde et enormt stort ønske om at være lidt længere tid hjemme sammen med de små, i hvert fald den mindste, og det ville jo selvfølgelig betyde, at hun måske karrieremæssigt ville komme til at halte efter Steffen, hvis det var, at hun havde sådan en fradragsmulighed her.
Og så har jeg lyst til at sige: Og hvad så?
Hvis hun helt bevidst som karrierekvinde, tidligere konsulent, ansat i Finansministeriet siger: Jeg er villig til, at jeg på den lange bane mister en lille smule i løn, ved at jeg får et halvt år ekstra sammen med min datter; det gør mit liv bedre – hvad er så problemet i det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-09:
Det opfatter jeg simpelt hen som forkert.
Jeg anerkender simpelt hen ikke præmissen.
Jeg opfatter det ikke sådan, at det bliver sværere at etablere sig som privat institution – jævnfør at friskolelovgivningen jo altid været sådan og der har været en markant stigning i antallet af friskoler, og det er jo den samme type lovgivning, vi gennemfører her.
Så jeg anerkender simpelt hen ikke den præmis.
Så vil jeg sige, at i forhold til det med de private pasningsordninger mener jeg, at der, når der følger statslige penge med, sådan set også skal være en kvalitetsstandard.
Sådan en skal de private pasningsordninger ikke leve op til i dag, men det skal private institutioner jo, men altså ikke de private pasningsordninger.
Det synes jeg ikke er godt nok.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-09:
Jeg tror sådan set, at man skal have tillid til, at forældrene godt kan se, hvornår et tilbud har en dårlig kvalitet, og dem er der desværre kommunale eksempler på, og der er helt sikkert også private tilbud, hvor kvaliteten ikke er så god, som man kunne ønske sig.
Derfor er det jo også defineret, hvad det er for nogle kvalitetsstandarder, der skal ligge som minimum, og hvad man skal leve op til lovgivningsmæssigt.
Men lad mig give et forslag til, hvor ministeren kunne tage fat.
Ministeren kunne jo lade være med at implementere den lovgivning, som man er i gang med lige nu, og som vil gøre det sværere at etablere en privat institution.
Jeg vil egentlig høre ministeren, når ministeren svarer, at ministeren ikke har noget ønske om det, hvordan det kan være, at vi skal behandle en anden lovgivning, som egentlig gør det sværere at etablere sig som en privat institution.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-09:
Der er to ting.
For det første tusind tak for et klart svar omkring det om minimumsnormeringer.
Nu var det ikke fru Ellen Trane Nørby, der var Venstres ordfører den pågældende dag, og det kan være, det var derfor, at uklarheden opstod.
Det er jo i hvert fald afklaret nu – og tak for det klare svar.
Det var præcis det svar, vi ikke kunne få den dag i Folketingssalen.
Det kan jo så være, at Konservative i modsætning til den dag følger op med at være lige så klar i spyttet i dag.
Det ved jeg ikke.
Så til den anden ting: Som jeg sagde i min indledende tale, skriver Liberal Alliance, at det skal være lettere at etablere sig som privat institution.
De private institutioner er i modsætning til de private pasningsordninger faktisk underlagt kvalitetsstandarder, der svarer til dem i de offentlige institutioner, så jeg har ikke noget principielt problem med dem.
Der fremgår desværre ikke nogen forslag til, hvad det er, der skal gøre det lettere.
Men altså, min dør står åben, og det vil sige, at hvis man kommer med nogle konkrete forslag til, hvordan man kan gøre det lettere, vil jeg gerne diskutere dem.
Men jeg har ikke noget ønske om at gøre det lettere at vælge noget, der er af dårlig kvalitet.
Det synes jeg simpelt hen ikke meningsfuldt.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-09:
Tak for det.
Når jeg tager ordet, er det egentlig foranlediget af, at ministeren igen igen står på talerstolen og påstår, at borgerlig-liberale partier, inklusive Venstre, skulle være imod minimumsnormeringer.
Vi kommer ikke til at rulle minimumsnormeringerne tilbage.
Vi støtter sådan set, at der kommer bedre normeringer i vores daginstitutioner.
Men der er jo ingen modsætning mellem det og så ønsket om et frit valg.
Der, hvor problemet er, at den linje, som den socialdemokratiske regering har lagt, er, at man ønsker at ødelægge de private institutioner og de muligheder, der eksempelvis er for at få børnene passet i private pasningstilbud.
Så bare for at slå det fast: Modsætningen på børneområdet er jo ikke for eller imod minimumsnormeringer, men for eller imod det frie valg.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge ministeren, om ministeren ikke er enig i nogle af de elementer, der ligger i forslaget fra LA, bl.a. det, der handler om grundlæggende at deregulere, sådan at man netop anerkender, at der skal være mindre bureaukrati, mindre rigid lovgivning og mere frit valg på området.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-09:
Det kunne også være dem, der vælger at bo i meget billige boliger på landet og derfor godt kan klare sig for den ene indtægt.
Altså, på den måde er der jo meget stor forskel på, hvad det er for nogle valg, man træffer omkring sin familie.
Og det vil sige, at selvfølgelig vil det være sådan, at når man ikke fra statens side går ind og betaler folk for det, vil der være en begrænsning på, hvad man kan, og det vil sige, at så vil de valg selvfølgelig være sværere at tage, end hvis man fik penge fra staten.
Og fra Socialdemokratiets side ønsker vi at prioritere det at få kvalitet i dagtilbud og i øvrigt kvalitet i uddannelser og skoler højere end det at give et fradrag for, at man kan gå derhjemme med sine børn i de første 3 år.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-09:
Det er jo et klart svar.
Det, man de facto siger fra Socialdemokratiets side, er jo, at det kun er de rige, der skal have mulighed for at gå hjemme og passe deres børn – at det ikke skal være alle forundt.
For det her gør det jo netop økonomisk muligt også for de familier, som i dag er dybt afhængige af at have to indkomster, og som derfor ikke har muligheden for at gå hjemme og passe deres børn.
Det er jo lige præcis det, som det her forslag adresserer.
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet har så meget imod, at også ganske almindelige danskere med mellemindkomster og måske også lavindkomster har bedre mulighed for at gå hjemme og passe deres børn de vigtige første 1.000 dage?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-09:
Altså, det mener jeg er en frihed, forældrene har, og det mener jeg er en frihed, de skal have – at de har mulighed for at prioritere at gå derhjemme.
Og jeg har i min egen familie både nogle i min egen generation, hvor man har valgt, at den ene går hjemme, og andre dele af min familie, hvor man ikke har gjort det.
Og sådan vil der jo være forskel på, hvordan man som familie vælger at indrette sig.
Men det, der er forslaget i det beslutningsforslag, vi behandler her i dag, er jo ikke, hvorvidt man skal have den frihed eller ej; det er, hvorvidt man skal give et meget stort fradrag for det eller ej.
Og der er det vigtigere for regeringen at bruge penge på kvalitet i daginstitutioner eksempelvis; det er også vigtigt for os at investere i vores uddannelsessystem.
Vi har foreslået, at der bliver brugt et stort beløb på investeringer i uddannelser, og det er jo der, vi har valgt at bringe dimittendsatsen i spil, som er det, der er finansieringskilden her.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-09:
Tusind tak.
Og når vi jo også ved – det fremgår også af beslutningsforslaget – at danske børn har europarekord i at være længst tid i daginstitution, mener ministeren så reelt set ikke, at det er vigtigt at sætte ind og give bedre mulighed, også økonomisk, for, at forældre kan prioritere at gå hjemme sammen med deres børn, især når vi ved, at de første 1.000 dage er så ekstremt vigtige?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-09:
Jamen jeg mener simpelt hen, at karakteristikken er forkert.
Det er de samme regler, der gælder på fri- og privatskoleområdet, og fri- og privatskoler har jo været i markant vækst f.eks. hen over de sidste 10 år.
Det vil sige, at der jo er masser af iværksætteri på skoleområdet, selv om det i øvrigt altid har været forbudt at tage profit ud.
Derfor opfatter jeg det som en falsk modsætning.
Så vil jeg gerne sige, at det jo er fuldstændig rigtigt, at det andet er en falsk modsætning.
Det var faktisk derfor, at jeg roste, hvad angår det at finde anden finansiering.
Det er jo alene et spørgsmål om politisk vilje og flertal i Folketinget.
Vi vil hellere bruge pengene på noget andet, og vi har jo selv fremsat forslag om dimittendsatsen, og har fremsat forslag om, at der bl.a. bør investeres i vores uddannelsessystem.
Så det er bare for at sige, at for os som regering er der rigtig mange ting, vi ønsker at prioritere højere.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Derfor er det jo egentlig også en falsk modsætning, at man ikke kan styrke familiernes mulighed for i højere grad at være sammen med deres børn uden at svække daginstitutionerne eller kvaliteterne deri.
Så det er en falsk modsætning.
Men vi skal også lige nå forbi de private børnehaver.
Hvad kan man gøre?
Altså, man kunne jo først og fremmest sikre, at det er tilladt for dem at have et overskud, de trækker ud.
Regeringen vil gerne forbyde profit i velfærden, som det hedder, og det gør jo, at det for langt de fleste ikke vil kunne betale sig at starte en privat børnehave i fremtiden.
Jeg fornemmede lidt, at ministeren egentlig har veneration for de private børnehaver, så hvorfor laver man så en politik, der gør, at iværksætteri på børnehaveområdet de facto bliver forbudt?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-09:
Jeg synes jo, at familierne skal indrette sig, som de har lyst til i den forbindelse, og hvis de vurderer, at det er godt for deres familieliv og deres barn, så skal de være hjertelig velkomne til det, og det er jeg da sikker på at de både som familie og i forhold til børnene kan få noget godt ud af, hvis de vurderer, at det er det rigtige.
Der er vi jo forskellige og har indrettet vores familier forskelligt, og det synes jeg der i den grad skal være plads til.
Men spørgsmålet i det her går på noget andet, nemlig om vi vil bruge penge på det.
Og der vil jeg sige, at i prioriteringen af midler har vi fra regeringens side prioriteret at bruge dem på kvalitet i daginstitutionerne i stedet for.
Jeg blev i øvrigt i forbindelse med en debat om daginstitutioner for nylig ret bekymret her i Folketingssalen, fordi vi ikke kunne få et klart svar fra de borgerlige partier på, om man ønskede at rulle minimumsnormeringer tilbage i forbindelse med et valg.
Derfor synes jeg bare, at der inde i hjertet af den her diskussion også ligger en klar diskussion om prioritering.
Fra regeringens side har vi sat 1,8 mia. kr. af til bedre daginstitutioner.
Nu roste jeg det, at der faktisk lå en finansiering her, og det vil sige, at de to ting i den her sammenhæng ikke er forbundet med hinanden, og derfor også rosen for, at der er anvist finansiering.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Tak for det, og tak for en god besvarelse, ikke at jeg er enig i besvarelsen, men det er en besvarelse, der forholder sig til udspillet og beslutningsforslaget.
Det forholder sig sagligt til det, og det vil jeg egentlig gerne kvittere for.
Det er jo det gode børne- og familieliv, der er det centrale her, og der fremhæver ministeren så, at det bl.a. drejer sig om flere pædagoger og gode daginstitutioner.
Jeg er enig i, at gode daginstitutioner også er en del af det gode børne- og familieliv.
Men det er jo ikke det eneste, der skaber det gode børne- og familieliv, altså at der er mange pædagoger i børnehaven.
Der er to grundlæggende problemstillinger, det her forslag adresserer.
Det ene er jo, at der er rigtig mange familier, der gerne vil bruge mere tid sammen med børnene, mens de er helt små, men at de kan have svært ved det rent økonomisk.
Er ministeren enig i, at det vil være godt at gøre noget for, at de familier kan være mere sammen med børnene, og at det også er det gode børneliv?
Nu rejser formanden sig op, så jeg må jo tage den sidste del i næste spørgsmål.
Lotte Rod (RV), 2021-12-09:
Jeg har et ønske om, at vi skal derhen, hvor mor og far er lige vigtige for barnet, og hvor barnet har en lige stærk tilknytning til sin mor og sin far.
Derfor har vi jo en strukturel opgave i at sikre, at mor og far er lige tæt på barnet og er lige knyttede til barnet, for det er først der, det bliver et reelt frit valg.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-09:
Det er der kommuner der gør, alt efter hvad de har behov for, så det anerkender jeg til fulde.
Det var derfor, jeg sagde administrations- og ledelsesomkostninger.
Det er jo noget, kommunerne er blevet enige om at skulle have en fælles definition for.
Man har endda brugt hundredvis, faktisk i alt millioner af kroner på et system, som skal kunne sammenligne det her i kommunerne.
Og man kan sige, at hvis kommunerne ikke er villige til, at man kan sammenligne på deres data, så skal de da ikke bruge pengene til et system, som kan sammenligne data.
Så derfor er det helt reelt, at man går ind og kigger på det her – ligesom man går ind og kigger på alle mulige andre steder, som også tildeles noget i udligningsreformen.
Så er der også andre parametre, som kommunerne kan skrue på for at komme til at se anderledes ud, end hvad de gør.
Jeg spørger til det principielle – til det principielle i, at kommuner, der bliver drevet billigere, skal aflevere penge til kommuner, der bliver drevet dyrere.
Synes regeringen, det er en god idé?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-12-09:
Jamen helt grundlæggende tror jeg, at hvis vi udligner mellem kommunerne, er det vigtigt, at vi har nogle meget faste parametre for, hvad der udlignes for.
Og derfor kan man sige, at hvis det gøres op på forskellige konti, f.eks. i forhold til administration, så vil man jo sandsynligvis lave en budgetøvelse, der gør, at man de steder, hvor man måske har et stort budget for administrationen, kan trykke det ned ved at lægge de udgifter andre steder hen eller ved at rykke rundt på, hvor man administrerer fra.
Altså, hvis man har, lad os sige en stor administration inde i kommunen på skoleområdet, så kan man gøre den administration mindre ved måske at flytte den ud på skolerne og lægge en større del af opgaven derude.
Jo mere konkret du går ned i de enkelte budgetposter, jo mere kan man også planlægge efter at få udligning, sådan som vi også har set, at man har gjort det på andre områder.
Jeg forstår ikke, hvis folk gerne vil prioritere administration over f.eks. ældrepleje eller skoler.
Det synes jeg er en rigtig dårlig prioritering, men jeg anerkender også, at der nogle steder i landet, hvor man så har valgt at lave den prioritering, altså valgt at ansætte kommunikationsmedarbejdere i stedet for sosu-medhjælpere, og det er en del af det kommunale selvstyre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-09:
Da vi lavede udligningsreformen, var en af de ting, som vi i Nye Borgerlige spillede ind med, og som vi syntes var en god idé, at kigge på udgifterne til administration og ledelse, altså hvor dyrt en kommune bliver drevet.
Og et af de elementer, som vi prøvede at spille ind med, var, at hvis en kommune bliver drevet dyrere end lignende kommuner, altså med samme udgiftsbehov osv., så var det ikke rimeligt, at de kommuner, som blev drevet billigere, skulle give flere penge til den kommune, der blev drevet dyrere.
Men det ville regeringen ikke støtte.
Hvad er årsagen til, at man ikke synes, det er en god idé?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-12-09:
Jeg tror ikke, der var noget spørgsmål, men synspunkterne er jo velkendte.
Det er jo et beslutningsforslag, som også blev fremsat sidste år – det kan være, at det bliver en juletradition, at det bliver fremsat hvert år.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-09:
Det er ikke et ret godt billede på det, for det, der sker, er, at kommuner, som bliver udlignet og afleverer penge til andre kommuner, helt naturligt sætter skatten ned, for det, de bliver udlignet af, er deres skatteindtægter, så derfor kan det jo ikke betale sig at opkræve skat.
Hvis man er en kommune, som afleverer penge til andre kommuner, kan det jo ikke betale sig at opkræve pengene, for man får ikke lov at beholde ret mange af dem selv.
Så det, man gør i de kommuner, som bliver udlignet og betaler til andre, er jo, at man sætter skatten så langt ned, man overhovedet kan, og så har man brugerbetaling på mest muligt, for det kan simpelt hen ikke betale sig at opkræve den skat.
Det er derfor, der er forskel på skat i kommuner, som får penge, og skat i kommuner, som afleverer penge.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-12-09:
Jeg synes, at det, jeg f.eks. nævner om kommuneskatten, er et godt billede på det.
Hvis man på Langeland har en kommuneskat, som er på over 27 pct., kan det jo være, at der er en udfordring i forhold til det finansieringsgrundlag, man har, og der giver det jo mening, at man udligner på tværs af kommunerne og sørger for, at de kommuner, som har større udfordringer socialt af alle mulige årsager, og som måske ikke er lige så velstående, som man er nord for København, også får mulighed for at udvikle deres område.
Det, at man sætter skatten ned i en kommune, er jo også noget, der gør, at der kommer et større forbrug lokalt, fordi folk simpelt hen har flere penge mellem hænderne.
Så jeg synes, det er en god indikator for det, at man rent faktisk kan lykkes med at få høje kommuneskatter lidt ned, og at det, nogle af de steder, hvor der har været meget lave kommuneskatter, så ender med, at de stiger en lille smule.
Det synes jeg er et ret godt billede på det.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-09:
Tak for indlægget.
Det var en ret forventelig afvisning af vores forslag, som vi jo har fremsat før og også fået afvist før.
Der er lige en ting, jeg undrer mig over her.
Ministeren siger, at det giver bedre muligheder for at udligne nogle forskelle og give en lige service i kommuner over hele landet.
Hvordan er det dokumenteret?
Altså, hvad er det for nogle forskelle, man har villet udligne?
Sagen er jo, at der blev lavet en udligningsreform, som ikke byggede på noget som helst andet end sympatier for enkelte kommuner, og så besluttede man sig for at rykke rundt på pengene, men man har jo på ingen måde dokumenteret, at de kommuner, som nu får flere penge, har mere behov for de penge end de kommuner, som nu kommer til at aflevere flere penge.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Jamen den fælles interesse deler vi jo, og så må vi se, hvordan vi kan lande noget i fællesskab i en forhåbentlig fælles blå beretning –
nu kigger jeg over på hr. Kenneth Mikkelsen, som jo tidligere antydede, at de måske også kunne være med i en beretning.
Men lad os se på, hvad vi kan gøre for at støbe kuglerne til god borgerlig politik.
Marie Krarup (DF), 2021-12-09:
For selv om det kan være velfungerende mennesker og der er det her krav om danskkundskaber, som er et fornuftigt krav, vil man jo selvfølgelig stadig ikke kunne forhindre, at man taler arabisk eller tyrkisk i hjemmet, og det mener jeg heller ikke man skal, men man skal så bare sørge for, at de børn kommer ud i en virkelighed, hvor der bliver talt dansk, for ellers står de jo, når de kommer i skole, i en rigtig dårlig situation.