Esben Lunde Larsen (V), 2017-01-19:
Tak for det, formand, og tak til ordførerne for kommentarerne til lovforslaget.
Jeg vil sige, at jeg er utrolig tilfreds med, at vi nu kan begynde at drøfte det lovforslag, som skal gennemføre tanker og anbefalinger, som skiftende regeringer har udviklet i lyset af flere års erfaringer med tilladelse til og miljøgodkendelse af husdyrbrug.
Der er tale om en væsentlig reform, hvor vi forenkler og forbedrer reglerne, samtidig med at vi holder fast i miljøbeskyttelsen.
En selvstændig husdyrregulering blev skabt med den første husdyrbruglov fra 2007.
Der er nu behov for at gennemføre en større ændring af reguleringen, og tiden er kommet til at gøre det nemmere for landmændene, når de f.eks. ønsker at udnytte, at der er blevet plads til lidt flere dyr i staldene, eller hvis størrelsen af dyrene har ændret sig.
Særlig i forhold til arealerne bliver det nu nemmere.
I dag skal der ofte foretages omfattende beregninger i forbindelse med ansøgningerne, ligesom landmændene løbende skal anmelde til kommunerne, hvis de forpagter nye arealer eller mister nogle forpagtninger.
Helt generelt må vi konstatere, at miljøeffekten af alle disse konkrete vurderinger og beregninger i de nuværende godkendelser ikke fuldt ud står mål med det store administrative arbejde.
Her anbefalede et bredt sammensat udvalg af interessenter og eksperter, at arealdelen af miljøgodkendelserne med fordel kunne håndteres gennem generelle regler, så miljøgodkendelsen fremadrettet kun skulle omfatte stalde og opbevaringsanlæg.
Det blev desuden anbefalet, at anlægsreguleringen skulle være emissionsorienteret, dvs. bygget op om emissionerne af ammoniak og lugt til omgivelserne, altså den faktiske udledning, i stedet for antallet af dyr i stalden, og dermed på sigt skabe fleksibilitet til miljøeffektivt at udnytte staldanlæggene fuldt ud uden at skulle søge kommunen om at få lov til en udvidelse.
Anbefalingerne blev bekræftet af Natur- og Landbrugskommissionen og i »Aftale om Vækstplan for Fødevarer« fra foråret 2014, som blev indgået mellem alle partier i det daværende Folketing undtagen Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti.
Heri indgik, at der bør gennemføres en ny emissionsbaseret regulering, hvor tilladelsen eller godkendelsen ikke længere begrænser antallet af producerede dyr, og hvor der bør ske en adskillelse af reguleringen, så gødningsanvendelsen m.v. på arealerne reguleres adskilt fra reguleringen af selve produktionsanlægget.
Endelig indgår målet om en ny husdyrregulering i aftalen om fødevare- og landbrugspakken fra 2015.
Der er i længere tid arbejdet med konkretisering af disse ønsker, og regeringen har sat turbo på det arbejde, så vi nu er klar til at behandle det lovforslag, som skiftende regeringer har været enige om principperne for gennem de seneste år.
Lovforslaget gennemfører ønsket om at adskille anlægsdelen og arealdelen, hvor arealdelen ikke længere skal håndteres i de enkelte miljøgodkendelser, men i stedet håndteres gennem generelle regler uden konkrete vurderinger.
Det er nødvendigt miljømæssigt at håndtere påvirkningen fra husdyrgødning som følge af udvidelse af husdyrbrug i forhold til EU-direktiverne.
Derfor omfatter lovforslaget også de nødvendige krav til reduktion af nitratudvaskningen, fosforophobningen, ammoniakpåvirkningen af natur fra marker samt risikoen for overfladetab af fosfor via erosion og anvendelsen af zink på husdyrbrug med smågrise.
Det nuværende miljøbeskyttelsesniveau fastholdes overordnet set, samtidig med at der realiseres betydelige administrative forbedringer og forenklinger.
Med lovforslaget indføres også en emissionsorienteret anlægsregulering, hvor der er indarbejdet en større fleksibilitet til at udnytte staldanlæggene, uden kommunen nødvendigvis skal blandes ind i det og bruge tid på det.
Der er fundet en ny og enkel model, hvor landmændene opnår fleksibilitet uden besværlige og dyre emissionsberegninger eller målinger.
Modellen afspejler den bedste faglighed på området, der angiver, at ammoniakemissionen er mere afhængig af staldoverfladen end af antallet af dyr.
Ved at ændre fokus fra antal dyr til staldoverflader opnås en mere miljøfaglig korrekt regulering, hvor udnyttelsen af stalden automatisk bliver mere fleksibel.
Beskyttelsesniveauet for lugt og ammoniak, som ofte er det centrale ved miljøgodkendelsen af staldanlæggene, føres ind i den nye reguleringsmodel.
Der er derved også på anlægssiden lagt op til, at vi overordnet opretholder miljøbeskyttelsesniveauet, men samtidig opnår betydelige administrative besparelser og forenklinger.
Jeg ser derfor meget frem til at få lovforslaget gennemført, idet det er en vigtig brik i forhold til at mindske de administrative byrder for landbrugserhvervet og sørge for, at udviklingen af landbrugserhvervet understøttes af en effektiv og korrekt sagsbehandling.
Der vil altid være en overgangsperiode, når nye regler indarbejdes, hvor borgere, erhverv og myndigheder skal tilegne sig viden om de nye regler og it-systemer og indarbejde dem i praksis.
Det kan ikke undgås.
Det er en prioritet for regeringen at gøre overgangen til de nye regler så gnidningsfri som muligt, og min forventning er, at efter en overgangsperiode vil vi begynde at høste fordelene af den nye husdyrregulering.
Vi har lært af erfaringerne fra husdyrgodkendelsesloven fra 2007, og vi har forberedt os systematisk på udrulningen af den nye regulering igennem længere tid.
Det arbejde vil blive intensiveret, op til den nye regulering træder i kraft den 1. august 2017.
Der er to niveauer i lovforslaget.
Det første niveau er, at vi skaber et bedre, mere effektivt og tidssvarende reguleringssystem.
Det andet niveau drejer sig om niveauet for miljøbeskyttelse.
I forhold til det andet niveau sker der ikke grundlæggende ændringer i det generelle miljøbeskyttelsesniveau.
Der vil dog komme forskydninger, når man går fra et system, der er baseret på enkelte tilladelser, til et system, der er baseret på generel regulering.
Det er mit håb, at vi med lovforslaget får skabt et robust og holdbart reguleringssystem, hvor den overordnede struktur har perspektiver langt ud i fremtiden.
Hvorvidt der siden hen skal ske ændringer i forhold til miljøbeskyttelsesniveauerne, er ikke noget, vi beslutter med denne lovgivning.
I regi af aftalen om naturpakken iværksatte vi et arbejde omkring beslutningsgrundlaget for reglerne om ammoniakudledning fra staldene.
At vi har skabt et robust reguleringssystem, tjener både vores beskyttelse af miljøet og hensynet til de danske produktionserhverv.
Vi passer på vores miljø ved at have en regulering, der er bæredygtig også på lang sigt, og som lever op til vores direktivmæssige forpligtelser over for EU.
Samtidig tager vi hensyn til, at erhvervet har sikkerhed for deres investeringer i nye produktionsanlæg, arbejdspladser og miljøteknologier ved en holdbar regulering, hvor der er taget højde for beskyttelsen af vores natur og miljø, og hvor naboer sikres mod eventuelle gener.
Der er derfor tale om et lovforslag, som gennemfører de tanker og ideer, der har været bred tilslutning til gennem flere år: en ny husdyrregulering, hvor erhvervet og myndighederne får væsentlige administrative fordele, og hvor vi fastholder miljøbeskyttelsen.
Jeg håber derfor også, at vi får en god dialog i udvalget, så vi kan opnå et bredt flertal for lovforslaget.
Når der så spørges til, hvorfor det er nødvendigt med en ikrafttrædelse her den 1. marts 2017, og hvorvidt tidsplanen ikke kan ændres i udvalget, så vil jeg gerne anbefale, at man er opmærksom på, at når vi har sat den 1. marts som dato, er det jo af hensyn til landmændenes mulighed for at planlægge deres gødningsanvendelse og udlæg af efterafgrøder.
Gødningsplanlægningen skal efter de eksisterende regler i gødskningsloven være afsluttet den 21. april, og hertil kommer, at det er spild af kommunernes tid og landmændenes penge, hvis kommunerne efter den 1. marts fortsat skal opstille vilkår for udbringningsarealerne, når vilkårene ophæves og erstattes af nye generelle regler den 1. august 2017.
Men ministeriet vil gøre, hvad det kan, for at facilitere udvalget, så selv den skarpe tidsplan også kan være medvirkende til, at loven træder i kraft til tiden.