runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-12:
Først vil jeg sige, at hvis man bor i Danmark, skal man ikke søge om at opretholde sit danske statsborgerskab, uanset hvor man er født henne.
Hvis man har dansk indfødsret fra fødslen, vil man, uanset om man er født i udlandet eller i Danmark, hvis man bor i Danmark i sit 22. år, bevare det automatisk.
Det, der kan være situationen, er, at man er bosiddende i udlandet i sit 22. år, og der har vi hidtil haft den praksis, at man har kunnet søge fra det 21. år.
Nu har vi ændret det, så man kan søge, fra man er 20 år gammel, også i anerkendelse af, at sagsbehandlingstiden er meget langt.
Jeg vil her også bare for en god ordens skyld sige, hvis der var nogen, der skulle lytte med, er det ikke er sådan, at man, hvis sagsbehandlingen går ud over ens 22. år, så mister sit statsborgerskab.
Det vil selvfølgelig blive fastholdt, indtil sagen afgjort.
Samira Nawa (RV), 2025-03-12:
Der er jo nogle mennesker, som måske har dobbelt statsborgerskab, hvor det kan give mening i en eller anden forstand, at man genansøger om sit danske statsborgerskab.
Men der er jo også nogle mennesker som f.eks. Madeleine, som jeg fremhæver her, der alene har det danske statsborgerskab.
Og i den situation synes det jo endnu mere urimeligt.
Danes Worldwide er en organisation, som hjælper danskere i udlandet – også med at vende tilbage til Danmark, når de ligesom kommer hjem og skal skabe en tilknytning til Danmark igen.
De peger på, at man ikke bliver oplyst om reglen her, hvis man er berørt af reglen.
Hvad vil regeringen gøre for at oplyse yderligere?
Jeppe Bruus (S), 2025-03-12:
Nu fokuserer vi lige på det.
Det er også derfor, jeg ikke oversender det med rævelys.
Jeg siger bare, at vi løbende er i gang med at se på, hvordan vi skræmmer ulven væk fra de steder, hvor mennesker bor.
Det er det, jeg har sat mit system til at arbejde med.
Det er faktisk nyt, at man så sætter de her rævelys op for at bortskræmme ulven.
Og jeg kigger på en række andre tiltag for at finde ud af, hvordan vi gør det.
For ulven skal ikke være der, hvor mennesker bor.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-12:
Det med den levedygtige bestand er fuldstændig rigtigt.
Før måtte vi ikke regulere, men vi har altid måttet regulere problemulve.
Problemstillingen med at lave en ændring i, hvor beskyttede de er, handler om, at vi jo stadig væk ikke må regulere det, for vi har ikke en levedygtig bestand.
Vil ministeren svare på, hvordan han ellers vil skræmme ulvene væk i byområderne ud over med de her rævelygter?
Jeppe Bruus (S), 2025-03-12:
Det var en hel stribe af spørgsmål og kommentarer, og noget af det er simpelt hen ikke rigtigt.
Hvis vi bare tager det med EU først, vil jeg sige, at når man ændrer beskyttelsesniveauet for ulven i EU's habitatdirektiv, så er det det, der giver os mulighed for at regulere ulven, når der er en levedygtig bestand.
Så det er ikke rigtigt at sige, at det ikke ændrer noget.
Jeg har arbejdet for det, for det betyder faktisk noget.
Vi har ændret i Bernkonventionen.
Vi arbejder for, at det kommer ind i habitatsdirektivet.
Det er den forandring, der gør, at man får mulighed for at regulere ulven, ligesom vi regulerer alt muligt andet vildt.
Det, jeg så arbejder for – og det er jo sådan set noget, jeg tror ordføreren har hørt mig sige, for det er også det, ordføreren siger nu – er så, at det ikke stopper der, for vi skal også se på, hvordan vi skal regulere det som en del af den nordeuropæiske ...
det kan simpelt hen ikke passe, at jeg ikke har mere tid, formand.
Jeg må vel have lige så meget tid som spørgeren.
Altså, jeg kan næsten ikke nå at svare.
Ej, det synes jeg overhovedet ikke.
Jeg skal nok gøre det hurtigt færdigt, men det var altså det med at arbejde for, at det bliver en del af den nordeuropæiske bestand.
Så er der som nummer to ting det der med skyhed.
Altså, hvis en ulv hopper over et ulvesikret hegn mere end en gang, er det en problemulv, som skal reguleres.
Så det er ikke tre-fire gange.
Til det der med, at det naturlige for ulven er ikke at være sky, må man sige, at alt det, eksperterne siger, er, at ulven er sky, og det er klart, at hvis den holder op med at være sky, er det en problemulv, og så skal den jo sådan set væk.
Og så må spørgeren stille spørgsmålet igen, og så skal jeg gerne uddybe det med at skræmme den væk.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-12:
Bare lige for at tage det med EU
først vil jeg sige, at problemstillingen i forhold til EU jo er, at de holder dumstædigt fast i, at Danmark stadig væk skal have en levedygtig bestand.
For jeg tror, det er mellem 70 og 80 ulve, man har nu, og nu får de hvalpe lige om lidt, og så er der nok 90 næste år, og på et eller andet tidspunkt bliver den bestand levedygtig, og til den tid må vi jo så gerne regulere, altså når det er en levedygtig bestand.
Så der er Kommissionen ikke kommet med noget nyt nu.
Jeg havde jo håbet på, at det sådan lidt mere var en minister, der tænkte, at han som socialdemokrat ville gøre det.
Han ved jo, at jeg synes, at han som socialdemokrat er skræmmende i sig selv, altså alene det, at man er socialdemokrat.
Så jeg så jo for mig, at man sendte en socialdemokrat ud og skræmte ulven.
Alle, der bare har haft en stor labrador, ved, at det kommer de over, og til dem, der er i tvivl, vil jeg sige, at en ulv er noget større end en labrador.
Så ser vi jo problemstillingen, og når ulven så har spist folks får tre-fire gange, så er det en problemulv, og så må vi regulere.
Det er fuldstændig korrekt, men ministeren svarer bare ikke på, hvad vi gør.
Lige nu i Oksbøl er løsningen så, at man holder op med at fodre kronvildtet, for så kommer de ikke derind.
når man ser nogle af de videoer, hvor en ulv f.eks. følger ret tæt efter en hest, tror jeg det var, eller to heste, så ser man jo problemstillingen i forhold til skyheden, for er problemstillingen i Danmark ikke, at ulve simpelt hen bliver udsat for for mange mennesker og menneskelig påvirkning?
De vænner sig jo til det, og derfor vænner de sig jo lige nøjagtig også til de her rævelys.
For på et eller andet tidspunkt finder ulven ud af, at det godt kan være, at der går en med en lommelygte ude i skoven – det er jo det, det her skal simulere – men at det ikke er farligt, og så går den tættere på.
Den er jo en predator, den har ikke andre fjender, og nysgerrighed er noget, der driver ulve.
Jeppe Bruus (S), 2025-03-12:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg efterhånden tror jeg har svaret en del gange offentligt, og det her er jo sådan set også offentligt, når det foregår i den her fine sal, så mener jeg jo, der skal være en balance.
Vi har fået ulvene ind, og de kommer til at være der, indtil de ikke er der længere, og vi skal finde en balance, hvor der er plads til ulvene, men hvor de jo ikke skal rende rundt inde i byerne, og hvor vi også skal passe godt på vores får og andre ting.
Det er det, jeg arbejder for.
Og i den balance kommer danskernes tryghed før hensynet til ulven.
Jeg har derfor bedt mit ministerium om at endevende reglerne og undersøge, hvordan vi kan få flere værktøjer til at overvåge og regulere ulven.
Lige nu ser vi på forskellige tiltag, der kan guide ulven uden om de bebyggede områder.
For nu at svare helt konkret på det her med at »skræmme« ulven væk vil jeg sige, at i sidste uge begyndte Naturstyrelsen og Styrelsen for Grøn Arealomlægning og Vandmiljø at opfordre til, at man undlader at fodre vildtet i området.
Når ulven er tæt på byen i Oksbøl, er det nemlig, bl.a. fordi deres føde, altså kronvildtet, også befinder sig her.
I den her uge sættes rævelys op omkring Oksbøl.
Rævelys udsender lysblink i forskellige farver på vilkårlige tidspunkter, og på den måde efterligner de dermed en person, der går med en lommelygte.
Det hjælper til at holde ulve og ræve væk om natten.
Opsætningen af rævelys sker i dialog med lokale beboere, og myndighederne gør også mere for at opfordre folk til at bidrage med observationer af ulven, så vi på den måde kan overvåge den.
Der er jo en del observationer af ulve, kan man se i medierne og på de sociale medier, og jeg vil også gerne her opfordre til, at man faktisk bruger de kanaler til at få det ind, så man dermed har et samlet overblik over de observationer, der er.
Jeg arbejder også med myndighederne for at kigge på, hvad vi kan tage af yderligere tiltag for at skræmme ulven bort.
På den længere bane, og det tror jeg også ordføreren er bekendt med, arbejder jeg for, at man også på EU-plan får bedre muligheder for at regulere ulven.
Vi regulerer jo også al muligt andet vildt, og derfor er vi også meget tilfredse med, at Kommissionen i sidste uge spillede ud og sagde: Okay, vi vil godt ændre det beskyttelsesniveau, der har været i Bernkonventionen, og også i forhold til det europæiske habitatdirektiv.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-12:
Tak for det, formand.
Hvordan mener ministeren at man »skræmmer« ulven væk fra de byer, som lige nu oplever stor usikkerhed på grund af ulve, som vandrer rundt om aftenen?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-12:
Det mener jeg også er tilfældet for de fleste, der søger, i og med at kravet i dag er, at man inden sit 22. år enten skal have boet sammenlagt i Danmark i 3 måneder eller opholdt sig i Danmark i sammenlagt 1 år.
Og for folk, der tager på ferie i Danmark, hvis man nu gør det, vil det ene år jo være overskredet, så det vil man jo have opfyldt.
Så for alle de mennesker vil det være sådan, at det øjeblik du søger, er du ligesom – hvis du opfylder kravene, hvad de fleste jo gør – sikret mod at miste det.
Men der er jo nogle, som har dansk statsborgerskab, fordi de har fået det fra deres forældre, og som har boet i udlandet og ikke har nogen tilknytning til Danmark.
Der synes jeg egentlig, det er fair nok, at man siger, at man ikke sådan opretholder det generation for generation, hvis man ikke har nogen som helst tilknytning til Danmark.
Samira Nawa (RV), 2025-03-12:
I sit første svar nævnte ministeren, at der skulle være en række krav, som man også blev mødt af.
Jeg tænker heller ikke, at vi skal fjerne den her regel, men man kunne jo godt ændre den til det, som man f.eks. gør i Finland, hvor bare det, at man søger, er en aktiv tilkendegivelse af, at man fortsat ønsker at være finsk i deres tilfælde, og det kunne jo så være dansk for Danmarks vedkommende, og det er så nok til, at man får forlænget sit statsborgerskab, i stedet for at man skal ud og have den her lange sagsbehandling.
Var det en mulighed?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-12:
For så vidt angår folk, der er bosat i udlandet med et dansk statsborgerskab, altså indfødsret, er det jo svært at oplyse om det, fordi vi ikke har et fuldstændigt overblik.
Der er jo eksempelvis en stor gruppe af somaliere, som fik statsborgerskab i 1990'erne, og som nu slet ikke har nogen tilknytning til Danmark.
Men det, som vi i hvert fald har gjort, er at sikre, at der i det danske nationalitetspas, man har, står på side 2, hvad der er gældende regler for at sikre sig en fastholdelse af sit statsborgerskab ved det fyldte 22. år.
Så længe man har søgt i inden sit 22. år, vil man ikke miste sit statsborgerskab.
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Tak for ordet, og igen tak for spørgsmålet.
Som nævnt i min besvarelse på det andet spørgsmål om den samme sag er jeg som justitsminister meget tilbageholdende med at udtale mig om konkrete sager, der enten er eller har været under behandling hos myndigheder på mit område.
Spørgsmålet om, hvordan en konkret sag skal efterforskes, og hvorvidt der er begået et strafbart forhold, er jo et spørgsmål for myndighederne og ikke for os politikere, og jeg mener, det vil være meget uhensigtsmæssigt, hvis vi politikere begynder at sagsbehandle konkrete sager her i Folketinget.
Til gengæld har jeg af flere omgange oversendt skriftlige besvarelser til Folketinget, også med bidrag fra myndighederne, hvor der er redegjort nærmere for den konkrete sag, herunder også politiets efterforskning af sagen, og hvis der er yderligere konkrete spørgsmål til sagen, vil myndighederne på Justitsministeriets område naturligvis meget gerne stille sig til rådighed for at besvare det.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-03-12:
Tusind tak, formand.
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Nej, det er det ikke.
Og igen vil jeg sige, at anklagemyndigheden rejser de sager, hvor man mener at der er sket en straffelovsovertrædelse, og hvor man mener, man kan løfte bevisbyrden på en sådan måde, at det kan føre til domfældelse.
Og jeg må ærligt sige, særlig i de her tider, at jeg synes, det er positivt, at vi har et strafferetligt værn, der bl.a. beskytter jøder mod den antisemitisme, som er i kraftig vækst.
Steffen Larsen (LA), 2025-03-12:
Jeg tror, at vi alle sammen her i lokalet normalt er enige om, at antisemitisme er et problem.
Det er der sådan set ikke nogen, der er i tvivl om, men nu er det jo den danske justitsminister, der er justitsminister i Danmark.
Jeg bemærker en ting, og det er, at svaret fra Justitsministeriet tidligere om, hvorfor man har anlagt den her sag, er, at det er på grund af en henvendelse fra de tyske myndigheder.
Så kommer spørgsmålet lige pludselig til at handle om, at anklagemyndigheden begynder at operere efter tysk ordre, for vi har jo haft tradition for, at netop vittigheder og satire langt hen ad vejen var undtaget.
Vi har aldrig set anklager i forhold til vittigheder og satire før, så er det den tyske justitsminister, der bestemmer i Danmark nu?
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Jeg vil igen sige, at jeg ikke vil gå ind i den konkrete sag eller den konkrete vurdering fra anklagemyndighedens side.
Jeg har grundlæggende tillid til, at anklagemyndigheden forfølger de sager, som man mener kan føre til dom ved overtrædelse af vores straffelovsbestemmelser, og det er det, man har gjort i det her tilfælde.
Helt overordnet synes jeg jo til gengæld, at det grundlæggende er fornuftigt, at der er et strafferetligt værn derude, der f.eks. beskytter jøder mod den forhånelse eller trussel, som det kan være, hvis der groft bliver gjort grin med f.eks. drab af jøder.
Steffen Larsen (LA), 2025-03-12:
Jo, men nu er det jo ikke domstolene, der i første omgang har truffet afgørelsen om at slæbe manden i retten.
Det er jo trods alt anklagemyndigheden, der er under justitsministeren, og det er også derfor, jeg spørger justitsministeren.
Hvis jeg vil vide, hvad domstolene vil mene, vil jeg jo – alt efter om Procesbevillingsnævnet går med til – vente på, at sagen kom for Højesteret.
Men jeg spørger ministeren, for det er egentlig interessant at vide, om man vil sende anklagemyndigheden efter flere folk, når det her er overstået, hvis nu Højesteret kommer frem til at kende manden skyldig.
For den her slags vittigheder, som han er dømt for, bliver delt rimelig tit på sociale medier, både som billeder, tegneserier og lignende.
Der er gamle Hudibras-tegneserier, der bliver delt, og så er der også bare sådan nogle steder som YouTube, Netflix og lignende, hvor lignende vittigheder også bliver fortalt, også af danske personer.
Og så må vi jo konstatere, at på den danske udgave af Netflix, som har en server i Danmark, så vidt jeg er orienteret om, ligger der bl.a. også Jimmy Carrs Dark Materials.
Jeg vil anbefale justitsministeren at se det.
Det er sjovt, men der er også virkelig stødende, racistiske kommentarer i det show, så jeg vil spørge, om man så også vil gå efter netop virksomheder som Netflix og lignende, altså gennem anklagemyndigheden, hvis det her skulle bringes til dom i Højesteret.
For det er jo trods alt justitsministerens ressort.
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Tak for ordet, og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at det jo er selve kernen i vores demokrati, at vi har en fri og åben debat, også om de ting, som er svære, og som kan gøre ondt.
Et demokratisk samfund skal værne om ytringsfriheden, ligesom et demokratisk samfund bør beskytte befolkningsgrupper mod trusler og forhånelser på baggrund af f.eks. deres tro.
Jeg synes overordnet, at vi i Danmark har et fundet en fornuftig balance mellem de hensyn, men det handler ikke om at kriminalisere holdninger.
Dem er man berettiget til at have.
Det handler om at beskytte udsatte grupper mod, at de holdninger bliver fremført på en truende eller forhånende måde.
Spørgeren har som begrundelse for sit spørgsmål henvist til en dom fra Vestre Landsret fra den 24. februar 2025, som bl.a. handler om udsagn om jøder.
Jeg kan forstå på pressedækningen af sagen, at forsvareren til den tiltalte, der er blevet dømt i sagen, har udtalt, at de vil søge Procesbevillingsnævnet tilladelse til at indbringe sagen for Højesteret.
Og jeg er, som jeg også tror at ordføreren er bekendt med, selvfølgelig som justitsminister generelt tilbageholdende med at udtale mig om den konkrete vurdering af sager, der er eller har været behandlet ved domstolene.
Derfor vil jeg heller ikke tage stilling til den konkrete sag.
Men generelt gælder det jo, at vi har en vigtig dansk tradition for satire og humor.
Nogle gange er det gennem humoren, at et budskab også kommer klarest igennem.
Jeg tror dog også, at de fleste har hørt vittigheder, som knap nok var en vittighed, men bare en måde at sige noget nedsættende om jøder eller andre på.
Hvornår en vittighed er rettet mod en gruppe, der er beskyttet efter racismeparagraffen, er af en sådan grovhed, at der er tale om en strafbar forhånelse, vil være en konkret vurdering, som sidste ende må foretages af domstolene.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2025-03-12:
Tak, hr. formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at man i Danmark kan blive retsforfulgt for at fortælle vittigheder?
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Nej, jeg tør under ingen omstændigheder garantere nogen i særlig de sager omkring it-kriminalitet om, at hvis man havde gjort noget mere i hver enkelt sag, så kunne man ikke have fundet frem til noget.
Det følger jo af retsplejeloven, og det ved fru Karina Lorentzen Dehnhardt også godt, at politiet kan afvise en anmeldelse eller indstille en efterforskning i sager – det kan man faktisk også, når der er en kendt mistænkt – når der ikke findes grundlag for at indlede en efterforskning eller fortsætte en påbegyndt efterforskning.
Og det kan jo f.eks. være i tilfælde, hvor det er, at videre forfølgning ikke kan ventes at føre til domfældelse, eller hvad der i øvrigt er foreskrevet i retsplejeloven.
Pointen er, at det er et kriminalitetsområde, som udvikler sig rigtig meget, og som er komplekst og derfor også stiller politiet over for nogle skarpe prioriteringer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-12:
Nej, jeg er sådan set ikke uenig i, at politiet skal prioritere sagerne, men jeg er uenig i, at man spiller med fordækte kort og ikke fortæller borgerne, præcis hvordan de kan forvente at deres sager bliver efterforsket.
Det er det, jeg har forsøgt at få ministeren til at forholde sig til; det går rimelig dårligt, og det kan jeg måske godt forstå.
I 2024 blev der anmeldt 42.000 sager om it-økonomisk kriminalitet, og der var 2.500 sager, der opnåede den luksus at blive efterforsket.
Det er jo ret vilde tal for henlæggelser, må man sige.
Vil ministeren afvise, at der blandt de titusinder af henlagte sager ikke er tilfælde, hvor vi rent faktisk kunne have fået fat på gerningsmanden og passet på borgernes penge?
For vi skal huske på, at det er borgerne, der står med et økonomisk tab.
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Jeg synes, det er afgørende, at man i politiet følger de regler og rammer, som vi jo i fællesskab herinde i Folketinget har fastsat i retsplejeloven, når det er, at man prioriterer de sager, som der helt åbenlyst må gøres og bliver gjort på daglig basis.
Jeg hører heller ikke ordføreren, selv om det nogle gange kan lyde sådan, være grundlæggende uenig i, at politiet er nødt til at prioritere sine ressourcer, når man efterforsker sager.
Og jeg synes, det er vigtigt, at politiet altid vurderer en sag efter, hvad der er kendt, og de rammer og principper, der er foreskrevet i retsplejeloven.
Steffen Larsen (LA), 2025-03-12:
Det er jo bare det her med, at det er en tysk henvendelse, der får danske myndigheder til at gribe ind over for en hjemmeside med vittigheder; det er det, der kan undre mig.
Jeg synes bare, at der er nogle problemer ved, at man på den måde følger udenlandske myndigheders krav, når de har meget strengere lovgivning, når vi normalt ikke er gået efter satirikere og folk, der laver vittigheder.
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at satire og humor spiller en meget vigtig rolle i den offentlige debat.
Men satire og humor – det ved vi jo fra historien, også fra de allermørkeste kapitler i historien – kan jo også være kraftigt medvirkende til at sprede f.eks. antisemitisme, og derfor må det bero på en konkret vurdering.
Uanset hvem det er, der gør myndighederne opmærksomme på, at der måske kan være en straffelovsovertrædelse, er det jo afgørende, at anklagemyndigheden ud fra en konkret vurdering vurderer, om det er en sag, man mener er en overtrædelse af straffeloven, og om der er tilstrækkeligt bevismæssigt grundlag til, at det kan føre til domfældelse.
Det er jo netop også det, vi gør med den tilsynsundersøgelse, vi har iværksat.
I den konkrete sag, der spørges ind til, har den jo netop været påklaget til statsadvokaten flere gange, og statsadvokaten har fundet frem til det samme resultat, og hvis der skulle have været en usaglig henlæggelse af den her tragiske sag, havde statsadvokaten jo sendt den retur til politiet.
Men det har statsadvokaten altså ikke fundet grundlag for og har derfor tiltrådt politiets afgørelse.
Det ændrer ikke ved, hvor dybt tragisk det selvfølgelig er for familien, der jo er pårørende til den her unge kvinde.
Mette Thiesen (DF), 2025-03-12:
Jeg er sådan set enig i, at vi skal have undersøgt det her med vask af sager.
Jeg har også ministeren i samråd igen her i næste uge om det her med vask af sager, for det er ikke noget, som betjentene selv vil.
Det er noget, som i langt overvejende grad, efter hvad vi kan høre på betjentene i hvert fald, kommer fra ledelsen, fordi man skal opfylde nogle måltal osv.
Så det er bare ekstremt vigtigt.
Men vi har også talt om til det sidste samråd, vi havde om det her, om vi kunne gå ind og kigge på nogle af de sager, hvor det sådan lidt skriger til himlen, at der er noget, der er lidt mærkeligt.
Og det virker, som om den er blevet lukket meget, meget hurtigt.
Det er derfor, jeg spørger ministeren, om ministeren kunne overveje, at det her så skulle være en af de sager.
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Jeg har jo ikke nogen som helst grund til at betvivle de oplevelser, som politifolk fortæller om i Danmarks Radios dokumentar om henlæggelser.
Jeg lægger til grund, at at de politifolk stiller sig frem af gode årsager.
I den konkrete sag her, som er dybt tragisk, henholder jeg mig til, at det flere gange har været påklaget, og at statsadvokaten altså har tiltrådt politiets behandling af sagen.
Mette Thiesen (DF), 2025-03-12:
Grunden til, at jeg nævner det, er også, at der er kommet rigtig mange ting til.
Der har været retsmedicinere ude.
Jeg nævner jo også i det næste spørgsmål, som jeg nu alligevel tager forskud på, at der er lavet den her rapport, som viser, at nogle af de ting, som står i politiets rapporter om undersøgelsen af den her sag, bare er usandsynlige.
Mig bekendt har man undersøgt politiets arbejde.
Man har ikke taget de nye ting med ind i betragtningerne, når man har lavet de her vurderinger.
Det er derfor, jeg spørger ministeren, om ministeren ikke med tanke på, at vi jo desværre har set eksempler på, at der er nogle sager, der er blevet vasket, mener, at det her ville være en rigtig god sag at tage op, så vi siger, at den er vi nødt til at kigge på en gang til.
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Jeg forstår ganske udmærket, også når der har været bragt en dokumentar om den konkrete sag, at det her jo er noget, der bliver ved med at vække interesse.
Jeg har jo ikke selv været involveret i efterforskningen, men det, jeg kan konstatere, hvor tragisk den her sag end er, er, at det flere gange har været påklaget til statsadvokaten, og at statsadvokaten i alle tilfælde efter at have kigget på sagen igen har tiltrådt politiets afgørelse.
Derfor har jeg ikke noget som helst grundlag for at betvivle den afgørelse eller for den sags skyld politiets efterforskning af sagen.