runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2020-05-29:
Jeg har bare bedt om et lille kort indlæg i debatten.
Det handler om at minde om, hvad forslagets ordlyd handler om.
Det handler om, at vi skal tale om, drøfte, forhandle, hvordan vi sikrer, at vores dagpengesystem fortsat er en klippe i vores nordiske arbejdsmarkedsmodel.
Grunden til, at jeg betoner det, er af hensyn til resten af debatten.
For det kan jo ikke nytte noget, at vi fortaber os i alle mulige forskellige løsningsforslag.
Grunden til, at vi beder om at få den her debat, er, at vi ser, at der er et strategisk problem, og det er påtrængende i øjeblikket, fordi vi er i færd med at udhule vores dagpenge som den vigtige, vigtige del af vores arbejdsmarkedsmodel, det er.
Det var kun det, jeg lige ville betone, inden jeg vil afvente de øvrige indslag og så gå op til sidst.
Samira Nawa (RV), 2020-05-29:
Som jeg håber spørgeren også kan fornemme på talen, deler vi den bekymring, men det er også sådan, at balancen ikke er tippet endnu – vi ser fortsat en relativt stor tilslutning til a-kassesystemet.
Jette Gottlieb (EL), 2020-05-29:
Nu blev forslaget jo fremsat for 4-5 måneder siden, for det blev fremsat i januar, og på det tidspunkt fik vi at vide, at De Radikale ville bakke forslaget op.
Er det, fordi der er blevet mange flere arbejdsløse, eller er det et andet problem, der gør sig gældende, når opbakningen til selve forslaget ikke er aktiv mere?
Jeg er taknemlig for opbakningen til indholdet i forslaget, men jeg kunne også godt lide at vide, hvor ændringerne er sket.
Samira Nawa (RV), 2020-05-29:
Tak for ordet, formand.
Flexicuritymodellen er en grundpille i det danske samfund, og den har tjent os godt.
Vi har et dynamisk og rummeligt arbejdsmarked, som mange andre lande misunder os.
Flexicuritymodellen har sikret høj beskæftigelse ved at sikre arbejdstagernes behov for tryghed, samtidig med at der tages højde for virksomhedernes behov for omstillingsevne.
Modellen kan ikke tages for givet, og den kan blive undergravet, hvis f.eks. kompensationsgraden er for lav for grupper med høj beskæftigelse, så de ikke længere kan se fidusen i at tegne medlemskab af en a-kasse.
Det vil slå bunden ud af dagpengesystemets økonomi, og det er Radikale Venstre bestemt ikke interesseret i.
Balancen er ikke tippet på nuværende tidspunkt.
A-kasserne oplever en medlemsvækst i de her år – det gælder også de a-kasser, som tegner grupper med lav ledighed og høje lønninger, det vil sige dem, som har relativt mindst brug for dagpengesikring.
Alligevel kan det være godt at agere i tide for at fremtidssikre vores flexicuritymodel, og derfor mener Radikale Venstre, at vi skal være opmærksomme på kompensationsgraden, da den betyder meget for trygheden blandt arbejdstagerne.
For at fremtidssikre flexicuritymodellen er det dog vigtigt at kigge bredere end på dagpengesats og kompensationsgrad.
Vi har set en stigning i private arbejdsløshedsforsikringer.
Det er ikke i sig selv et problem, men man kunne forestille sig, at det attraktive ved en privat arbejdsløshedsforsikring kunne være at slippe for nogle af de aktiveringstilbud og krav, som mange ledige bliver mødt med i beskæftigelsessystemet.
Alt for mange oplever ikke, at den beskæftigelsesindsats, de mødes med i jobcentrene, hjælper dem i arbejde – for mange bliver det snarere en oplevelse af at løbe 100-meterløb i proceskrav.
Der ligger altså en vigtig opgave i at sikre en beskæftigelsesindsats, som opleves som værdifuld for både ledige og virksomheder.
Hvis den faldende kompensationsgrad medfører lavere tilslutning til a-kasserne, kan konsekvensen blive et mere fastlåst arbejdsmarked, hvor arbejdstagerne også i høj grad vil begynde at kompensere i deres ansættelsesaftaler, så de bliver sværere at afskedige, og på den måde kunne man forestille sig, at det ender som i de sydeuropæiske arbejdsmarkeder, hvor det er svært at hyre og fyre folk.
Så Radikale Venstre bakker op om, at vi inden for en relativt kort periode tager hul på drøftelserne om kompensationsgraden, men ikke lige nu, da økonomien i første omgang har været ramt af coronakrisen, og dertil kommer også den massive grønne omstilling, der skal investeres i, bl.a. så de mange, der har mistet deres arbejde, kan komme i job igen.
Med de ord bakker vi op om indholdet, men ikke på nuværende tidspunkt, og vi vil derfor ikke stemme for beslutningsforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-29:
Jamen jeg tror heller ikke, det ændrer ret meget ved regeringens indstilling, ved at man bare ændrer det til »drøftelse« – det tror jeg ikke det ændrer noget ved.
I Dansk Folkeparti vil vi selvfølgelig også gerne afvente og se, hvad vi så kan finde frem til i forligskredsen, for vi har jo en forligskreds om dagpenge, hvor vi også skal se på den slags.
Men det kunne være godt til efteråret måske at tage en forespørgselsdebat om dagpenge og dækningsbidraget – ikke dagpengesystemet, men dækningsbidraget – og se, hvordan det ser ud til den tid.
Jette Gottlieb (EL), 2020-05-29:
Altså, jeg takker meget for vejledningen til, hvordan man kan ændre ordene og tro, at det skaber en anden virkelighed.
Jeg vil meget gerne skrive »drøftelse« i stedet for, men jeg er sikker på, at det ikke ændrer noget som helst ved ministerens opfattelse af, hvad der skal ske.
Så der kan vi tage stilling til det til den tid.
Men jeg vil gerne takke for det og spørge ind til, om der også følger handling på hr. Bent Bøgsteds, hvad skal vi sige, opbakning til forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-29:
Der er iværksat en række initiativer til at lokke mennesker til at blive på arbejdsmarkedet.
Lad os se, hvordan de penge, som jeg i øvrigt i forvejen synes er klart i overkanten, virker.
Jeg troede egentlig, at det var sådan en liberalistisk værdi, at hvis man kan klare sig selv, tager man ikke penge fra det offentlige.
Men hvad blev der af den værdi?
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-29:
Jeg kan bekræfte, at ud fra de beregningsforudsætninger, som der er blevet lagt til grund i den vurdering, så er det antagelsen, at flere vil melde sig som arbejdsløse, hvis det er, at kompensationsgraden forbedres.
Men jeg mener dog også – og jeg negligerer bestemt ikke, at det kan være tilfældet for nogle – at det stadig væk er uopdyrket land, at vi i det hele taget ser på, hvad værdien er, også for samfundsøkonomien og for den sags skyld for beskæftigelsen, at det også er tilpas attraktivt, at folk bliver ved med at melde sig ind i en a-kasse og betale for en egenforsikring mod arbejdsløshed.
Og det er et element af debatten, som jeg i hvert fald ikke synes fylder nok.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-29:
Det er glædeligt, at regeringen ikke vil støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Men jeg savner i beskæftigelsesministerens tale en af de væsentligste grunde til, at man ikke bør gøre det, nemlig at hvis man hæver kompensationsgraden, som Enhedslisten foreslår, vil flere melde sig ledige og gå på dagpenge.
Kan beskæftigelsesministeren bekræfte, at det er det, som regeringens tal viser, det, som Beskæftigelsesministeriets tal viser?
Er beskæftigelsesministeren også af den opfattelse, at hvis man hæver kompensationsgraden, er der flere, der vil melde sig som ledige og gå på dagpenge?
Leif Lahn Jensen (S), 2020-05-29:
Vi har det generelt sådan i Socialdemokratiet, at hvis man kan forsørge sig selv og sine egne, så skal man selvfølgelig gøre det, og det er også derfor, at vi er tilhængere af, at hvis man tjener ret meget, så behøver man selvfølgelig ikke en pension.
Et andet punkt, hvor Liberal Alliance er enige med os, er, når det gælder kontanthjælpsmodtagere, som Liberal Alliance også mener skal forsørge sig selv, og derfor skal der være gensidig forsørgerpligt, men når det gælder pensionister, som har penge nok, så skal der åbenbart ikke.
Kan ordføreren ikke godt se, at der her er nogle problemstillinger i forhold til den liberale politik?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Der er jo nogle områder, hvor man må spørge, om det ikke er rimeligt at modregne.
Hvis du er mangemillionær, skal du så have børnepenge?
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg har det sådan, at på nogle områder synes jeg, det ville være sundt, hvis man brød op med det socialdemokratiske princip om universel velfærd, for det, som universel velfærd også knæsætter, er jo, at man skal lave sådan nogle ens regler for alle, og med ens regler kommer silotænkning, bureaukrati og uhensigtsmæssigheder, og det er folkepensionssystemet og modregningsreglerne det ypperste eksempel på.
Så jo, jeg kunne da godt i mine hedeste, våde liberale drømme tænke mig nogle ret radikale reformer af forskellige dele af overførselsindkomstsystemerne i Danmark, men dem kommer jeg jo ikke igennem med, i hvert fald ikke lige foreløbig.
Så jeg har jo den pragmatiske tilgang, at man må gøre op med de områder, hvor urimelighederne eller uhensigtsmæssighederne er størst.
Og det er både urimeligt med en marginalbeskatning på 77 pct. af folkepensionister, der gerne vil arbejde ved siden af folkepensionen, og det er da også uhensigtsmæssigt for dansk økonomi, og derfor er det noget, jeg fokuserer på.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-05-29:
Det er et hurtigt spørgsmål.
Jeg skal bare lige høre, hvad der bliver af den der liberale tankegang om, at hvis man kan klare sig selv som borger, så skal man det uden at have noget fra det offentlige.
Hvor bliver den af?
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-29:
Tak, formand.
Det er frivilligt – man gør det, hvis man vil.
Vi synes derimod ikke om, hvis man vil tvinge folk til at arbejde længere.
Så med det udgangspunkt er det et fint forslag, og det virker interessant i en tid, hvor der for nylig har været og forhåbentlig igen vil komme efterspørgsel efter arbejdskraft, og hvor vi i højere grad skal være bedre til at få ældre mennesker ind på arbejdsmarkedet.
På samme måde som hos både S og SF er det min bekymring, at det her forslag vil støtte nogle, der i forvejen sidder rimelig godt i det, så jeg ville, hvis man skulle arbejde videre med det, også gerne have en målretning, sådan at det er dem, som har færrest penge, som har glæde af det her forslag.
Med hensyn til finansieringen er der ikke meget af det, vi kan æde, og det kommer nok ikke som nogen overraskelse for LA, men vi vil til gengæld også gerne melde os i koret af dem, som synes, det er et interessant forslag, som med den rigtige finansiering og den rigtige målretning måske kunne blive til noget hen ad vejen.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Næh, lad os snarere vende den om og sige, at der da er en problemstilling i forhold til den socialdemokratiske politik, som angivelig skulle gå ud på, at dem, der kan selv, skal selv, medmindre de er arbejdsløse og har børn – så skal de belønnes, fordi de har børn og er arbejdsløse samtidig med.
Det er det, man har gjort med det midlertidige tilskud, børnetilskuddet til kontanthjælpsmodtagere.
Der er tanken, at det godt kan være, at du kan arbejde, men du er i hvert fald ikke i arbejde, du får kontanthjælp, og nu får du en belønning, fordi du både har børn og ikke har arbejde.
Det er da en mærkelig tankegang, og der burde det da være sådan, at man kun giver ekstra tilskud til dem, der er særlig hårdt ramt, og som ikke kan stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og som måske slet ikke burde være på kontanthjælp.
Så jeg synes da snarere, det er Socialdemokratiet, der har et forklaringsproblem.
Ja, det bliver ganske kort.
Tak for den fine modtagelse.
Så det er blot en kort tak herfra, og jeg behøver ikke ordet igen.
Naser Khader (KF), 2020-05-29:
Liberal Alliance foreslår her, at man afskaffer modregningen af lønindkomst i folkepensionens grundbeløb og pensionstillæg.
Det synes vi i Det Konservative Folkeparti er et godt forslag – faktisk så godt et forslag, at vi selv foreslog det i september 2019.
For det er nemlig grundlæggende uretfærdigt, at man som pensionist kan blive trukket i sin folkepension, hvis man rent faktisk ønsker at give en hånd med.
Er det ikke på tide, at vi fra Folketingets side siger, at det ikke gør noget, at de ældre får mulighed for at tjene lidt ekstra, de kan forsøde tilværelsen med?
Eller måske ønsker de blot at have lidt ekstra penge til at købe julegaver til børnebørnene.
Samtidig har vi set, at flere danske virksomheder har manglet arbejdskraft – og ikke kun virksomheder, men også institutioner.
Politiet kunne godt bruge nogle af de pensionerede politibetjente, og dommerne, der har så mange sager liggende, kunne også godt bruge nogle af de pensionerede dommere.
Men desværre er vilkårene for nogle pensionister så dårlige, at det ikke rigtig kan betale sig for dem at arbejde, selv om de faktisk gerne vil give en hånd med.
At afskaffe modregningen i folkepensionen vil altså komme både vores seniorer og de danske virksomheder til gode.
Liberal Alliance vil dog bl.a. finansiere dette forslag ved at tilbagerulle takstforhøjelsen til de humanistiske, samfundsvidenskabelige og teologiske uddannelser.
Det ønsker vi ikke i Det Konservative Folkeparti.
Takstforhøjelsen har været en del af alle finanslove siden 2010, også under regeringer bestående af forslagsstillerne selv.
Den ønsker vi ikke at fjerne.
Derfor har vi behov for, at vi i udvalgsarbejdet kan se på en anden finansiering end den sidste del, for vi støtter de øvrige finansieringsdele.
Så Det Konservative Folkeparti er derfor overordnet positive over for forslaget, men vi har behov for at diskutere alternative finansieringsmuligheder under udvalgsarbejdet.
Jette Gottlieb (EL), 2020-05-29:
Jamen jeg synes også, det er godt at høre, at regeringen stadig prioriterer Arnes problemer og dem, der har svært ved at få et arbejdsliv til at hænge sammen frem til pensionsalderen, fordi de er nedslidte og sådan, altså at det stadig er vigtigere problemer end dem, der rejses i det her forslag.
Vi synes faktisk, at der er god logik i, at kan man arbejde, og gør man det, så kan man udskyde sin pension, fordi pensionen jo netop er beregnet til dem, der ikke kan arbejde.
Desuden synes vi, det er fint, at der er en bundgrænse for lønindtægt, altså for, hvornår den modregnes.
Så egentlig er vi meget godt tilfredse med den måde, som systemet fungerer på i øjeblikket.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-29:
Jamen altså, jeg skal heller ikke helt afvise, at der er nogle steder, hvor samspillet er for meget.
Det er bestemt muligt, at man kan finde nogle steder, hvor det slet ikke hænger sammen i forhold til pensionstillægget, hvordan modregningerne er.
Og jeg skal heller ikke sige, om man for den almindelige pensionist kunne hæve beløbet yderligere.
Nu har man godt nok hævet det nogle gange, men det vil jeg da ikke fuldstændig afvise.
Men det er nede på det niveau.
Jeg ser ikke nogen grund til, at vi her bruger 600 mio. kr. til pensionister, der dog trods alt i sammenligning med andre pensionister klarer sig okay, og ovenikøbet er så nidkære og så, synes jeg faktisk, socialt modbydelig, at man tager det fra de mennesker, der har allermindst.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Sådan er der så mange liberalistiske værdier; man er jo pragmatisk anlagt i et socialdemokratisk land.
Der må man da bare modvirke den totale mangel på fornuft, det er, at hvis man både får pensionstillægget og folkepensionens grundbeløb, det vil sige, at man måske arbejder ved siden af og har en indkomst på mellem 300.000 og 500.000 kr. om året, er marginalskatten på 77 pct.
Kan hr. Karsten Hønge med sine egne ord forklare, hvorfor det er sundt og gavnligt for dansk økonomi og rimeligt, at man skal aflevere 77 kr. ud af 100 kr., når man er i den indkomstgruppe på folkepension, hvis det er, at man vælger at arbejde ved siden af og bidrage til det danske arbejdsfællesskab?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Jeg skal gøre det kort, når det nu tog lidt tid at komme herop.
I Nye Borgerlige synes vi, det er et fremragende forslag, og det kan vi godt støtte.
Der er måske lidt omkring finansieringen, men det betragter vi som småting.
Førhen så vi, at det kunne være eksterne konsulenter, og det synes vi er en god idé.
Så lad os bare få det her vedtaget og så give pensionisterne lidt luft i økonomien.
Det fortjener de.
De har knoklet for Danmark i mange år.
Så lad os nu give dem en hjælpende hånd.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-29:
Så vidt jeg kan se, er ægtefælleafhængigheden indregnet i de her beregninger, altså det, at man ikke alene ikke må tjene så meget, hvis man er førtidspensionist, uden at blive højt beskattet, men også at ens ægtefælle bliver trukket i sin støtte, hvis ægtefællen arbejder.
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-29:
Min redegørelse af de forskellige opgørelsesmetoder var ikke for at negligere den relevante diskussion.
Det var bare for at sige, at grunden til, at jeg tror, at mange almindelige borgere, men for den sags skyld også mange politikere, herunder mig selv, kan blive forvirrede i den debat her, er, at der er mange forskellige måder at opgøre det på, og at de tal bliver slynget rundt i diskussionen.
Derfor syntes jeg bare, det var vigtigt at få indhegnet, hvad det er, der medregner pension, hvad der ikke medregner pension, og hvem der bruger de forskellige opgørelsesmetoder.
Jette Gottlieb (EL), 2020-05-29:
Jamen så vil jeg gøre opmærksom på, at hvis man er nabo til en fyrværkerifabrik, er det dyrere at tegne en brandforsikring.
Ligesådan er det også dyrere, hvis man er mindre fastansat end en funktionær, at tegne en tillægsforsikring, og det er jo det, der gør, at vi kan bruge tillægsforsikringstegningen som et symbol på, at der er ved at være noget rigtig, rigtig galt med vores dagpengesystem.
Og så vil jeg gøre opmærksom på, at selv om man bruger nettokompensationsgraden, vil vi i 2023 være nede på 58 pct. af den gennemsnitlige lønindkomst.
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-29:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil faktisk sige, at der er to forhold, der har gjort indtryk på mig i den debat, og de trækker i virkeligheden i hver sin retning.
Afgjort gør det et stort indtryk, når man møder folk, der har mistet deres arbejde og pludselig opdager, at de er nødt til at gå enten en tredjedel eller for nogles vedkommende endda halvt ned i indkomst.
Selvfølgelig gør det indtryk.
Det, der også gør indtryk, og specielt når man læser ekspertgruppens rapport, der kom i onsdags, er, hvor mange der egentlig har opdaget, hvor ualmindelig dårligt stillet man er, hvis man ikke er a-kasseforsikret, og det er jo derfor, ekspertgruppen mere eller mindre har foreslået, og det er en større diskussion værd, at man skal kunne tegne en brandforsikring, når det brænder, dvs. give amnesti i en kortere periode for dem, der på forhånd ikke har været medlem af en a-kasse – godt nok på betingelse af, at man betaler for både et helt år inden og et helt år efter, og hvordan det ville skulle gøres teknisk er en større diskussion.
Men det gør også indtryk på mig, altså alle de mange borgere derude, der sidder lige nu og ikke har været forsikret og pludselig opdager, at når der kommer en international pandemi af den her karakter, står man med bagenden et vist sted.
Jette Gottlieb (EL), 2020-05-29:
Jamen det er jo en meget klar melding.
Så vil jeg bare spørge ministeren, om selve coronasituationen har ændret på opfattelsen af realiteterne i dagpengedækningens udhuling.
Jeg har i hvert fald hørt i mange offentlige debatter, at der er flere og flere, der bliver klar over, hvor meget det egentlig betyder, at dagpengene kan udgøre det halve af den indkomst, man tidligere har haft, og der vil jeg spørge, om det har gjort indtryk på ministeren, at det har været en realitet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Jeg synes, at ordføreren kom meget godt rundt om det.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Næh, og jeg mindes da heller ikke, at Socialdemokratiet stemte for Nye Borgerliges forslag om at stille krav om 100 pct. selvforsørgelse for ikkevestlige indvandrere, når de kommer hertil.
Hvis man kender socialdemokratisk politik, ved man, at det var i gamle dage, hvor det var et parti for dem, der forsørgede sig selv.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-29:
Jeg undrede mig lidt over Socialdemokratiets udtryk om, at dem, der kan klare sig selv, ikke skal have midler fra det offentlige.
Jeg mindes ikke, at jeg har set et beslutningsforslag fra Socialdemokratiet om at fjerne børnechecken fuldstændig.
Jeg mindes heller ikke at have set et beslutningsforslag fra Socialdemokratiet om, at man skal fjerne folkepensionen fuldstændig for folk, som har en formue.
Hvis du har en stor formue på måske 3, 4 eller 5 mio. kr., må man også sige, at du nok godt kan finansiere din egen tilværelse.
Men jeg mindes ikke, at jeg har set det forslag fra Socialdemokratiet, som siger, at man fuldstændig skal fjerne grundpræmissen for pension og sådan noget.
Så kan ordføreren ikke fortælle, om ordføreren har set de forslag?
For ellers hænger det, Socialdemokratiet siger, jo ikke sammen.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Jeg ser gerne på, at man justerer den gensidige forsørgerpligt på de områder, hvor en justering vil medføre et øget arbejdsudbud, altså hvor det samlet set vil betyde, at et par eller en familie vil arbejde mere.
Og det er der jo lavet beregninger på, som jeg ikke kan huske i hovedet.
Man kan virkelig godt mærke, at det er fredag: Jeg læser citater forkert op, er i tvivl om mit eget beslutningsforslag og kan ikke huske diverse lange folketingssvar i hovedet.
Men der var et af de dem, som jeg mener handlede om førtidspensionister.
Og der er det jo sådan, at manden eller konen til førtidspensionisten holder sig tilbage for at arbejde en ekstra time, fordi det samlet set ikke kan betale sig, fordi der er for høj de facto marginalskat, og for de afgrænsede grupper kan det være relevant at se på den gensidige forsørgerpligt.
Men i det hele taget at fjerne den gensidige forsørgerpligt for alle kan vi ikke gå med til i Liberal Alliance.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-29:
Fair nok, fair nok.
Det er kompliceret stof, og det var faktisk et ærligt spørgsmål.
Det gik ikke ud på lige at udspørge ordføreren, men var mere for at sige, at vi jo har diskuteret afskaffelsen af gensidig forsørgerpligt, som på det her område hedder ægtefælleafhængighed.
Det er jo en anden vej, man kunne gå for at sikre, at hvis man har et arbejde, altså hvis man som pensionist arbejder, trækkes ens ægtefælle ikke.
Det vil jo forhøje den disponible husstandsindkomst.
Så i og med at vi tænker på at arbejde videre med det her, kunne det så være noget, ordføreren ville være med til at se på sammen med Alternativet og de andre partier, som har lyst til at angribe det fra den vinkel?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Jeg må faktisk være ærlig og indrømme, at det er jeg usikker på.
Jeg må være svar skyldig; jeg ved godt, det er mit eget beslutningsforslag, men det er egentlig det ærlige svar, at det er jeg usikker på.
Jeg ved ikke helt, hvad spørgsmålet i det var.
Jeg kan jo starte med at sige, at jeg også udmærket kender hr. Nick Mogensen, som var spidskandidat i Vestjylland, hvor jeg selv stiller op, og at han var en dygtig og begavet kandidat.
Uanset om han havde adgang til Facebook eller ej, havde han selvfølgelig ikke en jordisk chance, fordi det jo var personligt på Alex Vanopslagh, at de fleste borgerlige stemte i Vestjylland – men ikke desto mindre må det have været frustrerende både at have konkurrencen fra mig og blive begrænset af Facebook.
Jeg kan ikke sige andet end: Ja, jeg synes, det er problematisk.
Hvis det er sådan, at vi skal til politisk at regulere, hvad man må fjerne, og hvad man ikke må fjerne, så kommer hele den her side af salen med al deres politiske korrekthed, med hensyn til hvad man ikke må skrive, og hvad man må skrive.
Det er en kompleks problemstilling – det anerkender jeg gerne – men at gå ind og sige, at Facebook som privat virksomhed ikke selv må definere nogle fællesskabsretningslinjer, synes jeg er at gå for vidt, og det skaber nogle andre udfordringer.