runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Det er han nemlig, så jeg glæder mig til mine fortsatte samtaler både med Arne, men sådan set også med hr. Morten Messerschmidt.
Det var en lidt hurtig overflyvning på udlændingeområdet, for hvis vi nu skal bevæge os ned ad et mere faktuelt spor, er der jo sådan set bedre styr på tingene nu, end dengang Dansk Folkeparti udgjorde et de facto-flertal.
Kigger man på det historisk, har vi langt bedre styr på tingene nu, hvad angår antal, og det er jo alt andet lige forudsætningen for, at tingene i Danmark kan komme til at fungere.
Jeg vil gerne række hånden frem og sige, at i mine øjne handler det næste kapitel om kriminalitet og retspolitik.
For nu har vi efterhånden fået ret godt styr på, hvor mange der kommer hertil.
Vi havde et problem på uddannelsesområdet.
De huller har vi så heldigvis fået lukket.
Jeg synes, vi skal arbejde sammen om international arbejdskraft i fremtiden, for jeg synes, der er nogle, der er næsten fartblinde på det område: Jo flere, jo bedre.
Det er ikke en holdning, jeg har som socialdemokrat.
Men der, hvor vi bliver nødt til at arbejde endnu mere sammen, er i forhold til hverdagen, altså hverdagsterroren, volden, kriminaliteten, den utryghed, der er.
Det politiforlig, vi lige har lavet, er da en megagod aftale.
Nu skal vi også sørge for, at det kommer ud at virke i virkeligheden, og vi skal have forhøjet straffene, så dem, der ikke kan opføre sig ordentligt, både straffes hårdere, og flere skal ud af Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-12-09:
Nogle gange kan vores taler måske lyde meget ens, og det er selvfølgelig et godt udgangspunkt, at man siger noget, der er det samme.
Men jeg synes, den måde, vi agerer på, er meget forskellig.
Jeg husker f.eks., at da statsministeren lavede sin regering med Lars Løkke Rasmussen, fjernede man jo pludselig den aftale, vi havde lavet i forhold til de nedslidte i »Danmark kan mere I«, hvor vi egentlig havde aftalt, at antallet af timer, man kunne arbejde om ugen, skulle sænkes til 15.
Det er jo ikke helt at gøre det, man siger.
Det er det samme på udlændingeområdet: Jo, mange i statsministerens parti har jo en stram retorik, men det ændrer ikke på, at den muslimske årlige indvandring er steget med 124 pct. under statsministeren.
Så det, vi måske mangler i mit parti og måske også hos Arne, er, at der kommer lidt mere sammenhæng mellem det, statsministeren siger, og det, hun gør.
Det er bare en refleksion værd.
Og så håber jeg, at I får klinket skårene.
Han virker altså som en virkelig flink fyr, vil jeg sige.
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Jeg sagde faktisk, at vi kommer til at gøre mere, også i forhold til fødevarepriserne.
Den her pensionssnak er da ved at udvikle sig helt interessant, og det er vel en understregning af, at den logik, man fra nogens side forsøger at etablere, om, at enten skal det være meget rødt eller meget blåt, ikke holder vand.
For hvis landets pensionister, f.eks. hvad angår pensionsalderen og en Arnepension, skal føle sig nogenlunde sikre på deres fremtid, så skal Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti vel samarbejde, som vi har gjort tidligere.
Og er vi egentlig ikke enige på ret mange områder?
Hele uddannelsespolitikken har vi vel efterhånden fået ændret i fællesskab.
Jeg sætter meget, meget stor pris på hr. Alex Ahrendtsen, som er skole- og uddannelsesordfører, tror jeg, for Dansk Folkeparti, og mange af de drej, vi har fået lavet i folkeskolen, f.eks. med juniormesterlære, en mere praktisk folkeskole, men også mere disciplin ind i folkeskolen, så der faktisk kommer ro til, at man kan lære noget.
Det er jo noget, vi er enige om.
Store dele af udlændingepolitikken har vi jo været enige om i mange år, og det er vi også, i forhold til at der skal være en rimelig social balance i tingene.
Det er jo lige præcis det her, vi skal i gang med.
Det er jo først fra 2045, vi skal ændre igen, så vi har tid til at få det her på plads på en ordentlig måde.
Men det handler lige præcis om at lave et pensionssystem, som tager højde for, at vores arbejdsliv er forskellige.
Så jeg vil blive ved med at kæmpe for, at dem, der er nedslidte, skal have ordentlige forhold, og dem, der kan blive ved med at arbejde, er jeg selvfølgelig glad for bliver ved.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-12-09:
Nu skal jeg bare stilfærdigt minde statsministeren om, at hun stadig væk sidder i regering med Lars Løkke Rasmussen.
Så i forhold til hvem der vil hvad på arbejdsmarkedet, tror jeg hun har nogle større udfordringer, end jeg har med mine venner – bortset fra at målingerne tegner til at smide ham ud af Folketinget, hvilket løser mange problemer i enhver henseende.
Men når det så er sagt, synes jeg jo, at Arne har ret til et svar.
Hvad er det, statsministeren vil på pensionsområdet?
Man kan jo ikke som statsminister bare gå ud og sige: De nuværende regler er ikke i orden; vi er nødt til at se på det.
Stem på mig, så kommer der en rigtig god løsning i morgen.
Så min anbefaling vil være, at man f.eks. går ud ligesom Dansk Folkeparti og siger: Lad os lægge et loft over pensionsalderen.
Det tror jeg vil være en god ordning, både for Arne og alle hans kollegaer og i øvrigt dem, der kommer efter.
Det er jo ikke rigtigt, at man ikke kan gøre mere i forhold til fødevarepriserne.
Det, som statsministeren har gjort, er at øge råderummet, sådan at man jo så kan tage til Tyskland eller Sverige og handle billigt, for de kan godt finde ud af det.
Hvorfor er det så svært for statsministeren, når den svenske og tyske regering godt kan finde ud af at sænke fødevaremomsen?
Morten Messerschmidt (DF), 2025-12-09:
Tak, formand.
Jeg må starte med at udtrykke en enorm beundring for mine kollegaers disciplin i forhold til de spørgsmål, der bliver stillet her, altså at man er i stand til at holde sig på sporet, når alle jo i alle korridorer af Christiansborg taler om det drama, der udspiller sig i statsministerens absolutte inderkreds, altså at en af statsministerens måske allerallernærmeste allierede, jo politisk melder ud i øst og vest, og der er tydeligvis et opbrud i forhold til statsministerens position.
Den person, jeg tænker på, er selvfølgelig Arne, som jo hidtil, i de seneste mange år, har været statsministerens måske allerallerbedste ven, og det er jo en sjældenhed på Christiansborg; der er endda nogle, der siger, at hvis man vil have en ven, skal man have en hund – det har jeg prøvet, og det kan godt lade sig gøre, men man kan også have venner.
Men når man har set billederne af statsministeren og Arne, tænker man jo: Det der er jo en bedstebedsteven; det kan næsten ikke blive tættere.
En ting er Lars Løkke Rasmussen og Venstre og alt det der – det tror jeg man kan leve med – men når Arne begynder at undsige statsministeren og jo endda på nogle virkelig vigtige områder, som jeg tror taler til rigtig mange danskere, så har jeg brug for at sige, at der har jeg sendt statsministeren en venlig tanke.
Det kan ikke have været rart; især fordi det jo er nogle områder hvor man kunne have gjort det bedre.
Når det f.eks. gælder fødevarepriserne, så er det 3½ år siden, at Dansk Folkeparti foreslog, at man halverede fødevaremomsen og fjernede punktafgifterne og sådan nogle ting, altså det, som Arne nu også siger er en god idé.
Der må det gøre ondt at vide, at det kammeratskab måske – det ved jeg ikke – er sat over styr.
Statsministeren kunne i virkeligheden bare have lyttet til os.
Det gælder også i forhold til pensionen, hvor statsministeren jo for halvandet år siden prøvede at komme med nogle meldinger, men det er ikke rigtig blevet til noget.
Der kan jeg godt forstå, at Arne er skuffet over, at der ikke kommer noget mere.
Derfor vil jeg bare udtrykke min sympati for statsministeren.
Det har jeg selv prøvet, og nogle af dem – gamle venner –
er endda her i salen.
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Jeg skulle til at sige, at det jo skal være foreneligt, for vi har behov for en dyreproduktion i mine øjne.
Nu kan det så godt være, at der alligevel kommer en eller anden form for uenighed, for jeg er ikke der, hvor jeg ikke mener, at man skal kunne have en dyreproduktion i Danmark.
Det gælder grise, og det gælder køer, og det gælder også høns, der skal lægge de æg, som jeg selv spiser hver eneste morgen hjemme i mit køkken.
Så det skal jo kunne forenes, men jeg er da ikke sikker på, at vi har ramt den rigtige balance.
Det vil jo i sig selv være mærkeligt, hvis man stillede sig op og sagde: Ja, det har vi præcis.
Selvfølgelig er der ting, vi kan blive ved med at diskutere om ikke kan gøres på en anden måde, og der er også nogle ting, der skal gøres på en anden måde.
Det er jo ikke sådan, at det har stået stille.
Der blev lavet en aftale om dyrevelfærd for ikke ret lang tid siden, som faktisk blev rost ret meget, for der tog vi nogle skridt.
Men vi skal jo hele tiden være villige til at tage nogle flere.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-12-09:
Over 86 pct. af de dyr, der bliver produceret i Danmark, bliver eksporteret, så man kan sagtens have en dyreproduktion under nogle helt andre forhold, der skaffer både æg, dyr og mælk til den danske befolkning.
Lad mig lige slå det fast.
Det sidste spørgsmål er som sædvanlig fra Alternativets unge.
Det er fra Anton og Gustav, som lige er blevet valgt som nye forpersoner i vores blomstrende ungdomsafdeling, og de har bemærket, at antallet af familier, der søger om julehjælp, er steget stærkt, og at priserne på mejeriprodukter falder på fødevarebørsen, uden at det tilsvarende sker i butikkerne.
Derfor er de interesserede i at høre, hvad regeringen vil gøre for at afbøde de økonomiske konsekvenser for familierne, ikke mindst i lyset af at regeringen afviser at halvere momsen på fødevarer.
Så spørgsmålet er: Hvilke specifikke indgreb overvejer regeringen at bruge for at sikre, at prisfaldene faktisk når ud til forbrugeren?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-12-09:
Tak for det.
Undskyld, bliver det mildest talt ikke en lille smule skørt, at Alternativet i dag går på talerstolen for at forsvare kriminelle menneskers rettighed til at modtage sociale ydelser, mens de i forvejen bliver forsørget af den danske stat?
Vi taler om folk som eksempelvis Fasar Abrar Raja, som har begået uhyrlige former for kriminalitet, og som, imens han afsoner en behandlingsdom, så samtidig modtager meget, meget høje ydelser af den danske stat.
Det er så en person som ham, som Alternativet i dag går på talerstolen for at forsvare.
Jeg godt forstå, hvis der sidder danskere derude, som følger med, og som tænker, hvad det helt præcis er for nogle interesser, Alternativet varetager.
Hvad med at varetage danskernes interesser i stedet for at varetage kriminelles interesser?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-09:
Nej, det betyder faktisk, at man går borgernes ærinde derude, og at man rent faktisk gerne vil have svar på nogle spørgsmål.
Jeg ved godt, det er ubelejligt for statsministeren, men det må hun så finde sig i.
En ting, jeg vil sige, jeg så er enig med statsministeren i, er – og det kan vi så forbrødres om – at jeg synes, at det har været pinligt at se, at der ikke har været en borgerlig statsministerkandidat, som har turdet stille sig op og gerne ville tage ansvar for Danmark.
Det er jeg her for at sige at jeg gør noget ved, så i dag kan jeg sige, at jeg officielt er statsministerkandidat i Danmark til det kommende folketingsvalg.
Når statsministeren har været ude hos sine spindoktorer og snakke, vil jeg gerne hende invitere ud til en snak rundt i Danmark om, hvad det er vi gerne vil med Danmark, og hvilken vej vi gerne vil gå.
Så nu er der i hvert fald en, der har turdet at tage handsken op mod statsministeren ved det kommende folketingsvalg.
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Altså, undskyld mig.
Hvad er hr. Lars Boje Mathiesens ærinde i den her sag?
Og hvad er det, hr. Lars Boje Mathiesen ikke kan se, som resten af Europa kan se?
Hybridkrigen er i gang.
Vi er ikke ved dens begyndelse, den finder sted hver eneste dag.
Så er det et vandværk, så er det droner, så er det luftballoner, så er det krænkelser af luftrum, så er det indblanding i demokratiske valg, så er det måske penge overført til nogle politikere og nogle partier for at flytte Europa i en prorussisk retning.
Det sker hver eneste dag.
Hele idéen med en hybridkrig står på side et i hybridkrigens kogebog, nemlig at man ikke sætter en afsender på, fordi man ønsker at opnå det formål at skabe utryghed og usikkerhed og ustabilitet og mistillid til myndighederne.
Det er det, Rusland gerne vil.
Lad os tage dem direkte og ærligt, for det er det, Rusland ønsker, nemlig at man land for land begynder at have mistillid til sine egne myndigheder nøjagtig som under corona; at man begynder at betvivle, om vi kan passe på os selv; at man animerer os til at splitte os og træde ud af det europæiske samarbejde; at man anfægter værdien af, at vi står sammen.
Det er det, man ønsker – ustabilitet og utryghed, som så skal generere ustabilitet, så man baner vejen for sig selv.
Det er det, man ønsker, og det står på side et i den kogebog.
Derfor er det allerbedste, vi kan gøre, at holde hovedet koldt, se mønsteret og arbejde sammen med vores europæiske allierede og sørge for vores beredskab kommer op, og at vores forsvar har den nødvendige afskrækkelse i sig.
Men hvad er hensigten med det, der bliver spurgt til i dag?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-09:
Det var en lang tirade af bortforklaringer.
Jeg spørger bare reelt set til, om man har nogle beviser på, hvad det var.
Nu siger man igen, at det var russiske droner.
Det er fint.
Men hvorfor er det, at den danske befolkning ikke må vide det?
Eller er det en antagelse, man gør sig?
Så er det fint, men så må man gå ud og sige, at det er en antagelse.
Det handler om, at man ikke er ærlig over for den danske befolkning.
Det handler ikke om Danmarks engagement i det internationale; det handler om den kontrakt, som statsministeren har med befolkningen om at orientere den om, hvad der rent faktisk foregår.
Et andet område er jo omkring Northstream, hvor man lige pludselig lukkede den danske efterforskning.
Tyskerne fortsatte heldigvis.
Jeg vil jo gerne vide fra statsministeren, om statsministeren kan garantere, at der potentielt ikke er brugt danske skattekroner på at finansiere en sabotage af en Northstreamforbindelse.
Morten Dahlin (V), 2025-12-09:
Jeg søger meget gerne inspiration, og fru Susie Jessen skulle også kunne høre mig sige, at jeg godt tror, at noget af det kan løses ved at sætte noget i system og samarbejde mere.
Men uanset hvor mange systemer man sætter op, vil det altid kræve et vedvarende politisk fokus.
Det lyder, som om der er grundlag for en videre samtale, og den deltager jeg selvfølgelig meget gerne i.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-09:
Tak, formand.
Mine gode kollegaer har været rundt om konventioner, udlændinge, fødevarepriser og alt muligt andet, så jeg tror, jeg vil gå lidt en anden vej.
Jeg taler med rigtig mange derude, som er, lad os sige det mildt, ret bekymrede, fordi de synes, den her statsminister er ret hemmelighedsfuld og har en del bortforklaringer.
Vi savner nogle svar.
Altså, hvilke myndigheder var det, der anbefalede at lukke landet ned?
Hvorfor var det, man sagde, at unge mennesker levede livet farligt, hvis de ikke tog den her vaccine?
Hvem var det, der reelt set anklagede Lars Findsen?
Hvorfor sendte man Barbara Bertelsen ned for at købe mobiltelefoner en sen aften?
Men det, jeg gerne vil spørge om i dag, er droner.
For få måneder siden gik man ud og sagde, at der havde været hybride anslag fra en kapabel aktør over dansk kritisk infrastruktur.
Så er man oppe på den store klinge.
Zelenskyj var straks ude at sige, at der var tale om russiske krænkelser.
Men siden hen har den danske befolkning jo ikke set skyggen af beviser, forklaringer eller noget som helst andet omkring den her eftersporing om, hvad det reelt var.
Havde det skib, man tilbageholdt nede i Frankrig, nogen tilknytning til det her?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-12-09:
Jeg kan huske, at børneministeren engang sagde, at der, hvor han voksede op, var der ikke særlig mange, der havde lys i vinduerne, når han tog af sted om morgenen og skulle i skole, fordi der ikke var særlig mange, der faktisk tog på arbejde.
Det betyder jo noget for ens forestillingsevne om, hvad det er for et voksenliv, man skal have, at man kan se, at andre går på arbejde.
Det tror jeg vi er ved at lykkes bedre med i Danmark; det går i hvert fald i den rigtige retning.
Jeg tror, det er vigtigt, at man i hvert fald ser forbilleder, der går på arbejde.
Men netop nogle af de her børn, hvor familien har været så mange år på en ydelse, bliver slidt ned, bliver trætte og mister i virkeligheden håbet i deres øjne.
Derfor er jeg meget glad for, at statsministeren nu siger: Lad os prøve at se, om vi kan kigge på det i det nye år.
Det tror jeg er vigtigt, for vores samfund skal også måles på dem, der har det værst i vores samfund.
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Det er da en udmærket vision at have sammen, for det er jo sådan, at når vi laver en kontanthjælpsreform, som vedrører mange mennesker – også mennesker i meget, meget forskellige livssituationer – er vores politiske mål, som vi, tror jeg, er fælles om, egentlig, at kontanthjælpen skal være en meget kortvarig ydelse, når man ikke har andre muligheder.
Det, der er vores fælles problem, er, at der er nogle, der har været der igennem rigtig, rigtig mange år.
Den ydelse, kontanthjælpen er, er ikke en permanent ydelse, men det er det så blevet for nogle mennesker, og det gælder desværre også for nogle børn.
Vores fælles erfaring er vel egentlig efterhånden det modsatte: Selv om den politiske intention kan være god og meget i en reform kan virke godt, er der som regel et hjørne eller to eller endnu mere end et hjørne, der ikke virker, som det skal.
Der synes jeg da altid at vi skal have et åbent sind i forhold til at diskutere, om vi så kan gøre det på en klog måde.
For målet er vi jo fælles om: Ligegyldigt med hvilke forældre du er vokset op i Danmark, skal du kunne være en del af et aktivt fritidsliv, så du har nogle stærke fællesskaber og får nogle venskaber og bliver bygget op som det lille menneske, du er.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-12-09:
Statsministeren har jo ret: Det bedste er at få et job.
Nu er tiderne så gode, så mange af dem, der faktisk kan komme i arbejde, jo er i arbejde.
Mange af dem, vi ser i vores kontanthjælpssystem, er jo folk, der f.eks. er syge og stadig væk i et afklaringsforløb – måske lidt ligesom statsministeren, om end det nok ikke er det samme.
Nu nævnte statsministeren selv kontanthjælpsreformen.
En af de ting, vi har lavet i kontanthjælpsreformen, er et fritidspas.
Det er en grundlæggende god idé.
Det giver børn adgang til sociale fællesskaber – det kan være fodbold, det kan være håndbold, det kan være noget andet.
Men virkeligheden er jo i kommunerne, at man knap er nået halvvejs igennem ansøgningerne, før puljen er brugt.
Det viser, at vi slet ikke er der, hvis vi gerne vil gøre op med børnefattigdom i verdens rigeste samfund.
Jeg tror, at noget af det, vi er nødt til at kigge yderligere og meget målrettet på, er de her børnefamilier.
Vi har foreslået at kigge på, om man kunne hæve børnefamilieydelsen yderligere for de særlig pressede børnefamilier og måske give dem direkte adgang til fritidsaktiviteter i stedet for den her omvej, de er i gang med lige nu, hvor de faktisk efterfølgende skal sende bilag ind.
Det betyder, at nogle af de her børn ikke kommer til fritidsaktiviteter.
Det er noget af det, vi gerne vil kigge på i det nye år.
Mette Frederiksen (S), 2025-12-09:
Ja, det har vi absolut sammen.
Vi er jo lykkedes med meget gennem de senere år.
Det er klart, at når man er i arbejde, er der også flere penge at gøre godt med.
Det er jo på mange måder den bedste både arbejdsmarkeds- og socialpolitik at sørge for, at folk kommer ud på arbejdsmarkedet i stedet for at stå udenfor.
Det er der rigtig mange børn, der nyder godt af.
Vi har også lavet en kontanthjælpsreform sammen for ikke ret lang tid siden.
Det element, jeg selv er glad for i reformen, har ikke fået så meget offentlig opmærksomhed som nogle af de andre elementer.
Det er, at vi sådan set omfordeler nogle penge.
Vi sparer ikke noget på kontanthjælpsområdet, men vi omfordeler nogle penge til gavn for børnefamilierne.
For vi ved godt, at man selvfølgelig har brug for flere penge at gøre godt med, når man har børn.
Så lad os endelig diskutere, om vi kan gøre mere af det.
Der er jo altid behov for balance, og det er en balance mellem at sørge for, at folk får den hjælp og for nogens vedkommende også en gang imellem en målrettet hjælp til at kunne komme ind på arbejdsmarkedet – om ikke andet så bare nogle timer, så man finder ud af, at det kan man godt, og så man i højere grad kommer i gang med at forsørge sig selv – og at der er nogen, der ikke kan arbejde, så vi selvfølgelig bliver nødt til at sørge for, at rammerne er så gode som overhovedet muligt.
Det, der udfordrer os lige nu, er netop de stigende fødevarepriser.
Det gør det på familieniveau, men det gør det jo også lidt mere på tværs.
Det var et lidt længere svar.
Det korte svar er: Ja, det vil vi gerne samarbejde med SF om.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-12-09:
Først tak for statsministerens indledning.
Jeg er meget enig; det er et godt politiforlig.
I torsdags fremlagde regeringen den økonomiske redegørelse for 2025, og man må konstatere, at dansk økonomi er i særklasse god.
Det er svært at være kede af, men der er et men.
Når økonomien er så god, skærer det jo lidt ekstra i hjertet, når så mange danskere, også børnefamilier, kæmper med at få enderne til at nå sammen økonomisk.
Dansk Folkehjælp oplyste forleden, at ifølge deres tal er det 33.922 børn og deres familier, der ikke har råd til at holde jul.
Organisationer som Mødrehjælpen, Frelsens Hær og Blå Kors beretter om rekordmange ansøgninger om julehjælp.
Blå Kors fortæller, at de allerede efter 23.253 ansøgninger fra danske familier har været nødt til at lukke for ansøgninger.
Hos Frelsens Hær er man de seneste 5 år gået fra at bruge 7 mio. kr. på julehjælp til næsten det dobbelte.
Vi har jo længe i dansk politik haft diskussionen om stigning i fødevarepriserne generelt.
Men vi ved også, at vi alle sammen gerne vil lidt ekstra op til jul.
I gadebilledet, reklamer, tv og alle vegne kan vi ikke undgå at blive mindet om julen.
Det er jo dejligt, men det går heller ikke hen over hovederne på de børn, hvor der i familien er meget lidt at gøre godt med.
Intet er mere fortvivlende, tror jeg, end som forældre at skulle skuffe sine børn, ikke at kunne skabe de rammer med ekstra god mad, lidt ekstra juleknas og nogle indpakkede gaver.
Intet er værre end skuffelsen i børnenes øjne.
Det skulle da lige være tomheden i øjnene, når børnenes forventninger simpelt hen er blevet slukket.
Det synes jeg gør ondt at tænke på.
Nu er der heldigvis gået et aktstykke igennem med 30 mio. kr. til organisationerne, så måske er julen reddet.
Men børnefattigdommen fortsætter jo også til januar.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge statsministeren, om statsministeren i det nye år sammen med SF vil være med til at kigge på en målrettet indsats mod den voksende fattigdom og det, de oplever.
For jeg er ret sikker på, at dem i blå blok ikke er interesseret i det, men jeg tænker, at SF og Socialdemokratiet kunne have en fælles interesse.