runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thyra Frank (LA), 2017-03-21:
Der er ingen tvivl om, at den demografiske udvikling også er en stor udfordring, og det anerkender vi i regeringen.
Det vil stille nye krav til ældreomsorgen og den økonomi, der er forbundet hermed.
Derfor vil vi følge udviklingen på ældreområdet tæt, så det fremover også kan sikres, at ældre tilbydes en værdig pleje.
Susanne Eilersen (DF), 2017-03-21:
Tak for det.
Og tak for ministerens tale.
Det har været lidt af en lang dag, men sådan er det jo, når der er emner, der optager nogle.
Jeg vil godt gå lidt tilbage til ministerens indledende og rigtig fine oplæg, for jeg er helt sikker på, at ministeren også deler Dansk Folkepartis holdninger om, at vi skal gøre rigtig meget for de ældre.
Det er jeg helt sikker på hun gør.
Ministeren sagde i sin indledning, at vi skal gøre det endnu bedre, og det har ministeren sagt nogle gange.
Kan ministeren komme lidt ind på nogle områder, hvor ministeren ikke mener vi i dag gør det godt nok og godt kunne gøre det bedre?
Thyra Frank (LA), 2017-03-21:
Det er klart, at man skal holde øje med, om de her ting sker, for kommunen har et ansvar for at sørge for, at de borgere, der har brug for hjælp, får den hjælp, de har behov for.
Tak for debatten i dag.
Jeg synes, at debatten er kommet godt rundt om de udfordringer, vi nogle steder ser i ældreplejen, og om, hvordan vi bedst sikrer en god og værdig pleje.
Så jeg synes også, at der er god grund til lige kort at fremhæve nogle af de pointer, som jeg kom ind på i min indledende tale.
For jeg kan høre, at det ikke kan gentages nok, at regeringen selvfølgelig finder, at plejetrængende ældre skal have en ordentlig og værdig behandling.
Vi arbejder for at sikre, at alle ældre får en god og værdig pleje, for en værdig ældrepleje er en af grundstenene i vores velfærdssamfund.
I regeringen er vi meget bevidste om, at den demografiske udvikling indebærer, at der i fremtiden vil blive flere ældre.
Vi har derfor et stort fokus på ældreområdet og de udfordringer, der er på det område.
Det fremgår både af regeringsgrundlaget, hvor man kan læse, at regeringens ældrepolitik bl.a. tager udgangspunkt i Ældrekommissionens fem grundlæggende værdier, men det fremgår også af alle de konkrete initiativer, som er blevet igangsat på ældreområdet de seneste år.
Jeg kan bl.a. nævne værdighedspolitikkerne, værdighedsmilliarden, klippekortet til beboerne på plejehjemmene, køkkenpuljen, demenshandlingsplanen og vores afbureaukratiseringsinitiativ.
Vi skal også huske på ikke at tale ældreplejen ned i et sort hul, for ældreplejen fungerer godt i mange kommuner og på mange plejehjem.
Det er også et faktum, at kommunerne samlet set under denne regering bruger flere penge på ældreområdet end tidligere.
Men det betyder ikke, at man må lukke øjnene for de udfordringer, der i ældreplejen.
Afslutningsvis vil jeg derfor endnu en gang slå fast, at der ikke er tvivl om, at vi i regeringen fortsat vil følge udviklingen på ældreområdet, så det også fremover sikres, at ældre, der har behov for hjælp, tilbydes en værdig pleje, hvor der er respekt for den enkeltes selvbestemmelsesret.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DF), 2017-03-21:
Tak for det, og god bedring til ministeren, som vist er ramt af en lille forkølelse.
Her den anden dag fik jeg en besked fra en af mine tidligere kollegaer, som arbejder på et plejehjem, og hun skrev til mig
: Karina, vi har en udfordring i forhold til de demente beboere, som er udadreagerende, men er på et almindeligt plejehjem.
Kunne I da ikke inde i det Folketing arbejde for at sikre nogle små enheder til demente beboere, som er udadreagerende, så de ikke kommer på de plejehjem, for almindelige plejehjemskrævende?
Derfor tænkte jeg, at den besked vil jeg da lige give videre til ministeren og høre, om ministeren har gjort sig nogle tanker om de udadreagerende, som bl.a. er blandt demente beboere på almindelige plejehjem, altså om man på en eller anden måde kan arbejde for at sikre en god og omsorgsfuld pleje og en rigtig visitation og kommer det rigtige sted hen.
Thyra Frank (LA), 2017-03-21:
Jeg er ikke i tvivl om, at fru Karina Adsbøl bringer en meget vigtig ting op, og den er både vigtig for de andre beboere, der bor på det samme plejehjem, men selvfølgelig også for den enkelte demente beboer, som har en udadreagerende adfærd.
Og der håber jeg, at det her med demensvenlige boliger kan være en af tingene, vi får op at stå, så vi ved, hvor netop demente borgere med en udadreagerende adfærd kunne bo.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-21:
Tak for det.
Jeg bliver da også nødt til at ønske god bedring, for det lyder altså godt nok alvorligt.
Jeg tænker, at det er helt rigtigt, at det de fleste steder går rigtig godt, men det er ofte også på bekostning af et personale, som skal nå mere og mere, og det bliver vi jo også nødt til at lytte til, når det er de meldinger, vi får.
Jeg har f.eks. lyttet mig til, at flere og flere kommuner går fra at levere hjemmeplejen i visiteret tid til i stedet for alene at levere den ønskede opgave, og på den måde bliver det muligt at presse tiden for den ansatte, så man f.eks. risikerer at skulle besøge en borger og både dryppe øjne og skifte en fyldt kolostomipose på 5 minutter, hvilket jeg tror ældreministeren er enig med mig i simpelt hen ikke kan lade sig gøre, medmindre man skal stjæle tiden andre steder fra.
Så mit spørgsmål til ministeren er, om ministeren, når vi taler om værdighed, så også tænker, at den visiterede tid nødvendigvis må være den tidsramme, som borgerne har krav på.
Karina Adsbøl (DF), 2017-03-21:
Det er både for at skærme andre beboere, men også for at hjælpe den demente og udadreagerende borger med den rette omsorg, så det både kan blive til gavn for den demente borger og for det personale, som indimellem er meget presset i nattevagterne, og hvor en dement, udadreagerende borger måske kan holde et helt plejehjem vågen.
Thyra Frank (LA), 2017-03-21:
Ja, det er der ingen tvivl om.
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren, og jeg synes, det er meget vigtigt, at vi netop får folk til bo det sted, som er bedst for dem selv.
Vi må se på det enkelte menneske, også i visitationen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-03-21:
Det er helt rigtigt, at de fleste steder går det godt; de fleste steder bliver der leveret en værdig og god ældrepleje.
Men der er også nogle steder, hvor det ikke går godt, og der kan man jo ikke bruge statistikken, eller at andre har det godt, til særlig meget.
Og på den måde er der også nogle, som har nogle helt konkrete problemer, hvor kommunerne svigter deres opgave.
Jeg ved, at der har været lidt debat om ordet ansvar i forhold til ministeren, og derfor vil jeg spørge ministeren, om hun føler et ansvar over for at gribe ind de steder, hvor kommunerne svigter deres opgave.
Thyra Frank (LA), 2017-03-21:
Der er ingen tvivl om, at jeg som ældreminister har det overordnede ansvar for området, og det er også meget vigtigt for mig at have det ansvar, at jeg ligesom kan være med til at skabe nogle gode rammer for ældreomsorgen og også udstikke kursen.
Det er klart, at når der sker nogle ting, vil jeg selvfølgelig være opmærksom på, hvordan der ude i kommunerne bliver handlet på det i forhold til de triste ting, vi har kunnet se –
bl.a. noterede jeg mig tilbage i december 2016 i et tv-indslag om en bestemt uværdig pleje, at den pågældende kommune også greb ind.
Og det er jeg meget glad for.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-03-21:
Men lad os forestille os den situation, hvor kommunerne bare accepterer, at det er den tilstand, der nu er – at det nu er det serviceniveau, man har valgt i den kommune – vil ministeren gå ind på den bane, der hedder, at det kommunale selvstyre ikke er perfekt, og at der skal være nogle, der kan gribe ind over for de kommuner, der svigter deres borgere?
Tak for det.
Jeg føler mig egentlig kaldet til at svare på det spørgsmål, som hr. Finn Sørensen stillede mig igennem fru Astrid Krag, og det spørgsmål, som fru Lotte Rod stillede mig fra talerstolen i stedet for fra salen, hvor jeg havde haft mulighed for at svare på det, men eftersom de pågældende folketingsmedlemmer har forladt salen, virker det omsonst at starte en debat op med dem.
Jeg kan også ud fra mængden af retsordførere i salen se, at der er nogle, der gerne vil videre i programmet.
Så jeg skal ikke trække tiden yderligere ud, men blot takke for debatten, idet jeg kan konstatere og glæde mig over, at Folketinget trods alt har et fælles mål om en god ældrepleje, og at det, der i virkeligheden er udfordringen, er, hvilken vej vi skal vælge, og derfor skal jeg opfordre til, at vi alle sammen holder os målet for øje.
Måske kan vi så blive enige om at finde den vej, som vi i fællesskab kan gå ad, så vi når vores mål om at sikre en tryg alderdom for danskerne.
Tak for ordet, og tak for debatten.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-21:
Tak for det.
Vi har jo et beslutningsforslag, som jeg kommenterer nu, og når jeg får ordet igen, vil jeg kommentere lovforslaget.
Forslagsstillerne vil med beslutningsforslaget sikre, at alle religiøse forkyndere bliver omfattet af retsplejelovens § 70, der udelukker gejstlige i folkekirken og de anerkendte trossamfund fra at være nævninge og domsmænd.
Som det er forslagsstillerne bekendt, har jeg i sidste uge fremsat et lovforslag, der bl.a. indeholder forslag om en række ændringer af retsplejelovens regler om lægdommere.
Det foreslås med lovforslaget, som vi jo i øvrigt får rig lejlighed til at tale mere om lidt senere, bl.a. på visse punkter at udvide den personkreds, der i dag er udelukket fra at være lægdommere.
Det gælder netop i forhold til de såkaldt gejstlige.
Regeringen foreslår således med lovforslaget at udvide kredsen af personer, der er udelukket fra at være lægdommere, til at omfatte gejstlige i alle trossamfund, uanset om de er anerkendt, godkendt eller ikke er godkendt.
Det betyder med andre ord, at gejstlige vil være udelukket fra at være lægdommere, uanset hvilket trossamfund de tilhører.
Som jeg læser beslutningsforslaget og de tilhørende bemærkninger, er der indholdsmæssig overensstemmelse med det lovforslag, som regeringen netop har fremsat, og der synes derfor ikke umiddelbart at være grundlag for en videre behandling af beslutningsforslaget her i Folketinget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-21:
Tak for det.
Og tak til ministeren for kommentaren til vores beslutningsforslag.
Egentlig vil jeg bare bruge den her korte spørgerunde, vi har, til at kvittere over for regeringen, fordi man jo har taget vores beslutningsforslag alvorligt og også har fremsat et lovforslag, der jo, som ministeren selv var inde på, fint harmonerer med det, der er intentionen bag beslutningsforslaget.
Så det skal jeg egentlig bare kvittere for.
Jeg synes, det er ganske udmærket, at regeringen tager det problem, vi har rejst, alvorligt – så tak for det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-21:
Jeg ser frem til, at vi får det gennemført.
Trine Bramsen (S), 2017-03-21:
Det er jo et ret omfattende lovforslag, som vi behandler her, og ud over lovforslaget behandler vi så også beslutningsforslaget.
Først lige et par kommentarer til lovforslaget, nemlig et lille ønske om, at vi deler det op, når det er så omfattende, så vi kan nå rundt i alle hjørner og kroge inden for taletiden.
Men det er jo også et ret vigtigt forslag, og det er det jo, fordi det i et retssamfund er helt afgørende, at vi har et tidssvarende retssystem, som der er tillid til og opbakning til fra folket.
Derfor skal vi sikre smidige sagsgange, høj troværdighed, og at lægmænd også afspejler befolkningen.
Og det er grundlæggende indholdet af det omfattende forslag, som vi behandler her.
For det første vil jeg fremhæve en socialdemokratisk mærkesag, nemlig at aldersgrænsen for lægdommere hæves fra 70 til 75 år.
Det har længe været et ønske fra vores side og noget, som vi jo faktisk med et flertal i Folketinget opfordrede ministeren til at agere på for noget tid siden.
Så for at følge trop i forhold til beslutningsforslaget om imamer også en tak for, at det er en del af forslaget her. Et andet vigtigt element er netop det her med at sikre religiøs uafhængighed i retssalene.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er afgørende, at der ikke kan sås tvivl om rettens uafhængighed, og derfor skal der ikke være religiøse forkyndere i retssalene, uanset om de religiøse forkyndere kommer fra anerkendte trossamfund eller ikkeanerkendte trossamfund.
Og der er jo sådan set ikke noget nyt i, at religiøse forkyndere ikke kan agere domsmænd.
Kigger man på dansk retshistorie, er det flere hundrede år siden, at det blev besluttet, at præster ikke skulle dømme i retssalene.
Derfor finder vi det helt og aldeles rimeligt, at de regler, der gælder for præster, også kommer til at gælde for alle andre religiøse forkyndere.
Så dermed også klar opbakning til beslutningsforslaget, som vi jo sambehandler med lovforslaget.
For det tredje indebærer lovforslaget også ændringer af lov om den her Bruxelles-forordning, herunder gennemførelse af Haagerkonventionens bestemmelser om værnetingsaftaler.
Dermed får regeringen bemyndigelse til at tiltræde værnetingsaftalekonventionen, som jo handler om, at selskaber i EU, der er involveret i internationale juridiske transaktioner, har brug for sikkerhed for, at deres værnetingsaftaler respekteres, og at en retsafgørelse truffet af den pågældende domstol anerkendes internationalt.
Den del kan vi også støtte.
Så er der en hel række forslag til præciseringer af retsplejeloven.
Det handler bl.a. om muligheden for at kunne udpege yderligere landsretsdommere i det tilfælde, hvor en landsretsdommer fungerer som formand for en undersøgelseskommission.
Og der er en præcisering af reglerne om adgang til tolkning i retssager, så retsplejeloven bringes i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention på området.
Så er der også en række mindre og praktiske ændringer, som jeg ikke vil gå i detaljer med, men som samlet set giver god mening i forhold til at sikre en god og effektiv og tidssvarende retsplejelov.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-21:
Tak til ordføreren for ordførertalen.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål, der går på aldersgrænsen for domsmændene, som nu som konsekvens af lovforslaget bliver skubbet fra 70 år til 75 år.
Det synes jeg selv er mægtig godt, men jeg har også noteret mig, at der er et par høringssvar, hvor man spørger, og det er jeg helt enig i, hvorfor man ikke bare sætter aldersgrænsen fri.
Så længe man er rask og rørig og kan påtage sig det her hverv, skal man så ikke også have lov til at gøre det?
Hvad mener ordføreren om det forslag?
Trine Bramsen (S), 2017-03-21:
De høringssvar har jeg også læst og noteret mig.
Jeg synes, det giver god mening, at man i første omgang sætter aldersgrænsen op til 75 år, men vi er meget villige til at tage en yderligere drøftelse af, om den enten skal sættes yderligere op eller helt skal fjernes, i forhold til at der så skal være en vurdering af den enkelte domsmand.
For vi bliver nødt til at anerkende, at folk altså lever længere, de er friske og rørige i længere tid, og hvis man kan bidrage i vores retssale, giver det da god mening, at man kan agere domsmand.
Som jeg sagde indledningsvis, skal vores retssamfund og vores retssystem jo også afspejle befolkningen – det er det, lægdommerne netop er til for.
Så det drøfter vi gerne videre.
Men vi synes egentlig, det giver god mening, at man starter med at hæve aldersgrænsen til de 75 år.
Thyra Frank (LA), 2017-03-21:
Jeg forventer, at de ældre, der har brug for hjælp, også får den.
Det forventer jeg bestemt at de gør.
Men kommunerne skal selvfølgelig tilbyde den hjælp, som man har brug for.
Stine Brix (EL), 2017-03-21:
Det er uklart for mig, om ministeren mener, at det er tilfældet i dag.
Altså: Får de ældre, der har behov for hjælp, den hjælp i dag?
Vi har set, som ministeren selv siger det, et meget markant fald, og at på kun 6 år er antallet af ældre, som der får hjælp, faldet drastisk
; hvis vi kigger på den gruppe, der er over 65 år, ser vi, at andelen, der har fået hjælp, er faldet med 33 pct., og det kan vi altså ikke forklare ved at sige, at de lige pludselig er blevet meget mere friske på kun 6 år.
Så det hænger jo formentlig sammen med, at kommunerne i den periode har haft en meget, meget stram økonomi og har følt sig tvunget til at være meget strikse med, hvem de tildeler hjemmehjælp.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Mener ministeren, at det i dag er tilfældet, at de ældre, som har brug for hjælp, rent faktisk også får den?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-21:
Jeg foretrækker såmænd også sund fornuft, men ikke desto mindre lytter jeg mig til, hvordan flere og flere oplever de her besøg, der varer 5 minutter, hvorefter man skal ud af døren igen.
Er ældreministeren ikke enig med mig i, at man simpelt hen ikke kan udføre et besøg i ældreplejen på 5 minutter?
Thyra Frank (LA), 2017-03-21:
Jeg er enig med spørgeren i, at personalet skal have nok tid til at kunne hjælpe den enkelte borger med det, de har behov for, men jeg er også glad for, at der gennem de sidste 2 år er blevet sat en række initiativer i gang, som er med til at løfte ældreplejen og styrke værdigheden for de ældre.
Jeg er f.eks. rigtig glad for værdighedspolitikkerne og værdighedsmilliarden, og med hensyn til værdighedspolitikkerne betyder det jo også, at de enkelte borgere i de enkelte kommuner, hvis de oplever noget, som de ikke synes er rimeligt, så kan stille spørgsmål til kommunalpolitikerne om, hvordan det nu er, de her værdighedspolitikker bliver udført i deres kommune.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-03-21:
Der har jeg så set, at KORA – KORA er blevet nævnt tidligere i dag – har lavet en rapport den 30. november 2016, hvor man konstaterer, at tæt på alle medarbejdere arbejder i dag med administrative opgaver, altså tæt på alle medarbejdere, og så konstaterer de også, at færre medarbejdere udfører social omsorg som f.eks. at drikke en kop kaffe med den ældre.
Så jeg vil høre ministeren, om ministeren ikke vil være med til at inspirere til nogle nye ledelsesprincipper, som i højere grad baserer sig på tillid og fagligt samarbejde frem for dokumentation og kontrol.
Thyra Frank (LA), 2017-03-21:
Der er ikke tvivl om, at det ligger lige i tråd med noget af det, jeg også sympatiserer med.
Vi må få fokus på kerneopgaven, som er den enkelte borger og beboer, og ikke have blikket rettet mod computeren og dokumentationen hele tiden.
Det er også derfor, at jeg har nedsat den arbejdsgruppe, som skal være med til at finde de statslige, kommunale eller lokale krav, der kunne være opstået, og det må vi have set på.
Jeg synes, at det er rigtig vigtigt, at vi også får set på ledelsen, og især også at vi har tillid til vores medarbejdere, for det er jeg ikke i tvivl om at vi kan have i langt, langt de fleste tilfælde.
Jeg synes, det er meget vigtigt at slå fast, at vores ældre, som har behov for hjælp, skal have den hjælp, de har behov for.
Det er en opgave, som den enkelte kommune må sørge for at få på plads, og jeg må gudskelov sige, at langt de fleste steder går mødet mellem et menneske, der skal have hjælp, og et menneske, der giver hjælp, godt.
Det er jeg utrolig glad for.
I langt de fleste tilfælde fungerer det godt.
Det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i, og jeg vil da også sige, at det glæder mig, at der er nedsat en ledelseskommission hos innovationsministeren, og jeg kan oplyse, at der bl.a. også sidder en plejehjemsleder med fra Vejle.
Stine Brix (EL), 2017-03-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne tilføje en udfordring til den indtil videre korte liste over udfordringer i ældreplejen, som vi har diskuteret med ministeren, for jeg synes, der er et grundlæggende problem i, at der er rigtig mange ældre, som har behov for hjemmepleje, men som slet ikke bliver visiteret til det af kommunen.
Altså, vi har set et drastisk fald i andelen af ældre, som får hjemmepleje.
Jeg nævnte selv et eksempel, og det er bare om en ud af rigtig mange, som oplever at stå i en situation, hvor det at få en lille smule mere hjælp kunne gøre, at man kunne blive derhjemme.
Thyra Frank (LA), 2017-03-21:
Det er selvfølgelig sådan, at ældre skal have den hjælp, som de har brug for, og at det også er kommunernes ansvar at tilbyde den hjælp.
Og det er rigtigt, hvad spørgeren siger om, at der er sket et betydeligt fald i hjemmehjælpsmodtagere fra 2010 til 2012, og at vi i de seneste år har set, at der er lidt færre ældre, der modtager hjemmehjælp, mens omfanget af hjælpen til den enkelte fastholdes.
Så udviklingen skal så ses i lyset af, at kommunerne i de senere år har arbejdet mere og mere med rehabilitering og siden 2015 har været forpligtet til at tilbyde rehabiliteringsforløb til de ældre, som kan forbedre deres funktionsevne.
Men jeg vil medgive spørgeren, at selvfølgelig skal den ældre, der har behov for hjælp, også have den.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-03-21:
Det glæder mig, og så vil jeg bare understrege, at det jo nok i høj grad handler om de ledelsesprincipper, man har, både politisk, men også ude decentralt i kommunerne.
Så det kunne være rigtig godt, hvis der også bliver sat fokus på den ledelsesstil, som man arbejder med – om vi kunne prøve at få nogle nye øjne på det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-21:
Tak for det.
Den demografiske udvikling tilsiger, at der skal bruges 1 mia. kr. mere om året hvert år på ældreområdet, hvis det er sådan, at vi skal tage højde for, at der kommer flere og flere ældre over 80 år – og der er der på forhånd taget højde for den rehabiliterende indsats.
De tal bekræftes af KORA.
Dansk Folkepartis ordfører fremhæver også her, at der er afsat en værdighedsmilliard, og at der er afsat milliarder til bedre mad, men det gør det jo ligesom ikke i forhold til pleje og bedre behandling og hjælp til at komme på toilettet.
Tænker Dansk Folkeparti, at vi fremadrettet skal nøjes med at øremærke milliarder til den direkte pleje?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-03-21:
Vi kan godt kigge over mod den anden side af salen, men hvis man f.eks. kigger på Socialdemokratiet, ser man, at der jo er en lang tradition.
Jeg tror ikke, at Socialdemokratiet – nu må de jo rette mig – nogen sinde har stemt imod en økonomiaftale mellem en regering og kommunerne, så regeringens flertal er sådan set ikke i fare på grund af dem.
Det kan vi ikke.
Vi kan ikke garantere noget.
Vi har dog 37 medlemmer af Folketinget, men vi kan ikke sikre noget.
Men vi kan se, at det samarbejde, vi har haft med regeringen, har ført til de vækstrater, som der er behov for for at sikre velfærden.
Så klog af erfaring vil jeg sige, at pilen peger i den rigtige retning til trods for de ambitioner, som regeringen har.
Det er jo så ærgerligt for regeringen, at deres ambitioner om en lav vækst ikke bliver opfyldt, men at det er vores ambitioner om en høj vækst, som bliver gennemført.
Trine Torp (SF), 2017-03-21:
Vi har i virkeligheden gjort rigtig meget under forhandlingerne, for at, hvad kan man sige, sikre det.
Jeg ved ikke, om jeg vil bruge udtrykket, at der er et hul i lovgivningen, men det er rigtigt nok, at der ikke er en fuldstændig fasttømret sikkerhed for, at det ikke vil ske.
Vi har forsøgt at hegne det ind ved at sige, at Ankestyrelsens principafgørelse skal stå eksplicit i bemærkningerne til loven, og den burde have en ret stor indflydelse, for den siger jo, at kommunerne skal tage stilling til behovet for ledsagelse.
Man kan ikke bare lave en servicestandard, der hedder nul.
De skal tage stilling i det konkrete tilfælde.
Vi har også fået skrevet ind, at det ikke må ske på bekostning af, hvad kan man sige, de øvrige beboere, som bliver hjemme på institutionen, og vi har fået aftalt, at der skal foreligge en evaluering.
Der vil jeg da rigtig gerne være med til at påvirke – og det håber jeg også at vi får lejlighed til – hvordan den evaluering skal skrues sammen, for det kræver jo, at vi har et ret solidt grundlag, altså et oplyst grundlag, og ved, hvordan niveauet er nu, og hvad det er for nogle steder, man slet ikke giver nogen former for ledsagelse, så vi kender den baseline, så at sige, vi skal evaluere det på.
Så vi har i hvert fald forsøgt at hegne det ind, så godt som det kan lade sig gøre.