runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2020-05-07:
Fejlen i, at jeg ikke sagde det tydeligt nok, må ligge helt på min side – jeg tror, jeg sagde det.
Jeg talte på det tidspunkt alene om senior præmien og ikke om seniorpensionen.
Seniorpensionen synes vi er bedre end det, vi havde før, og det er rigtig fint, og derfor er vi tilhængere af det.
Men senior præmien er vi ikke tilhængere af.
Den synes vi er en foræring til den højere middelklasse.
Det var altså kun de 43.000 kr. skattefrit og året efter de 25.000 kr. skattefrit, jeg talte om var en gave til middelklassen, for der er ikke noget, der sandsynliggør, at det skulle have nævneværdig beskæftigelsesmæssig effekt.
Så hvorfor dog forære de penge væk?
Det var kun den afgrænsede del, jeg omtalte som gaver.
Resten af seniorpensionen har et andet publikum; det er helt rigtigt.
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-07:
Ja, tak.
Det undrer mig lidt, for det her løser problemerne med cabotagekørsel – det er vi enige om – det tager hånd om det med cabotagekørslen, forhåbentlig det hele.
Men når vi taler om Kurt Beier-sagen, vil jeg sige, at de jo kun kører internationalt – så vidt jeg ved, kører de ikke cabotagekørsel i Danmark.
Det her løser ikke problemerne med international kørsel – det er jo rigtigt, som hr. Bjørn Brandenborg siger, at det hører under EU-reglerne, altså vejpakken i EU.
Det her løser problematikken for dem, som kører cabotagekørsel i Danmark, men ikke for dem, som kører international kørsel.
Selv om det som udgangspunkt er fra Padborg, løser lovforslaget ikke noget af den problematik; det er vejpakken i EU, der skal løse det problem.
Er det ikke korrekt?
Bjørn Brandenborg (S), 2020-05-07:
Jeg vil gerne gentage, for vi laver noget lovgivning i Danmark lige nu, indtil vi har implementeret det, der ligger i EU's vejpakke.
Det er jo også, fordi vi med Dansk Folkeparti ikke kan vedtage lovgivning, som gælder inden for de andre grænser.
Derfor har vi brug for at lave lovgivning på europæisk plan.
Og der kommer jo til at være en række initiativer, som kommer til at medvirke til, at vi sætter en stopper for social dumping mange andre steder i Europa og på de europæiske landeveje, bl.a. sætter vi ind over for cabotage, udstationering, postkasseselskaber og mange andre ting.
Lige nu tager vi første skridt og sørger for, at dem, der kører på de danske landeveje, har ordentlige vilkår: ordentlig løn og ordentlige arbejdsvilkår.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-07:
Nu nævner ordføreren det selv, og jeg så også godt ordførerens tweet tidligere omkring det her.
Og der er jo ikke nogen herinde, der ikke ønsker, at folk selvfølgelig skal arbejde under ordnede forhold.
Jeg er bare nødt til igen at præcisere: Vil det her lovforslag løse den konkrete problemstilling, som var udgangspunktet, altså Kurt Beier-sagen, og ville det have løst den konkrete sag med de rumænske chauffører, som ordføreren selv nævner i sit tweet?
Løser det her lovforslag de to konkrete sager, altså løser det konkret de problematikker?
Bjørn Brandenborg (S), 2020-05-07:
Tak for spørgsmålet.
Det løser dele af Kurt Beier-sagen.
Altså, det her lovforslag er første skridt.
I dag kom der et eksempel på endnu en sag med hæslige forhold for medarbejdere i Danmark; hvis vi skal løse hele Kurt Beier-sagen, og hvis vi skal løse hele problematikken, kræver det regulering på EU-området og en EU-vejpakke.
Heldigvis er der jo flere tiltag på vej dér, som kommer til at være med til at løse de udfordringer, der er på det her område.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-07:
Tak for det, formand.
Jeg blev bare lidt nysgerrig.
Nu nævner ordføreren Kurt Beier-sagen.
Løser det her lovforslag eksempler som Kurt Beier-sagen?
Henrik Dahl (LA), 2020-05-07:
Det her lovforslag bringer jo den organisatoriske struktur på plads i forhold til den aftale, der allerede er lavet om seniorpension, og det er selvfølgelig ganske fornuftigt.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-07:
Jeg tror også, jeg vil forsøge at forholde mig til selve det her lovforslag, og jeg synes da, der er nogle ting, som jeg godt kunne tænke mig at få belyst i udvalgsbehandlingen.
Det er, fordi jeg synes, der er nogle ret høje administrationsomkostninger i det her forslag, og i takt med at man flytter nogle opgaver fra kommunerne og fra nogle andre steder, som måske er lagt i jobcentrene, så undrer det mig altså, at sådan en løsning her bliver så markant dyrere i administrationsomkostninger.
Det vil vi godt have belyst lidt i udvalgsbehandlingen, hvor vi kan få belyst prisen pr. borger, man forventer, og hvad der er af administrationsomkostninger til det her, og så holde det op mod, hvad det er for nogle administrationsomkostninger, man f.eks. har under den nuværende ordning, og se, om det reelt set bliver dyrere eller det bliver billigere.
For når man kigger på de her ret høje milliontal og man kigger på, hvad der sandsynligvis er beregnet, og forventningen til, hvor mange mennesker der vil komme ind i det her system, så er det faktisk et ret dyrt system at administrere, og det kunne vi godt tænke os at få belyst lidt mere.
Naser Khader (KF), 2020-05-07:
Tak skal du have.
Med dette lovforslag etablerer vi Seniorpensionsenheden, som får til opgave at tildele seniorpension.
Med aftalen om ret til seniorpension for nedslidte sikrer vi, at personer, der er nedslidte efter flere års arbejde, har mulighed for at få en værdig tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
Derfor er det en glæde, at vi nu kan etablere Seniorpensionsenheden som aftalt i forligskredsen, efter at opgaven om at tilkende seniorpension midlertidigt har været en kommunal opgave.
Det er afgørende, at vi sikrer en lige og ensartet administration på tværs af landet.
Ens adresse skal ikke være afgørende for, om man kan få tildelt seniorpension eller ej.
Her tager vi i dag et første skridt ved oprettelsen af Seniorpensionsenheden.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-07:
Arh, det er jo et pjatspørgsmål.
Rasmus Prehn (S), 2020-05-07:
Tak til fru Liselott Blixt fra Dansk Folkeparti for de gode spørgsmål.
Selvfølgelig kan man ikke give covid-19 og corona skylden for al forsinkelse.
Det siger sig selv.
Jeg skal ikke kunne svare på, hvad det er, der er gået galt.
Det, jeg har fået oplyst, inden jeg gik i salen her, er, at man sådan set har lagt an til, at man skulle have de første forhandlinger her i marts måned.
Det er altså på grund af corona, og det er derfor, jeg refererer til det.
Jeg håber virkelig ikke, at det bliver opfattet som en dårlig undskyldning fra regeringens side.
Vi tager det meget alvorligt, og vi er rigtig, rigtig glade for, at fru Liselott Blixt og Dansk Folkeparti holder os til ilden og presser på, for det her arbejde er vigtigt, ingen tvivl om det, og det er sundhedsministerens entydige ønske at komme ud over stepperne med det her.
Når der spørges til den helt tekniske afklaring af, hvem der er omfattet osv., må jeg henvise til, at vi må svare skriftligt på, hvordan det hænger sammen.
Jeg er fungerende sundhedsminister her i dag, og jeg har lige prøvet at få svaret frem.
Jeg nåede ikke at få det, men det kan være, at hvis fru Liselott Blixt stiller et spørgsmål mere, at det så er tikket ind på min skærm, og så skal jeg give svaret.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-07:
Mange tak.
Først: Jeg synes ikke, det er i orden, at man kan give covid-19 skylden for, at alt går i stå.
Alt går i stå!
Det er simpelt hen ikke rimeligt.
Der har været masser af tid.
Vi aftalte det allerede i februar.
Så det er over 2 år.
Til selve lovforslaget vil jeg først og fremmest selvfølgelig høre, om vi er sikre på, at det går til danske statsborgere.
Så vil jeg selvfølgelig også høre, hvornår vi kan regne med, at vi bliver kaldt til forhandlinger.
Hvornår er embedsmandsgruppen færdig?
I forhold til lovforslaget: Hvor mange af de her penge går til administration, og hvor meget går til tandpleje?
Har man regnet på det?
Det står ikke i forslaget; der står bare, at pengene bliver fordelt.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-07:
Tak for ordet.
Der er allerede sagt rigtig mange gode ting om det her lovforslag, så jeg skal ikke gøre det unødigt langt, men bare sige, at vi støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-07:
Vi kiggede på det her lovforslag, og der var mange positive ting ved det, og det er jo dejligt, og det er godt, at vi kan hjælpe nogle af de socialt udsatte med at få en bedre tandpleje.
Men jeg studsede over en ting, som jeg håber at vi kan kigge på i udvalgsbehandlingen.
For man lægger her en præmis ind om, at de skal være hjemløse for at kunne få adgang til det her, og det synes jeg er problematisk.
Nogle af dem her skal have tandoperationer, som måske koster 50.000-60.000 kr., og vi vil også gerne have færre hjemløse.
Så hvis de nu kommer til at stå med valget mellem at sige, at du kan få en bolig eller du kan få ordnet tænder – for hvis du takker ja til boligen, kan du altså ikke få et tilbud om at få ordnet dine tænder – synes jeg, det er problematisk.
At vi sætter udsatte i sådan en pine, at vi siger, at du, hvis du faktisk tager mod til dig, og hvis det lykkes dig at komme ind i en bolig, så pludselig mister muligheden for at få hjælp og få lavet dine tænder, synes jeg er problematisk i det her.
Så hilser vi også velkommen, hvis man begynder at kigge på en større reform af det her område.
Jeg kan forstå på de andre ordførere, at det, inden Nye Borgerlige kom i Folketinget, så åbenbart var nogle forhandlinger, der havde foregået i en del år, men vi indgår gerne i nogle konstruktive forhandlinger omkring det, og i det analysearbejde kunne vi godt tænke os at få det belyst fuldstændig og i forhold til den samlede folkesundhed, hvordan det drejer sig, hvis man nu får mindre brugerbetaling.
Der har jo været en væsentlig stigning i brugerbetalingen på det her område, helt op til 83 pct. i dag, og så fjerner man tilskuddet for tandrensning, og man fjerner nogle andre tilskud, hvilket nu gør, at vi er et af de steder i Europa, som har de højeste brugerbetalinger på det.
Derfor skal vi kigge på det og spørge, om det faktisk skader folkesundheden, og hvor meget der kan finansieres, ved at folkesundheden faktisk bliver bedre, hvis man havde mindre brugerbetaling.
Så det indgår vi gerne i nogle drøftelser om.
Men jeg håber, at vi kan kigge på det her med, at vi ikke sætter hjemløse i en svær situation, hvor de skal vælge mellem tænder eller en bolig.
Det synes vi ikke er rimeligt i Nye Borgerlige.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-07:
Det er helt i orden; ministeren er undskyldt.
Jeg vil også sige, at forklaringen på, hvorfor mødet i marts var aflyst, var lidt bedre.
Det var, fordi der var noget andet.
Det er fint nok.
Men så kan vi måske også få at vide, hvornår embedsmandsgruppen er færdig.
Som jeg har talt om tidligere, er det jo nogle møder, vi har holdt med den tidligere regerings sundhedsminister, og vi har faktisk haft afholdt flere møder, så der ligger allerede rigtig meget materiale.
Så det er derfor, vi er utålmodige.
Men jeg vil bare sige tak og sige, at der kommer udvalgsspørgsmål, som den rigtige sundheds- og ældreminister kan svare på.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-07:
Altså, jeg synes, det er helt rimeligt, at vi forhører os hos ministeren og hos regeringen om, hvad tidsplanen er, og om vi ikke snarest muligt skal komme i gang med de forhandlinger.
Jeg vil ikke til at sætte konkrete datoer på.
Jeg synes, den periode, vi står i lige nu, med al ønskelig tydelighed viser, at det kan være svært at sige, hvornår sådan noget kan sættes i værk.
Men jeg er helt enig i, at vi kan bede ministeren om at melde en tidshorisont ud, i forhold til hvornår vi kan komme i gang med forhandlingerne.
Martin Geertsen (V), 2020-05-07:
Jeg vil straks kaste mig over nogle publikationer fra Enhedslisten, når vi er færdige med behandlingen her.
Vi skal jo også på bededagsferie.
Jeg skal høre hr. Peder Hvelplund: Hvornår synes hr. Peder Hvelplund det ville være betimeligt at regeringen indkaldte til de her forhandlinger?
Kunne man forestille sig, at vi kunne lægge et fælles pres på regeringen, så vi sagde noget i retning af, at det skulle være her inden sommerferien, eller hvad tænker hr. Peder Hvelplund om det?
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-07:
Jeg tror da, at fru Liselott Blixt ville have stor fornøjelse af at læse nogle flere af de udgivelser, der kommer fra Enhedslisten.
Det kunne jo være med til at højne vidensniveauet.
Men derudover vil jeg bare sige, at jeg er enig i, at vi skal have fokus på det område, og jeg hører heller ikke nogen modstand imod, at vi kommer i gang med de forhandlinger.
Jeg synes, det er helt afgørende, at vi får løftet det særdeles vigtige velfærdsområde, som tandplejen er, og at vi fortsat kan arbejde på at fjerne brugerbetalingen på også det område.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-07:
Nu læser jeg ikke alle Enhedslistens forslag, for man vil gerne give det hele væk og finde pengene ude i Nordsøen.
Vi har netop også fra Dansk Folkepartis side sagt, at det her er noget, der ligger os nært, og det var derfor, vi forlangte at få en reform på området.
Jeg vil sige, at en ting er, at man ikke taler på Radikales vegne.
Altså, vi har sagt ja til at få en anden minister på, men at vi heller ikke har sundhedsordførere til stede, som kan være med til at skabe en debat om et vigtigt forslag og en vigtig reform, som berører alle mennesker i Danmark, synes jeg er trist.
Men det var bare vigtigt for mig at høre, om man ville kæmpe for, at vi fik den her reform, for så kunne vi tage det med i udvalgsarbejdet og forlange at få et svar fra regeringen.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-05-07:
Der var jo faktisk en række af de filippinere, der kørte for Kurt Beiers selskab, som også kørte cabotage.
Men som jeg lige har sagt til fru Mette Thiesen, er det rigtigt, at det her altså er et skridt på vejen, og vi kommer ikke til at løse alle udfordringer med social dumping på landevejene nu, men det her er et skridt mod det, som sigtet er, nemlig at få nogle ordentlige vilkår.
Og første skridt er så, at vi laver den her lovgivning nu – og så på et senere tidspunkt, når EU-vejpakken er implementeret, ja, så er vi nået endnu længere i forhold til at bekæmpe social dumping på landevejene.
Per Larsen (KF), 2020-05-07:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg gerne sige, at vi i Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Sunde tænder er jo rigtig vigtigt for den enkelte, og vi ved også, at tandsygdomme kan være helt fatale og have store konsekvenser for ens helbred, hvis man bliver ramt af andre somatiske sygdomme.
Jeg troede rent faktisk, at der var tilbud om vederlagsfri tandbehandling til de allerallersvageste i vores samfund og også, at man i kommunerne lavede opsøgende arbejde blandt de hjemløse og dem, som bor på herberger og på gaderne, stofmisbrugerne og andre stærkt socialt udsatte.
Det viser sig så ikke generelt at være tilfældet, og derfor er vi også glade for, at der nu tages hånd om den nævnte målgruppe.
Spørgsmålet er så, om ikke der er enkelte kommuner, der løser opgaven i dag.
Når man går teksten igennem, kan man jo se, at der er kommuner, der er nævnt.
Der er også nogle satspuljeprojekter, som har kørt i nogle perioder.
Altså, i Randers og København og Svendborg Kommuner nævner man nogle projekter.
Men det kan vi jo få afdækket.
Når man så går sagen igennem, må man også bare sige, at lovgivningen i hvert fald på finansieringsområdet er utrolig kompleks, og jeg kan blive helt i tvivl om, hvorvidt kommunerne magter at administrere området korrekt.
Så der er i allerhøjeste grad behov for en afbureaukratisering, og det synes jeg også vil være passende at vi tager med ind, når vi nu skal have forhandlinger om området, på nøjagtig samme måde som vi også skal have sikret, at vi skaber væsentlig mere kapacitet på tandområdet fremadrettet.
For vi kan se, at der er lange, lange ventelister på tandområdet, og der vil rent faktisk også ude i fremtiden, hvis ikke man strammer op, blive stor mangel på tandlæger.
Men som sagt støtter Det Konservative Folkeparti lovforslaget.
Rasmus Prehn (S), 2020-05-07:
Tusind tak for fru Liselott Blixts og Dansk Folkepartis tålmodighed lige med det her.
Jeg forstår sagtens utålmodigheden med hensyn til hele det her arbejde med reformen.
Det er det entydige ønske, at vi skal hurtigt ud over stepperne, og det kommer vi til at gå i gang med.
Heldigvis er det sådan, at tålmodigheden her betalte sig, fordi der faktisk er tikket et svar ind på min sms, og det, der er tale om, er, at borgere, der har lovligt ophold i Danmark, er omfattet af det her.
Så det er det, der er svaret, men fru Liselott Blixt er velkommen til at stille et skriftligt spørgsmål, og så kan vi svare helt præcist.
Men det er altså lovligt ophold i Danmark, der er udslagsgivende for, om man er omfattet af ordningen eller ej.
Martin Geertsen (V), 2020-05-07:
Jeg har bare en enkelt refleksion, for jeg synes, udviklingsministeren jo er lovligt undskyldt ved at være udviklingsminister og stå med noget, han normalt ikke beskæftiger sig med.
Men jeg vil dog i lighed med fru Liselott Blixt anmode udviklingsministeren om at gå tilbage til sundhedsministeren og sige, at hvis der er sådan en udbredt opfattelse i Sundhedsministeriet af, at man kan bruge covid-19 til at undskylde alting med her i tilværelsen, så skal man nok være lidt påpasselig med det, ikke?
For det her har jo altså været en proces, der har været længere undervejs end de par måneders tid, vi har haft covid-19.
Og hvis man skal gå virkelig til benet på, at man overhovedet ikke har tid til noget som helst andet i Sundhedsministeriet end at beskæftige sig med covid-19, så er det vanskeligt at forstå, hvorfor man så har fremsat det her lovforslag.
Altså, så det er bare for at sige, at inden vi nu løber løbsk i de der covid-19-undskyldninger, skal vi passe lidt på hinanden, tror jeg.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-07:
Tak for det.
Lægemiddelstyrelsen har generelt en meget bureaukratisk tilgang til spørgsmålet om lægemidler.
For nogle år siden var fru Eva Kjer Hansen og jeg på en tour de afbureaukratisering, og der fandt vi ud af, at man i medicinskemaerne i ældreplejen skulle opføre salgsnavnene på medicin, altså ikke det aktive stof og dosis, men salgsnavnet.
Samtidig skal der jo købes det billigste, det, der hedder generisk substitution, så de her arme mennesker i hjemmeplejen skulle hele tiden gå og skifte salgsnavnene ud, fordi det skulle svare til det produkt, der lige for tiden var det billigste.
Det er jo helt skørt, og vi fik det afskaffet, så man i dag kan skrive det aktive stof og dosis og så ikke skifte det ud hele tiden.
Det er sådan, Lægemiddelstyrelsen arbejder, og det er simpelt hen for bureaukratisk.
Det her forslag repræsenterer simpelt hen en utrolig fornuftig afbureaukratisering, for retstilstanden, som den er nu, er simpelt hen alt, alt for bureaukratisk og afspejler en alt for bureaukratisk måde at arbejde på.
Så den her fornuftige afbureaukratisering så vi gerne mere af, men vi bakker det her lovforslag op.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-07:
Hashen flyder i fængslerne, men man kan ikke købe Panodil.
Så man kan godt ryste lidt på hovedet og sige, at det vist ikke hænger helt sammen.
Det er fint med det her forslag, altså at man åbner op for, at de både kan ordinere det, og måske også, at de indsatte kan købe noget helt basalt håndkøbsmedicin i de kiosker, som de har i fængslerne, hvis man også går den vej i det her.
Så skal vi selvfølgelig stadig væk kigge på, at der ikke sker en fejlmedicinering, men det hører jeg også flere vil have fokus på i udvalgsarbejdet.
Så Nye Borgerlige kan godt støtte forslaget.
Per Larsen (KF), 2020-05-07:
Tak for det.
Vi har jo et problem her, som skal løses, så reglerne for håndtering af medicin i Kriminalforsorgens institutioner efterleves.
Styrelsen for Patientsikkerhed konstaterede jo i 2019, at en række af Kriminalforsorgens institutioner ikke levede op til de krav til håndtering af lægemidler, der følger af lægemiddellovgivningen.
Det skal der naturligvis være styr på, så der ikke sker fejlmedicinering.
De indsatte skal have den medicin, som de er ordineret.
Samtidig skal man selvfølgelig også have mulighed for at håndtere håndkøbsmedicin på forsvarlig vis.
Sådan som jeg lige umiddelbart ser det, udestår der et problem i forhold til det fælles medicinkort, så man sikrer, at man får indberettet på korrekt vis i forhold til medicin, der ikke står på navn.
Men det må kunne løses hen ad vejen.
I hvert fald er det sådan, at vi fra Det Konservative Folkepartis side støtter forslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-07:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her giver som sagt Kriminalforsorgens institutioner mulighed for at fordele, opsplitte og udlevere lægemidler uden tilladelse fra Lægemiddelstyrelsen.
Det indebærer, at institutionerne får mulighed for at opbevare lægemidler i medicinskabe eller -rum, hvorfra der kan ske opsplitning og herefter udlevering af f.eks. enkelte tabletter til den enkelte indsatte.
Lægemidler vil som udgangspunkt blive rekvireret til medicinskabet eller -rummet og vil ikke blive indkøbt til den enkelte indsatte.
De må heller ikke have medicin, som er receptpligtig, og som mange indsatte bruger; det skal indkøbes separat til den enkelte indsatte.
Det har ført til bl.a. livlig sortbørshandel med håndkøbsmedicin i danske fængsler, og det er jo helt utilfredsstillende.
Derfor er en lovændring tiltrængt.
I lighed med nogle af de tidligere ordførere ser vi dog, at der er nogle problemer i forhold til digitalisering af journalføring, og det imødeser vi også er noget af det, vi kan arbejde med i udvalgsbehandlingen.
Derudover mener vi, at der er nogle elementer i lovforslaget, som er lidt upræcise – f.eks. hvilken medicin er det, der er omfattet, og hvordan skal det behandles?
Med forslaget giver vi Lægemiddelstyrelsen bemyndigelse til at lave en bekendtgørelse, der skal sikre retningslinjer for medicin til indsatte i arrester og fængsler.
Og Lægemiddelstyrelsen er gode til at finde løsninger, men vi mener, at det er lidt for usikkert, at de får bemyndigelsen til f.eks. at beslutte, hvilke krav der skal gælde for dem, der håndterer medicin.
Der kunne vi godt have et ønske om, at Lægemiddelstyrelsen kommer med et forslag til udvalget om, hvordan den her problematik kan løses, så vi også får en mulighed for politisk at tage stilling til, under hvilke former medicinen skal kunne udleveres, og hvilke krav vi kan stille i forbindelse med det.
Derudover er der en anden problematik, som vi gerne vil have afklaret, og det handler om, at uniformeret personale nu også skal være lægemedhjælpere, altså f.eks. i abstinensbehandling.
Det kan let risikere at blive en sammenblanding af roller, der indebærer en risiko for at skade arbejdet i fængslerne og i arresthusene.
Der fremgår det f.eks. af høringssvarene, at DIGNITY foreslår, at Lægemiddelstyrelsen kommer til at tage stilling til den her problematik og kommer med et bud på en løsning over for udvalget.
Og vi ser også gerne i udvalgsbehandlingen, at det forslag kan imødekommes.
Men fra Enhedslistens side kan vi bakke op om lovforslaget, og jeg skulle hilse fra den radikale ordfører og sige, at det gør Det Radikale Venstre også.