Torsten Gejl (ALT), 2023-04-28:
Der kan ikke være nogen, der er i tvivl om, at der er en udpræget følelse af manglende retssikkerhed blandt hundredtusinder af borgere i Danmark.
Det kan være danskere med handicap, som fejlagtigt får frataget hjælpemidler; det kan være kræftramte borgere, der bliver sendt i aktivering med henblik på at afklare deres arbejdsevne; det kan være fejlagtige tvangsanbringelser af udsatte børn.
Der er nogle gange borgere, der oplever, at deres sager er i Ankestyrelsen fem gange, og der er eksempler på borgere, der oplever, at deres sag bliver genbehandlet i kommunen ti gange, og da afgørelserne ofte handler om udsatte borgere og borgere med handicap, tror jeg slet ikke vi kan forestille os, hvor meget socialt armod, hvor mange menneskelige lidelser og hvor meget mangel på retsfølelse det skaber, når man kan tælle de her sager i hundredtusinder.
Historierne kommer fra børneområdet, fra handicapområdet, fra socialområdet, fra beskæftigelsesområdet, fra klimaområdet, fra miljøområdet, og de medfører talløse klager over offentlige forvaltningers forkerte afgørelser.
Ankestyrelsen, som er stedet, hvor man kan påklage forkerte afgørelser, har ifølge Radio24syv de seneste 10 år modtaget omkring en halv million klager over offentlige afgørelser, og det tæller kun de borgere, der har haft energi og ressourcer til at klage.
Ankestyrelsen, som jo er dem, der modtager klagerne, har omgjort 100.000 af de forkerte afgørelser, men de har ikke sanktioneret en eneste af de offentlige instanser, som har truffet de forkerte afgørelser.
Det er altså gratis for det offentlige at træffe ulovlige afgørelser.
Man kan blive tvunget til at omgøre sin afgørelse, men der er ingen konsekvens eller sanktion.
Ankestyrelsen bruger ikke sine sanktionsmuligheder som f.eks. et skærpet tilsyn eller dagbøder.
Det betyder f.eks., at kommuner igen og igen kan fortsætte med at træffe forkerte afgørelser, som nogle gange er fordelagtigt for kommunernes økonomi, og det er kun, hvis borgeren har mulighed for og overskud til at påklage afgørelsen, at den måske bliver lavet om.
Det er her, en forvaltningsdomstol kommer ind i billedet.
Den her behandling er simpelt hen ikke værdig for en retsstat.
Vores klagesystem er efter Alternativets mening dysfunktionelt, og derfor bør vi ligesom samtlige andre EU-lande overveje at oprette en forvaltningsdomstol, hvor offentlige instanser i sidste ende bliver dømt, hvis man træffer fejlagtige og ulovlige afgørelser.
Vores forslag i dag går konkret ud på, at der skal stiftes en arbejdsgruppe, som skal fremlægge forslag til en dansk forvaltningsdomstol, som Folketinget kan tage stilling til.
Forslagets overordnede formål er at styrke borgernes retssikkerhed.
Det er en de facto-nedlæggelse af Ankestyrelsen og en oprettelse af en forvaltningsdomstol, hvor danskerne trygt kan henvende sig, når de er udsat for forkerte og ulovlige afgørelser, og hvor kommunerne og det offentlige skal stå til ansvar for deres handlinger, ligesom borgerne skal, ligesom vi danskere skal – ja, det er så måske lidt forskelligt i forhold til os i Folketinget, men altså, ligesom almindelige danskere skal, hvis de begår ulovligheder, og som vi også burde skulle.
Vi skal efter vores mening have en dansk forvaltningsdomstol ligesom den, man har i resten af Europa, bortset fra England og Norge – en domstol, hvor danskerne trygt kan henvende sig, når de er udsat for forkerte og ulovlige afgørelser, og hvor kommunerne og det offentlige skal stå til ansvar for deres handlinger, ligesom borgerne skal, hvis de begår ulovligheder.
Derfor foreslår vi helt konkret, at regeringen nedsætter en arbejdsgruppe under Social-, Bolig- og Ældreministeriet, som har til opgave at undersøge, hvordan en forvaltningsdomstol kan se ud i Danmark.
Danmark er det eneste EU-land, der ikke har en forvaltningsdomstol, og derfor finder Alternativet det relevant, at en arbejdsgruppe undersøger, hvordan de forskellige EU-landes forvaltningsdomstole fungerer, herunder skal arbejdsgruppen undersøge, hvilken indvirkning de europæiske forvaltningsdomstole har i forhold til borgernes reelle retssikkerhed, og hvordan en forvaltningsdomstol kan se ud i en dansk kontekst.
Arbejdsgruppens mandat og kommissorium fastlægges nærmere af Social-, Bolig- og Ældreministeriet, men arbejdsgruppen skal inddrage fagpersoner og praktikere fra det danske retsvæsen og inddrage viden fra de mange europæiske lande og stater, som allerede har en forvaltningsdomstol.
Når man laver så store ændringer, som vi skal undersøge om vi skal lave her, er det altid interessant, hvordan det harmonerer med grundloven, og her er der faktisk taget særligt forbehold for, at der kan oprettes en forvaltningsdomstol.
Grundlovens § 63, stk. 2, fastlægger rammerne for en eller flere forvaltningsdomstole.
Så oprettelsen af en forvaltningsdomstol vil ikke være i strid med grundloven.
Men Alternativets forslag vil være, at forvaltningsdomstolen både vil have en tilsynsret og -pligt.
Tilsynsretten ved Ankestyrelsen ligger i dag hos Indenrigsministeriet, men der er ikke tale om et generelt tilsyn, da ministeriet kun reagerer, hvis borgere eller organisationer beder dem om det.
Alternativets forslag vil være, at det skal være en domstol, hvor borgeren kan få råd og vejledning om sin sag, og som kan løfte en pegefinger over for de offentlige instanser og ændre en forkert beslutning med det samme.
Efterkommes forkontorets beslutning ikke, kan der uddeles dagbøder, og retter f.eks. en kommune ikke ind og omgør ulovlige afgørelser, går sagen videre til forvaltningsdomstolen, hvor borgeren har fri proces, kan føre vidner, og hvor det sikres – og borgeren kan være med til at sikre dette – at de rette dokumenter, lægeerklæringer og diverse kommer frem til embedsfolk og dommere.
Har kommunen truffet en ulovlig forvaltningsmæssig afgørelse, kan forvaltningsdomstolen ændre denne, hvilket i dag kun kan ske gennem de almindelige og meget dyre retsprocesser.