runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Jeg synes, at det er en lidt trist indstilling at have til tilværelsen, at man siger: Jamen jeg kan nok ikke nå mine ambitioner, så derfor lader jeg være med at have nogen.
Det lyder næsten, som om det er det, ordføreren siger.
Altså, vi har ambitioner.
Vi fortæller, hvad det er, vi gerne vil opnå for Danmark, og hvad det er, vi gerne vil opnå med Danmark.
Så i stedet for bare at sidde på hænderne og surmule og skælde ud, jamen så prøv at være med.
Vær nu med!
Der er en række af de her reformer, som jeg er helt sikker på at Socialdemokratiet også vil synes måske egentlig er en god idé.
I stedet for hælder man bare beton ud over hele Danmark og siger: Der er ikke noget, der må forandre sig nogen sinde.
Jeg tror faktisk på, at vi kan gøre ting bedre.
Jeg tror også, vi kan gøre det billigere ved at konkurrenceudsætte nogle ting, ved at justere pensionsalderen, som det er blevet gjort, ved at justere SU'en.
Der er en række muligheder, og en lang række af dem er præsenteret i regeringsgrundlaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Vi har en meget lidt ideologisk tilgang til det der.
Altså, vi har en meget praktisk tilgang, der handler om, hvad der ser fornuftigt ud, og hvad der ikke ser fornuftigt ud.
Det er klart, at når vi kommer ind på såkaldt bløde områder, altså kommer ind på, at det handler om pleje og omsorg i forhold til mennesker, så er vi meget tilbageholdende med at tro på ideen om, at der kan komme store firmaer ind – måske kapitalfonde eller lignende – og lave forretning på det.
For hvad er det, der sker?
Vi har jo set det konkret, vi har jo set eksempler på det.
Hvad er det, der sker, når sådan et firma så går konkurs?
Ja, det er, at den offentlige sektor skal skynde sig ind og rydde det hele op, og altså i virkeligheden at have en eller anden buffer stående klar.
Hvis det f.eks. er inden for ældreplejen – det er jo helt oplagt at tage det som eksempel, fordi der har været kommuner, der har eksperimenteret med det – at et firma går konkurs, så skal kommunen jo ind og hjælpe de her ældre fra dag et.
Kan man have sådan et apparat stående klar og så samtidig have et privat firma til at udføre arbejdet?
Det er svært at tro på, at det er en god idé.
Jeg tror, at det altid har været sådan, at man hos park og vej i kommunerne, altså dem, der har med asfalt på vejene at gøre og sådan noget, aldrig nogen sinde har været i tvivl om, at det er fint, at det er private firmaer, der kommer og gør det, og så køber man ydelsen hos dem.
Det viser bare, at man skal tage det her meget, meget praktisk og basere det på, hvad der lyder rigtigt, og hvad der bestemt lyder forkert.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2016-12-05:
Tak for det.
Ordføreren siger, at penge alene ikke gør det.
Det er vi i Socialdemokratiet sådan set fuldstændig enige i, og det er derfor, vi både siger penge og en fingrene væk-reform.
Men ordføreren bliver simpelt hen nødt til lige at forklare, hvad det er, der har ændret sig, fra statsministeren sagde, at de 8,6 mia. kr. mere i 2025 var en nødvendighed for at gøre det ordentligt ude i vores kommunale velfærd, til nu, hvor det åbenbart ikke længere er en nødvendighed.
Altså, er det et spørgsmål om, at vi har fået en ny regering, en højredrejet regering, hvor det så har været indrømmelsen – og det kender vi godt, det er fair nok, men så sig det – eller er det, fordi virkeligheden har ændret sig?
Den virkelighed, jeg oplever, er netop historier om, at folk siger op på vores fødegange, og at der er ældre, der ikke får skiftet ble.
Og i det lys forstår jeg simpelt hen ikke at ordførerens svar lyder så hult.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Lad mig sige det på den måde: Der er blevet tilført 50 mio. kr., mener jeg det er, til netop barselsområdet.
Der er flere penge pr. fødende i dag, end der var tidligere.
For så ville det være så nemt, men det er det jo ikke.
Det handler også om ledelse.
Det handler også om at sætte folk fri.
Det handler netop også om, som fru Lisbeth Bech Poulsen siger, at lytte til de her mennesker.
Og ja, det skal vi gøre.
Jeg tror bare ikke på, at flere penge er løsningen.
Vær med – de kommer til foråret.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-05:
Men man tager jo så heller ikke det råb om hjælp alvorligt, hvis man siger, at de kan blive ved med at save, spare og alt muligt.
0,3 pct. er ikke nok til at opretholde bare den standard, der er i dag, og det ved ordføreren også godt.
Altså, i bedste fald rækker det til cirka halvdelen af det, der er brug for for at opretholde et velfærdsniveau som det i dag.
Så hvis vi skal hylde de mennesker, der ved noget om det, og som arbejder derude, så skal vi også lytte, når de råber om hjælp og siger, at det er blevet uansvarligt, og at de ikke længere kan tage ansvar for det, som det foregår i hjemmeplejen og på fødegangene.
Vil ordføreren ikke anerkende, at 0,3 pct. langtfra er nok?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Altså, nu siger fru Lisbeth Bech Poulsen, at mit svar ikke er tilfredsstillende.
Det er jo sådan set bare, fordi vi ikke er enige.
Så mit svar bliver nok ikke mere tilfredsstillende for SF, for mit svar er jo sådan set det samme.
Så lad mig tilføje: Jo, vi skal lytte til de mennesker, der ved noget.
Det er sådan set også en af den her regerings ambitioner.
Det er sådan set også, vil jeg antage, årsagen til, at statsministeren har udpeget en ældreminister, der ved noget, som har brugt 37 år på at arbejde med det her, som har brugt hele sit liv på at arbejde for ældre mennesker.
Det er i bedste fald uanstændigt.
Vi skal lytte til de mennesker, der ved noget, og vi skal hylde dem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-05:
Flere af mine kollegaer har jo været inde på det, men jeg synes ikke, at ordføreren har svaret helt tilfredsstillende, så nu prøver jeg igen.
Med hensyn til en vækst i det offentlige forbrug på 0,3 pct. redegjorde ordføreren for, at man skal gøre det lidt smartere og løbe lidt hurtigere.
Min kollega Nicolai Wammen var også inde på det her med, at der har været nogle begivenheder i den seneste tid, som virkelig har sat i relief, hvor hårdt presset man er på fødegangene, i ældreplejen osv.
Og vi får jo tit at vide fra Venstre og andre partier på højrefløjen, at man bare skal gøre det smartere.
Men vil ordføreren ikke anerkende, at når vi hører opråb som det fra fødselslægen, så siger de, at de ikke kan gøre det smartere, fordi man er inde og presse dem så meget, at der simpelt hen ikke er hænder nok, altså at de løber alt, alt for stærkt, og at det nu er nået til et niveau, hvor det simpelt hen ikke er ansvarligt længere og den pågældende person ikke længere vil tage ansvar for det?
Så det er jo et opråb, et råb om hjælp.
Hvad mener ordføreren om det?
Kan man effektivisere sig ud af så store problemer på f.eks. fødegangene?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Jeg troede egentlig, at fru Sofie Carsten Nielsen havde hørt efter, da jeg holdt min tale, hvor de her mål fremgik, så jeg troede egentlig, at det var noget andet, der blev spurgt til.
De der mål var jo en vækst på 80 mia. kr., det var 55.000-60.000 flere mennesker i arbejde.
Det troede jeg sådan set at fru Sofie Carsten Nielsen havde opfattet første gang, men lad nu det ligge.
Jo, vi vil da gerne prioritere uddannelse.
Vi vil da hellere bruge penge på uddannelse end på SU f.eks. Det lægger vi også et forslag frem om, og det er jeg helt sikker på at Det Radikale Venstre også vil støtte op om, fordi det jo er den bedste måde at bruge midlerne på.
Så lad os i fællesskab lave sådan en reform.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-05:
Det var ikke mange mål, ordføreren der redegjorde for, men jeg går ud fra, at nogle af målene med at sænke skatten er, at det faktisk får flere mennesker i job, vækst i Danmark, nye muligheder for flere mennesker.
Så vil jeg spørge ordføreren, om ikke også uddannelse og forskning og investeringer i uddannelse og forskning giver flere muligheder til flere mennesker, og om ikke der er en sandsynlighed for, at regeringen faktisk vil prioritere uddannelse og forskning i det her regeringsgrundlag, som kommer snart, for sidst, jeg tjekkede efter, stod jeg nede på slotspladsen, og der stod der elever med banneret: Det skal kunne betale sig at arbejde, og det synes jeg egentlig var så utrolig fornuftigt af dem.
De efterspurgte flere investeringer i uddannelse i stedet for besparelser.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Jeg kan simpelt hen forstå, at den store floskelgenerator nede i den socialdemokratiske fabrik har været i gang igen og produceret ét spørgsmål til også denne debat, ligesom vi så det til den forrige debat og debatten før den, og det vil den socialdemokratiske folketingsgruppe så gentage ud i det uendelige, mens jeg står heroppe og kommer med det samme svar.
Hør nu her: Det er 0,3 pct. plus reformer.
Vi vil lægge op til reformer, og det vil vi gøre til foråret, hvor en række af dem vil blive præsenteret.
Det kan man så være med til.
Vi vil jo mange af de samme ting, der er jo mange steder, vi er enige.
Lad nu være med at fokusere på den her med: Uhh, det er sandelig ikke nok.
Nej, men så hjælp til med at finde pengene.
Socialdemokraterne har jo ikke nogen penge, og så sidder man og hyler op om den her fingrene væk-reform, som vi ellers ikke har hørt noget som helst om.
Nej, i modsætning til under den socialdemokratisk ledede regering er det ikke et mål i sig selv med færre offentligt ansatte.
Det var sådan set det, der var resultatet af den regering, som fru Christine Antorini var en del af.
Det her handler sådan set om at have et ambitionsniveau på de 0,3 pct. plus reformer.
De 0,5 pct., som vi havde tidligere i helhedsplanen – og det var jo netop en helhedsplan – indbefattede også de reformer, som der var lagt op til der.
Så de 0,5 pct. er inklusive reformer; de 0,3 pct. er plus reformer.
Christine Antorini (S), 2016-12-05:
Nu gjorde jeg mig faktisk umage, fordi den politiske ordfører har skældt andre ud for, at de ikke har lyttet ordentligt efter.
Jeg har gjort mig umage med det, og derfor tænker jeg, at den politiske ordfører faktisk er i stand til at svare på, om det ikke er fuldstændig rigtigt, at for to måneder siden var der et forslag fra Venstre, der hed 0,5 pct. i den offentlige sektor plus de selv samme reformer, som der ligger nu, men bare med en lavere vækst.
Måske kan den politiske ordfører bare bekræfte, at konsekvensen af det altså er 14.000 færre offentligt ansatte; at konsekvensen er færre social- og sundhedsassistenter, færre sygeplejersker, færre lærere, færre pædagoger.
Jeg hørte med glæde, at den politiske ordfører startede med at sige: Jeg har svarene.
Jeg har faktisk gjort mig umage med at lytte efter i svarene.
Jeg har forstået, men jeg vil gerne korrekses, hvis jeg har misforstået det, at det, som den politiske ordfører har forklaret, er, at man har sagt, at den offentlige vækst kun må være 0,3 pct. plus reformer.
Medmindre jeg helt har misforstået det, var det sådan for få måneder siden, før Venstre udvidede regeringen, at man sagde 0,5 pct. plus de selv samme reformer.
Derfor vil jeg bare spørge, om det så er mig, der har misforstået det, nemlig at det er præcis det samme, bortset fra at der stadig væk er forskellen mellem 0,3 pct. og 0,5 pct. Hvad betyder det – og ikke bare i procenter, men i kroner og øre og mennesker?
Det betyder 14.000 færre offentligt ansatte; det betyder over 8 mia. kr. frem til 2025.
Så jeg vil gerne bede om en pædagogisk forklaring på, at det er præcis det samme, nemlig 0,3 pct. med de samme reformer og 0,5 pct. med de samme reformer, men med 14.000 færre offentligt ansatte.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Den nødbremse, som hr. Martin Henriksen henviser til, altså den her model med at afvise asylansøgere ved grænsen, er jo en nødbremse, som regeringen vil benytte, sådan at vi har mulighed for at dæmme op for sådanne situationer, som opstod for et år og nogle måneder siden, hvor vi så de her menneskestrømme bevæge sig op ad de danske motorveje.
Derfor etableres den her nødbremse, for at man kan trække i den, når og hvis det måtte blive nødvendigt – og det håber vi ikke.
Med hensyn til det her om uklare formuleringer i regeringsgrundlaget: Jamen grib det dog; grib det som en mulighed, og det gælder alle partier.
I stedet for at beklage sig over, at noget er uklart, så grib da muligheden.
Det er da en invitation.
Det er en invitation til indflydelse.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-05:
Vi er selvfølgelig glade for i Dansk Folkeparti, at regeringen har som ambition, at der skal komme færre asylansøgere til Danmark og ikke flere, men det er stadig væk lidt uklart formuleret i regeringsgrundlaget.
Man kan sige, at det i bedste fald er lidt uklart formuleret, og i værste fald risikerer man faktisk, at der kommer lidt flere til Danmark, måske endda mange flere.
Men det er dejligt at høre, at det i hvert fald ikke er det, der er målsætningen.
Kunne vi få svar på, hvor mange man så mener der skal komme ind?
Skal der være en kvote?
Hvis man mener, at der skal være en kvote, hvorfor kører vi så ikke videre med det system, vi har i dag, hvor vi tager 500 FN-kvoteflygtninge og så afviser asylansøgere ved grænsen?
Det er jo sådan set et system, som fungerer i dag, og det er jo inden for rammerne af FN's flygtningekonvention at kunne afvise asylansøgere ved grænsen.
Så hvorfor kører man ikke videre med det system, som vi har i dag, i stedet for at opfinde et nyt?
Og hvornår agter regeringen at gå i gang med at afvise asylansøgere ved grænsen?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Jeg talte meget om ambitionerne før, og jeg kan forsikre hr. Martin Henriksen om, at Venstre ikke har nogen ambitioner om at øge antallet af asylansøgere i Danmark.
Uanset hvor man geografisk søger asyl, er det ikke målet.
Det her handler dels om at udsætte færre mennesker for den her livsfarlige vej over Middelhavet, dels om at passe bedre på Europa.
Vi kan jo ikke fra dansk side beslutte, at det her gør vi, mens resten af verden gør noget andet, for så vil der komme den situation, som hr. Martin Henriksen beskriver, så vil der komme kø uden for konsulaterne og de danske ambassader rundtomkring, og det har vi ikke nogen interesse i.
Det her handler om, om vi sammen med de andre europæiske lande kan finde en ny og begavet måde at gøre det her på, så vi ødelægger menneskesmuglernes forretninger.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-05:
Tak for det.
Ligesom hr. Kristian Thulesen Dahl har jeg også med interesse læst regeringsgrundlaget, især hvad angår udlændingedelen, og jeg har også bemærket, at der står, at man mener, at det skal være muligt fra tredjeverdenslande at søge om at få asyl i Danmark og Europa.
Man kan jo hurtigt forestille sig, at den kø, der vil være uden for det danske asylkontor i de forskellige dele af verden, kunne blive ganske lang, når man ikke længere skal gøre sig umage med at komme til Danmark, men simpelt hen kan søge ude fra et kontor, en ambassade, et center, en lejr, eller hvad man forestiller sig.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Jakob Ellemann-Jensen kan udfolde det lidt: Hvor mange regner man med vil komme til Danmark, skal der være en kvote, hvor mange skal kunne komme ind på den kvote, og er der nogen særlige kriterier, de skal leve op til?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-12-05:
Nu er det simpelt hen ikke bare et tilfredsstillende svar, nu er det også et retfærdigt svar.
Vi kan vel dårlig nok nå højere op på hylden.
Nu er det så tilstrækkeligt med 0,6 pct.
Så kunne jeg jo være flabet og stille det samme spørgsmål tilbage, men så flabet er jeg ikke.
Jeg vil simpelt hen bare gentage, hvad jeg sagde før: 0,3 pct. plus reformer, herunder også et grundigt kig på, om vi giver ledere i det offentlige de rigtige værktøjer, og om vi udnytter deres kompetencer godt nok.
Jeg tror, svaret er nej.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2016-12-05:
Det er jo meget nemt, for man kan starte med at sige nej til skattelettelser, og så kan man i øvrigt lade være med at håne os for, at vi i Socialdemokratiet har tænkt os at blive ved med at stille det her spørgsmål, indtil Venstre og Venstres ordfører har et svar på, hvad vi gør ved det, at vores ældre ikke får en værdig behandling.
Ordføreren må meget undskylde, at vi bliver ved med at spørge til det, indtil ordføreren giver et retfærdigt svar.
Jacob Mark (SF), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg vil fortsætte lidt i det spor, for sidste uge oplevede jeg noget, der var lidt vildt.
Jeg fik en række henvendelser på Facebook om det her lovforslag om loft over uddannelser.
Der var en, der skrev: Lige nu går jeg på en bacheloruddannelse, jeg har få måneder tilbage, men nu laver I det her loft over uddannelse, og skal jeg så droppe ud af min uddannelse, hvis jeg vil tage en anden, for jeg har faktisk en anden drøm?
Jeg måtte sidde som politiker og anbefale dem at droppe ud af deres uddannelse, for ellers var løbet kørt for dem, så var det ikke længere muligt at skifte spor i livet, det var ikke længere muligt for dem at tage den uddannelse, som de drømte om.
Med det her lovforslag kan en sygeplejerske ikke blive læge, en socialrådgiver kan ikke blive psykolog, og en psykolog kan ikke blive socialrådgiver.
Jeg mener grundlæggende, at man med det her lovforslag tager et opgør med fri og lige adgang til uddannelse.
Er fru Mette Frederiksen enig i det?
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Jeg synes, der har været rigeligt med tænkepause.
Jeg synes, vi spildte værdifulde måneder og år på at se folk falde ud af dagpengesystemet, og vi gør det ikke igen.
Derfor var der en hovedopgave for os, og det var at sikre danske lønmodtagere mod at falde ud af dagpengesystemet.
Skal man lave sådan en aftale, koster det og kræver noget finansiering, og der har vi så fundet nogle penge på uddannelsesområdet, som jeg sådan set, ligegyldigt hvordan man vender og drejer det, fuldstændig står på mål for.
Det her handler ikke om, at der er nogle uddannelser, der er finere end andre.
Jeg vil også gerne gøre det klart, at når vi skal ind i en fremadrettet prioriteringsdiskussion på uddannelsesområdet, er det socialdemokratiske udgangspunkt sådan set ret enkelt: Vi vil især prioritere dem, der har de korteste uddannelser.
Det vil sige, at det er voksne, der aldrig har fået en uddannelse, og det er erhvervsuddannelserne, der har behov for et løft før andre.
Morten Østergaard (RV), 2016-12-05:
Det drejer sig om 300 mio. kr., og jeg kan høre på fru Mette Frederiksen, at det ikke nødvendigvis er indholdet i uddannelsesloftet, som har været attraktionen, men behovet for at finde 300 mio. kr.
Jeg vil vove den påstand, at hvis man gjorde det, som jeg sammen med FTF's formand, Bente Sorgenfrey, har opfordret til, nemlig at tage sig en tænkepause, så kunne man nok godt finde et andet sted at finde 300 mio. kr.
I hvert fald vil jeg bare opfordre til en smule eftertanke om, om den klogeste måde at finansiere udgifter til dagpenge til folk, der er ledige, på er ved at forhindre folk, der ønsker at omskole sig til noget andet for at øge deres beskæftigelseschancer, i at gøre det.
Jeg forstår ikke, at det skulle være socialdemokratisk politik, at det er bedre, at man går videre på universitetet for at blive fransklærer i gymnasiet, end at man skifter og tager en folkeskolelæreruddannelse for at undervise i tysk eller fransk i folkeskolen.
Det tror jeg ikke reelt set man mener, og derfor vil jeg bare opfordre til, at man tager en tænkepause, lytter til nogle af alle dem, som jeg er sikker på at man også hører fra, og som er i gang med at finde ud af, hvordan de skal dumpe her til sommer ved eksamen, fordi de ønsker at kunne tage en anden bacheloruddannelse.
Jeg troede egentlig, at det i uddannelsessystemet i almindelighed var opgaven at få folk til at komme så langt, som de overhovedet kunne.
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Jeg tror, vi bliver nødt til lige at grave et spadestik dybere, for hvorfor er det, vi har haft behov for de her penge?
Det har vi, fordi nogle af os skulle finansiere en dagpengeaftale, fordi der blev lavet en dagpengereform, der har skubbet tusindvis af danske lønmodtagere ud i ingenting.
Det ønskede vi ikke skulle fortsætte.
Og vi kunne jo se, at den dagpengereform, som en række partier stod bag, ikke kom til at fungere i virkelighedens verden, med store konsekvenser og følger.
Derfor var vi nogle, der satte os sammen for at få lavet en dagpengeaftale, så vi i højere grad kunne holde hånden under dem, der risikerede at falde ud af dagpengesystemet.
Det var et vigtigt formål, det er en vigtig aftale, og jeg står fuldstændig på mål for den og ville ønske, at vi havde kunnet få flertal til at lave den ændring på et tidligere tidspunkt.
Det kunne vi ikke.
Så skulle vi finde finansiering, og det er jo det muliges kunst.
Sådan har det været i næsten alle politiske aftaler, jeg har været med til at lave, senest aftalen om PSO, hvor man jo finder forskellige finansieringskilder.
Og fordi formålet var så ædelt og så rigtigt, mente vi altså, og det mener vi stadig væk, at vi selvfølgelig kan forsvare at lave en ændring på uddannelsesområdet, der gør, at et voksent menneske, der har fået skattefinansieret en hel uddannelse, ikke også skal kunne få skattefinansieret en anden hel uddannelse.
Man kan stadig skifte undervejs.
Men det er også, må man sige, meget, meget stort i et samfund, at man kan få betalt to hele uddannelser.
Så jeg står fuldstændig på mål for den beslutning, vi har truffet.
Morten Østergaard (RV), 2016-12-05:
Jeg vil gerne starte med at tilslutte mig opfordringen til, at regeringen søger et bredt samarbejde i Folketinget, ikke mindst om den økonomiske politik, for det er jo den, der skaber grundlaget for, at vi kan gøre mange af de ting, som jeg helt deler fru Mette Frederiksens ønske om at vi skal, ikke mindst for dem, der har det sværest i det danske samfund.
Det handler jo grundlæggende om, at vi egentlig, tror jeg, alle sammen er enige om, at vi gerne vil have et samfund, hvor der er lige muligheder for alle.
Og det får man ikke, når man indfører kontanthjælpsloft og integrationsydelse og dermed forringer vilkårene for nogle af dem, der i forvejen har det sværest.
Det får man heller ikke, når man i en finanslov lukker sig inde med sig selv og sine nærmeste partier og så bliver enige om at sænke registreringsafgiften og til gengæld drosler produktionsskoleydelsen ned for nogle af de unge i vores uddannelsessystem, som har det allersværest.
Derfor vil jeg også bare spørge fru Mette Frederiksen: En af de begrænsninger i de lige muligheder, som kommer i uddannelsessystemet lige nu, er det her uddannelsesloft, som gør, at en ung, der har taget en bacheloruddannelse som pædagog og finder ud af, at vedkommende gerne vil være folkeskolelærer, ikke længere må det.
Er det noget, som er med til at give lige muligheder, eller burde man ikke se, om man kunne finde de 300 mio. kr., som man mangler i dagpengeaftalen, på en anden vis end ved at lave blindgyder i uddannelsessystemet?
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Det er jeg meget enig i, og i virkeligheden skal vi måske begynde at forstå, at politisk lederskab også er at lade være med at blande sig i det hele.
Lad mig give et konkret eksempel.
Jeg besøgte en institution for anbragte børn på Orø.
Når de i institutionen konstaterer, at et af børnene har fået lus, og det sker jo altså fra tid til anden, så skal de ringe til en praktiserende læge for at få lov til at købe den lusekur, som alle vi andre forældre kan købe som håndkøbsmedicin.
Den tid, de skal bruge på det – og alle her ved, hvor svært det kan være at få fat i en praktiserende læge – kunne de jo have brugt på arbejdet med børn.
Og det bunder grundlæggende i, at vi ikke har tillid til, at de kan vurdere, hvornår børnene skal have en lusekur.
Det er et konkret eksempel, men et eksempel, der tjener til at vise, at vi har reguleret for meget, og det sker for tit her i Folketinget.
Så jeg er meget enig med ordføreren.