runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Tak for ordet, og tak til Alternativet for at fremsætte det her beslutningsforslag om at sænke momsen på småreparationer af cykler, lædervarer og tekstiler fra 25 pct. til 12 pct. og indføre et skattefradrag for reparation og vedligehold af hårde hvidevarer udført i eget hjem på 50 pct. af arbejdsomkostningerne.
Hensigten om at understøtte et mere bæredygtigt forbrugsmønster er rigtig god, og i Socialdemokratiet er vi enige i, at vi skal have et mere bæredygtigt og cirkulært samfund.
Dog synes vi ikke, at beslutningsforslaget anviser en hensigtsmæssig løsning, og det er der flere grunde til at vi ikke mener.
At indføre sådanne differentierede momssatser øger kompleksiteten af momssystemet og medfører forøgede administrative omkostninger for virksomheder og skatteforvaltningen.
Dermed er det ikke givet, at den lavere moms vil slå fuldt igennem på priserne for forbrugerne, da den umiddelbare besparelse vil blive mindsket af øgede administrative omkostninger.
En nedsat moms på småreparationer vil samtidig fungere som et pristilskud, der er uafhængigt af, om det rent faktisk er bedre for miljøet og samfundsøkonomien at reparere en bestemt vare.
Derfor er det heller ikke et særlig målrettet instrument til at understøtte et mere bæredygtigt forbrug.
Yderligere foreslås det, at der indføres et skattefradrag for reparation og vedligehold af hårde hvidevarer, der udføres i eget hjem.
Fradraget skal svare til 50 pct. af arbejdsomkostningerne, men begrænses til 12.000 kr. pr. person.
Det foreslås, at ydelserne integreres i boligjobordningen.
Det ville reelt være støtte til privat køb af reparationsydelser af en særlig produkttype for en specifik branche, og det indebærer en skævvridning, som Socialdemokratiet ikke kan støtte.
Af disse grunde kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Altså, i Sverige regner man jo med, at de penge kommer tilbage ved øget beskæftigelse i form af reparationer.
Men vi er sådan set det eneste land i Europa, der ikke kan finde ud af at differentiere på momsen.
Alle de andre kan finde ud af det og gør det nogle gange på forskellig vis, men også med klimahensigter.
De betragter alle sammen momsredskabet som et redskab til at fremme bestemte adfærdstyper.
Så jeg forstår ikke, hvordan Socialdemokraterne kan være sikre på – modsat alle de andre 27 EU-lande – at det er fuldstændig umuligt at bruge det på den måde.
Kunne man ikke godt forestille sig, i og med vi er de eneste, der ikke har fundet ud af det nu, at det er os, der er bagefter, og at det faktisk er et virksomt middel?
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Jeg mener ikke, at der er grund til at så tvivl om, at differentierede momssatser altså vil øge kompleksiteten i momssystemet, og at det vil medføre øgede omkostninger for både virksomheder og skatteforvaltning.
Dermed er det altså ikke givet, at den her lavere moms vil slå fuldt igennem på priserne for forbrugerne, og derfor mener jeg ikke, at det her forslag, som Alternativet fremkommer med, er målrettet nok, er effektivt nok til at opnå de fordele i forhold til et bæredygtigt forbrug og i forhold til et cirkulært samfund.
Intentionen deler jeg.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Jamen så kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens forslag til, hvad der så skal til, for at det er effektivt nok – plus at jeg tænker: Okay, hvis man ikke vil støtte reparation af bestemte produkttyper, kan vi jo udvide produktkataloget og måske endda lægge det ind under den grønne boligjobordning.
Kunne det være en idé?
Det var mine to spørgsmål.
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Altså, jeg vil gerne slå fast, at vi i Socialdemokratiet mener, at de her foreslåede skatterabatter er en for dyr og uhensigtsmæssig løsning for at opnå øget forbrug af reparationsydelserne.
Så derfor er det en afvisning af forslaget her.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Ja, det er klart, men der findes jo 25 andre lande i Europa med forskellige skattesystemer, hvoraf nogle ligner det danske mere, som sagtens kan finde ud af det.
Jeg tror simpelt hen, at vi nogle gange bare halter bagud og ikke kan finde ud af at bruge de redskaber, der er, bare fordi man vil gøre, som man plejer.
Men den borgerlige regering indførte jo en forhøjet reparationsgrænse for biler i 2017, hvor man gik ind og anvendte den her type redskab.
Kunne ordføreren forestille sig andre områder, hvor det så også ville kunne anvendes?
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Jeg forstår det godt, og noget af det, som jeg faktisk synes er mest inspirerende, er at komme ud i verden og få inspiration fra andre steder, fordi man kan lære noget nyt.
Jeg har været med Skatteudvalget i Stockholm før og talt med dem om deres RUT, så jeg har fået en grundig indføring i det, og jeg synes også, det er et rigtig spændende forslag generelt med RUT.
Men jeg må også sige, at det svenske skattesystem virker helt anderledes end det danske på mange områder.
Selv om der er ting, der lyder ens, så virker det i realiteten anderledes, end det gør i Danmark, og deres RUT virker også anderledes, end vores boligjobordning gør.
Så jeg tror nødvendigvis ikke, at det er så let at overføre tingene fra Sverige, som man kunne tro, fordi vi er nabolande og man tænker, at det kan man bare gøre, men vores skattesystem er bare helt anderledes.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Nogle gange er sådan noget skægt, for det fungerer fint i andre lande.
De indførte det jo i Sverige, og vi har tjekket med det svenske Skatteverket, og de er begejstrede for det.
Både den nedsatte moms og fradraget bliver brugt og fungerer fint.
Kender ordføreren ikke den der fornemmelse?
Det fungerer fint i andre lande, og nu har det fungeret i nogle år, og de er glade for det, og så tænker man: Hvorfor søren kan det ikke indføres i Danmark?
Det er, ligesom om der er et eller andet galt, man ikke helt kan få øje på.
Kender ordføreren den fornemmelse, at det kan være umuligt at forstå, hvorfor man ikke bare kan flytte noget hertil, som der er så meget brug for, og som fungerer andre steder?
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Tak for ordet igen.
Som det allerede er blevet sagt, er det her en genfremsættelse fra 2016-17, og vi har jo allerede fået gennemgået forslaget ganske grundigt.
Jeg vil sige, at i Venstre bakker vi meget op om intentionerne i det her forslag.
Vi havde selv en miljøminister, der i 2018 lancerede en strategi for cirkulær økonomi.
Så det er en intention, vi fuldstændig bakker op om, fordi det er vigtigt, at vi får brugt vores ting i større udstrækning, end vi gør i dag.
Der bliver kasseret alt for mange ting, der sagtens kan bruges stadig væk.
Så den intention bakker vi fuldstændig op om.
Vi har dog to udfordringer med lovforslaget.
Den første er, at i Venstre går vi ind for en enhedsmoms – det var det, som ministeren også beskrev – og det er, fordi den er mindre forvridende og den er mindre bureaukratisk, end hvis man differentierer momsen.
Vi har et af verdens mest komplicerede skattesystemer, tror jeg.
Det er et helt ekstremt kompliceret skattesystem, og hvis vi begynder at differentiere momsen, er det noget, der for alvor vil komplicere det yderligere, og det er simpelt hen en ting, vi ikke kan være tilhænger af på grund af afgrænsningsproblemer og på grund af det yderligere bureaukrati, der kan være.
Den anden del, vi er bekymret for ved forslaget, er, at det ikke er finansieret, og det er heller ikke angivet, hvad det koster.
Så det er disse to store minusser ved forslaget, der gør, at vi ikke kan bakke op om det; men vi er fuldstændig enige med Alternativet i intentionerne om at fremme cirkulær økonomi.
Vi vil være åbne over for at se på forskellige muligheder.
Det er der ingen tvivl om.
Så det er ikke, fordi vi afviser tingene blankt.
Det er slet ikke det, men vi kan ikke gå ind for at gå væk fra enhedsmomsen.
Vi mener, der er nogle fordele, der opvejer ulemperne.
Og så er det ikke finansieret.
Alle forslag skal være finansieret, før vi kan bakke op om dem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Men hvis vi nu snakker turisme, kunne ordføreren så putte nogle ord på, om det ifølge ordførerens holdning ville have nogle positive effekter, at vi sænkede momsen, og hvilke positive effekter det ville have, hvis vi sænkede momsen til et niveau, som de har i andre lande, for f.eks. vores konkurrenceevne?
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Jamen, altså, i udgangspunktet er vi bestemt tilhængere af cirkulær økonomi og et bæredygtigt, grønt samfund.
Derfor har jeg også oplistet nogle af de initiativer, som vi har taget fat på som regering.
Vi er ikke for differentierede momssatser, bl.a. fordi det ville betyde øgede omkostninger for vores virksomheder og for vores Skattestyrelse, og vi taler altså om et mindre provenu på 120 mio. kr. om året, som vi så skal finde finansiering for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
et, der får mig til at tage ordet, er ordførerens bemærkning omkring momssatser.
Altså, jeg må sige, at jeg deler synspunktet fra Alternativets ordfører, og det kan jo ikke være, på grund af at man ser en begrænsning i vores system, at man så ikke vil gøre det, der ville være det rigtige at gøre.
Så er det fair nok, at man ikke er enig i de rigtige beslutninger, men vi kan jo ikke have, at det er, på grund af at vi har et retssystem, som ikke kan håndtere det.
Så må vi jo kigge ned til alle de lande, der har et system, som kan håndtere det.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren omkring turismen, som er et af de områder, som er hårdest ramt her under corona.
Kan ordføreren prøve at sætte nogle ord på, hvad det ville have af positive effekter, hvis man i Danmark sænkede momssatsen til en momssats, som f.eks. mindede om satsen i de lande, der ligger rundt omkring os, på det område?
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Jamen vi har lige nu og p.t. i Danmark et ensartet momssystem, altså med en sats på 25 pct., og det mener jeg rent faktisk er hensigtsmæssigt i alle henseender.
Man kan godt sammenligne med eller begynde at drage sammenligninger til andre lande og til andre landes momssystemer.
Det mener jeg faktisk ikke er hensigtsmæssigt, for man kan ikke på den måde drage en sammenligning i forholdet en til en.
Vi har nogle særlige forhold, der gør sig gældende i Danmark, og i forhold til den grønne omstilling og i forhold til at skabe er et cirkulært og bæredygtigt, grønt samfund, jamen så har regeringen taget fat på nogle initiativer, som vil gå i den retning.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Mange kampe har taget mange år at kæmpe, og nogle gange er det gået i den gale retning, men det synes jeg faktisk ikke det gør her.
Jovist, det går for langsomt, men tilkendegivelserne i dag er anderledes end dem, vi faktisk fik for et år siden, og jeg synes også, at diskussionen har mere nerve og nærmer sig mere kernen i, hvad det her faktisk handler om, i stedet for at det ryger meget rundt i øst og vest.
Jeg hører regeringen sige, at man er åben over for at se på de her områder, at balancen ikke er helt fundet, men at der er nogle balancer, man skal finde; så jeg hører også, at man ikke er enige en til en, men at man er åben over for at se på det.
Vi ved jo også, at Venstre før har været med til at lempe på nogle af områderne, og jeg hører, at man på nogle områder vil være åben i forhold til at se på, om man kunne lempe lidt, selv om man ikke i dag vil bakke fuldt op om beslutningsforslaget.
Og SF bakker op om det og siger, at det er i den rigtige retning.
Det kan vi jo tales ved om efterfølgende.
Ellers bakker Nye Borgerlige op om at præcisere.
Jeg hørte det her med, at det skulle laves grundlæggende om.
Generelt set
synes jeg faktisk – man skal jo være lidt optimist – at det er mere positivt, end da vi stod her for et år siden.
Fra Radikale Venstres side hørte jeg også, at man ikke var klar til landsmødets en til en-beslutning, men alligevel var man åben over for at se på, om der kunne ske nogle ændringer på nogle områder.
Ellers må ordføreren gerne sige det, hvis ikke ordføreren mente det på den måde.
Men i hvert fald vil jeg sige tusind tak for debatten.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Jamen nu bliver det nok lidt detaljeret, for det er jo en underskudsfremførelse, og det kan altså ramme rigtig mange nystartede virksomheder, som vil investere, ved, at de ikke kan fremføre deres underskud i årene fremad.
Så det bliver meget teknisk.
Men det kan altså skade økonomien rigtig meget, hvis man gør det.
Men jeg er glad for, at man er villig til at kigge på de andre steder.
For jeg tror nemlig også, at der ligger nogle af de ting, som måske ikke er målbare herinde, når man tager det her, altså den livsglæde, den der med at tage et ekstra stykke arbejde, den der med, at du, når din chef spørger, om du ikke lige vil arbejde over, kan sige: Jo, det vil jeg faktisk gerne, for det giver også noget til os herhjemme.
Det er jo ting, du ikke kan måle på.
Men jeg kan love ordføreren for, at det er sådan noget, der betyder noget for mennesker.
Det giver dem værdighed, og det giver dem respekt, og de tager noget med hjem.
Måske har de mulighed for at spare op til en ekstra ferie, og det er meget værd i min verden.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Tak for det.
Jeg vil også bare lige præcisere, at det jo ikke er en skat, vi foreslår her.
Det er netop et hul i forhold til at kunne trække nogle ting fra osv.
Jeg synes jo, det er dejligt, at der er flere, der gerne vil afskaffe principperne bag gensidig forsørgerpligt for førtidspensionister og folkepensionister, men jeg vil egentlig gerne lige høre, hvorfor det er, at Nye Borgerlige ikke vil se på det i forhold til kontanthjælpsmodtagere.
Lad os sige, at jeg var på kontanthjælp og min ægtefælle tjente mere end 12.820 kr.; så ville jeg ikke få noget i kontanthjælp.
Er det ikke sådan ret skævt – synes ordføreren ikke det?
Vil ordføreren ikke være med til i det mindste bare at kigge på det eller måske være med til at ændre på nogle af reguleringerne eller reglerne for det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Lige præcis det med selskabsskatten har jeg nu ret godt styr på.
Jeg er også skatteordfører, og vi har selv et beslutningsforslag om et carry back-system, hvor man kan rykke selskabsskatten frem og tilbage, så jeg tager gerne diskussionen af selskabsskatten, i forhold til om det er et hul, eller om det rent faktisk er en rigtig god måde at gøre det på.
I forhold til den anden del af spørgsmålet mener vi jo, at den måde, som kontanthjælpen er indrettet på nu, er fuldstændig forfejlet.
Jeg har selv siddet i Aarhus Byråd, hvor vi kunne se, at der var folk, der havde været på kontanthjælp i 10 år.
Det system virker ikke.
Vi mener, der skal være en grænse der.
Vi mener også, at der skal være en større forpligtelse til at beskytte sig mod arbejdsløshed og andet; man kunne så få et fradrag der.
Så vi vil indrette det på en anden måde.
Vi mener, det er en fejl; et monster , som er blevet lavet, og derfor skal hele det system jævnes med jorden, og så skal der sættes noget andet i stedet for.
Så derfor mener vi jo ikke, at man skal gå ind og ændre på det og gøre det bedre for kontanthjælpsmodtagere på nuværende tidspunkt.
Men vi vil gerne kigge på de to andre ting, hvor vi synes det giver mening.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Jeg er godt med på, at visionen er, at man skal lave noget tvangsforsikring, og at der slet ikke skal være noget kontanthjælpssystem, men vi har jo kontanthjælpssystemet, sådan at man ikke bliver udsat for en økonomisk eller social deroute, hvis der sker en social begivenhed i ens liv.
Så med den politik, vi har her og nu, vil Nye Borgerlige så ikke være med til at se på, at vi får sikret, at beløbet i det mindste kommer højere op, i forhold til hvornår det er, man risikerer at stå med 0 kr. på grund af sin ægtefælles indkomst?
Altså, for at være lavtlønnet i Danmark, skal man tjene under 25.000 kr. om måneden.
Det her er halvdelen af, hvad det vil være at være lavtlønnet i Danmark.
Det er virkelig, virkelig få penge.
Vil Nye Borgerlige ikke være med til at se på, at det kommer højere op?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Vi synes grundlæggende, at der er en forskel på, om vi taler sådan midlertidig ydelse, om der er sket noget med dit liv, så du ryger på førtidspension, eller om du er på pension.
Der mener vi altså, at kontanthjælpen karakteriseres ved nogle andre ting.
Vi mener til gengæld, at du ikke skal kunne være på det i flere år, men det er jo op til kommunerne rent faktisk at leve op til en lovgivning, som skal være ordentlig, på det område.
Men vi mener, der er en grundlæggende forskel på førtidspension og pension, som kan være varige ting, og på kontanthjælpen, som så kan være midlertidig.
Og der mener vi også, at der ligger et ansvar hos den enkelte borger derude for at forsikre sig mod arbejdsløshed.
Det kan man jo gøre ved at være medlem af en a-kasse.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-15:
Vi stemmer imod beslutningsforslaget.
Vi går ind for princippet om, at der er grænser for, hvor mange penge en familie skal kunne modtage fra det offentlige, hvis familien selv kan tjene penge nok til at forsørge sig selv.
Vi gider ikke have groteske historier om millionærdirektører, som har koner gående derhjemme på kontanthjælp, og som samtidig tjener årsindkomster på over 1 mio. kr. eller endnu mere endda.
Vi gider heller ikke have historier om folk, der tjener 0,5 mio. kr., som har ægtefællen gående derhjemme på kontanthjælp.
Det synes vi simpelt hen ikke er en rimelig brug af samfundets penge, og derfor er vi imod det her forslag.
Jeg vil også sige: Man taler blandt tilhængerne af det her forslag om, at den ægtefælle, der er i arbejde, i højere grad vil påtage sig mere arbejde, hvis det her forsvinder.
Jeg tror, at den merbeskæftigelse, der er dér, er betydelig mindre end den mindrebeskæftigelse, der er ved, at en kontanthjælpsmodtager, der er uden for arbejdsmarkedet, ikke længere får så stor en gevinst ved at komme i arbejde, fordi kontanthjælpen stiger.
Jeg kender ikke tallene; jeg ved ikke, om der er regnet på det fra ministeriets side, men mit bud ville være, at beskæftigelsen i Danmark ville falde som følge af, at man gennemfører det her.
Det har vi ikke behov for.
Vi har faktisk behov for al den arbejdskraft, som vi kan komme i nærheden af for øjeblikket, og det har vi i det hele taget, og også af den grund vil vi ikke stemme for beslutningsforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til noget.
Men det er også det der med, at man laver lovgivning for de få eller for de mange.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til LA's holdning til det med, hvis man nu satte en beløbsgrænse for det.
Nu snakker vi jo ikke om millionærer, der går derhjemme på kontanthjælp.
Lad os sige, vi nu tager kontanthjælpen ud og så tager førtidspensionen.
Det er jo ikke nogen, som så kommer ind på arbejdsmarkedet igen.
Det vil sige, det ikke er kontanthjælp, og det ikke er til millionærer.
Jeg spørger, om det handler om noget ideologisk, eller om der også er et pragmatisk aspekt for LA?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-15:
Men der er jo en beløbsgrænse i dag.
Den beløbsgrænse synes hr. Lars Boje Mathiesen så skal være højere.
Altså, der er jo en grænse for, hvor meget en ægtefælle kan tjene, før end der sker modregning i den anden ægtefælles førtidspension.
Hvis hr. Lars Boje Mathiesen synes, den grænse skal være højere, er det fint nok, men vi deler ikke det syn på det; det gør vi ikke.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Tak til ordføreren for talen.
Hvis vi skal tage fat i tallene med hensyn til de her skræmmehistorier, er balancen der vel egentlig ikke.
Hvis man skal følge de argumenter, der kommer fra Liberal Alliance, burde bundniveauet blive løftet, fra hvornår man bliver modregnet, og loftet, fra hvornår modregningen stopper, burde vel gøres højere, for i dag er det ved 580.000 kr., og derudover modregnes der ikke.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-15:
Jeg skal ikke kunne sige, hvad der var årsagen.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-15:
Det kan sagtens være, at jeg ikke forklarede det pædagogisk nok.
Jeg tænker bare, at hvis Liberal Alliances argumentation skulle holde vand, så skulle det beløb, hvorfra du begynder at blive modregnet, jo løftes, så modregningen sker senere, altså når indkomsten er højere.
Så stopper modregningen jo også efterfølgende fra 580.000 kr. og opefter, og så siger jeg bare, at når der er tale om 580.000 kr. om året, så er det jo faktisk millionæren, der proportionelt slipper billigst.
Jeg håber, at det giver lidt mere mening.
Jeg ved godt, at det er mange tal, men ordføreren er også skarp, så jeg håber, at det gav mening nu.
Så kan ordføreren ikke godt se, at den faktisk placerer sig lavt, så det proportionelt rammer de lavtlønnede og mellemlønnede hårdere end millionæren, hvilket ordføreren ellers var inde på?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-15:
Det er nok allerede i starten, jeg står af, når fru Victoria Velasquez prøver at forklare, hvad Liberal Alliance burde mene, og jeg så tænker: Hvorfor burde vi mene det?
For det gør vi ikke.
Jeg kan ikke rigtig følge, hvorfor vi burde mene sådan, og resten bliver lidt en tåge, fordi jeg stadig væk står og tænker over, hvorfor det er, at vi burde mene sådan, som Enhedslisten mener at vi burde mene.
Vi synes, at de grænser, der er for øjeblikket, er fine, og vi har ikke et ønske om, at der skal være flere penge til de her familier, som i forvejen får mange penge fra det offentlige.
Vi synes sådan set, at problemet i det danske samfund er, at der er nogle familier, der betaler for meget til det offentlige, og vi synes også, at der er nogle familier, der får for meget fra det offentlige, og derfor ønsker vi ikke at ændre på de her grænser.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Det, som kan forekomme lidt besynderligt, er måske, at ordføreren er bekymret for, at dem, som er rige, får for meget.
Det vil være meget, meget få, så i sin bekymring for, at dem, der har meget, får for meget, accepterer ordføreren jo, at langt, langt de fleste mennesker, som det her forslag handler om, og som tilhører lavindkomstgrupperne, ikke skal have mere.
Det er jo det, der kan virke lidt ulogisk.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-15:
Jeg ved godt, at det ligger folk på venstrefløjen fjernt – og der tæller Alternativet også med i min optik, man stemmer i hvert fald meget sammen med Enhedslisten her i Folketingssalen – at forstå, at der er forskel på de penge, som man selv tjener, og de penge, som man får, og som andre mennesker har tjent.
Der synes vi, der er en grundlæggende forskel.
Vi synes, det er for dårligt, at man får lov til at beholde så få af de penge, man selv har tjent, i det her samfund.
Vi går generelt ikke rundt og synes, at det er for dårligt, at man ikke får nok af andre folks penge.
For os er der en kæmpestor forskel.
Jeg ved godt, at hvis man er på venstrefløjen, så er pengene der ligesom bare, og det er ligesom samfundets penge, og man har lige så meget ret til andre folks penge, som man har ret til sine egne penge, men vi skelner mellem egne penge og andre folks penge.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Til alt det der med venstrefløjen vil jeg sige, at Alternativet er et grønt parti.
Jeg er selv forretningsmand og har aldrig været socialist , så det er en sådan lidt gammeldags politisk tænkning.
Men hvis vi nu skal blive i det med forretning, kommer vi, hvis det her forslag bliver realiseret, til at have mange, mange afledte besparelser på offentlige ydelser, vi er trætte af at betale.
F.eks. betaler vi 8 mia. kr. for ensomhed.
Det er jo klart, at når der kommer så meget tosomhed, nemlig for tusindvis af mennesker, sparer vi penge der.
Vi vil spare enorme mængder i administration hos Udbetaling Danmark, hvilket Liberal Alliance jo også godt kan lide.
I har jo haft en afbureaukratiseringsordfører.
Vi vil spare penge på hjemmehjælp og på hjemmepleje.
Vi vil spare penge, ved at folk flytter sammen, så der bliver huse ledige til de hjemløse.
Det må en liberal politiker da kunne forstå.