runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2020-02-25:
Det er ikke så svært for Enhedslisten at tage stilling til ting om Færøerne og Grønland.
Normalt siger vi, at hvis ikke det strider imod menneskerettighederne, er vi enige i det, som Grønland finder ud af skal gælde i deres eget land.
Jeg vil dog sige et par ord i forhold til de her ting.
Jeg har nemlig ikke kunnet få øje på, at noget forringer menneskerettighederne i Færøerne.
Det kan være, der er det, for der er jo 1.101 paragraffer at gå igennem, og det kunne da være, at der var smuttet noget undervejs.
Jeg vil sige, at det er femte gang, vi har arbejdet med retspleje i Færøerne, mens jeg har siddet i Folketinget, og det har været lige spændende hver gang.
Nogle gange har det jo handlet om ret alvorlige ting, og andre gange har det været justeringer, og den her gang vil jeg godt nævne én ting, som jeg synes er meget, meget positiv, og det er, at der nu kommer en uddannelse i Færøerne på det juridiske område, sådan at de kan uddanne egne dommere, advokater, jurister, og hvad jeg synes er endnu bedre: at disse mennesker, der får den uddannelse, så også har ret til at arbejde som jurister, advokater og dommere i hele rigsfællesskabet.
I gamle dage – eller før vi vedtog det her –
stod der, at det skulle være en uddannelse taget i Danmark, og det var jo lidt urimeligt over for de to andre lande i rigsfællesskabet.
Så det ser jeg frem til, og når det rigtig kommer i drift, tror jeg også, det er en fordel for det færøske retssystem, at de har egne færinger, som er uddannet på området.
Vi ved jo godt, at selv om sådan en paragraf er en paragraf, så er forstand på kultur, levevis, sprog og alle mulige andre ting enormt vigtigt, når man skal afgøre ting på en retfærdig måde.
Så derfor vil jeg sige tillykke til Færøerne med, at de har fået de her skridt fremad.
Jeg kan forstå på debatten i Lagtinget, at der stadig væk er ideer til forbedringer, men nu er der i hvert fald lavet en slags opdatering på den retsplejelov, der var der i forvejen, og jeg håber, at færingerne får alt muligt held og lykke med at bruge den nye retsplejelov, sådan at tingene bliver endnu nemmere og endnu mere retfærdige og føles endnu mere retfærdige for færingerne.
Det kunne også være spændende.
Vi kan anbefale at stemme for det omfattende forslag.
Sjúrður Skaale (JF), 2020-02-25:
Tak for det, og tak for den gode modtagelse, som det her forslag har fået.
Det er sådan, at i 2017 fremsatte min egen partiformand, der dengang var lagmand, Aksel Johannesen et ønske til den danske justitsminister om at få en arbejdsgruppe nedsat til at se på den færøske retsplejelov, fordi den var agterudsejlet på mange områder.
Den danske var ændret over 200 gange mere end den færøske.
Det er sådan, at selv om man har egen lovgivning på Færøerne, egne love på alle områder, så er retssystemet det samme.
Den færøske ret er det, der svarer til en byret, og har status som en byret.
Det vil sige, at når sager går videre fra den færøske ret, byretten i Færøerne, til Østre Landsret eller til Højesteret, så er det pludselig en anden retsplejelov.
Det er jo selvfølgelig meget problematisk.
Så der blev nedsat en gruppe i 2017, som siden har siddet og arbejdet med det her.
Der har været myndigheder fra forskellig side og alle mulige interesseorganisationer indover, og man er så enedes om det forslag, som nu ligger på bordet, og jeg er glad for, at det får stor opbakning.
Vi har ønsket at ændre systemet, således at man formelt kan tale færøsk i byretten i Færøerne.
Det blev der ikke flertal for.
Det er således, at man godt kan tale færøsk, og færøsk er vel i virkeligheden det mest brugte sprog i retten.
Det bliver accepteret, men formelt er sproget dansk.
Det kunne vi godt ønske os at få ændret, men det blev der ikke flertal for.
Og så er det, som nogle af ordførerne har været inde på, uddannelsen til advokat i Færøerne, som vi ville ønske blev sidestillet.
Det er noget, som vi forstår man skal finde ud af hen ad vejen, når den færøske uddannelse er kommet længere.
Så det er noget, vi tror på går i orden.
Forslaget blev vedtaget med 22 stemmer for og 11 imod i Færøerne, og derfor mener jeg, som flere ordførere også har sagt, at der ikke er andet at gøre end at sige ja til det her, for det er det færøske systems vilje.
Så jeg siger tak for den store velvilje for forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-25:
Tak for det.
Det er egentlig et spørgsmål sådan helt generelt om Enhedslistens syn på det med straffe, for når det handler om overtrædelse af straffeloven, altså decideret forbrydelse, kriminalitet, hvor kriminelle, forbrydere går ud og gør ting og sager, så hører vi tit det der fra Enhedslisten med, at det nok ikke hjælper at hæve straffen.
Der vil Enhedslisten gerne være med til at hæve straffene.
Hvad er egentlig begrundelsen for, at når det handler om durkdrevne forbrydere, der slår folk til lirekassemand og stjæler osv., bringer eksplosiver til sprængning, har Enhedslisten det synspunkt, at det nok ikke hjælper noget, mens i alle andre sager hjælper det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-02-25:
Og vi har jo alle sammen en interesse i, at alvorlige forbrydelser som børneporno, bagmandshandel med narko, ulovlige våben og sprængstoffer kan bekæmpes, også selv om det i stigende grad sker på det mørke internet eller på mere åbne platforme.
I dag er det ikke muligt at bruge agenter på nettet, når det handler om de forbrydelser, fordi strafferammen simpelt hen er for lav.
Med nettets mange muligheder er der desværre utallige måder at opretholde et marked for lige præcis de her forbrydelser på, fordi det er så utrolig nemt for gerningsmænd at skabe nye kontakter og sælge stjålne varer eller udnytte børn.
Derfor skal adgangen til at bruge agenter ændres, og det synes vi sådan set er en god idé.
Det sker med en kendelse, så retssikkerheden er i orden, og det er ret fornuftigt indrettet.
Det samme gælder den nye mulighed for, at politiet kan erhverve ting til salg på nettet med henblik på at afsløre gerningsmandens identitet.
Det forekommer mig at være en ret god idé, da det er så undergravende for tilliden til hinanden, når vi bliver udsat for snyd, hæleri og fup på nettet.
Det er der desværre rigtig meget af, og det hørte vi jo alle sammen, da vi var på besøg hos SØIK, hvor vi bl.a. hørte politikredsene fortælle om den indsats, de laver på området for økonomisk kriminalitet – så der er klart et behov.
Så har jeg også lagt mærke til, at rigtig mange i deres høringssvar siger, at de synes, der skal en retskendelse til i forbindelse med den sidste opgave.
Og i SF plejer vi jo at være helt syge med retskendelser, men lige her er vi faktisk enige med ministeren i, at når det alene handler om at købe en genstand, så hverken forøger eller provokerer man en handling.
Der er ikke tale om et indgreb, og politiets muligheder er sådan set hegnet meget godt ind, som jeg læser det i forslaget, så der er klare betingelser for, hvornår og hvordan politiet kan gå ind i det.
Det handler simpelt hen om, at man får lov til at lave god gammeldags efterforskning ved at undersøge tingene nærmere.
Til gengæld er jeg så enig med dem, som gerne ser en evaluering af de her regler, så vi kan blive lidt klogere på, hvordan de så anvendes i praksis.
Med mit mangeårige kendskab til retsområdet kunne jeg altså godt forestille mig, at der kunne opstå tvivl om, hvorvidt politiet er gået for langt eller praktiserer det her inden for rammerne.
Så derfor ville jeg også helst have, at justitsministerens nye uafhængige tilsyn med tekniske bevismidler kommer til at omfatte samtlige bevismidler, altså også dem, der er indsamlet via den her nye mulighed.
Kristian Hegaard (RV), 2020-02-25:
Tak for ordet.
Agentvirksomhed er noget, som man som udgangspunkt skal passe på med og være tilbageholdende med.
For på den måde kan politiet måske være med til at begå, tilskynde til eller medvirke til kriminalitet, der måske ellers ikke var begået.
Der skal bl.a. foreligge en begrundet mistanke om, at lovovertrædelsen er ved at blive begået eller blive forsøgt begået, det skridt i efterforskningen skal være af afgørende betydning for efterforskningen, og efterforskningen skal angå en lovovertrædelse, som efter loven kan give fængsel i 6 år eller derover.
Vi var forsigtigt positive dengang – og det er vi også i dag, og der er heller ikke den store kritik i høringssvarene.
Ændringerne er først og fremmest, at der er tale om en udvidelse af kriminalitetstyperne i forhold til agentvirksomhed, sådan at de også kan omfatte udbredelse eller deling af børneporno, køb og salg af narko, køb og salg af våben og eksplosivstoffer.
Det synes vi sådan set giver god mening, fordi mange af netop de forbrydelser ofte foregår på sådan et meget lukket dark web, hvor det kan være enormt svært at komme ind, og hvor det kan kræve en efterforskning af den her karakter af agentvirksomhed, som der her er lagt op til, for at man overhovedet kan komme ind, selv om der er tale om forbrydelser med en straframme på under 6 år.
Til gengæld synes vi, at man måske skulle være lidt mere tilbageholdende med den del, der knytter an til hæleri – det er også den kriminalitetstype blandt de nye tilføjelser, der har den laveste strafferamme, og vi kunne godt frygte en lille smule, at det kunne lede til en glidebane for agentanvendelse.
Det sidste handler om at udvide kredsen af personer, der kan varetage agentvirksomhed, for at sikre, at politiets ressourcer kan bruges mest effektivt, så eksempelvis it-ingeniører kan udøve agentvirksomhed på dark web, og at det ikke kun er polititjenestemænd, men også andre ansatte i politiet.
Det synes vi giver god mening, og vi ser derfor positivt på lovforslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Pernille Bendixen (DF), 2020-02-25:
Mange tak for det.
I 1995 mente Bill Gates, at internettet var en døgnflue.
Samtidig med at Microsoft introducerede deres helt nye Windows 95, var Bill Gates meget overbevist om, at internettet nok var en sjov lille størrelse, men han havde i øvrigt en masse andre ideer til, hvordan man kunne tiltrække de store menneskemasser.
Og hvad er der dog ikke sket siden?
Alting har udviklet sig, og desværre har forbryderne og forbrydelserne også udviklet sig, og her må vi jo sige, at nettet er det rene slaraffenland.
Noget af den kriminalitet, der udøves åbenlyst på internettet, er salg af hælervarer og narkotika, mens anden kriminalitet som salg af våben, eksplosivstoffer og pædofile aktiviteter ofte finder sted på det mørke net eller the dark web, som det bliver kaldt, og det er selvsagt rigtig svært for politiet at komme ind her.
Det er klart, at når både nettet og forbryderne udvikler sig dygtigt og finder nye veje, er politiet nødvendigvis nødt til at gøre det samme.
Nu er der altså behov for at give politiet nye efterforskningsmæssige redskaber, og det skal vi selvfølgelig gøre.
Det giver rigtig god mening at udvide politiets adgang til at anvende agenter i efterforskningen af visse former for kriminalitet på internettet, så de bliver bedre i stand til at identificere gerningsmænd, der gemmer sig bag falske profiler osv.
Det er for nemt at gemme sig på nettet, og vi skal gøre, hvad vi kan for at ryge forbryderne ud derfra, så politiet kan fange dem.
Det er rigtig godt, at man nu også bliver langt bedre i stand til at komme børneporno til livs.
I den forbindelse er det jo vigtigt at understrege, at politiet selvfølgelig ikke må videreformidle eller bede om nyt materiale, idet man så gør sig skyldig i yderligere krænkelser.
Men det vil selvsagt øge politiets mulighed for at fange flere pædofile, og det kan man jo kun glæde sig over.
Når det så er sagt, er vi i Dansk Folkeparti kede af, at straffen kan være så lav for at besidde børneporno.
Vi synes, at straffen skal være langt højere, for man er jo altså indirekte med til at krænke et barn, når man ser på det materiale, der bliver delt.
Man må lægge til grund for det her lovforslag, at politiet får brug for flere midler, herunder flere betjente.
I Dansk Folkeparti går vi jo ind for, at der skal uddannes 3.000 flere over en 10-årig periode.
Desværre hører vi også, at politiskolerne i dag ikke optager det antal, som de egentlig burde, på grund af besparelser.
Så det er vores håb, at ministeren vil tilføre området flere midler, så politiet kan blive bedre til at fange forbryderne.
Naser Khader (KF), 2020-02-25:
Lovforslaget er en revideret genfremsættelse af et lovforslag, som den tidligere justitsminister fremsatte i 2018-19.
Det skal gøres lettere for politiet at tilgå det, der hedder dark web, og det skal gøres lettere at finde gerningsmændene bag kriminalitet på internettet.
Politiet skal have udvidet adgang til at anvende agenter i efterforskningen, og så skal kredsen af dem, der agerer agentvirksomhed for politiet, udvides.
Det er vi tilhængere af, for gennem de sidste årtier har vi været vidner til en helt ufattelig teknologisk udvikling, og det er på både godt og ondt, for mens hverdagen på mange måder er blevet lettere for os, har det også givet kriminelle helt nye muligheder.
Vi ved, at internettet bliver brugt af kriminelle til at sælge stoffer, våben og børnepornografi, men det er svært for vores politi at få adgang til den mørke del af internettet, hvor den slags forefindes, og det vanskeliggør vores efterretningsvæsens muligheder for at komme denne form for kriminalitet til livs.
Derfor er det vores opgave at give politiet og efterretningsvæsenet de bedste forudsætninger for at komme den form for kriminalitet til livs.
Det Konservative Folkeparti bakker derfor op om lovforslaget.
Jeppe Bruus (S), 2020-02-25:
Tak for det.
Det lovforslag, vi nu skal behandle, er en genfremsættelse af et lovforslag, som ikke nåede at blive behandlet.
Det handler om at styrke politiets muligheder for at drive agentvirksomhed på nettet og bruge ressourcerne mere effektivt.
Det vil sige, at det handler om faktisk at flytte en del af den agentvirksomhed, der kan lade sig gøre ude i offline-verdenen, den virkelige verden, vil nogle sige, over på nettet, altså at de værktøjer også kan finde anvendelse på nettet, også når der – som det ikke er i dag – er noget på færde, hvor strafferammen er under 6 år.
Politiet vil også få mulighed for at foretage køb af rettigheder og genstande, så man altså kan indgå i at købe.
Det kunne være ting, som bliver sat til salg på nettet, og dermed også være en del af efterforskningen og opklaringen af kriminalitet.
Man får også muligheder for at gennemføre helt kortvarig og udelukkende afsøgende dialog med potentielle sælgere forud for erhvervelse, så man altså også kan bruge dette i opklaringen og efterforskningen.
Endvidere lægges der også op til, at man kan udvide antallet af personer, så det ikke alene er personer med en politifaglig baggrund, der har mulighed for at bedrive noget af den her agentvirksomhed.
Det handler altså om at kunne følge med, når kriminaliteten flytter på nettet, og dermed også om at stille os endnu stærkere i kampen mod eksempelvis handel med våben, eksplosive stoffer, børneporno osv.
Ikke overraskende støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Nick Hækkerup (S), 2020-02-25:
Tak for, kan man roligt sige, de overvejende positive indlæg, der har været her i dag.
Som ordførerne også har peget på, er en af vores opgaver og noget af det, som jeg ser som en af regeringens fornemste opgaver, at sikre borgernes tryghed, fordi det er en grundlæggende forudsætning for et godt liv, og fordi vi jo alle sammen fortjener at være trygge.
Vi vedtager lovgivningen, fordi det er et redskab til at gøre vores samfund bedre og tryggere og friere.
Jeg lytter altid opmærksomt, når politiet beder om redskaber, der kan hjælpe dem med at nå det for retssamfundet helt legitime mål, nemlig at kunne bekæmpe kriminalitet effektivt.
Det kan være essentielt i forbindelse med politiets forebyggelse eller efterforskning af særligt alvorlige forbrydelser, at politiet hurtigst muligt kan danne sig et overblik over mulige gerningspersoners færden.
I den forbindelse vil hurtig adgang til andre myndigheders og privates tv-overvågning i realtid kunne være et relevant redskab.
Lovforslaget har derfor til formål at give politiet adgang til i helt ekstraordinære situationer at overtage og benytte relevant tv-overvågning.
Det kan være hos andre offentlige myndigheder eller trafikselskaber, butikscentre, fodboldstadioner, boligorganisationer m.v.
Der er andre, der har nævnt bandeopgør, bombesprængninger, hvor menneskeliv eller betydelige samfundsværdier kan bringes eller bliver bragt i fare.
Jeg vil takke for bemærkningerne og ser frem til den videre behandling af forslaget.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-25:
Tak for ordet.
Formålet med L 103, lov om ændring af retsplejeloven, er at give politiet bedre mulighed for at danne sig et overblik over en mulig gerningsmands færden.
Lovforslaget giver politiet adgang til i ekstraordinære situationer at overtage andre myndigheders og privates tv-overvågning i realtid med det formål at forebygge og efterforske særligt alvorlige forbrydelser.
Nye Borgerlige bakker op om det samlede formål med det her forslag og de øvrige forslag, vi behandler i dag, nemlig at sætte langt hårdere ind over for kriminelle bander, end man har gjort hidtil.
Derfor støtter vi dette forslag.
Inger Støjberg (V), 2020-02-25:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her, er jo delvis et led i regeringens udspil om tryghed og sikkerhed i det offentlige rum, men det er samtidig også en genfremsættelse af den tidligere regerings lovforslag med enkelte småjusteringer.
Forslaget omhandler politiets mulighed for at udøve agentvirksomhed, når forbrydelser begås ved brug af internettet.
Der er på baggrund af den teknologiske udvikling i samfundet et presserende behov for at give politiet nye redskaber til bekæmpelse af både den åbenlyse, men også den skjulte kriminalitet, som foregår på nettet, særlig når det kommer til omsætning af hælerivarer, salg af narkotika, børnepornografi eller våben og eksplosivstoffer.
Her ser vi, hvordan forbrydelserne i stigende grad har flyttet sig til det digitale område.
Det er derfor vigtigt, at politiet får de nødvendige værktøjer til at kunne identificere gerningsmændene, som udnytter det og gemmer sig på internettet, f.eks. bag falske profiler, der gør det svært for politiet at finde dem, ligesom de kriminelle benytter sig af særlig beskyttede internetfora, som det er vanskeligt at trænge ind i.
Der kan f.eks. være tale om en hjemmeside, hvorpå der foregår hash- eller stofhandel.
Jeg tror, at de fleste f.eks. har hørt om The Silk Road, som var et verdensomspændende sort marked for narko, og det blev i mange år brugt til at sælge stoffer af enhver slags.
Ifølge de nugældende regler må en politibetjent kun sidde og vente på, at han får tilbudt en vare.
Han må altså ikke selv efterspørge varer som f.eks. hash, stoffer eller tyvekoster.
Det skyldes, at betingelsen for brug af politiagenter er sådan, at efterforskningen skal omhandle en lovovertrædelse, der kan straffes med fængsel i 6 år eller derover.
Det giver altså nogle enorme begrænsninger af politiets mulighed for at være til stede og også for at følge med i de internetfora, hvor forbrydelserne udspiller sig, og hvor de kriminelle boltrer sig.
I Venstre vil vi derimod gerne give politiet de redskaber, som de har brug for.
Den eneste reelle måde, man kan efterforske det her område på, er ved at give politiet mulighed for at anvende agenter i efterforskningen, der ved hjælp af f.eks. falsk identitet kan udgive sig for at være købere eller lignende.
Det er derfor, vi skal have ændret kravet om, hvornår politiet kan iværksætte agentvirksomhed, så der ikke længere er et krav om fængsel i 6 år eller derover for netop de førnævnte typer forbrydelser.
Det mener vi er den eneste rigtige vej for at kunne imødegå den her type kriminalitet og dermed også have en mulighed for at komme det til livs.
Derudover bliver de gældende regler for, hvornår politiet kan iværksætte agentvirksomhed, ikke ændret, og det betyder så, at de retssikkerhedsgarantier, som følger af bl.a. mistankekravet og kravet om en retskendelse, fortsat vil skulle iagttages, når politiet iværksætter agentvirksomhed.
Vi mener derfor i Venstre, at lovforslaget har den helt rette balance mellem hensynet til at bekæmpe kriminalitet på internettet på den ene side og så hensynet til retssikkerheden på den anden side.
Så det er alt i alt et fornuftigt forslag, som vi støtter fuldt ud.
Rosa Lund (EL), 2020-02-25:
Tak for det.
Jeg synes dog, at lovforslaget indeholder nogle dilemmaer.
For jeg er jo fuldstændig enig i, at vi er nødt til at gøre noget ved det her, at det er meget, meget voldsomt, og at der skal sættes ind over for det, når vi ser eksplosioner i København, uanset hvad der er målet.
Men selvfølgelig er det særlig alvorligt – og jeg tror også, det er udtryk for noget, som vi er nødt til at undersøge – når det er offentlige myndigheder, som er målet for eksplosionerne.
Det må vi selvfølgelig tage afstand fra.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Samtidig ved vi jo også, at det ikke virker præventivt at hæve straffen.
Jeg synes godt, man kan argumentere for at gøre det alligevel her, både fordi det er så alvorligt, plus at jeg også sagtens forstår regeringens intention om at sende et signal.
På den anden side kan man sige: Findes der ikke i straffeloven allerede i dag mulighed for at give en højere straf her?
Det vil vi i hvert fald gerne have undersøgt i Enhedslisten.
Så vil jeg også sige, at jeg altid synes, det er en god idé at lave strammere regler, når det handler om eksplosivstoffer, altså en strammere våbenlovgivning.
Det synes jeg egentlig også ville være et godt svar her.
Derfor forholder vi os faktisk i Enhedslisten ret positivt til det her lovforslag, men vi vil gerne have afklaret i udvalgsbehandlingen, hvad der ellers ligger af muligheder i straffeloven for at give en højere straf her.
For der ligger nogle muligheder i forvejen, i hvert fald så vidt jeg har undersøgt, og det vil jeg gerne have vi tager op fælles i udvalget og kigger på.
Men jeg synes sådan set i udgangspunktet, at lovforslaget er fornuftigt, især fordi det også kunne lægge op til en drøftelse af, om vi ikke skulle have en endnu strammere våbenlovgivning og en endnu strammere lovgivning om eksplosivstoffer end den, vi har i dag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-02-25:
Det er jo helt uholdbart, når der kommer sådan en ny trend, som indsniger sig i Danmark, hvor kriminelle tilsyneladende har taget ved lære af svenskerne og er begyndt at bruge sprængstoffer til at skræmme hinanden og myndigheder med.
Det er farligt, og det kan gå virkelig galt, hvis der er andre mennesker i nærheden.
Så galt er det heldigvis ikke gået endnu, men det er uhørt og udansk at gøre sådan noget foran politistationen og Skattestyrelsen, som vi har set det.
I Sverige har det desværre længe været en tendens, og der har omfanget vist sig ret voldsomt, og det synes jeg jo ikke skal være hverdag i Danmark.
Jeg er med på, at straffen ikke som nævnt i høringssvarene nødvendigvis er præventiv, og at det derfor i princippet ikke kan betale sig at skærpe den.
Det er selvfølgelig rigtigt, fordi de undersøgelser, vi har af straffe, viser, at straf har en generalpræventiv virkning.
Det vil sige, at de forhindrer et stort flertal i at begå kriminalitet, men mere straf giver typisk ikke et større fald i kriminaliteten.
Det er det, forskningen siger.
Men i SF synes vi alligevel, at vi gerne vil bakke det her forslag op.
Nu kender vi jo ikke baggrunden for sprængningerne ved Skattestyrelsen og politistationen fuldstændig, men hvis det handler om, at man sprænger bomber uden for offentlige bygninger i et forsøg på at skræmme myndighederne og sende et signal om, at man ikke ønsker, at de udfører deres arbejde, så er vi faktisk enige i, at det tangerer terrorlignende omstændigheder og skal straffes som sådan.
Det kan vi simpelt hen bare ikke have.
Derudover giver det så ikke mening, at lovgivningen for skydevåben og sprængstoffer ikke følges ad.
Sådan er det i dag, hvor det er en skærpende omstændighed, hvis man medbringer et skydevåben i det offentlige rum.
Men sådan er det ikke for sprængstoffer, og det er selvfølgelig mærkeligt, at det så kan virke som en slags formildende omstændighed, hvis man har sådan noget med.
Det skal selvfølgelig laves om, så på den baggrund siger vi i SF ja til lovforslaget.
Og så har jeg lovet at meddele fra Alternativet, som desværre ikke kan være her, at de indstiller en gul stemme til det her lovforslag.