runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Tak til ordføreren.
Jeg har lige en kommentar.
I forhold til det første spørgsmål fra Venstre er jeg lige i gang med at undersøge, om det vil kunne lade sig gøre at trække det næste punkt.
Som jeg sagde før, var det egentlig en fejl fra min side, at det kom til at ligge den samme dag.
Men det kræver jo, at hele Folketinget ønsker at trække det.
For jeg er jo klar over, at der er nogle, der har lavet taler, og nogle, der har lavet vedtagelsestekster, og det vil jeg gerne respektere.
Det, jeg gerne vil spørge om, er egentlig noget af det, ordføreren er inde på, nemlig at vi nu ligesom skal tale om økonomi, og at økonomi er, hvad det er.
Der må jeg jo bare minde ordføreren om, at økonomi er en videnskab ligesom alle andre videnskaber lavet af mennesker.
Og anerkender ordføreren ikke, at økonomien jo har ændret sig meget gennem tiden ved forskellige økonomiske teorier, og at dansk økonomi ser meget anderledes ud, og at vi har en anden forståelse af det i dag, end vi havde for bare 10 år siden?
Tak til ordføreren for en rigtig fin tale.
Jeg deler mange af betragtningerne.
Jeg vil gerne lige sige noget om grønt bnp.
Når jeg her taler meget om GrønREFORM, er det, fordi jeg synes, at en ulempe ved grønt bnp er, at bæredygtighed bliver sidestillet med økonomisk aktivitet.
Så med grønt bnp har du stadig en udfordring.
Ja, grønt bnp kan stige, og som ordføreren var inde på, viser grønt bnp jo netop, at vi tærer på vores naturressourcer, samtidig med at bnp stiger.
Så det er i hvert fald en indsigt, det grønne bnp giver.
Det, jeg til gengæld gerne vil spørge ordføreren om, er, om ordføreren kan komme lidt ind på, hvordan ordføreren oplever de nuværende økonomiske afrapporteringer påvirker vores førte politik i Danmark.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-03:
Jeg tænker egentlig, at det mere var en kommentar end et spørgsmål.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Tak til ordføreren for en fin tale.
Først har jeg lige en bemærkning til den første del vedrørende, om Danmark skulle gå enegang på det her område.
Som jeg også nævnte i min indledning, og som jeg også tror står i beslutningsforslaget, ville vi, hvis vi gjorde det her, være blandt flere lande, der jo er i gang med at inkorporere trivselsøkonomi – New Zealand, Skotland, Wales, Finland.
Til gengæld lægger jeg mærke til, at ordføreren ligesom andre ordførere i dag dels taler om, at vi allerede gør det, dels taler om, at uha, det vil kræve rigtig meget mere at begynde at gøre det, og de to ting kan jo ikke rigtig lade sig gøre samtidig.
Jeg er enig med ordføreren i, at vi et stykke hen ad vejen allerede arbejder med trivselsøkonomi.
GrønREFORM er et eksempel på det; det er jo den del, der handler om miljøpåvirkninger af natur.
Vi har i dag ikke en regnemodel, der arbejder med trivsel; det kunne vi begynde at udvikle, eller vi kunne i hvert fald bare udvikle indikatorer, som man gør i Skotland og Wales.
Min pointe her er, at vi har rigtig meget viden.
Forslaget her handler om at bringe det op på det politiske niveau, så man rent faktisk også kan mærke det i vores politik, og at vi bliver tvunget til at forholde os til, hvordan vi bruger vores økonomiske ressourcer.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-03:
Tak for ordet, hr. formand.
Først vil jeg jo starte med at anerkende jeres intention med det her forslag og sige, at I ikke skal igennem en slavisk tale fra mig, der omhandler meget af det, som ministeren så godt har sagt.
Han har givet en god redegørelse for, hvorfor det her ikke er nogen god idé, og jeg deler både hans analyser og hans argumentationer.
Jeg vil tage nogle nedslagspunkter i min tale, så jeg vil lige bladre lidt rundt i den.
Først vil jeg sige, at bnp som måleenhed jo er en enhed, vi har på tværs af lande; vi har det både i EU, og vi har det globalt.
Man kan ikke sige, at det en til en er en indikator på trivslen, men alligevel kan man jo se, at økonomisk vækst og en grøn omstilling ofte går hånd i hånd.
Hvis nu vi i Danmark forestiller os, at vi som det eneste land skulle putte en hel masse andre måleredskaber direkte ind i, hvordan vi måler bnp, så tror jeg, vi ville få noget af et forplumret billede, hvis ikke vi gør det i EU-regi eller gør det globalt.
Gjorde vi det, kunne det da godt være, at det hen ad vejen var noget, vi skulle tappe ind i.
Men som det er i dag, har vi jo nogle rigtig gode redskaber.
Regeringen arbejder jo allerede målrettet med at integrere bæredygtighed og trivsel i den økonomiske politik via GrønREFORM, og det er jo netop et eksempel på, hvordan vi vurderer samspillet mellem klima og miljø.
Så vi har allerede de ting, der skal til.
Der mener vi i Moderaterne, det er vigtigt, at vi udbygger det, så vi simpelt hen bygger videre på de eksisterende løsninger, vi har.
Vi skal styrke de rammer, vi har, i stedet for at indføre nye rapporteringskrav.
For ellers risikerer vi jo, at vi laver ét stykke arbejde to gange, og at det dermed medfører mere bureaukrati og unødig administration, og det synes vi i Moderaterne er uheldigt.
Vi synes, at det, vi har, er det, der skal til.
Der er gode initiativer, og der er gode retningslinjer, og samtidig med det tænker jeg ikke, at der er et eneste parti herinde i Folketingssalen, der ikke er optaget af, at vi også scorer højt på trivsel, klima og miljø.
Som ministeren også sagde, har vi jo netop lige lavet en historisk grøn trepart, som tager udgangspunkt i mange af de ting, som vi diskuterer her i dag.
Så derfor stemmer Moderaterne imod forslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-03:
Jeg synes, at vi i alle vores politiske beslutninger skal afveje alle de hensyn, der er der, og hvis der er noget, der kommer på tværs af naturhensyn, skal der jo være rigtig gode argumenter for nogle andre hensyn, og det gælder jo alle steder.
Så på den måde at kvantificere det i et dashboard eller bare snakke om det og diskutere det i Folketingssalen eller køre noget i medierne på det er jo noget af det, der fremmer debatten.
Så det synes jeg da er så fint.
Men jeg læser det her som et forslag om at skulle prøve at aggregere flere hensyn ind i én måleenhed for så at sige, at vi ligesom skulle køre med en ny type bundlinje, og det er ikke der, vi er.
Tak for den kommentar.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der er andre ting i livet, der er vigtigere end den økonomiske vækst.
Der er nogle, der har en ideologi for én fordeling frem for en anden.
Men det betyder jo ikke, at vi bliver beroliget i debatten af at samle alle måleenheder i ét aggregeret mål.
Det er lidt det, der er problemet her.
Et aggregeret mål gør os ikke rigtig klogere på det, at de i Qatar ikke passer særlig godt på miljøet, selv om de er rige, mens vi i Danmark også er rige og passer godt på miljøet.
Det er jo et spørgsmål om, at vi måler på miljøet.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Tak til ordføreren for talen.
Først har jeg lige en kommentar i forhold til det her med kvantificering.
Jeg vil nødig blive for nørdet og for teknisk, men forslaget, vi behandler i dag, handler egentlig ikke om at lave skyggepriser for værdien af natur eller trivsel.
Det er et spørgsmål om at sætte nogle mål.
Det er heller ikke, fordi jeg har så meget imod kvantificering, men det er ikke lige det, der er formålet.
Til gengæld vil jeg gerne hive lidt fat i noget af det, ordføreren er inde på, nemlig at nye mål ikke betyder noget, og at det ikke giver mere værdi.
Det er jeg sådan set uenig i.
Kigger vi på de lande, som har et meget, meget højt bnp – Danmark er et af dem, i hvert fald pr. indbygger – f.eks. USA, som jo har et af de højeste bnp i verden, kan vi jo se, at det er et land, der sundhedsmæssigt og i forhold til økologi har det markant værre end Danmark.
Så der er ret meget værdi, som bnp jo ikke måler.
Det tror jeg også ordføreren er enig med mig i.
Vil ordføreren ikke reflektere lidt over den problemstilling?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-03:
Jeg tror heller ikke, at man skal se det som en modvilje imod det.
Jeg tror i virkeligheden, at vi ser det på en måde, hvor de to ting ikke er i konflikt med hinanden.
Altså, naturhensynene i Danmark er meget, meget større i dag, end de var, da vi var måske halvt så rige for 50 år siden.
Og det er da en god ting, at vi kan få samstemt den grønne omstilling og vores naturhensyn med vores vækst i alt det andet, som et godt bnp fører med sig, og det er den bane, vi gerne vil fortsætte ned ad.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Noget af det, jeg synes er interessant, er netop, at vi bevæger os væk fra de her ultraaggregerede mål, som bnp jo netop er, altså, det er ekstremt aggregeret.
Det er bare ét tal med en milliard mellemregninger.
Kigger vi mod Skotland eller Wales, kan vi se, at det, de har gjort, da de inkorporerede trivselsøkonomi, er, at de har lavet mange indikatorer, som de så måler på og bruger.
Al politik skal så ligesom føde ind i de mål.
Det er det, vi bl.a. ser i Wales, hvilket har medført en markant anderledes politik.
Kan ordføreren ikke se for sig, at det kunne få samme betydning i Danmark, altså hvis vi ud over det økonomiske råderum, som i dag er det, vi styrer efter, f.eks. havde et økologiske råderum eller noget tredje, som kunne få stor betydning for, hvordan vi fører politik?
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-03:
I en god debat diskuterer man ærlige meningsforskelle.
Det skal være sådan, at man er enige om, hvad man er uenige om.
Derfor synes jeg ikke, det nytter noget, når ordføreren for forslagsstillerne her lægger ud med at sige, at hvis bnp er højt, er alt godt, og udlægger det, som om det er et synspunkt, der eksisterer – et synspunkt, som andre skulle have.
For det er et synspunkt, der ikke eksisterer.
Jeg tror ikke, der findes et eneste menneske på jorden, som vil erklære sig enig i den stråmand, at hvis bare bnp er højt, er lykken gjort, og så er der ikke noget andet, der er vigtigt.
Det er simpelt hen et synspunkt, som ikke findes, og derfor er det en falsk debat.
Den ærlige debat er, hvordan vi vægter bnp i forhold til andre mål.
Det kan vi godt se forskelligt på.
Det Konservative Folkeparti går meget op i rigtig mange andre ting end vores bruttonationalprodukt.
Vi går rigtig meget op i vores miljø, vores klima, vores biodiversitet, bevarelse af dansk kultur, bevarelse af familiebånd, vores historie, psykisk trivsel og rigtig mange andre ting.
Men vi går også op i vores bruttonationalprodukt, og det gør vi, fordi det er et meget vigtigt middel til dels at have indflydelse i verden og føle sig sikker, dels at opnå mange af de andre mål, som vi har talt om.
Når vi f.eks. står lige nu i en virkelig alvorlig krise med en krig midt i Europa, så betyder det noget, at Europa har et højt bruttonationalprodukt, og at Rusland ikke har, for det garanterer, at Rusland ikke kan vinde en krig mod Europa – et relativt vigtigt hensyn.
Det er også vigtigt, for at vi kan have et godt sundhedsvæsen og dermed trivsel, at vi har en stærk økonomi.
Så derfor er det utrolig bekymrende, at vores bruttonationalprodukt faktisk ikke vokser nok, og jeg er helt enig med hr. Steffen W. Frølund, som sagde, at Folketinget fokuserer for lidt på at skabe vækst – alt, alt for lidt.
Vi ville blive et bedre samfund, og vi ville også bedre kunne opnå mange af de mål, som også Alternativet deler, hvis vi havde et højere bruttonationalprodukt, og hvis vi ikke sakkede bagud i forhold til andre regioner rundtomkring i verden.
Så vi har ikke noget ønske om, at vi skal fokusere mindre på vækst, snarere tværtimod.
Vi synes også, vi skal fokusere mere på vækst.
Vi synes, det er rigtig godt, hvis Folketinget også fokuserer på miljø, biodiversitet, trivsel og alle mulige andre ting, som Alternativet også ønsker, men jeg synes ikke, det er det, der ligger i forslaget her.
Der ligger ikke i forslaget, at vi skal huske de andre ting; der ligger i forslaget, at vi slet ikke må diskutere bruttonationalproduktet for sig selv.
Det synes vi er meget forkert, og derfor kan vi simpelt hen ikke støtte forslaget her.
Så vil jeg bemærke til sidst, at jeg undrer mig lidt over, at vi både skal have et beslutningsforslag og så en forespørgselsdebat lige bagefter om præcis det samme.
Det giver i hvert fald ikke mig høj trivsel, at jeg skal stå og diskutere det samme i så mange timer.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Tak til ordføreren.
Lige hvad angår det sidste, tænkte jeg også over det.
Vi ville faktisk gerne have haft, det ikke var samme dag, og det opdagede jeg lidt for sent, så det er derfor, vi har det samtidig nu her.
Og så tænkte jeg, at det nok var dårlig stil at trække forespørgselsdebatten tilbage, når nu folk havde lavet taler, så det er derfor, vi gør det sådan.
Men jeg har det fint med, at vi gør den anden debat kortere.
Så vil jeg gerne spørge til det her med, at bnp er det, der gør det muligt for os f.eks. at investere i forsvaret, som er noget af det, ordføreren er inde på.
Det tror jeg egentlig taler ind i sådan en måske lidt misvisende forståelse af økonomi.
Altså, bruttonationalproduktet gør os ikke i stand til noget.
Det, der gør os i stand til noget, er jo sådan set at lave politikken.
Det har egentlig ikke specielt meget at gøre med bruttonationalproduktet.
Det er en indikator, der kan sige noget om, om vi er på vej ind i økonomiske kriser.
Det kan være fint, og det vil vi gerne supplere med nogle andre mål.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-03:
Altså, rent økonomisk er svaret ja.
Men vi ville ikke være et bedre land.
Jeg synes også, at vi skal passe på her med ikke at opløse sproget.
Det synes jeg tit man gør på venstrefløjen, altså det der med, at hvis der et begreb, man synes på en eller anden måde ikke passer ind i sin fortælling, så omdefinerer man det.
Så jeg kan forstå her, at velstand lige pludselig også handler om trivsel og om, hvor godt det går med vores natur, og alle mulige ting.
Det er jo ikke for at underkende, at det er ekstremt vigtigt, men det er ikke det, jeg lægger i ordet velstand.
Altså, i det lægger jeg, at det handler om økonomi.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-03:
Kritikken fra Peter Birch Sørensen og også mange miljøøkonomer er jo, at det gør den faktisk ikke.
For hvis man skal se på et samfunds samlede velstand, tæller sådan noget med, som hvis man måler på, hvad folk har en ønskelig betalingsevne for, også for det, som ikke indgår i markedstransaktioner, f.eks. adgang til skov, adgang til rent drikkevand og adgang til vand.
Så hvordan værdisætter man det?
Man forsøger at måle på, hvad det er for en værdi, folk tillægger det her, og indregner det i et velstandsbegreb.
er, at man ikke tager højde for det.
Det vil sige, at man får et falsk mål for vores velstand.
Du kan godt se et Danmark uden et eneste træ, som muligvis kunne være meget mere velstående end i dag, fordi aktiviteten i at fælde alle de træer og lave dem om til IKEA-møbler ville øge bnp, men ville vi være et mere velstående land bagefter, eller ville vi være et mindre velstående land, også rent økonomisk?
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-03:
Jeg mener, at vi har et meget stort behov for at vide, hvad vi udsætter vores natur og vores miljø for, men vi kan jo ikke vide alt om alting ud fra én rapport.
Og derfor kan vi, når der bliver lavet en rapport, som handler om vækst, arbejdsløshed, inflation og andre økonomiske nøgletal, jo ikke kræve, at den så samtidig også skal vise os alt om alt muligt andet.
Altså, det må være tilladt en gang imellem også at fokusere på de økonomiske nøgletal for at have et billede af, hvordan det går med dansk økonomi.
Det er rigtigt, at der er afledte effekter af at have et dårligt miljø, som kan sætte sig på nogle områder, også i økonomien – det vil jeg ikke underkende – men det er der jo i forbindelse med alt muligt.
Og den økonomiske redegørelse er jo ligesom om, hvordan vores økonomi vokser lige nu, og det er jo så resultatet af en million ting, en million faktorer, som spiller ind, men den måler jo ligesom bare, hvordan det går økonomisk.
Jeg må lytte bedre, for jeg forstår stadig væk ikke helt, hvordan det ikke skulle have noget med bnp at gøre.
Altså, det har selvfølgelig ikke noget at gøre med de konkrete tal, der står i et eller andet papir et eller andet sted.
Men de tal viser, at vi er et rigt land, og dermed, at vi har penge til at investere i forsvar og også i alt muligt andet; det kan være naturpleje, psykologer eller bedre skoler, eller hvad det nu måtte være.
Men forudsætningen for at have et velfungerende samfund er i meget, meget høj grad, at vi også er et rigt samfund, og det er jo det, som vi måler med vores bruttonationalprodukt.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Jeg tror egentlig, at vi er lidt inde i kernen af noget af det, jeg synes er interessant at diskutere.
Bnp er jo meget et aggregeret mål.
Hvis man ønsker en stærk forsvarskapacitet i Danmark, vil det være godt at have en forsvarsindustri selv eller i hvert fald have nogle gode aftaler med andre lande.
Det er jo ét ben.
Alle de ting har sådan set ikke noget at gøre med bnp.
Det kan afspejle sig i bnp, men det har ikke noget at gøre med bnp.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-03:
Det er ikke for at være polemisk, men jeg forstår simpelt hen ikke synspunktet, at det ikke skulle blive nemmere at investere i vores forsvar, hvis vi har et højt bruttonationalprodukt.
Et højt bruttonationalprodukt er udtryk for en stærk økonomi og en stor økonomi, hvor der er mange penge i omløb, og dermed også en økonomi, hvor mange penge lander i statskassen.
Det er jo nødvendigt, for at vi kan købe kampvogne, kampfly, missiler, luftværn og alt det andet, som vi har brug for for at kunne forsvare os.
Jeg kan ikke rigtig se, hvordan det skulle kunne lade sig gøre at have et stærkt forsvar, hvis man ikke har et højt bruttonationalprodukt; det må jeg indrømme.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-03:
Tak for det.
Og også tak for en god tale med en vigtig pointe først om, at det er vigtigt, vi diskuterer, hvad vi er uenige om.
Jeg tror så også, at ordføreren begik lidt den samme fejl, nemlig at sige, at diskussionen i dag handler om, hvorvidt vi vil have vækst i bnp eller ej.
For det er en diskussion, der ofte tages, og jeg synes også, den er relevant, specielt på længere sigt, men som jeg opfatter diskussionen i dag, handler den om, hvorvidt vi, når vi får vores økonomiske redegørelse, bare sådan helt konkret har brug for noget mere end bnp eller rettere – hvis vi ser snævert på klima og økonomi – har brug for et grønt bnp som f.eks. det, Peter Birch Sørensen har udarbejdet sammen med andre førende økonomer.
Der kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre Det Konservative Folkepartis principielle holdning til det, som Peter Birch Sørensen og andre peger på, og det er jo, at et isoleret bnp, som vi bruger det i dag, ikke tager højde for nedslidningen af naturressourcer, altså f.eks. for, om en økonomisk aktivitet får bnp til at stige, men samtidig f.eks. ødelægger vores drikkevand eller vores fjorde og have og dermed f.eks. mulige indtægter fra turisterhverv, eller hvad det nu kan være – altså at afledte økonomiske virkninger af nedslidningen af naturgrundlaget på kortere og længere sigt ligesom er en blind vinkel i den måde, vi registrerer det på i dag.
Er Det Konservative Folkeparti ikke enige i, at vi har brug for at få et stærkere fokus på, hvordan vores økonomiske aktivitet trækker på økonomien og efterlader affald tilbage i økonomien, hvis man kan sige det på den måde?
Nicolai Wammen (S), 2024-12-03:
Altså, jeg vil igen sige, at det, vi har formået i det her lille land, jo er faktisk at gøre noget ret fantastisk.
For hvis vores budskab var, at man bare skal skrue ned på velfærden for at få en bedre grøn omstilling, tror jeg ikke, vi ville være et foregangsland.
Men vi har vist, at begge dele kan lade sig gøre samtidig – både velfærd og grøn omstilling.
Peter Kofod (DF), 2024-12-03:
Det er jeg glad for at høre.
Jeg er også glad for, at finansministerens synes, at jeg skruede op retorisk, for det er jo lidt noget mærkeligt noget, at forestille sig.
Altså, jeg er meget glad for naturen, og jeg håber også, at mine kollegaer trives.
Det er da ting, jeg sætter meget stor pris på, selvfølgelig.
Sådan er det at være menneske.
Men det der med at tro, at de der to ting sådan ligesom skal ind i et regneark, at de to ting skal spille med, er jo altså at blande tingene noget sammen, og det vil jeg bare på det kraftigste advare mod.
Så jeg er glad for finansministerens sidste svar her.
Signe Munk (SF), 2024-12-03:
Det synes jeg var godt.
Om det er en flertalsregering eller ej, skal man jo også følge forligstraditionen og de aftaler, vi måtte have lavet med hinanden.
Så det må nu engang være sådan, at det skal diskuteres, og jeg kan jo bare understrege over for ordføreren, at det er SF klar til at diskutere.
Vi mener nemlig ikke, at regeringens politik er ambitiøs nok på det her område.
Jesper Petersen (S), 2024-12-03:
Jeg synes mest af alt, at det her er et spørgsmål, som fru Signe Munk burde stille til dem, der jo også er en del af forliget, men som giver sig til at fremsætte det her lovforslag, inden der har været drøftelser i forligskredsen.
Det er jo det, der er tale om her: at man helt uden for den almindelige tradition, hvor vi taler om tingene der, giver sig til at fremsætte det her lovforslag, som så er regeringens politik og det, der står i regeringsgrundlaget.
Så man kan bare være glad for, at der ser ud til at være opbakning til, at det bliver gennemført.
Signe Munk (SF), 2024-12-03:
Det er sådan set også, fordi ordføreren siger noget, som er lidt interessant, i slutningen af sin tale.
Jeg tror, vi bliver nødt til at blive enige om én ting her.
De partier, der er en del af klimaloven af 2020, har alle sammen sagt, at der er en fælles forligsbinding på, hvad klimaneutralitetsmålet skal være.
I dag er det senest i 2050.
Det overrasker nok ikke nogen, at SF var ret optaget af, at der stod senest 2050, dengang vi lavede klimaloven, netop fordi vi på det tidspunkt allerede så, at det nok ville være lige uambitiøst nok.
Så det der med at sige, at lige om lidt kører vi bare med et lovforslag, duer altså ikke.
Vi har en fælles forligskreds på det her, hvor vi skal blive enige om målet, og det vil jeg bare gerne have ordføreren til at anerkende.
Jesper Petersen (S), 2024-12-03:
Lovforslaget her fra Enhedslisten handler om at indføre regeringens klimamål, altså at det, som allerede er foreslået og vedtaget i regeringsgrundlaget af flertalsregeringen, skal gøres til lovgivning.
Og som klimaministeren lige har tilkendegivet, kommer det til at ske med et lovforslag næste år, hvor der så også skal tages de øvrige diskussioner, der hører med til den planlagte opdatering af klimaloven.
Så ligesom klimaministeren vil jeg egentlig glæde mig over, at Enhedslisten meget utålmodigt ønsker at få regeringens politik gennemført meget hurtigt.
Man kan vel også konstatere, at vi nok ikke havde haft den her debat på den måde, hvis der havde været et blåt flertal efter sidste valg.
Så man kan jo sagtens sige lidt om det, nemlig at det var godt, at der ikke var det, hvis man vil have en opposition og nogle, som presser på.
Det står, som det gør, altså at de her mål kommer til at blive indført, fordi det står i regeringsgrundlaget.
Men jeg har ellers ikke mere at tilføje til det, der er sagt heroppe.
Det er regeringens politik, der bliver fremlagt, og den kommer til at blive fremsat som lovforslag næste år, og så får man sin vilje som forslagsstiller, men det er smartest, at vi gør det ad en omgang og ikke ad flere.
Så vi kan ikke bakke op om lovforslaget.
Lars Aagaard (M), 2024-12-03:
Jamen de langsigtede klimamål skal stå i klimaloven.
Det kan jeg da kun være enig med Klimarådet i.
Det, vi diskuterer, er så, hvornår de, inden for et relativt kort tidsvindue, skal skrives ind.
Jeg synes generelt, at det er klædeligt, at når partier, her Enhedslisten, udtrykker klimamålsambitioner, specielt når det er i 2035, som ligger ret tæt på, så vil de gøre sig den umage at fortælle, hvordan de vil nå målet, hvordan de vil finansiere målet, og hvad det er for nogle virkemidler, de vil tage i brug, sådan at vi ikke kommer i den situation, at vi diskuterer mål uden midler.
Det synes jeg er ret fattigt.