runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Jeg vil sige, at jeg er lidt forundret over ordførerens tilgang til den danske ageren.
Altså, statsministeren har både i medierne og her på talerstolen jo sagt direkte, at han rækker hånden frem, så jeg forstår ikke helt det der indtryk, ordføreren har fået af, at Danmark afviser.
Kan ordføreren ikke komme det lidt nærmere?
Og som jeg sagde før, vil jeg også gerne ønske ordføreren tillykke med at være udvalgsformand både i Grønland og i Danmark.
Så ordføreren har jo en unik rolle netop for at kunne fremme samarbejdet.
Så hvis ordføreren først lige kan kommentere på det med den fremstrakte danske hånd – jeg synes, statsministeren ikke kunne gøre det mere tydeligt – og samtidig derefter komme ind på, hvad ordføreren selv vil gøre for at styrke samarbejdet i rigsfællesskabet, ikke mindst på erhvervsområdet, vil jeg gerne bede om det.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Jeg lagde også mærke til, da statsministeren kom med sin redegørelse her, at han sagde, at han var parat til at række hånden frem om et tættere samarbejde, også hvad angår infrastruktur.
Jeg glæder mig til at høre, hvad det er, han mener, når han kommer herop på talerstolen en gang til og uddyber det lidt mere.
For det er første gang jeg hører ham sige så tydeligt fra talerstolen her, at den danske regering rækker hånden frem, hvad angår infrastrukturområdet.
Så jeg glæder mig rigtig meget til at høre, hvad han har at sige.
Betyder det, at den danske regering, at Danmark er villig til at investere i de store grønlandske lufthavnsbyggerier fremover, eller hvad er det for en form for håndsrækning, statsministeren snakker om?
For andet har vi ikke hørt om indtil videre.
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Med al respekt, nu har jeg selv overvejet en del af statsministerens svar under spørgetimen med statsministeren igennem de seneste flere år, og emnet om en investeringsfond om samarbejdet har været oppe flere gange.
Så jeg synes ikke, det er fair, at ordføreren står og siger, at det er første gang, hun hører statsministeren sige »rækker hånden frem« eller lignende ordlyd.
Det synes jeg ikke er en fair måde at udlægge tingene på.
Så kunne ordføreren svare på, hvad det er, ordføreren vil gøre med sine to nye udvalgsformandsposter for netop at fremme samarbejdet, ikke mindst mellem Danmark og Grønland på erhvervsområdet?
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Og jeg har svært ved at se, hvad det er for nogle problemstillinger, man tænker på, når Danmark i forvejen selv synes, at kinesiske investeringer i Danmark er rigtig smart, men ikke når det angår Grønland.
Jeg vil gerne høre om de udenrigspolitiske og sikkerhedspolitiske aspekter, der ligger i det, og jeg glæder mig til at høre det.
Jeg vil gerne sige, at vores villighed i Inatsisartut til at arbejde med de danske folketingskolleger er stor, og vi har også i udvalget allerede snakket om, at vi gerne vil komme tættere på vores kollegaer i Folketinget og snakke om grønlandske forhold og fælles forhold og tage de fremtidige diskussioner, der er nødvendige at tage, så begge parter også har medejerskab af det resultat, der nu måtte komme ud af det senere hen, hvad angår fælles anliggender.
Henrik Brodersen (DF), 2018-05-25:
Tak til ordføreren for talen.
Nu er ordføreren jo blevet valgt til det hjemlige parlament – og tillykke med det – er blevet formand for et udvalg, som har noget med revision osv. at gøre,
Ordføreren har fået partitilknytning igen, og det ser jeg på med stor bekymring, for jeg har selv oplevet partistifteren i Canada, da han var udenrigsminister, så vidt jeg husker, og jeg mindes ikke, at jeg på noget tidspunkt hørte ham sige noget pænt om Danmark og om rigsfællesskabet, men i stedet handlede det om, at man på alle mulige måder ville gøre alt, hvad man kunne, for at kappe båndene.
Det var udtalelser, som jeg skal lade være med at gentage her, men det er i hvert fald ikke noget, som i min optik kan favnes i et fællesskab.
Jeg skal såmænd bare høre, om ordføreren deler hans synspunkter.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Nu var jeg ikke til det møde, som spørgeren refererer til, så jeg ved ikke, hvad der blev sagt.
Men jeg kan sige én ting, og det er klart, og det er, at partistifteren går stærkt ind for selvstændighed, ligesom jeg gør, og ligesom de partier, der nu arbejder sammen i koalitionen, gør.
Vi mener også helt bestemt, at man skal have lov til at snakke ærligt og åbent om de tanker, man har, og også om de problemstillinger, der er i rigsfællesskabet, uanset om man gør det her, derhjemme, eller sammen med de mennesker, man snakker med.
Jeg synes helt bestemt også, det er meget nødvendigt, at man nogle gange hører nogle ting, som er nødt til at blive taget op.
For det er en kendsgerning, at Grønland er på vej mod selvstændighed, og jeg synes, at man skal være ærlig med hensyn til det her, men jeg synes samtidig også, at vi, på trods af at Grønland er på vej mod selvstændighed, skal respektere hinanden for de forskelligheder, vi har.
Jeg synes ikke, at man, bare fordi der er et ønske om selvstændighed, skal tale grimt til hinanden – det synes jeg bestemt ikke.
Man skal holde en god tone – indtil vi skilles, skal vi være hinandens bedste venner.
Henrik Brodersen (DF), 2018-05-25:
Nu kan jeg jo ikke huske, om jeg så ordføreren til mødet, men jeg kan i hvert fald bare huske, at jeg sad ved siden af ordføreren hele vejen til Canada, fordi vi skulle deltage i det samme arktiske møde – men om hun har deltaget, ved jeg ikke.
Jeg håber da ikke, at ordføreren befinder sig på samme niveau, og jeg vil måske også gerne bede om at få bekræftet, at det ikke er den indgangsvinkel, som ordføreren har til det samarbejde, der skal videreføres her i Folketinget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-05-25:
Tak for det.
Vi har jo med den forsvarsaftale, vi indgik, afsat et beløb på 180 mio. kr. til oprydning, og jeg er helt med på, at det ikke gælder i forhold til Camp Century, hvor vi ser på tingene med en pænt stor alvor og derfor jo også har igangsat initiativer efter aftale med de grønlandske myndigheder, som bl.a. handler om at monitorere isafsmeltningen i området og kortlægge de miljømæssige effekter af efterladt affald.
Så vi tager det jo alvorligt.
Udenrigsministeriet er jo derudover i gang med en juridisk udredning af, om der eventuelt kan pålægges USA et folkeretligt ansvar.
Det kan jeg ikke stå og konkludere på her i dag, men jeg vil bare sige, at vi ser på de her ting med stor alvor.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-25:
Tak for det, og tak til statsministeren, både for redegørelsestaler og svar på spørgsmål.
Venstres grønlandsordfører, hr. Marcus Knuth, taler ofte om rigsfællesskabet som et ægteskab, og nu ved jeg ikke, hvordan det er med ordførerens ægteskab, men mit er baseret på frivillighed og kærlighed, betingelsesløst.
Der er naturligvis også kompromiser, der bliver lavet, men betingelsesløsheden synes jeg er interessant i forhold til vores samarbejde i rigsfællesskabet, og jeg bemærker tit fra statsministeren noget underliggende om noget for noget, en antydning af trusler i forhold til bloktilskud og i forhold til danskundervisning.
Altså, hvis Grønland vælger at bruge engelsk, betyder det så, at statsministeren ikke vil arbejde for, at grønlændere får gratis danskundervisning i Danmark?
Eller hvad er det for nogle undertekster, som jeg fornemmer?
Eller det er måske bare mig, men det er det, jeg forsøger at afklare.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-25:
Jeg har en lille fortid som dansklærer, og jeg har også gået i gymnasiet, og der er nogle tekster, der bliver fortolket ud fra sådan en freudiansk metode.
Og der tror jeg måske, hr. Rasmus Jarlov selv kan regne ud, hvad slangen i paradiset symboliserer.
Så tror jeg ikke, jeg kan sige det mere tydeligt.
Stine Brix (EL), 2018-05-25:
Tak for den lille lektion i dansk her sidst på eftermiddagen.
Jeg synes også, der er mange fine overvejelser, men jeg kunne godt tænke mig at høre lidt til processen i Alternativet.
Hvordan har man planlagt at træffe beslutningen?
Altså, er det folketingsgruppen, der træffer beslutningen, eller vil det være medlemmerne?
Man har f.eks. tradition for at spørge medlemmerne via elektroniske afstemninger eller på anden måde.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-25:
Altså, den måde, vi indtil nu har tænkt os at gøre det på – det kan jo godt ændre sig, så jeg kan ikke stå her og tale for andet, end hvad jeg selv regner med vil blive processen – er som sagt, at vi har lyttet til en religionsfaglig vurdering eller, hvad skal man sige, gennemgang af det her emne.
Og så vil vi også lytte til nogle andre mere sundhedsfaglige gennemgange, fra læger, måske repræsentanter for Lægeforeningen og andre.
Det er det, vi har planlagt indtil nu.
Stine Brix (EL), 2018-05-25:
Så det betyder altså, at Alternativet som sådan ikke kommer til at have en officiel holdning til spørgsmålet, altså som parti – det kan man jo godt have, selv om man fritstiller sine medlemmer – men at det kommer til at være sådan, at hvert enkelt folketingsmedlem kommer til at træffe en beslutning.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-25:
Sådan skal man forstå det lige nu, ja.
For hvis vi virkelig skal stilles frit, skal vi jo gå imod partiets holdning, hvis det er, vi vedtager en holdning partimæssigt.
Vi er jo et parti, som ikke er sådan et klassisk ideologisk parti, hvor vi sidder i en kasse eller et sted på linjen venstreorienteret-højreorienteret.
Så ja, det er sådan, man skal forstå det indtil nu.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-05-25:
Debatten om omskæring af drengebørn er dilemmafyldt, kompleks og svær.
Børns ukrænkelige ret til egen krop og argumentet om, at man ikke bør lave indgreb på børn, medmindre der er en medicinsk begrundelse for det, er Det Radikale Venstre helt enig i.
Vi så helst, at forældre lod være med at lade deres børn omskære.
Det er svært at forstå.
Det tror vi ikke i den radikale folketingsgruppe, og det er der flere grunde til.
Der er mange afvejninger at gøre, når man indfører et forbud.
En af de første er, hvordan man har tænkt sig at håndhæve loven, og hvordan den skal sanktioneres.
Og er vi sikre på, at det vil tjene til børnenes bedste?
Lad mig komme med et konkret eksempel: Et forældrepar rejser til udlandet kort efter barnets fødsel for at få foretaget en omskæring, og herefter er de tilbage i deres helt almindelige daglige liv i Danmark.
Men hvad med alle de børneundersøgelser, som man går til hos egen læge i de første 4-5 år i barnets liv?
Hvad skal lægen gøre, hvis hun opdager, at barnet er omskåret, og det ikke står i journalen?
Eller kan vi risikere, at forældrene slet ikke møder op til de her børneundersøgelser af frygt for at blive indberettet?
Er det til barnets bedste?
Det synes jeg helt oprigtigt er svært at svare på.
Skal læger og sundhedspersonalet til at indberette småbørnsforældre?
Skal skolen?
Vi er bekymrede for, hvad det vil betyde for de vigtige relationer og for børnene.
Og hvad med straffen?
Skal det være bødestraf?
Hvis man gør noget forbudt, skal der vel være en konsekvens, hvis loven bliver overtrådt, og hvad skal det være?
Skal man fjerne barnet fra forældrene?
Det mangler vi i høj grad svar på.
Vi lytter også til Sundhedsstyrelsen, som ikke fraråder omskæring af drenge, ligesom ingen andre sundhedsmyndigheder i sammenlignelige lande gør det.
Der er endnu ingen lande i Europa, der har indført et forbud mod omskæring af drengebørn.
Vi er nødt til at have overblik over konsekvenserne af en lov og være i stand til at håndhæve den på fornuftig vis, når vi indfører den, ellers bliver det bare symbolpolitik.
I den radikale folketingsgruppe har vi som altid vendt ethvert argument for at komme frem til et standpunkt, og det her har været svært.
Men alle i den radikale folketingsgruppe er enige om, at vi ikke kan støtte et forbud mod omskæring af drenge under 18 år.
Stine Brix (EL), 2018-05-25:
Tak til De Radikales ordfører for en klar melding, som også ligger i tråd med, at Radikale har diskuteret det her spørgsmål mange gange i partiet, ved jeg.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, har jeg også spurgt nogle af de andre om, nemlig om man fra radikal side kunne forestille sig andre initiativer for at sætte den her debat mere på dagsordenen eller bringe den tættere på forældrene – det kunne være via sundhedsplejerskerne, det kunne være via en målrettet informationsindsats – for at få skubbet til de beslutninger, der blev taget i dag.
Hvordan tænker Radikale Venstre om en sådan idé?
Eller har man andre tanker om, hvordan vi flytter ved det, at det i dag er en relativt udbredt praksis i nogle religiøse miljøer?
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-05-25:
For det første er jeg ligesom Dansk Folkepartis ordfører af den overbevisning, at tid også gør noget, og at det at bo i et sekulært samfund med tiden vil gøre noget.
Vi står jo også bag den vedtagelsestekst, som den socialdemokratiske ordfører tidligere læste op, hvor der netop står indskrevet, at vi ønsker en dialog med de religiøse samfund om, hvordan eksempelvis særlig, vil jeg sige, den lægefaglige del af indgrebet skal foretages.
Og man kan sige, at i den dialog vil der jo opstå samtaler.
Der vil der jo opstå samtaler om, hvordan det er, man ser på omskæring, hvordan det er, man ser på netop barnets ret og ukrænkelige ret til egen krop, og hele den diskussion, som vi har i dag, er jeg overbevist om vil fortsætte i de kommende år.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-25:
Jeg vil også sige tak for et fint og meget velafbalanceret og nuanceret indlæg.
Jeg forstod simpelt hen ikke lige den sidste del om slangen i paradiset, så jeg vil bare høre, om ordføreren vil udfolde det lidt.
For billedet stod ikke helt klart for mig, og jeg tror, der var flere andre, der heller ikke helt forstod det.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-25:
Jamen det er jeg rigtig glad for, for jeg har netop forsøgt at skrive en tale, som respekterer alle synspunkter, og hvor jeg så også til sidst prøver at komme ind på, hvad det vil sige for mig som mor – uden at jeg er fuldstændig afklaret med det.
Så tak for det.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-25:
Liberal Alliance har fire områder, hvor vi er fritstillet, og sådan har det været længe, og det er områder, som er meget etisk følsomme, og hvor der er mange gråzoner, altså hvor der er mange etiske aspekter, som spiller ind, og det her er så et af dem.
F.eks. er aktiv dødshjælp et andet af dem.
Så der er områder, hvor vi har valgt at fritstille, og sådan har det været længe.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-25:
Tak for det.
Jeg tror, ordføreren nåede at sige det til sidst, nemlig at det er man ikke afklaret omkring.
Men har man i Alternativet drøftet, om man vil gå ind for en mindstealder for omskæring af drenge, så drengene selv får mulighed for at tage stilling til, om de ønsker det her irreversible indgreb foretaget?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-25:
Vi er ikke færdige med vores drøftelser, vi vil gerne indkalde nogle forskellige eksperter, hvis man kan sige det sådan, i hvert fald nogle forskellige mennesker med forskellige vinkler på det.
Vi har haft en på besøg, som var religionsforsker, og nu får vi nogle på besøg, som er mere sådan sundhedsfaglige i deres tilgang.
Så det er vi ikke afklaret med endnu.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-25:
Jeg er faktisk overrasket over, hvor meget vægt ordføreren lagde på netop religion som en vægtig grund til, at man kan foretage omskæring af drenge, som ikke selv har været med til at beslutte, at det er det, de vil.
Er det simpelt hen Alternativets tanke, at religion vægter mere end drengens ret til selv at beslutte, hvad der skal ske i forhold til egen krop?
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-25:
Jeg tror, det er en egen fortolkning, hvis det bliver fortolket sådan, at religion vægter mere.
Jeg sagde netop, at religiøse følelser vel ikke kan stå over ikkereligiøse følelser – og så sagde jeg: Nej, det kan de ikke.
Så det er ordførerens fortolkning.
Det, jeg sagde, var lige præcis, at jeg mener, de ikke kan.
Men derfor synes jeg, vi er forpligtet til at se begge sider af en sag.
Det har vi faktisk nogle debatdogmer i Alternativet der siger vi skal, og det er det, vi er i gang med nu.
Jeg synes, det er meget anstændigt og respektfuldt, at vi gør det.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-05-25:
Men jeg rejser mig egentlig bare for nu at sige, at den her diskussion kan være meget polariseret.
Jeg tror, alle har fået nogle mails i deres indbakker her i de seneste uger, som viser noget om, hvor polariseret og hvor hadsk den her debat kan være.
Og det, jeg rejser mig for nu, er egentlig bare for at takke Alternativets ordfører for at holde et af de mest nuancerede indlæg, som jeg har hørt i den her debat.
Tak, fordi ordføreren er med til at vise, at den her debat kan holdes på et plan, hvor alle nuancer kommer med.
Det var bare det, jeg ville sige tak for.
Stine Brix (EL), 2018-05-25:
Det, jeg spørger til, er jo også, om man har en intention om eller kan se et formål i at nå nogle af de forældre, der sidder derude,
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig igen at spørge til, om Radikale kunne se en idé i at lave sådan et initiativ, altså at man fra myndighedernes side går mere direkte i dialog også med de forældre, som i sidste ende jo er dem, der står med beslutningen.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-25:
Jamen der ligger jo en faglig vejledning på området, og den skal følges, også for så vidt angår det at være tilstrækkeligt smertedækket både før, under og efter indgrebet.
Det har jeg også svaret skriftligt til Folketinget.
Det indgår jo så også i tilsynet med hensyn til at sikre, at lægen i forhold til samvittighedsfuldhed og omhu også har udvist det faglige hensyn, der reflekteres i vejledningen, i forhold til at sikre at der er en tilstrækkelig smertedækning.
Så der er jo nogle overvejelser, som det også indgår i de skriftligt svar, i forhold til hvilke metoder og hvilke hensyn der er i forhold til helt små børn og behovet for, at man også der vurderer det.
Nu sagde SF's ordfører tidligere, at man skulle lægge dem i fuld narkose.
Det er klart, at det skal være afvejet, og det er sådan set også en del af det, tilsynet sikrer, nemlig at de fagpersoner, der udfører indgrebet, også følger vejledningen på området.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-25:
Tak for det.
Jeg synes selvfølgelig stadig væk, at det er vigtigt, at vi også tænker børns rettigheder.
Det synes jeg også er et sundhedsfagligt spørgsmål.
Det undrer mig, hvis det også er ministerens holdning, at der faktisk er brug for en opstramning af kontrol og procedurer, og er det i virkeligheden et udtryk for, at sundhedsordførerne er af den opfattelse, at der er behov for at gøre noget ekstra?
Altså, er det simpelt hen ikke godt nok, hvad vi gør i dag? kunne jeg også spørge.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-25:
Jeg sagde i mine indledende bemærkninger, og det gentager jeg gerne, at regeringen sådan set er åben over for at drøfte, om vi skal gøre det her område speciallægeforbeholdt, altså om vi skal sige, at det her skal være forbeholdt urologer.
Det synes jeg da i høj grad er at pege på, at der kan være behov for en anden regulering end den, der er i dag.
Jeg sagde også, at der er et behov for, at vi opdaterer den faglige vejledning.
Det skøn, som der er blevet refereret til af en række af ordførerne i dag, fra de 1.000 til de 2.000 mener jeg også det er meget relevant at vi får en vurdering af, altså om det er det skøn, man lægger til grund nu.
For det reflekteres jo ikke i, at der er indrapporteret 662 sidste år, men det kan også være, at det er de 662, der sådan set er det reelle tal.
Vi har jo i hvert fald indført en registreringspligt netop for at sikre, at vi har en ordentlig kontrolmulighed også på det her område, i forhold til at det foregår på en fagligt ordentlig måde – også i respekt for de børn, som det handler om, og hvor dårlig hygiejne omkring indgrebet jo kan have store konsekvenser efterfølgende.
Det er også derfor, det er vigtigt at følge den faglige vejledning og selvfølgelig også gøre sig overvejelser fagligt set, om der kan være behov for at tage yderligere tiltag.
Det var jeg åben for i mine indledende bemærkninger, og det vil jeg egentlig bare fra regeringens side bekræfte her til sidst.
Stine Brix (EL), 2018-05-25:
Så har jeg et andet spørgsmål.
Ministeren giver os en række svar om bedøvelser og retningslinjer for bedøvelser, og jeg kunne godt tænke mig at spørge i forlængelse af det, om det er ministerens opfattelse, at der i dag bedøves efter de retningslinjer, der gives.
Jeg lægger bl.a. mærke til, at man ikke må bruge lokalbedøvende salve på spædbørn, men at den eneste bedøvelsesmetode, man anbefaler, sådan set er rygmarvsbedøvelse til spædbørn.
Jeg kunne godt tænke mig at høre sådan generelt, om det er ministerens indtryk, at bedøvelsesmetoderne foregår i overensstemmelse med de retningslinjer, som Lægemiddelstyrelsen anbefaler her.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-25:
Jeg vil sige, at Venstres ordfører jo bare refererede det, jeg også skriftligt har svaret Folketinget, som er styrelsens vurdering, i relation til at der er færre komplikationer, når indgrebet foretages på små børn – og det er jo helt reelt.
Jeg går også ud fra, at når man netop har bedt om, også fra Sundhedsudvalgets side, at få nogle af de faglige anbefalinger, så er det for at kunne træffe de her beslutninger på et oplyst grundlag.
Og det er da et relevant element at lade indgå, at man sådan set har en større risiko for komplikationer, jo senere indgrebet foretages.
Tilsvarende i relation til smertedækning.
Som jeg jo også svarede fru Stine Brix, har jeg også skriftligt svaret på spørgsmål 883 til Folketinget, i relation til hvad det er for nogle metoder, og hvad det er for nogle ting, der ligger til grund for den vejledning, der gælder på nuværende tidspunkt, og som vi nu beder Styrelsen for Patientsikkerhed om at opdatere, så vi er sikre på, at den er dækkende – også ud fra det faglige grundlag, der eksisterer i dag.