runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-18:
Tak for det.
Jeg er overrasket over, at ordføreren bruger så kraftige vendinger om vores beslutningsforslag.
Der går lidt inflation i det, i forhold til hvordan retorikken også var med eksempelvis store bededag, som også var det værste, vi havde set i mands minde.
Jeg synes, det er sjovt, at ordføreren nævner, at vi kvæler hesten ved at skære ned på dagpengeperioden.
Vi skærer ned på dagpengeperioden, og så letter vi skatten for alt arbejde.
Dem på dagpenge er midlertidigt på dagpenge, og så kommer de tilbage i beskæftigelse.
Det vil sige, at vi letter skatten for alle – vi gør noget for alle.
Hvad med at kigge på det høje skatte- og afgiftstryk, der er på borgeren derude?
Dem ser jeg mere som en hest, vi kvæler.
Kan ordføreren ikke også se, at de hårdtarbejdende mennesker derude også er heste, man ikke bare kan kvæle med flere skatter og afgifter for at give gode vilkår til de ledige?
Karsten Hønge (SF), 2023-04-18:
Det var noget af en blandet ret, hvis der overhovedet var noget spørgsmål i det.
Jeg fangede det i hvert fald ikke.
Jeg vil bare bekræfte, at skattepolitik er noget andet, og jeg ved ikke, om det er det, vi skal diskutere.
Det, jeg insisterer på at diskutere, er Liberal Alliances forslag om at forringe vores dagpengesystem.
Hvis man gør det, skal man ikke tro, at man bare kan isolere det til at ramme nogle lønmodtagere.
Det, det gør, er, at det rykker ved fundamentet for det fleksible, omstillingsparate og dynamiske arbejdsmarked, vi har i både det private og det offentlige, nemlig det arbejdsmarked, som er gåsen, der lægger guldæggene til velfærdssamfundet.
Man kan ikke gå ind og tage dele ud af sådan en motor som f.eks. at forringe dagpengesystemet og så regne med, at motoren kører videre, for det gør den ikke.
Et trygt dagpengesystem er en af de centrale dele af motoren på det fleksible arbejdsmarked, så det er helt hen i vejret at tro, at man kan gå ind her og dramatisk forringe det, uden at det kaster en masse andre konsekvenser af sig.
Vi har allerede set nogle af konsekvenserne, ved at de private lønforsikringer vokser, og på det her tidspunkt vil det føre til, at folk melder sig ud af a-kasserne.
Dermed fjerner man en vigtig del af fundamentet for arbejdsmarkedet.
Jeg har også hørt ordføreren sige det tidligere, men man har jo netop øget opsigelsesvarslerne.
Der bliver henvist til noget, der ville ske, men det er jo sket.
Hvis ikke man tror på, at det er det, der sker i Danmark, er det jo noget med, hvornår man kommer til et punkt, hvor det hele kan være lige meget, hvis man forringer dagpengene så meget, at de falder i dækningsgrad i forhold til lønningerne.
I dag er det 70 pct., der får det halveret, og man kan jo ikke fortsætte.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-18:
Først fangede ordføreren mig med den her rigtige historie om noget med dyrevelfærd, og jeg er jo dyrevelfærdsordfører, så jeg vil rigtig gerne vide, hvem det var, der sultede sin hest ihjel, for det skal vi da selvfølgelig have kigget på.
Da det var en historie fra det virkelige liv og ikke bare noget, ordføreren fandt på, tager vi lige den.
Så vil jeg egentlig gerne have ordføreren til lige at forklare mig det her med forsikringsdelen.
Man forsikrer sig i forhold til flexicurity.
Altså, jeg køber fuldstændig ind på, at flexicurity er en vigtig model, men problemstillingen er vel ikke årrækken – det er måske det, ordføreren blander det sammen med – men det, at det med udbetalingen er sådan, at man betaler en forsikringspræmie og så får udbetalt et større beløb, men stadig væk i de 2 år.
Det var bare lige for at klarlægge, at det ikke er helt det samme; det var lidt pærer og bananer fra ordføreren.
Karsten Hønge (SF), 2023-04-18:
Altså, hør nu her, vores dagpengesystem består af flere forskellige dele.
Den består også af nogle særlige dimittendsatser, hvor jeg også mener, at man i dag kommer til at lege med ilden, fordi man ved at have så forringede dimittendsatser risikerer at klemme den pipeline til, som tilfører medlemmer til a-kasserne.
Det er også en del af dagpengesystemet.
En anden del af dagpengesystemet er jo den periode, hvor man kan være dækket.
Nu laver vi et særligt system her pr. 1. januar, hvor man så hæver dagpengene i de første 3 måneder, hvis man har en særlig arbejdsmarkedstilknytning.
Det er jo også en del af dagpengesystemet, og så er den periode, hvor man er sikret, en anden del.
Altså, dagpengesystemet består af flere forskellige enkeltelementer, og de hænger sammen i en samlet police, kan man kalde det, som på et tidspunkt kan blive så ringe, at folk ikke vælger at købe den police.
Og en halvering af perioden vil da betyde noget for, om man synes, at det står mål med det, man betaler for det.
Så det er den der sammensætning af flere forskellige enkeltdele, der giver det samlede dagpengesystem.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-18:
Det var nu, fordi ordføreren var sådan meget konsekvent, i forhold til at det med en halvering fra 2 til 1 år fik det til at dø.
Men hvis vi nu siger, at arbejdsmarkedsbidraget i forvejen overfinansierer det her system voldsomt – det gør det jo lige nu; vi fik at vide før, at alt over 6 pct. var en overskudsforretning – kunne man så ikke sådan rent hypotetisk sige, at hvis man nu brugte de her 8 pct., altså hævede beløbet og så sænkede perioden, så er det ikke perioden, der er problemet, men pakken, sådan som ordføreren står og siger, altså at det ligesom er den samlede pakke?
Så man kan sige, at der må være nogle forskellige greb, man kan tage, så det ikke er alfa og omega i forbindelse med hvert eneste greb.
Karsten Hønge (SF), 2023-04-18:
Jamen det vil jeg ikke afvise at man kan.
Man kan skrue dagpengesystemet sammen på forskellige måder, så hvis man halverer dagpengeperioden til 1 år, men til gengæld f.eks. hæver dagpengene med 5.000-10.000 kr. om måneden, så vil de to ting garanteret opveje hinanden i forhold til tilskyndelsen til at melde sig ind.
Det er jo den samlede vurdering, lønmodtagerne laver, og det gælder også de selvstændige, i forhold til at melde sig ind i a-kasserne.
Her ser man bare isoleret på at halvere det, og det ville være gift for systemet.
Derfor vil jeg bare gentage, at det her er et af de ringeste forslag, jeg har set i den her Folketingssal i lang tid.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-18:
Jeg er helt enig i, at vi skal bevare dagpengesystemet, og derfor har vi ikke foreslået at afskaffe det, men at halvere det til 1 år.
Lad mig holde det til et lidt mere simpelt spørgsmål den her gang.
Det sagde man, da man forkortede det fra uendeligt til 7 år.
Man sagde det igen fra 7 til 5 år, igen fra 5 til 4 år og igen fra 4 til 2 år.
Det er noget af det mest stabile statistik, du har kunnet trække siden 1985.
Hvorfor tror man det lige pludselig er det her, der kommer til at vælte det hele?
I forhold til hvor mange der falder ud, var det også en udfordring, sidste gang både Liberal Alliance og Venstre var med til at halvere dagpengeperioden.
Det er en krystalkugle, man kigger ind i, med hensyn til hvad der kommer til at ske.
Det kan man lave mange forskellige beregninger af.
Det, vi kan se, er, at det stadig væk, for hver gang man sænker dagpengeperioden, er en stor del, der kommer i job, lige før de falder for tidsgrænsen.
Det, vi så også kan se, er, at for dem, som så rammer muren, for at sige det sådan, har en tredjedel inden for de 3 første måneder fået job, og de resterende er så afhængige af enten en ægtefælle eller et system.
Men det har jeg ikke præcise beregninger af, og det håber jeg også vi kan få nogle svar på i udvalgsbehandlingen.
Tak til alle for drøftelsen.
Jeg synes også, det er værd at bemærke, at der er rigtig mange, som snakker om, at nu kommer vi til at miste alle de fordele, der er på arbejdsmarkedet, og de villigheder, der er til at træffe beslutninger med en vis risikovillighed.
Man har sænket dagpengeperioden flere gange med mange partiers støtte her i salen – faktisk første gang af Socialdemokratiet selv – og man har aldrig set en mere stabil linje end efter det, men alligevel vurderer man, og det undrer mig, at det hele vil komme til at ramle fuldstændig, fordi perioden halveres ned til 1 år.
Det er altså lidt utroligt, at man lige pludselig forventer, at det kommer til at vælte hele læsset, fordi vi kommer ned på 1 år.
Jeg håber virkelig for Danmarks bedste, at det her trods modstanden kommer til at være vejen frem, og at det bliver den nødvendige hårde beslutning, der bliver taget – ligesom sidste gang.
For vi hører nu Socialdemokratiet og andre partier sige, at det ikke er, fordi de vil tilbage til 4 år, men dengang vi gik fra 4 til 2 år, var tonen praktisk talt den samme.
Så jeg håber, at vi har fået sat skub i tingene i den rigtige retning og får truffet nogle hårde, men også vigtige beslutninger for vores alle sammens dejlige samfund.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-18:
Først vil jeg bare sige, at det her forslag ikke vil styrke den danske økonomi, men at det vil skade den.
Det er derfor, at bl.a. overvismanden advarer mod at forringe dagpengesystemet yderligere.
Der har også været nogle andre oplysninger undervejs, bl.a. om omkostningerne ved dagpengesystemet.
Hvis man læser det svar, som ordføreren henviste til, så står der jo f.eks., at man ikke fraregner de besparelser, man har på, at folk ikke er på kontanthjælp, og der ligger på den baggrund også en anden udregning, der viser, at dagpengesystemet er en kæmpe overskudsforretning for staten.
Endelig er der meget, meget stor tvivl om, hvorvidt der overhovedet er den arbejdsudbudseffekt af det her, særlig hvis man kigger på den samlede effekt af det at ændre dagpengesystemet, for der kan ske så mange andre ting, som kan forringe arbejdsudbuddet, hvis man ikke kigger på det.
Så det er bare for at sige det.
Men mit spørgsmål er egentlig bare meget et meget konkret spørgsmål, for jeg synes stadig, ordføreren skylder et svar på det.
Når den næste finanskrise eller en anden krise rammer Danmark og arbejdsløsheden f.eks. stiger med 100.000 og ligger 100.000 over det nuværende niveau i f.eks. 3 eller 4 år, hvad vil der så ske med de lønmodtagere, som har knoklet hele deres liv, som har betalt deres skat, og som mister deres job?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Det er rigtigt, at beregningerne er meget svære.
Det er på mange måder uforudsigeligt, og vi kun kan gøre vores allerbedste og kigge på tidligere erfaringer.
Men vi tror i hvert fald, at det kommer til at øge beskæftigelsen markant, og det er der også mange beregninger der viser.
I forhold til hvad der skal ske for folk, der rammer 1 år, kan vi jo se, at de fleste heldigvis kommer i job inden for 1 år.
Det her er en forsikringsordning, som giver den fleksibilitet til arbejdsmarkedet, som vi er rigtig glade for, og som ligger oven i det sikkerhedsnet, som vi har til dem, som ikke kan forsørge sig selv.
Det vil ikke lige pludselig komme som et chok, altså at der nu er gået 1 år, men man vil have tiden til at vide, hvad man skal gøre, hvis man ikke når det.
Det rammer mange folk i livet på mange forskellige måder.
Det rammer også stadig dagpengemodtagere i dag.
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-18:
Det er ligesom en del af den måde, økonomien fungerer på, og i de perioder kan den enkelte arbejdsløse søge lige så tosset, man vil, uden at der kommer flere job af det.
For der er de job, der er, i de perioder, og det er jo de arbejdsløse, som Liberal Alliance vil ramme med det her forslag, fordi der efter 1 år ikke er et job.
Det er klart, at det i perioder med en højkonjunktur er nemmere at få et job, men der er ikke altid en højkonjunktur.
Så kan ordføreren ikke se, at der for de mennesker kun vil være ét alternativ, og det er at blive kastet ud i kontanthjælp?
Og omkring 97 pct. vil slet ikke kunne modtage kontanthjælp.
De står uden en indkomst.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-18:
Tak for spørgsmålet igen.
Det er besynderligt at tro, at der, hver gang man rammer et punkt, hvor det er sådan, at staten ikke mere kan understøtte det, så ikke er nogen chance på jorden.
Det, som er godt ved at indføre det her forslag nu og ikke, når konjunkturerne er meget værre, er, at folk så kan forberede sig.
Det kan man nu, for så ved man, at man, hvis man bliver arbejdsløs, har 1 år.
Man kan tænke over, hvordan det så skal være, og man kan indrette sig.
Folk kan faktisk godt selv.
Det tror vi faktisk på, og det er måske der, den manglende tillid er i forhold til kommentaren fra Socialdemokratiet tidligere.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-18:
Nej, det mener Nye Borgerlige ikke, for Nye Borgerliges medlem nævner bare fakta for dig, nemlig at hvis man siger, hvad flexicurity går ud på, så er det dybest set, at man har råd til at hyre og fyre: vi har hørt forklaringerne heroppe i dag.
Det, Nye Borgerlige siger, er, at det også er o.k. at betale for sine egne forsikringspolicer.
Hvis man gerne vil kompenseres 100 pct., synes vi i Nye Borgerlige, at det er fint, at man har en privat forsikringsordning, som leverer det, som Socialdemokraterne så åbenbart har sovet lidt i timen med at få leveret, selv om de står og sælger varen som flexicurity.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren, om det virkelig kan passe, at hun simpelt hen har lavet et forslag, som bare er ude på at banke det danske arbejdsmarked tilbage til noget, der ligner Uganda, og som nærmest sørger for, at alle mennesker må gå fra hus og hjem.
For den idé kan man godt få, når man sidder og hører på venstrefløjen lige nu, altså at det her er det frygteligste, nogen har hørt.
Der var faktisk en, der sagde, at det var det værste, han nogen sinde havde hørt, og han virkede som en erfaren folketingspolitiker.
Så vil ordføreren ikke lige bekræfte over for mig, at det her er noget, som er sket tidligere, altså ikke det med, at det går fra 2 år til 1 år, men at det er nogle ting, der er blevet sat ned før, og at vi faktisk har haft en ret velfungerende arbejdsmarkedsmodel alligevel?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-18:
Tak for spørgsmålet, og tak for at påpege, at det nemlig præcis er sådan, forslaget er ment.
Det er ikke ment sådan, at det skal banke nogen ned, men det er et forslag, som skal styrke Danmark.
Det er et forslag, som giver øget beskæftigelse, og som sparer vores offentlige finanser for udgifter, og det er ikke en afskaffelse af dagpengene, men det er for at sige, at folk har 1 år – et helt år – til at finde et job i stedet for 2 år.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-18:
Mit næste spørgsmål går på, at vi i hvert fald er nogle partier ovre i blå blok, som har sagt, at der selvfølgelig er nogle problemstillinger, men som også er villige til at sige, at vi nu står i en situation, hvor vi kan snakke om, hvordan det her bliver indrettet på en fornuftig måde, også i fremtiden.
Jeg ved da i hvert fald, at både Konservative og Nye Borgerlige fra talerstolen har ytret, at de var interesserede i at tale modeller – og det kunne lige nu også bare være på et løst grundlag – sådan at vi kunne finde den gode model til det, når vi forhåbentlig får væltet den her regering.
Men hørte ordføreren det også, og er det noget, som Liberal Alliance kunne være interesseret i?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-18:
Det vil være langt vigtigere end at holde fast i, at det skal være lige præcis sådan, som vi mener det.
Jens Joel (S), 2023-04-18:
Tak for det.
Tak for debatten, og det er bare lige en kort kommentar.
For nu brugte Liberal Alliances ordfører her i afslutningen en del krudt på at sige noget om, hvad Socialdemokratiet har sagt og ment, og ja, det er rigtigt, at det for os handler om at skabe en balance, sådan at der både er en fleksibilitet og en sikkerhed på det danske arbejdsmarked, og det er også rigtigt, at vi tidligere har kæmpet imod forringelser af dagpengesystemet; det står vi gerne på mål for.
Vi mener jo faktisk, at det, der er brug for lige nu, er en styrkelse, og det er den, vi lægger op til at lave fra den 1. maj, hvor vi faktisk hæver dagpengesatsen i de første 3 måneder.
Det mener vi vil bidrage til at ramme den her balance, og ikke det, som Liberal Alliance ønsker, nemlig at halvere dagpengeperioden.
Så det er baggrunden for, at vi afviser det, og ikke så meget andet, uanset hvad ordføreren måtte mene.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-18:
Det er taget til efterretning.
Klokken er 22.30, og ordføreren skal som liberal ikke kloge sig på socialdemokratisk politik – jeg er helt enig.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-18:
Tak for det.
Jeg prøver igen: Så Nye Borgerliges ordfører mener, at der er et problem med kompensationsgraden i dagpengesystemet i dag, og at vi er nødt til at gå ind at styrke den.
Når eksempelvis en elektriker har en kompensationsgrad på langt under 50 pct., mener Nye Borgerlige, at det er vi nødt til at gøre noget ved, for det kan vi simpelt hen ikke være bekendt over for danske lønmodtagere.
Hans Andersen (V), 2023-04-18:
Det vil sige, at Liberal Alliance fremsætter et forslag om at halvere dagpengeperioden fra 2 til 1 år uden at have nogen idé om, for hvor mange mennesker det i givet fald ville betyde, at de ville ryge ud af dagpengesystemet?
Det er rimelig markant at fremsætte sådan et forslag uden at vide, for hvor mange det her i givet fald vil betyde, at de vil ryge ud af dagpengesystemet og dermed skal have en anden ydelse.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-18:
Jamen det er jo ikke meget anderledes end tilbage i 2010.
Dengang kunne man godt slynge et tal ud, som så også viste sig at være forkert.
I forhold til hvad man falder tilbage på, er det det samme som for alle andre borgere
Hvis du har ret til en ydelse, har du ret til den ydelse, du har ret til.
Det kan være, du har ret til kontanthjælp, og det kan være, du har ret til en ressourceforløbsydelse.
Der vil du være underlagt de samme betingelser som alle andre borgere i Danmark.
Det er da klart, at det er umuligt at sige noget præcist, men vi kan tage udgangspunkt i de statistikker, der også er brugt i beregningerne.
Helle Bonnesen (KF), 2023-04-18:
Liberal Alliance fremsætter forslag om at halvere dagpengeperioden fra 2 til 1 år.
I en tid, hvor regeringen længe har talt om arbejdsmarkedsreformer, men hvor der ikke sket så meget endnu, så er det jo forfriskende, at vi nu får et forslag på bordet.
For vi har brug for reformerne, og vi har brug for arbejdsudbuddet.
Det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Så til en start skal der lyde en stor tak til Liberal Alliance for at rejse diskussionen.
Der er ingen tvivl om, at det skal kunne betale sig at arbejde, og det giver god mening at diskutere det nu, hvor arbejdsløsheden er lav, og hvor vi har rigtig mange i arbejde.
Dagpengeperioden er blevet revideret masser af gange, og vi har kunnet læse og forstå, at fra at have været helt oppe på 16 år i det forrige årtusind, er den gået ned til 7 år, derefter 5 år, så 4 år, og i 2010 gik vi så fra 4 til 2 år.
Spørgsmålet er naturligvis: Hvad er den nedre grænse?
Hvor er den rigtige balance?
Derfor mener vi også, det kunne være sundt at se på en kvantificering af, hvor det rigtige snit ligger, så vi kunne tage beslutningen på et lidt mere faktabaseret grundlag.
En stor fordel ved det danske arbejdsmarked er, som flere andre også været inde på, at det er nemt at ansætte, og at det er nemt at bringe et samarbejde til ophør, hvis det ikke længere giver mening, i hvert fald i forhold til mange andre lande.
Det giver den fleksibilitet, som gør, at vores arbejdsmarked hurtigt kan omstille sig.
Det skulle vi nødig miste.
Det skal samtidig modsvares af en ordning, hvor der så er ro på, hvis man står uden for arbejdsstyrken og er jobsøgende.
Men spørgsmålet er naturligvis: Hvor balancerer det henne, og hvor lang tid skal den periode være?
Vi håber derfor, at vi kan bruge det her forslag som et springbræt til en diskussion af, hvilke modeller man måske kunne kigge på.
Altså, skal vi have en overgangsmodel, skal vi have en trappemodel, skal vi have en konjunkturbestemt model uden at give køb på, at der skal være ro på, hvilket vi mener er essentielt, eller skal man sætte perioden ned til 1 år, hvilket er en markant beslutning?
Vi ser frem til at bearbejde det her og diskutere det mere, og det gælder både hovedforslaget og de potentielle modeller, der kan komme ind under det, og som helt naturligt vil springe ud af diskussionen, herunder hvad arbejdsudbuddet og finansieringen i den forbindelse vil være.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2023-04-18:
Tak for det.
Det er jo altid dejligt her efter kl. 22 at få lov til at diskutere lidt dagpenge.
Så tak til Liberal Alliance for at have fremsat forslaget.
Vi i Radikale Venstre vil naturligvis også gerne være med til at diskutere, hvordan vi har et robust og stærkt, men også fleksibelt dagpengesystem, der rent faktisk er tidssvarende og griber en rigtigt, når man kommer til at stå uden et arbejde, men vi ser måske ikke lige helt for os, at en halvering af dagpengeperioden er den rigtige løsning her.
Jeg vil gerne kvittere for, at man faktisk kommer med forslag til reformer og kommer med idéer til, hvordan vi kan finde provenu til nogle andre ting, man gerne vil, men også få arbejdsudbud – det ved vi at vi har brug for.
Det er i hvert fald også, fordi vi mener, at det er vigtigt, at vi har en balance i vores system.
Derfor er vi fra Radikale Venstres side ikke for forslaget, men tak for debatten.
Peter Kofod (DF), 2023-04-18:
Tak for ordet, formand, og tak til Liberal Alliance for, at vi kan diskutere det her nu.
Det er jo meget relevant med en debat om, hvordan vi får flere danskere ud på arbejdsmarkedet.
Forslagsstillerne foreslår at halvere dagpengeperioden fra 2 til 1 år, og at provenuet ved at gøre det skal bruges til et fradrag i arbejdsmarkedsbidraget på 48.000 kr. om året.
I Dansk Folkeparti mener vi ikke, at det er den rigtige vej at gå at skære i dagpengeperioden.
Der er i forslaget desværre ikke noget bud på, hvor mange ekstra personer der årligt vil falde ud af dagpengesystemet, ved at man halverer dagpengeperioden, men det vil nok være en del.
Det er i hvert fald vores frygt.
I Dansk Folkeparti vil vi ikke være med til at forringe vilkårene for danskere, der er blevet arbejdsløse, og som ikke bare sådan lige kan finde et nyt job, og det er jo tilfældet for nogle i dag.
Vi har på det seneste kunnet læse historier om seniorer, der har svært ved at finde et nyt arbejde, hvis de mister jobbet i en sen alder.
De søger mange jobs, men de kommer ikke til samtale.
I Dansk Folkeparti vil vi ikke være med til at forringe vilkårene for eksempelvis seniorer, der bliver ledige.
I Danmark er vi jo stolte af og bryster os faktisk af den danske model.
Et særligt kendetegn ved den er den særlige kombination af fleksibilitet og sikkerhed.
Der er fleksibilitet for arbejdsgiverne i forhold til at kunne hyre og fyre arbejdskraft, og der er sikkerhed for arbejdstagerne i forhold til et socialt sikkerhedsnet, der kan gribe dem, hvis de bliver ledige.
Med det her beslutningsforslag er man inde at pille ved den del, der handler om sikkerheden for arbejdstagerne.
Man kunne jo frygte, at det ville blive mødt med krav fra arbejdstagerne og mindre fleksibilitet for arbejdsgiverne, som ellers nyder godt af, at man kan afskedige forholdsvis enkelt i nedgangstider og siden ansætte igen.
Det tror jeg sådan set ikke er hensigten med forslaget, men det kan jo blive konsekvensen, og det er altså uhensigtsmæssigt.
Så i Dansk Folkeparti kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.