runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Monika Rubin (M), 2023-02-07:
Jeg synes, at spørgeren blander pærer og bananer lidt sammen, når spørgeren bliver ved med at tale om det her forslag med skattelettelser.
For forslaget omkring skattelettelser er også noget, der vil øge arbejdsudbuddet, og også noget, der gør, at mine kollegaer måske en gang imellem vil tage en ekstra vagt.
For jeg har mange kollegaer ude på sygehusene, der også ender med at betale topskat, når de tager ekstravagter.
Så jeg synes, spørgeren blander pærer og bananer sammen.
Men når det så er sagt, synes jeg, vi skal have en konstruktiv debat om, hvordan vi generelt sænker ulighed i sundhed på tværs af sektorer.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-07:
Ordføreren har ret i, at nu er det tredje gang, vi står her, fordi der er borgere, der har samlet 50.000 underskrifter for at prøve at få indført gratis tandbehandling, og de gør det jo ikke for at genere os.
De gør det jo, fordi de har ondt i tænderne, og fordi de bliver syge – alvorligt syge – og svaret fra ordføreren er, at de ikke har finansiering.
Er der ikke mere og er der virkelig ikke andet, ordføreren kan hjælpe med i forhold til i det mindste at give en respons til nogle af de mennesker her?
Monika Rubin (M), 2023-02-07:
Mange tak.
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det er tredje gang, det her kommer op, og det er, fordi det virker ulogisk, at noget sundhed i Danmark, hvad skal man sige, ikke er såkaldt gratis, ikke er skattefinansieret.
Men det er, fordi det er en rigtig dyr omkostning; det er noget, man skal finde rigtig mange penge til, og i Moderaterne prioriterer vi også andre ting end sundhed.
Jeg ved godt, at vi har slået os op på at være meget stærke på sundhed, men det er også vigtigt for os, at vi har velfungerende daginstitutioner, det er vigtigt for os, at vi har en grøn omstilling, som der også er finansiering til, osv. osv.
Så det er ikke et ønske om, at det ikke skal være sådan, men det er simpelt hen, fordi vi prioriterer mange ting i vores parti.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-07:
Det er rigtigt, at Moderaterne har slået sig big time op på sundhed, og jeg forlanger heller ikke af den grund, at Moderaterne skal stå og løse hele problemet her.
Jeg spørger bare: Hvad er Moderaternes idéer, når nu man har slået sig så stort op på sundhed, til at prøve at komme videre med at lindre tandsygdomme og skabe en billigere eller gratis tandpleje?
Hvad er idéerne?
Monika Rubin (M), 2023-02-07:
Mange tak.
Nu er det jo sådan, at der faktisk er op til 15 tilskudsordninger, man kan søge.
Og i forhold til kræftbehandling er det jo også sådan, at hvis man kan dokumentere, at det er på baggrund af kræftbehandling, kan man også få tilskud til tandsundhed.
Så jeg synes, at vi først og fremmest skal starte med at kigge på, om der er noget i forhold til tilskudsreglerne, som vi kan skrue på, og som gør det nemmere for borgerne, men faktisk også for tandlægerne at få søgt de tilskud, der er, for jeg tror, der er et problem i, at hvis det bliver for besværligt, får man heller ikke søgt de tilskud, der er, og man har jo faktisk tilskud, der skulle hjælpe på det her.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-08:
Nu skal jeg ikke kunne tage ansvar for, hvad der er sket, før jeg meldte mig ind i Dansk Folkeparti – mit medlemskab er jo forholdsvis nyt – men ikke desto mindre er det et spørgsmål, der optager mig meget, og det er et spørgsmål, der optager Dansk Folkeparti med Dansk Folkepartis nye ledelse meget for indeværende.
Derfor er vi meget indstillet på, at der skal strammes op på det her område, og jeg håber, at ministeren indser, at det bliver nødvendigt med en opstramning på det her område, for vi kan ikke give privilegeret adgang til statsborgerskab til mennesker, som vi erfaringsmæssigt har rigtig, rigtig dårlige erfaringer med, og som risikerer at udgøre en substantiel trussel mod det danske samfund.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Jamen jeg er enig i den grundlæggende analyse bag spørgerens spørgsmål her i dag, altså at man har været for liberal i sin udlændingepolitik i Sverige.
Jeg er glad for, at man ser anderledes på det nu, men det er klart, at det skaber nogle problemer, som vi også må holde øje med i Danmark og være opmærksom på ikke begynder at ødelægge og undergrave den udlændingepolitik, som vi har her i landet.
Steffen Larsen (LA), 2023-02-08:
Pænt goddag til ministeren.
Hvordan forholder ministeren sig til den kritik, som en række danske virksomheder er kommet med i Børsen, af, hvor vanskeligt det er blevet at få medarbejdere til Danmark på et forretningsvisum?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Det er vigtigt for regeringen og for mig, at både små og store virksomheder klarer sig godt både i Danmark og ude i verden.
Derfor er det selvfølgelig en alvorlig kritik, der er kommet.
Det er også vigtigt for mig, at tredjelandsstatsborgere, som opholder sig i Danmark eller i Schengen, opfylder betingelserne for at være her, og at man ved, hvad formålet med, at de er her, er.
Tredjelandsstatsborgere skal som det altovervejende udgangspunkt have en arbejdstilladelse for at kunne arbejde i Danmark.
Så kan vi sikre, at arbejdet sker på sædvanlige løn- og arbejdsvilkår.
En tredjelandsstatsborger kan dog udføre visse arbejdsrelaterede aktiviteter i et Schengenvisumophold, uden at der er krav om arbejdstilladelse.
Denne grænsedragning mellem, hvornår en aktivitet kan tillades på et visumophold, og hvornår der i stedet kræves en arbejdstilladelse, er ministeriet ved at se nærmere på, og vi håber også på at kunne finde en god løsning på denne problematik.
Jeg synes nu, det er lidt meget at kalde det byzantinsk.
Hvis man ser på afslagsprocenten i de sager, vi får i styrelsen, har den stort set været konstant siden 2018: Den ligger på omkring 60 pct. for dem, der kommer her.
Og det er jo de sager, som de danske repræsentationer rundtom i verden piller ud, og hvor de siger: Den her er vi i tvivl om; gad vide, om det er egentligt arbejde, der skal laves, eller om det er noget, der kan klares med et visum.
Altså, der er ikke ændret noget i afslagsprocenten.
Så kan man selvfølgelig diskutere, som spørgeren selvfølgelig også åbner for, om det skal være nemmere at komme at arbejde, altså om det skulle gøres på en mere lempelig måde.
Der tror jeg, at vi står på det nuværende system, som det er.
Steffen Larsen (LA), 2023-02-08:
Ministeriet har selv givet det eksempel, at en indisk medarbejder i et datterselskab vil til Danmark på et kort besøg for at implementere et it-program, vedkommende har lavet.
Han kan så få visum, hvis han alene observerer og indsamler viden, men hvis der er mistanke om, at han retter en fejl i sit program under besøget, skal der gives afslag.
Det er virkelig svært at forstå logikken i det eksempel.
Altså, det virker jo, som om politikken føres for at sikre, at danske virksomheder fortsat skal have it-problemer.
Kan ministeren forklare mig, hvorfor det giver mening?
Hvis ministeren var minister for dårlig it, kunne det måske give mening, men så skulle han have været skatteminister i stedet for, tror jeg.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Jeg tror, at der er en serie af ministerier, man kunne være minister for, hvis man skulle have den titel, men lad os nu lade være med at gå ned ad den vej.
Jeg synes, der er en logik, og logikken hedder: Er man der for at holde et møde, eller er man der for at lave noget arbejde, der har et output?
Det er den adskillelse, vi laver.
Nu kan jeg ikke huske de præcise tal, men jeg mener, at behandlingstiden i SIRI i forbindelse med ansøgninger om arbejdstilladelse er 30 dage, men det må jeg jo lige vende tilbage med.
Jeg synes, det er rimeligt, at der er den adskillelse, altså at der skelnes mellem de to forskellige ting.
Jeg forstår også godt LA's synspunkt om, at man også burde kunne komme at lave et output, når man er på et visum.
Men jeg synes, det er rimeligt, at hvis man skal lave et egentligt arbejde, søger man arbejdstilladelse.
Steffen Larsen (LA), 2023-02-08:
Den her praksis skader jo også nogle danske virksomheder, og nu kan jeg lige komme med et par citater her: Den måde, man praktiserer det her på, skader vores og andre danske firmaers forretning.
Det er direktøren fra Rambøll Danmark, der siger det.
Og det andet citat er: Det er frustrerende og besværliggør vores evne til at drive forretning.
Det er altså hr-chefen i Chr. Hansen, som siger det.
Gør det indtryk på ministeren, at den førte politik på den måde svækker danske hæderkronede virksomheders mulighed for at have ansatte på besøg?
Det lyder jo godt med en eller anden form for løsning på det.
Men jeg ved også, at ministeren og ministerens parti ser en del anderledes på spørgsmålet, end vi gør i Liberal Alliance.
Som jeg forstår Socialdemokraternes politik, ønsker man en restriktiv tilgang, fordi man har en bekymring for social dumping og løntrykkeri.
Den bekymring synes jeg er stærkt overdreven, men jeg forstår godt hensynet.
Jeg har omvendt meget svært ved at forstå, hvad faren er ved, at f.eks. en udenlandsk ansat i et dansk selskab kommer på et kort besøg og hjælper med at løse et forretningsmæssigt problem.
Jeg kan ikke se, at det risikerer at stille de danske ansatte dårligere, eller at det tjener nogen anden interesse.
Så hvorfor er det egentlig fornuftigt, at vi har det her byzantinske system med tusindvis af afslag, som vi har lige nu?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Jeg synes, vi skal blive lidt ved den første del af det.
For spørgeren kan jo også spørge sig selv: Hvordan kan det mon være, at det var en socialdemokratisk regering, der skulle til, for at man kunne fjerne den mulighed?
Jeg ved godt, han er relativt nytilkommen, men holdningsmæssigt har man dog ligget nogenlunde det samme sted.
Hvorfor er det ikke blevet gjort i alle de år, hvor man havde en meget stor indflydelse?
Hvorfor skulle der en socialdemokratisk regering til, før man tog den rigtige beslutning og sagde: Hvis du er kommet fra Syrien og har fået et hurtigt statsborgerskab, kan du ikke automatisk også få dansk statsborgerskab?
Det synes jeg er det relevante spørgsmål.
Jeg er helt klar til – den dag, der er et problem med efterkommerne – at se på, hvad vi kan gøre der.
Min dør er åben for den diskussion.
Men indtil videre er det ikke et problem, og det ser det heller ikke ud til at blive inden for de næste par år i hvert fald.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-08:
Men det kan det jo hurtigt blive.
I 2022 gav Sverige 18.000 mennesker statsborgerskab, i 2021 27.000, i 2020 25.000, i 2019 27.000 mennesker.
Det er jo helt ufattelig mange mennesker, som Sverige har kastet statsborgerskaber efter.
Derfor er vi jo meget optaget af i Dansk Folkeparti, at Danmark aldrig nogen sinde ender et sted, hvor vi bare tilnærmelsesvis har samme risiko for at ende et lignende sted.
Derfor er jeg nødt til at spørge ministeren igen, hvad han har tænkt sig at gøre for at sikre, at mennesker i Sverige, som har fået statsborgerskab, ikke derigennem får privilegeret adgang til statsborgerskab i Danmark, og at deres børn ikke får det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Jeg tror, det er spørgeren, der spiller skuespil lige nu.
Jeg tror, at det er blevet sagt her i de sidste 20 minutters tid syv-otte gange, at jeg ikke svarer på det, så det er vist mere skuespil, end det er reelt.
Men man kan jo altid diskutere det.
Hvis jeg går hen i et hjørne af min plæne derhjemme og planter nogle påskeliljer der, kan man godt påstå, at jeg totalt har ændret min græsplæne.
Man kan også sige, at det er en lille tilretning i et hjørne.
Jeg tror grundlæggende ikke, at det her kommer til at ændre særlig meget i antallet af folk, der får lov at blive her, og jeg ved, at det ikke kommer til at ændre § 7, stk. 3, og at det at være flygtning er midlertidigt.
Det kommer der ikke til at blive ændret på i hovedreglen.
Det er præcis, som det har været, og det har altid været sådan.
Nu kan jeg ikke huske, om Dansk Folkeparti var med til at vedtage det, dengang spørgeren var med i det, men det har altid været sådan, at man har kunnet være her på erhvervsordninger, hvis man tjente over et vist beløb, eller hvis man havde nogle bestemte jobkategorier.
Peter Skaarup (DD), 2023-02-08:
Det var da trods alt måske en lille erkendelse, for ministeren anerkender åbenbart, at nu er man i gang med at plante nogle påskeliljer et sted i haven, altså man er i gang med at ændre nogle ting.
Så er vi i hvert fald nået så langt: Man er i gang med at ændre ved tingene.
Nu, når vi er nået så langt, vil ministeren så ikke bare godt svare her i Folketinget på spørgsmålet om den her gigantudfordring, som jeg faktisk var inde på lidt tidligere.
Vi har en situation nu, hvor der kommer rigtig mange asylansøgere og migranter til Europa.
Landene kæmper som besatte for at undgå, at vi kommer i samme problemer som i 2015, men nogle lande er allerede langt over de problemer.
Hvad er så logikken i, at regeringen begynder at lempe, begynder at tage folk ind, som egentlig skulle vende tilbage til de lande, de oprindelig kom fra?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Vi er heldige i Danmark, at vi igennem efterhånden en del år har ført så stram en politik og har haft så stort fokus på at sende folk hjem, der ikke har lov til at være her, at der er relativt færre, som ønsker at komme til Danmark.
Det kan man jo sige skyldes en fælles bedrift hen over mange år.
Det ændrer ikke ved, at det her er en tilretning, som lægger sig op ad noget, som har været bredt anerkendt i Danmark i mange år: at man kan blive her, hvis man har bestemte arbejdsfunktioner.
Nu siger vi, at man også kan blive her, hvis man har en uddannelse på vej hen imod det.
Susie Jessen (DD), 2023-02-08:
Det er første gang, jeg har hørt, at man sammenligner en lempelse af udlændingepolitikken med at plante påskeliljer i sin have.
Tak for det billede.
Men jeg er også glad for, at det så viser, som hr. Peter Skaarup sagde, at det faktisk betyder, at der kommer til at ske ændringer.
Når man planter de såkaldte påskeliljer i sin have, betyder det faktisk ændringer af udlændingepolitikken.
Det er jeg glad for, for indtil nu har det været sådan: Rwanda?
Der sker jo ikke rigtig noget; det er ikke noget nyt.
Hjemsendelser?
Ej, det er heller ikke noget nyt.
IS-krigerne?
Der vil jeg lige minde om, at det er Moderaterne, som jo væver lidt ved det her med at få kvinderne og børnene hjem fra Syrien; så det har man ikke helt lagt sig fast på endnu.
Men det er bare for sige, at jeg er glad for, at ministeren nu accepterer, at der sker lempelser af udlændingepolitikken.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Der er vist tale om spørgerens egen konklusion og ikke ministerens udsagn.
Jeg ved nu heller ikke, om de børn, der er i Syrien, er IS-krigere endnu.
Det er måske lige sådan skrapt nok at sige det, hvis det drejer sig om børn i børnehavealderen.
Men helt grundlæggende er det sådan, at der er en meget kontant grænse for, hvor mange Danmark kan tage imod, og det skal som udgangspunkt være Folketinget, der beslutter, hvor mange der kommer til landet.
Det er vores politik i regeringen, og det står vi fast på, og dem, der ikke har lovligt ophold, skal hjem igen.
De linjer, de hovedsøjler i udlændingepolitikken, står vi fuldstændig fast på.
Der er ikke ændret noget ved dem.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-08:
Tak for det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Tak for det spørgsmål.
Det er rigtigt, at svenske statsborgere ligesom andre nordiske statsborgere kan opholde sig i og indrejse til Danmark uden egentlig opholdstilladelse.
I forhold til spørgsmålet om erklæringsadgangen for svenske statsborgere er det sådan, at nordiske statsborgere har mulighed for at erhverve dansk statsborgerskab på en mere lempelig måde end andre udlændinge.
Nordiske statsborgere kan i dag opnå dansk statsborgerskab
enten ved at afgive en erklæring eller ved naturalisation.
For at opnå dansk statsborgerskab ved erklæring stilles der krav om bopæl i Danmark i 7 år, at ansøgeren ikke må være idømt en ubetinget fængselsstraf eller lignende, og hertil kommer, at man skal have erhvervet det nordiske statsborgerskab på en anden måde end ved naturalisation.
Det vil sige, at hvis man er kommet til Sverige som flygtning og senere har erhvervet svensk statsborgerskab, er der ingen mulighed for at erklære sig dansk, uanset hvordan man vender og drejer det.
Det skyldes, at vi i 2021 afskaffede en erklæringsadgang, hvor også naturaliserede nordiske statsborgere kunne blive danske statsborgere ved erklæring.
Det handler altså under alle omstændigheder alene om erklæringsadgangen for børn af de svenske statsborgere, der måtte have opnået statsborgerskab ved naturalisation, og hvor der stilles krav til f.eks. foregående ophold i Danmark.
Det kan man selvfølgelig diskutere om er problematisk.
Der er heller ikke noget i tallene, der tyder på, at det er et stort problem for nuværende.
Men det er klart, at i forbindelse med det egentlige spørgsmål om, hvorvidt folk, der f.eks. er kommet fra Syrien til Sverige, kan få statsborgerskab, mener jeg, at der er en misforståelse i den måde, det bliver stillet op på i spørgsmålet.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-02-08:
Jeg må indrømme, at det bekymrer mig lidt, at ministeren siger, at det ikke er noget, der bekymrer ham for indeværende.
Sverige har ikke for indeværende nogen som helst kontrol over deres udlændingepolitik.
Derfor vil de børn, som vil kunne få adgang til dansk statsborgerskab, jo også på et tidspunkt komme til at udgøre et betydeligt problem for det danske samfund, fordi vi dermed risikerer at give de mennesker dansk statsborgerskab.
Derfor er jeg igen interesseret i at høre ministeren, hvad han har tænkt sig – hvis han har tænkt sig at gøre noget – at gøre ved, at vi risikerer at give statsborgerskab til mennesker, som udgør et substantielt problem for det svenske samfund og kommer til at gøre det også på sigt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-02-08:
Det mener jeg ikke at vi gør – efter de tal, jeg kan læse.
Hvis man slår op i Danmarks Statistiks opgørelse, er der ca. 6.000 borgere, som er svenske statsborgere og er kommet til Danmark siden 2018.
Af de 6.000 er der ca. 70, som har syrisk baggrund.
Det mener jeg for nuværende ikke er en stor trussel imod den grundlæggende udlændingepolitik, vi har i Danmark.
Ja, det gør indtryk, og det er derfor, vi også er i gang med at gennemgå den praksis, der er.
Vi mener ikke, at praksis er ændret, som det bliver påstået i den artikel, der er i Børsen, om sagen.
Men det er klart, at det da gør indtryk, og vi ønsker os da, at man skal kunne have en gnidningsfri overgang til danske virksomheder, der har brug for specialistkompetencer.
Jeg ved, at et synspunkt, som LA også har, og som også arbejdsgiverne har, er: Kan vi ikke bare få lov til at få folk på visum og så lade dem arbejde så meget, som de nu kan?
Det tror jeg i hvert fald at vi skal passe på med.
Vi skal sørge for at have den adskillelse.
Men vi er ved at se på det, og vi skal selvfølgelig nok også orientere folketingspartierne, når vi har noget mere konkret.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-02-08:
Tak skal ministeren have.
Det lyder jo rigtig godt i forhold til udrulningen af ladeinfrastrukturen, som jo er et kæmpeproblem.
For de vognmænd skal der ikke blot investeres i de nye lastbiler, som er voldsomt dyre i forhold til det, de køber i dag; der skal også investeres i en ladeinfrastruktur ude hos den enkelte vognmand, og så ville jeg høre ministeren, om ministeren er bekendt med, hvilke omkostninger vognmændene ser ind i i forhold til at måtte påregne at lave etablering af ladeinfrastruktur på egen lokation.
Thomas Danielsen (V), 2023-02-08:
Ja, det er jeg jo bekendt med i i hvert fald visse eksempler.
Grunden til, at Kenneth Fredslund Petersen overhovedet løfter den her sag, er jo, i forlængelse af at jeg var ude at besøge nogle af de vognmænd, som har været allermest presset af den nye teknologi, som vi forsøger at implementere og udrulle til glæde og gavn for både miljø og klima.
Og det er netop derfor, at jeg også er så optaget af at komme ud og tale med dem, som det ikke bare er en walkover for, og som det er allerallersværest for, og som måske allerede nu har foretaget nogle store investeringer.
Jeg er meget optaget af netop at lytte til, hvordan vi så kan prøve at implementere politikken, sådan at den tager så meget hensyn som muligt til dem, der har det vanskeligt.
Men ja, jeg har set flere regneeksempler, når jeg har været på de ture.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-02-08:
Ja, det er ganske korrekt, og de regneeksempler, vi hver især er blevet præsenteret for, er jo ikke helt ubetydelige i forhold til størrelsen af investeringer, der foreligger, når der ses ind i fremtiden.
Afslutningsvis vil jeg gerne spørge: Er det ministerens opfattelse, at den kilometerbaserede afgift, som ligger i regeringsgrundlaget, vil gå hårdest ud over de vognmænd, der lever og bor i landdistrikterne?
Thomas Danielsen (V), 2023-02-08:
Jamen altså, på nuværende tidspunkt ved vi faktisk ikke, hvordan en kilometerbaseret afgift skal strikkes sammen.
Det har regeringen ikke besluttet sig for, så derfor er det også vanskeligt for mig at kommentere på, hvordan den vil påvirke forskellige landsdele, forskellige vognmænd eller forskellige brancher.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-02-08:
Jamen vi er enige: Der mangler nogle beregninger, så vi kan få afklaret, hvor de egentlig forventes at skulle havne henne.
Og set i lyset af de udfordringer, vi har, håber jeg, at vi kan finde en løsning, der gør det lige så attraktivt at være vognmand i landdistrikterne, som det umiddelbart ser ud til at blive for dem i byerne med de muligheder, de har.
Thomas Danielsen (V), 2023-02-08:
Jeg kommer til at tage så mange hensyn som overhovedet muligt, hvor det kan lade sig gøre.
Man skal så også bare holde sig for øje, at det jo ikke er altid, en landsdel er enige om, hvad for nogle hensyn der er hensigtsmæssige.
Der er nogle, der håber, det bliver meget dyrt at køre lastbil, og der er nogle, der håber, det ikke bliver alt for dyrt at køre lastbil; sådan kan man jo i samme landsdel se forskelligt på de samme ting.
Men tak for ordførerens interesse og for at bringe den her vigtige debat op.
Sofie Lippert (SF), 2023-02-08:
Tak skal du have.
Hvad mener ministeren at der bør gøres for at vende den negative spiral med færre passagerer og stadig stigende billettakster i den kollektive transport?
Thomas Danielsen (V), 2023-02-08:
Det er jo et godt spørgsmål og et meget bredt spørgsmål.
Hvordan løser vi generelt udfordringerne i hele den kollektive transport med alle de aspekter, der er deri?
Der er takster, der er tilskud, der er køreplaner, der er ejerskaber, der er kommuner, der er regionsgrænser.
Der er en ambition om, at uanset hvor i landet man bor, skal man kunne pendle til sit arbejde eller til sin uddannelse eller anden skole på fornuftig vis.
Hvordan binder vi så Danmark bedre sammen på tværs af landet?
Skal jeg være helt ærlig, er svaret jo, at det ved jeg ikke.
Er det så et problem, når man er transportminister?
Ja, det er det måske umiddelbart.
Men det er bare for at være ærlig, og derfor har vi også en ambition om, at vi vil lave en ekspertgruppe, som med krøllede hjerner skal sætte sig sammen og komme med anbefalinger.
For hvis det var så nemt og logisk, var der jo nok nogle transportministre før mig, der havde løst problemet.
Men det er ikke så logisk og simpelt.
Og derfor bliver vi nødt til at få nedsat en ekspertgruppe, som kan se på alle de udfordringer, som både spørgeren og spørgerens parti og regeringen deler en fælles ambition om.
Sofie Lippert (SF), 2023-02-08:
En typisk god ven af ministerens parti, nemlig Dansk Industri, kom jo i sidste uge med et meget konkret udspil til, hvordan vi i hvert fald kan gøre noget ved de stigende billettakster og måske også nogle af de faldende passagertal.
De ønsker at vende den her negative spiral.
De foreslår, at det offentlige tilskud til den kollektive transport øges med mindst 300 mio. kr., og at billetpriserne sænkes med et sted mellem 12 og 20 pct. rundtomkring i landet og til gengæld ensartes lidt mere.
Det vil ifølge Dansk Industri selv resultere i en stigning på cirka 10 pct. af brugere af den kollektive transport og dermed være med til at sikre mange busruters overlevelse, især uden for de større byer.
Det er et forslag, som vi i SF hilser meget velkommen, og jeg vil høre, om ministeren vil være med til at forfølge Dansk Industris forslag.