runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2021-11-09:
Statsministeren og jeg er ved at indlede en velkendt dans, som vi har danset mange gange før, og dansen går ud på, at jeg stiller et konkret og præcist spørgsmål, og statsministeren svarer på noget andet, svarer udenom, og så er det næste trin i dansen, at jeg skal stille spørgsmålet igen, og så må vi se, om statsministeren vil svare.
Spørgsmålet lød jo: Vidste statsministeren inden pressemødet, at en nedlukning af erhvervet var ulovlig?
Så svarer statsministeren, at man ikke vidste, at en aflivning af alle minkene var ulovlig – fair nok, det er ikke det, jeg vil diskutere.
Jeg spørger ind til, om statsministeren inden pressemødet vidste, at hvis man besluttede at nedlukke hele erhvervet, ville det være ulovligt, sådan som det klart og tydeligt stod i bilagene til det møde, hvor man besluttede at aflive alle minkene.
Det er det spørgsmål, som jeg ønsker et svar på.
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Altså, det, der er til diskussion, er, om jeg og regeringen var bekendt med, at der ikke var hjemmel til den beslutning, der blev truffet, og det var vi ikke.
Det har jeg sagt ganske mange gange.
Så bliver der også kommenteret ganske meget på samarbejdet med Minkkommissionen.
Det overordnede koordinerende arbejde og dialogen mellem kommissionen og regeringen varetages af Justitsministeriet, og her kan jeg jo så henholde mig til det, der allerede er sagt.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-11-09:
Tak for det.
Jeg synes ikke, det har været særlig kønt at se på, hvordan Statsministeriet har modarbejdet åbenheden og modarbejdet Minkkommissionen, som jo som bekendt skal opklare, hvad der er op og ned i forhold til den ulovlige nedlægning af minkerhvervet.
Kommissionen bad allerede den 29. april Statsministeriet om at udlevere sms'er, og der går 132 dage, inden de får at vide, at sms'erne er slettet.
Derefter beder kommissionen om, at sms'erne skal genskabes, og så går der 46 dage, og der skal presses af og til, før man sætter politiets teknikere til at genskabe sms'erne.
B.T. søgte aktindsigt i sms-korrespondancer 25 dage efter det famøse pressemøde og får at vide, at der faktisk ikke har fundet nogen korrespondancer sted.
Så kommer Folketingets Ombudsmand på sagen, og 10 måneder senere må Statsministeriet indrømme, at der alligevel havde fundet samtaler sted, men at de simpelt hen er slettet.
Og senest er det så kommet frem i Minkkommissionen, at regeringen har ændret i den redegørelse, man har givet til Folketinget, om minkaflivning, så det ikke længere fremgår i den redegørelse, at regeringen på KU-mødet var oplyst om den manglende lovhjemmel i bilagene.
Så vi står tilbage med, at vigtige oplysninger bliver slettet, at vigtige oplysninger bliver ændret, og at vigtige oplysninger bliver tilbageholdt.
Jeg har ikke ord for, hvor kritisabelt det er.
Men mit spørgsmål går alligevel på noget andet.
Mit spørgsmål går på, hvad statsministeren vidste inden pressemødet, hvor man kommunikerede, at alle mink skulle aflives.
Statsministeren siger, at man ikke var bekendt med, at der manglede lovhjemmel til at slå alle minkene ned, og det kan sagtens være sandt – det er ikke det, jeg vil stå her og betvivle i dag.
Men hvis regeringen havde valgt en total nedlukning af branchen, ville det have været ulovligt.
Det står klart og tydeligt i bilagene til det møde, hvor man besluttede at aflive alle minkene – altså ikke at nedlukke branchen, men at aflive alle minkene.
Regeringen valgte jo angiveligt den model, at minkene skulle slås ned, og dermed var der ikke tale om en nedlukning af branchen, hvilket ville have krævet lovhjemmel.
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Nu blev der stillet flere spørgsmål før, så lad mig bare også svare på den anden del af spørgsmålene, nemlig hvordan det fungerer i praksis med at journalisere.
Der er det jo sådan, at hvis man som minister – og det er ikke anderledes under den her regering, end det var under andre regeringer – vurderer, at noget skal journaliseres, så skal man journalisere det.
Ganske ofte vil det jo være sådan, at hvis der skulle ligge noget på en sms af en karakter, der gør, at man skal gå videre med det, så vil man som minister tage det op på et møde, eller man vil skrive en mail, og så vil det ad den vej blive journaliseret.
Og i forhold til reglerne derudover kan jeg altså henvise til den meget grundige gennemgang, som Justitsministeriet allerede har givet.
Det var en fejl, at der ikke var lovhjemmel til den i mine øjne nødvendige beslutning i forhold til aflivning af mink, og det er en fejl, som regeringen har beklaget.
Pernille Vermund (NB), 2021-11-09:
Altså, ergo er der ikke noget, der er journaliseret, for så ville statsministeren jo vide, hvordan statsministeren helt praktisk sidder med sin telefon og journaliserer.
Men fred være med det.
Jeg kan forstå, at man begår fejl i regeringen.
Det har statsministeren flere gange sagt, og det er vi jo nok mange der efterhånden er enige i.
Men når statsministeren kommer i problemer, lader det til, at de her problemer ofte bliver tørret af på alle mulige andre.
Ansvaret er så ikke længere statsministerens; der enten embedsværkets eller andre ministres.
Vi har set ministre falde på det her.
Vi har også hørt, hvordan det er departementschefens ansvar, at sms'er forsvinder – belejligt – op til en undersøgelse bestilt af Folketinget.
Det er heller ikke statsministerens ansvar, at hendes nærmeste rådgiver kalder danske minkavleres livsværk for – og jeg beklager mit sprog, hr. formand – lort; en fejl af rådgiveren, som vi får besked på at leve med .
Så jeg vil gerne høre statsministeren: Er der overhovedet noget som helst i hele den her minkskandale, som statsministeren vil tage personligt ansvar for og personligt mener at have begået fejl i forhold til?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Justitsministeren har ved flere forskellige lejligheder ret grundigt og minutiøst gennemgået, hvad regelsættet er, hvad angår journalisering og sms'er.
Og dér fremgår det jo, at det vil have undtagelsens karakter.
Og der er ikke noget, der tilsiger mig, at den her regering har en anden sms-praksis, hvad angår journalisering, end tidligere regeringer.
Pernille Vermund (NB), 2021-11-09:
Altså, statsministeren siger, at der ikke er noget at skjule.
Ergo må man jo så også sige: Hvorfor så slette beskederne?
Det giver ikke mening.
Og når noget ikke giver mening, er det jo som regel, fordi der stikker noget andet under.
Hvordan er det egentlig med den her pligt til at journalisere, som står ret centralt i den her sletteskandale?
Nu har jeg som bekendt ikke været statsminister endnu, og jeg kan forestille mig, at der er ret meget at se til.
Men statsministeren har jo trods alt en lovmæssig forpligtelse til at journalisere de sms'er, som er relevante.
Så hvordan fungerer det helt konkret?
Ligger statsministeren om aftenen eller sidder om aftenen med sin telefon og sender de sms'er af sted, som skal journaliseres?
Er det noget, som statsministeren bruger en eftermiddag på en gang om måneden at sende ind til embedsværket?
Eller er det – som så meget andet – noget, som statsministeren overlader ansvaret for til andre?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-11-09:
Statsministeren holdt i sidste uge et pressemøde på halvanden time, hvor man talte om minkbeslutningen osv., så når det er belejligt for statsministeren, vil man gerne tale om det, men når det er ubelejligt at få spørgsmål, vil man ikke svare på dem af respekt for kommissionens arbejde.
Men det hører jo til jobbet som statsminister, at man skal svare på de spørgsmål, man får i Folketingssalen.
Jeg har lyst til at sige: Lev med det, det er jo sådan, det er.
Derfor vil jeg forsøge en sidste gang, selv om jeg ikke tror, jeg får svar, og jeg kunne i princippet bare sætte mig ned på min stol og sige, at det jo er helt håbløst.
Men jeg vil alligevel forsøge en sidste gang, for det er jo relevant at vide, om statsministeren inden pressemødet vidste, at en nedlukning var ulovlig, for så giver det jo sig selv, at en aflivning sandsynligvis også ville være det.
Hvis statsministeren ikke vidste det, har man aflivet et helt erhverv uden at have læst bilagene til det møde, hvor man besluttede det, og det er også dybt kritisabelt.
Så det er et relevant spørgsmål, og derfor vil jeg forsøge en sidste gang: Vidste statsministeren, at en nedlukning af erhvervet ville være ulovlig, hvis det var det, man havde besluttet at kommunikere ud?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Jeg var ikke bekendt med, at der manglede lovhjemmel til den beslutning, der blev truffet, og jeg har simpelt hen ikke yderligere at tilføje.
Jeg tror, spørgsmålet er så konkret i forhold til en helt konkret lovgivning, at det nok er bedre at stille spørgsmålet til klimaministeren.
Derudover deler jeg fuldstændig og aldeles glæden over energiøen.
Jeg skal være ærlig og sige, at første gang jeg hørte om idéen, og den kom fra Radikale Venstres side, var jeg noget undrende, eller jeg tænkte: Hvad for noget, skal vi bygge en energiø?
Men det er jo et fantastisk projekt, og jeg tror måske endda, at vi når op på 12 millioner husstande.
Og tænk, at vi i Danmark vil kunne forsyne ikke blot os selv, men en stor del af Europa, apropos aktuel krise i forsyningen lige nu med stigende energipriser.
Det her er den helt, helt rigtige vej at gå, og resten af verden kigger jo på os og siger: Igen igen er I foran, I tænker visionært, I tænker, ja, ud af boksen, ud på havet, I får nye idéer, og I tør gøre det.
Tænk, at vi er der i Danmark, hvor vi har et politisk flertal, der tør gøre det.
Så vil der jo givet rejse sig nogle forskellige spørgsmål, som jeg ikke har kendskab til, men som vi så må afklare hen ad vejen.
Torsten Gejl (ALT), 2021-11-09:
Tak, formand.
Det er et projekt, som vi i Alternativet er utrolig glade for at have været med til at udvikle.
Når øen er fuldt udbygget med en størrelse på 64 fodboldbaner, med store vindmølleparker omkring og med vindmøller af en størrelse, som vi aldrig har set før, kommer vi nok til at producere strøm til 10 millioner husstande.
Så det bliver verdens største grønne stikkontakt, og vi håber, at den grønne danske strøm bliver sådan et verdensbrand.
Derfor sagde vi i Alternativet selvfølgelig også ja til at være med i aftalen, da vi forhandlede den færdig i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, og ved det efterfølgende pressemøde fortalte vi, hvor stolte vi var over, at Å er med i sådan en aftale.
Nu kommer vi så til problemet, for nu er aftalen lavet om til lovtekst, og vi er ved at behandle den her i Folketinget, og pludselig er der dukket et element op, som ikke var med i aftalen, da vi tilsluttede os den, nemlig at adgangen til at klage over projektet skal afskæres.
Det er et kæmpeproblem for os i Alternativet, da vi jo er imod at afskære borgernes klageadgang i forbindelse med alle bygge- og anlægsprojekter.
Vi har f.eks. kritiseret rigtig meget, at klageadgangen til Lynetteholmsbyggeriet er blevet afskaffet.
Så vi har svært ved bare at komme og sige, at vi vil afskaffe klageadgangen til energiøen, bare fordi det er et utrolig fantastisk og sympatisk projekt modsat den nye Lynetteholm, som vi er utrolig meget imod.
Hvad tænker statsministeren om, at Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet bygger et forslag om afskæring af klageadgang ind i en aftale, efter at vi har indgået den?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Ja, selvfølgelig er jeg det, og det går jeg da i øvrigt ud fra at de fleste vil kunne skrive under på at de er – i hvert fald hvis det modsatte er, at man er racist.
Det er jeg ikke, det har jeg aldrig nogen sinde været, og det kommer jeg heller aldrig nogen sinde til at blive.
Vi har jo set både herhjemme og ude, hvor store konsekvenser det har, når racismen rammer.
Og der er racisme i det danske samfund – den vender i øvrigt mange veje.
Og ligegyldigt hvordan det kommer til udtryk, ligegyldigt hvordan det bliver sagt, og ligegyldigt hvem det bliver vendt imod, så er racisme jo grundlæggende usundt, og vi har behov for det modsatte.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-09:
Statsministeren skal vide, at statsministerens svar virkelig gjorde mig glad.
Det var dejligt at høre, at statsministeren klart og tydeligt siger, at statsministeren er feminist.
Så har vi en masse, vi kan arbejde videre på i forhold til ligeløn og et opgør med patriarkatet.
Frie Grønne er jo også et antiracistisk parti, og jeg er antiracist.
Det er jeg, fordi jeg ikke kun tager afstand fra racisme, men aktivt handler for at bekæmpe racisme.
Så jeg vil spørge statsministeren: Opfatter statsministeren sig selv som antiracist, og hvis ja, hvordan kommer det så til udtryk i den førte politik?
Stod det til Frie Grønne, burde statsministeren indføre klimaundtagelsestilstand og indkalde til ugentlige klimapressemøder.
Der bliver gjort noget, men der bliver ikke gjort nok.
Men i dag er jo Frie Grønnes første gang, og derfor handler det også om ligesom at lære hinanden at kende og sætte scenen.
Frie Grønne er et feministisk parti.
Jeg er stolt af at være feminist.
Opfatter statsministeren sig selv som feminist?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Nej, det gjorde statsministeren ikke, men statsministeren er dybt engageret i klimaspørgsmålet og vil selvfølgelig gerne bakke op om mange forskellige klimainitiativer.
Først og fremmest tillykke med at være opstillingsberettiget, og velkommen her i kredsen af partiledere og dermed også til kommende spørgetimer som den, vi er i gang med nu.
Jeg glæder mig også til samarbejdet både her og i andre sammenhænge.
Jeg synes, det er lidt for generaliserende at sige, at verdens ledere ikke gør noget.
Jeg synes, at der er nogle verdensledere, der burde gøre meget mere.
Jeg har selv deltaget i COP'en og er selvfølgelig ærgerlig over, at store udledere, store økonomier som eksempelvis den kinesiske, den russiske, den brasilianske ikke var til stede – det er rigtig ærgerligt for den nødvendige globale klimaindsats – men det var vi til gengæld mange andre der var.
Vi er også mange, der har valgt at forpligte os med lovgivning, og vi er mange, der qua samarbejdet her på tinge er i gang med at skubbe til klimadagsordenen, både herhjemme og på europæisk og globalt plan, og vi skal mere endnu i fællesskab.
Så jeg synes, vi er nogle, der bevæger os fremad, men det er helt rigtigt, at alle ikke er med endnu – desværre.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-09:
Tak for ordet, formand.
Kære statsminister, i sidste uge blev Frie Grønne opstillingsberettiget, og vi kan nu som alle andre partier deltage her i spørgetimen.
Men det, vi ikke glæder os over, er, at planeten står i flammer, mens verdensledere ser passivt til.
Vi taler om en klimakrise, der handler om liv og død; vi taler om en global opvarmning, som betyder, at vi i fremtiden kun kan brødføde 1 milliard mennesker.
Vi taler om en global opvarmning, der gør, at lande vil forsvinde på grund af oversvømmelser.
Netop derfor gik mange borgere rundtom i verden på gaden her i weekenden under klimamarchen.
De gik på gaden for at råbe verdenslederne, der er samlet for 26. gang ved COP26 – denne gang i Glasgow – op og kræve klimahandling.
Frie Grønne var også til stede, jeg var også til stede.
Men jeg kan forstå, at statsministeren også var til stede, og det har skabt noget forvirring.
Vi har i hvert fald brug for en afklaring.
Skal man forstå det, som om statsministeren demonstrerede mod regeringens manglende klimahandling?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Ja, det gør jeg da.
Det har jeg egentlig altid gjort.
Og til det andet spørgsmål, om der bliver gjort nok for klimaet, er svaret nej – der bliver ikke gjort nok for klimaet.
IPCC-rapporten er så tydelig, som den kan være.
Klimakrisen er værre, end verden forventede; den bliver sværere at rette op på end forventet, og vi skal alle sammen gøre mere.
Men det korte svar er, at der ikke bliver gjort nok på klimaområdet.
Alle skal gøre mere, Danmark skal også gøre mere, og det er jeg i øvrigt fuldstændig sikker på at vi også kommer til med det nuværende politiske flertal.
Statsministeriet har jo allerede tilkendegivet, at man kan afvise, at der er en sammenhæng med både spørgsmålet omkring mink og den efterfølgende granskningskommission og det, at der er en automatisk opsætning på min telefon, som gør, at sms'er slettes.
Det har Statsministeriet allerede afvist.
Derudover tror jeg, det er vigtigt at sige, at det, at man som minister sletter sms'er, hvad enten det er automatisk eller løbende, er ikke – det er ikke – i strid med reglerne.
Pernille Vermund (NB), 2021-11-09:
Tak for det.
Jeg forstår, at statsministeren mener, at det her med de slettede sms'er er sådan lidt en storm i et glas vand; at det er sådan lidt fjollet, at vi i oppositionen går op i sådan noget som journaliseringspligt og samarbejde med en kommission, som er nedsat af Folketinget.
Statsministeren er jo optaget af at redde liv, som statsministeren siger.
Men når man sletter dokumenter, når man sletter beskeder, når man sletter sporene efter sig, er det som regel, fordi man har noget at skjule; man har noget, som man ikke ønsker at andre skal se.
Så et helt, helt enkelt spørgsmål fra min side er: Hvad var det, statsministeren ville skjule?
Hvilke
spor skulle slettes?
Hvad var det, statsministeren skrev, som ingen måtte se?
Og nu vil statsministeren sikkert sige noget med en million dokumenter og bla, bla, og det er ikke det, jeg spørger om.
Statsministeren vil formentlig også svare noget med sikkerhed og bla, bla.
Og der må jeg bare sige, at der er ikke én af dem, der har udtalt sig, med forstand på sikkerhed, som har bakket op om det argument.
Så helt konkret: Hvad var det, statsministeren ville skjule?
Hvilke spor skulle slettes?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Jeg synes jo faktisk, at vi er i gang – det nuværende politiske flertal – med tag for tag, skridt for skridt at bygge vores velfærdssamfund op igen.
Vi har lavet to finanslove, og vi håber på en tredje, inden alt for mange uger er gået.
Der er lavet aftaler med kommuner og regioner ad tre omgange.
Det er fem store aftaler, hvor der er tilført flere penge til vores velfærdssamfund.
Vi kan ikke påstå, at vi kan løse det hele på en gang, men vi kan begynde at vende udviklingen, og i de kommende år er det i mine øjne helt afgørende, at pengene følger med.
Altså, hvis man begynder at spare igen på velfærdssamfundet, vil situationen jo blive endnu værre.
Jeg kan ikke stille mig op og sige, at jeg kan løse det hele på en gang.
Der er mange medarbejdergrupper i den offentlige sektor, og de er alle sammen vigtige.
Der er mange forhold i det her.
Men det er vigtigt, at vi anerkender, at der er nogle udfordringer, og jeg synes også, det er vigtigt at sige, at der er meget, der fungerer godt på de danske sygehuse – at det hele ikke er så galt som det billede, man kan få.
Der er meget, der fungerer godt, men der skal være bedre arbejdsvilkår, og den diskussion skal vi tage med hinanden.
Vi har også foreslået, at der nedsættes en lønkommission til at kigge på det her spørgsmål omkring ligeløn, og det vil der jo så efterfølgende også være en politisk opfølgning på.
Mai Villadsen (EL), 2021-11-09:
Nu har vi alle løbesko på.
Sådan sagde en sygeplejerske til mig forleden.
Og det er det, de siger, når man snakker med dem derude.
De har det hårdt, de løber utrolig stærkt, de mangler kolleger, og de får ikke en fair ligeløn.
Sundhedsvæsenet er under maksimalt pres lige nu.
Vi står ikke bare midt i en coronakrise, vi står også midt i en akut rekrutteringskrise.
Næsten hver tiende sygeplejerske svarede for nylig i en rundspørge, at de inden for den seneste måned har søgt væk fra faget – næsten hver tiende!
Der er lige nu, så vidt jeg ved, over 4.000 ledige sygeplejerskestillinger.
I går på pressemødet sagde statsministeren, at hun godt kender den frustration, der hersker blandt de ansatte i sundhedsvæsenet, men statsministeren sagde intet om, hvad statsministeren og regeringen vil gøre – intet!
Det synes jeg simpelt hen ikke er godt nok.
Så derfor er mit spørgsmål til statsministeren i dag: Hvad har statsministeren tænkt sig at gøre ved den enorme rekrutteringskrise, vi står med?
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
I øvrigt var vi jo også enige om Irakkommissionen, både om dens tilblivelse, men da også om bekymringen over mørklægningen – og det er jo hr. Jakob Ellemann-Jensen og hr. Søren Pape Poulsen, der har truffet den beslutning om helt at mørklægge det kapitel af danmarkshistorien.
Det kan man jo tænke meget over hvorfor man havde behov for.
På spørgsmålet om retningslinjer vil jeg svare to ting: For det første mener jeg jo, at den rådgivning, jeg har fået om det her, stadig væk gælder.
For det andet har jeg også sagt, at det selvfølgelig er vigtigt nu at sikre, at hvis sms'er i fremtiden bliver en del af kommissionsarbejdet, skal de sikres.
Set i det lys vil vi jo selvfølgelig ikke automatisk slette sms'er nu, indtil de retningslinjer så er på plads.
Det handler ikke om, at rådgivningen har forandret sig, men der er ikke et it-system, der understøtter, at de sikres, og det it-system skal jo op at stå, såfremt det er det, retningslinjerne kommer til at tilsige.
Mai Villadsen (EL), 2021-11-09:
Jeg savner simpelt hen, at statsministeren bliver mere konkret i sine svar, konkret på, hvad der skal gøres, for det er en meget akut rekrutteringskrise, vi står med lige nu.
Og i går på pressemødet bad statsministeren jo vores sundheds- og omsorgsansatte om tålmodighed og om at yde en ekstra indsats.
Jeg tror faktisk, at det fik ret mange af dem til at føle sig trådt på.
For helt ærligt: De har knoklet, og hvad har de fået til gengæld?
De har fået et tak, et honninghjerte, men fra regeringens side jo ikke rigtig andet.
Bevares, der er nedsat en kommission, men det har der også været før.
Så derfor kunne jeg faktisk godt tænke mig at spørge statsministeren, om statsministeren ikke godt kan forstå, at sygeplejersker og andre faggrupper med de ord, der faldt i går, føler sig relativt trådt på og provokeret.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-11-09:
Jo, og tak for det
Jeg synes også, det er under al kritik, og jeg håber også på noget anerkendelse for, at det måske også har at gøre med regeringens støttepartier, bl.a. mit eget parti, Radikale Venstre, at der faktisk sidder en granskningskommission og arbejder på det her område.
Det er jeg godt tilfreds med.
Nu skal der så laves nye retningslinjer for eksempelvis sms'er og for, hvordan de skal håndteres fremover, for det er jo rigtigt, at det her gælder fremover.
Mette Frederiksen (S), 2021-11-09:
Der er jo én kommission, som fru Sofie Carsten Nielsen ikke er blevet klogere af, og det er, fordi den er nedlagt, nemlig Irakkommissionen.
Det er jo egentlig interessant i de her dage, hvor der diskuteres mangt og meget, at når det borgerlige Danmark har flertal, nedlægger man kommissioner om sig selv.
Når man har en socialdemokratisk regering i Danmark, bakker Socialdemokratiet op om kommissioner om sig selv.
Det er da en iøjnefaldende forskel.
Jeg synes f.eks., at følgende spørgsmål fortjener en omgang mere: Er det virkelig rimeligt, at et borgerligt flertal i Danmark kan nedlægge en kommission, der skal afdække, hvad der egentlig foregik i en borgerlig regering om noget så essentielt som dansk krigsdeltagelse?
Man nedlagde den bare med et fingerknips.
Der var næsten ingen diskussion om det.
Vi har fra vores side valgt at sige: Vi bakker op om, at tingene selvfølgelig kan indgå i et kommissionsarbejde.
Jeg håber også på noget anerkendelse for, at det er to meget, meget forskellige måder at arbejde på.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-11-09:
Jeg er enig i, at det, at vi stod sammen om at løse opgaven, har skabt noget tillid.
Det, vi er blevet klogere af, er bl.a. Ytringsfrihedskommissionen, som var nedsat her, og som peger på, at vi skal ændre offentlighedsloven og ministerbetjeningsreglen; det er Grønnegaards rapport om gennemgangen af hele coronaforløbet, der peger på præcis det samme; og det er Ombudsmanden, der vurderer, at der gives alt for mange afslag på aktindsigt, og at ministerbetjeningsreglen er blevet en mørklægningsregel og derfor hæmmer tilliden til det politiske.
Jeg synes, at der er rigtig, rigtig meget, der peger på, at vi skal lytte mere til det og så få ændret de regler.