runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2018-04-20:
Beslutningsforslaget om sikring af handicappedes deltagelse i folkeoplysende virksomhed har to elementer.
Dels ønsker forslagsstillerne, at der skal laves en analyse af, hvilken økonomisk ramme der skal til for at sikre handicappedes mulighed for deltagelse i folkeoplysende virksomhed efter folkeoplysningslovens § 44, stk. 2, også kaldet handicappuljen, og det foreslås endvidere, at der afsættes de nødvendige midler i puljen.
Dels foreslås det, at der via dialog med støttemodtagerne fastsættes en ny administrativ praksis for uddeling af puljen, som sikrer modtagerne bedre mulighed for at kende den årlige økonomiske ramme.
Jeg vil gerne indlede med at slå fast, at jeg som kulturminister er optaget af, at alle borgere har adgang til den folkeoplysende virksomhed på aftenskoler, i foreningslivet, på højskoler osv.
Jeg synes også, at folkeoplysningsloven på forskellige områder giver mulighed for at tilgodese forskellige grupper, herunder de handicappede.
Det er primært kommunerne, der stiller rammerne for den folkeoplysende virksomhed til rådighed, og det gælder også for handicappede borgere.
Kommunerne kan yde supplerende grundtilskud til voksenundervisning for handicappede deltagere, ligesom kommunerne også af deres særlige ramme kan yde tilskud til f.eks. særlige grupper eller til handicappede.
Dertil kommer så en mindre pulje på finansloven – det er § 44, stk. 2, altså handicappuljen – hvor kulturministeren yder tilskud til handicappedes deltagelse i folkeoplysende virksomhed.
Puljen uddeles forholdsmæssigt blandt de berettigede ansøgere, og der har altid været søgt om flere penge, end der er i puljen, og derfor ydes der ikke og har der aldrig været ydet fuld dækning fra puljen.
Størrelsen af puljen er desuden politisk fastsat på finansloven.
Niveauet for det samlede ansøgte beløb i puljen gennem årene kender vi allerede, og derfor kender vi i store træk til ønskerne.
Jeg kan derfor ikke se noget behov for, at vi nu skal foretage en ny analyse af, hvad det økonomiske behov er hos ansøgerne til handicappuljen.
Jeg synes, det er et helt legitimt ønske, at midlerne til handicappedes deltagelse på aftenskoler og i foreningslivet skal være sådan, at de passer til behovene, men der er jo bare den kendsgerning, at ressourcerne er knappe.
Både staten og kommunerne er altså underlagt den stramme økonomiske ramme i de her år, og derfor ser jeg ikke nogen mulighed for at tilføre flere midler.
Til gengæld vil jeg meget gerne se på, om der kan ændres på administrationen af puljen, så modtagerne får en bedre mulighed for at planlægge ud fra deres tilskud fra puljen.
Det er næppe nødvendigt at udstede en bekendtgørelse om det, men hvis der kan ændres noget i administrationen af puljen, som kan gøre det lettere for foreninger eller borgere, er jeg selvfølgelig villig til at se på det.
Med disse ord vil jeg afslutte med at sige, at regeringen ikke støtter det fremsatte forslag.
Igen, det kan være, jeg har misforstået det, men jeg synes, jeg har hørt ordføreren sige, at tegning skal være et fag på billedkunstuddannelserne, men det kan vi lige afklare bagefter, for det kan være, jeg har misforstået det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-20:
... På akademierne har man slet ikke de her håndværksmæssige ting.
Man skal f.eks. ikke længere beherske tegning for at blive optaget.
Der er det bare, at jeg siger, at jo mere det håndværksmæssige fylder i optagelseskravene, jo mere frihed kan man også give til uddannelsesinstitutionerne.
Det er derfor, det hænger meget godt sammen med en afbureaukratisering.
Mette Bock (LA), 2018-04-20:
Jamen så har jeg måske hørt forkert, men jeg synes, at jeg f.eks. har hørt hr. Alex Ahrendtsen sige, at tegning skal være et fag på billedkunstuddannelserne, men det kan være, at jeg har misforstået, og så beklager jeg selvfølgelig.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-20:
Jeg skal forsøge at tale så højt, som jeg overhovedet kan, så ministeren kan høre mig.
Det er i forbindelse med optagelseskravene til konservatorierne.
Jo flere håndværksmæssige ting man forlanger, når man skal optage elever på de kunstneriske uddannelser, jo mere frihed kan man jo faktisk give i selve uddannelsen.
Så det hænger fint sammen med afbureaukratisering.
Mette Bock (LA), 2018-04-20:
Det tror jeg bestemt også.
Og jeg er ikke optaget af mange måltal, jeg er optaget af de rigtige måltal, og det må vi så se om vi kan finde ud af.
Men jeg bliver også nødt til at minde om, at jeg jo ved, at ordføreren selv har meget stærke holdninger til, at håndværksfagene f.eks. skal betyde mere på de kunstneriske uddannelser.
Så man kan ikke på den ene side sige, at de skal have lov til at tilrettelægge tingene, som de gerne vil, for sådan gjorde man tidligere, for da havde man nogle dygtige professorer, og så på den anden side sige, at vi synes, at vi skal ind at beslutte, at der skal være flere håndværksfag på de kunstneriske uddannelser.
Man kan jo altså ikke gøre begge dele på en gang.
Det har jeg i hvert fald svært ved umiddelbart at se.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-20:
Tak til ministeren for at tage ordet.
Det er dejligt med en minister, der kaster sig ud i sagerne.
Det, der er lidt interessant, når man kigger på det i et kunsthistorisk lys, er, at det er, som om det er sådan, at jo mere afrapportering, jo flere måltal vi har fået, jo færre kunstnere med internationalt snit er der tilbage.
Går vi hundrede år tilbage, var der fremragende malere i Danmark, og der var ingen måltal, der var ingen målstyring, der var ingen afrapporteringer, nej, man stolede på, at lærerne og professorerne på akademierne uddannede, sådan som man egentlig syntes en maler skulle uddannes.
Så spørgsmålet er, om ikke det er på tide, at vi begynder at lade os inspirere af, hvordan man gjorde tingene tidligere og så fører det op til vore dage, uden at vi giver køb på, at vi selvfølgelig også skal have hånd i hanke med, hvordan pengene bliver brugt.
Jeg tror godt, vi kan gøre det bedre, end vi gør det i dag.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-04-24:
Men så anerkender ordføreren altså, at det er meget usikkert at stå og konkludere noget, når man ikke registrerer det, og derfor ikke rigtig ved, hvad det er, man snakker om, når man bruger det som argument.
Jeg vil godt skifte lidt spor, for jeg vil godt være så fræk at spørge om noget, for der er jo adskillige af ordførerens kolleger fra partiet Venstre, som har været ude at sige, at det her er et rigtig vigtigt instrument i forhold til unge.
Både regionsrådsformand Stephanie Lose, hr. Søren Gade, som er gruppeformand, og selv statsministeren har jo erkendt, at det altså hjælper noget at sætte prisen og afgiften op på cigaretter.
Ordføreren kom slet ikke ind på det i sin tale.
Må jeg ikke høre lidt om, hvad ordføreren siger til det?
Louise Schack Elholm (V), 2018-04-24:
Jamen altså, vi vil jo gerne komme det til livs, at unge mennesker i stigende grad begynder at ryge.
Og der er vi åbne over for at se på de forskellige muligheder, selvfølgelig inden for hvad skattestoppet tillader.
Men en 75 pct.s prisstigning på tobak er en meget voldsom stigning.
Det er meget, meget voldsomt, og jeg må bare sige, at det tror jeg altså lægger op til en alvorlig grænsehandel og illegal handel.
Det er min forståelse, at Alternativet fremsætter et beslutningsforslag om, at folk selv må dyrke hampen derhjemme, og det ville være det vilde vest.
René Gade (ALT), 2018-04-24:
Det er netop bare en kort bemærkning.
Nu er der fra både ministerens og ordførerens side sat lighedstegn af en eller anden art mellem det, som er vores ønske om at hæve afgiften på tobak, fordi vi mener, at der ikke mindst for børn og unge er tale om sundhedsskadelige virkninger, og det, at vi gerne vil se på medicinsk cannabis som en mulighed, som man også kan bruge herhjemme i sundhedsvæsenet.
Jeg vil altså bare som en kort bemærkning sige, at der er ret stor forskel på, tænker jeg, at sige, at medicinsk cannabis kunne være interessant at bruge på nye måder, der måske kunne lindre smerte, og at sige, at vi synes, at man skal højne afgiften på tobak, som er sundhedsskadeligt.
Det er ikke bare sådan noget med det vilde vest, vi er ude i, når det handler om medicinsk cannabis.
Louise Schack Elholm (V), 2018-04-24:
Jamen det er korrekt.
Vi registrerer ikke sort handel; det kan jo ligesom ikke lade sig gøre.
Illegal handel foregår papirfrit, illegalt.
Vi opdager det, når vi laver kontroller.
Og der har vi jo oplevet op til flere kontroller, der har vist den her illegale handel med slik.
Det er min opfattelse, at det typisk er relateret til bandekriminalitet, rockerkriminalitet, og det er derigennem at de får penge ind i landet og får finansieret deres kriminalitet.
Det er gennem den her illegale slikhandel.
Hvorfor er det det?
Det er, fordi vores slikafgifter er så meget højere, end de er i Sverige og i Tyskland.
Det er der ikke mulighed for at tjene penge på på nuværende tidspunkt, når det gælder cigaretter, men det vil der blive, hvis det her bliver til virkelighed.
Og derfor vil det ganske givet give anledning til illegal handel, ligesom det gælder for slik i øjeblikket.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-04-24:
Jeg kunne godt tænke mig bare lige her til at starte med at spørge ordføreren: Er det ikke korrekt, at man i den rapport om grænsehandelen, der er kommet fra Skatteministeriet i 2017, skriver, at det er meget usikkert, og at der er meget sparsomme oplysninger om det sorte marked, illegal grænsehandel osv.?
Det står direkte her: Der er særlig stor usikkerhed omkring skønnene for den illegale handel.
De sparsomme oplysninger, som lægges til grund ... osv. osv. Hvordan kan ordføreren være så skråsikker på, hvad der vil ske?
Jeg opfatter ordføreren som ret sikker i den udmelding, der lige kom her, om, hvad der vil ske, både med grænsehandel og illegalt marked.
Louise Schack Elholm (V), 2018-04-24:
Tak for ordet.
Som de tidligere ordførere allerede har sagt, lægger Alternativet her op til at hæve tobaksafgiften med 75 pct.
Det betyder, at en pakke cigaretter vil stige fra 40 kr. til 65 kr., og det vil gøre, at vi går fra at have et prisniveau som i de fleste andre europæiske lande, vores nabolande, til at have det tredjehøjeste i hele EU.
Jeg forstår sagtens ønsket om at hindre folk, især unge mennesker, i at gå i gang med at ryge tobak, men spørgsmålet er jo også, om tingene rent faktisk virker.
En stigning på 75 pct. er ganske betydelig, og man forventer sådan set, at grænsehandelen vil stige fra de ca. 7 pct., den udgør af forbruget i dag, til 30 pct. af forbruget, og dertil kommer så hele det sorte marked, altså al den illegale handel, der vil blive med dem.
I dag er der jo ikke ret meget illegal handel med cigaretter, for der er jo ikke noget at spare ved at købe dem i Sverige eller Tyskland og så tage dem med til Danmark og sælge dem sort i kiosker.
Men det er der på slik, og derfor ser vi jo en massiv handel med sort slik, som heller ikke opbevares sundhedsmæssigt korrekt.
Og der er jo slet ingen kontrol med det slik, der bliver solgt sort.
Som sagt bliver det ikke opbevaret sundhedsmæssigt korrekt – det er typisk forældet og alt sådan noget – og det er givetvis det samme, man typisk vil komme til at se, hvis man øger tobaksafgiften med 75 pct.
Vi vil se et langt større sort marked, hvor der ikke vil være en aldersgrænse for, hvem de sælger cigaretterne til.
Der vil altså være mindre kontrol med den tobak, der rent faktisk bliver solgt.
Derfor er jeg sådan set tvivlende over for de effekter, som Alternativet mener de får ud af det her beslutningsforslag.
Så er der en ting mere: Jeg forstår simpelt hen ikke Alternativets logik, det er jeg ked af at sige.
Her foreslår Alternativet, at det skal være dyrere at købe cigaretter.
Om 14 dage, mener jeg det er, skal vi behandle et beslutningsforslag i Folketinget, der handler om, at danskerne skal have lov til at dyrke hamp derhjemme.
Er det, fordi man mener, det er mindre skadeligt at ryge hamp, end det er at ryge cigaretter?
Jeg forstår det ikke.
Eller vil man gerne have, at hvis man kan lave tobakken selv, behøver man ikke at betale afgift af den?
Jeg forstår det ikke.
Men i hvert fald støtter Venstre ikke beslutningsforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-04-24:
Jeg er kun skatteordfører, desværre.
Jeg sidder ikke og arbejder med det her til daglig, det er vores sundhedsordfører, fru Liselott Blixt, som har det område.
Så jeg kan desværre ikke svare meget detaljeret på spørgsmål til det konkrete forslag, men jeg kan sige, at vi selvfølgelig deler ambitionen om, at unge mennesker ikke skal begynde at ryge, og slet ikke unge under 18 år.
Det er helt katastrofalt, hvis de først er kommet i gang.
Det er jo så der, man i allerhøjeste grad skal prøve at sætte ind, og der deler vi sådan set ambitionen, som også er beskrevet meget fint i beslutningsforslaget.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-24:
Men lad mig så skifte spor, for vi er i Alternativet meget optaget af de unge mennesker og vil prøve at forhindre dem i at begynde at ryge, og det ved vi at det her forslag vil være med til.
Det vil være med til at forhindre, at mange unge mennesker begynder at ryge.
Hvordan ønsker Dansk Folkeparti så at løse den problemstilling i forhold til at forhindre unge mennesker i at begynde at ryge?
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-04-24:
Altså, at der er usikkerhed omkring en beregning, betyder jo ikke, at det ingen effekter har.
Der kan godt være usikkerhed, men effekten kan også være større; det tror jeg også skatteministeren sagde.
En effekt kan altså også være større end den, man estimerede i grænsehandelsrapporten, men den kan også godt være mindre.
Men at det har nogen effekt, tror jeg er helt uomtvisteligt.
At man får lavet et bedre vidensgrundlag, synes jeg da altid er positivt.
Som jeg forstår det, har man i forvejen i Skatteministeriet og i Finansministeriet, eller hvem der nu har lavet den, lavet en samlet beregning af den varige virkning, og når man siger, at det giver minus 300 mio. kr., så jeg går da ud fra, at man har regnet det med.
Men det ville da være helt oplagt at få det boret ud i forbindelse med udvalgsbehandlingen, og så må vi tage diskussionen derfra.
For det er da helt væsentligt, at vi bliver klogere på det punkt, hvis der er tvivl om det.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-24:
Tak til ordføreren.
Jeg ved ikke, om ordføreren taler mod bedre vidende, men hvis jeg f.eks. citerer fra Vidensråd for Forebyggelse, lyder det sådan: »Sammenfattende kan det derfor konkluderes, at der hersker betydelig usikkerhed omkring effekterne på statens provenu af en afgiftsstigning.
Effekterne er således stærkt afhængige af antagelserne om forbrugets og grænsehandlens prisfølsomhed.
Ved lave følsomheder vil staten få et højere afgiftsprovenu, og omvendt ved høje følsomheder.« Der er altså usikkerhed.
Så jeg vil egentlig stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til ministeren.
Hvis vi nu kan få ministeriet til at beregne udgifterne ved, at folk bliver syge af at ryge, og udgifterne ved, at de unge mennesker starter med at ryge, så tror jeg ikke, der skal særlig meget fantasi til at forestille sig, at det regnestykke vil falde ud på den positive måde, således at vi kommer til at spare penge i sundhedsvæsenet.
Hvis vi så udelukkende skal tage en rent økonomisk tilgang til det her – hvad jeg jo ikke synes vi skal, for jeg synes, vi også skal se på det enkelte menneske – og det viser sig, at der er besparelser i sundhedsvæsenet, selv om vi sætter afgiften op på cigaretter og dermed måtte få mere grænsehandel, vil Dansk Folkeparti så være med til at støtte forslaget?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-24:
Man bliver klogere, mens de andre ordførere siger noget.
Tak for det, og tak til Alternativet for at fremsætte forslaget.
I SF er vi helt enige med Alternativet i, at vi skal gøre vores allerallerbedste for at forhindre, at unge begynder at ryge.
Vi deler derfor også opfattelsen af, at prisen har en betydning for, om unge begynder at ryge – det siger de unge i øvrigt også selv.
I SF mener vi også, at der er plads til prisstigninger på tobak, så priserne i det mindste følger med den almindelige pristalsregulering.
På den lange bane er en større prisstigning også et element i SF's indsatser, når det gælder at forebygge sygdom på grund af tobak.
Når det er sagt, er faktorernes orden alligevel ikke helt ligegyldig.
Hvis vi uden videre hæver prisen markant, vil det have en alvorlig social slagside.
For som bekendt er tobak også et stærkt afhængighedsskabende produkt, og afhængighed er netop årsagen til, at mange har svært ved at kvitte tobakken, uagtet at de fleste rygere faktisk gerne vil stoppe med at ryge.
Så eventuelle større prisstigninger på tobak i fremtiden bør derfor også følges op af massive indsatser, hvor vi afsætter de nødvendige midler til at hjælpe borgere med et rygestop.
Det er eksempelvis et paradoks, synes vi, at rygestopprodukter stadig koster tæt på det samme som almindelige cigaretter.
Som det fremgår af debatten i dag, er der jo umiddelbart ikke ligefrem flertal for prisstigninger, men det synes vi faktisk er ærgerligt, for forslaget skal ikke bare skydes ned.
Der er nemlig perspektiv i at arbejde videre med metoder, som kan forhindre unge i at begynde at ryge, men også metoder, som kan hjælpe rygere med at holde op med at ryge.
Så måske kan vi ved hjælp af en beretning sætte perspektiv på et formål, som jeg trods alt tror mange af os er enige om, altså at rygning er skadeligt, og at der er store perspektiver i at forhindre, at unge overhovedet begynder at ryge.
Måske kan man tilføje nogle af de andre gode forslag, som Alternativet, SF, Enhedslisten, De Radikale og Socialdemokratiet i øvrigt har været enige om, nemlig at lægge tobakken under disken eller at håndhæve et alderskrav i forhold til unge.
Derfor lod jeg mig også inspirere af De Radikale, som siger: Der er ikke lige en tidsplan for, hvornår det så er, at vi skal gennemføre de her prisstigninger.
I SF er vi som sagt også enige i, at vi på den lange bane skal gøre noget helt grundlæggende ved priserne, og at det er til drøftelse.
Vi håber til gengæld, Alternativet vil være med til at arbejde for en lidt mere langsigtet plan, hvor vi får alle elementerne drøftet i sammenhæng.
Andreas Steenberg (RV), 2018-04-24:
I Radikale Venstre går vi ind for at hæve afgifterne på tobak, og derfor er vi enige i beslutningsforslagets intentioner.
Det er vi, fordi vi ved, at det vil få færre, især unge, til at starte med at ryge, og det vil jo simpelt hen bryde den fødekæde af rygere, som opstår, mens folk er teenagere.
Det vil på meget lang sigt betyde, at vi vil kunne spare penge i vores sundhedssektor, fordi folk ikke får de følgesygdomme, som rygning giver dem.
Udfordringen, som beslutningsforslaget ikke rigtig håndterer, er, som Skatteministeriet ofte gennemgår, at det her vil koste penge på kort sigt.
Det lyder måske lidt mærkeligt, for de fleste vil tro, at hvis der kommer færre rygere, vil der være færre sundhedsudgifter, og ergo må det jo så medføre en gevinst i forhold til de offentlige udgifter.
Men det er sådan, at rigtig mange mennesker vil fortsætte med at ryge, fordi de ikke kan eller ikke vil stoppe med at ryge, og de vil så tage til andre lande og købe tobak, hvis man hæver afgiften så meget, som det foreslås her.
Og det, at der vil være færre unge, der ryger, og som dermed vil lade være med at købe cigaretter, vil jo også betyde, at der kommer færre indtægter.
Så på kort sigt udgør det en udgift at hæve afgifterne, og på længere sigt vil man så, når de her teenagere bliver pensionister, se, at de vil have brug for sundhedsvæsenet i mindre grad.
Men det er altså først på lang sigt, at man vil se en besparelse.
Det dilemma og den udfordring rent økonomisk håndterer beslutningsforslaget ikke.
Vi har alligevel tænkt os at stemme for det, fordi beslutningsforslaget ikke sætter nogen dato på, hvornår det skal gælde, og vi har i Radikale Venstre tænkt os at finansiere det her forslag, når vi fremlægger vores næste finanslovsudspil.
Så vi synes godt, vi kan stemme for, selv om finansieringsdelen på nuværende tidspunkt mangler.
Vi støtter altså beslutningsforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-04-24:
Men det er bestemt også meget dyrere.
Jeg tror, at 80 pct. af prisen på en pakke cigaretter udgøres af afgifter, så det er jo ikke sådan, at det ikke er afgiftsbelagt.
Jeg ved godt, at Alternativet ikke har sagt, at man ikke må ryge.
Det er der nogle i Det Radikale Venstre som har sagt.
Vi ville sagtens kunne finansiere det.
Der vil være andre samfundsgrupper, som vil have meget svært ved det, men det er selvfølgelig et politisk valg, om man vil lave noget, der rammer dem specifikt.
René Gade (ALT), 2018-04-24:
Jeg vil også blot pointere, at vi jo netop ikke siger, at man ikke må ryge.
Vi vil bare gerne have, at man får mere af det, der er sundt for folk.
Man kan have et frit valg til at sige, at det er man egentlig ligeglad med, og at man tager et glas vin ekstra eller en smøg ekstra.
Jeg skal i ret mange ting i livet ikke holde mig for god til at tage et eller andet, der ikke er sundt.
Men det er bare væsentligt at sige, at vi ikke siger, at man ikke må; vi siger bare, at hvad angår det, der belaster naturen, og det, der belaster vores sundhed, er det måske meget fornuftigt at rejse et flag og sige, at det godt kan være lidt dyrere i forhold til andre ting.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-04-24:
Tak for det, formand.
Alternativet ønsker med det her forslag at hæve afgiften på cigaretter med 75 pct.
Det vil medføre, at en pakke cigaretter vil stige fra ca. 40 kr. til ca. 63 kr.
Det vil koste statskassen ca. 300 mio. kr. varigt, idet grænsehandelen med cigaretter vil stige eksplosivt.
Vurderingen er, at grænsehandelen med cigaretter vil stige fra at udgøre i dag 5 pct. til ca. 25 pct. af cigaretforbruget.
Man må også forvente, at den illegale handel med cigaretter vil stige eksplosivt, som man f.eks. har set det i Norge, hvor andelen er otte gange højere, end den er i Danmark.
Derudover synes jeg, at der er dannet det indtryk, at andelen af unge rygere stiger i Danmark.
Nu er jeg ikke sundhedsordfører, men jeg har et helt frisk svar fra sundhedsministeren, som viser, at andelen af 16-17-årige, som ryger, er faldende.
Det er bestemt positivt.
Der er ingen tvivl om, at rygning er meget sundhedsskadeligt, og jeg synes personligt, det er dumt at begynde at ryge, og jeg synes, det er godt, når folk stopper med at ryge, men man må sige, at det i dag er sådan, at det er et oplyst grundlag, folk træffer deres valg på.
Normalt synes jeg, at vi sådan kan finde bred enighed om, at folk skal træffe valg på et oplyst grundlag, men her har vi så en situation, hvor folk rent faktisk træffer et valg på et oplyst grundlag, og så er der alligevel nogle politikere, der konstaterer, at de ikke bryder sig om det valg, de tager, og vil hæve afgifter osv.
Det er ikke for at lægge nogen ord i munden, men jeg får nogle gange en fornemmelse af, at der er nogle, der allerhelst vil forbyde det.
Der er i hvert fald medlemmer af Radikale Venstre, som helt åbent og ærligt har sagt det.
Vi kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Det er i strid med regeringens skattestop, og jeg synes egentlig også, at der er – hvad skal jeg kalde det – en tendens til, at der sidder en eller anden elite i Folketinget og i forskellige organisationer, som kigger ud i samfundet, og så konstaterer de, at der er nogle, der tager nogle andre valg end dem, de bryder sig om, og det er også folk med lavere indkomster, hvor der er flere, der ryger, og så siger den her elite, at det kan de ikke lide, så nu vil de lægge afgifter på det forbrug, på trods af, som jeg har nævnt tidligere, at der altså er nogle, der træffer et valg på et oplyst grundlag.
Det bryder jeg mig ærlig talt ikke om.
Igen, jeg synes, at folk skal holde op med at ryge, det er ikke sundt, men når vi lever i et frit samfund, må man også leve med, at der er nogle, der tager et valg, som man ikke selv er enig i.
Det er også en af grundene til, at vi ikke kan støtte det her beslutningsforslag.