Ellen Trane Nørby (V), 2017-10-27:
Tak for bemærkningerne til lovforslaget.
Jeg synes sådan set, at debatten i dag bekræfter den brede opbakning, der er til lovforslaget og også til den forsøgsordning, der er blevet aftalt i satspuljekredsen.
Jeg anerkender til fulde, og det er også noget af det, som er blevet sagt i en række af ordførerindlæggene, og det viser høringssvarene også, at der er steder, hvor vi sådan set i høj grad under lovbehandlingen kan kigge på, om vi kan være endnu bedre til f.eks. at lave vidensopsamling, og om vi i forhold til de 5 mio. kr., som vi jo i fællesskab har afsat til vidensopsamling, og hvor der jo fra Lægemiddelstyrelsens side er meldt en pulje ud, der kan søges ind på i forhold til randomiserede forsøg med netop at lave kliniske forsøg på området, i endnu højere grad også kan sikre, at vi får samlet op på den effekt og på den viden, der er, og dermed får sikret, at forsøgsordningen også efterfølgende, når den har kørt i de 4 år, giver et langt bedre beslutningsgrundlag end det, jeg ved mange har følt der er på nuværende tidspunkt.
Jeg tror, at vi alle sammen både har fået henvendelser fra, men også har mødt nogle af de patienter, som kan fortælle, at de efter at have været sengeliggende og have brugt store doser smertestillende medicin i ikke bare måneder, men i årevis, lige pludselig kan mærke en effekt, som gør, at de føler, at de kan få hverdagen til at hænge sammen.
De har brugt nogle af de magistrelt fremstillede produkter eller nogle af de godkendte produkter, der allerede er der i dag, som kan gøre en kæmpe forskel for cancerpatienter i forhold til at dulme kvalmen i et behandlingsforløb. Der er jo ingen tvivl om, at når vi som regering fremsætter lovforslaget, er det jo også et udtryk for, at vi kan se, at der er en gruppe patienter, som i dag ikke oplever, at de får den behandling, som de har behov for, at de midler og de muligheder, der er i dag, ikke i tilstrækkelig grad kan smertelindre, ikke i tilstrækkelig grad kan imødekomme de behov, der er.
Derfor er det også vigtigt, at vi i lyset af den selvmedicinering, vi ved der finder sted i dag, og det illegale marked, vi ved der er på det her område, med lovforslaget og med forsøgsordningen får skabt ordentlige rammer på det her område, for det er ikke uden risiko at medicinere sig selv.
Derfor er det også vigtigt, at vi nu får skabt nogle ordentlige rammer for brugen af medicinsk cannabis, og at vi også sørger for, at der er ordentlige rammer for, hvordan en læge kan ordinere det, og hvordan vi får faste rammer i sundhedsvæsenet på det her område.
Lægemiddelstyrelsen har jo i forbindelse med forsøgsordningen peget på nogle indikationer og patientgrupper, der kan behandles med medicinsk cannabis i forsøgsordningen.
Men det er også vigtigt at sige, også foranlediget af nogle af de bemærkninger, der er kommet, at det ikke er en udtømmende liste.
Det er jo en vejledende liste, hvor vi ved mere, end man ved på en række andre områder.
Derfor vil det også med forsøgsordningen fortsat være op til den enkelte læge at vurdere, om en patient skal behandles med medicinsk cannabis.
Det vil også være op til den enkelte læge at sige: Jeg mener ikke, at jeg har et tilstrækkeligt vidensgrundlag.
Jeg mener ikke, at jeg har en tilstrækkelig kompetence til at kunne ordinere det her præparat.
Dermed siger vedkommende, at det kan vedkommende ikke stå inde for.
Det er sådan set også noget af det, som vi åbent politisk har drøftet, altså at den kompetence skal ligge ved den enkelte læge
, både når den går videre end de fire grupper, der er beskrevet mere detaljeret i forsøgsordningen, men også når det handler om at kunne afstå fra det.
Og så har patienterne jo heldigvis deres frie valg til også at opsøge andre, der så føler, at de er mere lægeligt klædt på til at træffe de her beslutninger.
Så lægerne er ikke begrænset af Lægemiddelstyrelsens vurdering, men når der vil ske afvigelser, skal det selvfølgelig begrundes fagligt.
Så der er med andre ord fri ordinationsret for den enkelte læge, og det synes jeg er vigtigt at understrege, og der er også fri ret til at sige nej.
Den medicinske cannabis, der kan indgå i forsøgsordningen, kan komme fra udlandet, og den kan forhåbentlig også komme fra Danmark, for det er i hvert fald det, som regeringen har lagt meget vægt på ved at åbne op for en produktionstilladelse parallelt med forsøgsordningen.
Vi ser også gerne dansk producerede produkter, som selvfølgelig skal leve op til de kvalitetskrav, der er, og at vi dermed også kan få dansk produceret cannabis og produkter ind i ordningen.
Derfor håber jeg også, og jeg synes sådan set også, at vi kan se, at der er en overvældende interesse for den dyrkningsordning, som der er blevet meldt ud, og derfor håber jeg også, at de danske producenter både griber chancen, men også får sikret en høj kvalitet af dansk dyrket cannabis, så vi kan få det ind i den danske forsøgsordning.
Der bliver spurgt til medicintilskud.
Vi har haft en lang række møder, og det er jo ikke sådan, som fru Carolina Magdalene Maier lidt antyder, at der ikke har været indkaldt til møder.
Der har været indkaldt til adskillige møder, hvor vi har drøftet det her.
Det har bare ikke været muligt at opnå en enighed omkring finansieringen af en tilskudsordning.
Men jeg oplever sådan set også, at der er, som vi også har skrevet i høringsnotatet, en opfattelse af, at vi ikke direkte kan forudse, hvad prisen bliver, og vurderingen er, at der vil være stor forskel på prisen, afhængigt af om der kommer dansk produceret medicinsk cannabis, eller om vi er afhængige af at købe det ude på verdensmarkedet, hvor der i forvejen er rift om produkterne.
Derfor er det nødvendigt, at vi følger det her meget tæt og også følger behovet for en tilskudsordning meget tæt.
Vi har intet ønske, heller ikke som regering, om, at det her bliver et forsøg, der er isoleret til dem, der har en økonomisk kapacitet i deres pengepung til at kunne deltage, for så bliver det ikke det forsøg, som har det brede sigte, som vi alle sammen ønsker.
Derfor er det klart, at vi følger det her tæt.
Jeg håber, at alle relevante parter, måske især lægerne, nu med lovbehandlingen af det her lovforslag og med forsøgsordningens ikrafttrædelse den 1. januar begynder at fokusere på forsøgsordningens formål og så husker på, hvem det er, vi gør det her for, nemlig patienterne.
Vi gør det her for at hjælpe mennesker, som f.eks. har meget stærke smerter, og som ikke oplever lindring ved de konventionelle lægemidler.
Vi gør det her, fordi vi har patienter, som i dag er en del af et illegalt marked på det her område, og hvor vi har behov for, også politisk set, at sikre, at der kommer nogle ordentlige rammer.
Så må vi selvfølgelig erkende, at vi ikke ved meget om langtidseffekterne, og derfor er det også mit håb, at vi i løbet af forsøgsperioden får en større viden på det her område, fordi det vil være til gavn for patienterne, så vel som det vil give lægerne og vores sundhedspersonale et bedre grundlag at stå på.
Indtil vi har den eksakte viden, hvis man nogen sinde kan tale om, at man får det, men i hvert fald mere viden på området, som også gør, at folk føler sig mere betryggede i forhold til ordinationen, så vil Lægemiddelstyrelsen lave en vejledning på området, som gerne skal være med til at sikre, at fagfolkene også føler, at de får den viden, de har behov for.
Som sagt har vi jo også i fællesskab lavet en pulje på 5 mio. kr., som skal bruges til forsøg på området for at opsamle mere viden og også for at have fokus på de patientsikkerhedsmæssige konsekvenser ved den forsøgsordning, som vi iværksætter.
Så jeg vil gerne takke alle de partier, der har stået bag aftalen, og de partier, som jo også omfatter Enhedslisten, der har indikeret, at man vil stemme for i dag.
Jeg glæder mig til det videre samarbejde omkring det her vigtige område.
Det er noget, som betyder noget for en lang række patienter, som ikke har følt, at de har fået tilstrækkelig hjælp inden for vores traditionelle og konventionelle produkter.