runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2021-05-04:
Tusind tak, formand.
Med beslutningsforslaget foreslås det at afskaffe beskatningen af arbejdsgiverbetalt telefon og internet, som det har været fremme.
Det er der ikke meget nyt i.
Den tidligere VLAK-regering vedtog jo sammen med Dansk Folkeparti en sådan skattefritagelse, som ikke nåede at træde i kraft.
Det var en skæv skattelettelse, som denne regering ikke kunne støtte, og det vil jeg komme tilbage til.
Lad mig kort opsummere de gældende regler.
Efter reglerne, som de er i dag, beskattes privat rådighed over arbejdsgiverbetalt fri telefon og internet med et beløb, der i 2021 er på ca. 3.000 kr.
Beløbet dækker både telefonapparatet, om man vil, etableringen af internetforbindelsen, forbruget og abonnementet.
Det er så at sige arbejdsgiverbetalt telefon og internet, der står til den enkeltes private rådighed, der beskattes.
De gældende regler tager således højde for, at der ikke skal ske beskatning af telefon og internet, som udelukkende bruges arbejdsmæssigt.
Hvis f.eks. en mobiltelefon udelukkende benyttes arbejdsmæssigt, vil der ikke ske beskatning – heller ikke hvis den tages med hjem, fordi det er nødvendigt for arbejdets udførelse – når blot der er indgået en aftale om, at telefonen ikke må benyttes privat, og når arbejdsgiveren fører kontrol med dette.
Vi sagde meget klart i forbindelse med finansloven for 2020, at denne regering vil tilbagerulle den tidligere regerings skæve skattelettelser, som jo altså er blevet givet til velstillede grupper i vores samfund.
Det gjorde vi sammen med Det Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet bl.a. ved at fastholde beskatningen på det, vi diskuterer her, altså bl.a. fri telefon.
Den skattefritagelse af arbejdsgiverbetalt telefon og internet, som blev vedtaget med stemmer fra Venstre, Det Konservative Folkeparti, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti, kom fortrinsvis dem med de højeste indkomster
til gode.
Således skønnes mere end halvdelen af alle topskatteydere at have fri telefon.
Derimod har kun ca. 6 pct. af ikketopskatteydere fri telefon.
Så man kan roligt kalde det her skævt.
Ved at fastholde beskatningen tog vi et konkret skridt i retning af at reducere indkomstforskellene i vores samfund, og samtidig kunne vi fastholde princippet om, at løn skal beskattes ens, uanset om aflønningen sker i rede penge eller i personalegoder som f.eks. fri telefon.
Så nok en gang kan det ikke komme som nogen overraskelse, at regeringen ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-04:
Jeg har ikke sagt, at vi vil bruge pengene på mere offentligt forbrug, men den finansiering, som ordføreren taler om, er fugle på taget.
Jeg synes, at økonomisk ansvarlighed er en af de fineste borgerlige dyder, og borgerlig ansvarlighed hænger sammen med, at man har en præcis finansiering.
Det er ikke nok, at man taler om fugle på taget, og derfor kan vi ikke støtte et forslag, som ikke har en konkret finansiering, og hvor man så bare siger, at vi bare kan spare det på DR, for det kan man jo ikke.
Det kan man jo ikke.
Vi har jo en aftale om DR.
Vi kan ikke bare spare det på DR, og vi har i øvrigt overhovedet ikke mandat til at skulle sige noget som helst om DR.
Jeg er egentlig positiv over for, at vi har en public service-kanal.
Det synes jeg egentlig er en positiv ting, og jeg er også glad for, at vi har et velfærdssamfund.
Jeg har ikke tænkt mig at afskaffe det.
Og jeg vil ikke stå her og love noget, jeg ikke kan holde, og derfor vil jeg ikke love noget, der ikke er finansiering til.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Jeg taler skam ikke om et engangsbeløb for Danmarks Radio.
Jeg taler om de godt 3,7 mia. kr. til 4 mia. kr., man giver hvert eneste år og planlægger at give hvert eneste år på finansloven.
For det var jo Venstreregeringen, som flyttede Danmarks Radio fra at være licensbetalt og ind på finansloven, og det er der, vi bare leder; vi står og leder efter og vil gerne finde det liberale, det borgerlige Venstre.
Vi har støttet flere af Venstres forslag om skattesænkninger, og vi prøver på at lede efter de har fælles ting, som vi kan gå ud med som et borgerligt projekt.
Så kan Venstre ikke se, at her er der noget, som tre partier, tre borgerlige partier, gerne vil?
Vi har finansiering til det: Vi mener godt, at Danmarks Radio kan klare sig selv, eller det kunne være det økonomiske råderum.
Kunne Venstre ikke prøve at finde det borgerlige snit frem i sig og så støtte et forslag som det her i stedet for bare at sige, at nej, det kan man ikke, fordi man vil bruge alle pengene på mere offentligt forbrug?
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-04:
Det er nok nødt til at være noget mere konkret end som så.
Jeg tvivler også på, at man kan få 3 mia. kr. ind ved bare at sælge DR.
Jeg tror, at man er nødt til at se på det her på en lidt bredere måde og generelt finde finansiering.
Man kan altid trække på det økonomiske råderum, men det gør vi jo alle sammen i vores finanslovsudspil, og vi har brugt alle de penge, vi har i vores finanslovsudspil, og derfor kan vi ikke bare bruge ekstra.
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Mange tak.
Ordføreren nævnte og turnerer med budskabet om de mange skattestigninger, der er sket i den her regerings periode.
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-04:
Tak for ordet.
Dette er jo et beslutningsforslag fra Nye Borgerlige, Konservative og Liberal Alliance om helt at afskaffe bo- og gaveafgiften, og det er et meget sympatisk forslag – nu bliver hr. Lars Boje Mathiesen helt nervøs.
Denne regering har jo øget skatter og afgifter over 30 gange for over 12 mia. kr., så der er et hav af skattestigninger, man kan tage hul på, hvis man går i gang med at afskaffe nogle af dem.
Grundlæggende må man sige, at Mette Frederiksens regering sådan set gør Danmark fattigere, gør danskerne fattigere, og det er et problem.
Det er også derfor, at vi i Venstre har valgt i vores finanslovsforslag at prioritere at gøre noget ved nogle af de store problemer, som den her regering skaber.
En af de skattestigninger, som den her regering har lavet, er en tredobling af generationsskifteskatten, altså bo- og gaveafgiften, hvad angår familieejede virksomheder.
Og hvad er en familieejet virksomhed?
Jo, en familieejet virksomhed kan jo være en hvilken som helst virksomhed, som er ejet i en familie.
Det kan både være på aktier, det kan være personligt ejet, det kan være så meget forskelligt.
Og det er et spørgsmål om, hvordan man så laver generationsskiftet.
Familieejede virksomheder er der rigtig mange af, og der er rigtig mange af dem i landdistrikterne.
Derfor valgte vi i vores finanslovsforslag at prioritere at sætte penge af til en tilbagerulning af tredoblingen af generationsskifteskatten.
Vi mener, at den er skadelig, at den er med til at skade vores mulighed for at fastholde arbejdspladser i Danmark.
Men vi har desværre ikke finansieringen på plads til lige at skaffe 3 mia. kr. ekstra til en fuldstændig afskaffelse af den her skat, og på den baggrund kan vi ikke støtte forslaget.
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Jeg tænker, at der var en lille fortalelse, fordi 99,3 pct. og 0,3 pct. giver ikke 100 pct.; der må have været ment 99,7 pct. og 0,3 pct.
Men under alle omstændigheder er det udtryk for, at det er en skæv retning at bevæge samfundet i, og vi ønsker at investere pengene i fremtidig udbyggelse af vores velfærdssamfund og med de ting, som ministeren også var inde på i sin tale.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-04:
Nu er statens indtægtsgrundlag jo sådan set steget og ikke faldet i de seneste år.
Men det handler om 0,3 pct.
Er det virkelig ordførerens holdning og påstand, at hvis man fjerner 0,3 pct., vil det betyde, at der ikke vil være et velfærdssamfund?
Det vil sige, at de 99,3 pct., der er tilbage, kan man ikke drive et velfærdssamfund for, men 0,3 pct. er det, der afgør det.
I forslaget er der jo peget på et eksempel på en finansiering, altså at det kan være det økonomiske råderum.
Man kan vælge at bruge alle pengene på øget offentligt forbrug, eller man kan vælge at bruge nogle af pengene på skattesænkninger og fjernelse af skatter, som ville gavne borgerne derude.
Vi kunne også finde finansiering ved at privatisere Danmarks Radio.
Det ville cirka give 4 mia. kr. årligt.
Ville Venstre være villig til at finde finansiering dér ved at sige, at Danmarks Radio faktisk laver så godt fjernsyn, at de sikkert godt kan sælge det til borgerne derude?
Så finder vi finansieringen dér.
Altså, hvis det bare er et spørgsmål om, hvor vi skal finde finansiering, kigger vi da gerne på det.
Men vil Venstre være villig til at kigge på det?
Tak for det.
Østrig, Canada, Estland, Ungarn, Israel, Italien, Litauen, New Zealand, Norge, Portugal, Slovakiet, Slovenien, Sverige – hvad har de her lande til fælles?
De har afskaffet bo- og arveafgiften.
Lad os fjerne denne skat.
Og det mener vi, fordi det er vigtigt at have familieejede virksomheder i Danmark.
Det er en af rygradene i dansk erhvervsliv, og vi ser også en selvstændig værdi i at lade de her virksomheder gå i arv.
Vi mener faktisk, det er en generationskontrakt, som vi burde tage meget alvorligt herinde i Folketinget.
Og der er en risiko ved at beholde den her arveafgift, ved at virksomhedsejere ikke kan give virksomheden videre til deres sønner eller døtre og lade det blive i familien, men kan blive tvunget til at sælge dele af virksomheden fra til andre, måske til store kapitalselskaber.
Det ønsker vi at ændre, og derfor fremsætter vi det her forslag.
Bo- og arveafgiften har jo også været genstand for skiftende regeringers politiske skruetvinge.
Så hæver man den, så sænker man den, så hæver man den – det kan man jo så blive ved med i en slåskamp frem og tilbage, og det skaber en stor usikkerhed derude.
Og det er derfor, at vi mener, det er bedre en gang for alle at afskaffe den.
Det er jo velkendt, at det ikke er en holdning, som regeringen eller regeringens støttepartier deler, og det er jo fair nok, at der er den politiske uenighed.
Vi havde håbet på, at vi fik fuld opbakning fra Venstre og Dansk Folkeparti til det her forslag.
Vi havde håbet på, at det var sådan en ting, som kunne samle os i den borgerlige lejr og være en del af et nyt fælles projekt.
Det vil vi arbejde videre på, og vi vil håbe på, at vi kan overtale de partier til at komme med i sådan et projekt.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Det er en skuffelse, at Enhedslisten ikke støtter forslaget; det havde vi håbet på!
Nej, positionerne til det her forslag er ret kendte.
Vi foreslår jo at rulle regeringens skattestigninger tilbage.
Det gør vi for næsten alle de skattestigninger, regeringen har indført.
Vi ønsker at rulle langt de fleste af dem tilbage.
En undtagelse er f.eks. stigningen på cigaretafgifter, men det er meget, meget få skattestigninger, vi går ind for.
Regeringen har jo hævet skatten over 30 gange, og det koster i gennemsnit hver dansker flere tusinde kroner om året.
Det er vi bare imod.
En af de skatter, som regeringen har hævet, er så arveafgiften for virksomheder.
Regeringen forsøger at få det til at lyde, som om den bare har tilbagerullet en skattelettelse, som vi gav i vores tid i regering.
Det er ikke helt rigtigt, for når vi sænkede satsen fra 15 pct. til 6 pct., var det, fordi man tidligere havde ændret den måde, som man værdiansatte virksomheder på.
Så under den socialdemokratiske regering hævede man faktisk bo- og gaveafgiften.
Vi satte den så lidt ned, og så har den socialdemokratiske regering sat den op igen.
Så det har været lidt af en rutsjetur for virksomhederne med den her afgift.
Men det er ikke sådan, at vi sådan lige pludselig ud af det blå bare satte den her afgift ned, og at det så bare er en skattelettelse, som Socialdemokratiet har rullet tilbage.
Jeg synes heller ikke, det er rigtigt helt at ligestille det at arve en virksomhed med at arve nogle penge, for når man arver en virksomhed, har man ikke den likviditet.
Man har det ikke sådan, at man bare lige kan betale 15 pct. af den værdi, man har arvet, for man har ikke arvet et stort beløb, men en virksomhed.
Det er derfor, det er et problem for virksomhederne, når der er den her store afgift.
Det er derfor, vi mener, det er skadeligt for de her virksomheder, og at det koster arbejdspladser i Danmark.
Det er jo et ekstra problem for sådan nogle familieejede virksomheder i forhold til andre virksomheder, som ikke har den ejerform, hvor der ikke sker de her generationsskifter, og det er derfor, man pålægger dem en ekstra udgift, som vi synes er urimelig.
Det er altså baggrunden for, at vi har fremsat det her forslag, som vi så håber at vi kan få gennemført på et andet tidspunkt.
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-04:
Altså, jeg kan ikke hele listen på nuværende tidspunkt.
Men i hvert fald vil jeg sige, at der jo er en lang række af skattestigninger, som den her regering har gennemført, og som vi i hvert fald intet har at gøre med.
Ikke mindst da regeringen valgte at gennemføre Arnepensionen, der lagde en ekstra byrde på alle danskere, der har en bankopsparing, fordi skatterne jo indirekte bliver opkrævet fra alle, der har penge i et pengeinstitut.
Det er jo en måde, hvor man rammer alle, og det er jo egentlig ret pudsigt, at den her regering, inden den kom til magten, lovede, at 95 pct. af alle danskere ikke ville blive omfattet af skattestigninger.
Og nu er det vel over 95 pct. af danskerne, der er omfattet af skattestigningerne.
Rune Lund (EL), 2021-05-04:
Det kan nok ikke komme som et stort chok for de partier, der er til stede i dag, at Enhedslisten siger stort nej til det her beslutningsforslag.
Tidligere beregninger viser, at provenuet fra de tusinde mest formuende dødsboer anslås til at være mellem 30 til 40 pct. af det samlede provenu fra bo- og gaveafgiften.
Så det her er virkelig rigmandspolitik på overdrevet.
Langt de fleste almindelige mennesker, der i dag arver, vil enten kunne arve skattefrit, fordi beløbet er under bundfradraget, eller deres skattebetaling vil være begrænset.
Derudover vil Enhedslisten meget gerne lave en omlægning af bo- og gaveafgiften med et højere bundfradrag.
Det kunne være mellem 400.000 og 500.000 kr., der kommer almindelige mennesker til gode, men finansieret med en højere skatteprocent for de store arvebeløb i millionklassen.
Så skriver forslagsstillerne, at det er en urimelig beskatning, og jeg citerer: »idet den beskatter kapital, som allerede er blevet beskattet en gang.«
Her må jeg bare sige, at den her skrøne om dobbeltbeskatning simpelt hen er noget vrøvl.
Når man beskatter arv, beskatter man ikke den døde, man beskatter arvingen, der nu modtager en arbejdsfri indtægt.
Økonomen Niels Storm Knigge udtaler: »Der er ikke gode økonomiske argumenter for at reducere arveafgiften, og det er meningsløst at kalde den dobbelt- eller trippelbeskatning.«
Professor i statskundskab Michael Baggesen Klitgaard spørger helt legitimt: »Hvis man har personlig indtægt i form af arv, hvorfor skal den så ikke beskattes på linje med anden indtægt?«
Og det slår jo hovedet på sømmet: Hvorfor skal man betale skat af at gå på arbejde, mens det skal være skattefrit at arve store formuer og pengebeløb?
Derudover mener forslagsstillerne, at der er så mange skadevirkninger ved arvebeskatningen i forhold til familieejede virksomheder med hensyn til investeringer, produktivitet og vækst.
Det er bare sjovt, at ikke engang mainstreamøkonomer i Finans- og Skatteministeriet mener, der er dynamiske effekter ved at sænke endsige fjerne bo- og gaveafgiften.
Selv neoklassiske mainstreamøkonomer, som normalt er på hold med den borgerlige skattepolitik, kritiserer altså denne skattelettelse.
Carl Valentin (SF), 2021-05-04:
Tak for det.
Man kunne sige meget om det her forslag.
Jeg synes egentlig, at skatteministerens tale før var ret god og dækkede meget af det, jeg også ville have sagt.
Det første argument, som forslagsstillerne bruger i bemærkningerne, er, at pengene er beskattet én gang, og at det derfor er uretfærdigt.
Jeg synes egentlig også, at hr. Dennis Flydtkjær sagde det meget fint før, i forhold til at man f.eks. får sin løn og betaler skat af den, og så går man ud og køber en vare og betaler moms i den forbindelse, så det synes jeg egentlig ikke der er noget odiøst i.
Hvis man gerne vil skabe et samfund, hvor det kan betale sig at arbejde, som de her partier, der har fremsat forslaget, ofte har sagt, skal man jo beskatte arbejdsfri gevinster noget mere og ikke mindre.
Politik som det her vil betyde, at vi får et samfund, hvor det kan betale sig at have rige forældre, og ikke, hvor det kan betale sig at arbejde.
Jeg synes, det er vigtigt, at det kan betale sig at knokle, så det vil SF forsøge at lave politik, der sikrer.
Det her forslag skaber i min optik bare mere ulighed og mere uretfærdighed.
Forslaget vil koste flere milliarder, og det vil forslagsstillerne tage fra råderummet, så der er færre penge til velfærd, og det er vi imod i SF, og vi kan ikke støtte forslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-04:
Jo, vi gik til valg på, at vi gerne ville øge tobaksafgiften, fordi vi gerne vil komme rygning til livs, så den har vi jo selvfølgelig stemt for.
For når vi siger det før valget, gør vi det også efter valget.
Man skal altid kunne regne med, hvad vi siger, og derfor støtter vi heller ikke det her, for det kan vi ikke gennemføre efter et valg.
Men det kan vi ikke love, for vi kan ikke gennemføre det efter et valg.
Men grundlæggende er det jo regeringen, der hæver skatter og afgifter.
Det er jo ikke, fordi vi er med på de der skatte- og afgiftsstigninger, som regeringen laver.
Det har I klaret i stor stil selv.
Og der er nogle nye i hver finanslov.
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Det var vist det, man kalder en klassisk svaren på noget andet end det, der bliver spurgt til.
Kunne jeg så ikke få Venstres ordfører til, med samme iver og engagement, at fortælle om en af de skattestigninger, som Venstre har været med til at beslutte – hvis ikke antallet er kendt.
Jeg er jo med på, at Nye Borgerlige turnerer med det budskab, der handler om, at enhver lille forandring ikke betyder ret meget.
Men vi har jo gennem en årrække set, hvordan selv små, men varige afskaffelser af indtægtsgrundlaget rent faktisk underminerer hele grundlaget for vores velfærdssamfund, og det er altså ikke en retning, vi ønsker at gå i.
Vi ønsker i stedet for at bruge pengene til f.eks. at uddanne kvalificeret arbejdskraft til virksomhederne, noget, jeg oplever at virksomhederne rent faktisk efterlyser.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den socialdemokratiske ordfører, om ikke det er regeringens politik, at vi gerne vil have et større arbejdsudbud, at vi gerne vil have mere arbejde for på den måde at skabe større vækst i vores bnp, og om ikke bl.a. en flytning af topskattegrænsen er en af de mest effektive og billige måder at gøre det på, hvis man følger Finansministeriets egne stilleskruer.
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Mange tak.
Det Konservative Folkeparti ønsker med det her beslutningsforslag at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, der øger beskæftigelsesfradraget og hæver topskattegrænsen.
I Socialdemokratiet anerkender vi, at der i forbindelse med covid-19 kan være behov for at iværksætte initiativer, der holder hånden under virksomheder og arbejdspladser.
Det har vi også i vid udstrækning gjort.
Regeringen, Folketingets partier og arbejdsmarkedets parter har sammen indgået et væld af aftaler, der har holdt hånden under de danske virksomheder og arbejdspladser.
Det er dog vigtigt, at indsatsen er målrettet, så vi sætter ind de steder, hvor der er størst behov, og at det gøres som et led i en samlet prioritering, hvor der er taget stilling til finansieringen.
Forslaget her vurderes at medføre et mindreprovenu efter tilbageløb og adfærd på ca. 1,9 mia. kr..
Eftersom vi her er inde og pille ved velfærdssamfundets grundlæggende indtægter, er det noget, som skal finansieres krone til krone.
Forslagsstillerne peger på arbejdsmarkedsreformer, men den konkrete finansiering er uklar.
Konservative har tidligere foreslået at afskaffe den nye ret til tidlig pension, men det ville i min optik være ekstremt skævt, hvis de nedslidte skulle betale for konservative topskattelettelser.
Derfor mener vi ikke i Socialdemokratiet, at topskattelettelser er et udtryk for at sætte ind der, hvor der er størst behov.
De grupper i samfundet, hvor den største andel betaler topskat, er blandt dem, der har været mindst hårdt ramt af arbejdsløshed.
Det er et helt legitimt politisk ønske at ville give danskerne et øget incitament til at arbejde, som forslagsstillerne skriver i deres begrundelse.
I Socialdemokratiet afviser vi ikke på forhånd at lette skatten, hvis det gennemføres målrettet og med styr på finansieringen, men det er også vigtigt at have den rette diagnose af den arbejdsløshed, vi ser ind i nu.
Når mange af de ansatte i f.eks. Københavns Lufthavn er arbejdsløse, er det jo ikke, fordi det ikke kan betale sig at arbejde – det er, fordi coronapandemien har skabt et stort dyk i rejseaktiviteten.
Af disse grunde kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Jeg har igen lovet at hilse fra Radikale Venstre og sige, at de heller ikke støtter forslaget.
Morten Bødskov (S), 2021-05-04:
Tak for det, formand.
Det Konservative Folkeparti har fremsat det her beslutningsforslag om at øge beskæftigelsesfradraget og hæve topskattegrænsen med henblik på at sænke skattetrykket og give skattelettelser til personer i arbejde, som det hedder.
Forslaget om skattelettelser til personer i arbejde var også emnet i et andet beslutningsforslag, som vi behandlede her i salen for nogle uger siden, nemlig det, der hedder B 257, som blev fremsat af partiet Venstre; de, der var til stede i salen under behandlingen af det forslag – og det er de fleste af dem, der er her i dag – vil måske også kunne nikke genkendende til de synspunkter, som jeg nu vil give udtryk for.
Regeringen er ikke principiel modstander af at sænke skatten, særlig ikke hvis det gøres på en måde, hvor det er almindelige borgere, der oplever gevinsten.
Det er imidlertid afgørende for regeringen, at der ikke gennemføres skæve skattelettelser, og det var baggrunden for, at vi jo som diskuteret tidligere har tilbagerullet den tidligere regerings urimelige lempelser af bo- og gaveafgiften og også, som vi diskuterede lige før, fjernelse af beskatningen af fri telefon.
Det er derfor heller ikke en del af regeringens økonomiske politik at øge indkomstforskellene gennem betydelige lempelser af topskatten.
Lige nu befinder vi os i en særlig situation, som kræver særlige tiltag.
Situationen med covid-19 har i stort omfang haft konsekvenser for dansk økonomi, og det er en prioritet for regeringen at få genskabt væksten og således, at vi kommer ud på den anden side af sundhedskrisen så hurtigt som overhovedet muligt.
I lyset af coronasituationen, ja, så er der mange initiativer på skatteområdet, som er blevet taget: Vi har bl.a. gennemført en hel række store hjælpepakker; vi har indført rentefrie låneordninger for virksomheders betaling af A-skat, arbejdsmarkedsbidrag og moms, der har været med til at sikre mere end 560 mia. kr. i likviditet til virksomhederne i løbet af den meget alvorlige krise, som det danske samfund befinder sig i.
Det er ikke desto mindre vigtigt, at vi bruger de penge, vi har, der, hvor der er størst behov, og der, hvor der er den største samfundsmæssige gevinst, og derfor er det en prioritet for regeringen at sikre netop dette, samtidig med at vi ikke øger de økonomiske skel i samfundet og forringer det sikkerhedsnet, som er med til at holde hånden under dem, som har behov for et ekstra skub og et ekstra skulderklap for at komme videre.
Så på den baggrund kan regeringen ikke støtte dette beslutningsforslag.
Malte Larsen (S), 2021-05-04:
Jeg vil gerne have lov at svare på den måde, at der er andre områder, hvor vi synes det er vigtigere at investere de penge fra det økonomiske råderum, som der er til stede – bl.a. i uddannelse, forskning og grøn omstilling.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-04:
Jo, jeg har i hvert fald meget, meget svært ved at se, at man skulle kunne komme op på 11.000 kr. om året, selv hvis man tog både internetforbindelse og telefonforbindelse, altså, så forhandler man dårligt, vil jeg sige.