runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2018-10-24:
Det er sådan, at vi har foreslået en beløbsgrænse, der gør det muligt for flere at komme hertil.
Det er korrekt.
Vi kan også se, at når flere kommer hertil på beløbsgrænsen, er det faktisk med til svagt at løfte lønnen for de danskere, der er på det samme område.
Den myte, som nogle kører rundt med, er, at flere hertil på beløbsgrænsen vil være løntrykkende.
Erfaringen med den beløbsgrænse, vi har i øjeblikket, er rent faktisk, at det enten er neutralt eller svagt positivt.
Det er bl.a. Det Økonomiske Råd, der er kommet med den konklusion, ligesom forskere fra Københavns Universitet har peget på noget tilsvarende.
Oven i det skal lægges, at det er med til at skabe en større pengestrøm ind i de offentlige kasser, altså at det er muligt at gøre flere af de ting, vi gerne vil i forhold til velfærd, investeringer, infrastruktur eller andet, hvis det er sådan, at vi får flere til at arbejde i Danmark.
Jeg synes jo, som jeg startede med at sige, at det bedste er, at de ledige danskere kommer i sving, men vi har en fælles interesse i, at de danske virksomheder, der gerne vil vækste, gerne vil vokse, ikke oplever, at det er mangel på arbejdskraft, der gør, at deres vækst skal komme i udlandet i stedet for i Danmark til gavn for danske arbejdspladser og til gavn for den danske statskasse.
Benny Engelbrecht (S), 2018-10-24:
Nej, men til gengæld er det jo så den nuværende regering og dermed finansministeren, som har foreslået en beløbsgrænse, som sænkes meget markant – svarende til, at hvis der renses for pension, kan man komme ned på en timeløn på ca. 145 kr. i timen.
Og jeg går ud fra, at ministeren her vil bekræfte, at ca. 145 kr. i timen er et beløb, som ikke bare omfatter faglært arbejdskraft, men også ufaglært arbejdskraft.
Troels Ravn (S), 2018-10-24:
Tak for det.
Mener ministeren, at det bidrager til et mangfoldigt skolesystem, når privatskoler ifølge formanden for Foreningen for Forældre til Elever i Fri- og Privatskoler, Christiane Schaumburg, bevidst fravælger børn med diagnoser eller andre problemer?
Kristian Jensen (V), 2018-10-24:
Jamen nu er det jo heller ikke mig, der har spurgt til en truckfører og en buschauffør.
Det er sådan set spørgeren, der har taget lige præcis de faggrupper frem.
Via den aftale, vi har lavet, med yderligere 2,4 mia. kr. i efteruddannelse og kompetenceløft får vi faktisk givet langt flere danskere mulighed for at have de kompetencer, der gør, at de er en attraktiv arbejdskraft på arbejdsmarkedet, også fremadrettet.
Benny Engelbrecht (S), 2018-10-24:
Men hr. minister, vil det ikke alt andet lige være lettere at tage en ledig, der ikke har et buskørekort, og give vedkommende et buskørekort frem for at finde en buschauffør i Kina, som jo vel at mærke også lige skal lære at læse de danske vejskilte, inden vedkommende kan sendes ud i trafikken?
Kristian Jensen (V), 2018-10-24:
Når vi bl.a. peger på, at der er behov for at kigge bredere ud end lige præcis efter kemiingeniørerne, er det bl.a., fordi vi jo kan se, at ledigheden blandt medlemmerne af 3F's a-kasse er faldet med en tredjedel siden 2015; vi kan se, at efterspørgslen på visse medarbejdertyper er markant stigende.
Nu kan man ikke se det så direkte for truckførere og busmedarbejdere, men hvad angår det, der hedder virksomheder inden for landtransport, er andelen af virksomheder, der oplever produktionsbegrænsninger på grund af mangel på arbejdskraft, steget fra ca. 5 pct. i 2015 til nu over 25 pct. i 2018.
Så vi oplever altså rent faktisk, at der er nogle virksomheder, der siger: Vi har svært ved at få den vækst, vi ellers kunne have fået, fordi vi har mangel på arbejdskraft.
Jeg synes jo, det er helt oplagt, som spørgeren også siger, at efteruddanne nogle flere danskere.
Det er jo derfor, at vi har øget efteruddannelsen i en trepartsaftale, hvor vi bruger yderligere 2,4 mia. kr. på at efteruddanne ledige danskere – folk, der er uden for arbejdsmarkedet, eller endda folk, der er på arbejdsmarkedet – så de kan få de kvaliteter og kompetencer, der gør, at de kan være en del af arbejdsmarkedet, også fremadrettet.
Benny Engelbrecht (S), 2018-10-24:
Jeg har intet problem i, at man eksempelvis gerne vil gøre det let for en virksomhed at få en udenlandsk ingeniør, f.eks. en civilingeniør fra Canada, til Danmark, fordi vedkommende kan have nogle bestemte kompetencer, som kan være gavnlige for eksempelvis en eksportvirksomhed.
Det giver jo fint mening, og det kan man jo – er den gode nyhed – så også gøre inden for den nuværende beløbsgrænse.
Og det understreger vel også bare, at en af årsagerne til, at der er et ganske pænt provenu af de udenlandske medarbejdere, som der er ganske mange af i Danmark, er, at der er tale om højt kompetente og meget, meget kvalificerede medarbejdere, som får en meget høj løn.
Derfor undrer det mig også helt stilfærdigt, at man fra regeringens side foreslår et så drastisk tiltag som det, der lægges op til, hvor beløbsgrænsen jo sænkes til et beløb, der ligger markant under, hvad eksempelvis en kemiingeniør skal tjene.
Og når jeg i mit spørgsmål netop påpeger nogle af de her arbejdsgrupper som f.eks. buschauffører, lagermedarbejdere og truckførere, er det, fordi den beløbsgrænse, som regeringen foreslår, vil gøre det muligt, at man kan rekruttere folk inden for de områder, altså fordi man har en gennemsnitsløn, der ligger helt dernedeomkring.
Så jeg vil først og fremmest stille det simple spørgsmål: Hvorfor dog det?
Er det, fordi regeringen ikke mener, det er muligt at opkvalificere ledige danskere til f.eks. at få et job på et lager eller få et truckcertifikat?
Det tror jeg er ret vanskeligt at forestille sig.
Dernæst ville jeg egentlig også bare bede ministeren om at bekræfte, at sådan en typisk kemiingeniør, som jeg tror at både ministeren og jeg er optaget af, tjener 62.000 kr. om måneden i gennemsnit, og at beløbsgrænsen for tredjelande jo altså i dag ligger på ca. 35.000 kr. om måneden.
Kristian Jensen (V), 2018-10-24:
Baggrunden for det her er jo, at vi er i en højkonjunktur.
Det er faktisk ganske positivt.
Der er stadig flere virksomheder, der snakker om, at det er svært at få den rigtige arbejdskraft, og spørgeren selv har jo også været fremme og erkende, at der på en række områder er mangel på arbejdskraft i øjeblikket.
Den første og bedste måde at løse den arbejdskraftmangel på er selvfølgelig at få de ledige danskere i arbejde.
Det tror jeg at både spørgeren og jeg mener, altså at de danskere, der kan arbejde, også skal arbejde, og kan vi gøre mere for at hjælpe dem i arbejde, så lad os gøre det.
Men vi ved også godt, at der er i en global verden en gang imellem også er behov for andre kompetencer end de danske.
En gang imellem er der også mulighed for at kunne trække andre nationer ind, og derfor er regeringen kommet med en række forslag til at gøre det muligt at få flere til at komme til Danmark og arbejde.
Det er der to grunde til.
Vi ved, at det er med til at skabe vækst og velstand i et land, hvis flere arbejder.
Man kan basalt sige, at et lands velstand består i, hvor klogt man arbejder, og hvor meget man arbejder.
Og i Danmark er klogheden, altså produktiviteten, værdiskabelsen pr. arbejdstime, rigtig høj, men vi har det problem, at en række virksomheder ikke kan få så meget arbejdskraft, som de gerne vil have.
Så derfor skal vi gerne have flere til at komme og arbejde.
Vi har så foreslået, at fra en række lande, som Danmark har et tæt økonomisk samarbejde med allerede nu, skal det være nemmere at komme hertil på den såkaldte beløbsordning.
Det foreslår vi bl.a., fordi vi kan se, at de personer, der er på den nuværende beløbsordning – også dem, der vil komme ind med det forslag, vi har fremsat – er et positivt bidrag, ikke bare til virksomhederne, men også til de offentlige kasser.
Jeg har mange ønsker til ting, jeg godt kunne bruge flere penge til, i den offentlige sektor, så hvis det er muligt at få flere ind på beløbsordningen til at bidrage bl.a. til de offentlige kasser, vil det gøre det nemmere for os.
Og derfor ønsker vi at gøre det nemmere for virksomheder at få tiltrukket udenlandsk arbejdskraft – også udenlandsk arbejdskraft, der har en lidt lavere lønramme end den, der er grænsen i dag.
Henning Hyllested (EL), 2018-10-24:
Tak for det.
Troels Ravn (S), 2018-10-24:
Det er faktisk ikke rigtigt.
Mit ærinde er ikke øget regulering.
Men jeg mener, at kombinationen af stigende elevtal, øget statslig finansiering samt ikke mindst de her eksempler på, at privatskolerne sorterer i eleverne og ekskluderer de børn, der har andre behov, naturligvis må føre til, at vi skal overveje, hvordan vi så kan øge privatskolernes motivation til at styrke deres sociale og samfundsmæssige ansvar.
Det første skridt kunne jo være, at Undervisningsministeriet sikrede, at forvaltningslovens regler for aktindsigt, partshøringer og begrundelse også ville gælde for privatskoler, således at elever og forældre havde krav på indsigt i f.eks. udmeldelsesårsager.
Merete Riisager (LA), 2018-10-24:
Jeg kan godt høre, hvad det er Socialdemokratiet gasser op til, og det er mere regulering af de frie skoler.
Så er det faktisk, fordi de tager imod det enkelte barn, sådan som det er.
Så man kan godt køre frem med alt det regulering, som jeg godt kan høre I gasser op til i Socialdemokratiet.
Det bliver der bare ikke mere omsorg ud af.
Troels Ravn (S), 2018-10-24:
Jeg vil lige gøre opmærksom på, at jeg jo desperat kigger på den her tidstæller nu.
Nu begyndte den så at virke, det gjorde den altså ikke i første omgang.
Men jeg skal være opmærksom på, at jeg har ½ minut.
Jeg hører ministeren fortælle, at der rent faktisk gives målrettede ressourcer til privatskolerne, sådan at de kan arbejde med et inkluderingslæringsmiljø og kan lave specialundervisning.
Så vil jeg gerne spørge ministeren, hvordan ministeren så effektivt og målrettet får fulgt op på, at privatskolerne faktisk anvender de her målrettede midler til netop specialundervisning og et inkluderingslæringsmiljø?
Merete Riisager (LA), 2018-10-24:
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at man citerer hinanden korrekt, og jeg sagde ikke noget om, at der ikke foregår det, at nogle skoler siger, at de ikke kan tage imod et barn, fordi de ikke kan stille op med den nødvendige støtte.
Det skal de sådan set gøre, og det skal folkeskoler jo også gøre.
For det, man har ansvaret for som skole, uanset om man er friskole eller folkeskole, er at sørge for, at et barn, som f.eks. har et handicap, kommer det rigtige sted hen, hvor der faktisk er en kompetence til at hjælpe det barn.
Det skal folkeskoler gøre, og det skal de frie skoler gøre.
Vi har en situation i folkeskolen i øjeblikket, hvor der er historisk mange børn, der slet ikke kommer i skole.
Det bekymrer mig rigtig meget, for hvor bliver de børn af?
Vi er et rigt samfund, og der er altså nogle børn her, der falder ned i nogle huller i ristene, og det skal vi simpelt hen gøre bedre.
Men det kan jo ikke nytte noget bare at pege over på de frie skoler og sige, at der er et eller andet, der foregår der.
Vi har et generelt problem med, at der er nogle børn, vi ikke kan nå.
Troels Ravn (S), 2018-10-24:
Tak for det, og tak til ministeren for svaret.
Jeg skal indledningsvis understrege, at jeg jo intet har imod privatskoler.
Jeg har godt nok arbejdet mere end 25 år som lærer og skoleinspektør i folkeskolen, men jeg mener, det er godt, at vi i Danmark har et lovgrundlag, hvor vi kan oprette privatskoler.
Mange privatskoler gør et godt stykke arbejde, og det er rigtig positivt, at forældre og elever med privatskolerne har et alternativ til den lokale folkeskole.
Jeg har også ofte som skoleinspektør både vist vejen til en privatskole, ligesom jeg har taget imod elever fra en privatskole, som gerne ville tilbage til folkeskolen.
Men det bekymrer mig rigtig meget, at der er privatskoler, som ikke påtager sig et socialt ansvar.
Jeg bliver indigneret, jeg bliver vred, når jeg hører, at elever risikerer at skulle forlade deres privatskole, hvis de kommer med en diagnose som f.eks. adhd eller autisme, og at der er privatskoler, som helt bevidst sorterer og fravælger børn, når de bliver for dyre og udfordrende.
Ministeren siger, at ministeren ikke har kendskab til, at det her foregår.
Men jeg kan fortælle, at formanden for Danske Handicaporganisationer, Thorkild Olesen, har udtalt, at DH oplever, at børn med handicap er blevet frasorteret på privatskolerne.
Jeg kan også fortælle, at en rapport fra juni 2018, der er udarbejdet af Institut for Menneskerettigheder og VIVE, altså Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd, viser, at handicappede børn på en privatskole har 31 pct. større risiko for at opleve et skoleskift i forhold til skolekammerater uden handicap.
Altså – og det mener jeg må være grundlaget for vores fortsatte dialog her i dag – hvad kan vi så gøre ved det her?
For jeg går ud fra, at undervisningsministeren er enig med mig i, at vi i Folketinget ikke bare kan lukke øjnene, når privatskoler sorterer i eleverne.
Det vil være oplagt, at vi laver en tilskudsmodel, så de privatskoler, som rent faktisk påtager sig et socialt ansvar, får mere i tilskud end dem, der undslår sig.
Benny Engelbrecht (S), 2018-10-24:
Er det ministerens holdning, at lagermedarbejdere, buschauffører og truckførere i fremtiden skal kæmpe om arbejdspladser med udlændinge uden for EU’s grænser, hvilket ifølge 3F vil være konsekvensen af regeringens planer om at åbne for mere udenlandsk arbejdskraft?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-10-24:
Er det sådan, at de skal frygte for at blive stemplet som terrorister af det iranske regime?
Vi ved, at de før har myrdet folk, som de ikke kan lide, i andre lande.
De har sendt agenter ud og har likvideret folk, der egentlig bare har brugt deres demokratiske ret.
Skal man være bange for det?
Altså, skal herboende irakere være bange for at blive sendt til Iran, fordi den danske regering tror på de iranske påstande, der er, om, at vi i Danmark skulle huse oppositionelle terroristiske grupper?
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-24:
Det er derfor, at vi bakker op om den dialog, der nu er, for at komme tættere på det og for at komme det til livs.
Ingen mennesker skal finde sig i at få krænket hverken deres menneskerettigheder eller blive udsat for terrorrelaterede aktioner.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-10-24:
Derfor kan udenrigsministeren jo godt forholde sig til, om det ikke er korrekt, at de i Iran hænger homoseksuelle op i kraner, og at de torterer folk.
Det kan man jo læse i adskillige menneskerettighedsrapporter.
Det er vel terrorisme.
Hvorfor er det så svært for udenrigsministeren at sige, at det, Iran selv praktiserer i og uden for Iran, er terrorisme?
Det er terror mod civilbefolkningen.
Man har så travlt med, hvad Danmark gør, og hvilke oppositionelle grupper fra Iran der er her, og der er jo ret mange eksiliranere i Danmark.
Skal de finde sig i et styre, som på den måde selv bruger terrorisme, og som render rundt og fortæller, hvad Danmark skal foretage sig?
Skal Iran rende rundt og fortælle, hvad Danmark skal foretage sig i forhold til det her, når de selv bruger terroristiske metoder?
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-24:
For så vidt angår efterretningsvurderingen, kan man så sige, at mulige forbindelser mellem Iran og terrordestinerede grupper eller personer ligger uden for Udenrigsministeriets ressort.
Tak til spørgeren for at stille spørgsmålet.
Som jeg har understreget ved flere lejligheder, er jeg selvfølgelig også bekymret over Irans destabiliserende adfærd i regionen og i det hele taget.
Danmark har længe bakket op om, at vi i EU tager det op med Iran.
Jeg er derfor tilfreds med, at der nu pågår en løbende dialog herom mellem Iran og EU, UK, Tyskland, Frankrig og Italien.
Det er velkendt, at det iranske styre har tætte relationer til Hizbollahbevægelsen, hvis militære arm er opført på EU's terrorliste.
Og vi er ikke naive, når det kommer til Iran.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-10-24:
Når nu det iranske præstestyre fortsætter med at kræve, at Danmark slår hårdt ned på terror, vil udenrigsministeren så medgive, at præstestyret selv støtter terrorisme i og uden for Iran, og vil dette få konsekvenser for det danske forhold til regimet i Teheran?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-10-24:
Min oplevelse af, hvordan erhvervsfremmereformen er blevet modtaget, er, at den er blevet taget rigtig godt imod af kunderne og virksomhederne i erhvervsfremmesystemet, og jeg har ikke indtryk af, at vi får et dårligere erhvervsfremmesystem fremover, for ellers ville vi selvfølgelig heller ikke lave reformen, da vi selvfølgelig mener, at det bliver bedre.
Men det er klart, at jeg fuldt ud anerkender, at der selvfølgelig er den her usikkerhed, når vi laver tingene om.
Der er en større grad af sikkerhed for de økonomiske bevillinger, hvis man havde fortsat på samme måde, som man gjorde før, men jeg er meget optaget af, at vi hurtigt får nedsat erhvervsfremmebestyrelsen, og at der også derved relativt hurtigt kan træffes nogle beslutninger, så der kan skabes sikkerhed for, hvad man kan forvente i fremtiden.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-10-24:
Tak for svaret.
Vi støtter jo også i Socialdemokratiet, at man fastholder atomaftalen med Iran.
Jeg vil gerne lige spørge, om det ikke er korrekt forstået, at Iran selv støtter terrorisme, og at det ikke kun er Hizbollah og Hamas, der udtaler, at staten Israel skal udslettes.
Det er vel terrorisme, hvis en stat, der har meget travlt med, at Danmark huser terrorister, sponserer og støtter terrorisme både i og uden for Iran, vil udenrigsministeren ikke medgive det?
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-24:
Vi udsender ikke folk fra Danmark, som risikerer at komme hjem til en dødsstraf eller andet.
Det ved spørgeren jo også udmærket.
Vi forholder os til de internationale regler, der er, og dem overholder vi fra dansk side til punkt og prikke.
Alt andet ville være et brud på dansk politik, som hverken den her eller den foregående regering ville udsætte sig selv for.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-10-24:
Hvordan vil ministeren sikre, at man fortsat kan besøge den saudiske ambassade i København og komme ud igen i samme fysiske tilstand, som da man kom ind?
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-24:
Jeg vil sige to ting.
For det første er ambassaders rettigheder og pligter bl.a. reguleret i Wienerkonventionen om diplomatiske forbindelser.
Den konvention indebærer, at ambassadens område er ukrænkeligt, men at ambassadeområdet ikke er en del af udsenderstatens territorium, og at det derfor er dansk ret, der skal overholdes.
Det er en af de ting, som vi har gjort opmærksom på.
Derudover synes jeg måske, at det er på kanten – på kanten – i betragtning af hvor alvorlig den her situation er, at stille spørgsmål i stil med det, der er blevet stillet her i dag, om, hvad vi vil gøre for at sikre, at folk kommer hele ud igen.
Det tenderer næsten til at gøre det, der er foregået, til en vittighed.
Det, der er foregået, er dybt alvorligt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-10-24:
Skal jeg forstå det sådan, at ministeren har fået et tilfredsstillende svar fra Saudi-Arabien, som gør, at enhver kritiker af det saudiske styre vil kunne gå ind og ud af ambassaden?
For det, der er sket, er jo ret alvorligt.
Vi har jo også kritikere af det saudiske styre, der bor i Danmark.
Ministeren mener, det har været en tilfredsstillende samtale, og jeg håber så, at man i sikkerhed kan besøge den saudiske ambassade i København.
Er det sådan, jeg skal forstå det, og at man også har talt om andre ting end det her journalistdrab, i forhold til hvad der foregår af uhyrligheder i Saudi-Arabien?
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-24:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at det, der er foregået her, er meget kompetent håndteret.
Det er ikke nødvendigvis på grund af ministeren, men måske bl.a. på grund af at han sidder på toppen af et meget kompetent hus med dygtige medarbejdere, og det skal vi jo alle sammen være glade for er tilfældet, uanset hvem det er, der er minister.
Vi har haft en rigtig god og kritisk samtale med den saudiske ambassadør.
Der er, så vidt jeg er orienteret, ikke andre lande, der har taget det skridt, og i den forbindelse har vi gjort opmærksom på, hvad der er danske værdier, og hvad Danmark står for.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-10-24:
Når vi nu har den mest kompetente udenrigsminister
nogen sinde, kunne man måske godt have forventet, at der var sket noget noget før.
Jeg kan ikke vide, hvad andre, socialdemokratiske ministre havde gjort, jeg noterer mig bare, at udenrigsministeren selv har sagt, at det var efter Erdogans tale, at han indkaldte ambassadøren.
Men lad det ligge.
Det er jo ikke, fordi det hører til sjældenhederne, at Saudi-Arabien undertrykker menneskerettighederne og myrder folk, de ikke kan lide.
Indgik det også i ministerens samtale med den saudiske ambassadør?
Har jeg forstået det korrekt på ministeren, at der gik ret lang tid, før ministeren indkaldte den saudiske ambassadør, i forhold til hvor lang tid siden det er, at det kom frem?
Nu har vi fået mange forskellige forklaringer fra den saudiske regering.
Først var det, at journalisten selv var gået ud, så var det, at de havde været oppe at slås, og nu er han så død.
Så forstår jeg på udenrigsministeren, at det er, efter at Erdogan holder sin tale, altså at udenrigsministeren ligesom venter, til Erdogan har sagt noget, i forhold til at indkalde den her ambassadør.
Er det korrekt forstået?
For vi snakker om en Erdogan, der selv har fængslet over 100 journalister – altså, er han lige pludselig blevet et troværdighedsvidne i forhold til journalisters retssikkerhed?
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-24:
Den saudiske ambassadør var jo faktisk i dag på besøg i mit ministerium, og en af de ting, som vi gjorde opmærksom på, er selvfølgelig, at det er fuldstændig uacceptabelt, hvad vi har oplevet at have været vidner til i forhold til det saudiske konsulat i Tyrkiet.
Og dermed har jeg også svaret på spørgsmålet.
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-24:
Nogle gange er verden nærmest urimelig over for den til enhver tid siddende udenrigsminister.
Altså, i det her tilfælde bliver jeg nu kritiseret for at gøre noget, som jeg ikke tror at andre lande har gjort, nemlig at tage det drastiske skridt at indkalde en ambassadør til samtale.
Altså, jeg har gjort det før alle andre, men nu er det så problematisk med selve tidsforløbet i det.
Danmark har været meget klar i den her sag.
Vi har gjort det klart, at vi ikke deltager i investeringskonferencen; vi har indkaldt ambassadøren til samtale; og vi er i gang med at koordinere, hvad der eventuelt yderligere skal foregå af tiltag i forhold til den konkrete sag, sammen med vores allierede.
Det er meget svært at finde en sprække i det her, og uanset hvad spørgeren gør af forsøg på det, tror jeg, det vil være svært, hvis vi så en gentagelse med en socialdemokratisk minister siddende i min stol, at se, at der var foregået noget anderledes – i hvert fald slet ikke hurtigere end det, jeg har foretaget mig.