runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2020-01-31:
Jamen det er helt rigtigt, at Radikale Venstre flyttede sig, da verden blev vendt på hovedet, kan man sige.
Da fagkundskaben gik fra at sige, at det at stoppe udvindingerne i Nordsøen vil koste omkring 1 mio. t CO 2 et eller andet sted i verden, til at sige: Nej, det vil faktisk have en positiv klimaeffekt.
Det var det, der flyttede os, altså da klimaargumentet lige pludselig vendte den rigtige vej, og at det havde en reel effekt at stoppe den ottende udbudsrunde.
Og det er klart, at det jo fik os til at sige: Nå, men hvis virkeligheden er omvendt af, hvad vi troede, og det har en positiv effekt, så skal vi også flytte os.
Derudover tror jeg, det er en dårlig investering for Danmark.
Jeg tror simpelt hen, det er en ringe investering at putte flere penge i olie- og gasinfrastruktur på det her tidspunkt.
Man kan se på verdens aktier, at man har tabt, hvis man har investeret i olie og gas de sidste 7 år i forhold til at investere andre steder.
Og vi tror ikke nødvendigvis, at den der syvende udbudsrunde kommer til at køre helt til ende og ind i 2050'erne.
Jeg tror faktisk, den bliver lukket inden.
Men Danmark har også en troværdighed, og når vi har givet nogle tilladelser, og når vi har sat noget i gang, så må vi også stå på mål for det, selv om vi er blevet klogere siden.
Så det har vi ikke tænkt os.
Vi vil helst ikke være med til initiativer, som ikke har en reel klimaeffekt.
Altså, jeg synes ikke rigtig, vi kan tåle at komme ud med noget, som ikke for alvor er grønt; det skal have en effekt.
Man kan sige, at hvis det havde givet mere CO 2 -udledning ude i verden, som vi troede i lang tid, var det jo ikke det klogeste, men nu har vi fået at vide, at det giver mindre CO 2 -udledning, og derfor har vi flyttet os derhen.
Så det her med at gøre ting, som virker rigtige, men som ikke for alvor giver en CO 2 -effekt hverken på kort eller lang sigt, tror jeg vi skal passe på med.
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Tak for det.
Det er baseret på ordførerens tale også tydeligt, at Det Radikale Venstre er parate til at gå rigtig langt for det her, og det er dejligt at se.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Er der noget, Det Radikale Venstre ikke vil være med til i forhold til at redde klimaet?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-31:
Jeg synes ikke, der er nogen diskussion om, om det er en dårlig forretning.
I forhold til troværdighed: Hvad med troværdigheden i forhold til, at vi tager det alvorligt, når vi siger, at vi er blandt de mest ambitiøse, når vi laver en klimalov med en 70-procentsreduktion?
Er det ikke også et troværdighedsspørgsmål og ikke kun, at vi har lavet en aftale med nogle private virksomheder, som igennem deres arbejde, igennem deres forretningsmodeller, er med til at smadre vores klima?
Er troværdigheden i forhold til klimaarbejdet ikke også vigtig?
Ida Auken (RV), 2020-01-31:
Jo, det er altafgørende.
Men det er jo ikke det her, der kommer til at betyde noget for alvor i forhold til 70-procentsmålsætningen.
Der tror jeg Alternativet har fået en lille smule forvirring ind på sin radar.
For det, der spiller, tæller jo ikke med i vores 70-procentsmålsætning, det skal vi bare lige sige helt klart.
Det gør selve udvindingen.
Men det kan være, at den kan løses på andre måder.
Det, der er vigtigt for os, er, at når Danmark tager ned til Den Europæiske Investeringsbank og siger: Prøv at høre, vi er et sted i verdenshistorien, hvor vi ikke skal putte flere penge i fossil infrastruktur, og vi beder EUD om at holde op, skal vi så selv ud og putte nye penge i fossil infrastruktur?
Det synes jeg ikke holder, og jeg håber, regeringen får en konsistent holdning her, hvor klimaministeren retter sig efter erhvervsministerens kloge ord.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Først vil jeg gerne gratulere ordføreren.
Det seneste år må have været en sejrsgang, både med valget og med den opmærksomhed, som klimasagen har fået.
Og jeg synes, man kan mærke helt herned, at det virkelig er noget, der ligger ordføreren på sinde – de unge har taget sagen til sig, befolkningen, hele verden råber på handling.
Derfor kunne jeg bare tænke mig at høre, om ordføreren ville kigge rundt i Folketingssalen engang og se, om repræsentationen her så også afspejler den entusiasme, som ordføreren mener er uden for huset.
Altså, jeg har ikke set en eneste folketingskandidat i den her valgkamp – i hvert fald ikke fra de røde partier – der mener, at verden ikke er ved at gå under, hvis ikke vi handler på klimadebatten.
Hvor er socialisterne og Enhedslisten og hr. Rasmus Nordqvists venner?
Hvorfor er de ikke kommet herned?
I dag må det nærmest være juleaften for dem.
Hvorfor skal fru Ida Auken stå her så alene?
Ida Auken (RV), 2020-01-31:
Jeg føler mig ikke spor alene.
Jeg håber da, de passer deres arbejde.
Jeg håber da, vores skatteordførere er i gang med at arbejde for en grøn skatteafgift, og at vores forskningsordførere er ved at udmønte forskningsmidlerne på en grøn måde.
Og det er næsten for billigt at begynde at stå at hænge sine partikollegaer ud i Folketinget, når ordføreren udmærket ved, at det, når der er debatter af den her slags, er ordførerne, der kommer herned.
Altså man kunne tage stort set alle debatter og sige, at vi kunne bruge al vores tid på at sidde her i Folketingssalen, men vi kunne også gå ud og lave en masse vigtigt arbejde rundtomkring.
Jeg synes egentlig ikke, det hører sig hjemme i en debat her at stå at sige: Se, hvor alle mangler.
Hvor er alle Dansk Folkepartis folketingsmedlemmer henne?
Jeg tror ikke, at de ikke regner med, at jeg kan klare opgaven.
Så vil jeg bare lige i forhold til historieskrivningen minde om, at ordet klimatosse kom fra fru Pia Kjærsgaard den anden vej fra.
Der har hr. Morten Messerschmidt det nogle gange med at lave historieskrivningen lidt om.
Det var fru Pia Kjærsgaard, der kaldte os andre klimatosser.
Jeg er bare glad for, at DF også er kommet med på den her dagsorden.
Så må jeg sige, at det jo er rigtig nok, at den her redegørelse ligger i det gamle system.
Den ligger i den gamle klimalov, som er ved magt lige nu, og som er svagere.
Så det vil jeg sådan set godt medgive ordføreren.
Altså når vi træder over i det nye system, drømmer jeg om, at det bliver lige så stort som finanslovsdebatten.
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Tak til ordføreren.
Jeg betragter os lidt som kollegaer her i dag.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om hun er enig i den kritik, der kom fra hr. Lars Rebien Sørensen, tidligere CEO i Novo Nordisk, her i løbet af ugen, hvor han lidt gav udtryk for, at der i efteråret, da Dansk Industri meldte ud og sagde, at dansk erhvervsliv godt kan være med på det her, altså med på at levere i forhold til de 70 pct., samtidig også skete det, at man glemte, at det var en ret stor rapport, Dansk Industri kom med.
Der var en masse forslag til, hvad der ligesom skal være af forbedringer i den generelle erhvervspolitik i Danmark, for at dansk erhvervsliv kan være med til at levere på det.
Er ordføreren enig i den kritik af, at man glemte det lidt i den efterfølgende debat af f.eks. finansloven og de andre ting, der er sket siden?
Ida Auken (RV), 2020-01-31:
Det er den, og den er jo udtænkt sammen med erhvervslivet langt hen ad vejen, og jeg tror, at nogle af de beregninger, der kommer ud af klimapartnerskaberne, vil vise, at det her er en rigtig god forretning for Danmark.
Det er nogle store investeringer, men de tjener sig mange gange hjem igen, og jeg vil gerne kvittere for, at hele det danske erhvervsliv har stillet sig til rådighed på den her måde.
Så er det rigtigt, at man ikke kan sætte den øvrige erhvervspolitik til side – f.eks. det at få udenlandsk arbejdskraft til Danmark, så de mange virksomheder, der skriger på arbejdskraft, også kan få medarbejdere hertil.
Det synes jeg er en lige så vigtig opgave at huske på, altså at man også kan give andre rammevilkår.
Det er selvfølgelig ikke helt lige så vigtigt som klimaet, men de virksomheder, der skal løse alt det her for os, skal også have det godt i forhold til medarbejdere.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-31:
Nu har ordføreren jo haft travlt med at kalde os for klimatosser.
Så det kan godt være, man holder sig lidt på afstand.
Altså, det er ganske almindeligt, at vi jo oplever en større interesse ved store debatter, finanslovsdebatten – men den rækker jo f.eks. kun 1 år frem.
Det her, forstår jeg, er jo noget, der handler om klodens overlevelse igennem de næste 100 år.
Det kan godt være, det så er lidt upassende, men det synes jeg alligevel ikke det er.
Jeg synes faktisk, det er en refleksion værd, at fru Ida Auken skal stå og kæmpe den kamp alene, når man nu har gjort det til så vigtigt et tema.
Altså, er der andre fra Radikale her?
Jeg kender måske ikke nogen af dem.
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Det kunne jo også være nogle af de største udledere, for de har også den fordel, at forureningen er meget koncentreret.
Så det kunne godt være, at nogle af de nye teknologier omkring carbon storage simpelt hen giver mening for dem, hvor det for andre små virksomheder ikke giver mening og det er samfundet, der skal hjælpe dem med det.
Så de har også nogle andre virkemidler, som de skal se på, og som vi måske også skal se på sammen med dem.
Morten Dahlin (V), 2020-01-31:
Tak til fru Ida Auken for svaret.
Man skal så huske at have det internationale, globale udsyn med her, for det nytter jo ikke noget, hvis man flyver lidt mindre fra Malmø, men så bare til gengæld tager flyet fra Kastrup; så har det jo ikke haft en effekt på den samlede udledning.
Men skal jeg forstå De Radikales svar sådan, at når man gerne vil bakke op om tiltag, der virker, så er det også nok for De Radikale, hvis det provenu, der kommer ind på et tiltag, der måske ikke virker, bliver brugt på noget grønt?
Eller hvordan skal jeg forstå den radikale ordfører?
Signe Munk (SF), 2020-01-31:
Tak til ordføreren for en god og engageret tale.
Der er ingen tvivl om, at citerer man Villy Søvndal, vinder man mit hjerte.
Men når Villy Søvndal for 10 år sagde, at the ice is melting at the poles, bliver jeg også bare nødt til at sige, når man selv var i regering for 4 år siden: The ice was also melting at the poles 4 years ago.
Og måske kunne jeg have ønsket, at den bekymring omkring klimaet var indtruffet tidligere hos regeringspartiet Venstre.
For kigger man på den statistik, der er i den klimapolitiske redegørelse, fremgår det jo desværre tydeligt, at udledningerne har været stagneret og opadgående i Venstres regeringsperiode.
Tænker ordføreren, at der var noget, man kunne have gjort bedre i den tidligere regering på klimapolitikkens område?
Mai Villadsen (EL), 2020-01-31:
Tusind tak for en rigtig, rigtig fin tale.
Jeg synes, det er så dejligt, at der er flere, der tør stå på Folketingets talerstol og sige, at det her simpelt hen kræver grundlæggende forandringer.
Vi står i en klimakrise så stor, at vi ikke bare kan køre business as usual.
Den der væksttankegang, som har buldret derudad i de sidste mange, mange år, og som jo har forårsaget dele af klimakrisen, tør man stå på talerstolen og tale imod, og det synes jeg der er behov for.
Jeg er ret overbevist om, at hvis ikke vi havde stået sammen i de her klimalovsforhandlinger, så var der ikke kommet så god en klimalov – og særlig ikke et borgerting, som jo virkelig var noget, som Alternativet kæmpede så hårdt for.
Så jeg vil faktisk bare gerne benytte anledningen til fra Enhedslistens side at understrege, hvor dejligt det samarbejde er, og hvor vigtigt det er for klimaet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-31:
Jamen tak for de ord.
Det er godt, at fru Mai Villadsen kunne få nævnt borgertinget, for det glemte jeg helt at komme ind på.
Jeg havde så mange noter i mine papirer, sådan er det jo nogle gange, når man ikke lige har fået skrevet en decideret tale.
Så det var godt at få nævnt det.
Så den her vækstdagsorden er vigtig.
Jeg synes, at den diskussion, der foregår lige nu, også blandt økonomer, faktisk er interessant – egentlig ikke nulvækst eller minusvækst, men bare uafhængighed af vækst.
Hvordan laver vi et økonomisk system, der er uafhængigt af vækst?
Det synes jeg virkelig er interessant at følge med i, og det er altså noget af det, som jeg bruger timer om natten, hvor man kan ligge og læse, på at læse om.
Mai Villadsen (EL), 2020-01-31:
Nu, hvor der står en fagmand i tekstiler på talerstolen, vil jeg også bare lige bruge anledningen til at spørge lidt ind til noget og blive lidt klogere, for der er jo modeuge igen, igen, igen i Danmark.
Moden har nærmest flere sæsoner end naturen efterhånden.
Der er modeuge ofte.
Jeg kommer selv fra en familie, hvor min farmor og mormor var syersker, men alt det er jo flyttet ud, så vores udledninger fra tekstiler kommer fra andre lande.
Hvad tænker ordføreren man kunne gøre i Danmark for at reducere de udledninger?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-31:
Man kan og skal gøre rigtig, rigtig mange ting.
Skatter og afgifter er et godt sted at starte, fordi det vil regulere priserne.
Altså, man kan sige, at rigtig meget tekstil og beklædning er blevet alt, alt for billigt, i forhold til det aftryk det har på både mennesker og planet.
Det vil sige, at vi skal ændre forbrugsvaner igen.
Der er på et tidspunkt blevet lavet nogle undersøgelser i England, hørte jeg et program om, om, hvor meget man brugte tøj, fra man købte det, til man smed det ud, og det var sådan gennemsnitligt seks gange.
Det skyldes jo bare, at det er for billigt.
Vi skal regulere på vores forbrugsvaner, men det handler også om at sætte regler op – det har man jo gjort i andre lande – om f.eks. forbud mod, at man smider produktion ud.
Fordi der er kommet så mange sæsoner, forproducerer man så meget, at rigtig meget aldrig når kunden, forbrugeren.
Jeg er helt enig.
Det er jo så vigtigt et skridt, vi har taget, men det er også bare sådan meget indadvendt kun at sidde og snakke om de 70 pct., for vi har jo også et globalt aftryk, som er kæmpestort på grund af vores forbrug og vores produktion i Danmark.
Men politisk har vi også et stort, stort ansvar for at drive meget af det her, specielt gennem EU.
Man kan se, at Parisaftalen ikke var blevet til noget uden EU.
Der skal vi altså op i ambitioner.
Det sidste er selvfølgelig at hjælpe verdens fattigste, det globale syd, massivt både i forhold til omstilling, men jo også i forhold til tilpasning til den klimakrise, der er virkelighed i dag.
Det er jo noget af det, jeg ved vi er specielt enige om med SF, Enhedslisten og De Radikale, nemlig at vi virkelig skal op i den klimabistand, det ansvar, vi viser over for det globale syd.
Signe Munk (SF), 2020-01-31:
Tak for et godt svar.
Det sidste, jeg så bare vil spørge om, er: Hvilken rolle forestiller ordføreren sig at den klimalov, som vi forhåbentlig kommer i mål med her i Danmark, kan få ude i verden i forhold til at inspirere til omstilling?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-31:
Jeg var jo af sted til COP25 i Madrid, lige efter vi havde landet aftalen om klimaloven.
Og det, jeg kunne se, er, at aftalen kunne gøre en forskel i forhold til dem, for vi har lagt nogle arbejdsmetoder ind i den, nemlig de årshjul, vi har lagt ind.
Det var det, de var meget, meget nysgerrige på.
De 70 pct. er vi allerede ved at blive overhalet på, så det er én ting, men så er der virkelig også det årshjul, vi har lagt ind.
Og jeg tror, det er det, vi kan med den lovgivning, vi har lavet nu.
Det er både at inspirere andre til også at komme videre og forhåbentlig overhale os, og så skal vi overhale dem, og det er altid den gode konkurrence, ikke sandt, men også nogle af de arbejdsmetoder, vi har brugt.
Det er jo, fordi det er så bredt funderet, at vi har kunnet lande noget, som har fået andre til at sige: Gud, det kan faktisk noget – og det er både fra den liberale og fra den, nu kan jeg ikke engang huske ordret, som hr. Morten Messerschmidt brugte, røde del af Folketinget og fra den grønne.
Signe Munk (SF), 2020-01-31:
Tak for en god tale fra ordføreren.
Der er ingen tvivl om, tror jeg, blandt os, der kender Alternativet godt, at det er en tale om de høje klimaambitioner, der er blevet holdt flere gange.
Så tak for den vedholdenhed med hensyn til også en gang imellem både at skubbe på og skubbe frem.
Nogle gange tænker jeg, at den diskussion, vi har om klimaloven, godt kan blive lidt indadvendt, fordi vi er så optaget af de her 70 pct.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, hvilken rolle han tænker Danmark har ude i verden både i forhold til den grønne omstilling og at reducere drivhusgasserne, men også i forhold til at tage ansvar for nogle af de konsekvenser, som der er af klimaforandringerne.
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Tak til ordføreren.
Det var en meget fin tale.
Jeg følte næsten, at vi sådan sad ved et middagsselskab og ordføreren delte ud af sin store, store viden om og passion for det her område.
For at følge sporet fra tidligere – og nu står vi jo med en ekspert i mode – vil jeg sige, at jeg tror, måske mere, end ordføreren aner, at jeg en til en deler bekymringen over modeindustriens påvirkning og det forhold, vi har til, hvordan vi bruger tøj.
Men jeg kunne så helt ærligt godt tænke mig at blive lidt klogere på, hvordan ordføreren så forestiller sig at vi kan gøre det her, at vi kan hjælpe den udvikling på vej, hvis vi skulle gøre noget rent politisk.
Og det er ikke for at blive polemisk, men er der forbud mod, hvor mange kollektioner man må lave om året?
Skal vi have uniformer, så vi alle sammen går i den samme farve, så vi ikke har den udfordring, at vi skal skifte hvert andet år?
Eller skal vi have afgifter, så nogle har råd til at købe og være moderne, mens andre ikke har?
Hvad forestiller ordføreren sig?
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Tak til ordføreren for en god tale.
Hvad tænker ordføreren og ordførerens parti om den fare, der er for, at det, hvis vi måske for hurtigt pålægger afgifter nogle steder i dansk erhvervsliv, så bare ender med, at den produktion flytter til udlandet?
Mai Villadsen (EL), 2020-01-31:
Formålet med vores omstilling i Danmark skal selvfølgelig ikke være bare at eksportere CO 2 -udfordringen til andre lande.
Det er fuldstændig klart for os i Enhedslisten.
Men jeg mener også, at de carbon leakage-lister, som er lavet lige nu, simpelt hen ikke viser, hvor meget der i virkeligheden vil blive lækket til resten af verden, hvis man netop pålagde de 42 virksomheder, som i dag er undtaget CO 2 -afgift, også at skulle betale noget mere.
Det er jo også virksomheder, som for manges vedkommende har et stort overskud, og som jeg sagtens mener bør kunne bidrage til de grønne løsninger.
Det, vi så har foreslået i Enhedslisten for netop også at undgå, at man laver en fuldstændig lækageeffekt, er at sikre, at de indtægter, der kommer ind fra sådan en afgiftspålægning af de virksomheder, går til de virksomheder, som så reducerer deres udledning.
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Jeg er enig i, at det kan være nogle interessante principper at kigge på, men hvis alle pengene kommer tilbage til den samme, har det måske ikke den adfærdsregulerende effekt, som vi gerne vil have ud af det.
Men jeg har bare et opklarende spørgsmål, og jeg er glad for, at ordføreren siger så tydeligt, at det ikke må ske.
Kan ordføreren bekræfte, at hvis vi står med et valg om at sige, at vi gør et eller andet, der pålægger dansk erhvervsliv et eller andet, og det godt nok vil føre til, at den fabrik kan lukke, så den ikke forurener i Danmark mere, men at den uden tvivl bare genopstår eller flytter produktionen flytter til Tyskland eller længere væk, vil Enhedslisten ikke være med til det, og så vil de også holde hånden under de virksomheder?
Mai Villadsen (EL), 2020-01-31:
Mig bekendt er der jo ikke undersøgelser, der viser, at hvis man pålagde de danske virksomheder en CO 2 -afgift lige såvel som alle andre, så ville de en til en flytte; så ville de arbejdspladser og den udledning en til en flytte til andre lande.
Det er selvfølgelig klart.
Det er klart.
Jeg tror på, at vi skal poste rigtig mange penge i dansk forskning og i teknologiudvikling, for det er da helt sikkert, at det kommer til at bidrage positivt til den grønne omstilling.
I forhold til særlig tung transport har jeg meget store forhåbninger til teknologiudvikling, men jeg er rigtig bange for, at der findes politikere, også i Danmark, som har så stor tiltro til teknologien, at man bare har lyst til at skubbe udfordringen foran sig og sige: Så gør vi ikke rigtig noget.
Den tidligere regering gjorde det jo billigere at køre i de store og meget udledende biler i det håb om, at man en dag ville få en teknologiudvikling, som bare sagde sparto, og det tør jeg ikke håbe på.
Den her udfordring er så alvorlig, at vi ikke bare skal gå og krydse fingre for, at teknologien bare løser det; vi skal også sætte ind nu og her.
Kim Valentin (V), 2020-01-31:
Jeg synes faktisk heller ikke, at jeg oplever nogen politikere, der bare siger: Jamen vi lukker øjnene i den her sammenhæng.
Jeg synes faktisk, at der er en hel del politikere, der også siger det modsatte.
I Venstre siger vi f.eks. fossilfri biler i stedet for sådan hovedløst at tænke på elbiler.
Vi mener, at elbiler selvfølgelig er en meget stor del af løsningen, men fossilfri biler er jo f.eks. lige så vigtige.
Og det er en del af den udvikling, vi måske kommer til at se på.
Mai Villadsen (EL), 2020-01-31:
Jeg tror, at brint og elektrofuels kommer til at spille en kæmpestor rolle i transportsektoren, både på den ene og den anden måde.
Så jeg håber, det er noget, vi kan satse mere på i Danmark.
Lige nu står den sektor jo og skriger på, at vi også faktisk laver nogle reelle krav til nogle sektorer, som vil betyde, at det giver mening at lave nogle større og større initiativer.
Og det mener jeg helt sikkert er noget, vi skal satse på.
Men det er stadig vigtigt for mig at pointere, at vi skal handle nu og her og ikke bare håbe på quickfixes i fremtiden.
Kim Valentin (V), 2020-01-31:
Tak for ordet.
Det var en interessant ordførertale, som dog gør mig en lille smule bekymret i forhold til den måde, som Enhedslisten ønsker at bruge teknologi på.
Og derfor må jeg jo spørge: Er det meningen, at man ser på teknologi som værende noget, der ikke nødvendigvis arbejder for en bedre klimadagsorden?
Altså, nu tænker jeg, at vi investerer en hel del milliarder i f.eks. ITER-projektet i EU.
Tommy Ahlers (V), 2020-01-31:
Jeg har aldrig tænkt på det offentlige som et sted, hvor de brugte meget mode
– nå, den faldt til jorden, kan jeg godt høre.
Men det er bare for at høre – for vi taler jo virkelig om en international industri, hvilket også er blevet bemærket af nogle af de andre ordførere, og vi har mange store danske modevirksomheder, men al produktion ligger i udlandet: Kan det her overhovedet lade sig gøre i Danmark, eller er det noget, vi kun en til en skal tage fat i på EU-niveau og måske på FN-niveau?
Mai Villadsen (EL), 2020-01-31:
Tak for ordet.
Så derfor forstår jeg simpelt hen ikke, hvordan man på den ene side kan beskylde os for at være uden faglighed og så samtidig benytte argumenter, som jo netop ikke er understøttet af klimafagligheden.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-31:
Der er nogle udfordringer med kvotesystemet, som det er i dag.
Der er et overskud af kvoter, og det gør jo et eller andet sted, at der faktisk er en negativ lækagerate, hvis du bruger kvoteannullering uden for fleksibilitetsmekanismen.
Bruger du den inden for fleksibilitetsmekanismen, er der en positiv lækage.
Og hvis man gør det, er man med til at bringe kvotesystemet i balance, fordi man fjerner overskuddet af kvoter, og det er jo overskuddet af kvoter, der er en udfordring i forhold til kvotesystemet.
Mai Villadsen (EL), 2020-01-31:
Det anerkender jeg simpelt hen ikke er måden, man skal se det på.
Det er i betragtning af, at vi har så mange forskere, som siger, at det haster.
Den radikale ordfører sagde: Inden for de næste 12 år skal vi have nogle løsninger.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man har den holdning, at man tør stole så meget på det.