Søren Søndergaard (EL), 2017-03-02:
Vi synes, det er på tide, at der indføres udbetaling af en biblioteksafgift for udlån af e-bøger og netlydbøger.
Så det synes vi er rigtig strålende.
Vi synes også, det er en rigtig målsætning på sigt at få ligestillet de forskellige teknologier, som bibliotekerne udlåner gennem.
For os er det ikke afgørende, om man udlåner via en elektronisk metode eller via en trykt metode.
Biblioteksafgiften skal på sigt være platformsneutral, og det er en intention, som ligger i det her forslag, som vi bestemt også kan støtte.
For at det nu skal være rigtig balanceret, synes vi også, at det er fint med en overgangsordning, som betyder, at hidtidige modtagere af biblioteksafgiften ikke får markant ændrede vilkår fra den ene dag til den anden.
Vi kan selvfølgelig diskutere de konkrete procentsatser, som afsættes til e-bøger, og vi kan også diskutere, hvor lang tid overgangsordningen præcis skal være, sådan som bl.a. Danmarks Biblioteksforening gør i deres høringssvar.
Men grundlæggende er vi positive over for, at der laves en sådan overgangsordning.
Det betyder dog ikke, at vi vil sidde på hænderne i udvalgsbehandlingen, for vi synes faktisk, at det her er en udmærket lejlighed til at få undersøgt og diskuteret nogle ting i udvalgsbehandlingen.
Om det så giver grundlag for ændringsforslag, må vi jo se.
Det ene spørgsmål er grundlaget, der hidtil har eksisteret, for biblioteksafgiften, som man nu ændrer i forhold til de elektroniske bøger, e-bøger, lydnetbøger, nemlig bestandsprincippet, altså det at antallet af indkøbte bøger på et givent tidspunkt tæller med en meget, meget stor vægt.
Det må man i sagens natur gå væk fra nu, i forhold til når vi snakker nettet, men det gælder jo stadig væk i forhold til resten, og det synes vi er en diskussion værd.
Vores holdning er, og det er derfor, vi støtter det forslag, der ligger, som udgangspunkt, at biblioteksafgiften handler om at understøtte professionelle eller semiprofessionelle kunstnere og ikke i årevis understøtte folk, der har skrevet en enkelt rejseberetning eller en enkelt politisk pamflet.
Jeg er ikke meget sur over, at jeg ikke får for den udmærkede bog, der hedder »Metalarbejdere slog igen«, som jeg skrev 1978, og som findes på adskillige biblioteker, men som altså ikke har indbragt mig en formue.
Det synes jeg sådan set også er rimeligt, for det vil nok ikke få mig til at skrive flere bøger, at jeg får 400 kr. for den.
Men det er jo interessant at se, om den minimumsgrænse faktisk rammer nogle, der udgiver flere værker, eller om den alene rammer nogle, der kun udgiver en enkelt bog.
Det kan vi jo bruge udvalgsbehandlingen til, ligesom vi kan bruge udvalgsbehandlingen til at diskutere, om ikke det ville være rimeligt med en skærpet degression i forhold til dem, der tjener allermest.
Jeg synes jo, at hvis man har et stort antal udlån på biblioteket, er det rimeligt, at man kan få et udkomme af det, men der er ingen grund til, at man ligefrem skal blive millionær af det.
Den sidste ting, som vi også godt kunne tænke os at diskutere, er, hvordan vi får opfattet trykte bøger og e-bøger på samme måde, og hvordan vi i højere grad opfatter det som en helhed.
Vi ved jo, at der er forlag eller forfattere, som ikke ønsker at lægge deres e-bøger ud på bibliotekerne.
Noget vil måske løses med det her forslag, fordi der nu kommer en biblioteksafgift for det, men hvad nu, hvis det ikke løser det hele?
Kan man forestille sig den situation, hvor forfattere og forlag faktisk ønsker deres trykte bøger på bibliotekerne, fordi det faktisk giver temmelig mange penge, men ikke ønsker lydbøgerne på bibliotekerne, fordi der er en meget mere effektiv og billig distributionsform?
Vil det være noget, som vi accepterer, eller skal vi lave en eller anden fælles retningslinje?
Det er nogle af de ting, som vi vil diskutere i udvalgsbehandlingen med jer andre, og vi håber selvfølgelig, at det bliver en god diskussion.
Helt overordnet: Vi støtter det her forslag.