runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Vi afventer den konklusion, der er, og så må vi jo læse os ned i, hvorvidt grundloven overlagt er blevet overtrådt, og så har jeg da meget svært ved at se, at vi ikke skulle bakke op om en rigsretssag.
Men jeg forstår sådan set ikke, at Venstre ikke har nogen flere lidt mere kreative spørgsmål end det at stille i dag.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg kan ikke lade være med at følge lidt op på min gode kollega, hr. Preben Bang Henriksens, spørgsmål.
Mig bekendt ligger det ikke i granskningskommissionens opdrag at anbefale enten et ja eller et nej til en rigsret.
Vi kommer ikke til at få sådan en tydelig konklusion.
Derimod er det Folketinget, der skal træffe den beslutning.
Hvad siger ordføreren med den oplysning så til det, hvis nu – og der er noget, der tyder på det – grundloven er blevet overtrådt?
Vi får jo ikke et klokkeklart svar fra granskningskommissionen.
Men hvis vi får antydninger, men ikke klokkeklare svar, om, at grundloven kan være overtrådt, hvordan vil ordføreren og Enhedslisten så forholde sig?
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Konsekvenserne af den parallelsamfundsaftale, som I er med i, er jo, at nogle boliger bliver solgt direkte til private.
Jeg forstår ikke, at det kan være SF-politik, at nogle boliger bliver revet ned, mens nogle mennesker simpelt hen ikke ved, hvor de skal bo, og måske ender med at bo i boliger, der er endnu dyrere, selv om de har det svært i forvejen.
Det kan jeg ikke forstå.
Jeg har selv boet som nabo til sådan en ghettoblok.
Min blok var nok nærmest lige så udsat, men folk var hvide i huden, og derfor var man ikke en del af parallelsamfundspakken.
Det synes jeg simpelt hen var skørt.
Selvfølgelig lever vi i en global verden, og der er udveksling af varer, mennesker og alt muligt på tværs af grænser.
Vi er ikke en osteklokke; det er vi heller ikke, når man ser på klimaet.
Men jeg vil faktisk gerne aflive to borgerlige myter.
Den ene er, at hvis man skruer ned for noget produktion i Danmark, opstår den bare 100 pct. andre steder.
Sådan sker det ikke.
Det tror jeg også var ræsonnementet bag, at Venstre selv var med i aftalen om at skrue ned for olieproduktionen, fordi der var undersøgelser, der pegede på, at selv om man gør det, så popper det ikke bare op 100 pct. et andet sted.
Så derfor vil jeg opfordre spørgeren til at lytte til de miljøøkonomiske vismænd, som siger lige præcis det.
Så derfor er det jo ikke helt rigtigt, at produktionen bare flytter.
Den anden myte, som jeg hører gang på gang, er, at vi jo i Danmark har det mest klimavenlige landbrug.
I nogle sektorer, ja – landmændene gør det enormt godt.
Men der er altså også ret store problemer, bl.a. med svin, der er fodret med soja, som kommer lige direkte fra regnskoven.
Carsten Kissmeyer (V), 2021-10-07:
Og tak for ordførertalen.
I Venstre har vi bemærket os, at Enhedslisten i bl.a. landbrugsforhandlingerne på en eller anden måde – sådan virker det – betragter Danmark som en klimamæssig osteklokke, forstået på den måde, at det virker, som om Enhedslisten ikke anerkender, at nedlæggelse af produktion i Danmark medfører produktion andre steder.
Det er det ene.
Det andet er: Anerkender Enhedslisten, at produktion i Danmark og det, at vi har en stor eksport, er et fundament for vores velfærd?
Eller er det sådan, at man totalt set i Enhedslisten siger: Danmark er en osteklokke, og ergo arbejder vi inden for osteklokken?
Tror Enhedslisten på, at det kan sikre vores velfærd på den lange bane?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Så bare lige for at få det bekræftet: Ejeren af Dagmarsminde, May Bjerre Eiby, som ikke er nogen stor kapitalkoncern, skal simpelt hen forbydes at drive Dagmarsminde.
Skal Dagmarsminde lukkes ifølge Enhedslisten?
Det er spørgsmålet.
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Jeg har simpelt hen svært ved at forstå, hvorfor der skal være sådan nogle store velfærdskoncerner, som skal tjene penge på at drive grundlæggende omsorg og velfærd i vores samfund.
Vi har jo set skandalerne på handicapområdet, hvor der er blevet hevet millioner af kroner ud til nogle ejere, som simpelt hen har bedrevet noget, som på ingen måde var ordentligt.
Så derfor: Hvis det stod til Enhedslisten ene og alene, nej, så kunne man ikke hive en masse penge ud og tjene styrtende på vores alle sammens skattekroner.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-10-07:
Jeg vil tale om det samme, som hr. Søren Pape Poulsen gjorde – det er jo det her med great minds think alike – nemlig at Enhedslisten vil forbyde profit i velfærden.
Jeg skal bare lige forstå det korrekt: Altså, I vil lukke Dagmarsminde, hvor de ældre er utrolig glade, hvor de kan komme af med medicinen, fordi det bliver erstattet med mening og fællesskab og nærvær; I vil simpelt hen tvangslukke Dagmarsminde, fordi de efter alt at dømme har noget profit.
Jeg bliver nødt til at forstå logikken: I vil gerne have højere løn til folk, der arbejder med ældre i det offentlige.
Men hvis nogle af de offentligt ansatte vælger at gøre som ejeren af Dagmarsminde og blive velfærdsiværksættere og udleve en drøm om at starte en virksomhed, hvor man kan tage god hånd om de ældre på et friplejehjem, må de ikke tjene penge, hvis de bliver ejere.
Men hvis de er ansat i den offentlige sektor og arbejder med det samme, skal de have mere i løn.
Hvad i alverden er logikken i det?
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Der gælder bestemt ikke særregler for den nuværende regering på det her område, og hvis man overlagt med åbne øjne har overtrådt grundloven, har jeg da svært ved at se, at en granskningskommission vil komme frem til andet, end at der skal følge en rigsretssag.
Men nu må vi jo se.
Thomas Danielsen (V), 2021-10-07:
Det er ordføreren, der skal se, hvad man kommer frem til.
Nu kommer jeg så med et eksempel: Hvis man har overtrådt grundloven – det lyder nemlig, som om ordføreren lige pludselig tager sådan lidt let på vores grundlæggende lov, grundloven, og om det skal føre til en rigsretssag – men såfremt man overtræder grundloven og det er det, som der kommer en klar konklusion om fra kommissionsundersøgelsen, er det så ikke forholdsvis simpelt for ordføreren at sige, om det skal føre til en rigsretssag?
Man har jo tidligere hørt Enhedslisten udtrykke sig om, at der ikke gælder særregler for den nuværende regering på det her område.
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Nu må vi jo se, hvad granskningskommissionen kommer frem til.
Vi synes, det er rigtig fornuftigt, at den er blevet nedsat, for alle sten skal jo selvfølgelig vendes i sagen, og så må vi jo se, hvad de kommer frem til.
Vi udelukker ikke noget på forhånd.
Thomas Danielsen (V), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren i forbindelse med den her kommissionsundersøgelse: Såfremt en eller flere ministre har overtrådt grundloven, mener ordføreren så, der er grundlag for en rigsretssag?
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Mig bekendt har vi ikke kritiseret jer for arbejdsudbudseffekter på jeres forskellige udspil, men for indholdet.
Og nej, vi er dybt kritiske over for Finansministeriets regnemodeller, som jo siger, at hvis man tager lidt penge fra millionæren eller direktøren, så vil han arbejde meget, meget mindre.
Det tror jeg slet og ret ikke på, og det er jo også sådan, at det er blevet tilbagevist gang på gang.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-07:
Ja, vi er enige om, at beskæftigelsen stiger, men vi er også enige om, at det, hvis man trækker folk ud af arbejdsudbuddet, så gør problemet større, og vi kommer til at mangle sosu-assistenter og andet fagpersonale.
Det har Enhedslisten i hvert fald sagt gentagne gange.
Så jeg skal bare lige høre: Anerkender Enhedslisten de begreber omkring arbejdsudbud?
For man har ofte kritiseret Nye Borgerlige for at ville gå den anden vej baseret på arbejdsudbud.
Er det sådan, at man anerkender de præmisser og de regnemetoder, som Finansministeriet bruger, eller gælder det kun, når det går Enhedslistens vej?
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Nu vokser arbejdsudbuddet jo faktisk i løbet af de næste mange år som følge af noget af al den politik, der er blevet vedtaget, og noget er godt, og noget er meget skidt.
Men jeg vil egentlig gerne starte med at sige, at vi i Enhedslisten er meget, meget kritiske over for den betragtning, at bare fordi man pisker folk i bunden af vores samfund og giver skattelettelser i toppen, så skaber det nødvendigvis arbejdsudbud.
Vi vil rigtig gerne være med til at sikre, at der kommer reelle mennesker ud i reelle jobs, og det skal vi gøre, bl.a. ved at få nogle af de mange arbejdsløse, der er i vores samfund, ud i beskæftigelse, at få folk med handicap og folk med minoritetsetnisk baggrund, som ligger nederst i ansøgningsbunken, ud på arbejdsmarkedet.
Vi skal have mange flere i praktik.
Der er rigtig meget, vi kan gøre, og så er arbejdsgiverne jo også meget velkomne til at søge rundt i EU, hvor der er 15 millioner arbejdsløse, man kan ansætte.
Nu kender jeg ikke lige selskabskonstruktionen eller ret meget ud over at have set programmet om Dagmarsminde, som virker til at gøre det formidabelt.
Men det, vi synes, og det vil være budskabet til alle dem, som driver profit på velfærden, er, at nej, hvis Enhedslisten får 90 mandater, må man omlægge, sådan at pengene kører ind i fællesskabet og bliver brugt på de ældre i stedet for at gå til nogle, der tjener styrtende med penge.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-10-07:
Tak for det.
Tak for ordførertalen.
Både Radikale Venstre og Enhedslisten går meget op i de unge og uddannelse.
Før sommeren blev der indgået en meget bred aftale om udflytning af uddannelser, som vi Radikale og enkelte andre partier står udenfor, men som Enhedslisten er med i.
Jeg kunne godt tænke mig at blive klogere på Enhedslistens ræsonnement for at være med i den aftale.
Det er svært at være imod idéen om at have uddannelser i hele Danmark.
Det vil vi meget gerne være med til, og vi vil meget gerne være med til at opbygge uddannelser.
Men idéen om, at vi gavner ved at skære ned og fjerne noget der, hvor der faktisk er velfungerende uddannelser, har jeg svært ved at se fornuften i, særlig når alle inklusive Enhedslistens eget bagland, kan jeg forstå, har advaret om de konsekvenser af det, som vi nu kan se, som er besparelser og nedskæringer, som betyder færre studiepladser i de store byer, på trods af at vi har omkring 45.000 unge, der ikke har nogen uddannelse.
Ville det ikke have været bedre at få fat i dem i stedet for at ramme de unge, der gerne vil uddannes, som vi jo vil komme til med den aftale, der er indgået?
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Jeg synes, der er en række udfordringer i det, Ydelseskommissionen er kommet med.
Dels var selve opdraget jo, at man skulle, om jeg så må sige, fodre hunden med sin egen hale – det var et udgiftsneutralt udgangspunkt – dels er særlig unge med store psykiske udfordringer blevet taberne i det udspil, der er kommet.
De mister enormt mange penge, og det er om nogen dem, der har rigtig, rigtig svært ved lige sådan at komme ind på arbejdsmarkedet eller ind i uddannelsessystemet.
Så det går simpelt hen ikke.
I forhold til borgerlige dyder vil jeg bare anerkende Kristendemokraterne for også at turde sige om integrationsydelsen, at den diskrimination heller ikke hører hjemme i vores samfund.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Vi har ikke noget imod, at folk bliver rige, hvis de arbejder for det og tjener penge, men man behøver ikke at slå folk i hovedet for at føle sin egen frihed.
Det er en mærkelig lommeregnerfilosofi, der er kommet ind i det borgerlige Danmark – desværre.
Så der er vi helt med på den dagsorden.
Men hvor ser Enhedslisten det største problem i Ydelseskommissionens anbefalinger?
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Til en start vil jeg gerne sige tak til KD og til ordføreren for at turde at stå som en del af blå blok og alligevel være meget, meget klar i mælet om, at fattigdom, særlig for børn, ikke hører hjemme i vores samfund.
Så tak for det.
Altså, vi håber at kunne lave et samarbejde med rigtig mange partier, bl.a. KD, om at få gjort noget ved de her fattigdomsskabende ydelser.
For jeg synes, det er helt forrykt, at vi har et samfund, hvor nogle børn simpelt hen ryger uden for fællesskabet, fordi deres forældre på en eller anden måde er endt et sted, hvor de ikke har særlig mange penge.
Det kan vi ikke være tjent med, og derfor er vi klar til at presse regeringen rigtig meget i den her sag, og jeg håber i høj grad, at det her kan være starten på et fælles samarbejde om det.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Jeg synes, det er en rigtig sund filosofi, for politik handler ikke om at have ret.
Det handler om at få ret, som hr. Christian Mejdahl altid sagde.
Det synes jeg er gode ord, man kan skrive sig bag øret.
Der ligger to forslag til vedtagelse foran os her i dag, og det ene afviser ethvert opgør med fattigdomsydelserne, og det andet siger, at der skal tages et opgør med børnefattigdom.
Det er derfor, vi har valgt det forslag til vedtagelse, der siger, at der skal tages et opgør med børnefattigdom.
Det vil jeg gerne adressere over for fru Mai Villadsen, for fru Maj Villadsens parti er måske det af støttepartierne, der har været mest højlydte og eksplicitte i kravet til regeringen om, at der i forbindelse med Ydelseskommissionen og de forhandlinger, vi er gang med her, skal tages et opgør med børnefattigdom og med de ydelser, der fører til børnefattigdom.
Hvor langt er Enhedslisten villig til at gå i presset på regeringen her?
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Jeg ville også have ønsket, at vi havde stået sammen.
Jeg læste et citat for noget tid siden, som lød noget i retning af: Nogle gange har man valget mellem at gøre, hvad der er rigtigt, og hvad der er nemt.
Det er derfor, vi bliver inde.
Det er også, fordi der jo i den her aftale ret beset ikke er nogen forringelser.
Det er store forbedringer; det er bare slet ikke godt nok.
Her i det fjerde spørgsmål fra Venstre kommer jeg simpelt hen ikke til at gå længere ind i sagen.
Modsat Venstre vil jeg bare sige, at vi i Enhedslisten ikke har draget nogen konklusion på forhånd.
Det førstnævnte så man jo, da I som parti stemte for en rigsretssag uden faktisk at kende – hvad kan man sige – baggrunden ordentligt.
Det er faktisk en af de dage, hvor jeg er blevet mest rystet her på Christiansborg.
Jamen jeg har jo mildest talt ikke været tavs om, at vi fra Enhedslistens side synes, at den landbrugsaftale mildest talt er utilstrækkelig, at den finder alt, alt for få reelle CO 2 -reduktioner nu, til trods for at vi har fået rykket væsentligt på udgangspunktet, både for de reelle CO 2 -reduktioner og det mål, der skal nås
Og hvorfor er vi så med?
Det er at blive inde i det forhandlingslokale i de næste 9 år med alle vores visioner og gode grønne idéer, så vi faktisk har indflydelse på, at der bliver levet op til målene, og når noget af den teknologi, som regeringen lægger op til og aftalen lægger op til, måske vil fejle, så er vi klar til at implementere bedre løsninger.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Mange tak, og tak for en spændende og visionær tale.
Dengang Enhedslisten gik med i den såkaldt grønne bilaftale, som sender 600.000 flere biler på gaden i 2030, spurgte jeg Enhedslistens forrige forkvinde, fru Pernille Skipper, hvad Enhedslisten dog laver i den aftale, og hun svarede mig med sådan et lidt afvæbnende smil noget i retning af, så vidt jeg husker: Ja, det ved jeg næsten heller ikke.
Nu vil jeg stille spørgsmålet til Enhedslistens nuværende forkvinde, fru Mai Villadsen: Hvad i alverden laver Enhedslisten dog i den her landbrugsaftale, som har skudt en masse CO 2 -besparelse ud i fremtiden, og som ikke formår at skære ned i kødproduktionen?
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Jeg synes, der kan være enormt store udfordringer ved at splitte relativt små forskningsmiljøer op.
Derfor kan det også skabe store problemer.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-10-07:
Tak for det.
Jeg er som sagt enig i problemstillingen.
Jeg er bare ikke enig i den løsning, man har fundet, selv om det er blevet bedre end det udgangspunkt, der lå.
Det vil vi meget gerne være med til.
Mener Enhedslistens ordfører virkelig, at man kan tage 10 pct. af f.eks. en kernefysikeruddannelse og flytte den fra hovedstaden til et andet sted i landet eller tage andre forskningstunge vidensbaserede uddannelser og bare flytte dem på lige fod med andre?
Det er ikke, fordi de er kvalitativt bedre, men fordi de bare er anderledes.
Mai Villadsen (EL), 2021-10-07:
Jeg vil til en start gerne takke hr. Stinus Lindgreen og Radikale i det hele taget for et virkelig, virkelig godt samarbejde på uddannelsesområdet.
Vi har jo været ordførere sammen på forskningsområdet, og tusind tak for det.
Jeg synes, der er rigtig mange udfordringer i den aftale, der er indgået, men der var godt nok også problemer i det nuværende system.
Der sker jo det, at ungdomsårgangene bliver mindre, og derfor bliver institutionerne rundtomkring i landområderne mere og mere udsultet, hvortil kommer, at flere af dem lukker.
Det er den udfordring, vi står over for, hvis man ikke gør noget nu og sørger for at flytte nogle uddannelsespladser ud.
Jeg kan komme med min egen søster som eksempel.
Hun blev uddannet som socialrådgiver for et par år siden og skulle pendle og bruge lang tid – over 1 time om dagen – selv om hun boede i Herning, for at kunne blive socialrådgiver, men nu kommer der en uddannelse i Herning.
Det er det samme med mine forældre, som er blevet lærere fra samme område.
Det kan man ikke blive i det område, hvor de er.
Det er et problem.
Jo, det gør det.
Derfor er jeg også glad for, at vi fik en mildere indfasning med den her aftale.
Vi skal selvfølgelig se på at bevare de små studiemiljøer og passe på, men status quo ville også være en forringelse.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-07:
Der er jo en kæmpe kritik af den her landbrugsaftale fra de grønne organisationer.
Der er vitterlig mange, som havde håbet, at Enhedslisten også ville være med til at sige: Hertil og ikke længere!
Det kunne jo også være med til at presse partier i de fremtidige klimaaftaler, ved at de på forhånd godt ved, at der er grænser for, hvad man vil være med til.
Jane Heitmann (V), 2021-10-07:
Jeg forstår godt, det er pinefuldt for ordføreren at svare på den her slags spørgsmål, og jeg fornemmer også, at ordføreren bliver sådan lidt irriteret over, at vi i Venstre bliver ved med at vende tilbage til granskningskommissionen.
Men det er jo en alvorlig sag, og det er også en alvorlig sag, hvis statsministeren ved at udvise grov uagtsomhed har overtrådt rigets grundlov.
Derfor tænker jeg, at det jo heller ikke kan være et spørgsmål, det er vanskeligt at svare på.
Så kunne ordføreren ikke prøve at svare på: Hvad er Enhedslistens stillingtagen, hvis statsministeren har udvist grov uagtsomhed?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Det vil komme frem, når vi behandler sagen her i salen meget snart.
Jeg minder lige om historikken i den her sag.
Klimaministeren skriver på Twitter den 7. maj, at nu indkalder han støttepartierne til at indgå en aftale, og regeringen mener, det skal være 46-50 pct. Det skrev han på Twitter, og så kom man ud med en aftale, hvor det var 50-54 pct.
Jeg synes, det er dybt provokerende, at de partier, der har lavet en aftale om klimaloven, ikke engang bliver inviteret til indgåelsen af den aftale, men bare får den præsenteret.
For vi skal sætte ambitiøse klimamål, det kan man overhovedet ikke diskutere.
Det skal vi, men jeg synes da, at de partier, der indgår en aftale, bare som det mindste skal inviteres indenfor.
Så vil vi glæde os til at se det.
Vi vil gerne vedtage ambitiøse mål, og vi vil gerne gøre det på et oplyst grundlag.
Anne Paulin (S), 2021-10-07:
Tak for det.
På Konservatives hjemmeside står der, at Konservative vil have et ambitiøst klimadelmål for 2025.
Samtidig har Konservative også kritiseret regeringens aftale med SF, Radikale og Enhedslisten om et delmål på 50-54 pct.
Nu står vi snart og skal til at stemme om det her i løbet af efteråret, så hvor står Konservative henne nu?
Vil Det Konservative Folkeparti stemme for delmålet på 50-54 pct.?
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Men vi har ikke på noget tidspunkt sagt, at der ingen penge skal følge med.
Vi har bare sagt, at vi ikke vil fylde det demografiske træk.
Der er jo forskel på, om man vil betale en til en, eller om man vil give det noget af vejen.
I forhold til hele den diskussion har jeg det lidt sådan, at den der velfærdslov bare er en forbrugslov; det er den for mig.
Det er jo kun en lov, der siger noget om, hvor mange penge vi skal bruge, ikke noget om kvalitet, ikke noget om, hvad det er for et samfund, vi gerne vil have, og ikke noget om, hvad det er for en omsorg, der skal leveres, og det er der, jeg synes, den velfærdslov fejler helt vildt, for det må da handle om kvaliteten og ikke bare at måle på, hvor mange penge vi bruger.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-10-07:
Det er jeg for så vidt fuldstændig enig i: at vi jo ikke kan lade det stå alene.
Vi har også brug for innovation og udvikling af den offentlige sektor, og selvfølgelig er der masser af steder, tingene sikkert kan gøres smartere.
Men frem mod 2025 er det alligevel 8,5 mia. kr., vi taler om, når vi taler om det demografiske træk, altså at hvis man lader pengene følge med, skal der være 8,5 mia. kr. mere, end der er i dag.
Det er dog alligevel meget at skulle finde på kort tid gennem innovation og arbejde på nye måder, så konsekvensen vil vel være, hvis man ikke lader pengene følge med, så der er lige så mange penge, som der er i dag, pr. borger i ældreplejen, som hr. Søren Pape Poulsen talte om i sin tale, at kvaliteten alt andet lige vil blive forringet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Selv Finansministeriet har været ude at sige, at man skal passe lidt på med det der demografiske træk og med, hvordan man tolker det.
Jeg anerkender simpelt hen ikke, at man altid kan sige en til en, at en mere giver den samme pris.
Vi siger jo så dermed, at al udvikling og innovation, alt i den offentlige sektor, skal stå stille, og det synes jeg ikke det skal.
Jeg synes simpelt hen, vi skal være noget mere ambitiøse, og jeg vil ikke bare fylde, er det 69 mia. kr. i det demografiske træk.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-10-07:
Tak for det, tak til hr. Søren Pape Poulsen for en god tale, og ikke mindst tak for at slå fast, at der skal være penge nok – penge nok til velfærd.
Derfor er det jo meget nærliggende at spørge, om det også betyder, at De Konservative vil lade pengene til velfærden følge det demografiske træk, sådan at når der kommer flere børn og der kommer flere ældre, følger pengene med.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-10-07:
Jeg ved godt, at kommunerne hvert år tinger lidt om det på KL-møderne: Hvem skal fratage noget anlæg, og hvem skal tage noget service ud, for at det hænger sammen?
Jeg tror også, at hvis vi skal kunne styre den økonomiske situation i Danmark – det var hr. Kristian Thulesen Dahl også lidt inde på tidligere på dagen – er vi nødt til at have nogle rammer.
Så kan vi altid diskutere, hvor de skal være, men at der skal være nogle rammer for kommunernes økonomi, mener jeg ganske enkelt er nødvendigt.
Jens Rohde (KD), 2021-10-07:
Der var så også et par fripladsting, der ikke gik helt, som de skulle.
Det kan hr. Søren Pape Poulsen godt huske.
Det var noget med rengøring og sådan noget, hvor det kommunale så bagefter skulle ind og rydde op.
Så det er jo ikke altid lige så enkelt.
Lad mig lige vende en anden ting, som jeg også har spurgt ind til hos andre, og der kan jeg også bruge Viborg som eksempel.
Jeg kan huske, at kommunen, efter at der var blevet ryddet godt op i økonomien, bl.a. under hr. Søren Pape Poulsens borgmestertid, faktisk havde rigeligt med penge.
Så ville vi jo gerne investere i forskellige ting, men det kunne vi ikke, fordi der var et serviceloft.
Hvad siger hr. Søren Pape Poulsen til frisætning af kommunerne i forbindelse med serviceloftet, hvis vi nu har pengene?