Anders Samuelsen (LA), 2017-04-20:
Tak for det.
Lad mig først og fremmest slå fast, at regeringen lægger stor vægt på at orientere og inddrage Folketinget i forberedelserne af Brexit.
Der er blevet besvaret spørgsmål i Det Udenrigspolitiske Nævn, ligesom både Nævnet og Europaudvalget har haft lejlighed til at drøfte spørgsmålet i forbindelse med forelæggelser og afrapporteringer fra topmøderne.
Herudover har jeg og min forgænger været værter for uformelle morgenmadsmøder om Brexit med deltagelse af Europaudvalget og Nævnet.
Jeg håber, at vi kan holde lignende arrangementer fremadrettet.
Endelig vil vi drøfte Brexit med Europaudvalget, når sagen kommer på dagsordenen for rådsmøder og topmøder.
Når det gælder den præcise forhandlingsposition i forhold til de forestående komplicerede og omfattende forhandlinger om britisk udmeldelse, vil det være forespørgerne bekendt, at regeringen i morgen forelægger sagen, som det også blev nævnt, i Folketingets Europaudvalg for lukkede døre.
Det er ikke udtryk for unødigt hemmelighedskræmmeri, men af gode grunde ønsker regeringen ikke at offentliggøre den danske forhandlingsposition, idet det ville svække muligheden for at varetage de danske borgeres og virksomheders interesser bedst muligt, såfremt Storbritannien måtte få et detaljeret indblik i, hvilke overvejelser vi, her på tærskelen til at forhandlingerne går i gang, har.
Men der er ingen tvivl om, at den britiske udtræden af EU vil få stor betydning for både Storbritannien og de øvrige EU-lande.
Regeringen respekterer Storbritanniens beslutning om at forlade EU og den britiske regerings ønske om et klart brud med EU og det indre marked.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at vi havde foretrukket, at Storbritannien forblev en del af det indre marked, men vi må nu forsøge at få det bedst mulige resultat ud af de kommende forhandlinger, og vi vil arbejde på, at begge sider, begge sider kommer igennem forhandlingerne på en ordentlig måde, så vi i fremtiden kan have et tæt og et godt samarbejde på nye vilkår.
Det er i den forbindelse vigtigt for regeringen at slå fast, at situationen, vi befinder os i, ikke er opstået, fordi Storbritannien er blevet presset til at forlade det indre marked på grund af den fri bevægelighed; Storbritannien har selv besluttet, at man ikke længere ønsker at være en del af EU's fælles regelgrundlag og af EU-Domstolen, som udgør fundamentet i det indre marked.
Det er netop disse fælles regler, som håndhæves effektivt af nationale myndigheder, af domstole, af Kommissionen og i sidste instans EU-Domstolen, der gør det muligt for borgere og virksomheder at handle frit på tværs af grænserne.
Det har været Storbritanniens helt eget politiske valg.
De specifikke rammer herfor vil skulle forhandles som led i en frihandelsaftale, og det vender jeg så tilbage til.
Et af de første store spørgsmål, der skal opnås enighed om mellem Storbritannien og de øvrige EU-lande, er den præcise tilrettelæggelse af forhandlingerne.
Fra britisk side har man udtrykt ønske om, at man parallelt begynder forhandlinger om bodelingsspørgsmål og den fremtidige relation.
Der forventes dog at være bred enighed i EU-27-kredsen om, at man i første omgang må starte med at afklare de overordnede principper for de store bodelingsemner som følge af skilsmissen, herunder bl.a. spørgsmålene om det finansielle mellemværende samt rettigheder for EU-borgere i Storbritannien og omvendt.
Årsagerne til, at man fra EU-27's side ønsker at starte med de overordnede principper for de store bodelingsemner som følge af skilsmissen, er følgende: For det første vil Brexit omfatte en række væsentlige og komplicerede problematikker for både borgere og virksomheder, som skal afklares af hensyn til retssikkerheden, før man meningsfuldt kan drøfte de fremtidige forhold.
For det andet vil en manglende afklaring af det finansielle mellemværende ved bodelingen kunne medføre en betydelig meromkostning for de tilbageværende EU-lande, f.eks. har Storbritannien påtaget sig en række finansielle forpligtelser som EU-medlem, som vil løbe i en årrække frem.
Hvis man fra britisk side nægter at leve op til dem, vil det kunne medføre en betydelig ekstraregning for Danmark og dermed for danskerne.
For det tredje vil en afklaring på de centrale bodelingsemner kunne skabe et godt forhandlingsklima, så man relativt hurtigt kan brede forhandlingerne ud til at omfatte det fremtidige forhold, herunder arkitekturen for en handelsaftale.
I værste fald risikerer man ved udløbet af 2-årsperioden ikke at være enige om noget som helst, og så bliver det på alle måder både dyrt og besværligt.
Derfor lægger man fra EU-27's side stor vægt på organiseringen af forhandlingerne.
Det gælder også for de lande, der lægger særlig vægt på et fortsat meget tæt samarbejde med Storbritannien fremadrettet.
Ideelt set håber jeg, at vi kan opnå enighed relativt hurtigt om de overordnede principper for håndteringen af de store bodelingsspørgsmål, og når det så er på plads, kan man så brede forhandlingerne ud til også at omfatte den fremtidige relation, og herefter bør forhandlingerne kunne foregå parallelt.
I løbet af foråret har vi fået mere klarhed over de britiske ønsker med henholdsvis premierminister Mays tale i januar, den britiske regerings hvidbog om tilgangen til de kommende forhandlinger og selve notifikationen, hvor Storbritannien fremadrettet ikke ønsker at være en del af EU's fælles regelgrundlag, ikke vil være omfattet af EU-Domstolen, ikke ønsker at være omfattet af den fri bevægelighed og ikke vil yde generelle bidrag til EU's budget.
Samtidig slår man fra britisk side fast, at man vil indgå selvstændige frihandelsaftaler med tredjelande.
På den baggrund har man fra britisk side besluttet at forlade det indre marked.
I stedet vil man søge at indgå en omfattende frihandelsaftale med EU koblet med aftaler på områder som intern og ekstern sikkerhed, udenrigspolitik, sikkerhedspolitik, forskning, teknologi, innovation m.v. Der udestår dog fortsat mere præcise detaljer for, hvordan briterne præcis ønsker at blive tilknyttet EU.
En aftale om Storbritanniens udmeldelse og det fremtidige samarbejde med EU må bygge på den rette balance mellem rettigheder og forpligtelser.
Fra dansk side har vi et klart fokus på at sikre vores interesser, ikke mindst for virksomhederne og deres medarbejdere.
Vi kan ikke have en situation, hvor britiske virksomheder får fuld og fri adgang til EU's indre marked og danske virksomheder møder ulige konkurrencevilkår, tekniske handelshindringer, statsstøtte m.v. på det britiske marked, så der opstår unfair konkurrencefordele for britiske virksomheder i forhold til danske virksomheder.
I stedet vil vi arbejde for at bevare lige konkurrencevilkår, så vi kan lægge grunden til økonomisk vækst i både Storbritannien og i EU.
Regeringens førsteprioritet i de kommende forhandlinger vil være at fremme danske interesser, herunder ikke mindst for virksomheder og borgere.
Arbejdet i regeringens Brexit-taskforce har fra dag et fokuseret på både spørgsmål relateret til bodelingen og det fremadrettede forhold.
I forhold til bodelingen vil jeg særlig fremhæve to forhold.
Det første er, at der findes en god og en rimelig løsning, således at Storbritannien afholder de udgifter, man fra britisk side har påtaget sig, ellers kan det blive meget dyrt for de danske skatteborgere.
Det andet er, at vi inden for rammerne af EU's forhandlinger med Storbritannien sikrer klare og retfærdige løsninger fra det store antal danske borgere, der bor i Storbritannien, og omvendt.
Selv om det er et spørgsmål, som der måske hurtigt kan opnås politisk enighed om, skal man ikke undervurdere, hvor svært det kan være at sikre effektive løsninger for et meget kompleks område, der kan fungere i praksis, særlig når Storbritannien ikke ønsker at være underlagt EU's regler.
I forhold til det fremadrettede forhold har vi fra dansk side også store interesser på spil, ikke mindst i relation til markedsadgang.
Storbritannien er blandt vore fem største eksportmarkeder med en bred sammensætning lige fra landbrugsvarer over industriprodukter til serviceydelser.
Danske fiskere fisker som andre EU-lande i britiske farvande, og der vil også skulle findes en god løsning herpå.
Der er mange danske arbejdspladser på spil her.
Vi har derfor en generel interesse i at fastholde størst mulig adgang til det britiske marked, men det bliver næppe simpelt med den britiske beslutning om at træde ud af det indre marked.
Som tidligere nævnt skal vi være opmærksomme på, at en aftale ikke fører til, at danske virksomheder fremadrettet oplever ulige konkurrence fra britiske konkurrenter på det indre marked.
Det er derfor en klar dansk interesse, at der sikres en balance mellem rettigheder og forpligtelser i en aftale om det fremtidige forhold.
I EU-27 er man klar til at indlede forhandlingerne, og med topmødeerklæringen fra december og i udkast til retningslinjerne skitseres de overordnede rammer for EU's tilgang til forhandlingerne.
Kommissionen vil lede de kommende forhandlinger fra EU-27's side med løbende inddragelse af medlemslandene, og Europa-Parlamentet skal som bekendt godkende den endelige aftale.
Der er som bekendt indkaldt til ekstraordinært topmøde den 29. april, hvor stats- og regeringscheferne i EU-27 skal vedtage retningslinjerne.
På den baggrund vil Kommissionen fremsætte et forslag til et mere detaljeret forhandlingsmandat, som vil skulle godkendes af Rådet.
Herefter vil forhandlingerne med Storbritannien begynde.
Vi er fra regeringens side glade for, at vi snart kan komme i gang.
Vi har ventet længe på notifikationen fra Storbritanniens side, og vi skal ikke bidrage til at forhale forhandlingerne.
Der er brug for klarhed og for, at vores borgere og vores virksomheder har noget at se hen til og se frem til, hvor der er klarhed.
Samlet set vil den danske forhandlingsposition tage udgangspunkt i ønsket om et fortsat tæt og godt samarbejde med Storbritannien og EU, og fra dansk side vil vi arbejde for, at forhandlingerne kommer godt i vej ved en relativt hurtig afklaring af principperne for de store bodelingsemner som f.eks. det finansielle mellemværende og borgernes rettigheder med henblik på at skabe de bedste rammer for parallelt at kunne forhandle om den fremtidige relation.
Under forhandlingerne vil vi fra dansk side have fokus på at sikre danske interesser for vores borgere og virksomheder.
En fremtidig aftale med Storbritannien må naturligvis balancere rettigheder og pligter, hvor bl.a. integriteten af det indre marked og lige konkurrencevilkår mellem Storbritannien og EU vil stå centralt.
Det er regeringens opfattelse, at det er måden at sikre danske interesser på, inklusive de mange arbejdspladser, som er på spil.