Magnus Heunicke (S), 2025-03-25:
Tak for det.
Vi ved det alle sammen godt: Det danske havmiljø er i en elendig tilstand.
Det er jo ikke en nyhed.
Det er sket år efter år, årti efter årti, at dyr, planter og levesteder er forsvundet gradvis fra det danske hav.
Det udfordrer os.
Det udfordrer hele nationen og vores selvforståelse.
Lige nu forhandler vi, som det også er blevet nævnt her fra talerstolen, også fremtidens fiskeri, og det udfordrer selvfølgelig også fiskerierhvervet.
Det kan vi godt bruge tid på at diskutere, og det er også relevant at gøre – for hvordan kunne det gå så galt? –
men hvis vi ikke også samtidig lægger konkrete aftaler, finansierede planer, genopretninger, opstramninger og landskabsændringer frem, så er vi jo ikke bedre end dem, der havde ansvaret, da det gik galt.
Der skal gøres rigtig, rigtig mange ting.
Flere af jer ordførere har også været inde på det i jeres ordførertaler.
Jeg synes, Radikales Katrine Robsøe var fremragende i sin analyse af alle de ting, der skal ske, og dermed, at det ikke går, hvis vi kun holder sejrstalerne, når det handler om én ting, men så lige bagefter forhandler om det stik modsatte.
Det binder, hvis man mener, at vi skal have havmiljøet ind i en bedre tilstand, og derfor er der en lang række ting, der skal ske samtidig.
Vi forhandler jo aftalen om udmøntningen af den grønne trepart, som omlægger store dele af dansk landbrugsareal til natur, skov og vådområder.
Det er netop for at få nedbragt kvælstof, så vi får mindre iltsvind derude i vores fjorde.
Det er et kæmpestort problem, som vi nu har sat i gang på, og det er fuldt finansieret.
Der er jo afsat 43 mia. kr. bare til den opgave.
Vi forhandler lige nu, i de her uger, det, der skal blive en aftale om fremtidens fiskeri, og der er det jo velkendt, at en af de helt store presfaktorer på havmiljøet er trawl, altså bundslæbende redskaber.
I det oplæg, regeringen har fremlagt, har vi fremlagt, at vi reducerer trawlpåvirkningen i mere end 32 pct. af de indre danske farvande, af de områder, som er trawlpåvirkede.
Jeg vil bare sige, at jeg også har registreret, at der ikke er jubel alle steder.
Der er visse dele af erhvervet og andre, som slår sig på det her.
Men der er ingen anden vej, hvis vi ikke kun skal stå og holde taler om, hvor dårligt det står til derude, og se dykkerbilleder af – og jo selv se det, når vi stikker foden i – hvor ringe en tilstand det er i; hvordan man ikke kan fange fisk derude; at der ingen torsk er; og at der er en halvering af marsvinebestanden.
Det er alle de ting, som ellers er definitionen på Danmark, som vi kan se lider.
Skal det have bedre vilkår, skal der handling til.
Den ting, det så handler om her – lad os zoome ind på den – er etableringen og udmøntningen af Havnaturfonden, og også her vil jeg sige, at jeg ville ønske, at den var blevet lavet for 20 år siden eller 30 år siden, men det var den ikke.
Der lod man altså tingene gå i den forkerte retning.
Til gengæld er det her nu danmarkshistoriens største genopretningsindsats til havs, så derfor vil jeg sige: Tak til de partier, som er med til at finde midlerne.
Det er 500 mio. kr., vi investerer i havet og investerer i bedre levesteder i havet og i flere levesteder.
Det er jo bl.a. stenrev.
Det er nogle af de ting, som man har fisket op, ødelagt og fjernet.
Vi genetablerer de stenrev, hvor vi kan se, at livet efter ganske kort tid stille og roligt begynder at komme tilbage, hvis vi samtidig gør alle de andre ting, som jeg altså også har nævnt.
For heller ikke det her kan stå alene.
Så det er altså aktiv naturgenopretning til havs.
Vi har været ude ved et stenrev og været med til at se, hvordan det arbejde sker.
Man ser det jo oven på vandet, hvor der kommer sten ned, og derfor ser vi det jo ikke nedefra, men vi kan så se det bagefter, når vi får dokumenteret, hvordan livet kommer tilbage, og det er jo det, der er helt afgørende.