runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2020-11-10:
Tak for det, formand.
Biodiversitetslov: Biodiversitet fylder rigtig meget.
Det er ikke så længe siden, vi havde et andet ord, og det var cirkulær økonomi, og når vi sådan taler miljø og klima, er der nogle ting, der dukker op, og så er det det, vi taler om.
Derfor vil jeg også gerne kvittere for det forslag, som er fremsat her af medlemmerne uden for folketingsgrupperne.
For der er ingen tvivl om, at biodiversiteten er presset derude.
Jeg lagde også mærke til ministerens tale, og jeg tror, vi skal passe på, at vi ikke tror, det bliver nemt.
Det her er jo ikke 20 års ikkefokus, vi skal rette op på.
Det her er et fokus, der ikke har været der i mange, mange generationer, som vi skal rette op på.
Vi skal passe på med at tro, at vi kan klare det her ved at finde nogle hurtige penge og lave noget urørt skov, at så er vi home safe, og at så kan vi finde et nyt ord, som vi kan stå hernede i Folketingssalen med, og så er det det nye, som vi arbejder med.
I forhold til forslaget her er jeg sådan set også enig med de foregående ordførere.
Selvfølgelig skal der det.
Men det, jeg tror er det vigtigste – og det vil jeg også gerne kvittere for i forhold til det, ministeren sagde – er jo, at vi får lavet nogle aftaler om, hvor det er, vi vil hen.
Det er jo ikke nok, at vi stopper udviklingen.
Vi har også et forslag på om det fra Venstre om lidt, og det viser jo, at det er bredt herinde i Folketingssalen, at biodiversitet er kommet på dagsordenen.
Jeg vil sige, at vi ikke kan stemme for forslaget, der ligger her.
Det er, fordi det er for ukonkret, når der ikke er penge med, og sådan er det.
Men derfor synes jeg ikke, at forslaget er et dårligt forslag, og det skubber også på den dagsorden, som der er fra flere partier.
Jeg håber virkelig også, at ministeren vil føre det brede og kraftige grønne mandat, som ministeren sagde der er, ud i livet.
Jeg har også tidligere spurgt ministeren, hvor mange penge ministeren har.
Nu har jeg også stillet det skriftligt.
Ministeren har ikke svaret endnu, og det er ikke, fordi ministeren ikke har svaret inden for tidsfristen.
Men det er jo det, det kommer til at handle om.
For hvad er det for nogle lavbundsjorder, vi kan tage ud?
Hvad er det for en kombination, vi kan lave?
Det handler også om kvælstof og fosfor.
Det handler om mange andre ting.
Det handler om, hvordan vi laver klimatilpasning, hvordan vi bruger den natur, vi har til rådighed, med alle de dagsordener, som der er, i forhold til at vi mennesker også skal være her og helst i samklang med natur og miljø.
Så vi kan ikke støtte forslaget, men det er absolut et forslag, som vi tager positivt ned, og også noget, vi fremadrettet kommer til at arbejde med.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Tak, og tak for talen.
Jeg er jo enig i, at det her koster noget.
Det har det også gjort at håndtere coronakrisen, hvor vi har fundet penge, mange penge.
Hvis vi nu ser på de der ting, der spiller sammen, så nævner ordføreren lige præcis lavbundsjorder, og det er jo et eksempel på, at der kan vi gøre noget rigtig godt for biodiversiteten, vi kan gøre noget for kvælstofudledningen, og vi kan gøre noget for klimaet.
Men hvad er ordførerens og DF's holdning til, hvor meget natur vi faktisk skal have, når vi når frem til 2025 og 2030?
René Christensen (DF), 2020-11-10:
Jamen jeg tror egentlig, at ordføreren for forslagsstillerne selv siger det.
Men vi bliver også nødt til at få et overblik over, hvor det er, vi skal hen.
Og vi skal flytte os, både i forhold til corona og andre ting, også i forhold til biodiversitet og også i forhold til klima – i forhold til mange dagsordener.
Derfor skal vi passe på.
Nu har vi lavet en lov om en 70-procentsreduktion på klimaområdet.
Der er store udfordringer med at nå det, og vi skal jo passe på, at vi ikke bliver sådan en folketingssamling, som bare lover hinanden, at vi vil flytte os rigtig meget frem mod 2030, og så er der nogle andre, der må løse det for os.
Nej, vi bliver også nødt til at træffe nogle beslutninger, så vi også flytter os i den folketingsperiode, hvor vi sidder her.
Derfor håber jeg virkelig også, at ministeren indkalder til nogle brede forhandlinger, og jeg håber, at vi kan lave nogle brede forlig, hvor vi også får kigget på, hvordan vi får flyttet natur og miljø i en positiv retning.
Og ja, det koster nogle penge, og der bliver vi nødt til at lave det i omvendt rækkefølge: Hvor mange penge kan vi finde?
Det mandat tror jeg også godt vi kan finde.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Jeg blev ikke helt klar over, om ordføreren sagde noget om, hvad ambitionsniveauet var for DF, i forhold til hvor meget plads naturen skal have.
Er der nogle målsætninger for hektararealer eller procentdele af vores land, som DF og ordføreren tænker er vigtige at nå?
René Christensen (DF), 2020-11-10:
Vi synes, at det er den bagvendte tilgang til det.
Vi synes, at vi skal vende det om og se på, hvad vi har af muligheder, og hvad det er for en ramme, vi kan arbejde inden for.
Så er det også vigtigt for os at spørge: Hvordan bruger vi så de lavbundsjorder?
Hvis man eksempelvis kunne sætte solceller på og kigge på, hvordan vi beskatter det, kunne vi så få taget endnu mere jord ud?
Og så må man også sige, at det ikke bare er at tage jord ud, for det er jo også de rigtige jorder, der skal tages ud.
Vi vil hellere starte i den anden ende, altså finde finansieringen og derefter finde ud af, hvor meget vi kan tage ud.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-11-10:
Det er al ære værd, men jeg synes også bare, det er vigtigt, at vi begynder at være konkrete, for naturkrisen har skreget på opmærksomhed i så mange år, frem for at blive ved med at stå og pege på, at vi skal undersøge noget og se på, hvad der er bedst.
Der er én ting, naturen skriger på, og det er plads.
Og jeg synes egentlig, det ville være rart, hvis man også begyndte at være konkret, med hensyn til hvor meget plads man så vil sætte af nu og her, måske til næste år, og hvad det er, man vil spille ind med.
Jeg synes, at vi skylder hinanden at begynde at være langt mere konkrete for naturens skyld.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Og tak for i hvert fald i ord den positive tilgang til naturen, for jeg er egentlig ikke i tvivl om, at vi – begge partier – vil naturen.
Jeg tænker, at spørgsmålet er om hastigheden, og det er jo fint, at der bliver iværksat natur- og nationalparker, det er i alt 1.900 ha, så det er ikke alverden i forhold til regeringens løfter før valget om 75.000 ha urørt skov.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ministerens ambitionsniveau er, i forhold til hvor meget natur vi faktisk skal have, når vi når til 2030.
Lea Wermelin (S), 2020-11-10:
Tak for spørgsmålet, og tak for også at anerkende, at vi i fællesskab sådan set står på et meget grønt mandat fra danskerne og dermed jo også et klart ønske om at handle på den naturkrise, som vi ser.
Så kan vi have forskellige tilgange til, hvordan vi skal gøre det, men det ændrer ikke på, at for regeringen er det her et højt prioriteret område.
Så spørger ordføreren til vores ambitioner.
Vores ambitioner er de samme, som vi også meldte ud inden valget, nemlig at vi vil handle på naturkrisen, større sammenhængende naturarealer.
Når man spørger forskerne, er det, de siger der mangler til den vilde natur, plads, og det er også derfor, at det er det, vi har fokuseret på, dels med den finanslov, der blev indgået sidste år, dels med det finanslovsforslag, vi har lagt frem.
Og så er der i øjeblikket forhandlinger om natur og biodiversitet, som jeg også var inde på i min tale, og de drøftelser er vi jo ikke færdige med endnu, og det er jo bare den danske indsats.
Derudover kommer der hele det arbejde, som er i gang i EU-regi, også frem mod 2030, med den biodiversitetsstrategi, som vi vedtog på rådsmødet her for ganske nylig, og som jo nu skal foldes ud og være med til at sikre, at der både bliver mere beskyttet natur i Europa, men jo også at vi får en naturgenopretningsplan.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
I forhold til EU's plan om, at vi skal have 30 pct. natur, hvoraf 10 pct. skal være særlig beskyttet natur, vil jeg spørge: Er det en plan, som ministeren tænker sig at bakke op om, så vi når det i 2030?
Dernæst kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren gør sig nogen tanker om et delmål, så vi har et mål, i forhold til hvor langt vi skal være i 2025.
Lea Wermelin (S), 2020-11-10:
I forhold til EU-strategien har Danmark aktivt bakket op om målet om at beskytte 30 pct. på land og på havet og heraf 10 pct. strengt beskyttet på land og på havet inden for EU i 2030.
Så det har vi sådan set fuldtonet bakket op om.
I forhold til at sikre, at der også er en fremdrift, så ligger der jo i den strategi en køreplan for en række initiativer, som skal være med til at sikre, at vi også når i mål, og det handler jo bl.a. om den her naturgenopretningsplan, som også skal komme fra Kommissionen, at der i 2023 bliver taget stock i EU, hvor man kigger på, om medlemslandene så rent faktisk har bevæget sig fremad, som vi har forpligtet hinanden på nu, og så skal det jo også være et grundlag for den forhandlingsposition, som EU tager til FN med, med de nye globale mål, som skal vedtages forhåbentlig næste år.
Mai Villadsen (EL), 2020-11-10:
Tak for ordet.
Og tak til ministeren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til regeringens ambitioner for de næste år på naturområdet, for jeg er jo fuldstændig enig med ministeren i, at naturen står i en enorm krise, og at det er noget, vi skal handle på politisk.
Derfor blev jeg – ligesom også rigtig mange andre, tror jeg – glad, da jeg så både udspillet fra Socialdemokratiet og SF og udspillet fra Socialdemokratiet selv inden valget.
Og i det udspil, der hedder »Danmark skal igen være en grøn stormagt«, står der, at vi skal have 75.000 ha urørt skov i Danmark og 15 naturnationalparker.
Jeg tror, de fleste af os læste det udspil, som om det var noget, der helt naturligt skulle ske i den her valgperiode, men med de svar, der kommer fra ministeren, er jeg blevet i tvivl.
Mener regeringen stadig, at det her skal ske i den valgperiode, vi er i nu, eller er det bare noget, der skal ske engang langt ude i fremtiden?
Lea Wermelin (S), 2020-11-10:
Først vil jeg glæde mig over, at Enhedslisten læser Socialdemokratiets valgoplæg; det kan man jo kun glæde sig over.
Vi står fuldt ud på mål for de ambitioner, som vi havde i det oplæg – også med den vægt på urørt skov, på naturnationalparker, på noget af den vilde natur, som vi også samarbejder med Enhedslisten om at sikre bliver til virkelighed.
Så tak for samarbejdet om det.
Så i det oplæg, som fru Mai Villadsen citerer fra, altså »Danmark skal igen være en grøn stormagt«, har vi ikke sat et årstal på, for hvornår vi skal nå det, men vi arbejder jo meget målrettet på at levere på de løfter, vi har givet.
Mai Villadsen (EL), 2020-11-10:
Jamen det vil jeg da tage som en tilkendegivelse af, at når vi skal forhandle natur- og biodiversitetspakke, kommer regeringens udspil til som minimum at være på 15 naturnationalparker og 75.000 ha urørt skov.
Det har jeg en klar forventning om.
Så vil jeg gerne lige berøre det, som det her forslag handler om, nemlig en biodiversitetslov, for det er vi rigtig mange i Folketinget som mener der skal være i Danmark, altså en biodiversitetslov.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Er regeringen fuldstændig afvisende over for det?
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Jeg synes, det lyder rigtig dejligt, at visionerne er de 30 pct. Så tænker jeg, om man kunne lave en biodiversitetslov, som efterlever de 30 pct., og som med nogle andre metoder er på måske 60 eller 70 pct. i 2025, så vi er sikre på, at vi faktisk når derhen.
Kunne det være et forslag til ordføreren?
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Tak til ministeren for talen.
Mit spørgsmål er lidt i forlængelse af det, som fru Mai Villadsen er inde på.
Jeg kan forstå, at ministeren også refererer til de forhandlinger, og det er jo helt fair, at man så har dem med sine støttepartier.
Jeg kan kigge over på hr. René Christensen; det tror jeg også vi havde i vores tid med vores støtteparti, så der er ikke noget ondt i det.
Men er det et udspil, som regeringen har lavet, og kan man i givet fald se det et eller andet sted?
Er det blevet offentliggjort, eller kan vi få det at se på anden vis?
Jeg spørger virkelig oprigtig nysgerrigt, for jeg kunne godt tænke mig at se, om vi kunne byde ind med noget, og hvor langt vi kan nå i de sammenhænge.
Eller er det det udspil, som også fru Mai Villadsen refererer til, altså det udspil, som Socialdemokratiet lavede inden valget, man ligesom også står på nu, hvor man er regering?
Lea Wermelin (S), 2020-11-10:
Jamen det er jo dejligt med en nysgerrig ordfører fra Venstre, som trods alt også er ret rutineret, i forhold til hvordan forhandlinger kører.
Men jeg vil sige, at jeg sådan set kun kvitterer positivt for, at der bredt set i Folketinget er et ønske om, også i forhold til den her dagsorden, at levere gode idéer, og der lytter jeg selvfølgelig også meget gerne til, hvad Venstre kommer med af gode bud.
Jeg har jo også af samme grund netop haft en drøftelse med alle Folketingets partier om det her.
I forhold til forløbet er der jo i hvert fald ikke nogen her i lokalet, der er i tvivl om, at den proces, der var lagt sammen med naturtopmødet her i foråret og med behandlingen af alle de forslag, der kom ind på en natur- og biodiversitetspakke i den forbindelse, var den måde, vi gerne ville være gået til det på, og at corona på den måde jo også har haft stor betydning for den tidsplan, der er blevet lagt.
Men det ændrer ikke på, at nu er vi i gang med forhandlingerne, og det er jo også der, hvor vi har haft nogle drøftelser med Venstre.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Det er helt fair, og jeg kan sagtens forstå det her med tidsplanen og corona, og at der har været mange praktiske udfordringer på alle måder, også her.
Men det var mere, fordi fru Mai Villadsen spurgte til, om vi, når vi skal til at forhandle biodiversitets- og naturpakke, vil kunne forvente, at det her ligger som en del af udspillet fra regeringen.
Så blev jeg bare en lille smule i tvivl om, om der rent faktisk er et udspil fra regeringen, eller om man i de her forhandlinger tager udgangspunkt i det, som Socialdemokratiet inden folketingsvalget lagde frem som sit naturudspil.
Lea Wermelin (S), 2020-11-10:
De ambitioner, vi lagde frem inden valget, står regeringen ved, og det prøvede jeg også at sige så klart, som jeg kunne, før.
Det er også derfor, at når vi har skullet fokusere indsatsen og sige, hvad det er, der er vigtigst for os her og nu, så har det været at komme i gang med arbejdet med at udlægge mere urørt skov, hvor vi ved at mange af de truede arter befinder sig, men jo også at få sat gang i Danmarks to første naturnationalparker.
Så vi har jo både de ambitioner, vi står på, vi har lavet nogle konkrete handlinger, og så er vi i gang med forhandlinger, også nu.
Mette Gjerskov (S), 2020-11-10:
Tak for det.
Jeg er simpelt hen så heldig, at jeg bor et sted, hvor der er plads til en lille blomstereng med hjemmehørende arter, som jeg har brugt noget af den ekstra tid, jeg havde hjemme i coronatiden, til at nyde.
Der har været insekter, bier og selvfølgelig blomster.
Jeg har lært den blå mosaikguldsmed at kende – jeg kan hilse at sige, at den kan være lidt aggressiv; det tror man ikke, men det kan den faktisk.
Den summen, som jeg har oplevet i den her blomstereng, som nu er overtaget af svampe – tudserne er ved at være væk, frøerne er ved at være væk; nu er der svampe, og sneglene er så småt på vej i vinterhi – kunne jeg godt tænke mig at alle andre kunne få lov til at få fornøjelsen af.
Problemet er bare, at vi i Danmark står i en naturkrise.
De er døde, de har ikke plads til at leve, som naturen ser ud nu.
Derfor er vi nødt til at gå langt for at blive mere grønne i Danmark.
Vi har brug for mere natur, og jeg synes, det blev sagt meget klart af miljøministeren før: Vi er meget ambitiøse på det grønne område.
Det beslutningsforslag, vi så står med her i dag, handler jo om at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag om en biodiversitetslov med ufattelig mange krav – krav, som vel kan koste 10, 50 eller 100 mia. kr.; vi ved det ikke.
Det er fantastisk, men voldsomt.
Jeg vil sige, at jeg jo godt kan se, at det her er et beslutningsforslag, som er fuld af vidunderlige grønne drømme, men uanset hvor vidunderlige drømme er, så bliver de jo aldrig til virkelighed, hvis ikke man kan vise, hvordan man vil betale for dem.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-11-10:
Jeg kan godt lide drømme, og jeg tænker, at de er en forudsætning for, at vi får gjort en forskel i virkeligheden.
Det er jo det, vi vil i Frie Grønne.
Nu kan jeg høre på ministeren, at ambitionsniveauet, som EU sætter ud med, er en biodiversitetsstrategi, hvor vi har 30 pct. af vores vandareal, havareal, som biodiversitetsområde og 10 pct. som totalt biodiversitetsområde.
Hvordan er det så, at ordføreren tænker sig at vi kan nå det mål, når de her redskaber, vi peger på, ikke kan bruges?
Mette Gjerskov (S), 2020-11-10:
Jeg vil gerne sige, at jeg ikke siger, at de her redskaber ikke kan bruges.
Jeg siger bare, at når man fremsætter et forslag her i Folketinget, er man også nødt til at kunne fortælle, hvad det koster, og hvordan man vil betale det.
Og for mig at se ser det her meget uoverskueligt ud.
EU-målet står vi jo fast på.
Det er vi jo enige om.
Samtidig er vi jo også i gang med forhandlinger med partier herhjemme om netop at lave flere grønne indsatser.
Så jeg synes, vi er godt på vej.
Lea Wermelin (S), 2020-11-10:
Til den første del først: Det er dejligt med høje forventninger.
I forhold til den anden del, spørgsmålet om en biodiversitetslov, har det jo ikke været noget af det, som Socialdemokratiet har foreslået.
Vi er jo gået til opgaven med at fremme den natur, vi har her i landet, på en anden måde end den, der er i forslaget med biodiversitetsloven.
Men det er jo noget af det, der er kommet ind blandt alle de mange forslag, der har været, til en natur- og biodiversitetspakke.
Jeg kigger også ud på nogle miljøordførere, for hvem det også betyder rigtig meget, og som jo også har fremført det i de forhandlinger, der er.
Så det er jo på bordet som et af de ønsker, der er fra bl.a. Enhedslisten og andre.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Mange tak for en fin tale, selv om den måske blev kortet af her til sidst.
Jeg er simpelt hen så nysgerrig.
Undskyld, men det er jeg, for jeg vil frygtelig gerne vide, hvad det er, man sidder og forhandler om.
Jeg kan forstå, at det ikke er den store pakke.
Sådan forstod jeg da fru Zenia Stampe.
Måske kunne fru Zenia Stampe som det ene prøve at løfte sløret for, hvad det så er for nogle elementer, der er på forhandlingsbordet.
Som det andet er jeg rigtig glad for, at fru Zenia Stampe kvitterer for, at vi andre nu også forsøger at byde os til med forskellige forslag og ambitioner; naturen er jo vores alle sammens.
Hvordan ser fru Zenia Stampe på den mulighed, altså det at kunne lave et bredere forlig?
Jeg sidder ikke og siger, at vi kan lave en aftale, for det afhænger selvfølgelig af det indholdsmæssige.
Men kan vi bare give det en chance?
Jeg har al respekt for, at ministeren vælger at indkalde støttepartierne alene, men ville fru Zenia Stampe have et problem med, at vi andre kom med ved bordet og i hvert fald kunne høre, hvad der blev talt om, så vi måske også kunne komme med nogle forslag, der rent politisk kunne gøre det bredt?
Zenia Stampe (RV), 2020-11-10:
Jeg vil gerne sige, at mit favoritscenarie faktisk var, at et bredt flertal i Folketinget blev enige om en stor, ambitiøs biodiversitetspakke, hvor vi samtidig fandt finansieringen, sådan at alle os, der gerne vil det grønne, vil det så gerne, at vi også finder pengene.
For det er jo faktisk det, der er problemet i forhold til finanslovsforhandlingerne: at der lige nu forhandles om omkring 1,5 mia. kr., og med den her biodiversitetspakke er vi jo oppe i nærmest det samme beløb.
Så jeg tror ikke, at man skal være professor for at sige det her, eller at man kommer til at sige noget, som man ikke burde sige højt, ved at sige, at det nok ikke er helt realistisk, at vi får hele den pakke igennem nu.
Jeg synes ikke, jeg kan se mit ur.
Jeg ville gerne sige mere, men jeg tror ikke, at jeg har mere tid.
Det kan jeg måske indhente i næste svar.
Jacob Jensen (V), 2020-11-10:
Tak for en fin tale.
Jeg har bare et kort spørgsmål.
Nu nævner Enhedslistens ordfører det her med en biodiversitetslov, og én ting er, at man laver en lov, men det vigtige er jo ligesom, hvad der er inde i loven, kan man sige.
Hvordan ser Enhedslisten på at lave en lov, hvor man også har bindende mål, altså lidt i stil med det, vi har gjort på klimaområdet?
Så kan man selvfølgelig spørge, hvad målene er, og det er selvfølgelig også en diskussion værd, men det, at vi ligesom laver det bindende, vil jo trods alt gøre, at det, man bliver enige om i en eller anden form for flertal, forhåbentlig et bredt, også kan stå, hvis der skulle ske en eller anden form for regeringsskifte.
Hvordan ser Enhedslisten på det?
Mai Villadsen (EL), 2020-11-10:
Jeg mener jo, at det, vi har gjort sammen, et stort flertal i Folketinget, i forbindelse med klimaloven er ret forbilledligt og noget, vi skal kopiere på natur- og biodiversitetsområdet.
Jeg mener selvfølgelig, at vi skal have en biodiversitetslov.
Den behøver ikke en til en at kopiere klimaloven, men selvfølgelig skal den have bindende mål – for så sikrer den jo, at den til enhver tid siddende regering har nogle forpligtigelser at leve op til og skal forhindre den naturkrise, vi står foran lige nu eller i virkeligheden er midt i.
Så vi er helt enige i, at der bør være bindende mål.
Mona Juul (KF), 2020-11-10:
Tak for ordet, og tak for forslaget.
Jeg er vikar for vores miljøordfører, som i øvrigt også var vikar for Mette Abildgaard.
Når man nu som barn lørdag aften har ligget under bordet og set Jacques Cousteau og har været med i bestyrelsen for Verdensnaturfonden, er det jo en fornøjelse at få lov til at være vikar lige præcis i dag.
Vi vil meget gerne støtte op om biodiversiteten i Danmark og på vores klode.
Det er ikke retningen, vi bliver uenige om, men alene mål, midler og tempo i indsatsen.
Samtidig med at kloden bliver varmere, ændres leveforholdene for dyr og planter i et stadig stigende tempo.
Det presser en række arter, og med den seneste opgørelse over status for biodiversitet i Danmark er det blevet tydeligt, at Danmark ligger lavt i internationale målinger bl.a. på grund af vores status som et effektivt landbrugsland og mangel på udstrakte naturområder.
Det er derfor på tide at sætte ind med en indsats for at bevare vores natur og sikre nogle af de sårbare naturområder.
Det er der også blevet kæmpet for flere gange her.
Det er vigtigt, at vi gør det rigtige.
Vi kan ikke gøre alt for alle arter.
Vi må vælge, hvad vi vil prioritere, og hvordan vi bedst sikrer de økosystemer, det giver bedst mening at beskytte.
Som et eksempel har vi fortsat ikke kortlagt de unikke bevaringsværdige områder, der findes i de private skove.
Det er åbenlyst, at der her er områder, vi kan og skal sikre bedre end i dag.
Hvis den europæiske indsats for en øget biodiversitet skal give mening, er det væsentligt, at den overordnede planlægning sikrer vandringskorridorer for de dyrearter, der tvinges til at vandre f.eks. på grund af den globale opvarmning.
Derfor er der behov for sammenhængende natur, og at bevaringen af skov og land, f.eks. via naturparkerne, planlægning af udnyttelse af vores landbrugsareal og udpegning af bevaringsværdige økosystemer, tænkes sammen.
Nøgleordene er at tænke det sammen.
Det er kun gennem en væsentlig samtænkning af forskellige naturindsatser, at vi kan få lavet en meningsfuld indsats for at forbedre biodiversiteten i Danmark.
I det beslutningsforslag, vi arbejder med her, bindes regeringen til at fremsætte et biodiversitetslovforslag inden udgangen af i år, der frem til 2030 skal lægge indsatserne for sikring af vores biodiversitet.
Vi mener, det kræver en viden og et niveau i planlægningen, som ikke er på plads endnu.
Derfor kan vi desværre ikke støtte nærværende forslag.