runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2016-10-14:
Tak for det.
Lovforslaget her er en lille blandet romkugle af alle mulige forskellige ting, som også formanden læste op.
Der er forskellige love, der skal ændres, men overskriften og indholdet handler om, hvordan vi trimmer vores regler i forhold til at have et velfungerende demokrati.
Og det er helt relevant at gøre; det gør vi sådan set løbende her i Folketinget.
Under min forberedelse prøvede jeg at skimme materialet for at se, hvad der er gjort de senere år, og der er sådan set mange forskellige små områder, hvor vi hele tiden moderniserer, trimmer og sørger for, at demokratiet og valghandlingen følger med tiden.
Så jeg synes, det er klogt af ministeren at fortsætte det arbejde.
Blandt de forskellige initiativer er der bl.a. forslag om hjælp fra en personlig hjælper til stemmeafgivning.
Der er nye og måske mere klare og fornuftige regler for ophængning af valgplakater.
Der er forslag til regler om, hvornår kommunerne kan tilintetgøre valgmateriale, så det kan bruges til bl.a. forskning.
Der er forslag om, at det skal være muligt for personer med dansk indfødsret at stemme på Færøerne og i Grønland til eksempelvis Europa-Parlamentet, og så udvides også folketingsvalglovens bestemmelser.
Langt, langt de fleste af de her forslag er fornuftige.
Det er små vigtige skridt, der styrker vores demokrati.
Det, jeg vil fokusere på, og det, vi fra Socialdemokratiets side har fokuseret på i vores debat om det her, er den del af forslaget, der handler om hjælp fra en personlig hjælper til stemmeafgivning.
Det er et ønske, der har været længe hos forskellige danske handicaporganisationer, og jeg må sige, at jeg til fulde forstår intentionen, men der er også grund til virkelig at dyrke detaljen her.
Når jeg læser forslaget her, synes jeg ikke, at det på nuværende tidspunkt er helt klokkeklart defineret, hvem der kan gøre brug af en sådan hjælp, og når vi læser de svar, der er givet til fru Karina Adsbøl sidste år, synes jeg heller ikke, at det er klart, hvordan vi får afgrænset det her.
For at sige det, som det er, så kan jeg være nervøs for, at man kan bruge alle mulige begrundelser for lige at have en personlig hjælper – en ægtefælle eller andre – med ind i stemmeboksen til at hjælpe med at forstå valghandlingen og sætte krydset.
Vi har en helt grundlæggende præmis i Danmark, der siger: Det er kun dig selv, der bestemmer, og kun dig selv, der ved, hvor det kryds sættes.
Der er det helt afgørende, at vi ikke kommer til ad bagvejen at åbne op for, at der kan udføres forskellige former for social kontrol eller andet i stemmeboksen.
Karen Ellemann (V), 2016-10-14:
Det er da bestemt på sin plads at kvittere for den umådelig positive modtagelse her i Folketingssalen i dag.
I særdeleshed er jeg selvfølgelig glad for, at så mange ordførere også nævner hele tilblivelsen, vigtigheden af tilblivelsen og så sandelig også den meget, meget konstruktive proces, vi har haft med de her justeringer.
For det er ikke kun en minister og ordførere, som sidder i en diskussion her, og derfor er jeg meget, meget taknemlig over, at der også uddeles roser til de fagfolk, der er involveret i sådan en proces.
Det er naturligvis fagfolk i ministeriet, men det er bestemt også de ansatte i socialtilsynene og alle de andre aktører, som man kan se har bidraget aktivt.
Så jeg er meget, meget enig i, at her har vi i fællesskab gjort noget godt, gjort noget, der vitterlig betyder noget i det danske sociale landskab i forhold til, hvordan institutionerne fungerer.
Ja, det er et lovforslag, som udmønter den stemmeaftale, som vi indgik med samtlige af Folketingets partier tilbage før sommerferien.
Det er jo helt rigtigt sagt, at det ikke er et lovforslag, som ændrer grundlæggende på de socialtilsyn, som er blevet etableret.
Heldigvis ikke, fordi det var noget godt, der blev etableret.
Derfor er formålet med lige præcis det her lovforslag at fremme kvaliteten i socialtilsynene, fremme effektiviteten og lave de her justeringer af regelsættet.
Alle de elementer, som er med i den her pakke, er blevet nævnt.
Om man nu har en privat lejekontrakt, eller om man er i botilbud efter serviceloven,
Der er naturligvis også hele forenklingen, i forhold til om en efterskole har otte eller færre pladser.
Selvfølgelig skal man ikke i den sammenhæng opleve, at man har et dobbelt tilsyn, for efterskolerne har jo også deres eget tilsyn som skoler, og det personrettede tilsyn vedbliver med at være der.
Så er der det her med at styrke borgernes retssikkerhed i forhold til at samtykke, i forhold til at ophæve anonymitet, hvis man henvender sig til et socialtilsyn om nogle bekymrende forhold.
Det synes jeg er et vigtigt element, som vi havde gode drøftelser omkring.
Vi styrker også de private tilbuds retssikkerhed, som flere har nævnt, fordi udgangspunktet vil være, at klager over ophør af en godkendelse bliver tillagt opsættende virkning.
Så jeg er naturligvis glad for den positive modtagelse, og selvfølgelig står jeg til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte være i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Anders Johansson (KF), 2016-10-14:
Tak for det.
Når man kommer så langt nede i talerrækken, kan det være rigtig svært at bidrage med noget nyt.
Jeg synes, at det meste er blevet sagt af de forrige ordførere, og jeg vil egentlig bare takke for det samarbejde, der har været om lovforslaget, og så bare sige, at vi bakker op om det.
Merete Riisager (LA), 2016-10-14:
L 9 er et rigtig fornuftigt lille lovforslag.
Det er jo en udmøntning af beslutningsforslag nr. B 32, der blev vedtaget enstemmigt tidligere i år.
Ligesom i foråret mener vi i Liberal Alliance, at der er et behov for modernisering og forbedring af valgloven til gavn for vores handicappede medborgere.
Det øger efter vores opfattelse den enkeltes personlige frihed, ligesom forslaget er i tråd med flere handicappolitiske interesseorganisationer, der også har udtrykt et behov for dette.
Derfor kan Liberal Alliance naturligvis støtte lovforslaget.
Karen Ellemann (V), 2016-10-14:
Det er klart, at det med den teknologiske udvikling er ideelt og måske opnåeligt, at endnu flere netop vil kunne afgive deres stemme ved hjælp af hjælpemidler og ikke ved hjælp af personers assistance.
Men jo, jeg deler faktisk mit partis bekymring i høringssvaret, og jeg deler også Socialdemokraternes ordførers bekymring i forhold til det dilemma, der opstår, når man kan være bekymret for, om det her i virkeligheden er en udøvelse af social kontrol.
Men jeg er som flere ordførere enig i, at det faktisk opvejes af det, vi tilvejebringer her, og som jeg længe også har ønsket, nemlig muligheden for, at mennesker med handicap får en langt større selvbestemmelse, får langt flere valgmuligheder.
Det synes jeg i høj opvejer det.
Så derfor er jeg ikke forundret over det høringssvar; jeg synes, at det sådan set er på linje med det dilemmafyldte område, det trods alt også er.
Torsten Gejl (ALT), 2016-10-14:
Alternativet ser positivt på den her lille samling af forslag, som går under navnet L 9.
Det er en lidt blandet landhandel af konsekvenser af EU-domme, udmøntede beslutningsforslag og mindre lovforslag.
Det er bl.a. et dejligt gensyn med det beslutningsforslag, B 32, som på DF's initiativ blev vedtaget før sommeren, og som er blevet udmøntet i, at folk med særlige behov, som har brug for hjælp til afstemning, kan tage deres egne hjælper med ind i boksen og bruge en hjælper, vedkommende selv har valgt, i stedet for den, som myndighederne har stillet til rådighed.
Der har så været udtrykt lidt bekymring for, hvorvidt hjælperen påvirker den person med særlige behov, der har brug for hjælp.
Det er en fair bekymring, men det er ikke en bekymring, vi deler i så høj grad hos os i Alternativet.
Vi stoler på, at mennesker, der vælger at gå med ind i stemmeboksen for at hjælpe en person med særlige behov med at udføre sin demokratiske gerning, vil gøre det fornuftigt.
Det vil jo ofte være manden eller konen, og jeg mener, at hvis man har været gift med sin ægtefælle i 30 år og hun vil påvirke en, mon hun så ikke allerede har gjort det?
Ligeledes foreslås det, at indenrigsministeren skal kunne fastsætte regler om, at der skal stilles hjælpemidler til rådighed ved stemmeafgivningen.
Det synes jeg er fornuftigt at følge tæt.
Jeg noterer mig også, at handicaporganisationerne er rigtig, rigtig glade for den her lovgivning i deres høringssvar.
Så er der andre forslag.
Jeg skal slet, slet ikke nævne dem alle sammen, men bare et enkelt.
Vi synes også, at forslaget, der pålægger partierne at starte samtidig med ophængning af plakater, er rigtig fint.
Det er rigtigt, at der er lidt tvivl om, hvordan det skal tolkes, og det kan være, at jeg tager fejl, men så vidt jeg kan se, vil det sige, at vi ikke må starte ophængningen ved statsministerens annoncering eller som meddelt ved kongeligt åbent brev, men at vi skal starte, når valget formelt er udskrevet.
Sådan som jeg tolker det, betyder det i praksis, at hele feltet af partier kan nå ned på startfeltet, før skuddet går.
Vi synes i det hele taget, at det er fornuftig lovgivning, og vi ser positivt på denne lille samling af forslag i forbindelse med de næste behandlinger.
Karen Ellemann (V), 2016-10-14:
I modsætning til Dansk Folkepartis ordfører, ja, så har jeg tillid til kommunerne, og jeg har også tillid til, at de valgtilforordnede kan finde ud af tingene.
Og ja, så deler vi tilliden til, at et menneske med handicap også kan finde ud af det her.
Men grundlæggende set
tror jeg ordføreren og jeg oftest har diskussioner om, hvorvidt der er tillid til, hvordan kommuner forvalter den kommunale daglige varetagelse af de opgaver, en kommune har.
Karina Adsbøl (DF), 2016-10-14:
Når vi diskuterer ting, er ministeren jævnligt ude at sige, at ministeren har tillid til kommunerne.
Så vil jeg bare høre, om ministeren har tillid til, at mennesker med handicap – det kan være en blind, eller det kan være en, som har en spastisk lammelse – er i stand til selv at vælge den hjælper, man gerne vil have med ind i stemmeboksen.
Tak for det.
Så skal jeg bare lige høre, om ministeren deler Venstres Landsorganisations bekymring over det lovforslag, ministeren selv har fremsat.
Er ministeren ikke enig i, at hvis der er de rette hjælpemidler til stede i stemmeboksen, vil det også gøre mennesker med handicap mere selvhjulpne, og at det så i den sidste ende kan være, at vi når frem til et resultat, hvor det slet ikke er nødvendigt at medtage en hjælper eller to hjælpere, man selv har tillid til?
Marianne Jelved (RV), 2016-10-14:
Da Radikale Venstres ordfører, hr. Andreas Steenberg, ikke kan være til stede, skal jeg sige, hvad han ville have sagt. Radikale Venstre har respekt for ønsket, som vi møder hos mange mennesker med eller uden et handicap, nemlig at opleve den værdighed, som det er at kunne klare sig selv.
Vi har jo diskuteret her i salen i forsommeren, hvorvidt der kunne være flere hjælpemidler i valglokalet til mennesker f.eks. med et synshandicap, og om mennesker med et handicap må tage deres hjælper med ind til selve afstemningen i stemmeboksen for at hjælpe med stemmeafgivningen.
En lang række partier, herunder også Radikale Venstre, ønskede at imødekomme de ønsker, og det gør vi så med det her lovforslag i dag.
Det er vi rigtig glade for.
Endelig tror vi også, at der er mange af vores partimedlemmer, der er glade for, at de kan hænge valgplakater op fra kl. 12 midt på dagen og ikke først kl. 24, så vi ved, at de vil kunne få deres nattesøvn i stedet for at hænge plakater.
Det er da også fornuftigt.
Torsten Gejl (ALT), 2016-10-14:
Vi har i Socialministeriet brugt en del møder på at justere socialtilsynets opgaver og virke med baggrund i nogle års praksis.
Det giver jo altid god mening at justere lovgivningen i forhold til de problematikker, der rejser sig, når loven møder virkeligheden.
Det har været et godt forløb, som er endt med en lovgivning, som partierne er gået ind for i en fælles stemmeaftale, hvilket jo heldigvis sker ofte i Socialudvalget.
Gode ordførere har allerede listet de fleste enkeltdele i lovgivningen op, så det skal jeg spare salen og seerne for, men jeg vil lige nævne et par ting, som vi i Alternativet er særlig glade for, og som vi har været med til at arbejde for
Lovforslaget har – som der står – til formål at sikre private tilbuds retssikkerhed, ved at socialtilsynets afgørelser om ophør af godkendelse tillægges opsættende virkning, medmindre der er særlige forhold, herunder fare for beboernes velfærd eller helbred, der gør det påkrævet, at afgørelsen skal iværksættes straks.
De får altså lejlighed til at fortsætte, indtil sagen er prøvet i Ankestyrelsen.
Så kan vi også godt lide, at der arbejdes med den her bagatelgrænse.
Det bliver præciseret i tilsynsloven, at tilsynet kun kan udstede påbud, når det er nødvendigt for at sikre, at tilbuddene fortsat opfylder betingelser for godkendelse.
Vi hørte på et tidspunkt en bekymret repræsentant for LOS, som nævnte nogle af de her bagatelagtige anmærkninger; f.eks. var der et sted, der havde fået sat sin julepynt for tidligt op.
Det er jo klart, at det virker meget, meget uskyldigt, men hvis det giver en anmærkning på Tilbudsportalen, kan det faktisk betyde, at nogle fravælger stedet.
Så vi er også rigtig glade for den her bagatelgrænse.
Noget af det, som har vores store opmærksomhed, men som ikke kom med i forhandlingerne, er muligheden for at sammenligne priser på de forskellige tilbud på kryds og tværs, men jeg forstår på ministeren, at det kommer op i en senere særskilt forhandling.
Jeg har kigget 19 siders høringsnotater igennem, hvor der er en del bemærkninger, men jeg synes, ministeriet formår at imødegå dem alle sammen og justere på fornuftig vis.
Så vi er tilfredse, og derfor ser Alternativet positivt på den her lovgivning.
Marianne Jelved (RV), 2016-10-14:
Radikale Venstre vil også meget gerne tilslutte sig lovforslaget og benytte lejligheden til at understrege, at det er et godt eksempel på nytten, jeg vil næsten sige nødvendigheden, af internationalt samarbejde.
Her handler det om økonomiske mellemværender mellem fraskilte.
Det kan iværksættes om nødvendigt ved hjælp af andre medlemslande af Haagerkonventionen.
Det er jo herligt, at hele Folketinget kan slutte op om det, også Enhedslisten, selv om det er internationalt samarbejde.
Torsten Gejl (ALT), 2016-10-14:
Som det er blevet påpeget, gifter man sig på kryds og tværs i Europa og verden, og derfor vil vi også gerne bakke op om lovgivningen, der sikrer, at man ved, hvad man skal gøre, når man bliver skilt på kryds og tværs, så derfor bakker Alternativet op om den her lov.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-10-14:
I Liberal Alliance synes vi selvfølgelig også, at en forælder har en forpligtelse for sit barns forsørgelse, uagtet om man bor i samme land som barnet.
Det virker derfor helt fornuftigt at have et internationalt forpligtende samarbejde om at sikre, at børnebidrag betales på tværs af grænser.
Når vi til gengæld kigger på høringssvarene, bliver vi en lille smule betænkelige, når vi ser høringssvaret fra Foreningen Far, hvor der beskrives en retstilstand, hvor der ikke er nogen restriktioner på, hvad en udenlandsk myndighed kan pålægge en dansker til håndhævelse i Danmark.
Det ville måske mest være en teoretisk problemstilling, hvis det var et samarbejde med lande, som ligner Danmark.
Foregik det f.eks. i EU-regi, var der måske ikke den store grund til at være bekymret.
Men når man af lovforslaget kan læse, at det også drejer sig om lande uden for EU-regi, virker det en lille smule skævt.
Det virker en smule problematisk, at man overlader det til myndigheder i lande, der overhovedet ikke ligner Danmark, at afgøre, hvor store beløb der skal opkræves fra danskere uden nogen klagemuligheder i Danmark.
Vi vil derfor i udvalgsbehandlingen meget gerne dykke dybere ned i, hvordan danskeres retsstilling er, i tilfælde af at man tiltræder det her samarbejde, og vores indstilling til forslaget afhænger derfor af, at der er nogle tilfredsstillende svar på de rejste problemstillinger.
Pernille Skipper (EL), 2016-10-14:
Jeg vil ikke trække forhandlingerne længere end højst nødvendigt, selv om man godt kan blive lidt bekymret over, at det går så hurtigt.
Enhedslisten kan selvfølgelig også støtte forslaget.
Som de foregående har forklaret, er det en mellemstatslig aftale, en konvention, som det er fornuftigt at tilslutte sig.
Den ligner mange andre på området, og det betyder, at vi har et koordineret samarbejde med andre lande om, hvad man gør, når mennesker gifter sig på tværs af grænser og også bliver skilt igen og der kommer nogle økonomiske forhold, som skal afklares.
Så det er kun klogt og smart og godt.
Pernille Bendixen (DF), 2016-10-14:
Mange tak for det, formand.
Forældreansvar er noget, der vejer tungt hos os i Dansk Folkeparti.
Vi finder det positivt, at der nu kan laves et bedre samarbejde med det her forslag.
Når man sætter et barn i verden, når man er en del af det, er man også en del af det efterfølgende ansvar, herunder også et økonomisk ansvar.
Den del må man også tage på sig.
Naturligvis skal man overveje det, når der er tale om at udveksle personlige oplysninger som den betalingsskyldiges adresse og økonomiske forhold, men i det her tilfælde må barnets tarv veje tungest.
Vi er dog mindre begejstrede over, at man i Danmark kan blive tvunget til at tage en sag, og som det ser ud nu, har man ikke rigtig mulighed for at afvise det.
Der er godt nok nævnt nogle undtagelser som grundlæggende retsprincipper, altså at det ikke må stride mod gældende retsprincipper i Danmark.
Men der står nævnt, at det er et snævert område.
Man kan godt læse det sådan, at der ikke er mulighed for at afvise nogen sager.
Derfor vil vi gerne bede ministeren om at bekræfte eller afkræfte, om det er en mulighed at afvise en sag.
At bidraget kan blive højere, end det er i Danmark, er ikke noget, vi klapper så meget i hænderne over.
Spørgsmålet er så, om det er en tænkt situation, eller om der reelt er lande, der har højere bidrag, end vi har i Danmark.
Derfor synes vi, det kunne være rart at vide, om det faktisk er en reel risiko.
Domstolsstyrelsen påpeger i deres høringssvar, at der må antages at komme en øget tilgang af sager ved retterne, men på baggrund af antallet af sager må det være et begrænset antal.
Vi foreslår, at man muligvis evaluerer det her og giver en opfølgning på, om der har været en markant stigning i antallet af sager efter et stykke tid, og så kan vi jo overveje, hvad der eventuelt skal gøres, hvis det er tilfældet.
Med de ord kan vi tiltræde indstillingen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-10-14:
Der sker jo det med globaliseringen, at flere og flere bliver gift på tværs af landegrænser.
Der sker jo så også det, og det er måske knap så glædeligt, at flere og flere bliver skilt på tværs af landegrænser.
Det ene følger på en eller anden måde det andet.
Derfor synes vi i Socialdemokratiet, at det er helt relevant, at man selvfølgelig får bedre og bedre lovgivning og samarbejde og regler, hvad f.eks. angår inddrivelse af børnebidrag på tværs af landegrænser, men selvfølgelig også andre former for underholdsbidrag til familiemedlemmer.
Formålet med konventionen er, at man effektivt skal kunne inddrive børnebidrag og andre former for underholdsbidrag til familiemedlemmer på tværs af deltagende lande.
Der bliver skabt samarbejdsordninger mellem landenes myndigheder, og som jeg sagde, er Danmark med i en stribe andre konventioner på det her område.
Men der er noget, vi ikke er en del af.
Det kan jeg ikke lade være med at nævne fra den her talerstol i forbindelse med det her forslag.
Det er de ting, der lå i forbindelse med Europolafstemningen, og som betyder, at vi har sværere ved at håndtere skilsmisser på tværs af landegrænser, end vi ville have haft, hvis vi havde fået den del af konventionen med.
Det ærgrer jeg mig rigtig meget over, for jeg mener, det sætter særlig børn i nogle situationer, som vi kunne have undgået med den anden model.
Men det behøver vi ikke at være kede af lige nu.
Nu skal vi glæde os over, at vi dog tilslutter os det her, så det bliver lettere for de familier, der er på tværs af landegrænser.
Vi kan støtte forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2016-10-14:
Vi har haft en rigtig god proces omkring, jeg havde nær sagt eftersynet af lovgivningen om de sociale tilsyn, og det er jo gjort relativt tidligt, altså kun 2 år efter loven om sociale tilsyn blev sat i værk.
Det tror jeg var en rigtig god idé, for så kan de ting, der måske ikke fungerede helt godt ikke nå at bide sig fast og blive en vane eller en måde, man gør det på, og som så er vanskelig at ændre.
Så det vil jeg gerne kvittere for, og jeg vil også gerne kvittere for, at vi sammen med de andre partiers ordførere kunne indgå den stemmeaftale.
Det er ret vigtigt på sådan nogle områder her, at der er bred politisk enighed omkring det.
Der er kommet en undtagelse ind, fordi vi har måttet erkende, at efterskoler og frie fagskoler og frie grundskoler med kostafdelinger har temmelig store udgifter og meget besvær, hvis de skal gennemføre et social tilsynsforhold, om man så må sige, når de også har et undervisningstilsyn.
Men det gælder så kun, når de har op til otte pladser med anbragte børn.
Det er også vigtigt for mig at nævne, at socialtilsynets afgørelser om, at et privat tilbud kan blive lukket, har fået opsættende virkning.
Det er jo logisk nok, skulle man synes.
Det er underligt, at vi ikke har tænkt på det før, for hvis man påklager en sådan afgørelse til Ankestyrelsen, går der jo nogen tid med en sagsbehandling, og det betyder så, at der er en lukket institution, som kan være vanskelig at få lukket op igen, hvis Ankestyrelsen går socialtilsynets afgørelse imod, fordi man så ikke har haft nogen indsigt på det område i den periode.
Det giver sig selv, at hvis det er meget specielle forhold, som man ikke kan acceptere fortsætter på nogen måde, selv om der klages til Ankestyrelsen, så må man lukke stedet, men det er altså en afgørelse i den enkelte sag, altså om den opsættende virkning kan bruges.
Endelig kommer der et tilsyn af økonomien, som jeg også synes er rigtig vigtig.
Vi siger,
Det har været et stærkt ønske, bl.a. fra Det Radikale Venstre, fordi vi har en opfattelse af, at de private tilbud og de kommunale tilbud er økonomisk vanskeligt sammenlignelige med hensyn til den måde, økonomien gøres op på.
Det håber vi så vi har fået styr på her, og det vil vi følge nøje.
Samlet set er det en rigtig god præcisering og et rigtig godt gennemsyn, der har været af lovgivningen i forbindelse med de sociale tilsyn indtil nu, så det stemmer vi for.
Trine Torp (SF), 2016-10-14:
I SF bakker vi også fuldt ud op om, at Haagerkonventionen skal træde i kraft for Danmark.
Det er altid vigtigt, at Danmark er med i konventioner og internationale aftaler, som kan styrke retssikkerheden for den enkelte borger og ikke mindst som i det her tilfælde de implicerede familier.
Da vi i december sidste år anbefalede danskerne at stemme ja til at ændre retsforbeholdet til en tilvalgsordning, var det bl.a. ud fra den betragtning, at et ja ville betyde, at Danmark er omfattet af underholdspligtsforordningen i EU, hvis formål er at forenkle og effektivisere behandlingen af grænseoverskridende sager om underholdspligt.
I dag har Danmark udelukkende en parallelaftale om dele af forordningen.
Som det også bemærkes i lovforslaget, har EU allerede tilsluttet sig Haagerkonventionen, men på grund af det danske retsforbehold er Danmark heller ikke her tilsluttet direkte, og derfor må vi nu i Folketinget behandle sagen, så Danmark på et almindeligt mellemfolkeligt grundlag kan tilsluttes konventionen.
I SF mener vi selvfølgelig, at det giver mening at sidestille de danske borgeres rettigheder med borgernes rettigheder i de øvrige EU-lande.
Konventionen har til formål at sikre, at børnebidrag kan inddrives effektivt, retssikkerhedsmæssigt og i samarbejde med centrale myndigheder i de stater, der har tiltrådt konventionen.
Det er godt og positivt for danske borgere og familier, at eventuelle grænseoverskridende konflikter om børnebidrag eller andre former for underholdsbidrag kan ske effektivt og i et tillidsfuldt og legitimt samarbejde mellem myndighederne i de stater, der har tiltrådt konventionen.