runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (KD), 2021-05-11:
For godt og vel 20 år siden fik Socialdemokratiet en medieordfører ind i Folketinget, som både var overmåde engageret i at gå op imod Venstres politiske medieordfører, men som også var meget engageret i, at vi skulle styrke public service, at vi saftsuseme skulle investere i vores lokale og regionale dagblade, og at vi for alt i verden måtte sørge for at lave et meget stærkt armslængdeprincip over for den politiske indblanding, der var ved at komme ind.
I næste uge fremlægger Kristendemokraterne et stort medieudspil, som endelig gør noget og opfylder nogle af denne medieordførers visioner for medieområdet og hjælper det lidt på vej.
Vi kommer med massive investeringer på medieområdet – vi ønsker at fordoble medietilskuddet i det her land, fordi vi har en demokratisk infrastruktur, vi skal have genopbygget.
Hvordan finansierer vi det?
Det gør vi ved at etablere en særlig medieskat, fordi vi ønsker, at der skal være et folkeligt ejerskab til vores demokratiske infrastruktur.
Så etablerer vi armslængdeprincip, og så ønsker vi selvfølgelig at styrke vores lokale og regionale blade, fordi vi skal have gjort noget ved de nyhedsørkener, som er ved at opstå, og så skal vi selvfølgelig have nogle stærke public service-stationer, også regionale.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad statsministeren tænker om det.
Mette Frederiksen (S), 2021-05-11:
Så kom vi lige ned ad memory lane.
Det er snart 20 år siden – dengang var der et bord her midt i Folketingssalen, hvor den daværende ordfører for Venstre og den daværende ordfører for Socialdemokratiet krydsede klinger ganske mange sene aftener og nattetimer i meget, meget lange diskussioner.
Jeg tror sådan set ikke, vi er så uenige på det område – dog måske nok med hensyn til hvor mange penge vi har råd til at bruge på det her og nu, for der er mange andre opgaver.
Men idéen om at styrke danskproduceret public service deler vi.
Det ligger i øvrigt også til grund for forståelsespapiret, og det behov er jo ikke blevet mindre igennem den senere tid.
Jeg synes i øvrigt, det er rigtigt at have et stærkt fokus på den lokale og regionale presse, som jeg oplever ofte er til stede i forbindelse med nogle problemstillinger, der vedrører mange mennesker, og som det en gang imellem kan være svært at se afspejlet i hvert fald i nogle af de nationale medier.
Derudover er der så kommet en helt ny problemstilling – den var der ikke for de knap 20 år siden – i forbindelse med streamingtjenesterne, techgiganterne, som både udfordrer rettighedshaverne, men som jo også er med til, synes jeg, på nogle områder at underminere vores demokratiske samtale med algoritmer og viderebringelse af fake news og uden et redaktøransvar.
Så jeg synes i virkeligheden kun, at mediediskussionen er blevet endnu mere relevant, end den var for knap 20 år siden.
Jens Rohde (KD), 2021-05-11:
Det er dejligt at høre, at statsministeren synes det.
Så kunne jeg så bare godt tænke mig et lidt større engagement fra regeringens side i sagen.
Hvad angår techgiganterne, kommer vi også med forslag til, hvordan man kunne regulere i forhold til nogle af de problemstillinger, som det jo er åbenlyst vi står over for, og som statsministeren også nævner.
Den 24. januar 2020 skrev kulturministeren en kronik om, at danske medier er ved at forberede sig til de udfordringer, som både er, og som kommer, og at nu er det på tide, at politikerne går ind og blander sig og bliver en del af løsningen.
Siden har vi ikke hørt noget fra regeringens side.
Hvornår kommer det medieudspil fra regeringens side, som en del af os i hvert fald længe har ventet på?
Jeg kan se, at hr. Søren Søndergaard fra Enhedslisten sidder dernede, og vi har jo presset på i lang tid.
Og hvornår bliver der indkaldt til forhandlinger?
Lige i øjeblikket fosser pengene ud af navnlig de her lokale og regionale medier, og over de seneste år er 25 pct. af dem blevet nedlagt.
Er det ikke tid at handle?
Mette Frederiksen (S), 2021-05-11:
Jeg kan sige, at jeg faktisk lige for nylig har haft et møde med de tre partiledere fra Radikale Venstre, SF og Enhedslisten i forhold til sociale medier og techgiganter, og der er en bred enighed om, at det her er et arbejde, vi skal have opprioriteret og sat i gang.
Det har jo rigtig mange dimensioner i sig.
Foruden det rent mediemæssige har vi også det problem, at der ikke betales den skat, der skal betales, at der viderebringes oplysninger, som ikke er rigtige, at det kan bruges til ikke alene at forplumre debatten, men også at ødelægge eksempelvis demokratiske valghandlinger med trollhære og andre ting.
Så der er en masse problemer her.
Og så tror jeg også, vi må sige, at den måde, sociale medier bruges på, også i den politiske debat, jo i vidt omfang er med til at polarisere og splitte os ad i stedet for at samle os i det, der er den danske tradition, nemlig at vi taler med hinanden.
Så det er et arbejde, som vi sætter i gang snart.
Så er det helt rigtigt, at vi ikke har nået alt det, vi gerne ville, i det forgangne år, og det er jo ganske enkelt, fordi vi har været meget optaget af at løse krisen, men et medieforlig skal vi i gang med at forhandle, og det skal vi i gang med i år.
Jamen altså, jeg synes sådan set, at vi har udmærkede regler i forhold til partistøtte i Danmark.
Og min oplevelse er helt generelt, at vi er et land med stor gennemsigtighed og med det, der jo helt objektivt er en meget, meget lav grad af både nepotisme og korruption.
Så jeg går ikke rundt med en oplevelse af, at vi har problemer i partierne, hvad det her angår.
Men altså, selvfølgelig kan vi jo altid diskutere partistøttereglerne.
Men altså, vi har et meget, meget velfungerende dansk demokrati, og det skal vi selvfølgelig på alle mulige måder holde fast i at have.
Jamen jeg kommer altså ikke til at dukke nakken, når jeg siger, at vi selvfølgelig er blevet forsinket i noget af vores arbejde på grund af pandemien.
Den har krævet et utrolig stort tilstedevær, og heldigvis, skulle jeg til at sige, har vi udfyldt den rolle så godt, som vi som regering overhovedet har kunnet.
Så selvfølgelig er der ting, der vil være forsinket.
Som jeg sagde før, kommer jeg altså ikke til at dukke nakken, for når der er en pandemi af den her karakter, er det det, der skal være det primære fokus som regering.
Nu er vi på vej ud af den kritiske fase, og det betyder også, at der begynder at være luft til mange flere andre politiske projekter, herunder medieforhandlingerne, som vi altså forventer at gå i gang med i indeværende år.
Pause Pause (Pause), 2021-05-11:
Mødet er udsat.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-11:
Enhedslisten er tilfreds med, at regeringen har iagttaget et problem, der er for de små selvstændige, når de skal genindplaceres efter en kriseperiode.
Det er vi glade for.
Vi er også glade for, at regeringen har lavet et ændringsforslag til sit eget forslag, hvilket viser, at de forstår, at det ikke er bare lige at lave sådan noget.
Til gengæld er vi fuldstændig uforstående over for, at regeringen, når man har identificeret et problem, som rammer de små selvstændige, og får at vide, at det også er noget, der rammer lønmodtagerne, så ikke stiller et ændringsforslag, der sikrer, at lønmodtagerne heller ikke bliver ramt af denne ordning.
Vi har været igennem et kriseår, som vi helst så smidt væk, men det kan vi ikke komme til; det eksisterer – 2020 eksisterer.
Rigtig mange mennesker er blevet fyret og har taget kortvarige vikariater til lavere løn, end de er vant til, og nu står de så og bliver beregnet med en ny dagpengesats, som kommer til at gælde for de næste 3 år.
Regeringen kan ikke undskylde sig med uvidenhed, for det fremgår meget tydeligt af de eksempler, der er: »Bent røg i dagpengefælden: Mistede over 6.000 kroner om måneden«, »Vivis vikarjob koster hende 8.000 kroner om måneden«, »Sonja mister 3000 kroner om måneden« osv. osv.
Det er vel at mærke nogle satser, der bliver beregnet og kommer til at gælde, indtil de næste gang bliver ledige og har haft de der 1.924 timer.
Derfor har vi været nødt til at stille ændringsforslaget.
Det er et meget simpelt forslag, det er bare et spørgsmål om at ligestille.
Jeg vil meget gerne bede om at få en forklaring fra Socialdemokratiet eller fra regeringen om, hvad begrundelserne er for, at man kun vil løse problemet for de små selvstændige.
Jens Rohde (KD), 2021-05-11:
Det sagde I også sidste år.
Kulturministeren har jo lovet det adskillige gange.
Det er sådan hvert halve år, så kommer det: Nu, i det her halvår, skal vi i gang med at forhandle medier.
Problemet er jo, at de her problemstillinger, som statsministeren nævner, absolut ikke er nye, og det bliver kun værre og værre med journaliststanden, altså ikke journalisterne som sådan, men altså antallet af journalistiske stillinger og antallet af journalistisk arbejde ude i det åbne land, når landet sander til i de her nyhedsørkener – det har Syddansk Universitet jo påvist i en rapport – og når økonomien forsvinder.
Derfor er der behov for, at vi handler hurtigt, og det har der været længe.
Så endnu en gang: Hvornår bliver de forhandlinger startet op, og hvornår kan vi forvente at der kommer et regeringsudspil?
Nu kommer vi med vores her i næste uge, og jeg håber, at regeringen vil lade sig inspirere til også at komme lidt ud af starthullerne.
Mette Frederiksen (S), 2021-05-11:
Skal vi nu ikke lade være med at smide den der tendens til sådan lidt halv-fake news ind i Folketingssalen.
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at der ville være bestemte restriktioner på noget bestemt tidspunkt.
Det har jeg ikke på noget som helst tidspunkt sagt.
Jeg glæder mig til den dag, hvor den sidste restriktion er væk.
Der er nærmest ikke noget, jeg glæder mig mere til end det.
Så det er ikke rigtigt, når der bliver sagt, at jeg har sagt, der ville være restriktioner, når alle er blevet vaccineret.
Det har jeg ikke sagt noget som helst om.
Det, jeg har sagt omkring restriktioner, som vi i øvrigt hele tiden udfaser, og som der heldigvis bliver færre og færre af, er, at vi har dem på det tidspunkt, hvor de er nødvendige at have.
Det kan man da ikke oversætte til at citere mig for at have sagt, at der vil være nogle givne restriktioner på et givent tidspunkt.
Så nej, det er ikke rigtigt, hvad der bliver sagt.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-05-11:
Det er da fuldstændig rigtigt, at statsministeren ikke har sagt, hvilke bestemte restriktioner der vil være, når alle danskere er vaccineret.
Men da hr. Jakob Ellemann-Jensen tidligere i dag spurgte, om man vil garantere, at alle restriktioner er ophævet, når alle danskere er vaccineret, så var statsministerens svar, at der ville være ganske få restriktioner, når alle danskere er vaccineret.
Det var statsministerens svar.
Og hvilke betingelser skal være opfyldt for, at vi kan fjerne alle restriktioner – i forhold til at man kan give den garanti?
Og jeg kan godt forstå, at man ikke kan sige hvornår, men så kan man i det mindste snakke om, hvilke betingelser der skal være opfyldt.
Men det kunne selvfølgelig også være, at svaret er, at vi ophæver alle restriktioner, når alle er vaccineret – og så er det jo det, som vi ønsker et klart svar på.
Mette Frederiksen (S), 2021-05-11:
Men det er jo heller ikke rigtigt.
Jeg har ikke sagt, at der er restriktioner, når alle folk er vaccineret.
Det, jeg siger, er, at de restriktioner, vi måtte have behov for som samfund på et givent tidspunkt, mener jeg vi skal have for at have styr på epidemien.
Og det siger jo sig selv, at jo flere der bliver vaccineret, jo færre restriktioner skal vi have.
Det er klart, og det er vi i fuld gang med, og meget tyder jo på – nu er det jo primært Israel og UK, vi kan læne os op ad som lande, der har gode vaccineerfaringer – at vaccinen virker, og den virker endda rigtig godt.
Den virker godt i forhold til dødelighed, den virker godt – i hvert fald Pfizer-BioNTech – i forhold til mutationer.
Så vaccinerne virker, og i og med at meget tyder på, at vi i Danmark får en fantastisk høj vaccinedækning, så føler jeg mig efterhånden mere og mere sikker på, at det normale Danmark, og det vil sige et Danmark uden en masse restriktioner, er inden for rækkevidde.
Og det er inden for rækkevidde på en måde, som vi ikke har set igennem de seneste par måneder, heldigvis.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-05-11:
Jeg synes i hvert fald, det er svært at få den her garanti for, at alle restriktioner bliver ophævet, og hvornår det kan ske.
Men noget, der i hvert fald er en garanti for, er, at der vil være en masse bureaukrati i den offentlige sektor, også i takt med at vi får genåbnet samfundet helt.
Og det gav mig på det tidspunkt, for 1 år siden, den idé, at vi som en slags forsøg skulle sige, at vi i samarbejde med læger og sygeplejersker identificerer alt det bureaukrati, som er overflødigt i sundhedsvæsenet, og så suspenderer vi det 1 år frem.
Og hvis det er sådan, at sygeplejerskerne og lægerne savner det meningsløse papirarbejde, og hvis patienterne måske ligefrem også savner det, så kunne vi altid genindføre det bureaukrati.
Og det foreslog jeg statsministeren, faktisk for præcis 1 år siden Der sagde statsministeren, at det ikke var så dum en idé – og det er jo store ord fra statsministeren, når det kommer til vores respektive partier.
Der er jo ikke sket så meget siden sidste år, ud over, tror jeg, at bureaukratiet og mellemlederne er vendt tilbage til sygehusene.
Og der vil jeg egentlig bare i al beskedenhed høre: Skal vi ikke få gjort noget ved det?
Skal vi ikke som et gøre det som et forsøg?
Det er ikke lykkedes, og måske skulle man bare gå drastisk til værks og sige: Nu suspenderer vi det et helt år, og så ser vi, hvad der sker – selvfølgelig ikke alt bureaukrati, men det meste.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-11:
Jamen Alternativet deler bestemt de håb og de visioner.
Det sidste spørgsmål er fra et medlem.
Vi har jo altid et medlemsspørgsmål, og her er det fra Jens Harder Vingaard Larsen, som kort spørger: Vil statsministeren være med til at skabe mere gennemsigtighed i dansk politik og regulere anonyme donationer og erhvervsklubber, så danskerne bedre kan følge med i, hvem der finansierer de forskellige partier?
Tak, formand.
Jeg vil drøfte noget med statsministeren, som har bekymret os meget i Alternativet, siden vi blev bekendt med det her for et stykke tid siden.
Det handler om landbruget, nemlig om, at vores landbrug i nogen grad er ved at blive solgt til udlandet.
I 2015 blev landbrugsloven liberaliseret, og det betyder, at udenlandske investorer siden 2015 har opkøbt dansk jord, og fra 2015 til 2018 er 2½ pct. af det danske landbrug blevet solgt.
Det areal svarer til to gange Storkøbenhavn.
Jorden er bl.a. blevet købt af 300 udenlandske virksomheder.
Siden 2018 er der ikke nogen, der ved, hvor meget dansk landbrugsjord der yderligere er blevet solgt, men der er flere og flere steder rundtomkring i Danmark, hvor vi hører at store arealer af dansk landbrugsjord bliver solgt til udlandet.
Jeg besøgte selv Sønderjylland her i weekenden, hvor der var bølgende marker, så langt øjet rakte – men de var tyskejede, fordi tyske kapitalinteresser havde opkøbt dem.
Lokalbefolkningen oplevede, at det var svært at komme i kontakt med ejeren af deres nabojorder.
De oplevede f.eks., at de levende hegn mellem markerne, som jo er vigtige bosteder for f.eks. rødlistede arter, forsvandt, efterhånden som de udenlandske investorer lagde deres marker sammen.
Så vi har altså åbnet mulighed for, at udenlandske kapitalinteresser kan købe ubegrænsede mængder af dansk landbrugsjord.
Vi ved, at den danske landmand i gennemsnit er 57 år gammel, så landbruget står over for et stort generationsskifte.
Og vi ved, at globale kapitalfonde jo selvfølgelig leder efter investeringer, der gør, at de kan undgå at betale negative renter.
Hvad tænker statsministeren om, at vi i de kommende år risikerer, at udenlandske kapitalinteresser faktisk opkøber store dele af dansk landbrug, altså reelt store dele af Danmark?
Statsministeren har jo mange gange sagt, at vi er et landbrugsland.
Men hvordan kan Danmark være et landbrugsland, hvis vi faktisk sælger vores jord?
Mette Frederiksen (S), 2021-05-11:
Det synes jeg faktisk er et utrolig godt spørgsmål.
Og det er rigtigt – jeg tror, at det er sådan, at det er cirka 2½ pct. nu, som er opkøbt udefra.
Jeg forstår også, at Alternativet har fremsat et beslutningsforslag omkring det her.
Og landbrugsforhandlingerne er godt i gang, så jeg vil egentlig foreslå, at vi tager det her spørgsmål med ind i forhandlingerne, for selvfølgelig er det helt relevant at kigge på.
Om det er nogen stor udfordring i dag, tør jeg ikke sige, men jeg tror da, at det kan være rigtigt, at hvis der bliver opkøbt meget store arealer, så er det jo ikke sikkert, at de folk, der opkøber dem, har den samme interesse, som Folketinget eksempelvis har, i en 70-procentsmålsætning – eller i det hele taget en interesse i at sikre, at vi har et land, som afspejler vores godnatsange til vores børn, hvor der i næsten dem alle sammen indgår et dyr, som lever i det åbne land i Danmark, og som vi har for få af.
Så jeg synes faktisk, at problemstillingen er relevant.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-11:
Altså, jeg er utrolig glad for statsministerens respons i forhold til det her, og i forhold til at vi kan tage det med ind til forhandlingerne og se på det dér.
Jeg vil også henlede opmærksomheden på, at når det er sådan, at vores land bliver solgt i rimelig store klumper til store investorer, kan det også være svært for de her kommende generationer af unge danske landmænd og -kvinder – forhåbentlig økologiske – at overtage landet, fordi de er i konkurrence med store udenlandske investorer.
Så tak for den respons.
Og jeg håber, at statsministeren også vil være med til at sikre, at vi måske på en eller anden måde kan finde ud af at stoppe det tempo, hvormed Danmark bliver solgt.
Mette Frederiksen (S), 2021-05-11:
Ja, i forvejen er det jo ganske svært med det generationsskifte i dansk landbrug.
Og jeg synes, at det, man hører, når man taler med landbruget, jo er, at det er ret umuligt for sådan en ung mand eller kvinde eller et ægtepar, der gerne vil ind at være landmand, overhovedet at rejse kapital til at kunne komme ind i dag.
Så vi har udfordringer her.
I det hele taget synes jeg jo, at vi skal have et kritisk øje på det, når der skal opkøbes udefra.
Nu står vi her midt i hovedstaden.
Det er jo en hovedstad, hvor vi plejer at bryste os af at almindelige mennesker har råd til at bo – det bliver stadig sværere – men hvor vi i øvrigt endnu kan glæde os over at have en bymidte, hvor der er lys i vinduerne om aftenen, fordi der faktisk bor mennesker.
Kigger man til andre hovedstæder, vil man jo kunne se den dér tendens til, at lyset er slukket mange steder, fordi det er meget rige folk udefra, der så køber en lejlighed i Berlin eller London eller et tredje sted, og så er man måske dér fire gange om året.
Sådan ønsker jeg ikke at det skal være i København.
Jeg ønsker, at vi har et København, hvor mennesker bor og lever, og hvor det ikke er rige folk udefra, hvad enten det er danskere, der bor andre steder, eller ikkedanskere, der så opkøber lejligheder, som ikke bliver brugt, og som også er med til at presse priserne op.
Så måske skulle vi både have et fokus på landet og på byen.
Jo, der er jo sket noget siden.
Og jeg tror, det er noget af det her, der skal til.
Og når det kommer til stykket, tør vi ikke, fordi vi har så stort et behov for at være i kontrol og styre alting ned i mindste detalje.
Jeg håber, at de syv kommuner kommer til at vise os, at man både får en bedre ældrepleje med mere værdighed, at man får et stærkere børneområde med flere muligheder, og at man får en mere interessant skole af at lade os politikere træde et skridt tilbage og lade forældre, børn, pårørende og medarbejdere være dem, der sætter farten.
Marie Bjerre (V), 2021-05-11:
Tak for det, og tak for forklaringen af de forskellige dagtilbud.
Jeg kunne bare godt tænke mig at få uddybet, hvorfor det er, ministeren mener, der er behov for at adskille udtrykkene, med hensyn til om man er kommunal dagplejer, eller om man er privat passer.
Er det ikke i virkeligheden bare for at diskriminere de private?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-11:
Det synes jeg godt nok alligevel er et interessant udgangspunkt, i betragtning af at det var Venstre, der stillede forslaget.
Så altså, det er vel mere nærliggende for Venstre at svare på, end det er for Socialdemokratiet: Var det det?
Marie Bjerre (V), 2021-05-11:
Det er jo ganske rigtigt, som ministeren siger, at det her var en regel, der blev indført i 2018, og som vi alle sammen stod bag.
Den har bare haft utilsigtede konsekvenser, og derfor vil vi gerne have det ændret nu.
Det er ret klart med det her forslag, og det er derfor, jeg bliver nødt til at spørge om, hvorfor man vil fastholde, at der skal være en adskillelse.
Hvorfor mener ministeren der er behov for en adskillelse i udtrykkene?
Ved man som forælder ikke godt, at der er forskel på, om man vælger en privat eller en kommunal dagplejer?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-11:
Jamen det er jo ikke det, der er forskellen.
Altså, vi har private dagplejere på den ene side, og så har vi private passere på den anden side.
Marie Krarup (DF), 2021-05-11:
Der er jo forskel på dem, det er fuldstændig rigtigt – og det er også vigtigt, at man kan se forskel.
Men gør det ikke indtryk på ministeren, når der nu er så mange, som synes, at det er problematisk og gør opmærksom på, at forældrene ikke kan finde rundt i det?
For jeg er fuldstændig med på, at det er vigtigt, at man på en eller anden måde gør opmærksom på rent sprogligt, at der er forskel på de forskellige ting; men man gør det på en måde, så forældrene bliver forvirret og måske vælger ting fra, og så passerne selv bliver forvirret over, hvad det er, de egentlig er.
Er det så ikke bedre at finde en anden betegnelse?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-11:
Sådan tror jeg det vil være i den periode, hvor man kører det ind, og man kan sige, at lige præcis det, som fru Marie Krarup efterlyser, nemlig en klarhed over, at der faktisk er forskel, mener jeg er skabt med den lovgivning – og det var det, der ikke var før.
Så er det klart, at når man så skiller tingene ad sprogligt, vil der være en periode, hvor man skal vænne sig til, at det er på den måde.
Men det er jo i hvert fald dybt forvirrende, at nogle kan kalde sig dagplejere, når de ikke er det.
Altså, der vil jeg da have en forventning om som forældre, at hvis der står, at man er privat dagplejer, så er man det faktisk.
Problemet med de gamle regler var, at der kunne man jo kalde sig privat dagplejer, uden at man var det – og det duer ikke.