runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Jeg mener så heller ikke, at man trækker det i en automat, som ordføreren omtaler det her.
Jeg synes, det er et spørgsmål om, at hvis man vil have borgere til at være en del af vort fællesskab, skal man give dem mulighed for at være en del af vort fællesskab.
Det er helt indlysende, at hvis man føler sig skubbet til side – det ved jeg ikke om ordføreren nogen sinde har oplevet, men det tror jeg at de fleste mennesker har oplevet, trods alt – så stiller man sig i opposition, så stiller man sig imod, og så ønsker man på ingen måde at være en del af et fællesskab, men prøver på at skabe et andet samfund, et parallelsamfund.
Så det her drejer sig i høj grad også om at vise unge mennesker den respekt, der ligger i det.
Derfor vil jeg gerne vende tilbage til …
Marie Krarup (DF), 2020-05-28:
Der er jo masser af muligheder for at blive integreret og blive dansk statsborger.
Man skal række hånden ud, man skal leve op til nogle krav, men det er meget, meget nemt.
Men ordføreren kommer jo med ord fra 1990'erne, som viser en fortvivlende mangel på viden om, hvordan virkeligheden er i dag.
Der har været alle muligheder for en lang række borgere, som bare ikke har ønsket at blive en del af det danske samfund; som simpelt hen ikke har viljen til det.
Det er jo det, vi skal have stoppet.
De mennesker skal ikke komme til Danmark, og hvis de er kommet, skal de da i hvert fald ikke have statsborgerskab, og deres børn skal ikke automatisk få statsborgerskab.
Vi skal have stoppet den udvikling.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Nu kunne jeg høre, at ordføreren siger, at ordførerens parti er villig til at stemme for en hvilken som helst stramning, man kunne finde på, og derfor kan jeg jo godt være lidt tvivlende over for, om jeg igennem demokratisk samtale kan bevæge ordføreren til at have en anden holdning.
Det er tvivlsomt, men det skal nu ikke afholde mig fra at prøve.
Ordføreren sagde i sin tale, at de her unge mennesker havde forældre, som ikke havde ønsket at blive danske statsborgere.
Så skal jeg bare bede ordføreren om at bekræfte, at vi jo også i Indfødsretsudvalget ser adskillige dispensationssager på folk, som simpelt hen ikke har mulighed for at opnå dansk statsborgerskab.
Det kan være på grund af ptsd, at man ikke har kunnet lære sproget; det kan være, fordi man har fået en fartbøde eller andet.
Altså, der er jo masser af folk, som gerne vil være danske statsborgere, men som ikke har muligheden for det, og det her kan jo godt være børn af nogle, der gerne vil det, og i hvert fald er det jo unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, og som har et ønske om at blive danske statsborgere, for ellers ville de jo ikke anmode om at blive det.
Marie Krarup (DF), 2020-05-28:
Så er det jo heller ikke noget problem at tage indfødsretsprøven – det er jo ikke noget som helst problem.
Det er det, jeg mener er væsentligt at se i øjnene: Der er masser af muligheder – man skal bare bruge dem.
At sige, at det er en uoverstigelig forhindring for at få statsborgerskab at tage den her meget, meget lille indfødsretsprøve, er altså grotesk.
Så selv om man skulle være i den situation, at man altså er født af forældre, der begge to har været ude af stand til at tage indfødsretsprøven, så vil man jo selv kunne blive statsborger, hvis man tager den.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Ja, men det er jo stadig væk under forudsætning af, at man så skal gennemgå den proces, det er at tage en indfødsretsprøve.
Og det vil jo have konsekvenser for de unge mennesker.
Det betyder, at man ikke som 18-årig kan deltage i et folketingsvalg, som ens jævnaldrende kammerater kan, og det kan også betyde, at man ikke kan deltage i de studierejser, man skal på, hvis man går på en ungdomsuddannelse, som ens jævnaldrende kammerater kan.
Og jeg forstår ikke, hvad begrundelsen er for, at vi skal afholde folk fra at kunne føle sig som en ligeværdig del af det samfund, de er født og opvokset i.
Marie Krarup (DF), 2020-05-28:
Man skal ikke afholde dem fra at føle det.
Jeg synes virkelig, at folk skal have lov at føle det, men de skal bare gøre noget for at have lov til at have den følelse, for hvis ikke man har gjort noget, skal man da heller ikke have den følelse.
Man skal da virkelig gøre noget for at blive dansker, og hvis man ikke på nogen måde kan påvise, at man har gjort det, så skal man ikke have kastet et statsborgerskab i nakken.
Jeg synes ikke, det er fornuftigt at give folk, som man ikke ved noget som helst om, stemmeret.
De er født af fremmede forældre, vi ved ikke, om de taler dansk, og vi ved ikke, om de ved noget som helst om danske samfundsforhold.
Det er da ikke okay.
Men det kræver selvfølgelig, at man viser en interesse og en vilje for at kunne gøre det.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Mange tak.
Hvordan kan Radikale Venstre have så lidt respekt for det danske statsborgerskab, at man nu vil begynde at lempe på de helt basale regler, i forhold til hvem der kan få det?
Det her vil jo føre til, at langt flere kriminelle udlændinge kan søge dansk statsborgerskab, langt flere, der ikke engang lever op til de basale sprogkrav, langt flere, der er dårligt integreret.
Altså, det er ikke, fordi barren er sat særlig højt, som det er lige nu.
Hvordan kan man se det danske samfund i øjnene og så rent faktisk sænke den barre, der skal til, for at få det danske statsborgerskab?
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er utroligt at opfatte en så stor del af danske unge som kriminelle – og når jeg taler danske unge, tænker jeg på de unge mennesker, der er født i Danmark, og i den sammenhæng også på de indvandrere, der er kommet hertil – jeg synes, det er voldsomt, og jeg synes, det er urimeligt at betragte dem som kriminelle.
Det må jeg altså sige.
Jeg har svært ved at finde det ord, jeg skal bruge her fra talerstolen, men jeg synes ikke, det er i orden.
Jeg mener i den grad, det er respekt for det at være dansker, og jeg mener i den grad, det er et spørgsmål om respekt for vores samfund, at vi giver de mennesker, som bor her, mulighed for at indgå i det danske samfund på lige fod med alle andre.
Det tjener vores samfund bedst.
Det tjener os alle sammen bedst, at man giver dem, der er i vores samfund, bor i vores samfund, skal tage del i vores samfund, en mulighed for at gøre det på lige fod.
Det er den måde, man skaber de bedst mulige vilkår på i et demokratisk samfund.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Nu nævner ordføreren selv indvandrere, og vi jo kan se, at der er en massiv overrepræsentation i forhold til kriminalitet, i forhold til dårlig integration, og vi har enorme problemer med parallelsamfund.
Altså, det er jo en direkte modvirkning af det, som i hvert fald mange blå partier forsøger at gøre, nemlig at komme nogle af de integrationsproblemer, som der er, til livs.
Hvordan kan man så bare begynde at padle i den diametralt modsatte retning?
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Det synes jeg heller ikke vi gør som Radikale.
Vi gør opmærksom på, at vi gerne vil have integreret de indvandrere, der er i samfundet, så de fungerer i samfundet bedst muligt.
Der er jo rent faktisk ikke nogen, der ved, hvilken gruppe af mennesker der begår kriminalitet, altså om det er mennesker, der har dansk statsborgerskab eller ej.
Det ved vi jo ikke.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-28:
En af de største autoriteter inden for forskning i migration er en hollandsk sociolog, der hedder Ruud Koopmans.
Han har undersøgt de faktorer, der bidrager til positiv integration.
Det, han er nået frem til, er, at det værste, man kan gøre i forhold til integration, er at tildele sociale rettigheder med rund hånd og at tildele statsborgerskabsrettigheder med rund hånd.
Det bedste, man kan gøre i forhold til integration, er at få indvandrere til at assimilere sig.
Indvandrere, der assimilerer sig, er klart dem, der gør det bedst.
Det har han fundet frem til ved at undersøge noget, der hedder migrant Integration Policy Index, som er sådan et politisk korrekt indeks, og så har han sagt, at det er lige omvendt.
Det er de lande, der er i bunden af det her indeks, der klarer sig bedst.
Så den politiske korrekthed virker altså ikke.
Men det, der er mit spørgsmål, er: Hvad er det helt nøjagtig for noget forskning, der henvises til, som viser, at rundhåndet tildeling af sociale rettigheder og fuldstændig hæmningsløs tildeling af politiske rettigheder giver den bedste integration?
Hvad er det for noget forskning?
Koopmans siger det stik modsatte.
Nils Sjøberg (RV), 2020-05-28:
Når jeg nævner det, er det bl.a., fordi det er forskning, der foregår på danske universiteter.
Men der er forskel på holdninger, det bekræfter jeg gerne.
Jeg bekræfter gerne, at der er forskel på holdninger.
Der er nogle, der har den ene holdning, og der er nogle, der har den anden holdning, og sådan har det været i mange sammenhænge.
Det er jo også et spørgsmål om tro.
Og der kan man spørge, om man kan tillade sig at tro noget.
Ja, det kan man en gang imellem, fordi man er nødt til at sige, at der er nogle beviser for begge dele, både for, at det ene kan lade sig gøre og for, at det andet kan lade sig gøre.
Så det er helt korrekt.
Det er der.
Der er kritikere, og der er positive holdninger.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Jeg synes jo, det er helt vildt at høre Enhedslisten stå her i Folketinget og sige, at unge, der ikke er integrerede, skal have et dansk statsborgerskab, bare fordi de er født i Danmark.
Er der ifølge Enhedslisten en eller anden nedre barre for, hvor uintegreret man kan være og stadig væk få dansk statsborgerskab?
Vi hører, der er mange ude i de ikkevestlige samfund i Danmark, der mener, man ikke må kritisere islam.
Der er også mange, som mener, at sharialovgivning skal være over dansk lovgivning.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Det er jo ret interessant; når vi diskuterer de her problemstillinger, ender vi altid der, hvor vi skal til at diskutere de her frygtelige mennesker; dem, som tror på islam, dem, der ikke vil integreres.
Virkeligheden er jo, at langt de fleste af de mennesker, vi snakker om her, er unge mennesker, der er velintegrerede.
Det er unge mennesker, som ønsker at deltage i samfundet.
Det er unge mennesker, der er født og opvokset her, der har gået i dansk skole, der har gået i danske børnehaver; mange af dem er nogle, der går på ungdomsuddannelser, og som bare ønsker at have de samme rettigheder, som deres kammerater har.
Jeg synes jo, det er helt grundlæggende, at de selvfølgelig bør have den samme rettighed som andre.
Og ja, der er selvfølgelig en barre.
Det er der også i det her forslag.
Der er nogle krav, der bliver listet op i forhold til vandelskrav; der er visse domme, man ikke må have – både betingede og ubetingede domme – som gør, at man ikke ville kunne få den her erklæringsadgang.
Så der er en barre i forhold til det her, men jeg synes, det er uheldigt, at hver gang vi skal diskutere det her, skal det trækkes ned på et niveau, hvor de mennesker her skal mistænkeliggøres.
Det er ganske almindelige unge mennesker – langt, langt størsteparten af dem.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Med al respekt var det altså i et svar til hr. Morten Dahlin, at ordføreren sagde: At unge, der ikke er integrerede, også skal have dansk statsborgerskab.
Nu er det dem, jeg spørger til her – ikke dem, der er integrerede, men dem, der ikke er integrerede; dem, om hvem ordføreren står her på Folketingets talerstol og siger: Unge, der ikke er integrerede, skal have dansk statsborgerskab, hvis de er født og opvokset i Danmark.
Det er jo helt afsindigt.
Hvor ligger så den nedre barre?
Kan man godt få dansk statsborgerskab, hvis man mener, at sharia er over grundloven?
Kan man godt få et dansk statsborgerskab, hvis det er sådan, at man tager fuldstændig afstand fra det danske samfund, fra det danske flag, fra de danske værdier?
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Det her lovforslag henvender sig til de mange, der er velintegrerede.
At der så også er nogle, der ikke er integrerede, som også får statsborgerskab med den baggrund, ja, det har jeg ingen problemer med, hvis de overholder de regler, der i øvrigt er.
Spørgeren kan jo så opfinde alle mulige regler for, hvordan man så skal sikre, at man ikke på et senere tidspunkt indtager besynderlige holdninger.
Det har vi jo et politi til at efterforske.
Det er det, vi har et retsvæsen til at dømme folk for.
Men retten til at kunne stemme er da en grundlæggende demokratisk rettighed.
Selvfølgelig bør man have den, når man er født og opvokset i et land.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
Når vi hører tilhængerne af det her forslag udtale sig i salen i dag, inklusive hr. Peder Hvelplund, kommer jeg til at tænke på, at det er udtryk for sådan en eller anden form for klientelisme, altså det forhold, at man i stedet for at prøve at se på helheden og prøve at varetage hele Danmarks interesse, har udset sig en gruppe, som man varetager nogle interesser for, og så har man måske en forventning om på et senere tidspunkt, at de kvitterer for det.
Det kunne f.eks. være ved fremtidige folketingsvalg.
Det er klart, at man skal passe på med at komme med den slags antagelser.
Derfor vil jeg også bare lidt i tråd med det spørgsmål, som jeg tidligere stillede til hr. Nils Sjøberg, spørge, om ordføreren kan bekræfte, at det absolut intet har på sig.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Jeg ville med stor fornøjelse og glæde være med til at sikre, at unge mennesker fik ret til at stemme ved et folketingsvalg, og at de udnyttede den ret til at stemme på hr. Rasmus Stoklunds parti, på fru Mette Thiesens parti, på hr. Henrik Dahls parti.
Det er en grundlæggende rettighed som borger her i landet at kunne deltage i frie og demokratiske valg.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
Den historiske empiri tilsiger jo så bare, at det næppe vil være hr. Henrik Dahls parti eller fru Mette Thiesens parti eller undertegnedes parti, personerne her vil gå hen og stemme på, men nok om det.
Et andet spørgsmål er: Ville ordføreren føle det som et meget stort overgreb, hvis ordføreren og hustru havde opfostret et barn i eksempelvis Tyskland og vedkommende som 18-årig så skulle gennemføre en prøve for at få et tysk statsborgerskab, hvis vedkommende ønskede det efter at have opholdt sig i 12 år i Tyskland?
Ville ordføreren føle det som et overgreb?
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Jeg anser ikke det her som et personligt spørgsmål.
Jeg anser det som et samfundsmæssigt spørgsmål.
Og samfundsmæssigt handler det om, at hvis du er født og opvokset i et land, bør du også have de demokratiske rettigheder.
Det er sådan set det, den demokratiske kamp har handlet om siden 1849.
Og jeg vil bare sige, i forhold til hvem man stemmer på, at stemmeretten jo gælder alle, og at man har et frit valg til at kunne vælge imellem de partier.
Jeg har ikke noget behov for at skulle afgrænse stemmeretten til bestemte befolkningsgrupper, som har en præference for at stemme på et bestemt parti.
Halime Oguz (SF), 2020-05-28:
Nu hører jeg ordføreren tale meget om demokratiet og demokratiske rettigheder.
Jeg vil bare høre, om ordføreren anerkender, at vi faktisk også har mennesker, der ikke anerkender demokratiet og ikke vil demokratiet, selv om de er født og opvokset her, og om det ikke vil trække tæppet væk under os, når den her ufrihed sniger sig ind i samfundet, hvis nu man giver dem den her særbehandling.
Anerkender ordføreren, at der vil falde en rigtig hård dom fra de kommende generationer over, at vi ikke har passet godt nok på?
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Jamen det er klart, at man skal være opmærksom på antidemokratiske tendenser.
Men det gør vi jo ikke ved at fratage mennesker muligheden for at få stemmeret.
Uanset hvor besynderligt folk kan være skruet sammen i hovedet, mener jeg da, de har ret til at kunne stemme.
Hvis de så tager skridtet videre og begår ulovligheder, skal de selvfølgelig retsforfølges.
Det er sådan set min opfattelse, at uanset om man tilhører den ekstreme højrefløj eller ekstrem nationalisme eller den ekstreme venstrefløj for den sags skyld, der ikke ønsker at forsvare de demokratiske rettigheder, så skal man stadig væk have retten til at kunne stemme.
Men det er klart, at hvis man driver det til, at man går længere og bruger det til at begå konkrete ulovligheder, så skal man selvfølgelig retsforfølges.
Halime Oguz (SF), 2020-05-28:
Det, som jeg godt kunne tænke mig at høre ordføreren om, er, hvordan ordføreren tror at demokratiet på sigt kan holde til så mange antidemokratiske kræfter.
Har vi ikke en forpligtelse til netop at passe på demokratiet og vores demokratiske værdier?
For hvis vi pludselig får et stort antal af mennesker og borgere, der ikke vil demokratiet, vil omstyrte demokratiet, er det så ikke et særligt ansvar for os folkevalgte netop at passe på demokratiet og ikke lukke så mange antidemokratiske kræfter ind i samfundet, der kan vælte demokratiet?
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Jo, men jeg tror jo på, at man beskytter demokratiet ved at udvide de demokratiske rettigheder, og jeg må indrømme, at jeg har meget svært ved at se, at man skulle fremme antidemokratiske kræfter ved at sige, at unge mennesker, der er født og opvokset i Danmark, får en erklæringsret til at få statsborgerskab som 18-årige.
Det er altså langt størsteparten af dem, der er velintegrerede danske borgere, som har boet hele deres liv i Danmark, er opvokset her, er født her, og jeg tror simpelt hen ikke, at man løser det problem omkring antidemokratiske kræfter ved at forhindre dem i at kunne opnå statsborgerskab ved erklæringsadgang.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Tak, formand.
Det er jo hverken overraskende eller underligt, at Enhedslisten mener, at snart sagt alle skal have ret til statsborgerskab i Danmark.
Det, som i virkeligheden er bekymrende her, er, at hr. Peder Hvelplund taler om, at det er noget, de har ret til.
For det vidner jo om et fuldstændig depraveret demokratisyn, at man mener, at der er nogle mennesker, som altså i sig selv har ret til det danske statsborgerskab.
Der må jeg bare sige, hr. Peder Hvelplund: Nej, statsborgerskab er noget, vi i Folketinget giver folk ret til.
Det er ikke noget, man får ret til, fordi man er født i Danmark, eller fordi man har en bestemt adfærd.
Jeg ved ikke, hvor hr. Peder Hvelplund har fået den fuldstændig vanvittige tanke fra, altså at man skulle have ret til det ud fra nogle ydre omstændigheder.
Der er kun én måde, man i Danmark kan have ret til statsborgerskab på, og det er igennem dette høje Ting.
Det synes jeg faktisk ville sømme sig hvis Enhedslisten ordfører ville ihukomme.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Den her fuldstændig depraverede og vanvittige tankegang har jeg jo bl.a. fået fra den adgang, der var, til at få statsborgerskab gennem erklæring under den tidligere SR-regering.
Det er jo noget, vi har vedtaget her i Folketinget.
Det er noget, vi kan gøre, og hr. Morten Messerschmidt burde selvfølgelig også være klar over, at det var sådan.
Så der er jo ikke noget, der er i strid med hverken grundlov eller de normale demokratiske traditioner, vi beskæftiger os med her, ved at man kan give den adgang.
Det er en helt grundlæggende ret for mig at se, at man får muligheden for at deltage i frie og demokratiske valg i det land, man er født og opvokset i.
Hvis hr. Morten Messerschmidt i øvrigt er interesseret i at vide, hvad Enhedslistens syn er på muligheden for at opnå statsborgerskab, har vi et ganske udmærket grundlovsudspil, som beskriver det, og hvor der også bliver oplistet nogle krav for at kunne modtage statsborgerskab.
Så det er ikke sådan, at vi mener, at alle blot skulle kunne modtage statsborgerskab.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Nej, hr. Peder Hvelplund, det var ikke det, hr. Peder Hvelplund sagde.
Hr. Peder Hvelplund argumenterede for den her lov ved at sige, at det allerede før lovens ikrafttrædelse var noget, man havde ret til – at det altså er sådan en slags naturret eller menneskerettighedstilstand, hvor man kan aflede retten til dansk statsborgerskab fra noget højere end loven.
Det er det, der er hr. Peder Hvelplunds problem.
Måske var det en fortalelse.
Det håber jeg, for der er kun én måde, man kan aflede ret til noget i Danmark på, og det er, hvis det fremgår af loven.
Men problemet for hr. Peder Hvelplund og hans socialistiske cirkus er selvfølgelig, at der jo er noget, der er vigtigere end loven, nemlig menneskeretten og alt det naturretstankestof, som man bygger på, fordi man dermed så vil fremme sin sag.
Så jeg synes, hr. Peder Hvelplund enten skal tage de ord i sig igen eller bare vedstå sig, at han grundlæggende ikke er demokrat.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
Men at Socialdemokratiet har flyttet sig på det her spørgsmål, afholder jo ikke undertegnede fra at have en holdning til det her spørgsmål, og jeg er stærk modstander af det forslag, der er fremsat af Radikale Venstre.
Og jeg synes, at det er at blande tingene sammen at gøre det der til et spørgsmål om, at man så skubber folk ud i parallelsamfund, og hvad ved jeg.
Altså, det er da en underlig sammenligning at lave.
Hvis man er et tysk ægtepar, der har opfostret et barn i Danmark, og hvis barnet så, når det fylder 18 år, skal tage en indfødsretsprøve, hvis vedkommende føler, at vedkommende nu vil have sit tilhørsforhold til Danmark i fremtiden ved at være dansk statsborger, så lider vedkommende da ikke overlast af den grund.
Peder Hvelplund (EL), 2020-05-28:
Nu vil jeg nødig fratage spørgeren retten til synsninger – det tror jeg også spørgeren selv ville synes ville være en voldsom begrænsning af spørgerens ytringsfrihed.
Men jeg vil bare sige i forhold til spørgsmålet, at det her jo ikke handler om, hvem der begår kriminalitet.
Det er jo heller ikke sådan, at man holder op med at begå kriminalitet, fordi man bliver dansk statsborger.
Altså, statsborgerskab har ikke noget at gøre med, om man er kriminel eller ej.
Vi opstiller nogle regler om, at man ikke må være kriminel for at få statsborgerskab, men det betyder jo ikke, at det er sådan, hvis man bliver dansk statsborger, at så forsvinder integrationsproblemerne, eller at kriminaliteten forsvinder.
Det her handler om en helt basal rettighed, nemlig at hvis du er født og opvokset her i landet, har deltaget på lige fod med dine kammerater, så har du også retten til at kunne stemme og til at kunne tage med på studieture, hvis du går på en ungdomsuddannelse.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-28:
Okay, men det var jo så et lidt anderledes ærligt svar end det, som der kom fra Det Radikale Venstre før.
Nej, der findes ikke noget om det.
Altså, man bygger det her på synsninger og følelser og mavefornemmelser.
Og jeg vil i øvrigt henvise til Ruud Koopman, som min kollega fra Liberal Alliance nævnte før.
Det er altså en mand, der har forsket i integration i mere end 20 år, og han kan ikke pege på et eneste vestligt land, der haft succes med at integrere muslimer.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Henrik Dahl (LA), 2020-05-28:
Så hr. Nils Sjøberg kan med andre ord ikke henvise til nogen ædruelig forskning, der siger, at tildeling af sociale rettigheder og politiske rettigheder med rund hånd er noget, der gavner.
Han har sagt, at der jo er mere fornuft ved den typiske pølsevogn, end der er på et dansk universitet, når det angår forskning i indvandring.
Hvad er det for nogle forskere, der er nået frem til de resultater?
Marie Krarup (DF), 2020-05-28:
Og så er det, at jeg bare, ligesom hr. Henrik Dahl, efterlyser beviser, belæg for, at det har fungeret godt før.
For det, som jeg ser i Danmark, er jo, at en lempelig tildeling af statsborgerskab har fungeret utrolig dårligt.
Og jeg kan blive rystet over de mennesker, som har fået statsborgerskab uden at være danske, uden at mestre sproget, uden at vise interesse for at indgå i en dansk sammenhæng.
Så hvor er det, at ordføreren ser et belæg for, at det har fungeret godt?
Eller drejer det sig om det, som den socialdemokratiske ordfører gjorde opmærksom på, altså at Radikale Venstre opnår en stemmemaksimering blandt nydanskere?
Er det bare en smart måde at få et godt valg på?
Er det det, det drejer sig om?