runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-15:
Men kunne man – det fik jeg jo næsten indirekte et svar på – afskaffe betalingen for kursister, der er i gang med danskundervisningen, så det kun er de nye kursister, der skal betale i foråret?
Og kunne man f.eks. overveje – det er spørgsmål nr. 2 i den sammenhæng – at lave en ordning, hvor de kommuner, der havde lyst til det og mulighed for det, fik mulighed for at indføre det før tid?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-15:
Tak for det opfølgende spørgsmål.
Jeg mindes ikke, at vi, da vi forhandlede finansloven, diskuterede, om der kunne være en tidligere ikrafttræden.
Jeg tror også, det handler om, at det kræver en lovændring at få gennemført det her forslag, så det skal jo i høring og behandles tre gange her i Folketingssalen, og vi er allerede i gang i ministeriet, så vi kan være klar til den 1. juli.
Derudover skal vi også lige være opmærksomme på, at for hver eneste måned, vi rykker den beslutning frem, vil det koste 12 mio. kr., og det er jo penge, som vi ikke har fundet i finanslovsaftalen.
Jeg er med på, at vi nok kommer til at se en stigning efter sommerferien – det regner vi i hvert fald med – men om der ligefrem kommer et fald her i det første halvår, tror jeg måske også er for tidligt at konkludere; det er i hvert fald ikke nogle oplysninger, jeg sidder inde med.
Nils Sjøberg (RV), 2020-01-15:
Der er jo ikke nogen tvivl om, i og med at vi også har været med til at lave finansloven, at det her er et område, som vi virkelig har arbejdet for, og vi er glade for, at den socialdemokratiske regering også har støttet det, og det indgår i finansloven.
Det er positivt, at selvforsørgende kursister ikke længere skal betale for danskundervisning efter den 1. juli.
Men er ministeren opmærksom på de udfordringer, det indebærer, at det først er den 1. juli, man laver den her ordning?
Det faktum, at det er den 1. juli, betyder nemlig, at mange kursister vil melde sig ud efter bestået modultest; det er i hvert fald sprogskolernes vurdering, at mange vil melde sig ud, efter at de har taget det første modul, for så slipper de for at betale.
Det stiller også sprogskolerne i en vanskelig situation.
De forudser en afmatning og ikke mindst et afbræk i læringen, når de studerende melder sig ud for at undgå at betale netop her i foråret.
Kursisterne vil til gengæld melde sig ind igen til efteråret, så der vil komme en skævvridning der.
Er det en situation, som regeringen har forholdt sig til, altså at der vil komme det her skisma med overbemanding på sprogskolerne og samtidig et afbræk i undervisningen?
Og kunne det være en idé at fremrykke datoen fra den 1. juli til f.eks. den 1. marts eller den 1. april?
Mattias Tesfaye (S), 2020-01-15:
Tak for spørgsmålet.
Og der er ikke noget behov for at beklage over for mig.
Med aftalen om finansloven afskaffer vi jo deltagerbetalingen for de kursister, som er selvforsørgende, dvs. typisk udenlandske arbejdstagere – det kan være østarbejdere eller studerende, der kommer fra alle verdens hjørner.
Samtidig forhøjer vi depositummet for at deltage i danskuddannelserne.
Der lægger de i dag et depositum på 1.250 kr. pr. modul, og det hæver vi til 2.000 kr.
Og så skal vi skærpe reglerne for tilbagebetaling.
Det betyder med andre ord, at vi får et system, hvor der ikke længere er deltagerbetaling for undervisningen for de her selvforsørgende kursister.
Samtidig bliver der så et højere depositum, som man ikke automatisk får tilbage.
Med ændringerne lægger vi op til, at alene de kursister, der tilmelder sig danskuddannelse, og som deltager aktivt i undervisningen og består deres prøver, får deres depositum tilbage.
Og jeg vil inden fremsættelsen af lovforslaget præsentere partierne bag finansloven for den konkrete model, så det er ud over spørgerens parti Enhedslisten, SF og Alternativet.
Vi har en grundlæggende interesse i, at de arbejdstagere og studerende, der opholder sig i kortere eller længere tid i Danmark, også tager del i samfundet og lærer vores sprog; kun på den måde får vi det størst mulige udbytte af de kompetencer, som både studerende og arbejdstagere kan bidrage med til Danmark.
De foreslåede ændringer sigter i øvrigt ikke på at ændre tilrettelæggelsen eller selve indholdet af den undervisning, som landets kommuner har ansvar for at tilbyde nyankomne.
Til sidst vil jeg gerne understrege, at aftalen heller ikke ændrer ved reglerne om danskuddannelse for nyankomne flygtninge og familiesammenførte.
Der fortsætter vi som hidtil, og det betyder, at den undervisning fortsat er gratis, men at hvis man udebliver fra den danskundervisning, som man har ret til og pligt til at deltage i, uden en gyldig grund, så er det kommunens opgave at trække beløbet i integrationsydelsen.
Marie Bjerre (V), 2020-01-15:
Hvis ministeren er enig i, at vi skal have nogle flere grønne alternativer og mere genanvendt plast, hvorfor lavede man så ikke en differentieret afgift, så det ikke blev så meget dyrere at bruge genanvendt plast?
Problemet er jo, at det bliver markant dyrere med grønne alternativer, fordi det bliver udmålt på baggrund af vægt, og de grønne alternativer er bare dyrere, fordi genanvendt plast vejer mere, bionedbrydelig plast vejer mere, biobaseret plast vejer mere.
Hvorfor lavede man ikke en differentieret afgift eller ventede med at lade lovgivningen træde i kraft – den er jo allerede trådt i kraft her den 1. januar – så man kunne have nået at genindtænke de der grønne alternative?
Lea Wermelin (S), 2020-01-15:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi have mere genanvendt plast.
Det, der jo bare er den store udfordring for Danmark, er, at vi har et alt for stort klimaaftryk som danskere.
Jeg ville da ønske, når nu Venstre siger, at man er så interesseret i det her, at man rent faktisk bakkede op om det.
Marie Bjerre (V), 2020-01-15:
Regeringen og Venstre deler fuldt ud ambitionen om, at vi selvfølgelig skal have et mindre plastikforbrug og et mindre emballageforbug, men den her tredobling af afgiften på emballage synes vi bare i den grad rammer skævt.
For vi kan jo heller ikke undvære plastik, og derfor vil der også være noget emballage, som skal erstattes af nogle typer, der er mere grønne, eksempelvis genanvendt plastik.
Hvis man eksempelvis går på JOE & THE JUICE, så får man sin juice med, og der har man brug for at have noget emballage til det, og der ser vi gerne, at man hellere bruger noget, der er lavet af genanvendt plast.
Hvad forestiller ministeren sig man skal have det med i – en porcelænskop?
Og hvad hvis man om sommeren køber en is hos Paradis – hvordan skal man tag den med, hvis ikke den er i noget emballage?
Altså, vi bliver jo nødt til at have noget emballage, og det, vi så har, er vi i Venstre faktisk optaget af er grønnere og gerne lavet af genanvendt plast.
Lea Wermelin (S), 2020-01-15:
Tak for spørgsmålet.
Med finansloven for 2020 bliver det dyrere at bruge produkter, som smides væk efter en enkelt gangs brug.
Ja, vi skal genanvende mere, men forebyggelse af affald er det mest effektive middel i den grønne omstilling, så formålet med at tredoble emballageafgiften på bæreposer af plastik og papir og engangsservice er at reducere forbrug og reducere affaldsmængder.
Vi får ca. 6.000 t mindre affald om året ud af det.
Så vi skal væk fra den her brug og smid væk-kultur, og det er lige meget, hvilke materialer der er tale om.
Emballageafgiften på bæreposer og engangsservice fremstillet af ny plastik og genanvendt plastik stiger derfor lige meget.
Regeringen er dog også optaget af at sikre øget brug at genanvendt plastik, og derfor er det også aftalt i forbindelse med finansloven for 2020, at det skal undersøges, om emballageafgiften på bæreposer og engangsservice kan differentieres ud fra det.
Det er ikke så enkelt, som man kan ønske sig – en differentieret emballageafgift skal vurderes ud fra en samlet analyse af forskellige materialers miljøpåvirkning.
Marie Bjerre (V), 2020-01-15:
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at regeringen med finansloven gør det dyrere at bruge genanvendt plast?
Lea Wermelin (S), 2020-01-15:
Det er vores klare ambition – det meldte vi også ud i god tid inden valget – at vi ønsker, at der skal ske en strømlining af den måde, man indsamler affald på i Danmark.
For godt nok sker det måske ikke på 98 forskellige måder, men der er alt for mange forskellige måder, man indsamler på, på tværs af kommuner, og det gør det rigtig svært rent faktisk genbruge og genanvende mere; og det er jo det, vi skal.
Men det kan bare ikke stå alene.
Vi er også nødt til at have fat i designdelen.
Marie Bjerre (V), 2020-01-15:
Tak for det svar.
Bare lige for at runde af, og for at jeg også forstår det, vil jeg spørge, om det så vil sige, at man her i 2020 kommer med en ensretning af sortering og indsamling, som skal rulles ud i kommunerne?
Lea Wermelin (S), 2020-01-15:
Jeg er sådan set glad for, at ordføreren er engageret, og jeg håber, at Venstre også vil være med i nogle de aftaler, der skal til, for at vi rent faktisk kan løfte det her område.
For det, der var hele problemet med den tidligere plan, var, at det var for lidt.
Jeg tror på, at affaldssortering er én af nøglerne til at gøre det, men man kunne jo spørge: Hvis det var så vigtigt for Venstre, kunne man så ikke have gennemført det, da man selv sad i regering?
Det gjorde man ikke.
Men affaldsplanen skal laves her i 2020, og jeg håber meget, at Venstre vil være med.
Marie Bjerre (V), 2020-01-15:
Jeg beklager, at jeg er så utålmodig med at få gennemført de her initiativer i plasthandlingsplanen.
Og jeg har også skriftligt spurgt ind til det i et udvalgsspørgsmål, men får tilbagemeldingen, at man er ved at undersøge det faglige grundlag osv.
Jeg forstår bare ikke, hvorfor man ikke får sat gang i initiativerne med at ensrette sorteringen og indsamlingen.
Hvornår får vi en ensrettet sortering og indsamling?
Der er jo også en masse andre initiativer i den her plastikhandlingsplan – hvad med nationale kampagner?
Der er stadig megen uvidenhed om, hvordan man sorterer, f.eks. i forhold til gavepapiret fra juleaften eller bionedbrydeligt plast, der ikke skal i plastikaffaldet.
Lea Wermelin (S), 2020-01-15:
Nej, det er der ikke.
Jeg vil sige, at plastik virkelig er et af de områder, hvor der er behov for, vi gør meget mere, og hvor der også er potentiale til at gøre meget mere.
Og det var sådan set også en af grundene til, at vi var kritiske over for den plastikhandlingsplan, som den tidligere regering lavede.
For der er godt nok nogle initiativer der, og plastikcentret er i gang, og som jeg også nævnte, er det jo ordførerens egen formand, som lavede den tidsplan.
Det er så nu engang den, der bliver fulgt.
Det lægger jeg så noget oveni.
Og det, vi blandt andet gør, er jo at sætte fuld turbo på.
Nu skal Danmark have en national affaldsplan, hvor vi skal have den her ensretning i forhold til indsamling og sortering, så vi rent faktisk kan genbruge og genanvende mere.
Jeg bliver en anelse forvirret, for ordføreren står det ene øjeblik og siger, at det kun kan gå for langsomt, og så gør vi noget helt konkret, som er godt i forhold til at sikre, at vi rent faktisk får reduceret forbruget i Danmark.
Man anslår jo, at det her vil betyde ca. en 40-procentsreduktion af forbruget på engangsplast.
Det er jo der, hvor jeg tænker, at det da er ærgerligt, når vi så gør det her, at Venstre ikke bakker op.
Hvordan kan man både være utålmodig det ene øjeblik og så det andet sige: Nej, vent nu hellere lige et øjeblik?
Det er jo det, der lidt er udfordringen.
Vi gør rent faktisk noget, og det har en effekt.
Joy Mogensen (S), 2020-01-15:
Jeg ser så frem til at modtage den konkrete henvendelse og den fortsatte videre dialog om at finde den her balance imellem den praktiske virkelighed og så at få formidlet vores historie.
Tak for interessen.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-15:
Det er jeg selvfølgelig helt med på.
Ministerens svar kom bare bag på mig, for jeg havde det stik modsatte her, og det blev jeg egentlig ramt af.
Selvfølgelig skal ministeren have mulighed for at kunne forberede sig bedst muligt.
Men som jeg hører ministeren, er der en fin balance, og man ønsker ikke at gå videre med den del af det, og resten vil jeg forfølge skriftligt.
Joy Mogensen (S), 2020-01-15:
Jeg synes, at balancen er rigtig fin i den vedtagne lov.
Der blev også givet ganske lang tid til, at man kunne søge om at få lov til at bruge de her kongekroner.
For at besvare dit spørgsmål, som jeg hørte det, altså om jeg og regeringen ønsker at tage den her lov op til revision for at give mulighed for en mere lempelig brug af kongekronen, som også bliver brugt af statslige myndigheder, vil jeg nok sige: Nej, det er ikke min opfattelse, at det ville være godt.
Det er en fin balance, der er fundet, og jeg vil så se frem til at kigge nærmere på det konkrete eksempel.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-15:
Det kommer som et skriftligt spørgsmål.
Eller mener ministeren, at fordi Folketinget en gang har taget beslutningen, skal der ikke ses yderligere på det?
Joy Mogensen (S), 2020-01-15:
I de retningslinjer, jeg har læst op på til i dag for at kunne besvare spørgsmålet, er det i hvert fald gengivet, at hvis kongekronen er som en del af krobygningens fremtræden, kan man også bruge det på fotografier, pjecer, altså bruge fotografiet i pjecer på hjemmesider.
Hvis spørgeren har en konkret korrespondance, som man ønsker et konkret svar på, så vil jeg bede spørgeren om at oversende det til ministeriet, og så vil jeg svare så hurtigt som muligt.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-15:
Nu er jeg helt med på, at ministeren har forberedt sig på det enkelte spørgsmål, og at det muligvis kan blive svært for ministeren at blive mere uddybende, men jeg har en mailkorrespondance, hvori det faktisk bliver besvaret fra Rigsarkivet, at man heller ikke må anvende en illustration af en kro eller lignende på forsiden, altså tage et billede af kroen og anvende det.
Hvis ministeren ønsker det, kan jeg stille spørgsmålet til skriftlig besvarelse, men hvis ministeren kan svare det på nu, ville det være rart.
Joy Mogensen (S), 2020-01-15:
For det korte svar kunne sådan set godt være, at de kroer, der nåede at søge og få tilladelse til at anvende de her kongekroner, også gerne må bruge dem, f.eks. i deres pjecer, på deres brevpapir og på deres hjemmeside.
Så på den måde kan det indgå.
Men dengang et enigt Folketing i 2016 vedtog den ændring, der overhovedet gjorde det lovligt for de her kroer at bruge kongekronen, valgte man at sætte nogle begrænsninger på, altså at de kun kunne gøre det på de her helt særlige betingelser.
Når jeg læser tilbage i historikken, ser jeg det, som at der har været overvejelser om en balance imellem på den ene side hensynet til kongekronen, som vi jo bruger som et kendetegn for kongehuset og statslige myndigheder, men på den anden side så altså også et oprigtigt ønske fra et enigt Folketing – alle partier – om at give mulighed for de her kroer for at formidle en kulturhistorisk tradition ved netop at bruge kongekronen.
Pernille Bendixen (DF), 2020-01-15:
Først vil jeg sige velkommen tilbage til kulturministeren.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at de kongeligt privilegerede kroer i Danmark, der har tilladelse til at bruge kongekronen på deres kroer, ikke også har tilladelse til at bruge kongekronen i deres pjecer?
Lea Wermelin (S), 2020-01-15:
For det første har den her emballageafgift en effekt, og det er jo rigtig vigtigt, for vi har nemlig ikke tid til at sidde på hænderne.
Der skal ske noget nu, og det gør vi altså med den her afgift, men det kan selvfølgelig ikke stå alene.
Så er der jo udfordringen i forhold til en differentiering.
Det var jo det, jeg sagde, med, at vi sådan set allerede er opmærksomme på at spørge: Kan der være en differentiering?
Men der er jo også nogle udfordringer med, at man siger, at noget er bionedbrydeligt.
Under hvilke forhold f.eks.?
Er det også under danske forhold?
Hvordan kan vi sikre, at det, man siger er bionedbrydeligt, rent faktisk også kan indgå i det affaldssystem, vi har?
Så der er behov for, at man kigger på det klogt.
Men det at sikre en tredobling af emballageafgiften har en direkte og god og grøn effekt.
Marie Bjerre (V), 2020-01-15:
Ja, vi er utålmodige for at få genanvendt mere plastik, men den her afgift gør jo fuldstændig det modsatte; den gør jo, at der ikke er et incitament til at genanvende, fordi det bliver dyrere at lave genanvendt plastik.
Mange af de virksomheder, som køber genanvendt emballage ind, har været ude at sige, at nu må de droppe de planer og i stedet for købe ren, ny plastik.
Det er da en stor udfordring – kan ministeren ikke se det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-01-15:
Tak for det.
Jeg synes måske, at ministeren skulle have nævnt, hvad der er sket på kontanthjælpsområdet de sidste mange år.
Det er jo titusindvis af børn, der nu hver morgen vågner op til en mor og far, der ikke længere er på kontanthjælp, men som går på arbejde eller er kommet i uddannelse.
Det er jo bl.a. en konsekvens af kontanthjælpsloftet.
Det synes jeg jo sådan set er den største socialpolitiske gevinst i årtier, nemlig at så mange børn oplever, at mor og far går på arbejde og ikke ligger derhjemme.
For er der noget, der er negativ social arv i, så er det desværre kontanthjælp.
Det er noget af det, der nedarves allerallermest, desværre.
Så at der nu er flere børn, der oplever, at mor og far kan forsørge sig selv, er simpelt hen en fremragende nyhed, som vi ikke kan understrege nok.
Og det er et af resultaterne af kontanthjælpsloftet.
Derfor er der min, ikke botanisering, men sådan set ret væsentlige politiske interesse i det, som ministeren jo i et eller andet omfang også understreger i sin besvarelse, nemlig at det er vigtigt, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det har sådan set været en rød tråd igennem en lang række politiske aftaler de sidste mange år på Christiansborg, altså fra initiativer til at sænke skatten på arbejde, som VK-regeringer lavede, aftalen med regeringen Helle Thorning-Schmidt, som mit parti også var en del af, til også lavere skat på arbejde, som er gennemført under den seneste Venstreledede regering.
Men jo også et kontanthjælpsloft.
Der har der været en entydig ambition, i hvert fald i mit parti og nogle gange også sekunderet af Socialdemokratiet, om, at målet var, at den gruppe, for hvem det i yderst beskedent omfang kan betale sig at arbejde eller rent faktisk slet ikke kan tale sig at arbejde, skal nedbringes.
For der er også noget moralsk i det, hvis folk skal have penge med på arbejde i forhold til at være derhjemme.
Marie Bjerre (V), 2020-01-15:
Tak for svaret, og tak for uddybende at gennemgå flere initiativer.
Det er et område, som betyder rigtig meget for mig og for Venstre.
Det var faktisk et område, som jeg selv gik til valg på, nemlig at vi skulle være bedre til at genanvende.
Og den daværende regering med den daværende miljø- og fødevareminister, Jakob Ellemann-Jensen, lavede den her plastikhandlingsplan fra december 2018.
Det gjorde vi, fordi der er nogle udfordringer på plastikområdet.
Vi er simpelt hen ikke gode nok til at genanvende vores affald fra husholdningerne.
Derfor er der også brug for, at vi får en bedre affaldssortering, og at vi får både en mere ensartet sortering og en mere ensartet indsamling.
At vi ikke kan gøre det ens, skaber forvirring ude hos os alle, enkeltvis, og det gør det sværere at genanvende der, hvor affaldet kommer hen.
Hvorfor er det, at det tager mere end et år at få indført ensartede standarder for sortering og for indsamling?
Er der andet, man har prioriteret højere i stedet for?
Lea Wermelin (S), 2020-01-15:
Initiativerne i plastikhandlingsplanen »Plastik uden spild« er i fuld gang med at blive gennemført.
Det er en 4-årig plan, så det er klart, at alle initiativer ikke er gennemført i det første år.
Igangsættelsen af de forskellige initiativer følger den plan, der er blevet lagt af den tidligere regering.
Den har jeg ikke ændret på.
Jeg har tværtimod øget ambitionsniveauet og taget yderligere initiativer.
For det første har jeg besluttet, at minimumsprisen på bæreposer skal være på 4 kr., så vi for alvor får reduceret unødvendigt forbrug og undgår, at reglerne omgås.
For det tredje har jeg meldt Danmark ind i arbejdet med en europæisk plastikpagt, hvor andre ambitiøse europæiske lande og en lang række virksomheder går sammen om at sikre bedre design, mere genanvendelse, en reduktion af plastikforbrug og en begrænsning af eksport af plastikaffald ud af Europa.
Så jeg har klart prioriteret indsatsen på plastikområdet, sat en ny retning og øget både tempo og ambitionsniveau i forhold til den tidligere regering.
Mads Fuglede (V), 2020-01-15:
Tak for svaret.
Jeg er langt hen ad vejen meget enig med ministeren i, at selvfølgelig er der ikke sådan en enkelt grund, der sådan binært afstedkommer en række følgegrunde.
Men kan ministeren måske ikke, når vi nu er enige om, at der er flere grunde, ligesom pege på, hvad ydelser betyder særskilt for de ghettoproblemer, vi har, hvis vi sådan skal fokusere på det ene område?
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Ja, jeg tror da helt sikkert, at der er en sammenhæng, men jeg tror også, at en række af de ghettoproblemer, vi ser, skyldes nogle helt andre faktorer end ydelsernes størrelse.
Det skyldes en boligpolitik igennem alt, alt for mange år, som ikke har været tænkt igennem.
Det skyldes en skolepolitik, som heller ikke har været tænkt igennem.
Det skyldes en efter min mening for løs tilgang til at stille krav til mange af de mennesker, der er kommet hertil, og det gælder for den sags skyld også for mange af deres børn.
Jeg tror, at det skyldes rigtig, rigtig mange forskellige ting igennem en lang årrække, altså ting, som rækker ud over ydelsesniveauernes størrelse.
Mads Fuglede (V), 2020-01-15:
Det får mig til at tænke over, om ministeren egentlig anerkender, at der er en sammenhæng mellem størrelsen på ydelserne og de ghettoproblemer, som vi oplever.
Peter Hummelgaard (S), 2020-01-15:
Tak for spørgsmålet.
Med henvisning til kommissoriet for Ydelseskommissionen spørges der til, om jeg mener, det vil hjælpe på ghettoproblemerne, hvis Ydelseskommissionen skulle komme med forslag om at hæve ydelserne til integrationsydelsesmodtagere.
Indledningsvis vil jeg understrege, at regeringen er meget opmærksom på de udfordringer, vi ser i ghettoområder i Danmark og på integrationsområdet i det hele taget.
Derfor arbejder vi aktuelt med f.eks. forslaget om at stille krav om, at nytilkomne og andre udlændinge med et integrationsbehov skal bidrage i 37 timer svarende til en almindelig arbejdsuge.
Indsatsen mod parallelsamfund handler imidlertid ikke kun om ydelser – det handler også om at få børn og unge i ghettoområderne i skole og ændre beboersammensætningen i områderne.
Dernæst synes jeg, at det er en noget hypotetisk situation, spørgeren beder mig om at forholde mig til, særlig hvis man læser kommissoriet i sin helhed.
Det er regeringens opfattelse, at det nuværende kontanthjælpssystem er kommet i ubalance grundet en række løbende justeringer og knopskydninger.
Regeringen ønsker et nyt ydelsessystem i balance, og derfor har vi i kommissoriet for Ydelseskommissionens arbejde lagt vægt på to forhold: Der skal fortsat være en væsentlig økonomisk gevinst ved at være i arbejde, og der skal være en rimelig levestandard i en midlertidig periode, hvor man er uden arbejde.
Samtidig fremgår det direkte af kommissoriet for Ydelseskommissionens arbejde, at nytilkomne skal bidrage til samfundet i en periode, før de kan få fuld gavn af de danske velfærdsydelser.
Nu skal Kommissionen i gang med sit arbejde, som jeg ser frem til at følge.
Jeg håber, vi sammen kan give dem den fornødne arbejdsro, og så vil jeg se frem til at mødes med Folketingets partier for at indgå en aftale om et robust og fremtidssikret kontanthjælpssystem.
Mads Fuglede (V), 2020-01-15:
Tak til beskæftigelsesministeren for, at jeg kan få mulighed for at stille et par spørgsmål.
Jeg starter med at læse spørgsmålet op
: Mener ministeren, at det hjælper med at bekæmpe de ghettoproblemer, vi desværre har omkring de større byer, hvis Ydelseskommissionen kommer med anbefalinger til at hæve de sociale ydelser til bl.a. integrationsydelsesmodtagere i og omkring København – idet der henvises til, at Ydelseskommissionen skal komme med anbefalinger, der bl.a. skal sikre, »at borgere og familier i kontanthjælpssystemet, der ikke har andre forsørgelsesmuligheder, har en nogenlunde ens levestandard«?