runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Det har både jeg og aftalepartierne, og derfor har det også været glædeligt for os at kunne præsentere offentligheden for, at der er et fald på mere end 20 pct. i antallet, der skal bevæge sig mere end 40 minutter, med det forslag, som vi har lagt frem, og det er vel at mærke fordelingszonerne, vi taler om.
Det vil sige, at antallet, der skal bevæge sig mere end 40 minutter hver dag, falder med mere end 20 pct.
Så hvis man ikke i så høj grad lyttede til myterne på Twitter, men i stedet for satte sig ind i, hvad der faktisk ligger i lovforslaget, ville det måske ikke være relevant at stille det spørgsmål.
Britt Bager (KF), 2022-06-07:
Det var eksperterne, det var studierne, der kom med det, og det er virkeligheden.
De børn, man har transporteret i bus, har fået dårligere faglighed, de mistrives, og de er blevet ensomme.
De er ikke blevet integreret.
Det viser alle studier.
Det er ikke noget, Twitter, ekkokammeret på Twitter, siger; det er eksperterne.
Hvorfor skulle resultatet blive anderledes ved at transportere gymnasieelever end ved at transportere folkeskoleelever?
Hvorfor skulle gymnasieelever blive integreret bedre ved at blive tvangsfordelt end folkeskoleeleverne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Jeg tror, at den forskning har ret.
Altså, det er jo elever, der kommer fra Herlev, der skal gå på Herlev Gymnasium.
Det er det, der sker med den nye elevfordeling, og det vil sige, at det ikke er sådan, at elever fra Herlev skal gå på et eller andet random gymnasium et andet sted.
Det er jo derfor, transporttiden falder.
Så jeg tror da bestemt, at det er rigtigt, når forskerne siger, at det at busse børnene rundt ikke virker.
Det er jo bare heller ikke det, der sker med elevfordelingen, og det vil sige, at det er det, der er myten.
Jeg er helt enig med forskerne i det der med at busse alle mulige rundt til alle mulige steder.
Det er bare heller ikke det, der ligger i den her aftale, så jeg synes, at man skulle læse både aftalen og konsekvensberegningerne af det.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-06-07:
Tak for ordet, formand.
Jeg så desværre ikke ministeren dernede, men jeg håber, at ministeren har været en tur forbi, for de unge mennesker forsøgte i den grad at råbe ministeren op.
Og jeg må bare sige – også på baggrund af det borgerforslag, som jo er det, vi står og behandler i dag – at der er et massivt opråb fra befolkningen om det her.
De ønsker ikke en tvangsfordeling på baggrund af forældrenes pengepung.
Så er det bare, at mit spørgsmål – det såre simple spørgsmål – til ministeren er: Gør det ikke indtryk på ministeren, at der er det massive opråb både på baggrund af borgerforslaget i dag og på baggrund af demonstrationen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Jo, bestemt, men desværre sad jeg i samråd.
Det er jo sådan noget, man som minister ikke selv kan bestemme hvornår ligger.
Så da klokken var 10.00, sad jeg i samråd, men fulgte selvfølgelig med på de sociale medier i, hvad der foregik dernede, efterfølgende.
Det gør det både med borgerforslaget og med de rigtig mange henvendelser, vi har fået.
Det er jo derfor, vi har taget initiativ til i aftalekredsen faktisk at lave en tillægsaftale, dvs. ændre bl.a. på lodtrækningskriteriet, som rigtig mange reagerede på, og hvorom de sagde, at det simpelt hen skaber for stor utryghed, at det er lodtrækning, der afgør det.
Det var bl.a. også noget af det, forskerne sagde.
Nu er fru Britt Bager ikke længere til stede i salen, men noget af det, der blev refereret til der, var jo præcis det her spørgsmål om transporttid.
Derfor valgte vi på den baggrund at sætte transporttid ind i stedet for lodtrækning.
Det er jo derfor, vi har tre behandlinger af lovforslag her i Folketingssalen.
Det er faktisk, præcis for at vi kan tage input ind.
Det har vi gjort, og det ligger i de ændringsforslag og den nye aftale, der er indgået.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-06-07:
Nu spurgte jeg ikke til transporttiden.
Jeg spurgte til det faktum, at ministeren stadig væk fastholder, at det skal være forældrenes pengepung, der afgør det.
Og det er udansk, lige meget hvordan vi vender og drejer det.
Så det er det, ministeren ikke vil svare på, når hun begynder at snakke om alt muligt andet, som var uden relevans for mit spørgsmål.
Måske det var de unge mennesker og deres forældre, der var de bedst kvalificerede til at træffe en afgørelse i sidste ende.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Jo, det er derfor, vi gerne vil elevfordeling.
For det, elevfordelingen kan, er jo at den gør, at de gymnasier ikke er der mere: Der kommer ikke længere til at være gymnasier, der f.eks. har 60-70 pct. med anden etnisk baggrund.
Så hele idéen og baggrunden for, at vi laver elevfordelingen, er jo at få fordelt eleverne på en måde, sådan at der eksempelvis ikke er parallelsamfundsgymnasier eller ghettogymnasier, som de er blevet kaldt med et lidt grimt ord.
Britt Bager (KF), 2022-06-07:
Jeg nægter simpelt hen at tro, at ordføreren er så ubegavet, at han ikke kan gennemskue et gennemsnitstal, for der er selvfølgelig nogle, der får længere transporttid, og det vil lige præcis være dem, der ikke har godt af at få længere transporttid.
Når ordføreren siger, at der er en kortere transporttid, er det jo et gennemsnit, og så er det jo, fordi mange af dem, der i dag bor i Herlev og vælger Herlev fra, i fremtiden – mod deres frie valg – vil blive tvunget til at blive på gymnasiet i Herlev, ellers kunne den her øvelse ikke gå op.
Ordføreren må da erkende, at nogle vil få længere transporttid, at nogle vil skulle busses rundt, og at det vil være skadeligt for deres trivsel og for integrationen.
Er ordføreren ikke enig i det?
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Jeg forstår ikke, at man rejser en kritik, der har været rejst af busbørnene i Aarhus, og siger, at hvis de får det lokale gymnasium, er det dårligere.
Jeg er jo enig med fru Britt Bager i, at det formodentlig vil være sådan, at der er flere, der bor tæt på Herlev Gymnasium, som faktisk ville vælge Herlev Gymnasium, hvis Herlev Gymnasium var et blandet gymnasium, for jeg tror, at nogle af dem, der i dag vælger Herlev Gymnasium fra, gør det, fordi de synes, det er blevet et skævt gymnasium.
Det betyder jo, at de unge mennesker ikke har et godt lokalt gymnasium, som de synes de kan være på, og som de synes, de passer til.
Det er jo derfor, de i dag har en længere transporttid, end de vil have i fremtiden – hvis de altså ønsker at komme ind på Herlev Gymnasium.
Mette Thiesen (NB), 2022-06-07:
Tusind tak.
Som jeg sagde til ministeren før, er der jo det fine ved det frie valg, at man faktisk kan vælge fra.
Alternativt vælger man så fra regeringen og støttepartiernes side at lave en model, hvor man bare fordeler problemerne ud på flere skoler, og jeg kunne egentlig godt tænke mig i den kontekst at høre ordføreren om noget.
Ordføreren kender den undersøgelse, der ligger, der hedder »Kvalitativ undersøgelse af karakteren af og årsager til negativ social kontrol på ungdomsuddannelserne« lavet for STUK i 2019, som netop taler om det her med selvsegregering, altså at selv om der faktisk er ganske få af dem, som skaber problemerne på nogle af de her hovedsagelig indvandrergymnasier, er det sådan, at hvis de bliver flyttet rundt, vil de stadig væk selvsegregere sig og have den her eksempelvis negative sociale kontrol osv.
Så kan ordføreren på baggrund af den undersøgelse, der ligger, egentlig ikke bare konkludere, at selv om man fordeler de her unge mennesker, fordeler man bare problemerne rundt i et større omfang i stedet for at få løst dem?
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Spørgeren starter med at sige, at det smukke ved det frie valg er, at man bare kan vælge fra.
Altså, udfordringen med det frie valg, der eksisterer i dag, er jo, at man faktisk kan vælge noget til og altså komme ind på et gymnasium, man synes er attraktivt.
For i dag er det jo sådan, at det, der afgør, om man kommer ind, er, hvor ens forældre har råd til at bo – hvor man bor – og der er det klart, at hvis man bor et af de steder, hvor man er tæt på et gymnasium, man ikke har lyst til at gå på, er man jo også bagest i køen til nogle af de andre, og det er rigtig, rigtig svært at komme ind på de populære gymnasier i dag, hvis man ikke har forældre, der bor tæt på dem.
Man kan godt have et ønske om at lave totalt frit valg, men det er bare ikke det, der findes i dag, og derfor anerkender jeg ikke, at man skulle gå fra at have et frit valg til ikke at have et frit valg.
Det er åbenlyst, når man stadig væk tager udgangspunkt i de unges ønsker, at det er der, man starter.
I stedet for at fordele på afstand vil man fordele på en blanding.
Og så er det selvfølgelig rigtigt, hvad spørgeren siger, at man jo ikke nødvendigvis får løst alle parallelsamfundsproblemer, men jeg vil vove den påstand, at det er nemmere at gøre op med en usund kultur, hvis ikke det er majoriteten, der ligesom dækker over den.
Derfor vil der selvfølgelig være en pointe i, at vi løfter opgaverne, hvad enten de er sociale, integrationsmæssige eller alt muligt andet, i fællesskab.
Mette Thiesen (NB), 2022-06-07:
Det vil sige, at ordføreren, ordførerens parti, regeringen og støttepartierne helt åbent og ærligt og med åben pande siger: Ja, okay, der er ført en forfejlet udlændingepolitik, det må børnene betale for; det er de børn og de unge, der må betale for det, og nu laver vi den her fordelingsmodel.
Altså, det jo grundlæggende det, man står og siger.
For vi kan se på forskningen, at der ikke rigtig er noget, der tyder på, at det virker.
Men man har det her ideologiske korstog om, at man skal fordele, og så kommer man til at fordele problemerne ud på flere gymnasier i stedet for bare at sætte sig ned og sige: Lad os nu få løst problemerne fra bunden.
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Jeg tror, vi alle sammen stadig væk har til gode at høre, hvad det egentlig vil sige at løse det fra bunden.
Altså, skal de unge mennesker forsvinde fra jordens overflade, eller hvad er det egentlig, man forestiller sig?
Nej, det, vi gør, er at sige, at selvfølgelig er det nemmere at komme parallelsamfundstendenser til livs, selvfølgelig er det nemmere at sikre en integration og selvfølgelig er det nemmere at sikre både kulturel og religiøs integration, men også social integration, hvis man faktisk har blandede gymnasier.
For den usunde kultur, som kan reproduceres i mange sammenhænge i alle mulige grupper i samfundet, får nemmest ved at dominere, hvis den også dominerer den elevgruppe, der er der.
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Tak til hr. Morten Dahlin for talen.
Der blev jo talt meget om Sofie og Lucas, som man skulle tænke på.
Der er jo også en hel del unge, som i dag har en udfordring med deres lokale gymnasium, enten fordi det er ved at lukke, eller fordi der er så skæv en fordeling, at man ikke har lyst til at gå der.
Og hvad er egentlig Venstres svar til de unge, som i dag ikke har et godt lokalt gymnasium?
Eller jeg kan også spørge på en anden måde: Hvad er det, Venstre mener man skal fordele efter i byerne?
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Jamen jeg synes, det er et interessant spørgsmål fra Socialdemokratiet, og det afslører jo i virkeligheden nok den ideologiske skillelinje.
Sofie og Lucas er ikke tilfredse med deres lokale gymnasium i dag, og Socialdemokratiets løsning er: Lad os tvinge nogen til at gå der.
Venstres løsning er at sige: Lad os da sætte os ned og finde ud af, hvordan vi kan gøre det gymnasium mere attraktivt.
Jeg tror grundlæggende ikke på, at man gør Herlev Gymnasium til et bedre sted at gå, fordi man tvinger nogen fra Herlev, fra Gentofte, fra Lyngby til at komme derhen.
Det tror jeg grundlæggende ikke på.
Det kan jeg jo godt høre ud fra den her debat at Socialdemokratiet tror på.
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Fru Britt Bager rejste også spørgsmålet over for ministeren, og når man tager fat i den kritik, der har været, eksempelvis i Aarhus, af, at der er nogle børn, der går i skole længere væk fra, hvor de bor, end de ellers ville have gjort, anerkender jeg fuldstændig, at det er der et tradeoff i.
Det er bare et lidt mærkeligt kritikpunkt i forhold til den her aftale, som betyder, at vi forkorter transporttiden.
Så skulle fru Britt Bager jo klappe i sine hænder og sige: Endelig har man lært af, at det der med at flytte børn og elever langt væk går ud over trivslen, og at de derfor skal gå lokalt.
Det kan man jo se sker, når transporttiden samlet set falder.
Der er altså flere, der får en kortere transporttid.
Jeg synes bare, det er en lidt skæv kritik af en aftale, som faktisk giver kortere transporttid, mere lokalitet, om man vil, og et mere lokalt gymnasium.
Britt Bager (KF), 2022-06-07:
Tak for det.
Ministeren sagde i sin tale, at vi skal gøre op med de pivskæve gymnasier, og ordføreren siger i sin tale, at vi skal forebygge social kontrol og sørge for, at gymnasierne bliver blandede.
Ordføreren har selv været med til ekspertmøder, og ordføreren har forhåbentlig også læst de rapporter, der ligger, der viser, at børn ikke bliver bedre integreret ved at blive tvunget et bestemt sted hen.
Børn mister faglighed, de mister trivsel, og de får ikke flere venner, hvis de skal transporteres hen blandt andre.
Anerkender ordføreren slet ikke den forskning, der ligger her?
Mette Thiesen (NB), 2022-06-07:
Tusind tak.
Det her er jo ikke en ny debat.
Ministeren og jeg har sådan set haft den, siden jeg blev valgt til Folketinget 2019 og vi lavede den oprindelige aftale om elevfordeling, som vi fra Nye Borgerliges side var de eneste der stod uden for.
Ministeren argumenterer for det her med blandede klasser og blandede gymnasier osv., og det taler jo ind i, at hele grundlaget for det her er en eller anden form for integrationsøvelse.
Altså, man forsøger at løse et problem – fordi man har ført en forfejlet udlændingepolitik igennem mange år – ved at efterlade regningen i teenageværelset.
Og det er jo sådan set det, det her handler om, for der ligger ikke rigtig noget evidens, der sådan grundlæggende begrunder, at det her overhovedet vil løse nogen som helst problemer.
Så kan ministeren ikke bare redegøre for, hvorfor ministeren mener, det er en god idé, at det er danske børn og unge, der skal betale prisen for, at man har ført en forfejlet udlændingepolitik igennem rigtig mange år, og at vi derfor ser de her såkaldte ghettogymnasier eller indvandrergymnasier?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Jeg synes jo, de betaler prisen i dag, og jeg tror måske, det er det, der er forskellen på fru Mette Thiesens og min vurdering af situationen.
Jeg synes jo, at de unge i Herlev og Hvidovre og alle mulige andre steder betaler prisen for, at man bare har ladet stå til.
Og det betyder, at så kan unge mennesker med dansk baggrund, der bor i Herlev og Hvidovre, ikke se sig selv i deres lokale gymnasium, fordi det er blevet til det, man kalder et ghettogymnasie.
Det er det, vi ønsker at gøre op med, så de unge mennesker, der bor i Herlev og Hvidovre, kan gå på deres lokale gymnasium og kan se sig selv i den elevsammensætning, der er.
Så min analyse er den, at man har ladet det sejle, og at man har ikke fået gjort noget ved det fra de blå partiers side, da man havde regeringsmagten.
Og man har stadig væk ikke et eneste bud på, hvordan vi skal løse problemet.
Det har så betydet, at det ene gymnasium efter det andet, særlig på Vestegnen i København, er klappet sammen, fordi elevsammensætningen er blevet så skæv.
Det mener jeg simpelt hen ikke man kan være bekendt, og derfor mener jeg sådan set, at i forhold til den beskrivelse, at man skulle have efterladt regningen i teenageværelset, så er det jo præcis det, man har gjort de sidste mange år, når man ikke har taget fat og har løst problemet.
Mette Thiesen (NB), 2022-06-07:
I Nye Borgerlige har vi en meget klar løsning, og det er at få løst udlændingepolitikken fra bunden.
Men det, der er så fint ved det frie valg, er, at man ikke bare kan vælge noget til, men at man også kan vælge noget fra.
Man kan vælge et gymnasium fra, som man netop ikke kan se selv i, og vælge noget andet.
Og det giver sådan set også mulighed for, at de elever, eventuelt med anden etnisk baggrund, som bor i de her områder og faktisk gerne vil bryde den her negative sociale arv, kan vælge noget andet.
Så hvorfor er det, at ministeren vil den her fordeling, hvor man i stedet for bare at have problemerne på nogle enkelte skoler i princippet vil brede dem ud til rigtig mange og ødelægge det for rigtig mange velfungerende gymnasieelever?
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Jamen det der med de utrolig mange socialdemokrater kan vi jo godt gøre noget ved.
Vi kan jo bare gøre, som statsministeren sagde grundlovsdag, altså lave en bredere regering, og så løser det jo ligesom sig selv med, hvor mange socialdemokrater der skal tale til en forespørgselsdebat.
Men jeg vil gerne spørge ind til nogle af de konkrete elementer, og jeg spørger selvfølgelig ikke til pengene.
For jeg er helt med på, at alt det, der koster penge og sådan noget, er noget, vi tager i forbindelse med finansloven, så det her er mere for at få ministeren til at sige, om ministeren deler min analyse af, at der er behov for at lave flere af sådan nogle kombinationsstillinger, altså som en måde at fastholde nogle pædagoger, også når de kommer op i årene, og at de kan få nogle karriereveje, hvor man kan arbejde nogle dage om ugen i institutionen og nogle dage om ugen undervise på en pædagoguddannelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Det er, fordi jeg opfatter det sådan, at problemet først opstår, når man klumper folk rigtig meget sammen.
Og så bliver jeg simpelt hen forvirret over det der med at løse udlændingepolitikken fra bunden – det kan godt være, det bare er mig.
Nu var det hr. Morten Dahlin før, der ville være min særlige rådgiver, og nu kan det så være, jeg vil være fru Mette Thiesens særlige rådgiver – sådan kan vi jo bytte tjenester her hen over Folketinget.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det betyder, og slet ikke i den her sammenhæng, altså det der med at ville løse udlændingepolitikken fra bunden.
Hvad betyder det?
Nu er det ikke mig, der stiller spørgsmål, men jeg fatter det simpelt hen ikke.
Men det kan jo være, der kan komme en forklaring på det senere i den her debat, så vi andre også kan forstå, hvad det egentlig dækker over.
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg har lagt mærke til i den her debat, at når Socialdemokratiet bliver gået en lille smule på klingen, prøver man altid på at gå op i de høje principper og tale om, at det handler om en bred fordeling og om at bryde nogle negative mønstre.
Derfor vil jeg egentlig gerne stille et konkret spørgsmål med udgangspunkt i et konkret gymnasium
: Hvilken udfordring med parallelsamfund eller skæv elevsammensætning mener Socialdemokratiet der er på Rødovre Gymnasium, som er så stor, at færre elever fra Rødovre for fremtiden må gå på Rødovre Gymnasium?
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Man kan sige sådan i træskolængder – og det er derfor, transporttiden falder – at der, om man så må sige, vil være flere, der ender på det lokale gymnasium.
Men hr. Morten Dahlin har jo ret i, og det er jo faktisk derfor, man er nødt til at løfte sig op, at det er sådan, fuldstændig ligesom Venstres ordfører før sagde, at hvis ikke man sikrer en minimumskapacitet på Lemvig Gymnasium, er der nogen, der ender med sorteper på Lemvig Gymnasium.
Derfor kan man ikke nødvendigvis lade alle dem, der gerne vil gå på Holstebro Gymnasium, komme til Holstebro.
Det er jo så åbenbart, må man forstå, en frihedskamp i Rødovre for Venstre, men i Lemvig er det ikke vigtigt for de unge mennesker.
Men det hænger jo sammen med, og det er jo sådan, at det er en helhed – både på Vestegnen i København, i Aarhus, hvor jeg selv bor, og i det vestjyske.
Det er jo derfor, vi diskuterer det, der hedder elevfordeling, og sikrer balancerede sammensatte gymnasier på tværs.
Morten Dahlin (V), 2022-06-07:
Jeg noterer mig, at ordføreren gjorde det samme igen, nemlig ikke at svare på spørgsmålet, ikke at komme med et eneste svar på, hvad der er tilfældet i Rødovre.
Jeg prøver et andet gymnasium.
Hvilke udfordringer med en skæv elevsammensætning er det, Socialdemokratiet mener er så store på Greve Gymnasium, hvor der i dag går over 20 pct. med indvandrerbaggrund, at flere elever fra Greve i fremtiden ikke kan få lov til at gå på deres lokale gymnasium, fordi deres forældre tjener det forkerte beløb?
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Altså, igen kan man jo, hvis der ikke er et problem her, men der er et meget stort problem der, så godt vælge at sige, at man ikke synes, det er vigtigt at løse problemet.
Så forstår jeg ikke, hvad det var, Venstres daværende undervisningsminister sagde, da man ville gøre op med ghettogymnasierne og ville have en ny fordeling, en ny elevfordeling.
Men det er jo klart, at fuldstændig ligesom Lemvig og Holstebro hænger sammen, hænger Greve, Rødovre, Hvidovre og Herlev Gymnasium jo også sammen i forhold til samlet set at sikre, at alle gymnasier har en reel chance for at lykkes, og at alle unge mennesker har et lokalt gymnasium, som er attraktivt at gå på – både fagligt og socialt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Men hvis jeg sad i en kommunalbestyrelse, ville jeg lægge meget vægt på, at der på de enkelte skoler f.eks. i forbindelse med madkundskab var råd til at lave andet end havregrød.
Materialer betyder noget, og det gør det særlig i de fag, der er materialebårne – det giver næsten sig selv – som f.eks. sløjd, madkundskab, billedkunst, eller hvad det nu er.
Der kan man simpelt hen ikke gennemføre meningsfuld undervisning, hvis det er sådan, at der ikke er adgang til materialer.
Jeg har en oplevelse af – og hører det ofte fra forældre – at den del af undervisningen er blevet nedprioriteret, og hvis jeg sad i en kommunalbestyrelse og kiggede ud på de kommunale skoler, ville jeg lægge vægt på det.
Et af de områder, hvor vi halter allermest i Danmark, er faktisk den praktiske undervisning.
Børn sidder i alt for høj grad med snuden i bøgerne i løbet af en skoledag, og livet består heldigvis af ufattelig meget mere end det, og det er en kæmpemæssig diskussion, som vi har taget rigtig mange gange, men hvor jeg sådan set tror, vi deler synspunkt.
Og der er det klart, at det betyder noget, om man i en kommunalbestyrelse bruger pengene på den ene eller den anden måde.
Astrid Carøe (SF), 2022-06-07:
Tak for det.
De Konservative vil afskaffe den her nye aftale om elevfordeling, når vi kommer til et valg.
Vil man så have den samme model, som vi har i dag?
Lotte Rod (RV), 2022-06-07:
Tak for talen.
Jeg er helt enig i, at det jo er virkelig godt, at der er så mange flere, der nu tager en meritpædagoguddannelse.
Jeg drømmer endnu større, for hvis vi kigger på tallene for, hvor mange pædagoger vi mangler, skal vi jo op i et endnu højere gear, og jeg kunne godt tænke mig, at det var sådan helt almindeligt, at man i alle daginstitutioner havde en medhjælper, der var i gang med at uddanne sig til pædagog, sådan at man alle steder påtager sig uddannelsesansvaret.
Derfor har jeg lyst til at spørge ministeren: Hvad vil ministeren eller hvad vil regeringen konkret gøre for at fremme, at der i fremtiden bliver mange flere, som tager en meritpædagoguddannelse?