runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2021-10-12:
Tak for ordet.
Og tak til ordførerne for den positive modtagelse og for de gode indlæg.
Og jeg ser frem til, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen kan dykke ned i de mange helt relevante problemstillinger, der er blevet rejst i dag.
Danmark er et af verdens førende lande, når det kommer til digitalisering af den offentlige sektor.
Det er også en af grundene til, at Danmark for anden gang i træk er kåret som verdensmester i offentlig digitalisering i FN.
Borgernes digitale møde med det offentlige skal fungere optimalt, og derfor er det også vigtigt, at danskerne fortsat oplever Digital Post som en god og en sikker løsning.
Det glæder mig at høre, at der er opbakning til en omstillingsperiode i dagene op til lanceringen af den nye digitale postløsning.
Omstillingsperioden skal være med til at sikre, at danskerne har adgang til deres eksisterende digitale post fra det offentlige straks efter igangsættelsen af den nye postløsning.
Vi skal tage hensyn til de borgere og virksomheder, som nyder godt af den digitale postløsning, og i de 4 dage, hvor omstillingen finder sted, skal deres retsstilling ikke være anderledes end ellers.
Lad mig derfor også benytte denne lejlighed til at understrege, at der fra myndighedernes side skal gøres så meget som muligt for at sikre en gnidningsfri overgang.
Borgere og virksomheder kan i hele omstillingsperioden tilgå deres nuværende digitale postkasser og læse deres post, men vil ikke kunne modtage ny post fra offentlige afsendere og heller ikke kunne sende post til det offentlige.
For at danskerne ikke stilles ringere, vil fristerne i breve, der måtte blive forsinket på grund af omstillingsperioden, blive forlænget tilsvarende.
Herudover indskærpes det over for myndighederne, at de skal tage højde for de pågældende omstillingsdage, hvor der ikke kan sendes og modtages digital post.
Og myndighederne opfordres også til at tage alternative kontaktmuligheder i brug og f.eks. ringe til borgerne, hvis der er noget, der haster.
For at det hele skal forløbe glat og smidigt, vil der blive kommunikeret om omstillingsperioden direkte til borgerne og til de offentlige afsendere, så vi er bedst muligt forberedt.
Og perioden vil også være så kort som muligt.
Den er planlagt til at vare fra fredag til og med mandag hen over den sidste weekend i november.
Der sendes nemlig færrest meddelelser i Digital Post i weekenderne.
Jeg ser frem til at besvare de gode og meget relevante spørgsmål, der allerede er blevet stillet her, i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Ja, jeg er ordfører for det hele.
Nye Borgerlige kan godt støtte forslaget.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Tak, formand.
Jeg skal gøre det kort på vegne af vores ordfører, Katarina Ammitzbøll.
For os har det især været vigtigt, at omstillingsperioden er så kort og så skånsom som muligt, især for vores ældre borgere og andre, som måske kan have det lidt svært med den digitale omstilling.
Her hæfter vi os ved høringssvarene, der bl.a. lægger op til muligheden for telefonisk kontakt.
Men Konservative støtter i hvert fald forslaget her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-12:
Enhedslisten støtter lovforslaget, og vi har noteret os, at der bl.a. er høringssvar fra Rådet for Socialt Udsatte, der gør opmærksom på, at vi i overgangsperioden skal være særlig opmærksomme på digitalt svage borgere.
Jeg synes, det er vigtigt, at man, når man så har sådan fire specielle dage, hvor alle systemer ikke virker ordentligt, så også formår på menneskelig vis at håndtere, hvad der måtte være af uforudsete problemer – sådan noget er der jo nogle gange, når man har med planlagte edb-ændringer at gøre – så man ikke kommer ud i, at nogle borgere bliver straffet unødig hårdt, fordi det offentlige har omlagt sine it-systemer.
Jeg ved ikke rigtig, om det er noget, der kan sikres i højere grad i det lovforslag, der er.
For det er jo lidt specielt, hvis man skal lave lovgivning, som så alligevel tillader, at noget kan være anderledes end det, der står i loven.
Så en vis elastik i forhold til håndhævelsen efterfølgende synes jeg egentlig vil være gavnligt at sikre.
Det lyder måske lidt vagt, men jeg synes, det er menneskeligt, når nu det er det store system, der skal laves om.
Christina Thorholm (RV), 2021-10-12:
Tak for ordet.
Radikale Venstre bakker op om lovforslaget, som giver mulighed for nedlukning af it-systemet Digital Post ved overgangen til en ny leverandør.
Vi har bemærket i høringssvar fra flere parter, at der stilles forslag om en maksimumsgrænse for, hvor lang tid et system kan være lukket ned, og det ser vi frem til at debattere i det kommende udvalgsarbejde.
Radikale Venstre bemærker, at der er digitalt udsatte borgere, som der skal tages særligt hensyn til, og som skal gives noget opmærksomhed fra myndighedernes side.
Det kan f.eks. være med bedre telefonkontakt i de nedlukkede dage, såfremt nedlukningsdagene har indflydelse på sagsbehandlingen.
Der vil være to store digitale forandringer her i 2021, hvor digitalt udsatte borgere skal tilegne sig både MitID og Digital Post.
Derfor lægger Radikale Venstre vægt på, at ministeren prioriterer opmærksomhed på, at it-systemerne er tilgængelige for de mange mennesker, som er digitalt udsatte – det kan eksempelvis være hjemløse, ældre eller handicappede.
Vi bemærker også, at KOMBIT skriver, at perioden fra den 25. til den 30. november falder sammen med, at ydelsessystemet sender 160.000 ydelsesspecifikationer ud, hvilket er en sårbar periode for netop den her målgruppe.
Vi ser frem til udvalgsarbejdet, og Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Og her afslutningsvis vil jeg sige, at jeg glæder mig over at stå her på Folketingets talerstol for første gang.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-10-12:
Tak for det.
Vi har for noget tid siden haft diskussionen her i salen om udbuddet og den nye leverandør, og det, det handler om i dag, er jo så den på mange måder lillebitte periode, hvor man skal skifte fra et system til et andet.
Det sætter nogle rammer op for det, og som det også er blevet nævnt, er udfordringen i det, hvordan man gør det på den bedst mulige måde, på den sikrest mulige måde for de borgere, som det her går ud over.
Det, der jo er helt afgørende, og det kan man også læse i høringssvarene, er, at der kommer ordentlig information ud i så god tid som muligt til alle dem, det går ud over, så de ved, hvad det er, de står foran; at der er fristforlængelse i forhold til frister, der måtte udløbe; og ikke mindst at der for dem, der har det digitalt svært på den ene eller den anden måde – det kan være ældre, det kan være handicappede, det kan være andre grupper – er en mulighed for at kontakte nogen, et nødopkald af en eller anden art, så man kan være sikker på, at man kan få de råd og den vejledning, som man måtte mangle.
For man kan blive bekymret for, om man ikke få sin godkendelse, sin tilladelse eller et eller andet.
Så i den overgangsperiode skal vi være helt sikre på, at vi har styr på det.
Jeg kan også se i lovforslaget, at der lægges op til, at man prøver at få styr på det, men vi vil da i hvert fald bruge udvalgsarbejdet til at få endnu mere sikkerhed for, at det her rent faktisk også bliver taget alvorligt, og at man også tager de svageste alvorligt, for det er sådan set dem, der er Dansk Folkepartis bekymring – resten skal nok klare sig.
Men der er en gruppe dér, som har behov for, at vi tager os af dem.
Tak for ordet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-10-12:
Tak for ordet.
Vores verden bliver mere og mere digital, og derfor skal vi selvfølgelig også opdatere vores it-systemer og gøre en aktiv indsats for at følge med udviklingen.
Det giver selvfølgelig nogle gener, og det er det her lovforslag et udtryk for.
Vi kan dog tilslutte os forslaget, da det jo er nødvendigt.
Vi har dog bidt mærke i nogle af høringssvarene, eksempelvis er der organisationer, der har behov for yderligere kvalificering og præcisering af forslagets bemærkninger, herunder om det er muligt at lave en maksimumsgrænse for, hvor lang en midlertidig indstilling af driften for digital post må være.
Danske Regioner påpeger desuden, at omstillingsperioden vil have betydelige konsekvenser for regionerne, da de i perioden ikke vil kunne indkalde patienter til akut behandling.
På samme måde udtrykker Danske A-kasser bekymring for ikke at kunne udsende post til deres medlemmer i den givne periode, hvilket vil konflikte med deres automatiske systemer.
Sidst, men ikke mindst, er det et centralt punkt, at omstillingsperioden skal ske med særlige hensyn til svage og ældre borgere, som jo også risikerer at opleve negative konsekvenser eller byrder på grund af omstillingen.
Derfor vil vi i udvalgsbehandlingen forsøge at arbejde lovforslaget hen mod, at vi undgår så mange gener som overhovedet muligt, dog med en bevidsthed om, at de ikke helt kan undgås.
Men vi vil prøve at få stillet nogle spørgsmål om, hvordan vi kan sørge for, at uhensigtsmæssighederne, generne og problemerne for dem, der er afhængige af digital post, bliver så små som muligt, og det glæder vi os til en god og konstruktiv dialog med regeringen om.
Tak for ordet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-10-12:
Jeg ved, at der er nogle kommuner, som har rigtig, rigtig mange nye danske statsborgere, bl.a. Københavns Kommune, som har stillet op med alle borgmestrene, men jo ikke med det formål, at man skal kunne undgå at give hånd til en fra det modsatte køn.
Det er mere, fordi der har været så mange til ceremonien, at man har stillet med de ypperste repræsentanter, man har.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-12:
Tak for det, og tak til hr. Lars Aslan Rasmussen for talen.
Jeg vil egentlig bare godt høre, hvorfor Socialdemokratiet finder det nødvendigt at gøre det endnu sværere for unge nordiske statsborgere, som har opnået statsborgerskab ved erklæring, at opnå dansk statsborgerskab ved erklæring.
Altså, det er jo en erklæringsadgang, som sådan set ikke har været voldsomt benyttet.
Jeg tror, at der sidste år var otte borgere, som fik statsborgerskab ad den vej.
Men hvorfor i det hele taget gøre det sværere for unge, som er en del af vores nordiske fællesskab, og som har opnået statsborgerskab dér, at opnå dansk statsborgerskab?
Morten Dahlin (V), 2021-10-12:
Men sydslesvigere er anderledes end andre, der ønsker at få dansk statsborgerskab, netop af de historiske årsager.
Jeg skal ikke belære hr. Christian Juhl om det.
Så jeg har sikkert ikke samme førstehåndskendskab til det som hr. Christian Juhl, men jeg har giftet mig ind i en sønderjysk familie, og der har jeg også fået et godt indtryk.
Men jeg er sikker på, at hr. Christian Juhl skal være velkommen til at lære mig en masse ting.
Christian Juhl (EL), 2021-10-12:
Nu behøver ordføreren ikke at belære mig om Sønderjyllands historie eller for den sags skyld om slesvigsk historie.
Den kender jeg om nogen.
Jeg har selv været med til at stille det her forslag om sydslesvigernes mulighed for adgang til at få dansk statsborgerskab, for det her forslag kom fra Sydslesvigudvalget – og kom egentlig fra Sydslesvig selv.
Jeg tænker bare, at man, når man citerer Neergaard, har en lidt lang horisont på sin politik.
Jeg vil bare sige, at man, hvis man læser Grundtvig, ikke skal misbruge ham i sådan nogle sager som dem her.
Derfor synes jeg, at det er på sin plads at sige, hvordan vi håndterer det her i Sydslesvig.
Der tager vi et punkt, og det er det væsentlige, nemlig det, at man føler sig som dansk.
Morten Dahlin (V), 2021-10-12:
Jeg ved ikke, om jeg egentlig hørte nogle spørgsmål.
Jeg hørte to bemærkninger.
Til den første bemærkning vil jeg gerne sige, at det jo er udtryk for historieløshed, hvis man fra Enhedslistens side har den opfattelse, at det eneste, der er gjort i det danske Folketing for at ære Niels Neergaards løfte til dem syd for grænsen, er det her.
Det tror jeg faktisk heller ikke Enhedslisten helt reelt mener.
Det her er bare et bevis på, at vi kontinuerligt skal arbejdede på ikke at glemme det danske mindretal syd for grænsen.
Jeg synes, det er en fornuftig ændring, som der jo også var fuld enighed om i Sydslesvigudvalget.
Det synes jeg er ganske fornuftigt.
I forhold til citatet af Grundtvig tager jeg netop større dele af det med, end hr. Christian Juhl gjorde, fordi Grundtvig jo også siger, at man skal have for modersmålet øre og for fædrelandet ild.
Det er bl.a. noget af det, vi sikrer nu ved at have strenge sprogkrav og ved også at stille et krav om, at man har taget de danske værdier til sig, hvis man vil være en del af det danske fællesskab.
Fair krav lige i Grundtvigs ånd.
Christian Juhl (EL), 2021-10-12:
Når Venstre nu går tilbage til Neergaard i 1920 og citerer ham, så synes jeg da, at der er en lidt lang horisont på Venstres politik.
Altså, det er 101 år.
Det tager da noget tid at få husket sådan nogle ting, må jeg nok sige.
En anden ting er, at jeg ikke gider at kommentere alt det symbolpolitik, I prøver at bygge ind i det her forslag.
Det er en forfærdelig rodebunke af symbolpolitisk trykken i hånden og alt muligt andet overflødigt.
Han siger netop som punkt et, at de, der føler sig som danske, er danske.
Og det har vi udbygget nede i Sydslesvig i aftalen med Tyskland.
Der er ikke tale om sindelagskontrol, når nogle i Sydslesvig erklærer sig som danske.
Så er de danske.
Punktum.
Det er jo det, som man godt kunne lære en smule af i det danske samfund i stedet for at gå på jagt efter nogle, man ikke synes om.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-10-12:
Det kan jeg ikke genkende.
Jeg synes, vi har et fint samarbejde både mellem de nordiske lande, de nordiske regeringer og de nordiske socialdemokratier.
Jeg skal ikke kunne sige, hvordan man har det med Enhedslistens søsterpartier i Skandinavien, men Socialdemokratiet har et fint samarbejde med de øvrige nordiske socialdemokratier.
Christian Juhl (EL), 2021-10-12:
Nu har jeg jo diskuteret vores drøm om en nordisk union med rigtig mange nordiske socialkammerater – personligt er jeg tilhænger af idéen – men det har jo lange, lange udsigter, hvis vi nu skal til at blokere på en række væsentlige områder.
Ordføreren skulle bare vide, hvor kompliceret det i forvejen er at nedbryde grænsehindringer og forbedre den åbne udveksling på arbejdsmarkedet og alle mulige andre steder i Norden, og så er det da træls, at der kommer noget kontraproduktivt her.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-10-12:
Jeg vil først sige, at mine kollegaer, der deltager i Nordisk Råd, er enig i den her politik.
Vi har det haft det oppe på det socialdemokratiske gruppemøde.
Jeg synes sagtens, at man kan arbejde for et åbent Norden, uden at man nødvendigvis skal være enig med hr. Christian Juhl.
Jeg synes, det er en falsk modsætning, der stilles op i forhold til det her med statsborgerskab.
Og hvis man i Enhedslisten synes, at der er nogle gode ting og nogle dårlige ting, så kan jeg da håbe på, at man måske vælger at undlade at stemme.
Christian Juhl (EL), 2021-10-12:
Det synes jeg er en underlig politik.
Nu er vi nogle i Nordisk Råd inklusive ordførerens egne kollegaer, der arbejder for et åbent Norden.
Vi arbejder faktisk for at nedbryde grænsehindringer; hvert eneste år nedbryder vi grænsehindringer.
Nu skal nogle andre så begynde at opbygge grænsehindringer.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Vi har haft et rigtig, rigtig godt forhold, hvor vi hjælper hinanden, og hvor vi i den grad stoler på hinandens myndigheder og hinandens måde at forvalte samfundet på.
Men mit spørgsmål er om noget andet.
Hvorfor skal alt sådan noget rodes sammen?
Det synes jeg mere og mere præger regeringens politik, at det hele skal rodes sammen i en sammenkogt ret, i stedet for at man kan have snot for sig og skæg for sig.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-10-12:
Det er jo klart, at man er nødt til at stramme op og lave nogle andre regler, når man har et naboland, der giver statsborgerskab på en helt anden måde og i et langt voldsommere omfang, end vi gør i Danmark.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-12:
Så derved mener ordføreren, at der er forskel på svenskere, alt efter om det er svenskere, der er født i Sverige, eller svenskere, der har opnået statsborgerskab gennem erklæringsadgang.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2021-10-12:
Det er jo, fordi bl.a. Sverige har en lidt – hvad skal vi sige – lempeligere tilgang, end Danmark har.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Nu lægger ordføreren mig ord i munden, som ikke er rigtige, altså ordet trussel.
Jeg har jo ikke sagt noget om en trussel.
Vi kan jo se situationen i Sverige, hvor der er en massiv overrepræsentation af kriminalitet.
Det ønsker vi ikke skal blive brugt som et smuthul til dansk statsborgerskab, fordi der nu engang er den mulighed for statsborgerskab ved erklæring, som vi altså så her lukker af for.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-10-12:
Tak for det.
SF mener, at det giver god mening at sikre en ordentlig overgang til den nye postløsning, og vi bemærker, at høringssvarene også generelt er positive.
Jeg vil samtidig gerne understrege, at det er afgørende for SF, at borgernes retsstilling ikke forringes, hvilket bl.a. Ældre Sagen og Rådet for Socialt Udsatte også gør opmærksom på.
Organisationerne påpeger desuden vigtigheden i, at borgere skal føle sig trygge, idet de kan og skal kunne komme i dialog med myndighederne.
SF opfordrer derfor ministeren til at indgå i den fornødne dialog med relevante myndigheder og aktører samt sikre, at det nævnte informations- og vejledningsmateriale i høringsnotatet er tilstrækkelig klart og tydeligt, altså forståeligt for alle parter.
Vi kan dermed støtte lovforslaget og tror på, at det bliver en effektiv løsning for alle borgere.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
For at holde det så sagligt som muligt vil jeg sige, at jeg jo selv hørte til dem, der hen over sommeren ikke så det her kollaps komme.
Hvis det havde været tilfældet – som nogle andre lande gjorde – havde vi måske ikke haft den forvirring, der bl.a. førte til, at afviste kriminelle afghanere kom med tilbage til Danmark, og andre, som vi ikke havde forventet.
Så det er egentlig bare en kommentar herfra om, at vi Konservative synes, er det er rigtig ærgerligt, at især forsvarsministeren ikke sendte de informationer videre til Folketinget.
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Jeg synes for det første, at hr. Marcus Knuths indlæg bevæger sig lidt i periferien af, hvad der er på dagsordenen i salen her i aften.
Det er den ene del.
For det andet er det at tegne det her billede af, at det kun er fra dansk side, at man, hvad skal man sige, blev overrumplet af, hvor hurtigt det lige pludselig gik i Kabul, heller ikke rigtigt, mener jeg.
Jeg synes, at alene hele forløbet og de billeder, man så fra bl.a. lufthavnen i Kabul, vidner om det, og også den efterfølgende proces, hvor man jo så, at også andre lande lige pludselig havde meget travlt med at få evakueret – og hvor Danmark faktisk også kunne bistå andre, bl.a. nordiske lande, med evakueringen.
Marcus Knuth (KF), 2021-10-12:
Hr. Rasmus Stoklund siger, at det er gået meget stærkt, og at det var kaotisk, og at vi nok har evakueret flere, end vi forventede.
Det kan jeg roligt bakke op om.
Virkeligheden er jo, at amerikanerne begyndte en gradvis evakuering allerede i foråret.
Australierne lukkede deres ambassade.
Men da vi spurgte i Det Udenrigspolitiske Nævn, fik vi at vide af forsvarsministeren: I skal ikke være bekymrede, Taleban tager ikke Kabul på den her side af nytår, det er i hvert fald usandsynligt.
Det fik vi også at vide så sent som i august, da vi igen spurgte forsvarsministeren.
Er ordføreren enig i, at hvis de informationer var blevet givet videre til Folketinget, havde vi kunnet handle meget tidligere og meget mere effektivt og undgået noget af det kaos, som ordføreren selv beskriver?
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Jeg anerkender ikke præmissen om, at den her regering har lovet en hel masse i forhold til udlændingepolitikken, men så har brudt de løfter, vi har givet.
Reglerne for permanent ophold er de samme.
Vi, et bredt flertal i Folketinget, har i fællesskab lige strammet op – det var det seneste forslag, der blev behandlet her i salen, inden vi kom på med det her – på reglerne for statsborgerskab.
Over en bred vifte står vi fast på det.
Der har bare her været en særlig omstændighed, hvor nogle afghanere, som har arbejdet sammen med danskere, nu var kommet i en farlig situation, og så laver vi sammen, et bredt flertal i Folketinget, en særlov for dem.
Peter Skaarup (DF), 2021-10-12:
Jeg er med på, at hr. Rasmus Stoklund ikke kan garantere noget, og det kan vi jo også se på den stribe af løftebrud, der er kommet fra regeringens side.
Man gik til valg på at stramme udlændingepolitikken og sikre, at den faste udlændingepolitik fortsatte, men alligevel har man modtaget krigere fra Islamisk Stat, man modtager over 1.000 fra Afghanistan, man modtager dem en masse, og man tager imod kvoteflygtninge.
Det sejler jo rundt for regeringen.
Men når det så er sagt, kunne man dog i det mindste, når man nu åbenbart ved en fejl tager imod en person med to koner, sige her i Folketingssalen, at selvfølgelig skal den ene af de to som minimum hjem og skal selvfølgelig ikke på noget tidspunkt have asyl i Danmark.
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Jeg indførte ret hurtigt et princip for mig selv, efter jeg blev valgt til Folketinget, om ikke at garantere noget som helst, for det vil kun give mig bøvl, og ordføreren vil sikkert arrangere, at der bliver lavet en dårlig facebookvideo med mig, hvis jeg garanterer noget, der så ændrer sig på et senere tidspunkt.
Det, jeg vil sige, er, at hvis der er nogen, der har sneget sig med, som ikke er omfattet af den aftale, som er det, vi skal diskutere i dag, altså det lovgrundlag, der giver en særlig opholdstilladelse i 2 år, må de jo gå den slagne vej igennem asylsystemet, for så får de ikke det her 2-årige opholdsgrundlag, og så må de igennem asylsystemet, så må de søge asyl, og så skal myndighederne vurdere, om de har et behov for beskyttelse eller ej.
Det vil der muligvis være nogle, der har, men der vil nok være nogle andre, der ikke har det, for i øjeblikket er der jo ikke generelle krigshandlinger i hele Afghanistan.
Jeg vil ikke lægge hovedet på blokken for noget, for som hr. Lars Boje Mathiesen er klar over, er der jo folk, som ikke skulle have været med på de her fly til Danmark, som er kommet med, og det er jo en del af problemet med, at det hele lige pludselig gik meget stærkt, og at det blev meget kaotisk – så der blev evakueret flere mennesker, end der skulle have været evalueret, og ikke alene dem, som skulle være omfattet af den her lovgivning, og som var direkte tilknyttet enten ambassaden eller det danske forsvar.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Når jeg spørger til det, er det, fordi det er interessant at vide.
For der var jo også områder i Afghanistan, hvor Taleban havde magten og har haft magten i nogle måneder.
Er ordføreren bekendt med, at man har evakueret og givet midlertidigt ophold til nogle tolke, som boede i de områder, hvor Taleban allerede havde magten?
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Der må jeg igen sige, at det altså ligger inden for et andet ministeriums område end det, som jeg arbejder med som udlændingeordfører.
Altså, det er jo et forsvars- eller udenrigspolitisk spørgsmål, hvorvidt man hele tiden har ment, at man skulle evakuere nogle.
Det har jeg ikke noget kendskab til eller noget grundlag for at svare på her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Jeg tror, vi er enige om, at Talebans fremrykning skete hurtigere, end hvad folk havde forventet – det er ikke det, spørgsmålet handler om.
Men der var også bred enighed om, at Taleban nok på et tidspunkt ville overtage magten.
Det lå ligesom også i kortene.
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Jamen jeg tror, at det spørgsmål skal stilles via Udenrigsudvalget.
Jeg mener, at vi har gjort det, vi skulle.
Vi har evakueret utrolig mange mennesker fra Afghanistan, vi har ovenikøbet evakueret flere, end vi skulle.
Det fremgår jo også, at der er nogen, der har sneget sig med om bord.
Så man kunne jo også angribe problemet fra en anden vinkel og sige, at der faktisk er nogle, der slet ikke skulle have været evalueret, som er kommet med.
Det er en helt anden og også ret stor udfordring, som skal håndteres af myndighederne i den her tid.