runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2018-10-23:
Tak, formand.
Vi er i Socialdemokratiet sådan set meget enige i den del, at vi skal værne om vores dagpenge og værne om vores velfærdssystem, og derfor kan vi sådan set godt følge den tankegang om optjeningspligt.
Der er bare nogle problemstillinger i det her forslag, som vi er noget mere betænkelige ved, og som vi netop vil bruge behandlingen af det her forslag til at kigge på og foreslå ændret.
Det værste for os er jo nok, at det her vil ramme helt almindelige danskere, som tager til udlandet for at arbejde, enten for at dygtiggøre sig, eller fordi de simpelt hen har fundet sig et spændende job – mennesker, som styrker Danmarks forbindelse til andre lande, men som stadig føler sig som danskere og derfor stadig vil bevare tilknytningen til Danmark med de fordele, det nu har, såsom et trygt dagpengesystem.
De kan så med det her forslag ikke få dagpenge mere, i hvert fald ikke hvis de er væk over 1 år.
Hvorfor Dansk Folkeparti er gået med til det her, forstår jeg ikke, da mange danskere netop bliver sat i en meget svær situation, men det tror jeg vi får at vide, når Dansk Folkeparti kommer på talerstolen.
Men uanset hvad er der allerede nu mange danskere, som er bekymrede, og som regnede med, at de var forsikret, når de kom hjem igen.
Så vil jeg så her fra talerstolen give Dansk Folkeparti og regeringen en hjælpende hånd, som jeg jo altid forsøger, for
sådan er vi i Socialdemokratiet, og jeg vil komme med et par forslag, som netop kan hjælpe de her danskere.
Vi så gerne, at opholdskravet blev ændret til 7 ud af 12 år.
Det ville være det bedste forslag.
Men vi kan også foreslå, hvis det bliver for meget for regeringen og Dansk Folkeparti, at man kunne sige 7 ud af 10 år.
Det kan faktisk betyde, at danskere har flere år i udlandet og samtidig kan komme hjem og få dagpenge, som de har betalt til i flere år.
Det giver dem i hvert fald mulighed for flere år i udlandet, og det vil sige, at det ikke kun bliver 1 år, men i det bedste tilfælde 5 år og i det andet tilfælde 3 år.
Jeg mener ikke, at de forslag er svære at sige ja til, og jeg glæder mig bestemt til at høre partierne og regeringen om det.
Det her forslag vil også betyde en del administrativt arbejde til a-kasserne i en tid, hvor alle, og især ministeren, snakker meget om forenkling og om, hvor vigtigt det er at få mere tid til at få den enkelte i arbejde.
Her vil vi så undersøge i partiet, hvor meget det vil betyde for a-kasserne, og vi har allerede kaldt til samråd om det emne for netop at blive klogere på, hvor meget man kommer til at bruge af tid på det.
Men som sagt kan vi godt støtte et opholdskrav og dermed værne om vores dagpenge, men forventer og håber, at vi kan snakke de borgerlige partier til fornuft under udvalgsbehandlingen, så vi gør forslaget mindre skævt og på den måde hjælper helt almindelige danskere, som bare gerne vil ud at arbejde i et par år.
Karsten Hønge (SF), 2018-10-23:
Jamen så skal jeg da bidrage til at opretholde hastigheden ved at sige, at SF synes, at det er et godt lovforslag, og kan støtte det.
Erik Lund (KF), 2018-10-23:
Tak for det.
Jamen så får jeg jo lidt ekstra taletid.
Og det vil så sige, at jeg jo kan forholde mig til lovforslagets mange forslag om ændringer af teknisk karakter – men det vil jeg nu undlade.
Det her forslag har jo først og fremmest til formål at gøre den nuværende overgangsordning om supplerende dagpenge permanent og mere smidig.
Ordningen har hidtil sikret, at folk, der har opbrugt retten til supplerende dagpenge, nu kan få udbetalt dagpenge i måneder, hvor de har været i beskæftigelse.
Det vil sige, at man altså ikke mister en hel måneds dagpenge, blot fordi man har en enkelt dags arbejde.
Konservative bakker op om lovforslaget.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-10-23:
Tak for det.
Radikale Venstre kan støtte L 12, som det ligger her.
Der er tale om fornuftige justeringer.
Radikale Venstre er ikke en del af aftalen fra 2017, som dette er en udmøntning af, og det skyldes oprindelig finansieringen af aftalen fra 2017.
Men vi støtter de mindre justeringer, der ligger her.
René Gade (ALT), 2018-10-23:
Det er en hurtig omgang, jeg vikarierer på i dag.
I Alternativet bakker vi også op om forslaget, og den henstilling, jeg har fået med fra min ordførerkollega, hr. Torsten Gejl, er at sige, at den dagpengereform, der blev skabt opbakning til i Folketinget tilbage i 2015, var vi generelt ret meget imod.
Og det lovforslag, vi står med her, retter egentlig bare op på nogle uhensigtsmæssigheder, der var i den.
Så om det er tekniske ting eller bare generelt uhensigtsmæssigheder, er lige godt for os.
Vi siger ja tak til lovforslaget.
Erik Lund (KF), 2018-10-23:
Tak for det.
Ja, det er korrekt, sidste ordfører.
Som ordfører for Folketingets mindste parti er det rart, at man kan høre alle de andre, inden man selv skal sige noget.
Men igen, som der blev sagt, er der jo stor enighed om det her lovforslag, og det er også et rigtig godt lovforslag.
Det er et lovforslag, der er med til at hjælpe de lønmodtagere, der uforvarende er kommet i klemme mellem en privat virksomhed, der er gået konkurs, og en offentlig erhverver.
Hidtil har en del lønmodtagere skullet vente på deres løn, når f.eks. en privat virksomhed på hjemmehjælpsområdet, som vi har snakket om, er gået konkurs og der dermed har været tvivl om, hvem der i sidste ende skal betale, fordi der kan være tale om en virksomhedsoverdragelse til en offentlig erhverver.
Med denne ændring af LG-loven gives der nu mulighed for, at lønmodtagerne hurtigere kan få deres tilgodehavender, og det er rigtig, rigtig godt.
Jeg vil så sige, at lovforslaget ikke løser alle de udfordringer, der er i forbindelse med konkurser og mulige virksomhedsoverdragelser, men det er til rigtig meget gavn for de lønmodtagere, der ellers ville stå og spørge: Hvor skal jeg få min løn fra?
Hvor kan jeg få penge fra nu og her, når virksomheden er gået konkurs?
De kan gå til Lønmodtagernes Garantifond og få deres penge med det samme.
Konservative bakker op om lovforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-10-23:
Lovforslaget om ændring af lov om Lønmodtagernes Garantifond udspringer af den politiske aftale om forebyggelse af konkurser, der jo som bekendt blev indgået mellem Folketingets partier den 5. oktober 2017, altså for cirka et års tid siden.
Jeg kan fuldt bekræfte hr. Lennart Damsbo-Andersens betragtninger om, at det også dannede baggrund for mange politiske diskussioner her i Folketinget, og jeg har også selv deltaget i samråd om den her problemstilling.
Ifølge den politiske aftale skulle der tages et kig på LG-loven.
Der skulle ses på muligheden for, at LG kan lægge ud for lønmodtagernes krav i forbindelse med en konkurs i de tilfælde, hvor der er tvivl om, hvem der i sidste ende skal betale.
Den ændring af LG-loven, som der lægges op til med lovforslaget, giver mulighed for, at lønmodtagerne hurtigt kan få deres tilgodehavender – i bund og grund synes jeg et meget, meget vigtigt signal, som man hermed sender til lønmodtagerne.
Der er tale om situationer, hvor LG har en meget høj grad af sikkerhed for at kunne få dækket deres udlæg, hvis det ikke er LG, som i sidste ende skal betale.
Det er situationer, hvor der kan være tale om virksomhedsoverdragelse til en offentlig erhverver, eller hvor der foreligger en offentlig garanti.
Lovforslaget løser bestemt ikke alle udfordringer, der er i forbindelse med konkurser og en mulig virksomhedsoverdragelse, men det vil hjælpe en del lønmodtagere, som ellers har skullet vente længe på deres tilgodehavender eller deres løn.
Det er ikke kun ved konkurser på hjemmehjælpsområdet, men også på andre områder, at lovforslaget vil kunne få en positiv effekt.
Jeg glæder mig også til den udvalgsbehandling, vi skal have i Beskæftigelsesministeriet, og herunder også den, kan man sige, drøftelse, som hr. Finn Sørensen lægger op til.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2018-10-23:
Tak for det.
Det er afgørende for fleksibiliteten på det danske arbejdsmarked, at vi har et dagpengesystem, der kan samle op i de perioder, hvor folk bliver ramt af arbejdsløshed.
Den seneste aftale, der blev indgået i 2015, er nu blevet fuldt indfaset her pr. 1. oktober, og det har så givet anledning til at foretage et par justeringer, som vi i Socialdemokratiet bakker fuldt op om.
Det fremgår også af de høringssvar, der er kommet, at der er opbakning ude fra a-kasserne, og de har jo også været aktive i den her proces gennem meget lang tid.
De forslag, som vi konkret skal tage fat i her, handler om permanentgørelse af de overgangsregler, der har været, i forhold til at der, på trods af at vi nu har et månedsbaseret dagpengesystem, kun modregnes i de uger, hvor man har beskæftigelse, så man modtager dagpenge i resten af måneden; regulering ved fejl i indberetningen, hvis der bliver indberettet to gange i samme måned; at timer eller indtjening ved selvstændig virksomhed for unge under 25 år også tæller med, når indkomsten skal opgøres; og sidst, men ikke mindst, at den indkomstkontrol og samkøring af oplysninger, som skal ske – f.eks. når man er på efterløn, hvor der skal kigges både på efterlønskort og i indkomstregisteret for efterlønsmodtagere – fremover kun skal ske hver tredje måned i stedet for, som det er i dag, hver måned.
Så alt i alt er det en række forslag, som er udtryk for sund fornuft, og som Socialdemokratiet støtter.
Karsten Hønge (SF), 2018-10-23:
Det er egentlig på høje tid, at vi får spændt et sikkerhedsnet ud under ansatte, som fortsætter hos det offentlige efter en konkurs i et privat firma.
For uanset om det ender med en overdragelse efter lov om virksomhedsoverdragelse eller ej, skal lønmodtagerne naturligvis være sikret pengene til hurtig udbetaling, og eksempelvis de ældre skal fortsat kunne modtage den pleje, de er vant til, og allerhelst af de samme ansatte ved kommunen.
Lovforslaget er godt for alle parter, og SF kan støtte det.
Hans Andersen (V), 2018-10-23:
Tak for det.
For Venstre er det utrolig vigtigt, at vi har et fleksibelt dagpengesystem, der holder en sikker hånd under arbejdsmarkedet, og derfor har Venstre været med til at styrke dagpengesystemet ad flere omgange, så tryghed og sikkerhed også i fremtiden er nøgleord i den danske arbejdsmarkedsmodel.
Det har vi f.eks. sammen med de øvrige aftalepartier bag dagpengereformen sikret med en aftale om et tryggere dagpengesystem i 2015, det har vi sikret med aftale om overskydende timer og supplerende dagpenge ligeledes i 2015, og det har vi sikret med aftale om et nyt dagpengesystem for fremtidens arbejdsmarked i 2017.
så vel i dag som i fremtiden.
I forbindelse med implementeringen af dagpengereformen har det vist sig, at der er behov for mindre justeringer af dele af reformen, og om de justeringer kan jeg ganske kort sige, at Venstre naturligvis bakker op om dem, for det er sund fornuft, at vi sliber kanterne på dagpengereformen der, hvor vi ser behov for det.
Det gælder, at vi gør overgangsordningen for supplerende dagpenge permanent – det er sund fornuft.
Det gælder, at sammenstødet mellem indberetningsterminerne og indkomstregisteret selvfølgelig ikke skal spænde ben for dagpenge til personer, der har arbejdet et tilstrækkeligt antal timer, og det ændrer vi – det er sund fornuft.
Og det gælder, at vi selvfølgelig skal spare a-kasserne for bøvl, når den månedlige kontrol med acontoudbetalinger i konkrete tilfælde falder ud til unødig manuel behandling.
Derfor tilpasser vi nu reglerne – det er sund fornuft.
Med dette lovforslag sliber vi hjørnerne på dagpengereformen, og vi sikrer fortsat tryghed og fleksibilitet for de enkelte dagpengemodtagere, og derfor støtter Venstre selvfølgelig lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2018-10-23:
Enhedslisten støtter også lovforslaget.
Det er godt, at man nu får rettet op på nogle af de urimeligheder og uhensigtsmæssigheder, der er i det nye dagpengesystem.
Det er fint, at der er kommet en endelig løsning på spørgsmålet om supplerende dagpenge, som medlemmerne, i forbindelse med at deres ret til supplerende dagpenge udløber, ikke efterfølgende mister deres dagpenge, når de har løntimer.
Det er også godt, at a-kasserne og medlemmerne i nogle situationer kan slippe for kontrol og efterregulering, og det er på tide, at regeringen endelig har indset, at det er helt uacceptabelt og urimeligt, at et medlem ikke kan opnå dagpengeret, selv om han eller hun har optjent tilstrækkelige indtægter og arbejdstimer, blot fordi arbejdsgiveren har indberettet lønnen i en anden måned end den måned, den vedrører, f.eks. ved at indberette 2 måneders løn i samme måned.
Vi er tilfredse med, at der nu bliver rettet op på det.
Også her er der grund til at ønske de fagforeninger tillykke, som har presset på for at få rettet disse åbenlyse skavanker i de seneste dagpengeforlig.
Det viser jo også, at det nytter at kæmpe, og at man ikke skal tage et nej for et nej, som f.eks. at det af tekniske grunde ikke kan lade sig gøre at rette en fejl, sådan som vi fik at vide både i forhold til arbejdsgivernes opgørelse af løntimer og med den urimelige modregning for folk, der mister retten til supplerende dagpenge.
Når det er sagt, er der meget tilbage at rette op på, før det nye dagpengesystem bliver et godt og trygt dagpengesystem.
Ud over den alt for korte dagpengeperiode og de alt for skrappe krav til genoptjening af dagpengeret er der jo stadig det grundlæggende problem, at systemet kun passer til fastansatte månedslønnede funktionærer, og at tilpasningen til digitalisering, indkomstbasering og månedsbasering har førsteret, selv om det i mange tilfælde fører til uretfærdige og urimelige resultater, især for de timelønnede.
F.eks. kan de nuværende regler for beregning af dagpengesats jo medføre, at en ledig får beregnet en meget lav dagpengesats, hvor de under tidligere regler ville få en langt højere sats.
Der er sikkerhedsnettet i hvert fald slet ikke til stede.
Denne konsekvens af beregningsreglerne blev regeringen advaret om både af Danske A-kasser og Enhedslisten, så vi håber da, at man også kan begynde at lytte til den del.
Jo, der er stadig væk god plads til forbedringer af dagpengesystemet, men som historien viser: Fejlene bliver kun rettet, hvis fagforeninger og a-kasser presser på og husker, at man ikke skal tage et nej for et nej.
Laura Lindahl (LA), 2018-10-23:
Tak for det.
Forslaget her indeholder en række ændringer, som primært er af teknisk karakter.
Det primære politiske indhold er, at man vil permanentgøre, at beskæftigelse og dagpenge opgøres i uger i stedet for i måneder.
Det gør systemet en lille smule mere smidigt og sikrer, at man ikke inddrager en hel måneds supplerende dagpenge på grund af en lille smule beskæftigelse.
Og det har jo helt åbenlyst ikke været hensigtsmæssigt.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2018-10-23:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag er jo, som hr. Lennart Damsbo-Andersen har sagt, en god ordning, en god løsning på de problemer, der var, ved den overgangsordning, og det var også et stort ønske fra a-kasserne, at den skulle permanentgøres.
Jeg kunne selvfølgelig begynde at remse det samme op, som hr. Lennart Damsbo-Andersen lige har sagt.
Det vil jeg så undlade, for jeg er hele vejen igennem enig i det, der er blevet sagt fra hr. Lennart Damsbo-Andersen, og derfor vil jeg egentlig bare sige, at i Dansk Folkeparti er vi rigtig godt tilfredse med, at der er fundet en løsning på de problemer, der var, hvis man ikke arbejdede en hel måned, og sige, at Dansk Folkeparti støtter det lovforslag, som vi også er en del af sammen med Socialdemokratiet.
Henrik Dahl (LA), 2018-10-23:
Tak for det, formand.
Lovforslag L 72 er den endelige udmøntning af en aftale mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter, som blev indgået for ca. 1 år siden, den 29. oktober 2017.
Helt overordnet er sigtet med lovforslaget at forbedre det eksisterende system med voksen-, efter- og videreuddannelse.
Og det er jo et formål, man efter LA's opfattelse kun kan tilslutte sig med glæde.
Jeg bor selv i det vestlige Jylland, hvor den klassiske industri fylder rigtig meget, og ikke mindst der kender man jo alt til behovet for, at medarbejdere konstant kan videreudvikle deres kvalifikationer.
Og det er også derfor, at de sociale partnere – altså staten skråstreg det offentlige og arbejdsgiver og arbejdstager – som regel arbejder lige så godt sammen der, som de har gjort i forbindelse med aftalen her.
Helt konkret bliver det bl.a. foreslået, at arbejdsmarkedsuddannelser kan kombineres.
Det bliver foreslået, at udbudsrunder kan afholdes samlet hvert fjerde år.
Der bliver indført obligatoriske prøver.
Og så er der en række administrative og afbureaukratiserende forbedringer – ikke mindst, når det gælder Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag, det såkaldte AUB.
Det er en række gode og gennemarbejdede forslag, som fremtidssikrer voksen- og efteruddannelsessystemet.
Det er jo selvfølgelig, som jeg allerede har sagt, rettidig omhu, som vi bakker op om i Liberal Alliance.
Tak for ordet.
Trine Torp (SF), 2018-10-23:
Det kan jeg ikke svare på her.
Altså, det er jo en forhandling, der kommer til at være i de enkelte tilfælde.
Jeg synes bare også, det er vigtigt, at når vi taler om det her forsøg, som det jo er, så skal vi også drage nogle erfaringer med det.
Og en af fordelene ved at være med i aftalekredsen om det her er jo, at man har muligheden for at påvirke det og justere på det, hvis det viser sig, at nogle af de faldgruber, som jeg også har beskrevet – og måske også det, som ordføreren spørger til – bliver et problem.
Og den mulighed stiller man sig jo uden for, hvis man ikke er en del af aftalen.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-23:
Jeg vil blot helt kort høre, om SF – jeg kunne ikke få det fra Dansk Folkeparti – har en grænse for, hvor stort et afkast en investor skal kunne trække ud af et projekt.
Torsten Gejl (ALT), 2018-10-23:
Tak for den forklaring.
For når jeg siger, at det er os, der bestemmer, så er præcis den måde, vi gør det på.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2018-10-23:
Jeg synes jo, der er et element mere i lige præcis den her debat.
For jeg er meget enig i, at hovedregel nummer et er, at det er os, der bestemmer.
Det vil sige, at det ikke er en investor, der bestemmer, hvad der skal investeres i; det er Folketinget, der bestemmer det.
Men der er også en værnsregel mere, som jeg får lyst til at spørge om Alternativet ikke er enig i er en væsentlig del af lige præcis den debat, nemlig den værnsregel, der handler om, at vi bunker projekterne i én portefølje.
Det vil sige, at hvis vi beslutter os for, at det, der kan investeres i, som giver et eller andet afkast, er noget af det lidt tungere, som man ikke kan flashe på sin hjemmeside som investor, så er det faktisk os, der har truffet den beslutning, og det bliver bunket sammen, sådan at alle projekterne er den portefølje, man investerer i.
Så man kan ikke tage enkeltprojekter ud.
Torsten Gejl (ALT), 2018-10-23:
Den kan i praksis være rigtig svær, og det er også noget, man skal tænke rigtig grundigt over.
Men vi har lavet det sådan, at det er os, der bestemmer, og af samme grund.
Og på den måde fungerer det.
Det, spørgeren skal huske, er, at for at tjene en eneste krone til nogen som helst, skal der skabes trivsel og livskvalitet i udsatte menneskers liv – ellers fungerer hele det her ikke.
Og det skal skabes oven på velfærden; det vil sige, at vi får velfærd, som vi ikke har haft endnu.
Og der deler Alternativet ikke Enhedslistens modstand mod at bruge privat kapital til det her.
Hvis det kan skabe trivsel og livskvalitet i udsatte menneskers liv og på den måde generere værdi, har vi ikke noget problem med det.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-23:
Man kunne jo godt forestille sig i forhold til diverse investorer – hvem det nu end skal blive – at deres investeringslyst vil være svingende, alt efter hvor stort afkastet nu er.
Og det vil sige, at den her sondring mellem, hvem der bestemmer, og hvem der investerer, jo i praksis kan være rigtig svær.
Torsten Gejl (ALT), 2018-10-23:
Se, det synes jeg faktisk er en rigtig god indvending og en rigtig god tanke og noget, vi har diskuteret rigtig, rigtig meget.
Man kan kalde det cherry picking eller creaming – altså er der nogle effekter, hvor man har nogle målgrupper, som er rigtig lette at hjælpe, så hjælper vi dem hurtigt, og så kører vi videre.
Og det løser vi simpelt hen, ved at det er os, der bestemmer, hvad det er for nogle projekter, vi skal lave.
Det er os, der bestemmer det.
Og vi har lavet vandtætte skotter mellem investorerne og udførerne.
Det er en vigtig ting, og det er en vigtig ting, som vi bliver nødt til at være opmærksomme på.
Altså, vi skal sørge for, at vi ikke får en cherry picking-situation, ved selv at kunne bestemme, hvilke projekter der skal investeres i.
Mange tak, og tak for talen.
Jeg skal bare lige høre, om ordføreren, når ordføreren siger, at der bliver trukket penge ud, er klar over, at der i den her type investeringer ikke bliver trukket penge ud fra det offentlige, i den forstand, at det er nogle penge, der lå i det offentlige, og som vi har betalt i skat, der bliver trukket ud.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-23:
Man kan politisk beslutte at investere i tidlige indsatser og forebyggende arbejde, eller man kan vælge at finde finansieringen et andet sted.
Det kan man gøre ved en privat investor, og det kan man også gøre ved en pensionskasse.
Den investering giver sig selv igen med et eller andet afkast – det er klart.
Men spørgsmålet er jo så, hvem der skal have det afkast.
Og det er klart, at hvis der skal kapital ind udefra, vil man selvfølgelig fra en investors side kræve, at man får et afkast.
De penge bliver jo trukket ud.
Hvis vi som samfund, hvis vi på finansloven havde besluttet, at det ville vi finansiere, så var det overskud jo blevet i fælleskassen, og det ville kunne bruges på andre sociale indsatser.
Det handler jo om prioriteringer.
Torsten Gejl (ALT), 2018-10-23:
Jeg går ud fra, at ordføreren giver mig ret i, at der ikke bliver taget penge ud af det offentlige.
Der bliver ikke taget afkast ud fra f.eks. penge, som er blevet betalt i skat, og givet til nogen som helst private foretagender.
Er ordføreren enig i det?
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2018-10-23:
Hvis der var et politisk flertal herinde, som ville lave de her investeringer med offentlige midler, så ville vi kunne reinvestere pengene.
Det er rigtigt, at det ikke kommer til at koste det offentlige én krone, men jeg synes, det ville være mere fornuftigt, at vi som samfund investerede i tidlige indsatser og forebyggende arbejde, så vi kunne bruge det afkast, der ville være, på at lave mere velfærd og flere indsatser.
Laura Lindahl (LA), 2018-10-23:
Tak for det.
Jeg er sådan set enig med flere af de foregående ordførere, dog ikke den sidste, der var på talerstolen, fra Enhedslisten.
Vi synes, at det her er et rigtig fornuftigt forslag, fordi Den Sociale Investeringsfond jo har til formål at forestå effektiviseringer af den offentlige sektor ved at udbrede nogle indsatser, som har nogle gode resultater, men det er også en investeringsfond, som skal udvikle nye indsatser.
Det billede, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil tegner, når hun siger en motorvej af en pengestrøm ind i velfærdssamfundet, føltes selvfølgelig sådan lige et kort øjeblik lidt ubehageligt.
Men det er rigtigt nok, at vi gør det i en periode for at få igangsat nogle af de ting, fordi vi jo ude i kommunerne skal bruge ressourcer i øjeblikket på alle de foranstaltninger, alle de initiativer, som er igangsat.
Dem kan man jo ikke bare hive ud for at bruge dem på den tidlige indsats, så der vil ligesom være en periode, hvor man er nødt til også at tage sig af dem, som man ikke har taget sig af tidligere.
Og det koster rigtig mange penge.
Men hvis vi kommer i gang med det via Den Sociale Investeringsfond, er det jo tanken, at vi på sigt ligesom kan køre over på ét spor igen og dermed igen faktisk forhåbentlig spare rigtig mange penge, fordi vi har fået fat i den tidlige indsats.
Så det er en rigtig, rigtig vigtig dagsorden, og vi støtter den hos Liberal Alliance.
Det er jo lidt af et eksperiment, så vi synes også, det er sådan en spændende ting, vi skal følge, og vi glæder os til at se, om den her konstruktion kommer til at fungere.