runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2022-02-02:
Jeg tror også godt, at beskæftigelsesministeren med de mange års erfaring, som ministeren har her i Folketinget, er klar over, at der er nogle ting, som vi i Venstre har rigtig svært ved, og det er jo bl.a. at skrue op for dagpengesatsen og derved sørge for, at det ikke kan betale sig at arbejde for rigtig mange mennesker.
Jeg håber derfor også, at ministeren kommer rundt i landet og møder nogle af de virksomhedsejere, som nu virkelig er i store, store problemer.
Jeg kan jo som turismeordfører sige, at det er noget af det, som jeg møder næsten dagligt, altså at både hoteller, men også hele oplevelsesindustrien simpelt hen mangler rigtig mange hænder.
Jeg kan sige, at hvis man læser JydskeVestkysten og har gjort det her i den seneste uges tid, så har der næsten dagligt været eksempler på virksomheder, som kunne ansætte både 10, 20 og 30 medarbejdere allerede i morgen, hvis de var der.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke gør mere for at sikre, at f.eks. også udenlandsk arbejdskraft kan komme hertil.
Det er i mange af de erhverv, hvor der er hårdt brug for, at også flere udlændinge kan komme hertil for at arbejde.
Jeg kan jo sige, at Lalandia i Billund mangler 120 medarbejdere.
Jeg kan sige
, at planteskoler i Sønder Omme kunne ansætte 10-15 medarbejdere i morgen, hvis de var der.
Det er egentlig derfor, jeg appellerer lidt til, at ministeren kigger på, hvordan vi kan hjælpe de her virksomheder, for i sidste ende rammer det jo os alle sammen, hvis de ikke får nogen medarbejdere.
Ja, det er så nok der, kan man sige, hvor vi er uenige i forhold til den måde, man anvender pengene på i forhold til dimittendsatsen.
For vi havde jo ønsket, at de skulle gå til mere grøn omstilling og ikke til en forhøjelse af dagpengesatsen.
Til sidst vil jeg gerne lige spørge ind til: Hvad har beskæftigelsesministeren af yderligere planer, når det gælder om nu at få skaffet endnu flere hænder?
Peter Hummelgaard (S), 2022-02-02:
Jamen først og fremmest vil jeg sige: Der er jo ikke noget, der afholder Venstre eller de borgerlige partier, såfremt man skulle få flertal efter næste folketingsvalg, fra at omlægge, i forhold til hvad det er, man bruger provenuet på en omlægning af dimittendsatserne til.
Vi har syntes, det var vigtigt med en overordnet balance i dagpengesystemet.
Det er både med til at frigive penge, men det er også med til at sikre, at der er et stærkt kollektivt arbejdsløshedsforsikringssystem.
Derudover vil vi jo lovgive om de initiativer, vi har.
Vi ønsker også – og det er jo i virkeligheden en indrømmelse fra regeringens side – at åbne op for, at man på en kontrolleret og afgrænset måde kan rekruttere udenlandsk arbejdskraft.
Anni Matthiesen (V), 2022-02-02:
Er ministeren enig i, at det er dybt problematisk, at vores danske oplevelses- og turismebranche ikke kan skaffe de nødvendige hænder til at betjene kunder, mens regeringen samtidig gør det mere favorabelt for 126.000 danskere at vælge dagpenge til frem for eksempelvis at gøre rent på et af vores mange pressede hoteller?
Peter Hummelgaard (S), 2022-02-02:
Endnu en gang tak for spørgsmålet.
Vi står lige nu i en situation, hvor beskæftigelsen er rekordhøj, arbejdsløsheden er lav og vi har et erhvervsliv, der skriger på arbejdskraft.
Hvis virksomhederne ikke kan få de hænder, som de har brug for, så er det åbenlyst, at vi alle sammen taber.
Det har vi som samfund ikke råd til, og vi har gjort flere ting for at imødekomme efterspørgslen.
Det er en reformpakke med mange elementer, som de borgerlige partier tidligere har efterspurgt og nu alligevel i de forligskredse, hvor de har noget at skulle have sagt, ikke vil tillade rent faktisk bliver ført ud i livet.
Med reformaftalen øger vi den strukturelle beskæftigelse med omkring 12.000 fuldtidspersoner.
Et af forslagene i aftalen er et beskæftigelsestillæg, som også er det, spørgeren er inde på her, i forhold til om det stadig kan betale sig at arbejde.
Og ja, det kan det.
Det er fortsat sådan, at man maksimalt kan få en dagpengesats på 90 pct. af den tidligere løn.
Det ændrer beskæftigelsestillægget ikke på.
At tillægget bortfalder efter 3 måneder, sikrer desuden, at der fortsat er en tilskyndelse til at søge arbejde.
Det gælder også i de første 3 måneder af dagpengeperioden.
Med aftalen har vi fundet den rette balance mellem tryghed for den enkelte lønmodtager og samtidig en tilskyndelse til at søge job.
Det er en investering i den danske model og den fleksibilitet, som kommer hele samfundet til gavn, også virksomhederne.
Lad mig så bare minde om, at der ikke er nogen, som drømmer om at være på dagpenge.
De vil i arbejde.
Med reformaftalen giver vi et svar på at øge det strukturelle arbejdsudbud.
Det mener jeg at Venstre burde bakke op om.
Jeg vil derfor appellere til, at Venstre dropper de politiske markeringer og i stedet bakker op om, at vi kan få de mange gode initiativer ud at virke
hurtigst muligt.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-02:
Jeg kan ikke se tiden.
Spørgsmålet lyder: Med henvisning til at ministeren har udtalt, at »Jeg synes ikke, vi skal acceptere, at en person ikke vil give hånd til en person af det modsatte køn« i artiklen »Tesfaye om håndtryk-sag: »Det er en dansk værdi, at man kan hilse på hinanden uanset køn«« bragt i Jyllands-Posten den 19. januar 2022, mener ministeren så, at det er op til staten at bestemme, hvem der skal hilse på hvem med fysisk berøring?
Morten Bødskov (S), 2022-02-02:
Jeg er i hvert fald meget fortrøstningsfuld i forhold til forhandlingerne.
Regeringen har jo sagt det meget, meget klart, nemlig at der her er en udfordring, der skal løses, og forhåbentlig kan vi finde sammen i fællesskab om at løse den.
Det lyder til, at regeringen og Dansk Folkeparti i hvert fald er enige om udfordringen.
Så er det klart, at der så også er en regning, der skal betales.
Det fandt vi sammen om at løse i forbindelse med reformpakken.
Og én ting er jo sænkelsen af den almindelige elafgift, men når spørgeren nu har fat i skatteministeren, skal man også huske på, at der så også ligger en forhøjelse af beskæftigelsesfradraget, som jo, i takt med at det bliver indfaset, også vil give almindelige familier en yderligere lempelse.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-02:
Mener ministeren, at brækkede brystben på høns er en nødvendig pris, som den enkelte høne må betale, så danskerne fortsat kan spise æg?
Rasmus Prehn (S), 2022-02-02:
Først og fremmest er jeg rigtig glad for, at det her spørgsmål bliver rejst.
Det er noget, vi har arbejdet indgående med i en længere periode; det er noget, vi tager meget alvorligt.
For at svare helt kort på spørgsmålet så synes jeg selvfølgelig ikke, det er rimeligt, at det er sådan, at de her høns skal udsættes for det, at de brækker brystbenet med den eventuelle smerte, det kan medføre.
Jeg vil gerne sige, at jeg var meget rystet og blev ked af det, da jeg hørte den her historie om, at hele 85 pct. af vores liggehøner – og det er vel at mærke, uanset hvad for en form for høns, der er tale om, om de er økologiske eller fritgående eller i bure eller noget andet – lider under det her.
Det er dybt uacceptabelt.
Jeg har haft møder med branchen og med eksperter, og det, jeg kan forstå, er, at man sådan set ikke kan gøre så meget ved det på managementniveau, altså i forhold til ægproducenterne.
Det er hos dem, der laver avlsprogrammer for liggehøner, problemet ligger.
Der findes mig bekendt to store firmaer – et i Tyskland og et i Frankrig – som er dem, der står for at fremavle de her liggehøner.
Det er der, problemet ligger.
Derfor har jeg taget det op på EU-niveau, hvor jeg var rigtig glad for at der var bred opbakning fra samtlige EU-ministre til, at vi skal tage det her meget alvorligt, indskrive det i vores politik for dyrevelfærd i EU og få stoppet de avlsprogrammer, der ligger hos de pågældende firmaer, så liggehønerne fremover ikke bliver for små og lægger for store æg, så man får det her problem.
Der er ikke nogen tvivl om, at dyrevelfærd er meget højt på regeringens dagsorden, og derfor er det også noget, jeg har haft samtaler med statsministeren om.
Og som jeg nævnte i mit første indlæg, har vi gjort det, at vi har skrevet til samtlige EU-ministre på det her område, og vi har taget det op på rådsmødet og fået opbakning til et udredningsarbejde, der foregår i EU-regi, og så er der også det, at vi skriver det med liggehøns' dyrevelfærd ind som et opmærksomhedspunkt i EU's politik på det her område.
Så der bliver arbejdet målrettet på det.
Der er også et stykke forskningsarbejde og andet i gang.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-02:
Altså, det problem, som vi adresserer, handler om noget, der jo sker lige nu for millioner af høns derude, som jo oplever stor smerte, ved at de brækker brystbenet, og som jeg hører det, kan det avlsmæssige initiativ, der er i gang, måske vare i 10-15 år.
Altså, varer det ikke for længe, hvis vi skal vente på EU?
Kan vi ikke gøre noget for at få det stoppet her i Danmark – altså, vi må vel kunne lovgive sådan fra det her Ting, at vi får det stoppet noget før?
Rasmus Prehn (S), 2022-02-02:
Jamen jeg er helt enig i, at det kun kan gå for langsomt.
Altså, hver dag, der er en høne, hvor der må lide under det her, er en dag for meget.
Ingen tvivl om det.
Men uanset hvad vi har af lovgivning i Danmark, ændrer det ikke på, at de her liggehøner er fremavlet på en måde, som gør, at vi har den udfordring, så hvis vi skal have løst det, foregår det i avlsprogrammet.
Det positive er, at det så ikke tager 8-10 år, som hr. Torsten Gejl er inde på, men at det måske kan gøres i løbet af en kortere årrække.
Så det er det, vi arbejder målrettet på.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-02:
Problemet, som vi adresserer med de her spørgsmål, handler jo om, som ministeren også siger, at 85 pct. af danske høns – burhøns, fritgående høns, sågar økologiske høns – brækker brystbenet, når de lægger æg.
Det betyder, at over 80 pct. af de æg, vi spiser til morgenmad, er lagt af en høne, der har brækket brystbenet ved æglægning, mange af dem flere gange.
Alt tyder på, at det er forbundet med stor smerte for hønen.
Problemet er, at vi har fremavlet høns, der ikke kan holde til at lægge næsten et æg om dagen.
I gamle dage lagde høns måske 20 æg om året; nu lægger de over 300 æg om året.
Statsministeren sagde, at hun ville tage det op med fødevareministeren, da jeg forelagde problemet for hende, så derfor er mit spørgsmål: Har statsministeren taget emnet op med fødevareministeren?
Og hvad har henvendelsen eventuelt ført til?
Jamen altså, i Alternativet er vi i tvivl om, om problemet vil blive løst af branchen inden for de næste 10-15 år.
Vi kan se ud fra de initiativer, der er taget for at løse det inden for de sidste par år med at lade hønsene producere færre æg, at det ikke har hjulpet.
Derfor tænker vi også, at hvis Alternativet fremsætter et beslutningsforslag her i salen, der strammer dyrevelfærdsloven op på en sådan måde, at det ikke er lovligt, at høns bliver udsat for knoglebrud og smerte i Danmark, vil ministeren og Socialdemokratiet så overveje at stemme for sådan et forslag?
René Christensen (DF), 2022-02-02:
Tak for det.
Jeg har selvfølgelig fuld forståelse for, at ministeren ikke kan svare på det, og det er også derfor, at jeg er lidt ærgerlig over, at det er skatteministeren, der er her, og at det ikke er klimaministeren, der er her.
Men udfordringen er altså, at det, man har på bordet, giver 800 kr. om året, og det, danskerne oplever, er, at de får en udgift på 1.880 kr. om måneden.
De to ting står i stærk kontrast til hinanden.
Samtidig er regeringen kommet med et oplæg, der siger, at man vil gå ind og understøtte sort gas, men ikke grøn el.
Jeg håber virkelig, at de forhandlinger, der kommer til at foregå hos den anden minister, klimaministeren, kommer til at blive positive i forhold til danskerne.
Men vi må se, hvad der sker.
Morten Bødskov (S), 2022-02-02:
Det er der helt bestemt.
Der er ingen tvivl om, at den energi- og klimakrise, som der grundlæggende også er under det her, er en kæmpe udfordring, og derfor har regeringen jo også indkaldt til forhandlinger, og jeg ved, at der pågår drøftelser hos min gode kollega klimaministeren, som plejer at sidde her ved siden af mig i salen.
Jeg forstår også, at de er i god gænge.
Det er vigtigt, og der er familier, som på grund af de ekstraregninger, som dumper ind gennem brevsprækken eller kommer i e-Boks nu, er udfordret.
Det er noget af det, vi drøfter ved forhandlingsbordet hos klimaministeren.
Mette Thiesen (NB), 2022-02-02:
I Hillerød, hvor jeg selv bor og indtil for nylig sad i kommunalbestyrelsen, lykkedes det mig faktisk at få flertal for et kritisk høringssvar om netop indhegningerne i Gribskov, og der var et klart flertal for at sige nej til hegn i Gribskov, og det samme gjorde sig gældende i Gribskov Kommune.
De skal måske ikke fodres, men de skal leve af, hvad der er, og når der ikke er mere mad, vil de jo så dø af sult.
Mener ministeren virkelig, at tamme dyr bag høje hegn bliver vilde, hvis de ikke fodres eller passes?
René Christensen (DF), 2022-02-02:
Tak, og tak for, at ministeren kunne komme.
Vil ministeren fremskynde en sænkning af elafgiften, som vil komme helt almindelige danskere og erhvervslivet til gode?
Det er spørgsmålet.
Morten Bødskov (S), 2022-02-02:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Som spørgeren jo ved, indgik spørgerens parti og regeringen sammen med SF, Radikale Venstre og Kristendemokraterne den 21. januar en omfattende aftale om det, vi har kaldt for en ny reformpakke for dansk økonomi.
Det er en aftale, som gør Danmark stærkere, som styrker den grønne omstilling, og som også skaber flere arbejdspladser.
Det er i det hele taget en rigtig god aftale for Danmark.
Aftalen indeholder også en markant lempelse af den almindelige elafgift.
Fra juli måned i år lempes den almindelige elafgift med 14 øre pr. kWh stigende til 17 øre frem mod 2030.
Den her lempelse af elafgiften i den nye aftale kommer så oven på de lempelser, der allerede – hvilket spørgerens parti også har været med til – ligger i energiaftalen tilbage fra 2018.
Så samlet set er der tale om en markant nedsættelse, og isoleret set er der med den aftale, som vi lavede sidste fredag, tale om en aftale, der for den gennemsnitlige familie betyder en besparelse på ca. 850 kr. årligt.
Det er en rigtig god aftale, som ligger helt i forlængelse af, at vi i Danmark har en elproduktion, som i stigende grad baserer sig på vedvarende energi, og derfor er det, som regeringen og spørgerens parti har gjort sammen, det rigtige at gøre.
Det kommer den grønne omstilling til gode, det kommer familierne til gode, og det er utrolig vigtigt.
René Christensen (DF), 2022-02-02:
Tak for det.
Tak for svaret, og jeg vil også gerne kvittere for det samarbejde, der har været, og vi er også glade for den aftale, der er.
Det er jo faktisk sådan, at rigtig mange danskere nu oplever, at det er rigtig svært at få økonomien til at hænge sammen.
Hvis man eksempelvis bor i et hus på 100 m² – to voksne og to børn – og hvis man har et gasfyr, har man oplevet, at man har fået en merpris på 1.230 kr. om måneden, og det er jo altså vel at mærke efter skat.
Hvis man derimod har elopvarmning, altså med elpaneler, har man fået en merudgift på 1.880 kr. om måneden, vel at mærke også efter skat.
Så det løber virkelig op, og det er jo næsten 6.000 kr., det bare på få måneder kan løbe op i med elvarme.
Så er det rigtigt, at vi har været en del af en aftale, hvor vi også håndterer nogle af de her udfordringer, men det, der så ligger lidt i det, er jo, at regeringen i de forhandlinger, vi sidder med, lægger op til – og skatteministeren er jo også en del af regeringen – at man skal bruge rigtig mange kræfter på at hjælpe gaskunderne, men ikke så mange kræfter på at hjælpe elkunderne.
Og derfor var vores forslag jo egentlig også at se på, om vi kunne fremrykke nogle dele af den aftale, som vi har indgået, og som vi er glade for, altså at man fik den her sænkelse af afgiften tidligere, altså bruge noget økonomi på det, netop for at tilgodese de familier, som faktisk har gjort det, som vi på tværs af partier har sagt at de skulle, nemlig udskifte deres gasfyr eller udskifte deres oliefyr og bruge elvarme.
For det er det, vi skal; vi skal have et elektrificeret samfund.
Og nu får de så de her meget, meget høje regninger, og regeringen lægger jo op til, at vi skal gå ud og kompensere dem, der bruger gas.
Kan ministeren ikke se, at der er sådan lidt en udfordring i det, og at der måske var en mulighed for at rykke vores aftale tættere på?
Morten Bødskov (S), 2022-02-02:
Tak for det, formand.
Jeg er glad for, at spørgeren også synes, at det er en god aftale, vi har lavet, for det er det virkelig, og det er en aftale, som binder Danmark bedre sammen, og som giver penge mellem hænderne til helt almindelige familier.
Det er vigtigt for Socialdemokratiet og regeringen, og det er vigtigt for Dansk Folkeparti, forstår jeg også, og ellers havde vi jo selvfølgelig heller ikke lavet aftalen.
Men det er i særlig grad vigtigt her, fordi det jo trods alt også er med til at give lidt mere luft i økonomien, da vi jo allerede her i år starter sænkningen af den almindelige elafgift.
Så det er det.
Så spørger spørgeren jo så til forhandlinger, der pågår hos en kollega, og belært af erfaringen tror jeg, det er bedst, at de foregår dér og ikke her.
René Christensen (DF), 2022-02-02:
Udfordringen er jo bare, som ministeren også sagde – og den aftale står vi selvfølgelig på mål for – at med det, der ligger i den aftale omkring sænkelse af afgifterne frem mod 2030, så er det fuldstændig rigtigt, at det er omkring 800 kr. om året, der ligger en besparelse på.
Det er jo rigtig sundt for den enkelte dansker.
Udfordringen er bare, at nogle nu står med en merudgift på 1.880 kr. om måneden.
Så kan man jo sige, at de 800 kr. om året nok ikke er det, der gør, at man kan blive boende, eller at man ikke kommer i Ribers, eller at man ikke kommer ud på et skråplan i forhold til sin økonomi.
Så kan ministeren derfor ikke se – selv om forhandlingerne ligger et andet sted – at der er en udfordring?
Rasmus Prehn (S), 2022-02-02:
Min bedste overbevisning er, at hele branchen er dybt berørt af det her og arbejder dedikeret, målrettet på at løse det her problem.
Sagen er den, at man over en årrække har ændret det sådan, at det er nogle ganske få firmaer, man får de der liggehøner fra.
Så vi kan ikke på kort tid lave det om på dansk grund, men man gør alt, hvad man kan, for at ændre det her hurtigst muligt, og det bakker vi fra regeringens side op om.
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-02:
Det korte svar er, at det er jeg træt af.
Permanent opholdstilladelse er jo et tilsagn om et mere fast og mere varigt ophold her i landet, og det er derfor både fornuftigt og rimeligt, at vi normalt stiller strenge krav om, at man har bidraget til samfundet og integreret sig, før man kan få permanent opholdstilladelse; det er jeg tilhænger af.
Det indebærer som det klare udgangspunkt bl.a. et krav om beskæftigelse.
Men vi har også en regel om, at vi skal tage lidt højde for unge udlændinge, som selvsagt er i en alder, hvor man ikke så meget er i beskæftigelse, men hvor man mere uddanner sig, og derfor har vi en særregel om, at unge under 19 år kan få permanent opholdstilladelse, hvis den unge har været i fuldtidsbeskæftigelse eller under uddannelse siden folkeskolen og opfylder de øvrige betingelser for permanent ophold, altså bortset fra beskæftigelseskravet.
Vi kræver altså ikke, at den unge har været i 3½ års beskæftigelse inden for de sidste 4 år.
Vi kræver til gengæld, at den unge har haft fuldtidsjob eller været i uddannelse siden folkeskolen.
Samtidig skal den unge opfylde bl.a. krav om opholdets varighed, danskprøvekrav og selvforsørgelseskrav og heller ikke have begået visse former for kriminalitet.
Jeg er flere gange blevet citeret for at have sagt, at vi skal have en stram, men ikke en skør udlændingepolitik, og det mener jeg fortsat.
Jeg anerkender derfor også, at der kan være et behov for at gøre de her regler for de 18-19-årige mere smidige, så de får den tilsigtede virkning, og så vi ikke ser de her eksempler på, at velfungerende unge kommer i klemme.
På den baggrund har jeg nu bedt mine embedsmænd om at undersøge reglerne nærmere – hvordan de virker i praksis.
Målsætningen er, at vi skal have nogle regler for permanent ophold for de 18-19-årige, som er stramme, men ikke skøre.
Det betyder bl.a., at jeg ønsker at holde fast i kravet om, at man ikke har begået alvorlig kriminalitet, men at jeg godt kan se, at der er behov for at justere reglerne for, hvordan vi forstår uddannelse og fuldtidsbeskæftigelse.
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-02:
Det er jo en fantastisk nyhed, at ministeren nu rent faktisk har til hensigt at få kigget på de her regler og justeret dem.
Det kommer vi selvfølgelig i dialog omkring.
Baggrunden for, at jeg overhovedet stiller det her spørgsmål, er jo, at vi har en helt aktuel sag med Tajma Mehic fra Horsens, som er fanget i de her regler, idet hun har skiftet ungdomsuddannelse midt i et skoleår og derved ikke været, hvad man måske generelt ville kalde studieaktiv i 3 måneder, selv om hun dog har været tilmeldt to uddannelser på en gang.
Vi har altså en gruppe af unge, der har en anden herkomst, og som alligevel er faldet til i Danmark, og så er mit spørgsmål egentlig: Hvad er det generelle hensyn bag, at man ikke vil anerkende Tajma, som jo er underlagt de her regler, og andre som hende, som er født og opvokset i Danmark, som danske?
Og nu når vi alligevel er i gang med at se på reglerne for permanent opholdstilladelse, kunne man så ikke også få ændret beskæftigelseskravet, så det også omfattede uddannelse?
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-02:
Med hensyn til de generelle regler for permanent ophold synes vi, det er fornuftigt, at vi har et beskæftigelseskrav.
Vi har også sagt tidligere, at når man vurderer, hvorvidt folk har været i beskæftigelse, skal al beskæftigelse tælle med, og det betyder også, at hvis man f.eks. har været i lære eller været elev et sted, hvor man har fået løn som en del af sin uddannelse, synes vi også, at det skal tælle med som beskæftigelse under beskæftigelseskravet.
Omvendt synes vi ikke, det skal tælle med, hvis man har været på su.
Det kommer vi til at fremlægge forslag om fra regeringens side, og vi kommer også til at kigge på de her regler.
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-02:
Hvad er ministerens holdning til, at unge, der er født og opvokset i Danmark, får afslag på permanent opholdstilladelse, udelukkende fordi de vælger at skifte uddannelsesretning?
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-02:
Jamen de regler, der generelt gælder i dag, og som f.eks. handler om, at man ikke har begået alvorlig kriminalitet, ønsker jeg at fastholde, og jeg ønsker også at fastholde reglerne, der handler om, at man ikke har fået kontanthjælp i lange perioder, og at man ikke skylder det offentlige penge.
Så har vi også en regel om, at man skal have været i fuldtidsbeskæftigelse eller uddannelse siden folkeskolen, og jeg tror, det er for at sige, at du ikke skal ligge hjemme på sofaen.
Men vi må nok også bare erkende i dag, at mange unge jo skifter mellem ungdomsuddannelserne.
Det har jeg selv gjort.
Jeg droppede ud af gymnasiet efter 4 måneder, og så tog det også lidt tid, før jeg startede på teknisk skole.
Det er jo helt normalt, og det skal vi ikke gøre til et problem, heller ikke for unge, der ikke har dansk pas.
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-02:
Det er jo ikke første gang, vi hører om den slags sager.
Min indbakke er fyldt med henvendelser fra borgere, som bliver fanget i vanvittige udlændingelovgivningsregler.
Så jeg har et forslag: I forhold til unge, der er født og opvokset i Danmark, kunne vi jo starte med at genindføre den adgang til statsborgerskab, som vi sammen med Socialdemokratiet indførte i 2014.
Det er ikke rimeligt, at unge, som er lige så danske som du og jeg, skal føle sig fremmedgjorte i eget land.
Vil ministeren være med til at se på det?