runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-11-27:
Jeg er ikke sikker på, jeg helt forstår spørgsmålet.
Jeg forstår heller ikke vurderingen af, at det, jeg sagde, i en eller anden udstrækning er rigtigt.
Altså, det, jeg sagde, er rigtigt; det er absolut rigtigt, at vi lever i et samfund, hvor vi har magtens tredeling, og hvor vi har uafhængige retshåndhævende myndigheder.
Det, man efterspørger her, er det politiske signal, og det har jeg givet krystalklart – krystalklart!
At gå længere end det ville i virkeligheden være ligesom at overskride nogle grænser, i forhold til hvordan rollefordelingen er i det her samfund.
Jeg har fuldstændig tillid til, at danske retshåndhævende myndigheder responderer på vores folkeretlige forpligtigelse.
Det var formentlig også derfor, politiet tyede til anholdelse af Paul Watson, altså uden at drage nogen sammenligninger i øvrigt.
Det ved jeg der også er nogen der kan have nogle forskellige politiske vurderinger af, men det gjorde politiet som uafhængig retshåndhævende myndighed, fordi der ligger en arrestordre, og det tegner jo et ret tydeligt billede af, hvordan vi i det her samfund agerer i de her spørgsmål.
Sascha Faxe (ALT), 2024-11-27:
Tak, og tak til ministeren for talen.
Det er jo i en eller anden udstrækning rigtigt, at det ligger hos retsvæsenet, men mig bekendt er det også sådan i udleveringssager, at det i sidste instans ligger hos justitsministeren.
Men jeg hører også, at udenrigsministeren ikke har lyst til at gå ned ad den vej, og derfor tænker jeg, at jeg vil spørge til det diplomatiske spor i stedet for.
For der har Danmark jo haft en tradition for at være relativt aktive i forhold til ICC's arbejde.
Vi har bidraget ekstra i forhold til Ukraine, og vi har i forhold til al-Bashir i Sudan jo også været ret aktive i at se på, hvordan vi kan nå frem til en anholdelse.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-11-27:
Det rokker ikke ved det forhold, at der er noget kompliceret jura nede bag ved det her, bl.a. det forhold, at Israel jo ikke anerkender ICC's jurisdiktion.
Det skal jeg ikke stå og afgøre her.
Udgangspunktet er, at ICC har jurisdiktion i forhold til mennesker fra lande, som har tilsluttet sig i ICC, eller i forhold til forbrydelser, der er begået på de pågældende landes territorier.
Palæstina en part til det her, og derfor forekommer det ret oplagt, set med mine øjne, at der er jurisdiktion.
Jeg konstaterer bare, at det er noget, man fra Israels side sætter spørgsmålstegn ved.
Jeg konstaterer også, at det er et spørgsmål, der ikke er foretaget sådan en endelig retsmæssig afklaring af i ICC.
Derfor må det jo køre i det spor.
Det, jeg kan sige, og som jeg synes er det politiske centrale, er, at regeringen står på folkerettens side.
Vi står på ICC's side.
Det har vi gjort krystalklart.
I det ligger jo også, at danske – i øvrigt uafhængige – retshåndhævende myndigheder må agere med det afsæt, hvis der skulle opstå en helt teoretisk situation, hvor det vil være danske retshåndhævende myndigheder, der skal afgøre den her sag.
Martin Lidegaard (RV), 2024-11-27:
Tak for klar tale, når det kommer til det politiske og det principielle – at både regeringen og udenrigsministeren er på folkerettens og ICC's side.
Det er vi utrolig glade for fra radikal side.
Jeg har derfor mere et opklarende spørgsmål.
Hvis det så måtte ske, at en af de her tre, der er udstedt arrestordre på, lander, at myndighederne på baggrund af den arrestordre, der er, finder grund til at anholde vedkommende, og at man efter at have procederet fra domstolenes side vurderer, at der er grundlag for at udlevere vedkommende til en straffesag, så er det jo vel nok rigtigt, at der er en eller anden formel underskrift fra regeringens side bagefter, som jeg husker det, heraf det opklarende spørgsmål: at man jo så får overleveret den sag til justitsministeren, som så skriver under.
Derfor hører jeg jo også, at hvis en sådan indstilling foreligger fra myndighedernes side, og det skal regeringen selvfølgelig ikke blande sig i, før den gør det, så vil regeringen selvfølgelig også efterkomme den indstilling.
Charlotte Munch (DD), 2024-11-27:
Nu syntes jeg, jeg hørte sådan flere forskellige spørgsmål, og det var lidt vævende, præcis hvad ordføreren mente, men hvis det er med hensyn til konventionerne, er det fuldstændig korrekt, at vi synes, at der er noget i konventionerne, der godt kunne rykkes lidt.
Men når det så er sagt, forholder jeg mig her og nu til, om det bør få en diplomatisk, politisk eller økonomisk konsekvens for Danmarks forhold til Israel, og det mener vi helt klokkeklart at det ikke bør.
Samira Nawa (RV), 2024-11-27:
70 pct. af de danske hjem er opvarmet med fjernvarme, og frem mod 2030 skal vi gerne endnu højere op.
Det her lovforslag, vi står med nu, er en udmøntning af en aftale, der følger op på aftalen fra 2022.
Alt sammen bakker vi i Radikale Venstre op om.
Men jeg har dog én bekymring, som jeg gerne vil bringe op.
Idéen er jo at sikre transparens og gennemsigtighed på varmemarkedet, men bl.a. Dansk Fjernvarme har peget på, at det også er afgørende at sende et prissignal til de forbrugere og jo kun de forbrugere, som vil have varig gavn af at skifte fra fjernvarme til en anden opvarmningsform.
Dansk Fjernvarme peger også i deres høringssvar og i deres breve til Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget på, at med den implementering, som der er lagt op til her, indregnes de omkostninger, der er ved at skifte fra den ene opvarmningsform til den anden opvarmningsform, ikke i prisloftsreguleringen, og det afspejles heller ikke på anden måde over for forbrugeren.
Jeg håber, at ministeren vil adressere den bekymring i sin tale, når han kommer på talerstolen.
For det er jo ikke meningen, at vi med udmøntningen får vildledt mere, end vi får vejledt, eller at vi får bremset nogle af de igangsatte konverteringsprojekter.
Radikale Venstre er med i den aftale, der ligger til grund for lovforslaget, og bakker egentlig også op om lovforslaget, men vi er sådan set enige i den bekymring, som bl.a. Dansk Fjernvarme peger på.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-27:
Jeg studsede lidt over den der sætning med, at I gerne vil gå længere.
Nu ved jeg godt, som vi også havde oppe at vende før, at ordføreren kommer fra et parti, der ikke eksisterede, sidste gang vi diskuterede det, men faktisk havde vi jo muligheden for det her for 3 år siden.
Der kunne vi være gået ret langt, og der kunne vi have taget højde for al den kritik, der har været, også fra eksterne organisationer også dengang.
Så til det der med at gå længere vil jeg sige, at der har vi været allerede for 3 år siden.
Det har jeg blot behov for at understrege.
Henrik Frandsen (M), 2024-11-27:
Tak for ordet, formand.
Som de foregående ordførere, der har været på talerstolen, vil jeg også gerne takke forslagsstillerne for at fremsætte dette beslutningsforslag og derved gøre opmærksom på en meget, meget vigtig problemstilling.
Det er en problemstilling, vi fra Moderaternes side anerkender og er enige i skal løses, da der findes nogle virkelig uhæderlige lykkeriddere blandt få af elhandelsselskaberne, men nogle få selskaber, som i virkeligheden ødelægger det for alt for mange selskaber, og som ødelægger det for de selskaber, der opfører sig ordentligt i branchen.
Derfor er det også vigtigt, at de initiativer, der bliver iværksat for at beskytte forbrugerne, ikke kommer til at genere dem, der opfører sig ordentligt.
Kort sagt er vi i Moderaterne enige i hensigten med forslaget, men vi ønsker også at gå længere end forslagsstillerne.
Derudover vil der også være et problem i forhold til forslagsstillernes ønske om, at løsninger skal være en del af implementeringen af elmarkedsreformen.
Lovforslaget om elmarkedsdirektivet blev fremsat den 25. oktober 2024 og skal træde i kraft den 1. januar 2025.
Det er godt på vej igennem lovprocessen, så det vil ikke være praktisk muligt, at forslaget kan nå at blive en del af det.
Til gengæld er det tanken, at der i starten af det nye år skal præsenteres en bred vifte af forslag, der skal gøre livet surt for dem, der ikke kan opføre sig ordentligt i branchen.
Dette arbejde er sat i gang og skal ske i et tæt samarbejde med den del af branchen, der opfører sig ordentligt, ligesom det vil være formålstjenligt, at vi selvfølgelig også inddrager forbrugerinteresser i det arbejde.
Med baggrund i disse overvejelser kan Moderaterne ikke støtte beslutningsforslaget i sin nuværende form, men vi deltager jo meget gerne på lige fod med de øvrige partier, der har været på talerstolen, i udvalgsarbejdet, og kunne man lande en eller anden tekst dér, ville det jo være rigtig fint.
Tak for ordet, formand.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-27:
Jeg vil blot kort kvittere for støtten.
Det er vi rigtig, rigtig glade for.
Og ja, det handler, som vi også talte om ved den foregående ordfører, i lige så høj grad om branchens, udbydernes, vilkår som om forbrugernes vilkår.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-11-27:
Tak for det, formand, og tak til forslagsstillerne for et udmærket beslutningsforslag.
Som uvildige undersøgelser fra f.eks. Forbrugerrådet Tænk har vist, er der problemer på elmarkedet, hvor forbrugere bliver snydt af elhandelsselskaber, der agerer vildledende og på anden måde amoralsk.
Det skader ikke blot de forbrugere, der direkte rammes, men det skader også resten af branchen, hvor de virksomheder, som ellers handler forsvarligt, ender med at blive stillet ringere i en unfair konkurrence.
Så vi bør derfor arbejde for muligheden for at skabe et mere gennemsigtigt marked, hvor der implementeres skrappere sanktioner mod de selskaber, der forbryder sig mod de regler.
Liberal Alliance agter at stemme for beslutningsforslaget, men vi er da også konstruktive over for en eventuel tekst, der skulle komme ud af det, og vi imødeser i øvrigt også forhandlinger på området fra regeringens side, når der er et udspil derfra.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-11-27:
Selv tak.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-27:
Jeg vil gerne kvittere for den del af talen, der handlede om små og mellemstore udbydere på markedet.
For det er jo lige præcis vigtigt, at det her ikke blot er en forbrugerting, for det er det i allerhøjeste grad også, men at de operatører, der er på markedet, også kan få ro til at lave deres forretning på ordentlige vilkår, og at de ikke bliver kædet sammen med andre operatører, som ikke kan hitte ud af at håndtere spillereglerne.
Så jeg er helt enig i, at det er en vigtig del af forslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-11-27:
Tak for ordet, og tak til Konservative for at rejse den her vigtige debat.
Vi har læst om selskaber, der sender regninger til folk for strøm, de aldrig har brugt, og om kunder, der bliver fanget i dyre aftaler efter at være blevet presset af aggressive sælgere.
Det skaber en utryghed for forbrugerne, og det er derfor fuldstændig afgørende, at vi får sat en stopper for de her uacceptable metoder, som nogle selskaber bruger til at vildlede og bondefange forbrugerne.
I SF er vi fuldstændig enige med De Konservative i behovet for en bedre regulering af elmarkedet, og vi støtter idéen om at indføre en tilladelsesordning for elhandelsselskaberne og også idéen om i øvrigt at sanktionere hårdere mod selskaber, der bryder reglerne.
Det afgørende synes jeg dog er, at ordningen udformes med omtanke, så den ikke uforvarende hæmmer mindre aktører eller svækker konkurrencen på markedet, og det går jeg jo egentlig også ud fra at forslagsstillerne er enige i.
Vi skal sikre klare og tydelige regler, der beskytter forbrugerne, og det må aldrig være op til den enkelte kunde at skulle gennemskue og håndtere vildledende markedsføring, så vi skal selvfølgelig sørge for, at reguleringen gør det nemt, trygt og overskueligt, samtidig med at vi holder de ansvarlige aktører til ilden.
Nu har jeg jo noteret mig ministerens melding om, at vi egentlig, hvis det står til ham, har udsigt til nogle drøftelser og forhandlinger på det her område i god tid inden sommeren, og derfor synes jeg, vi skal bestræbe os på at lande det her i en beretning i udvalget.
Men ligesom tidligere talere har gjort det, vil jeg også allerede nu bemærke, at vi sådan set i SF, hvis det kommer dertil, har tænkt os at støtte forslaget.
Der burde dog, som jeg hører det, være grundlag for en eller anden grad af enighed.
Så mon ikke vi skal prøve at give det et skud?
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-11-27:
Tak for kvitteringen.
Der er jo ikke så meget at respondere på, så tak for det.
Jesper Petersen (S), 2024-11-27:
Jeg vil også bare sige tak for bemærkningerne til hr. Dennis Flydtkjær og så kvittere for den konstruktive tilgang, som jeg synes der bliver givet udtryk for.
Jeg synes, at vi skal bestræbe os på at prøve at få lavet en tekst i udvalgsarbejdet, som vi kan enes om, og så håber vi hurtigst muligt at ministerens arbejde kan føre til, at vi har drøftelser.
Så det er bare en kvittering for, at vi kan gå ind i det, og jeg arbejder jo meget gerne sammen med ordføreren om at lave de formuleringer, der gør, at vi kan samles om det.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-11-27:
Ja, jeg er meget enig.
Så jeg har ikke så mange yderligere kommentarer til det.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-27:
Tak for gode forslag, og vi kan jo godt regne ud, at det nok ser lidt sort ud i forhold til at blive vedtaget, men vi håber også, at der så på bedst mulig vis bliver inddraget alle de gode forslag, som der kommer, og at det ikke bliver et lukket system, men at det skal udvikles.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-11-27:
Jeg kan selvfølgelig godt forstå, at det er irriterende, når man igennem mange år har prøvet med beretninger og de redskaber, der er.
Men det, jeg tænkte, der kunne være i det nu, var, at vi måske kunne prøve på at ramme lidt mere ind, hvad det præcis er, vi gerne vil have regeringen til at arbejde hen imod, når man kommer med sine forslag til foråret, sådan som jeg tror jeg hørte mig frem til at det kunne være.
Altså, det var mere den tanke, der kunne være i det, og ikke så meget, at vi pålægger regeringen at gøre noget, for det er de på vej til, men at vi måske så i en tidlig fase som folketingspartier kunne byde ind med, hvad det faktisk er for en retning, vi gerne vil have man kigger i.
Kunne det, som der også står i forslaget, være noget med nogle tilladelser for at kunne blive leverandør?
Kunne det være øgede straffe?
Kunne det være andre ting?
Det kunne måske være sådan nogle skibe, man kunne sætte i søen, og så kunne man komme tilbage til det, når regeringen kom med deres holdning.
Det var mest den tanke, jeg havde i forbindelse med det.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-27:
Jeg vil blot kvittere for, at I støtter forslaget, og sige, at det med hensyn til en beretning eller en anden form for tekst, jo så var lige præcis der, vi endte for 3 år siden, altså før ordførerens parti var i Folketinget.
Der kan man jo sige, at det er det sådan lidt komiske i den her situation, at vi har prøvet at være der før, at vi har prøvet at række ud, at vi har prøvet at få en beretning, og hvor det så er blevet lukket ned.
Men det er blot en kvittering herfra, og tak for støtten.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-11-27:
Tak for ordet.
Og tak til Det Konservative Folkeparti for at bringe den her debat ind i Folketingssalen.
Efter at have hørt på de foregående ordførere tror jeg ikke, der er nogen af os herinde, der er i tvivl om, at her er der et marked, hvor der kunne være brug for at blive strammet op.
Altså, der er selskaber, der laver forkert markedsføring og ikke vil betale penge tilbage til deres kunder, hvis de retmæssigt har krav på det, og andre dårlige ting, som ingen forbrugere derude kan være tjent med.
Så jeg vil sige, at fra Danmarksdemokraternes side er der fuld opbakning til, at vi får gjort noget ved det her.
Det har stået på længe, også alt for længe.
Vi har i rigtig lang tid kunnet se, at de her sager er blevet afdækket af medierne, og alligevel står vi jo stadig væk uden nogen store forbedringer.
For der er ikke fremgået den helt store skillelinje i den her debat, så jeg tror sådan set godt, at man kunne finde hinanden.
Og det, der måske kunne være en idé at skrive i et fælles betænkningsbidrag, er nogle af de rammer, man kunne arbejde videre med, eller man kunne sætte en retning for det arbejde, som regeringen har annonceret at der kommer i det nye år.
Jeg synes ikke, det lyder til, at der er en kæmpe uenighed om, at der skal strammes op på det her område, og at det kunne være fornuftigt nok.
Fra mit partis side kan vi i hvert fald sige, at vi ikke synes, det er acceptabelt, at der foregår så meget misvisende vejledning derude.
Skulle det komme til afstemning, kan jeg sige, at vi vil stemme for det, lige meget hvad.
Men det var bare for at prøve på at være konstruktiv og se, om man kunne finde en anden vej for trods alt at flytte noget.
Det handler jo om forbrugerne, det handler ikke om os folketingspolitikere.
Men skulle det komme til afstemning, støtter vi i hvert fald beslutningsforslaget.
Henrik Frandsen (M), 2024-11-27:
Nu kan jeg jo næsten ikke gøres ansvarlig for, hvad Folketinget foretog sig eller ikke foretog sig på et tidspunkt, hvor jeg ikke var en del af Folketinget.
Jeg blev valgt ind den 1. november 2022.
Men når jeg siger »gå længere«, er det, fordi vi mener, der er brug for en bred vifte af forslag her.
Det er også det, der ligger til grund for, at jeg i min tale siger, at vi efter juleferien her vil fremlægge en bred vifte af forslag, som vi også har inddraget branchen i, og som vi har inddraget forbrugerorganisationerne i for at sikre, at det, vi gør, så også er noget, der virker og gør, at vi slipper for at have den form for lidt lovløse tilstand.
Jeg tror i virkeligheden ikke, det er lovløse tilstande, for mange af dem er jo blevet politianmeldt, og det må betyde, at de bryder den lov, der er der i forvejen, kan man sige.
Så det kan jo være, at den lov, der er på området, også bare i første omgang skulle overholdes.
Caroline Stage Olsen (M), 2024-11-27:
Jeg går ud fra, at der her er tale om, hvordan lovforslaget er skrevet, og jeg er enig i, at det er lige vel komplekst, og det tager jeg meget gerne med tilbage.
Så tak for det.
Helle Bonnesen (KF), 2024-11-27:
[Lydudfald]
... spørgsmål på fru Dina Raabjergs vegne, og en af de ting, hun gerne ville have pointeret, var, at hun mener, at forslaget er vanvittig komplekst, og et af de store behov er, at der bliver skabt noget klarhed, og at ministeriet havde lovet at lave nogle vejledninger.
Men det er meget magtpåliggende for fru Dina Raabjerg at sige, at det altså ikke er tilstrækkeligt bare at lave dem, fordi de er nye, men at det også skal ses som en teknisk hjælp og som en nødvendighed, for at loven kan fungere i praksis.
Og den besked synes jeg var vigtig at overbringe.
Caroline Stage Olsen (M), 2024-11-27:
Jeg tager de titler, jeg kan få.
Det er fint.
Tak, formand.
Jeg vil gerne kvittere for de sindsoprivende taler og især for hr. Kim Edberg Andersens indlæg, og jeg kan betrygge ordføreren, selv om han vist allerede har forladt bygningen, med, at der ikke bliver tilført yderligere årsværk i forbindelse med den her tilsynsmyndighed.
Med datastyringsforordningen introducerer vi rammer for vores fremtidige dataøkonomi, der gør det lettere og mere sikkert at stille data til rådighed.
Jeg betragter det som rettidig omhu.
Europa-Kommissionen ser forordningen som en hjørnesten i den europæiske datastrategi, der skal styrke både gennemsigtighed og sikkerhed i industrien.
Med forordningen ruster vi Danmark og EU til at udnytte det økonomiske og samfundsmæssige potentiale, som dataøkonomien rummer.
Ved at stille krav til, hvordan datadelingsplatforme drives sikkert og fair, fremmer vi tillid til datadeling og sætter forbrugerbeskyttelse i fokus.
Med det her konkrete lovforslag, som vi taler om i dag, udpeges Digitaliseringsstyrelsen, som andre også rigtigt sagde, som kompetent myndighed til at føre tilsyn med de virksomheder, som Europa-Kommissionen forventer vil få en afgørende rolle i dataøkonomien.
Lovforslaget her står ikke alene.
Det skal være vores bidrag til en dansk Gaia-X-hub, og den skal fungere som et nationalt kontakt- og koordinationspunkt for danske aktører inden for europæisk dataøkonomi.
I dag er der ikke registreret nogen dataformidlingstjenester eller dataaltruistiske organisationer i Danmark, så også i forhold til ordføreren for Liberal Alliance vil jeg sige, at vi er klar til at give rådgivning, når den dag kommer, men der er i dag ikke nogen organisationer, så det er rigtig rettidig omhu med det her lovforslag.
Der findes allerede organisationer i Danmark i dag, der arbejder med dataaltruisme, og som dog kan blive omfattet i fremtiden.
Implementeringen af forordningen vil bidrage til at understøtte de bedste muligheder for at udvikle dataområder i Danmark, så vi er klar til at gribe de nye digitale muligheder, som byder sig.
Jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, som udvalget måtte ønske at få nærmere belyst under udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Alexander Ryle (LA), 2024-11-27:
Tak, formand.
Dette lovforslag har til formål at fastsætte supplerende bestemmelser til forordningen om datastyring.
Forordningen om datastyring er jo allerede trådt i kraft, den har virkning i Danmark, men visse bestemmelser kræver, at vi supplerer national lovgivning.
Det drejer sig jo konkret om, at der skal etableres et tilsyn, som overvåger, hvorvidt dataformidlingstjenesteudbydere og anerkendte dataaltruistiske organisationer opfylder kravene i forordningen og samtidig får mulighed for at sanktionere.
Da jeg nu er nummer fire i talerrækken og de tidligere ordførere allerede har redegjort meget fint for indholdet, vil jeg egentlig gøre det relativt kort og blot sige, at vi støtter udpegningen af Digitaliseringsstyrelsen som kompetent myndighed.
Det gør vi, fordi de har erfaring med og indsigt i området, men også, fordi jeg ikke helt er klar over, hvem det ellers skulle være.
Så har jeg i øvrigt noteret mig, at der ikke har været kritiske indvendinger i høringssvarene, men dog et ønske fra Psykiatrifonden om, at Digitaliseringsstyrelsen ikke kun skal fungere som håndhævende myndighed, men også fokusere på at støtte de dataaltruistiske organisationer aktivt.
Det synes jeg giver god mening.
Jeg har også noteret mig, at Digitaliseringsministeriet har svaret, at de er enige og vil sikre, at disse organisationer får den nødvendige vejledning i og støtte til at overholde reglerne og bidrage til et ansvarligt og sikkert dataøkosystem.
Det er jo alt sammen meget positivt.
Liberal Alliance kan støtte lovforslaget, og jeg skal også hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter lovforslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-27:
Tak for det, formand.
Lovforslaget har til formål at skabe rammer for det danske tilsyn med dataformidlingstjenester og dataaltruistiske organisationer.
Det er således formålet med lovforslaget at udpege Digitaliseringsstyrelsen som kompetent myndighed og hertil tildele tilsynskompetencer.
Resten har stort set været sagt allerede.
Selv om vi alle sammen har været meget spændte på lovforslaget i dag og jo nærmest ikke har kunnet holde os tilbage for at rende op på talerstolen, bliver jeg nødt til at konkludere, at Danmarksdemokraterne kommer til at støtte lovforslaget – vi synes naturligvis, det er vigtigt – men vi mener også, at det her kan gøres inden for allerede givne ressourcer i ministeriet.
Så såfremt ministeren, når hun går hjem og læser efter i tallene, kan få det til at gå op, uden at det koster skatteborgerne ekstra penge, kommer Danmarksdemokraterne naturligvis til at støtte forslaget.
Det er ikke alting, der pr. automatreaktion behøver at koste flere mennesker og penge.
Måske vi kan finde en løsning, hvor vi rent faktisk får noget fornuftigt i hus uden at ansætte fire nye statsansatte på Slotsholmen.
Såfremt det sker, kommer vi til at støtte forslaget.