runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Jeg ved ikke, hvad det er for en historieopfattelse, Socialdemokratiets ordfører abonnerer på, men Dansk Folkeparti har mig bekendt aldrig nogen sinde siddet ved magten i Danmark, aldrig siddet i regering – i modsætning til Socialdemokratiet, der har siddet i regering mange gange.
Så jeg har svært ved at se, at det på nogen som helst måde skulle være vores ansvar, at regeringen nu vedtager en lov uden om Dansk Folkeparti, der frisætter kommunerne fra servicelovens krav om at tilbyde forebyggende hjemmebesøg til ældre over en bestemt alder.
Maria Durhuus (S), 2024-11-21:
Tak for spørgsmålet.
Vi fjerner jo ikke de forebyggende ældrebesøg.
Vi fjerner det, at man skal dokumentere, at man har gjort det lige nøjagtig i forbindelse med den alder, på den dag.
Det betyder altså, at en kommune kan beslutte sig for, at man vil lave de forebyggende ældrebesøg, når man er 55 år, når ægtefællen er død, når der opstår diabetes, eller når nogen får kol.
Jeg må bare anfægte det, og jeg bliver virkelig ærgerlig over ordførerens meget, meget nedladende holdning til de dygtige, dygtige medarbejdere, vi har derude.
Der er ikke medarbejdere, der går på arbejde hver dag for at skrotte en forebyggelsessamtale eller for at lade ældre sidde i deres eget skidt og møg.
Nogle af alle de her ting, der er sket derude, er sket på Dansk Folkepartis vagt.
I var ved roret dengang, hvor det her med BUM-modellen og hele det her show blev indført.
Hele kontrol- og styringsregimet skete på jeres vagt.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-11-21:
Jeg tror stadig væk på, at hvis vi har tillid og vi har tålmodighed med vores samarbejdspartnere, det være sig kommunen og de ansatte, vil det her også blive løst.
Og jeg vil da selv gøre alt, hvad jeg kan, for at vi får det løst.
Vi tager den i udvalget, og dér synes jeg vi skal diskutere det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Tak for det.
Jeg bemærker, at ordføreren siger tillykke til Danmarks ældre, og jeg er bare nysgerrig på, om ordføreren fra Socialdemokratiet virkelig tror, at de ældre den næste tid efter vedtagelsen af den her ældrelov vil opleve det som en gave i forhold til deres ældrepleje, at man eksempelvis nu afskaffer de forebyggende hjemmebesøg hos ældre, der netop skal sikre, at ældre ikke ender med at sidde i deres eget skidt og møg, men at der selvfølgelig er et opsyn med, at de får den værdige og ordentlige behandling, som vores ældre selvfølgelig har fortjent.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-21:
Vi er jo helt enige i, at der ikke skal ske et skred og det ikke skal gå ud over sårbare borgere.
Alt andet lige vil der jo også, i og med at man går fra at visitere til enkelte ydelser til at visitere til det her, man kalder plejepakkeforløb, ske en ændring af den karakter også i forhold til, hvad det så er, man kan klage over.
Men det er helt sikkert noget, vi skal følge nøje, hundrede procent.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Det er vel reelt det, der er risikoen ved det her, fordi der kan være store forskelle fra kommune til kommune på, hvordan man vurderer, hvilken lovgivning man skal høre under.
Og ordføreren vil vel også godt erkende, at muligheden for at klage over den vurdering også bliver forringet i forbindelse med det her lovforslag.
Så risikoen vil i hvert fald være til stede, medmindre kommunerne generelt får en bedre økonomi, for der er jo i sagens natur ikke nogen kommuner, der er interesserede i at behandle deres borgere dårligt.
Men under et stærkt økonomisk pres er der jo netop en risiko for, at hvis ikke der er sikret en retssikkerhed, kan vi risikere, at det kommer til at gå ud over de sårbare borgere.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-21:
Men der er nogle problemer derude i dag, og det er sådan set også noget af det, som vi er meget optaget af.
Vi har jo også som ordføreren fra Enhedslisten læst de forskellige høringssvar.
Vi har i Danmarksdemokraterne, i forbindelse med at vi drøftede de her høringssvar i aftalekredsen, gentagne gange stillet spørgsmål om, hvordan vi kunne sikre, at bemærkningerne i lovforslaget var af en karakter, så man ikke kunne være i tvivl, og så man i hvert fald altid havde det at stå på, hvis der var en afgørelse, som stak i en helt anden retning.
Men jeg er med på, at det fortsat er en bekymring hos ordføreren – det kan jeg se – men også hos nogle andre parter.
Og det er jo også noget, vi i Danmarksdemokraterne vil følge meget, meget nøje.
For der skal ikke ske et skred.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg kender jo ordføreren som en grundig parlamentariker.
Derfor har jeg også fuld tiltro til, at ordføreren også har læst sig ned i høringssvarene, når ordføreren selv nævner det.
Et af de elementer, som ordføreren selv er inde at berøre, er jo netop det, som både Hjernesagen og Alzheimerforeningen peger på, nemlig spørgsmålet om, hvordan vi sikrer, at hjælpen bliver givet rigtigt, altså i forhold til serviceloven kontra ældreloven.
Er ordføreren slet ikke bekymret for, at der kan ske et skred i forhold til det, og at der også kan blive stor forskel geografisk, altså kommunerne imellem, på, hvordan man vurderer i de enkelte kommuner?
For når jeg læser høringssvarene og lovforslaget, ser jeg det jo som en reel risiko, at det her faktisk kan komme til at betyde en forringelse også for borgere med et handicap.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-21:
Det er rigtigt, at der er et såkaldt integrationsprojekt i en ungdomsklub for unge med anden etnisk baggrund i Helsingør Kommune, som vi i Danmarksdemokraterne gerne så afskaffet.
Der var ikke politisk flertal for det, men jeg vil love hr. Mikkel Bjørn én ting: Jeg vil gå til valg på, at det bliver afskaffet, og jeg vil gå til valg på, at vi får en borgerlig borgmester og et borgerligt flertal i Helsingør Kommune næste gang.
Det var ikke meningen, at vi skulle diskutere lokalpolitik, men det vil jeg gerne gå til valg på i Helsingør, sådan at vi kan få afskaffet det her integrationsprojekt.
For det er noget pjat.
Vi skal have de ældre i fokus og i stedet investere på ældreområdet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Det ved jeg ikke om er det, Danmarksdemokraterne kalder ansvarlig ældrepolitik.
Det er det i hvert fald ikke for os i Dansk Folkeparti.
Nu får vi jo at se de næste par år – eller de næste mange år – om ældre virkelig oplever et markant løft i ældrevelfærden ude i Danmark.
Det tror vi ikke i Dansk Folkeparti er tilfældet.
Der er man i Danmarksdemokraterne måske en kende mere naive.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-21:
Ældreloven er et meget, meget positivt skridt i den rigtige retning.
Det siger jeg også, med baggrund i at jeg er sygeplejerske, og med baggrund i at jeg også tidligere har arbejdet ude i hjemmeplejen.
Så jeg ved, at det er den rigtige retning.
I forhold til de her mange besparelser, der er sket i min egen kommune, Helsingør, også på ældreområdet, kan jeg sige, at vi stod i den frygtelige situation, at vi skulle spare op mod 300 mio. kr. over 3 år, fordi der lige pludselig var et benspænd, der handlede om, at grundskylden ikke lige præcis var sådan, som man havde forventet at den var eller i hvert fald skulle være i forhold til de indtægter, vi skulle have.
Så lige pludselig stod hele kommunalbestyrelsen med det ansvar at skulle løfte nogle røde tal ud af budgettet, og det er gået ud over de ældre.
Det er også gået ud over børn og unge og alle mulige andre.
Det er et frygteligt budget og vidner kun om, at der virkelig er brug for, at vi også fra Christiansborgs side har meget stort fokus på de forhold, der er ude lokalt.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Tak for det.
Danmarksdemokraternes ordfører holdt nu en rigtig fin og formfuldendt tale om vigtigheden af en værdig ældrepleje.
Derfor kan det jo undre, at ordføreren fra Danmarksdemokraterne selv netop har indgået en aftale om markante nedskæringer i ældreplejen i den kommunalbestyrelse, hvor hun sidder.
Er Danmarksdemokraterne ikke er optaget af at føre en ordentlig ældrepolitik, eller hvad er anledningen til, at man nu ad flere omgange er gået med i aftaler, der ikke forbedrer ældreplejen, men tværtimod forværrer den markant?
Maria Durhuus (S), 2024-11-21:
Jeg vil sige, at i dag er rammen ude i ældreplejen 60 mia. kr.
Derudover har vi sendt penge med ud til etablering af de faste teams.
Derudover har vi sat 1,25 mia. kr. af til den demografiudvikling, der er.
Og derudover følger vi det her område rigtig, rigtig nøje.
Jeg er ikke overbevist om, at Ankestyrelsen på den måde er det eneste afgørende for, at vi får en god ældrepleje.
Jeg mener også, at der klart ligger et fagligt ansvar ude hos kommunerne, og jeg mener ikke, at nogle kommuner modtager klager uden at forholde sig til dem.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Nu tror jeg sådan set også, at menneskeligheden findes derude i dag.
Jeg tror, at det, der kan være problemet, er, at rammerne ofte er for stramme, og jeg har fuld forståelse for, at man her med det her forslag ønsker at slække på rammerne.
Og der har vi jo netop den retssikkerhed, der i dag gør sig gældende: at en borger kan klage over det, hvis ressourcerne ikke er tilstrækkelige.
Der er så nogle lovkrav, og der står i bemærkningerne til lovforslaget, at kommunernes vurdering af, hvilket af kommunens forløb en borger skal tilbydes, bygger på et skøn.
»Ankestyrelsen vil derfor som altovervejende udgangspunkt ikke kunne tilsidesætte kommunens vurdering« af dette skøn.
Det vil jo betyde, at en borger kan klage til kommunen.
Hvis man ikke får medhold der, har man faktisk ikke længere Ankestyrelsen at gå til for at sikre, at man får den tilstrækkelige hjælp.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-21:
Det tolkede jeg egentlig som et meget, meget klart svar på det, altså at ja, Enhedslisten mener, at man kan få dansk statsborgerskab, selv om man har begået alvorlig kriminalitet, så længe det ikke er inden for terrorparagrafferne.
Så det var egentlig bare mere en konstatering af, at det var rart endelig at få det bekræftet.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Men nu er der jo nogle særlige bestemmelser i forhold til terror og forbrydelser mod statens sikkerhed, altså straffelovens § 12 og 13, tror jeg det er, hvor der netop også er mulighed at kunne fratage et statsborgerskab i helt særlige tilfælde.
Men ellers skal spørgsmålet om, om man kan opnå et statsborgerskab, jo overlades til nogle objektive kriterier, og efter min opfattelse skal det, at en borger på et tidspunkt i livet har begået en kriminalitet – den kan være nok så grov – jo ikke permanent udelukke fra, at man kan opnå et statsborgerskab.
Det er klart, at der kan være en karensperiode forbundet med, at en man har begået kriminalitet, men kriminaliteten bliver jo begået, uanset om borgeren er dansk, svensk eller taiwanesisk statsborger.
Det er jo ikke det, der er det afgørende, men det er jo netop, at man kan bekæmpe kriminaliteten.
Og det er der, hvor jeg siger, at et statsborgerskab ikke er et fremragende redskab til at bekæmpe kriminalitet med.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-21:
Tak for det.
Jeg bliver simpelt hen nødt til at følge op på det spørgsmål, hr. Mikkel Bjørn stillede.
For det kom der altså ikke noget svar på.
Uanset hvad for et pas man så har på det tidspunkt, hvor man begår kriminaliteten, f.eks. terror, så er vi alle sammen enige om, at man skal fanges, at man skal dømmes, og at man skal straffes.
Men Enhedslisten svarede ikke på, om personen så bagefter var berettiget til at få et dansk pas, hvis det stod til Enhedslisten.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Men det er jo fuldstændig rigtigt, at ifølge grundloven kan vi netop ikke gøre det med statsborgerskab.
Det så vi sådan set gerne at man kunne.
Vi så gerne, at der blev lavet en grundlovsændring, men indtil man måtte komme frem til at lave en sådan, kunne vi jo vælge at forvalte efter de forvaltningsmæssige principper og lave en aftale her i Folketinget og så bede Indfødsretskontoret om at forvalte efter de regler, men så til gengæld sikre, at der var fuldstændig klarhed og objektivitet i forhold til de regler, og dermed sikre en lettere og mere rimelig adgang til statsborgerskab.
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Jeg skal bare lige forstå det rigtigt.
Mener Enhedslisten ikke, at vi skal leve op til grundloven, altså at det er Folketinget, der har den fornemmeste opgave at tildele statsborgerskab?
Ønsker Enhedslisten i stedet for at uddelegere den meget fornemme kompetence til nogle djøf'ere på et eller andet kontor her på Slotsholmen?
Eller hvordan skal jeg forstå det?
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Det ville jo være naturligt, hvis det var sådan, at Folketinget kunne opstille nogle objektive kriterier for, hvad der skulle gøre sig gældende, for at man kunne opnå statsborgerskab, og at man efterfølgende overlod det til en forvaltningsmyndighed at forvalte efter de regler, som Folketinget udstak.
Jeg har ikke nogen problemer med at sige, at vi kan stille krav til, at man gennemfører et kursus for at lære danske samfundsforhold at kende, og at vi stiller krav til sprog, selvfølgelig med mulighed for at få dispensation, hvis man ikke har mulighed for at tilegne sig sproget.
Det kan også være fint, at man får en karensperiode i forbindelse med kriminalitet.
Det har jeg ingen problemer med.
Men den vilkårlige tilgang, man benytter sig af i dag, synes jeg er fuldstændig uanstændig over for de mange mennesker, som er lovlydige og opfylder de betingelser, der bliver stillet, men som alligevel bliver afvist, når de søger om statsborgerskab.
Anders Kronborg (S), 2024-11-21:
Hvad skal der egentlig til, for at Enhedslisten mener, at man ikke skal have et dansk pas?
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Det kan jeg fuldstændig bekræfte, altså at den regel, der er i dag, om, at borgere, der har begået kriminalitet, som har medført en dom efter straffeloven, permanent er udelukket fra et statsborgerskab, støtter Enhedslisten ikke.
For det har vi jo set utallige eksempler på kan betyde, at folk, der har deltaget i en slåskamp i forbindelse med en gymnasiefodboldkamp, og som efterfølgende er blevet meldt til politiet, og som derefter har fået en ekstremt mild dom, permanent er udelukket fra at opnå et statsborgerskab.
Der er jeg helt med på, at Danmarksdemokraterne og hr. Kristian Bøgsted er enige i, at det er sådan, det skal være.
Det er vi ikke i Enhedslisten.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
Tak for det.
Jeg er ret meget i tvivl om, hvad det egentlig er, Enhedslisten mener, og hvad det er for nogle kriterier, Enhedslisten mener der skal være for tildelingen af et dansk statsborgerskab.
Ordføreren forholder sig udelukkende til, at Enhedslisten mener, at der skal være nogle kriterier, men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det er for nogle kriterier, de mener der skal være.
Maria Durhuus (S), 2024-11-21:
Jeg er ikke så bekymret for, at de ældres ret til at klage bliver svækket.
Derfor er jeg overbevist om, at der også vil komme et langt større menneskesyn og en langt større enighed om, hvad man har behov for, og hvad man ikke har behov for.
Det, jeg er bekymret for nu, er, hvis vi fortsætter med at have visitatorer siddende på et kontor langt væk fra den ældre, hvor det hele baserer sig på, hvad der kan bevilges inden for givne rammer og ikkerammer.
Jeg er mere bekymret for, hvis vi ikke får fagligheden helt ud til borgeren og på den måde ikke får den ældres selvbestemmelse og ret til eget liv i spil.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg har fuld forståelse for, at intentionen netop er det der med at skabe helhedspleje, og at vi får visitationen tættere på borgeren.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren ikke deler den bekymring, som også rejses af en del parter i høringssvarene, og som netop handler om, om vi så også sikrer, at borgeren får den hjælp og pleje, som er hensigten?
For med den nye helhedspleje med de sammenhængende og rummelige pleje- og omsorgsforløb bliver det i lovforslaget også klart, at muligheden for at klage over en tildelt ydelse, hvilket vi jo ved kan ske i kommuner med en presset økonomi, også forsvinder.
For man kan godt nok stadig væk klage til kommunalbestyrelsen.
Man kan også, hvis man ikke er tilfreds med den afgørelse, klage til Ankestyrelsen.
Men Ankestyrelsen vil have meget svært ved at gøre andet end at give kommunen ret, fordi der netop er tale om et skøn inden for helhedsplejen.
Er ordføreren ikke bekymret for, at det her reelt kan betyde, at den retssikkerhed, som borgeren har i forhold til at få den visiterede hjælp, rent faktisk forsvinder?
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Nu svarede jeg stort set præcis det samme til ordføreren, som jeg svarede til hr. Anders Kronborg, og at det er de kriterier, som gør sig gældende i forhold til det.
Så er terrorisme jo også et vidt begreb.
Så det er klart, at der skal være stramme regler i forhold til det, og det er der jo også allerede i dag.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
Ordføreren kom også ind på nogle krav i forhold til nogle former for kriminalitet.
Men kan ordføreren så ikke bekræfte, at hvis det stod til Enhedslisten, ønsker man ikke at tildele statsborgerskaber til terrorister?
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Der er faktisk blevet skrevet en udmærket kronik om det i Politiken i sin tid, en grundlovskronik, som jeg kan opfordre ordføreren til at læse.
Men ellers kan jeg jo godt kort skitsere det, i forhold til at jeg synes, det kunne være fornuftigt, at de mennesker, der ikke har været igennem folkeskolen og dermed ikke kender til danske samfundsforhold, rettigheder og pligter, skal gennemgå et kursus.
Jeg synes ikke, der skal være en eksamen eller prøve i forbindelse med det, men det er fornuftigt, at man får en indføring i, hvad det er for et samfund, man er kommet til, og hvad det er for nogle rettigheder og pligter, man har.
Jeg synes, det er helt fornuftigt at stille nogle sprogkrav, i forhold til at hvis du skal begå dig i samfundet, skal du også kunne tale sproget, selvfølgelig med den mulighed, at du kan få en dispensation, hvis du ikke er i stand til at kunne tilegne dig sproget.
Så kunne man efter min opfattelse også sagtens se på at have nogle karensregler i forbindelse med særlig grov kriminalitet.
Det var sådan nogle kriterier, som jeg tænkte det kunne være udmærket at have i forbindelse med opnåelse af et dansk statsborgerskab og dermed stemmeret til Folketinget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-11-21:
Mange tak for det.
Derfor har SF længe kæmpet for, at vi skulle have fast og kendt personale i ældreplejen og også flere penge til faste teams.
Det har vi aftalt, og det sætter jeg virkelig stor pris på.
Nu har vi også lavet en ældrelov, og den har været efterspurgt længe, fordi ældre længe har syntes, at der var et behov for at få rystet posen og få gjort noget andet end det, vi plejer at gøre.
Derfor har vi fået lavet den her ældrelov i fællesskab.
Med ældreloven tager vi et opgør med det – et tiltrængt opgør med det.
Vi giver personalet mulighed for at bruge deres uddannelse, de ældre får mere selvbestemmelse, og så er vi rykket tættere på målet med faste tværfaglige teams.
Det har vi gjort, fordi ældres behov bare ikke er et øjebliksbillede; det, jeg har brug for i dag, er ikke nødvendigvis det, som jeg har brug for i morgen.
Om det så er et blødkogt æg eller hjælp til at få masseret nogle ømme ben, skal det bare være slut med at afvise rimelige behov med besked om, at det desværre ikke står på planen.
Det er godt for den ældre, og det er godt for den ansatte, som med udgangspunkt i god faglighed og kendskab til den ældre kan tage et rimeligt hensyn og også ved, hvor kopperne står, hvordan kaffen skal laves, og hvor man kan finde de forskellige ting i hjemmet, og på den måde kan imødekomme den ældres behov, uden at der skal opstå misforståelser undervejs.
Betyder det så, at vi er i mål?
Nej, det betyder ikke, at vi er i mål, men vi er kommet et stykke af vejen.
Vi ville f.eks. gerne have set mere bindende krav i forhold til at sikre kendte ansigter.
Men derudover har vi også fortsat store rekrutteringsudfordringer i ældreplejen, og i SF synes vi også stadig væk, at der er for meget brugerbetaling i vores ældrevelfærd.
Vi skal også have mere fokus på borgere med demens.
Det vidner en rigtig trist historie fra for nylig jo alt for tydeligt om, hvor en ældre mand er endt med at være varetægtsfængslet på en psykiatrisk afdeling.
Vi har stadig væk nogle udfordringer, som vi skal arbejde med, og man har som borger med demens heller ikke de samme muligheder for selvbestemmelse, som man har andre steder, så derfor er der stadig væk noget, som vi skal arbejde videre med, og det er vi sådan set også rigtig klar til i SF.
Men vi er på vej og i en rigtig retning.
Eller måske skulle jeg sige, at vi er på vej tilbage til nogle vilkår, som vi kendte for 20 år siden, hvor arbejdet netop blev tilrettelagt i et samarbejde mellem borgeren og den ansatte.
Alt var ikke rosenrødt dengang, men dog var det et princip, at vi samarbejdede om at gøre tingene i fællesskab.
Jeg har prøvet at arbejde på de vilkår for over 20 år siden, og jeg lover, at det giver mening, når det er sådan, at man på dagen kan lave aftalerne om, hvad det er, der er behov for, og aftale det individuelt med den enkelte ældre.
Jeg vil gerne sige tillykke til ministeren med aftalen og også med det nye lovforslag.
Jeg synes, at vi har taget et rigtig godt skridt på vejen.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-21:
Tak for det.
Den her aftale bliver nu ved flere lejligheder fremhævet som en forbedring af ældrevelfærden.
Nu citerer jeg bare fra aftalen selv: en række krav, der nu med aftalen her, bliver fjernet, navnlig krav til kvalitetsstandarder, krav om værdighedspolitikker, krav om tilsynspolitikker og krav om forebyggende hjemmebesøg.
Det lyder jo alt sammen som meget fornuftige krav til en værdig ældrepleje, og nu bliver de fjernet med den her aftale.
Mener SF, at fjernelsen af de her krav til en værdig og ordentlig ældrepleje ude i Danmark er en forbedring af den danske ældrepleje?
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Det er jo ikke, fordi jeg tror, at alt ville blive godt, hvis det var sådan, at vi bare styrkede klagemuligheden.
For det, vi ønsker, er, at der opstår en situation, hvor der kommer så få klager som overhovedet muligt.
Men det, der er sagen, er, at den klagemulighed, der er, altså muligheden for at klage til Ankestyrelsen, er den retssikkerhed, borgeren har, og det er også det, der gør, at vi får et billede af, hvordan virkeligheden ser ud ude i kommunerne.
For det, der ofte har været tilfældet, er, at vi så har kunnet se, hvad det er for nogle klager, der havner inde hos Ankestyrelsen.
Det, der sker med den her lovgivning, er jo, at kommunernes skøn bliver udvidet betragteligt.
Altså, det går fra at være en enkeltydelse, en lovfastsat ydelse, til at blive et skøn inden for helhedsplejen.
Per Larsen (KF), 2024-11-21:
Tak for det, og tak til hr. Peder Hvelplund for en fin tale.
Jeg er også helt bevidst om, at ordføreren vil de ældre det bedste og har en intention om at sikre, at de har gode vilkår og forhold.
Det er jeg slet ikke i tvivl om.
Men jeg synes måske, at det ryger lidt ud af en tangent i forhold til det her med, at der kan skæres ned, og at de ældre bliver retsløse.
Det er jo rent faktisk sådan, hvis man går ind på borger.dk, at der står i vejledningen: »Du kan klage over din hjemmehjælp, fx over hjælpens omfang, den måde opgaverne udføres på, den person, som udfører opgaverne, eller over at der er givet afslag på hjemmehjælp.«
Så kan man klage til kommunen.
Når vi så ser de afgørelser, der kommer i forhold til kommunerne, når der er nogle, der har været i Ankestyrelsen, så er det typisk noget med, at kommunerne får en reprimande, fordi de ikke har lavet et individuelt skøn for den enkelte borger.
Det ændres der jo ikke på, sådan som jeg ser det.