runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2020-01-30:
Så står vi med det her forslag, og de tidligere ordførere har sådan set også fint beskrevet, hvad det omhandler.
Det omhandler jo affaldshåndteringsplaner, også på nationalt plan, og på linje med, hvad de tidligere ordførere også har redegjort for, så er Dansk Folkeparti fuldstændig enig i, at det skal vi have.
Der er heller ingen tvivl om, at affald, som også Socialdemokratiets ordfører sagde, har ændret sig fra at være noget, som vi brændte af og lavede el og spildvarme af, til at være en ressource i fremtiden.
Derfor skal vi selvfølgelig også i Danmark have planer for det, også selv om det kommer fra EU.
Der, hvor Dansk Folkeparti måske stiller sig en lille smule spørgende over for forslaget, er i forhold til den ministerbemyndigelse, der bliver givet.
Det har vi i hvert fald nogle spørgsmål til i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Indholdsmæssigt er vi sådan set enige i formålet med lovforslaget, ingen tvivl om det, men vi synes jo også, at der er utrolig meget politik i affald.
Derfor har vi nogle spørgsmål til, hvad det reelt betyder at stemme ja til det lovforslag, vi behandler her i dag, hvor vi jo giver ministeren bemyndigelse til at udføre de her affaldshåndteringsplaner på nationalt plan.
Det er jo sådan, at staten sådan set ikke ejer noget affald.
Det er jo kommunerne, der har affaldet, og hvordan skal de planer så udmøntes?
Så indholdsmæssigt vil jeg gerne fra Dansk Folkepartis side sige, at vi er helt enige.
I forhold til udformningen af ministerbemyndigelsen har vi nogle spørgsmål til, hvad det kommer til at betyde, for vi har en stor interesse i, at vi får udnyttet de ressourcer, der er i affald, og det vil vi som parti selvfølgelig også gerne være en del af, både med den nuværende minister og med kommende ministre.
Så vi tager forslaget positivt ned, men har nogle spørgsmål i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-01-30:
Det er jo bare sjældent, at Enhedslisten hiver noget ned generelt fra EU, når det ikke passer ind i verdensbilledet.
Så siger jeg bare, at det trods alt er lettere at komme med noget fra Europa-Parlamentet, som ikke har samme binding, som hvis det kommer fra en regering.
Så kan man jo godt sidde og vedtage alt muligt dernede.
For lige at gå lidt tilbage – og så må ordføreren rette mig, hvis det er forkert forstået – så er det sådan, at embedsmænd skal på en sanktionsliste.
Så er det bare, vi siger, at det er ret svært at føre en dialog med Tyrkiet, hvis man ikke kan føre den også på embedsmandsplan.
Det er jo noget af det, vi har haft glæde af i Danmark, hvor vi har kunnet indkalde ambassadører og andre folk og sige, at vi ikke vil acceptere de her bestikkelsessager.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-30:
Som jeg læser beslutningsforslaget – og det glæder jeg mig også til at spørge Enhedslisten om – er det jo egentlig, at man lægger op til hele den udtalelse, der er fra Europa-Parlament, som jo er meget nuanceret, og som jeg faktisk også synes kommer meget af det, som hr. Lars Aslan Rasmussen taler om, i møde, altså at der netop er den her balance, og at der er et andet Tyrkiet.
Der bliver bl.a. talt om, at det, som man gør, skal være passende og målrettet, og at det selvfølgelig ikke skal berøre civilsamfundet og de mennesker, som er hårdt ramt.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-01-30:
Jo, ordlyden af, hvor alvorligt det er, både det, der foregår i Syrien og i Tyrkiet, er vi enige i, og jeg savner måske også at få svar på: Hvorfra kommer kritikken af, at statsministeren og udenrigsministeren ikke har være tydelige, i forhold til at det, der er sket, er uacceptabelt?
Uanset hvor man ligger politisk, mener jeg, at vi som regering har været meget tydelige i forhold til det her.
Men der er enkelte elementer i det, og det sagde udenrigsministeren også.
Der er det her med våbenembargoen, og vi eksporterer ikke våben til Tyrkiet, der bliver brugt i forhold til det her.
Så der er også noget dobbeltkonfekt i det.
Så er det et problem, i forhold til at man ikke kan føre dialog på embedsmandsniveau, og jeg synes også, at det her med handelen er et problem.
Jeg synes sjældent, vi får noget ud af ikke at handle med folk, og vi kan se, at det fører noget positivt med sig.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2020-01-30:
Okay, men jeg skulle nemlig bare forstå, om det var hele den her udtalelse fra Europa-Parlament, man var imod, og jeg kan høre, at der er ret mange ting i den, som man ikke deler i den socialdemokratiske gruppe her i Folketinget.
Så tak for svaret.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-01-30:
Jeg siger selv tak.
Men vi er jo fuldstændig enige i, at det, der foregår i Tyrkiet, er meget alvorligt.
Vi er bare uenige i nogle af punkterne i udtalelsen.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-30:
Tak, formand.
Jeg forstår, at man principielt er enig i indholdet, men at der er nogle overvejelser, som gør, at man måske gerne vil overlade det til Udenrigsministeriet.
Men jeg synes jo, at den her debat og den her resolution fra Europa-Parlamentet, som sådan meget konkret handler om situationen i Syrien, måske dog alligevel bør kalde på en lidt større refleksion over, hvordan det går med hele den europæiske proces i relation til Tyrkiet, og det kunne jeg da godt tænke mig at høre ordførerens holdning til.
Vi har jo flere gange prøvet at spørge, om det ikke var tid at standse den her maskerade, hvor man lader, som om Tyrkiet kan blive medlem af EU, og nu i går aftes kunne jeg da læse, at Erdogan er kommet på en ny idé, nemlig at pædofili skal være lovligt, hvis bare man kan overbevise pigen, der er blevet voldtaget, om, at hun skal gifte sig med en.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-01-30:
Nej, bestemt ikke, og jeg tror heller ikke, at nogen socialdemokrater synes, at Tyrkiet på nogen måde er i nærheden af et EU-medlemskab.
Jeg vil sige, at den socialdemokratiske opposition, som hr. Morten Messerschmidt også kender, fordi nogle af dem også sidder i Europarådet, jo har været meget tydelige omkring den her lov, som korrekt gør, at man, hvis man forgriber sig på en mindreårig og man så lover at gifte sig med vedkommende, kan slippe for straf.
Det er jo altså fuldstændig uacceptabelt og noget, som vi kender fra de mest islamistiske lande.
Så det, der foregår i Tyrkiet, er dybt bekymrende, også i forhold til det her.
Jeg kan ikke genkende billedet af, at det er sådan en sød snak.
Jeg synes, at både statsministeren og udenrigsministeren og justitsministeren er meget tydelige, når det handler om Tyrkiet, og hvor vi står.
Så kan vi altid diskutere, hvordan vi skal gribe det an, men ordføreren ved jo også godt, at der er en meget stærk sekulær opposition i Tyrkiet, som faktisk trods alle mulige forhindringer, som trods censur og fængslinger har vundet et kommunalvalg, og som var meget tæt på at vinde en afstemning, som gav Erdogan den totale magt, og som de nok havde vundet, hvis der havde været et reelt demokrati i Tyrkiet.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-01-30:
Tak for det, og også tak til Enhedslisten for at fremsætte et beslutningsforslag om et vigtigt spørgsmål.
Så det synes jeg sådan set er positivt.
Enhedslisten henviser til en resolution, som Europa-Parlamentet vedtog den 24. oktober 2019 med overskriften om den tyrkiske militæroperation i det nordøstlige Syrien og konsekvenserne heraf, og det er en resolution, som indeholder en række opfordringer, bl.a. om en EU-dækkende våbenembargo mod Tyrkiet, målrettede sanktioner og visumforbud samt en eventuel suspendering af handelspræferencer i forhold til aftalen om landbrugsprodukter.
Det er i hvert fald de tiltag, som Enhedslisten har valgt at fokusere på i beslutningsforslaget.
Der er indeholdt en del mere, men det er det, som fokus ligger på i selve beslutningsforslaget.
Vores udgangspunkt er, at der er rigtig mange gode tiltag i den resolution, og Venstre er enig i, at der er en værdi i at stå sammen om at presse Tyrkiet, og det er jo det, vi allerede gør i EU.
Jeg kan også godt forstå, at man på baggrund af Tyrkiets militære handlinger i Syrien får lyst til at skrue endnu mere på knappen med sanktioner, men vi bliver også nødt til at huske, at vi er i en svær balance.
For Tyrkiet er medlem af NATO og er et vigtigt NATO-medlem, ikke mindst på grund af sin geografiske beliggenhed, og Tyrkiet spiller også en afgørende rolle på migrationsområdet.
Der er omkring 3,5 millioner flygtninge dags dato i Tyrkiet, og vi har ikke nogen interesse i at skubbe Tyrkiet endnu længere væk fra os og da slet ikke i armene på Rusland.
Så der er tale om en meget svær og hårfin balance.
Vi skal fordømme Tyrkiets handlinger, og vi skal opfordre Erdogan til at trække sig ud af Syrien, men det har vi allerede gjort.
Det har vi gjort i EU i en fælles udtalelse, og det har ministeren og tidligere ministre benyttet enhver given lejlighed til, og det vil jeg gerne her udtrykke min ros af.
Vi er jo her i Folketingssalen også blevet enige om – og det er en del af det, som resolutionen indeholder – at stoppe al våbeneksport til Tyrkiet, og det er også et stærkt signal at sende og ikke bare et signal, men det er også noget, som vil have praktisk betydning.
Vi mener altså, at en vedtagelse af det her beslutningsforslag vil være at gå over stregen, og det vil også være at give Erdogan en mulighed for i virkeligheden at få mere støtte, for mange af de sanktioner, vi taler om, er jo nogle, der i høj grad vil ramme den sådan mere åbne og vestligt-, venligtsindede del af den tyrkiske befolkning.
Så stor anerkendelse til Enhedslisten for at gøre opmærksom på problemstillingen og stor anerkendelse for accepten af EU – jeg skal nok lade være med at sige begejstringen for EU, for træerne vokser ikke ind i himlen – eller i hvert fald den forståelse, der er hos Enhedslisten af, at vi kan bruge EU udenrigspolitisk.
Jeg synes sådan set, det er rart at konstatere, at den opfattelse spreder sig til flere og flere partier herinde i Folketinget.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-30:
Tak, formand.
Når man går ind og læser den her resolution på Europa-Parlamentets hjemmeside, kan man ud over teksten jo også se, hvem der står bag teksten.
Den allerstørste gruppe af europaparlamentarikere, der står bag, kommer fra en gruppe, der hedder Renew, som jeg går ud fra at hr. Jan E. Jørgensen er bekendt med.
Og til oplysning for folk, der ikke lige måtte være opdateret på gruppedannelserne i Europa-Parlamentet, er det den gruppe, som hr. Jan E. Jørgensens parti tilhører i Europa-Parlamentet.
Derfor vil jeg bare gerne høre, når nu hr. Jan E. Jørgensen mener, at den her resolution skubber Tyrkiet i armene på Rusland, om han har nogen indikationer på, om hans partifæller nede i Europa-Parlamentet har udtrykt det ønske, eller hvad det er for en diskrepans, vi oplever her i Renewbevægelsen.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-01-30:
Ifølge beslutningsforslaget er Renew ikke bag.
Det er EPP, altså de konservative, socialdemokraterne, de grønne og Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe.
Mig bekendt er Renew ikke medforslagsstiller til resolutionen i Europa-Parlamentet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-30:
Nej, det er rigtigt, og den endeligt forhandlede tekst, den konsoliderede tekst, er anderledes, men den oprindelige, som blev indbragt med referencenummer RCB90123/2019 – det er bare til protokollen og interesserede – står en meget, meget stor gruppe Renewmedlemmer bag.
Men okay, lad os bare tage det fordrageligt og sige: Når nu hr. Jan E. Jørgensens gruppemedlemmer i Europa-Parlamentet stemmer for, er det så, fordi de ønsker at skubbe Tyrkiet i armene på Rusland?
Mette Abildgaard (KF), 2020-01-30:
Vi går ind og regulerer den erhvervsmæssige brug af plantebeskyttelsesmidler.
Tidligere sagde Enhedslistens ordfører, at det var en anledning til at få landmændene til lige at overveje en ekstra gang, før de gik ud og sprøjtede, og det tror jeg såmænd er rigtigt, men hvis jeg skal være helt ærlig, tror jeg egentlig også, man i høj grad har den overvejelse i dag, eftersom der jo også er noget økonomi forbundet med det, hver evig eneste gang man går ud og sprøjter, eftersom sprøjtemidlerne er afgiftsbelagt.
Men det her er et rigtig godt initiativ, og det er med til at understøtte hele den her IPM-tankegang og de her principper, som er så nødvendige, hvis vi skal forebygge resistens, og det bliver mere og mere aktuelt, når vi skærer ned på andelen af sprøjtemidler, som er mulige at bruge.
Jeg kan se, at Landbrug & Fødevarer peger på en bekymring, i forhold til om den tidsangivelse, der er for, hvor lang tid man skal bruge på det her, holder, og vi må jo løbende følge, om det er tilfældet.
Der kan være en bekymring for, om man kan have brug for konsulentbistand.
Der skulle vi jo nødig ud, men selvfølgelig kræver det altid lidt, når man skal sætte sig ind i et nyt system.
Men vi synes, der er mange gode elementer i det her, og derfor bakker vi i sagens natur også op om det.
Søren Søndergaard (EL), 2020-01-30:
Nu er hr. Jan E. Jørgensen jo stadig væk ny i Folketinget.
Derfor er hr. Jan E. Jørgensen selvfølgelig fuldstændig undskyldt, at han ikke kender til de hundredvis af forslag, som Enhedslisten, siden vi kom ind i 1994, har stillet her, om, hvad vi opfordrede EU til at gøre på alle mulige forskellige områder, både udenrigspolitisk og indenrigspolitisk.
Men det kan vi tage over en kop kaffe en dag, hr. Jan E. Jørgensen, hvis hr. Jan E. Jørgensen er interesseret.
Det, der får mig på talerstolen, er, at man måske kan undre sig over, at hr. Jan E. Jørgensen kan mene, at det, vi lægger op til, er for stramt, når det er Venstres officielle politik, at man fuldstændig skal afbryde forhandlingerne med Tyrkiet om medlemskab, og at Tyrkiet aldrig nogen sinde skal kunne blive medlem af EU.
Altså, er det ikke noget strammere end de meget beskedne krav, vi stiller her?
Altså, som jeg sagde – og det kan jeg jo gentage: Enhedslisten arbejder i alle de fora, hvor vi er til stede, for at fremme den linje, som vi synes er rigtig.
Og det gælder, fuldstændig uanset om vi synes, at det er et rigtigt sted at være eller ej.
Så længe vi er der, arbejder vi for det.
Sådan er vores holdning.
Er det også at afbryde dialogen, at man nu har besluttet at begrænse førtiltrædelsesbistanden?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-30:
Jamen er det så ikke på tide, at vi skifter strategi, hr. Lars Aslan Rasmussen?
Nu har man igennem 50 år eller mere forsøgt sig med det gode, med det appellerende, med det bestikkende, og Erdogan glæder sig sikkert over de milliarder, der kører lige ind i kasserne, fordi han også skal sørge for at bevogte den ydre grænse.
Det tror jeg faktisk at en mand som Erdogan vil have mere respekt for end den søde snak, som vi hører fra Udenrigsministeriet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-01-30:
Jeg ved ikke, hvordan det er med Enhedslisten og EU-systemet.
Altså, jeg husker, at fru Pernille Skipper før Brexit var ude at meddele, at vi skulle have en folkeafstemning, hvor Danmark så kunne melde sig ud af EU.
Så er det i hvert fald ikke noget, man kan trække på mere, overhovedet.
Og så ved ordføreren jo også godt, at det er lettere at sige noget i Europa-Parlamentet, end det er i forhold til en regering.
Der er ikke den samme binding.
Men selvfølgelig er det da sådan, at hvis man vil have embedsmænd på en sanktionsliste – for sådan forstår jeg forslaget – så er det da sværere at føre en dialog.
For det er jo meget typisk, at man fører en dialog, også på embedsmandsniveau, med Tyrkiet.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-01-30:
Lovforslaget giver miljøministeren hjemmel til at fastsætte regler om, at erhvervsmæssige brugere af plantebeskyttelsesmidler skal anvende generelle principper for integreret bekæmpelse af skadegørere.
Lovforslaget vil desuden give hjemmel til tilskud til forskning og udviklingsprojekter samt til gebyrbetaling i forbindelse med godkendelse af mindre belastende bekæmpelsesmidler.
Begge tiltag tages godt imod af de relevante interessenter.
I Nye Borgerlige støtter vi op om enklere og klarere og mere sammenhængende lovstruktur, det gælder også love i forhold til jordbrugssektorens muligheder, og L 95 ser på baggrund af selve lovforslaget og høringssvarene ud til at modsvare dette ønske.
Så fra Nye Borgerliges side støtter vi vedtagelsen af L 95.
Henrik Dahl (LA), 2020-01-30:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort.
Lovforslag L 95 er en del af en politisk aftale, som vi også er en del af, og derfor bakker vi selvfølgelig lovforslaget op.
Tak for ordet.
Lea Wermelin (S), 2020-01-30:
Tak for det.
Jeg er også glad for, at vi med den her ændring af kemikalieloven kan føre en vigtig del af den tillægsaftale, vi har lavet til pesticidstrategien, ud i livet.
Vi har allerede leveret i forhold til de boringsnære beskyttelsesområder, som der også er nogle der har været inde på – det er en meget, meget vigtig udvidelse af beskyttelsen af vores drikkevand – og nu er turen kommet til de såkaldte IPM-principper, som handler om at forebygge ukrudt, sygdom og skadedyr og om andre metoder til at minimere brugen af sprøjtemidler.
Her har den enkelte bruger både mulighed og ansvar for at gøre en indsats for at begrænse brugen af sprøjtemidler.
Alle aftaleparter bag pesticidstrategien har besluttet at indføre krav om, at landmændene skal dokumentere, at de efterlever IPM-principperne, og i dag fører vi det ud i livet med en lovændring, der indebærer, at landmændene fremover årligt skal udfylde et IPM-pointskema.
Der gives f.eks. point for det gode sædskifte og valg af mindre belastende midler.
Landmanden skal desuden svare på konkrete spørgsmål om efterlevelsen af principperne, f.eks. om der vælges resistente sorter, hvis muligt.
På den måde bliver det synligt for landmændene, hvor det går godt med at følge IPM-principperne, og hvor der er muligheder for forbedringer, og det bliver synligt, at vi som samfund forventer den her indsats prioriteret for at skåne natur og miljø mest muligt.
Det andet hovedelement i lovforslaget har regelforenkling som formål, idet sprøjtejournalloven foreslås ophævet.
De nødvendige regler bliver overflyttet til kemikalieloven, så de relevante regler på området er samlet et sted.
Det er reglerne om indberetning af sprøjtejournalen, det konkret drejer sig om.
Det tredje hovedelement i lovforslaget handler om tilskud til mindre belastende bekæmpelsesmidler, herunder de sprøjtemidler, der er godkendt til økologiske bedrifter.
Kemikalieloven har indtil nu ikke indeholdt den type tilskudsregler, og der har i stedet været tilvejebragt hjemmel på finansloven.
Derfor foreslås det nu, at en helt ny tilskudsbestemmelse indsættes i kemikalieloven.
Tak for ordet.
Tak for spørgsmålet.
Jeg er jo en til en enig med Enhedslisten i bekymringen for vores grundvand.
Altså, vi kan se alt for mange eksempler på, at der bliver fundet rester af sprøjtemidler i vores grundvand, og det skal vi selvfølgelig gøre noget ved.
Det er også derfor, at vi har arbejdet så hårdt for, at der skulle komme det her forbud i forhold til de boringsnære beskyttelsesområder.
Og vi har jo aftalt med Enhedslisten og de andre partier bag forståelsespapiret, at vi skal have en kortlægning af udfordringerne for vores grundvand, sådan at vi kan lave en samlet plan for en bedre beskyttelse.
Dertil kommer, at vi har en aftalekreds i pesticidaftalen, og Enhedslisten er jo altid velkommen til at tilslutte sig aftalekredsen.
Vi skal bl.a. i år mødes og tale om målsætningen i forhold til at nedbringe brugen af sprøjtemidler og i forhold til selve afgiften, der er på sprøjtemidlerne.
Så der er rigtig mange ting, vi skal gøre på det her område for at reducere brugen af sprøjtemidler.
Mai Villadsen (EL), 2020-01-30:
Tak for svaret, som jeg hører er meget positivt.
Jeg er også rigtig stolt af, at vi har lavet et fælles forståelsespapir, som betyder, at vi netop skal kortlægge de udfordringer, der jo fortsat er for vores drikkevand og kommer til at være i mange år frem – noget, vi skal imødegå.
Jeg håber rigtig meget, at vi som en del af den kortlægning af udfordringerne for drikkevandet faktisk også får kortlagt de områder, som jo mangler at blive kortlagt, der, hvor drikkevandet dannes, hvor jeg i hvert fald mener, at vi også skal lave en bedre beskyttelse.
Så det håber jeg vi kan blive enige om senere hen.
Lea Wermelin (S), 2020-01-30:
Jeg er sådan set også meget optaget af, at vi, når vi laver den kortlægning, kigger på alle de udfordringer, der er.
Jeg tror ikke, at vi kan løse det hele på en gang – sådan er det jo også – men omvendt er noget af det, der er helt unikt i Danmark, at vi kan åbne for vandhanen og drikke vores vand direkte derfra, uden at det skal renses på alle mulige måder, som det skal i udlandet.
Det er jo den værdi, den tryghed omkring vores drikkevand, som vi skal passe på, også til fremtidige generationer, og der glæder jeg mig til de ting, vi skal lave sammen.
Mai Villadsen (EL), 2020-01-30:
For man kan sige, at det her lovforslag jo er en udløber af pesticidaftalen, som løber frem til 2021, og derefter kunne det jo være, at der skulle laves en ny aftale; det synes jeg i hvert fald kunne være rigtig dejligt.
I den forbindelse ønsker vi jo i Enhedslisten meget brændende, at man også får beskyttet de områder, hvor drikkevandet dannes, og ikke bare der, hvor det hentes op.
Kunne regeringen forestille sig måske at tage sådan noget med i en fremtidig aftale?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-01-30:
Vi ser i Socialdemokratiet med stor bekymring på den udvikling, der er i Tyrkiet, ikke kun i forhold til invasionen i Syrien, hvor Tyrkiet desværre har allieret sig med islamistiske grupper og netop fordriver civilbefolkningen og også ulovligt er gået ind i et andet land.
Vi ser også med bekymring på de forhold, der er i selve Tyrkiet: internering af politiske modstandere, journalister.
Vi har også set, hvordan der bliver slået hårdt ned på mindretal og fagforeningsledere.
Vi ser med bekymring på situationen omkring, hvad Tyrkiet foretager sig uden for EU: stikkerlinjer, registrering af borgere, der begår lovlige aktiviteter i Danmark, og hvordan imamer også bliver brugt statsstyret fra Ankara.
Men vi ved også, at regeringen har reageret meget kraftigt på det her.
Regeringen har fordømt det meget, meget kraftigt, ikke kun udenrigsministeren, men også statsministeren har fordømt invasionen i Syrien så kraftigt, at den danske ambassadør i Tyrkiet blev indkaldt af Udenrigsministeriet til en forklaring.
Omkring de politiske fanger har vi jo været meget tydelige fra dansk side; jeg tror, at alle partier har bakket op om, at det er fuldstændig uacceptabelt.
Vi har jo også fra Folketingets side med støtte fra mange forskellige partier været nede for at støtte op om de politiske fanger, vores kolleger, der sidder i fængsel.
Også her har regeringen været tydelig.
Regeringen har også været tydelig, i forhold til hvad der foregår af ulovlig stikkervirksomhed i Danmark, hvor der både er rejst sigtelser, og ambassadøren har også været indkaldt, for det er selvfølgelig ikke noget, vi vil acceptere.
Jeg tror bare også, det er vigtigt at sige til Enhedslisten, at der også er et andet Tyrkiet, og det andet Tyrkiet er der jo nogle af os, som også godt kender.
På trods af massiv valgsvindel, på trods af at Erdogan sidder på medierne, lykkedes det faktisk vores søsterparti, Socialdemokratiet, ved hjælp af det kurdiske parti at vinde kommunalvalget, da der i de seks største byer er et flertal uden om Erdogan.
Det drejer sig om Istanbul, Ankara, Izmir, Mersin, Antalya og Adana‎.
Det vil sige, at i rigtig, rigtig mange byer, endda i hovedstaden, hvor Erdogans præsidentpalads er, er det faktisk oppositionen, som sidder på flertallet.
Det, som er meget interessant, når man snakker med dem, er, at de jo er meget inde på, at vi stadig væk er nødt til at have en eller anden dialog med Tyrkiet for ikke at glemme dem, så de stadig væk har et håb om, at der er nogen ude i verden, som hører dem.
Enhedslistens forslag om, at man skal ud af toldunionen, ligner jo en form for handelssanktion, og det vil jo primært ramme de områder, hvor oppositionen rent faktisk sidder på magten, for det er der, vi især har handel.
Så jeg tror bare, at det er meget vigtigt, at vi holder fast i det her.
Og så vil jeg slutte af med at sige, at det selvfølgelig er glædeligt, at Enhedslisten er så interesseret i, hvad der foregår i EU, for som jeg for ikke så lang tid siden havde forstået det, skulle vi ud af EU, men det er glædeligt, at man faktisk kan lære noget derfra.