runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-10-11:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt begynde med at sige, at jeg bestemt finder det væsentligt at modvirke tyveri af eller ulovlig handel med sjældne og beskyttede dyrearter.
Når spørgeren stiller spørgsmålet til mig og ikke til miljø- og fødevareministeren, må det være, fordi man forestiller sig, at jeg skal tage stilling til, om der som på visse andre særlovsområder også skal være en overbygningsbestemmelse for særlig grove overtrædelser af straffeloven.
Der skal ikke være tvivl om, at vi tager alle typer af kriminalitet alvorligt i Danmark, og det omfatter selvfølgelig også de forbrydelser, der angår sjældne og beskyttede dyrearter.
Vi skal samtidig søge at ramme den rigtige balance mellem strafferammerne i vores lovgivning.
Derfor foregår der jo hele tiden et arbejde med at forholde sig til, på hvilke områder straffen skal være hårdere, end den er i dag, og hvornår det skal ske ved særlovgivning eller ved en tilføjelse til straffeloven.
De overvejelser gør sig selvsagt også gældende for kriminalitet, der vedrører sjældne og beskyttede dyrearter.
Selv om jeg anerkender vigtigheden af at beskytte truede dyrearter, mener jeg måske ikke, at jeg som justitsminister skal stå her i dag og udtale mig nærmere om strafferammen i særlovgivningen, for det kræver i hvert fald en helt anden diskussion med hinanden.
Jeg tænker også, at måske skulle man begynde hos miljø- og fødevareministeren og kigge på, om man skulle stramme reglerne der, og er det så så groft, må vi jo tage en diskussion om, om vi skal gå videre over til mit område.
Karina Due (DF), 2017-10-11:
Når jeg stiller spørgsmålet, er det jo, fordi jeg er bange for, at Danmark ender som transitland for kriminalitet med beskyttede og sjældne dyrearter.
I forhold til tyveri af truede dyrearter, f.eks. fra zoologiske anlæg, bør det ligestilles med tyveri af kunst og genstande fra museer – det er i hvert fald min holdning – med det tillæg, at tyven ikke er i besiddelse af tilladelse til at huse arten, altså CITES-forordningen, for ikke at tale om videresalg og ulovlig transport af dyr.
De bliver jo tit og ofte solgt uden for Danmark, som det formentlig også var hensigten med de hyacintaraer, der for nylig blev stjålet i Odense ZOO.
Altså, dyr må ikke tages ud af zoologiske anlæg uden tilladelse, så ved tyveri fra zoologiske anlæg overtrædes der ud over selve tyveriet følgende: veterinære regler omkring zoologiske haver, veterinære regler omkring transport over landegrænser, kæledyrsparagraffen gælder ikke her, fordi et salg jo er et kommercielt anliggende, salg af hælervarer og besiddelse og salg af CITES-dyr uden tilladelse.
Og så er der jo ofte problemer med dyrevelfærden, i forhold til at dyrene midlertidigt opholder sig under nogle forhold, som ikke er indrettet eller egnet til hold af dyr.
Vil ministeren arbejde for, at Danmark kommer op på samme strafferamme som f.eks. vores nabolande?
Sverige har en strafferamme på 4 år, Tyskland 5 år, Holland 6 år, Frankrig 10 år.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-10-11:
Det er jo et område, hvor det i bund og grund vil være rigtig godt at tage nogle nærmere drøftelser af det.
Det er svært lige at afklare i en onsdagsspørgetime.
Her kan vi jo tilkendegive noget over for hinanden.
Inden for naturbeskyttelsesloven i dag findes der jo stadig væk rum for at straffe, altså for at skærpe straffene.
Det kunne man tage en drøftelse af som det ene.
Og som det andet medvirker jeg gerne til en drøftelse af, hvor det her skal være, for jeg er enig i, at det i hvert fald i nogle tilfælde kan være meget alvorligt.
Jeg har ikke kendskab til vore nabolandes strafferammer.
Jeg hører, hvad spørgeren siger, men lad os drøfte det.
Karina Due (DF), 2017-10-11:
Et af de helt store problemer er jo, at politiet netop ikke har lov til at aflytte og beslaglægge f.eks. elektronisk post i forbindelse med en efterforskning.
Vi har ikke samme strafferamme som vores nabolande; vi har ikke sporhunde, som vores nabolande har; vi tager ikke dna-stikprøver; og vi har ikke den fornødne kontrol i lufthavne og ved grænseoverskæringer.
Vil ministeren give mig ret i, at det her måske er et af de steder, hvor det er rigtig tydeligt at vi mangler et dyrepoliti i Danmark?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-10-11:
Det er et stort spørgsmål.
Det kommer an på, hvad det dyrepoliti skulle lave.
Men hvis de skulle tage sig af det her, er det klart, at så er der da en åben dør.
Vi har jo også lavet nogle aftaler i finansloven om, hvad det er, man skal tage sig af på hele dyrevelfærdsområdet.
Og så ved jeg godt, at diskussionen er: Skal det så være et egentligt dyrepoliti?
Det tror jeg er en diskussion, der fortsætter og ikke dør lige nu.
Fra 2012 til 2017 har der været 686 anmeldelser om ulovlig handel med dyr og planter, og der er registreret 536 sigtelser.
Så i forhold til meget af det, der bliver anmeldt, er der sigtelser, men jeg er helt med på, at det, spørgeren adresserer her, selvfølgelig er strafniveauerne, som vi skal have kigget på.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-10-11:
Tak for det.
Noget af det, der helt særligt sigtes til her, er jo de grove sager, hvor det er internationale netværk, der går efter særlig truede arter.
Det kan være arter, der er en del af et større europæisk eller verdensomspændende avlsprogram, og hvor vi bare kan se at strafniveauerne i Danmark er lige så ringe som dem, man har i Spanien og Grækenland, der er på det laveste i hele EU, og hvor vi halter slemt bagefter i forhold til vores nabolande.
Altså, hvis der er tale om internationale netværk, er det jo folk, der ved, lige præcis hvad de har med at gøre.
Og lige præcis derfor burde det jo fremkalde en reaktion, hvor vi siger, at vi så selvfølgelig bliver nødt til at give vores myndigheder en styrkelse, så de får mulighed for at komme efter de her folk, som altså handler med meget sårbare, truede arter, som vi jo har en forpligtelse til at beskytte.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-10-11:
Jeg er bekendt med, at Verdensnaturfonden for nylig har fremlagt sådan en wildlife crime-pakke, hvor de også gør opmærksom på, at der er strafniveauer, der er meget højere nogle steder.
Så kan man sige, at vi har Norge og Storbritannien, som ligger på det danske niveau, men hvor de i Sverige, Tyskland og Holland er meget mere vidtgående.
Jeg har det nok sådan, at hvis det er et særligt fokusområde – og jeg anerkender virkelig, at vi skal være opmærksomme på det – så synes jeg, at det skal gå på to ben, som jeg også sagde til en tidligere spørger, altså at én ting er, om vi udnytter strafferammerne godt nok i dag i forhold til naturbeskyttelsesloven ovre hos min kollega i Miljø- og Fødevareministeriet, og det er ét sted, som jeg da synes vi skulle kigge på, men noget andet er, at hvis der er nogle helt særlige tilfælde, hvor man vurderer, at det er af så grov karakter, at det skal straffes hårdere, så er det rigtigt, at så skal det ind i en særlovgivning hos Justitsministeriet, og det må vi så tage en drøftelse af.
Altså, jeg hører ønsket eksplicit her i dag, og så tænker jeg, at det vel er noget, vi kommer til at snakke om.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-10-11:
Det er godt, for de her grove tilfælde findes jo.
Altså, det er jo ikke for sjov, at zoologiske haver over det meste af Europa i øjeblikket må investere rigtig mange penge i f.eks. at sikre deres næsehornsanlæg, for at der ikke skal ske krybskytteri om natten, og at hornene bliver stjålet, eller at man må beskytte andre meget truede arter som eksempelvis store papegøjer, hvor vi jo har set tyverier i bl.a. Odense.
Så der er da, må jeg sige, virkelig plads til forbedringer på det her område i Danmark.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-10-11:
Vi skal jo hele tiden vurdere, hvad vi skal gøre hvornår.
Og hvis det her er et emne, som vi skal have en særlig drøftelse af, jamen så tager vi det.
Jeg synes, vi skal tage det alvorligt, for vi skal jo beskytte dem, som ikke kan beskytte sig selv, og det er det her et godt eksempel på.
Men det ser jeg frem til at drøfte mere med Dansk Folkeparti.
Karina Due (DF), 2017-10-11:
Tak for det.
Verdensnaturfonden er jo kommet med de her anbefalinger.
Der er forskellige tiltag, og jeg kan ikke forstå, hvorfor vi i Danmark halter sådan bagefter vores nabolande.
Vi har andre lande, som i den grad har styrket indsatsen imod den her slags kriminalitet.
Det er ikke kun med strafferammen, det er sandelig også med den form for redskaber, som vi giver vores politi.
Vil justitsministeren være med til at kigge på de redskaber, vi giver politiet i Danmark?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-10-11:
Det vil jeg altid være med til at diskutere.
Som jeg sagde til den tidligere spørger, diskuterer vi jo også, hvordan det er, vi skal styrke politiet i årene, der kommer.
For det er klart: Politiet har mange opgaver, og jo flere vi giver dem, jo mere pressede bliver de ...
[lydudfald]
Jeg er helt med på, at vi har en udfordring her.
Jeg vil gerne diskutere politiets forhold.
Det skulle bare gerne være i en sammenhæng, hvor vi også styrker politiet, for ellers bliver det bare endnu en opgave, vi som lovgivere kommer og siger de lige skal tage sig af, uden at vi styrker dem. Men jeg synes da, at vi skal snakke om det, og lad os også tage diskussionen om, hvordan man kan gøre inden for naturbeskyttelsesloven, og er der så et grundlag for, at vi skal noget mere?
Jeg synes, vi tager en diskussion af det ovre hos mig.
Rune Lund (EL), 2017-10-11:
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at særlig hjælp er defineret ved bistand til politiets myndighedsudøvelse med henblik på opretholdelse af sikkerhed, fred og orden.
Derfor synes jeg, det er relevant at høre, om det her er særlig hjælp, også når justitsministeren siger, at der skal ske en godkendelse fra justitsministeren og forsvarsministerens side, og i og med at særlig hjælp – det har vi kunnet se i besvarelser af spørgsmål til Folketinget – skal gives i den konkrete situation.
Så er det her særlig hjælp?
Astrid Krag (S), 2017-10-11:
Spørgsmålet lyder i al sin enkelthed: Vil ministeren oplyse, hvorfor ministeren igen ikke vil fremlægge nogen konkrete lovforslag i en folketingssamling?
Thyra Frank (LA), 2017-10-11:
Jeg bliver nødt til at gentage, at vækst er en forudsætning for velstand og velstand er en forudsætning for velfærd.
Hvis vi har en god vækst og vi har en god velstand, kan vi sørge for en god ældrepleje.
Så overordnet er det sådan, at en sund dansk økonomi, hvor det kan betale sig at arbejde, og hvor virksomhederne har adgang til kvalificeret arbejdskraft, nu engang er en forudsætning for, at vi også i fremtiden har råd til en stærk og velfungerende offentlig sektor, som skal tage hånd om de ældre.
Astrid Krag (S), 2017-10-11:
Men ved du hvad, minister, jeg synes ikke, at det er et rigtig ordentligt svar.
Altså, regeringen har en plan, der vil give de 1.000 rigeste i det her land 240.000 kr. mere i lommen om året.
Det svarer faktisk til, hvad en nyuddannet SOSU-hjælper på deltid – som jo oftest er det, man kan få – tjener om året.
Ministeren synes altså, det er rimeligt, at de 1.000 rigeste danskere skal kunne stikke en hel SOSU-hjælpers årsløn i lommen ekstra på grund af skattelettelser, mens vi ved, hvor hurtigt de løber.
Jeg bliver nødt til at spørge igen: Hvis ministeren skulle vælge imellem 1.000 flere SOSU-hjælpere på landets plejehjem og i hjemmeplejen rundtomkring, hvor de ved gud løber hurtigt, eller en lille kvart million mere ned i lommen til de 1.000 rigeste danskere, hvad ville ministeren som landets ældreminister så vælge?
Thyra Frank (LA), 2017-10-11:
Tak for det.
Fru Astrid Krag spørger, hvorfor jeg ikke vil fremlægge nogen konkrete lovforslag.
Det korte svar er, at det vil jeg også gerne.
Men jeg mener det, når jeg siger, at en god ældrepleje handler om meget andet end lovgivning.
Jeg kæmper bl.a. mod unødige regler på ældreområdet.
Derfor vil jeg kun lovgive, når der er behov for det, og det er der f.eks., når det kommer til at forebygge konkurser.
Som det er spørgeren bekendt, har vi brugt meget tid i den seneste måned på at forhandle en initiativpakke om forebyggelse af konkurser i ældreplejen.
Så sent som natten til torsdag i sidste uge blev vi enige om en række ændringer i serviceloven, der skal forebygge konkurser og skabe tryghed om det frie valg for de ældre.
De ændringer, der ligger i aftalen, var ikke med i lovprogrammet – det er rigtigt – for på det tidspunkt var der ikke indgået en aftale.
Så jeg ser frem til det fortsatte samarbejde med Folketinget, herunder Astrid Krag, om lovgivning på dette område.
Når det er sagt, handler arbejdet med at skabe den bedste ældrepleje i Danmark i min verden om meget andet end antallet af lovforslag på lovprogrammet.
I december 2016 blev regeringen og den øvrige satspuljekreds f.eks. enige om en ambitiøs demenshandlingsplan.
Ved udmøntningen af finanslovsaftalen har alle plejehjemsbeboere med klippekortsordninger fået cirka en halv times ekstra hjælp om ugen, som de selv bestemmer over.
Og vi har udmøntet 450 mio. kr. til flere lokale køkkener på plejehjem og bedre mad.
I forbindelse med aftalen om kommunernes økonomi for 2018 har regeringen løftet den kommunale serviceramme med 0,8 mia. kr. til prioritering af borgernær velfærd, hvor ældreområdet er særlig fremhævet.
Jeg har igangsat et afbureaukratiseringsarbejde på ældreområdet i samarbejde med KL og andre relevante parter på området.
Jeg vil også besøge alle landets kommuner for at blive klogere på deres udfordringer og ideer til, hvordan vi indretter vores ældrepleje smartere og mindre dokumentationstungt.
Indtil videre har jeg så besøgt 49 forskellige kommuner.
Astrid Krag (S), 2017-10-11:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg var jo ikke den eneste, der studsede, da regeringens lovprogram blev lagt frem og man kunne slå op på ældreministerens side og se, at den var så godt som blank.
Der står noget om en redegørelse, og ministeren må gerne lige fortælle, hvad baggrunden er for, at vi nu skal have en redegørelse på ældreområdet, og hvad forventningerne er til den.
Det synes jeg er lidt interessant.
Det har vi jo aldrig haft før.
Så vil jeg bare sige til ministeren, at jeg er helt enig med ministeren i, at en god ældrepleje handler om meget andet end antallet af lovforslag, man fremsætter.
Men jeg bliver altså også nødt til at fremføre over for ministeren, at når man derude synes, man støder hovedet mod en masse bureaukrati, en masse unødig kontrol, en masse unødige regler, så er der jo altså en portion af de regler og det bureaukrati, som er lovbundet.
Og jeg vil bare bede ministeren om at bekræfte over for mig, at hvis man skal afskaffe lovbundet bureaukrati, lovbundne regler, lovbundet bøvl, ja, så skal man faktisk fremsætte et lovforslag her i Folketingssalen.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Derfor er det altså lidt sort snak at dække sig ind under, at man kæmper mod unødige regler, fordi en del af de regler jo er lovfastsat, og dermed skal man også her i Folketingssalen for at ændre dem.
Vil ministeren ikke bekræfte det?
Thyra Frank (LA), 2017-10-11:
Det er fuldstændig korrekt, at man skal herned, hvis det er sådan, at vi har et afbureaukratiseringslovforslag og vi får fundet noget, som på den måde skal ændres.
Det foregår indtil slutningen af i år, og så skal jeg nok tage stilling til, hvad der eventuelt kan lovgives om.
Jeg mener nemlig, at der skal lovgives, når der er behov for det.
Det vil aldrig for mig blive et mål i sig selv at lave love bare for lovenes skyld.
Astrid Krag (S), 2017-10-11:
Jamen så kunne man jo helt stille sige, at når ministeren nu kommer fra et parti, der mener, at vi kan spare 10 pct. i den offentlige sektor ved at afskaffe unødvendige love og regler og bureaukrati, så er det da er tankevækkende, at ministeren ikke selv kan lægge så meget som ét forslag frem om et sted, hvor vi kan gøre tingene mere effektivt, afbureaukratisere – det er da tankevækkende.
Det er jo bare udtryk for, at Liberal Alliance står for en nedskæringspolitik, som man så prøver at pakke ind i, at tingene skal gøres smartere.
Men ministeren har snart siddet et år i stolen, og hun kan endnu ikke fremlægge et eneste lovforslag, der skal afbureaukratisere og fjerne unødige regler.
Thyra Frank (LA), 2017-10-11:
Jamen jeg må sige endnu en gang, at jeg har sat et arbejde i gang, og jeg vil gerne have gjort de her ting grundigt, før jeg begynder at finde ud af, hvad der er vigtigst.
Det har vi gjort.
Det arbejde regner vi med at afslutte i slutningen af året, og så vil der komme et bud fra mig på, hvad der så skal gøres.
Astrid Krag (S), 2017-10-11:
Jamen det vil jeg så se frem til, minister.
Jeg bliver bare nødt til at gentage, at det altså klinger voldsomt hult, når ministeren kommer fra et parti, der mener, at vi kan skære så voldsomt i den offentlige sektor.
Det tror jeg ikke der er særlig mange derude i ældreplejen, der kan nikke genkendende til, når ministeren selv efter så lang tid i stolen ikke har kunnet lægge et eneste forslag frem.
Og det bliver jo bare bekræftet af det lovkatalog, der er blevet lagt frem, hvor forslagene fra ældreministerens side glimrer ved deres fravær.
Thyra Frank (LA), 2017-10-11:
Jeg kan ikke genkende det billede, som spørgeren forsøger at tegne af mit arbejde.
Hvis man har den indstilling, at en ministers ambition er lig med antallet af lovforslag, så synes jeg, man er galt afmarcheret.
Så vil jeg sige, at jeg er stolt af at være en del af en regering, som prioriterer de ældre meget højt, bl.a. på finansloven for 2016, hvor vi sammen med Dansk Folkeparti afsatte en værdighedsmilliard, og på finansloven for 2017, hvor vi afsatte 2 mia. kr. til at forbedre de ældres vilkår, bl.a. med klippekort, og ved at der kunne komme køkkener ude på plejehjemmene.
Astrid Krag (S), 2017-10-11:
Synes ministeren, at det er vigtigst at skaffe nye ekstra penge til konkrete forbedringer på ældreområdet eller vigtigst at give de højstlønnede danskere en årlig skattelettelse på 600.000 kr. hver især?
Tak for det, formand.
Synes ministeren, at det er vigtigst at skaffe nye ekstra penge til konkrete forbedringer på ældreområdet eller vigtigst at give de højstlønnede danskere en årlig skattelettelse på 600.000 kr. hver især?
Thyra Frank (LA), 2017-10-11:
Det andet spørgsmål, fru Astrid Krag har stillet i dag, ligger tæt op ad samrådsspørgsmål EJ, som vi drøftede i Sundheds- og Ældreudvalget den 19. september.
Her blev der også specifikt spurgt ind til forholdet mellem velfærd og skattelettelser.
Som jeg også sagde på det samråd, mener jeg grundlæggende ikke, at det er rigtigt at opstille en modsætning mellem skattelettelser og velfærd.
Tingene hænger sammen, og en sund dansk økonomi, hvor det kan betale sig at arbejde og virksomhederne har adgang til kvalificeret arbejdskraft, er en forudsætning for, at vi også i fremtiden har råd til en stærk og velfungerende offentlig sektor.
Det var hele grundlaget for, at regeringen og Dansk Folkeparti i forbindelse med sidste finanslovsaftale havde mulighed for at afsætte hele 2 mia. kr. over 4 år til at sikre en bedre ældrepleje.
Ser vi på de kommunale budgetter, har kommunerne prioriteret med ca. 2 mia. kr. mere til ældreområdet de sidste 2 år, når der tages højde for det løft, der følger af finanslovene.
Så fakta er altså, at ældreområdet har fået et markant løft under denne regering.
Astrid Krag (S), 2017-10-11:
Tak til ældreministeren, og også tak for henvisningen til et samråd, hvor vi jo ikke kom så meget nærmere, hvor ældreministeren står i forhold til de skattelettelser, regeringen vil give, holdt op imod en ældrepleje i kommunerne, der jo er virkelig presset.
Regeringen har lagt en økonomisk politik frem, hvor man frem mod 2025 ikke vil lade pengene følge med det stigende antal ældre ude i kommunerne.
Det kommer til at betyde, når vi kigger på det plejeniveau, vi har i dag, at hvis det også skal gøre sig gældende for de ældre i 2025, vil der altså mangle, hvad der svarer til 16.000 fuldtidsansatte i den offentlige sektor.
Og vi ved jo, at det er et område, hvor mange ikke kan få fuld tid, så det svarer til omkring 25.000 færre medarbejdere til at løfte de opgaver, som vi har i dag.
Og det er, minister, et spørgsmål om politisk prioritering.
Nu, hvor vi er kommet igennem krisen og har overskud, har penge på vores fælles opsparing, det såkaldte råderum, mener man så, at det er tid til at investere i det, vi er fælles om, bl.a. – og meget vigtigt – en værdig ældrepleje?
Eller mener man, at de penge bruges bedst til skattelettelser?
Det er en politisk prioritering, og det er en diskussion, som også ældreministeren bliver nødt til at tage.
Så for at gøre det her sådan lidt mere konkret og lidt mere håndgribeligt vil jeg bare spørge ældreministeren, om hun ved, hvad en SOSU-hjælper tjener i gennemsnit.
Thyra Frank (LA), 2017-10-11:
Jeg ved i hvert fald, at vi har brug for SOSU-hjælpere, og at det er et utrolig vigtigt arbejde, der foregår derude.
Og jeg vil sige, når vi snakker om, at vi får et øget antal ældre, at så glæder det mig meget, at de ældre har en langt større sundhed.
Vi har lavet nogle tiltag i forbindelse med rehabilitering, som virker, og som de er glade for derude, og vi har velfærdsteknologi.
Så det er ikke en en til en-belastning, der kommer derude.
Prisen og antallet af ældre kan man ikke bare sige er en til en – gud ske tak og lov.
Jeg er fyldt 65 år, og det betyder ikke, at jeg automatisk har brug for hjælp, og det glæder mig utrolig meget, at det ser sådan ud.
Astrid Krag (S), 2017-10-11:
Jamen alt det der har Finansministeriet jo taget højde for i de tal, de har regnet på, og som viser, at der vil mangle mellem 1 og 2 mia. kr. om året med den økonomiske politik, regeringen vil føre.
Jeg kan så her oplyse, at en SOSU-hjælper, som arbejder på fuld tid – dem er der i øvrigt ikke særlig mange af, det er svært at få ret til fuld tid – gennemsnitligt tjener 24.500 kr. eksklusive pension.
Hvis vi regner ud, hvad det kunne give os af flere SOSU-hjælpere, hvis vi brugte pengene på SOSU-hjælpere i stedet for på skattelettelser, og bare kigger på de penge, som de 1.000 rigeste danskere får i hænderne med regeringens udspil, så er det altså et spørgsmål om 240.000 kr. om året til de 1.000 rigeste danskere eller 1.000 SOSU-hjælpere mere i kommunerne.
Så lad mig gøre det konkret og spørge ældreministeren: Hvad synes hun vi som samfund har mest brug for lige nu: at de 1.000 rigeste får en lille kvart million kroner mere i lommen om året, eller at vi kunne ansætte 1.000 SOSU-hjælpere mere til at pleje vores ældre?
Thyra Frank (LA), 2017-10-11:
Jeg er ikke enig i, at skattelettelser og velfærd står i modsætning til hinanden.
Jeg mener faktisk, at de to ting hænger sammen, for en sund dansk økonomi er hele forudsætningen for, at vi også i fremtiden har råd til at prioritere borgernær velfærd så højt, som regeringen indtil videre har gjort.
Med aftalen om kommunernes økonomi for 2018 hævede vi den kommunale serviceramme med 0,8 mia. kr. til borgernær kernevelfærd, og ældreområdet blev endda fremhævet særskilt i aftalen.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-11:
Men denne skattereform er jo italesat som værende en skattelettelse til dem, der har mest.
Tværtimod har regeringen gjort, hvad den kunne for at italesætte det som det modsatte.
Jeg synes, at det er fint, også med de svar, som finansministeren giver nu, at vi klart får slået fast, at der i allerhøjeste grad også er store skattelettelser til dem, der har allermest.
Men konstateringen er vel, at en pensionist får 0 kr., en lavtlønnet får måske 5.000 kr., og de allermest velstillede får 600.000 kr.
Synes finansministeren selv, at det er en lige fordeling?
Kristian Jensen (V), 2017-10-11:
Jeg synes, at det er rimeligt, at vi har et skattesystem i Danmark, der tilskynder til initiativrigdom, tilskynder til virkelyst.
Et af problemerne med virkelysten i Danmark i dag er, at forskellen mellem at være i lavtlønsgruppen og være på overførselsindkomst ikke er stor nok.
Der er desværre med alt, hvad vi har vedtaget, og alt, hvad der bliver implementeret, stadig væk ca. 50.000 danskere, hvor gevinsten ved at komme i arbejde er på under 2.000 kr. om måneden.
Med vores forslag til skattereform bliver den gruppe formindsket fra ca. 50.000 danskere til 29.000 danskere.
Vi får altså fjernet 21.000 danskere fra den gruppe, som den daværende regering, som hr. Benny Engelbrecht var en del af, sagde har for lav tilskyndelse til at komme i arbejde.
Det synes jeg er den rigtige sigtelinje ved vores skattereform.