runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2020-12-02:
Det er rigtigt, at der er en kæmpestor udfordring i forbindelse med vores følgeerhverv.
Og nogle af dem er kendetegnet ved, at de er så meget knyttet op på, at der har været minkavl i Danmark, at det er det, de er blevet specialiseret i, og de står ikke umiddelbart og bare kan lave noget andet.
Det kan godt være, at en dyrlæge, der har været vant til at tilse mink, relativt nemt kan tilse nogle andre dyr – det ved jeg ikke – men i de store brede erhvervsgrupper, som spørgeren nævner, er der selvfølgelig en udfordring.
Jeg skal ikke åbenbare alt, hvad der sker ved forhandlingsbordet, men jeg tror godt, jeg kan driste mig til at sige, at en af de ting, vi drøfter, selvfølgelig er, om vi kan finde en måde at yde erstatning til de her erhverv, som har været meget afhængige af, at der har været minkproduktion.
For de er jo blevet slået lige så meget tilbage, som avlerne er nu, hvor minkavlen væk.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-02:
Tak for det.
Jeg er også glad for borgerforslaget og meget glad for den aftale, som det er lykkedes at indgå, så også tak for det.
Men jeg bemærker også, at ministeren jo selv peger på, at der kan være nogle samfundsmæssige forhold, som gør, at kvinder simpelt hen får børn for sent.
Det kan være arbejdsmarkedsforhold, det kan være arbejdspladser, som ikke er så gode til ligesom at skabe plads til, at man kan blive ansat, hvis det er sådan, at man er i den fødedygtige alder.
Tænker ministeren, at det kunne give mening, at vi sideløbende med at løse problemet for de kvinder, der af medicinske årsager ikke kan få børn, også prøver at få sat en undersøgelse i gang, der handler om, om vi har et samfund og et arbejdsmarked, der skaber rigelig plads til, at kvinder faktisk kan få børn, mens de har allerlettest ved at få dem?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Ja, det tænker jeg faktisk.
Og jeg tænker, at vi må arbejde sammen om det.
Jeg tror ikke, at der her er tale om et eller to værktøjer; det er virkelig et helhedsblik, vi skal se på vores samfund med.
Og det er ikke kun et dansk fænomen.
Det er et problem, vi ser i mange, mange vestlige kulturer.
Så derfor er det et arbejde, som jeg meget, meget gerne vil sætte mig i spidsen for som ansvarlig minister, men jeg vil jo også invitere Folketinget til at være med til at bidrage på de måder, hvor det nu giver mening.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-02:
Lige netop ligestillingsperspektivet kunne godt være interessant.
Altså, nu har jeg repræsenteret kvinder, som jo netop oplever, at når de er færdige med deres uddannelse, kan de ofte kun få kortvarig ansættelse eller timelønsansættelse, indtil man er nogenlunde sikker på, at de er færdige med de der børn.
Hvis man skal skabe noget ligestilling på det område, skulle man måske netop kigge ind i at sikre, at fædrene også skal have barselsorlov, sådan at vi i det mindste får løst den del af problemet i forhold til ligestilling.
Altså, hvor er Venstre henne i forhold til at sikre mænd barselsorlov på lige fod med kvinder?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-02:
Der er jo egentlig også rigtig mange fædre, der gerne vil have barselsorlov.
Jeg tror også, at noget af det ligger i en historik og i, hvad vi plejer at gøre, og det er det, vi også skal være med til herindefra.
Det er derfor, jeg siger, at oplysningskampagner faktisk godt kan et eller andet.
Jeg synes godt, at oplysningskampagner som f.eks. »Kvinde har du talt dine æg i dag?« kan være med til at rykke nogle ting.
Det skal jo så handle om noget andet, hvis vi skal ramme både mænd og kvinder, ikke?
Og det er dér, Venstre står.
Jeg vil faktisk gerne bruge tiden og ressourcerne på at arbejde med det her, men det bliver med henblik på at forebygge de ting, som vi kan undgå ude i fremtiden; for jeg er oprigtig talt bange for, at der sidder folk i en alder af 40 år og aldrig nogen sinde får de børn, de ønsker sig, fordi vi herindefra ikke har fokus på at hjælpe dem.
Camilla Fabricius (S), 2020-12-02:
Hvis vi bare koncentrerer os lidt om at se på de samfundsstrukturelle tendenser, kunne jeg godt tænke mig at spørge Enhedslistens ordfører, om han kunne udfolde lidt, hvad det er, der gør, at man i Enhedslisten er så individorienteret med hensyn til det her forslag, i stedet for at løfte sig op på et perspektiv, der handler om de utrolig mange samfundsstrukturelle ting, som gør, at vi har set en dalende fertilitet i Danmark generelt, et dalende børnetal, og at man er markant ældre, når man bliver forældre.
Så hvad er det, der gør, at man netop i det her tilfælde går hen og kigger på individet, og hvor ansvaret bliver placeret hos individet, i stedet for at prøve at kigge ud og se på, hvad der så er årsagerne til det?
Der bliver jeg rigtig optaget af at høre, hvad ordføreren tænker om det.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Nu er der jo ikke nogen modsætning imellem individ og samfund.
Det her handler jo om at lave et samfund, hvor vi f.eks. sikrer, at fertiliteten øges – det er jo bl.a. gennem forebyggelse af miljøfremmede stoffer – og hvor vi sikrer, at der bliver bedre strukturelle muligheder for at have børn, sikrer, at det også for dem, der ikke har mange penge, ikke bliver en stor økonomisk udgift at have børn.
Altså, der er mange ting, vi kan gøre for at sikre, at vi får et samfund, hvor det bliver nemmere at have børn og få børn.
Men det ændrer jo ikke på, at når vi laver lovgivning, når vi laver muligheden for f.eks. udtagning af æg og nedfrysning af æg i forbindelse med fertilitetsbehandling, så skal vi selvfølgelig også sikre, at der ikke er nogen diskriminerende tiltag i forhold til, at det ikke rammer ulige i forhold til de individer, der er i samfundet, og at alle får så lige muligheder som overhovedet muligt.
Det er der, hvor jeg synes, at den aftale, vi indgik i sommer, har en skævhed, fordi den netop ikke tilgodeser de kvinder, som af nogle rigtig gode ikkemedicinske grunde kunne vælge at sige, at de gerne ville have udtaget æg.
Så det er sådan set
et forsøg på at gøre op med den diskrimination og den ulighed, der ellers kan opstå i samfundet.
Camilla Fabricius (S), 2020-12-02:
Man kan måske godt blive sådan lidt forledt af en ellers god argumentation fra ordføreren.
Jeg mener, at det centrale ligger i, at den forskydning, der har været i familieskabet, fra forældreskabet, som er blevet sat så markant under pres, at man også kan se, at der er firmaer, der trykker kvinders muligheder, fordi det her er en mulighed.
Så jeg bliver rigtig optaget af det og skal bare være sikker på, at ordføreren er med på, at vi arbejder på, at vi skal have sænket alderen for graviditet, at vi skal have givet mennesker mulighed for – uanset hvad det er for forældrekonstruktion, man måtte have – at vi sørger for at lave et samfund, der faktisk gør, at man kan få flere børn, og at man kan få dem tidligere, og at vi kan prøve at se, om vi kan finde ud af nogle måder, hvor ikke så mange forældre skal igennem en tidskrævende og utrolig hård periode, også følelsesmæssigt, når vi ser på, at hvert tiende barn på en eller anden måde kommer i kontakt med en fertilitetsklinik.
Det synes jeg faktisk er rigtig mange, og jeg synes, det er bekymrende, og jeg håber, at Enhedslisten er klar på at være med til at løfte den opgave.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Det kan ordføreren være fuldstændig forsikret om at vi er.
Jeg tror bare ikke på, at vi gør det ved at fratage nogen en rettighed eller fratage nogen en mulighed eller undlade at give nogen en mulighed, som vi giver andre, og det synes jeg jo er det, som vi gør med det her forslag.
For når vi kan se, at der er kvinder – det er typisk kvinder oppe i trediverne – som vælger at få udtaget æg, fordi de gerne vil vente på, at de får en medforælder, så synes jeg, at vi skal give dem muligheden for det.
Jeg synes også, at vi skal tilrette vores lovgivning til, at familieformerne antager andre former i dag.
Det synes jeg godt vi kan gøre, samtidig med at vi generelt øger muligheden for, at det kan være let både at få børn og også have børn og få muligheden for at have børn til at vokse op.
Så jeg synes ikke, det er ting, der udelukker hinanden.
Jeg synes bare, det er væsentligt, når vi laver den her slags lovgivning, at vi så undgår at komme til at lave nogle forskelsbehandlinger.
Per Larsen (KF), 2020-12-02:
Tak for det.
Børn er en stor gave.
Jeg er så heldig at være far til tre, og det er jo noget af det største, der kan overgå en.
Derfor er der selvfølgelig også blandt mennesker et stort ønske om at få børn, og heldigvis har vi også mulighed for at tilbyde fertilitetsbehandling i dag, sådan at flere får muligheden for at få børn end tidligere, hvor der var nogle, som måtte leve livet uden børn.
Og det er der da i hvert fald heldigvis mulighed for i dag at man kan afhjælpe.
Men vi skal jo ikke tage det for givet, at man kan få børn, og derfor er det også væsentligt, at man sørger for at få børn i en alder, hvor fertiliteten er optimal – for det øger jo ens chancer for at få børn, når man er i de unge år.
Vi skal have nogle flere børn, hvis det overhovedet kan lade sig gøre at motivere og måske også indrette samfundet sådan, at det bliver lettere, også i de unge år.
Der kunne man måske godt udtænke nogle modeller.
Så er der åbenbart også et behov for noget fokus på seksualundervisning.
Jeg blev ret forskrækket forleden dag, da man var ude at fortælle noget om seksualundervisning og om, hvilke opfattelser de unge mennesker har af forskellige ting i forhold til prævention og kønssygdomme og sådan nogle ting.
Der må man bare sige, at man godt kunne blive noget rystet over den uvidenhed, der åbenbart er blandt de unge.
Så jeg tror, det ville være godt med en indsats i forhold til at få indprentet ret klart hos de unge, at det altså er vigtigt, at man sørger for at få nogle børn i en ung alder, hvor fertiliteten er optimal.
Så er jeg jo selvfølgelig rigtig, rigtig glad for, at man nu har fået fjernet den 5-årsgrænse.
For det er voldsomt – i hvert fald for nogle – at gå igennem sådan et fertilitetsprogram, og så er det jo ganske uhensigtsmæssigt at destruere æggene, når de når 5-årsgrænsen, for så måske at skulle igennem en fertilitetsbehandling igen, hvis det er sådan, at der opstår et ønske om at få et barn.
Og det giver kun god mening, at vi er ude over det.
Men det her med social freezing er vi modstandere af, og det er vi til dels ud fra et økonomisk perspektiv, fordi vi jo faktisk har for få midler i sundhedsvæsenet på mange områder og godt kunne bruge nogle flere.
Så når vi så skal ind at prioritere, og det gør vi jo hele tiden i sundhedsvæsenet, så er det her i hvert fald et af de områder, hvor man kan sige, at vi ikke er sindede at skulle til at sætte penge af til, at man selv uden medicinsk eller anden grund skulle til at opbevare æg.
Så det er der, hvor vi ligger.
Vi er imod social freezing på det offentliges regning.
Der er muligheden, hvis man ellers har lyst til det, men ikke med offentlig betaling.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-02:
Det, der gør det her spørgsmål så svært, er, at det jo er et etisk spørgsmål, meget mere end det er et politisk spørgsmål.
Og derfor må man jo gøre sin etiske holdning klar lidt på tværs af politik.
Jeg har tænkt rigtig, rigtig længe over det her, og vi har diskuteret det længe, og på baggrund af debatten i dag støtter Alternativet det her beslutningsforslag.
For os handler det meget om frihed.
Der er ting i det her beslutningsforslag, som begrænser kvinders frihed, men der er også ting i det her beslutningsforslag, som øger kvinders frihed.
Og vi synes, at det sidste vægter tungest på vores vægtskål, i og med at kvinder selv bestemmer over deres egne æg, altså at de her får muligheden for at gøre det.
Her i debatten har Enhedslisten faktisk givet mig et ekstra argument, og det er det her med ligestillingen.
Altså, når mænd kan få deres sæd frosset ned, synes jeg faktisk også, at kvinder burde kunne få deres æg frosset ned i den periode, som beslutningsforslaget lægger op til.
Vi har også set på de engelske erfaringer, og der er jo heller ikke noget dér, synes jeg, som indikerer, at det her i hvert fald i England er ræset lige ned ad en glidebane.
Altså, der findes jo mange, som er udsat for det, og som af den grund gerne vil have forlænget nedfrysningen, men som ikke kan få det, altså af medicinske årsager.
Og det synes jeg faktisk også er en legitim årsag.
Det er klart, at der er en masse samfundsstrukturer, som stiller kvinden dårligere på arbejdsmarkedet – det er der ingen tvivl om – og det skal da forebygges, og det skal der da laves om på.
Og det er et langt, langt forløb, som jeg ikke synes går særlig godt i øjeblikket.
Men det, at man stemmer for det her forslag, betyder jo ikke, at man er imod at fremme kvindens forhold på arbejdsmarkedet på alle mulige måder.
Det er vi i hvert fald for i Alternativet, f.eks. at mændene tager en større del af barselsorloven.
Men summa summarum: Når vi i Alternativet gør vores holdninger op, støtter vi det her beslutningsforslag.
Camilla Fabricius (S), 2020-12-02:
Det er simpelt hen mere en kommentar end et spørgsmål til ordføreren.
Det er, fordi jeg – som trods alt forholdsvis ny – har begået en fejl, og det skal man jo indrømme at man har.
Jeg har bare lovet at hilse fra Nye Borgerlige og sige, at de er uenige med dig og er enige med os andre, så de ønsker at støtte, at vi afslår det –
jeg har været oppe og spørge sekretæren, om det er okay at sige det nu.
Men ellers vil jeg sige tak for en rigtig fin ordførertale.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-12-02:
I og for sig er det jo lidt en absurd diskussion, vi overhovedet skal have her i Folketingssalen i dag.
Regeringen lægger ud med at smadre vinglasset, og nu skal vi så til at diskutere, hvordan vi får det lappet sammen igen.
Men det er jo sådan set den skinbarlige sandhed.
Det er den udfordring, som Danmark befinder sig i, thi 6.000 jobs er splittet i atomer, og så koster det måske også 20 mia. kr.
Dem skal vi også lige have fundet, og så kan vi ellers gå derfra.
Noget af det, der har beskæmmet mig lidt, har været noget i de forhandlinger og diskussioner, vi har haft, og det vil jeg gerne høre ministerens mening om.
Vi har bl.a. hørt nogle af de forslag, der kommer fra politikere, der kommer her fra stenbroen i København, om at man jo bare kunne begynde at producere champignoner.
Så vil jeg gerne spørge ministeren: Mener ministeren, at der er et behov for 1.200 nye champignonfabrikker i Danmark?
Eller mener ministeren, der er et behov for flere økologiske kvægbrugere i Danmark, vel at mærke på bedrifter, som gennemsnitligt har 12.000 m² jord til deres disposition?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-02:
Jamen muligheden er der jo.
Altså, det skal man jo huske.
Den er der stadig væk.
Så det er jo ikke sådan, at vi er klar til at tage rettigheden eller muligheden fra mennesker, og det ligger der heller ikke i den aftale, som er indgået.
Men jeg synes grundlæggende, vi har et problem, hvis vi ikke anerkender, at der også er nogle strukturelle problemer, som faktisk kan være medårsag til, at vi også som kvinder måske kommer til at udsætte projekt baby i den periode, hvor vi i stedet skulle have haft vores børn.
Det var sådan cirka det.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Men jeg synes jo bare, at det, når man ser på de erfaringer, der f.eks. er fra Storbritannien, så viser sig, at det typisk handler om kvinder oppe i 30'erne, som venter på at finde en livsledsager eller en medforælder.
Og for dem spiller det jo ikke ind.
Altså, der er det jo bare en mulighed, de kunne få i forhold til at vælge at fryse æg et ned, som kunne bruges, når de finder en medforælder.
Det ville jo stille dem ringere, hvis de ikke fik den mulighed her.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-02:
Jeg vil også starte med en tak til dem, der har lavet borgerforslaget, for det har jo fået os til at debattere det her med fertilitet i det hele taget, ikke bare selve forslaget, men fertilitet, børn, familie, arbejdsvilkår og ligestilling, og vi kommer jo rundt om det hele.
Men det har også gjort, at vi efter en dag med mange debatter, og hvor vi er lidt uenige, faktisk også har en aftale om at forlænge det mere end 5 år på et område, hvor man ikke kan se nogen sundhedsfaglig grund til ikke at gøre det.
Så jeg synes også, vi skal være glade for de gange, hvor vi kan lande en bred aftale, og det håber jeg også ministeren er – selv om han ser lidt træt ud.
Men vi har jo også haft debatten om social freezing, og som jeg også sagde, har vi været inde i mange forskellige områder, og jeg vil bare sige, at vi for Dansk Folkepartis vedkommende en gang imellem mangler at komme tilbage til familien, komme tilbage til, hvad grunden er til, at vi er her og lever.
Hvor ville jeg være ked af det, hvis min datter bare havde ventet, til hun var 41 år – altså, hun var 21 år, da hun fik dem – for så ville jeg være 75 år, når de børn var 2 og 4 år, og det ville jeg være lidt ked af.
Så man skal også tænke på sine bedsteforældre, når man kan.
Der kan selvfølgelig ligge rigtig mange hindringer for, at man kan få børnene i en yngre alder, og jeg siger heller ikke, at man skal have dem i 21-årsalderen.
Men vi ved bare, at vi i forhold til den alder, hvor man er mest fertil, måske bør se på, om vi som samfund er bygget til at kunne understøtte et ungt par, der vil have børn, og det er, uanset om man er mand-kvinde, mand-mand, mor og far – whatever.
Det er vigtigt, at man, som den tidligere ordfører også talte om, kan tage en uddannelse, samtidig med at man har børn.
Og det kan altså være svært i et samfund, hvor vi har meget skarpe vilkår for, hvornår man leverer et barn over i institutionen, hvornår man henter det, og hvis ikke man kommer og henter det, ryger det til de sociale myndigheder, og ellers bliver man indberettet.
Altså, der er simpelt hen så mange ting, hvor vi bliver nødt til at se på, hvordan vi kan gøre det her, så det ikke bliver en belastning at få et barn, men den glæde, som det gerne skulle være.
Vi ser også andre lande, hvor man har længere barsel, og hvor man kan gå længere tid og passe sit barn, og det ønsker vi også i Dansk Folkeparti.
Så vi bliver nødt til at prøve at se, om ikke vi kan indrette det lidt bedre, i stedet for at vi bliver ved med at presse det her hamsterhjul, der hele tiden skal drøne rundt, til, at vi skal være ældre og ældre, og at vi skal gå imod kroppens anatomi i forhold til, hvad vi gør.
Så det skal være mine ord i forhold til det.
Men det var dejligt, at vi fik landet en aftale.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Tak for det, og tak til fru Liselott Blixt for en inspirerende tale.
Der var jo mange elementer i det, som fru Liselott Blixt nævnte, som jeg er enig i: netop det der med at sikre, at der bliver bedre forhold og bedre mulighed for både at få børn og også at have børn.
Men det stritter alligevel lidt på mig, når fru Liselott Blixt begynder at snakke om, hvornår man skal have børn, for det er vel op til den enkelte at vurdere.
Altså, det er vel retten til at kunne råde over egen krop og også kunne definere, hvornår det er, man gerne vil have børn, vi skal være med til at understøtte, og ikke også dér begynde at lave snævre regler for, hvordan man skal opføre sig for at kunne få børn på den måde, vi synes man skal få børn på, men netop at åbne op.
Det er jo dér, hvor jeg bl.a. synes, at man også kan få lov til at udtage æg på ikkemedicinsk baggrund.
Der kan være mange grunde til, at man ønsker at gøre det, men hvis man gør det på et oplyst grundlag, er det vel også en mulighed for at kunne vælge i forhold til det.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-02:
Men nu er det jo ikke os, der skal lege skaberen.
Altså, der er en grund til, at vi er skabt, som vi er.
En kvindekrop er skabt til at være mest fertil på et vist tidspunkt.
En kvindekrops knogler er bygget til at bære børnene på en vis måde.
Det er grunden til, at en mand og en kvinde er skabt forskelligt.
Der er en grund til, at mænds sæd kan være levedygtig længere tid.
Der er en grund til, at der er en cyklus for kvinder.
Det kan vi ikke ændre.
Altså, kroppen er jo skabt til at være fertil, mens den er ung.
Nu hører vi om kvinder, der bliver mødre i 50-årsalderen, og grunden til, at vi har flere jordemødre, og at vi skal have mere personale derude, er, at det bliver sværere at bære et barn og få en fødsel, der går let.
Så til det her med, at vi bare skal sige, at vi understøtter, at du kan gøre, hvad du vil, og at du lever et frit liv: Vi bliver nødt til at gå tilbage en gang imellem og sige, at der altså er en grund til, at vi er skabt, som vi er.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Men det er jo der, hvor der en helt grundlæggende forskel i opfattelsen hos Dansk Folkeparti og Enhedslisten.
For det, at man har muligheden, gør jo også, at man får muligheden for at kunne leve det liv, man gerne vil, og have den frihed til at kunne vælge, hvordan man vil leve sit liv.
For der giver vi jo nogle muligheder, og når vi gør det, skal vi bare sikre, at vi ikke begynder at diskriminere og sige, at der er rigtige måder at leve på, og så er der forkerte måder at leve på.
Når mulighederne er der, skal vi åbne op for, at så mange som muligt kan få muligheden for at benytte sig af den.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-02:
Men jeg tror, at Enhedslisten misforstår det.
For vi skal ikke bestemme, hvad man gør, men når det offentlige stiller et system til rådighed, så skal vi vide, hvilke signaler vi giver, og hvad vi gør.
Det er altid den enkeltes valg.
Hvis jeg siger, at nu er jeg 55 år, og mon ikke jeg kan tage til et eller andet land og få et barn, så er det da mig selv, der bestemmer det.
Men det betyder jo ikke, at det er staten, der skal gå ind og give mig puffet derhen, fordi det kan lade sig gøre.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-12-02:
Mange tak.
Og tak til jer, der har fået dette spørgsmål på den politiske dagsorden.
De af os, der har børn, ved, hvor meget de fylder i vores liv, og hvor stor glæde det skaber.
For nogle kommer det helt naturligt, for andre kræver det medicinsk hjælp.
Hvis man virkelig ønsker sig et barn, forstår jeg til fulde de frustrationer, der kommer, hvis det ikke lykkes og man må søge hjælp.
For de par, der er i fertilitetsbehandling, eller som på grund af sygdom er nødt til at udtage æg til senere, skaber det naturligvis yderligere frustrationer, hvis de kommer under pres, fordi deres æg snart skal destrueres.
For der er ingen tvivl om, at der har været en skævhed i lovgivningen, når kvinder kan være underlagt en 5-årsgrænse for nedfrysning.
Der er ingen sundhedsfaglig argumenter for denne grænse, og derfor er jeg ligesom tidligere talere rigtig glad for den aftale, der blev indgået i oktober.
Den sikrer jo netop, at vi ophæver denne urimelige grænse, og fremover vil æg, der er frosset ned i forbindelse med fertilitetsbehandling eller sygdom, ikke blive destrueret efter 5 år, men i stedet blive gemt, til kvinden fylder 46 og derfor ikke længere kan modtage fertilitetsbehandling i Danmark.
Det giver rigtig god mening, og det vil have stor betydning for de par, der brændende ønsker sig et barn, men som har været under pres på grund af en arbitrær tidsgrænse.
Man skal også huske, at udtagninger og nedfrysning af æg, hvad også ministeren var inde på, ikke er en helt simpel procedure.
Så meget desto mere grund er der til at gemme dem længst muligt, så kvinderne ikke er gået det igennem uden grund.
Og derved opfyldes ikke hele borgerforslaget.
I Radikale Venstre er vi umiddelbart enige i prioriteringen af ufrivillig barnløshed.
Men vi er altid åbne for at se på, om der skal ske yderligere tilpasninger over tid.
Jeg synes dog også, at flere af de tidligere talere har peget på nogle af de etiske dilemmaer, der ligger i den her såkaldte social freezing.
Men i Radikale Venstre bakkede vi med glæde op om aftalen i oktober, og jeg håber, at den vil komme rigtig mange kommende forældre til gode.
Tak for ordet.