runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen W. Frølund (LA), 2024-03-13:
Tak for det, formand.
I Liberal Alliance vil vi også istemme den spirende kritik af tekniske samlelove af den her karakter.
I Liberal Alliance støtter vi faktisk generelt samlelove, når de medvirker til at skabe enkelhed og klarhed eller det sådan rent teknisk giver mening at samle lovgivning.
Men i den her sammenhæng er vi altså ret skeptiske over for, hvorvidt det her lovforslag opfylder de hensyn.
Vi opfordrer derfor regeringen til at genoverveje, om lovforslaget ikke lige bør opdeles i en eller flere kategorier, som der i øvrigt også opfordres til i både høringssvar og her i salen fra andre partier.
Det giver måske ikke så stor mening at sammenlægge implementering af en forebyggelsesaftale om nikotinprodukter med justering af momsregler for virksomheder, der handler gas og el.
Det ser jeg i hvert fald ikke logikken i selv.
Der er mange forskellige elementer i det her, men jeg vil lige tage to nedslagspunkter på nogle ting, som vi egentlig synes okay om.
Det er bl.a. lovforslagets elementer om at beskatte virtuelle arrangementer og aktiviteter inden for kunst, sport, kultur, videnskab osv., som implementerer noget EU-lovgivning, som gør det meget mere klart, hvad reglerne er på området.
Det synes vi er velkomment.
Så er der tiltag, der handler om at lette administrative byrder på momsområdet.
Det synes vi også er en god idé.
Så er der det, som allerede er blevet nævnt.
Det er det her med den omvendte betalingspligt på el- og gashandel.
Der synes vi, at det kunne være noget af det, vi godt kunne tænke os finde lidt ud af effekterne ved i udvalgsbehandlingen på baggrund af de høringssvar, der er.
Det er ikke helt klart for os, hvorvidt konsekvenserne falder til den ene eller den anden side i lige præcis det element.
Så er der den sidste del.
Det er så noget, hvor vi ikke er med i en aftale, og det er lovforslagets dele om forebyggelsesplansaftalen vedrørende nikotin og tobak rettet mod de unge.
I Liberal Alliance ser vi også med stor bekymring på børn og unges forbrug af tobak og nikotin og alkohol i det hele taget, men vi støtter ikke den her del af lovforslaget, fordi vi ikke er med i aftalen, og det er vi ikke, fordi vi synes, det rammer detailhandelen alt for hårdt, og det kommer til at øge grænsehandelen.
Og så noterer jeg mig, at vores sundhedsordfører på bagkant af de forhandlinger har udtalt, at det faktisk risikerer at øge omfanget af unges cigaretrygning.
Så vi foreslår en opdeling, og på den måde kan samling åbenbart splitte og en opsplitning måske samle os igen.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-03-13:
Jeg synes simpelt hen, det er tarveligt at stå der og hælde salt i såret og gøre mig opmærksom på, at jeg ikke er minister.
Det ved jeg udmærket godt.
Det har jeg bemærket.
Men det er jo fuldstændig korrekt, at vi er den lovgivende magt, og når jeg rejser problemstillingen her, er jeg helt med på, at det selvfølgelig også er ret usædvanligt – og jeg har ikke turdet kigge hen på skatteministeren endnu.
Men jeg synes, det er et generelt problem.
Og man kan jo heller ikke helt afvise den tanke, at Venstre en dag befinder sig i opposition, og der ville vi jo i den situation også synes, at det her var en anelse utrygt.
Christina Olumeko (ALT), 2024-03-13:
Nu fik ordføreren sagt, at der er forskel på at være i regering og i opposition, og det er jeg sådan set enig i.
Men jeg vil også bare minde ordføreren om, at der er forskel på at være den lovgivende magt og være den udøvende magt.
Det er sådan set sådan, at hr. Jan E. Jørgensen er en del af den lovgivende magt og ikke en del af den udøvende magt, idet ordføreren ikke er minister.
Det er altså sådan, at den lovgivende magt har til opgave at kontrollere lovgivningen, så jeg vil egentlig ikke sige, at ordføreren ikke har den rolle at kunne varetage netop opdelingen af lovforslag.
Så vil jeg bare sige, at i forbindelse med behandlingen af forslaget om planloven i slutningen af sidste år ønskede Alternativet at opdele forslaget om planloven i flere forskellige lovforslag, men vi måtte kun få den opdelt én gang og ikke flere gange.
Så det er altså en generel udfordring, vi har i Folketinget.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-03-13:
Nu ved jeg jo for det første ikke, om der er ting i lovforslaget, man er uenige i fra oppositionens side.
Det har jeg ikke hørt endnu, og derfor er alt jo godt et eller andet sted, ikke?
Men man kunne f.eks. tage det op med Folketingets formand.
Man kan sende en henvendelse til regeringen og sige, at det her ser man altså gerne fremover bliver splittet op.
Og så har man altså også mulighed for at stille ændringsforslag.
Man kan stille et ændringsforslag om, at lovforslaget skal opdeles, sådan at vi behandler de enkelte ændringsforslag hver for sig.
Det kan man gøre.
Og i det her tilfælde – nu ved jeg ikke, hvad det var for et lovforslag, der blev drøftet, før jeg kom ned i salen – er der ikke noget, jeg kan se man ikke skulle kunne dele op.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Under behandlingen af det lovforslag, vi behandlede lige før det her, blev der faktisk givet en afvisning af at dele et lovforslag op i to.
Så det sker åbenbart også i dag.
Jeg var lidt i tvivl om, om det var politirapporten fra Frederiksberg, der blev læst op, men det var sådan set indholdet i lovforslaget.
Og ordføreren vil så ligesom lægge ansvaret for at lave om på, at man har sådan nogle bunkebryllupper i sådan nogle lovforslag på over 100 sider, som vedrører mange forskellige emner, over på oppositionspartierne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren: Hvordan skulle oppositionen sikre, at en flertalsregering agerer på anden vis end det, vi ser i dag, hvor den kommer med sådan et lovforslag, som det her er?
Altså, det er jo flertallet i Folketinget, der bestemmer, og hvis nu man har en flertalsregering og en minister, der ønsker at fremsætte sådan et lovforslag her, og man har en forventning om, at det er alle tre partier i regeringen, som vil stemme for det, hvordan er det så lige, oppositionen kan styre det?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-03-13:
Der kan selvfølgelig være det her med, at man skal tage det sure med det søde.
Hvis man eksempelvis gerne vil stemme for noget, hvor der også er noget finansiering, så kan man ligesom sige, at så kan vi ikke splitte det op.
Man må tage det sure med det søde.
Det kan være en undtagelse.
Men ellers tror jeg ikke, at spørgeren har oplevet Venstre modsætte sig opsplitning af lovforslag.
Det synes vi er fint, både så man kan få en større debat om enkeltelementerne, men også så man har mulighed for måske at stemme for noget og så stemme imod noget andet.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-13:
Det er jo en lidt svær skillelinje at lave mellem regeringen og oppositionen, når det så kommer fra Venstre.
Men betyder det så, at man kan få partiet Venstres opbakning til at sætte foden ned i forhold til så store lovforslag med så mange forskelligartede elementer?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-03-13:
Til det sidste vil jeg sige jo.
Den afskaffer vi nu, og det er godt.
Til det første vil jeg sige, at nu skal vi jo lige huske, hvem der er hvem her i salen.
Der er regeringspartier, og så er der oppositionspartier, og regeringen har ikke nødvendigvis nogen selvstændig interesse i ikke at lave de her bunkebryllupper.
Så hvis nogen skal gøre noget ved det, må det altså først og fremmest være oppositionen.
Men det er utrygt, at vi skal vedtage så stor en pakke i én mundfuld, det er det, men det må altså først og fremmest være oppositionspartierne, der træder i karakter og kræver, at sådan noget her ikke gentager sig.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-03-13:
Tak for det.
Det blev jo næsten efterspurgt af ordføreren deroppe med nogle spørgsmål til sagen her.
Jeg vil sige, at jeg jo er enig i ordførerens kritik af, at det her er meget uoverskueligt, og at det er meget svært at få en sammenhængende debat her i salen om det her lovforslag.
Jeg har så også hørt ordføreren fremføre det argument tidligere, at man jo har større indflydelse i regeringen end uden for regeringen, og derfor ville jeg tro, at det var noget, ordføreren kunne bringe ind i regeringen, når nu man er en del af regeringen, altså at det er problematisk med så samlede lovforslag.
Der er et element i det her lovforslag, som jeg virkelig har glædet mig til at debattere.
Det er jo 1 ud af 17 elementer.
Det er det, der handler om energimellemhandlerne og især om den momsrisiko, som der har været, ved at de ikke har haft den omvendte betalingspligt, altså at de har haft en undtagelse fra omvendt betalingspligt.
Det vil jeg bare spørge om Venstres holdning til.
Er det ikke et godt hul at få lukket nu, altså i forhold til at der er en ret stor risiko for statskassen, ved at man har haft undtagelse fra omvendt betalingspligt?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-03-13:
Tak for det.
Jeg kan konstatere, at ingen fra oppositionen havde bemærkninger til den socialdemokratiske ordførers tale, og jeg kan jo godt gøre mig nogle tanker om, hvad det kan skyldes.
Jeg tror, at noget af det handler om, at det her er et forholdsvis stort lovforslag.
Det er et lovforslag på 109 sider, og nu vil jeg bare lige i overskriftsform fortælle, hvad det er, vi her i Folketinget vedtager lige om lidt.
Vi vedtager ændringer af reglerne for særordningen for små virksomheder på momsområdet.
Vi indfører en justering af momsreglerne om leveringssted for visse virtuelt leverede ydelser.
Vi ophæver en særlig momsregel ved el- og gashandel.
Vi ændrer betalingsfristen for køb og indførsel af visse køretøjer.
Vi ændrer godtgørelsen af dækningsafgiften i chokoladeafgiftsloven.
Vi præciserer kravet om beholdningsregnskab ved løssalg af groftskåret røgtobak.
Vi indfører bøder ved enkeltsalg af cigaretter og manglende beholdningsregnskab.
Vi foretager afgiftsforhøjelser på nikotinprodukter og røgfri tobak samt justerer overgangsreglerne ved afgiftsforhøjelser på røgfri tobak, nikotinprodukter og nikotinholdige væsker, herunder afgiftsforhøjelser på nikotinprodukter og røgfri tobak og begrænsning af salg og opbevaring for oplagshavere med egne detailudsalg.
Vi indfører bødestraf, og vi tilpasser det afgiftspligtige vareområde for visse alkoholvarer, herunder satser for mousserende mellemklasseprodukter og en præcisering af definitionen af øl.
Så er der spørgsmål om nulangivelse ved udbetaling af royalty til udlandet uden indeholdelse af kildeskat, en mulighed for dataudstilling om visse søfarende, en afskaffelse af godtgørelsesordning i spildevandsafgiftsloven, en tilpasning af reglerne om sikkerhedsstempelmærker for røgfri tobak, cigarer, cerutter og cigarillos.
Og endelig genindfører vi registeret over erhvervsfiskere med B-status.
Tak for kaffe.
Lad mig bare komme med et enkelt eksempel på noget af det, vi vedtager.
Vi vedtager at afskaffe § 11 i lov om afgift af spildevand.
Hvad står der i den?
« Ja, jeg håber ikke, at der er nogen, der stiller mig indgående spørgsmål til, hvad der sker, hvis vi lige præcis afskaffer § 11.
Jeg synes ikke, det er i orden, at vi puljer så mange lovforslag.
Det er en uskik.
Stol på Skatteministeriet.
Der ligger ikke noget gemt – i hvert fald ikke noget, jeg har fundet, og jeg har heller ikke hørt om nogen andre, der har fundet noget.
Andet handler om den aftale, vi har indgået, om afgiftsforhøjelser på visse nikotinprodukter.
Det her lovforslag kunne i hvert fald have fortjent tre selvstændige lovforslag, også så der bliver lejlighed til at tale om lovforslagene, og hvilken betydning de har.
Men hvis det bare er mig, er det fint.
Jeg lever fint med det.
Men hvis jeg var i opposition, ville jeg måske synes, det var en lidt stor mundfuld at forholde sig til.
Anders Kronborg (S), 2024-03-13:
Så virker mikrofonen!
Først og fremmest tusind tak for ordet.
Vi skal behandle et lovforslag, som i virkeligheden indeholder rigtig mange dele, og jeg vil prøve at komme med et par nedslag.
Lovforslaget indeholder for det første en afgiftsforhøjelse på nikotinprodukter og røgfri tobak og et forslag om, at der skal være større bøder ved enkeltsalg af cigaretter.
Det er vigtigt, at vi mindsker tilgængeligheden af nikotinprodukter, som får børn og unge ind i et decideret nikotinmisbrug.
Andelen af unge, der ryger, er stigende for første gang i mange år, og vi skylder derfor helt enkelt at sætte ind lovgivningsmæssigt over for tobaksproducenter, som sælger såkaldt børnevenlige nikotinprodukter.
Lovforslaget indeholder ligeledes en række vedtagne EU-regler, som skal udmøntes.
Her er der bl.a. tale om muligheden for momsfritagelse og forenkling af momsområdet for små virksomheder.
For det andet medfører lovforslaget, at arrangementer, hvor deltagere streamer eller er med virtuelt, momsbelægges i forbrugslandet.
I lyset af den stigende digitalisering af arrangementer i underholdningssektoren eller i forbindelse med undervisning er det vigtigt, at lovgivningen følger med.
Derudover foreslås der en række tekniske ændringer – justeringer, tilpasninger og præciseringer – i skatte- og afgiftslovgivningen, hvor der bl.a. ændres i chokoladeafgiften.
Det er små ændringer, som er med til at sørge for, at vores lovgivning er tidssvarende.
Jeg ved også, at vores folk i Sundhedsudvalget har brugt enormt meget tid på netop den del i de forhandlinger, der har foregået på sundhedsområdet.
Så med de bemærkninger vil jeg glæde mig rigtig meget til udvalgets behandling.
Det er en stor mundfuld, men vi støtter, som det ser ud nu, hele lovforslaget.
Matilde Powers (S), 2024-03-13:
Sundhedsstyrelsen udtalte – kort tid efter at du har læst den artikel i Jyllands-Posten, kan jeg næsten høre – at det var en fejltolkning, og at det var en teknisk korrektion fra Skatteministeriet, hvor man skal skrive, at der kan være en risiko for, at enkelte vil overgå til andre produkter.
Jeg er stadig nysgerrig på at høre, hvad Liberal Alliance vil gøre for at forebygge, at så mange børn og unge bruger de her produkter.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Tak, formand.
Hvilken garanti kan han give for, at den nepotisme, som vi har set udspille sig i Moderaterne i forbindelse med hr. Lars Barfoeds medlemskab og så aflønningen ganske kort tid efter ved udnævnelsen til den lukrative post som bestyrelsesformand for Det Kongelige Teater, ikke vinder frem, altså at den form for embedsnepotisme ikke vinder yderligere frem med moderate ministre, som altså får den her meget, meget klare beføjelse til at udnævne de eksperter, der skal lave klimasynene?
Mohammad Rona (M), 2024-03-13:
Tak for det.
Ja, man skal lige passe på med at komme i alt for god tid, for så får man jo bare stukket en tale i hånden her.
Men jeg står her som vikar for hr. Henrik Frandsen, og tak for ordet, formand.
Lovforslaget kan synes at være meget teknisk, og nu har jeg fulgt lidt af debatten her, og det er det måske også, men bag ved alle teknikaliteterne gemmer der sig i min optik også rigtig gode grønne initiativer, som i mine øjne er nødvendige for vores store virksomheder, og som vi iværksætter med det for øje at reducere CO 2 -udledningen og spare på energien, hvad der er et klart mål for regeringen.
Energieffektivitetsdirektivet kræver, at virksomheder med et stort energiforbrug implementerer et energiledelsessystem eller gennemfører energisyn.
På den måde får virksomhederne et klart overblik over, hvor de kan spare på energien, som de kan konvertere til andre energiformer og i det hele taget reducere CO 2 -udledningen.
Ikke alene vil det bidrage til at mindske vores samlede omkostninger til energi og udledningen af CO 2 , men det vil samtidig også øge vores konkurrenceevne på det globale marked.
Med det lovforslag vil vi altså sikre, at disse krav bliver opfyldt.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-03-13:
Tak til ordføreren for det.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Men hvis Liberal Alliance lagde op til, at man kunne få Liberal Alliance til at stemme for hvad som helst af skidt fra regeringen, bare der var en enkelt EU-implementering, så ville jeg sige, at man var ude på en gal vej.
Så det glæder mig, og jeg synes, vi skal stille det ændringsforslag i fællesskab.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-03-13:
Jeg ved ikke, om vi har ændret så meget på vores EU-politik, som det bliver fremført her.
Men det, jeg i hvert fald kan sige, er, at jeg egentlig synes, det er en fair nok bekymring at kunne spørge om, om vi kunne dele lovforslaget.
Så det kunne jeg da godt være med på, så vi kan få de mere skadelige elementer sorteret fra.
Ja, så det er vi egentlig åbne for.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Det er jo rigtigt, som ordføreren anfører, at der er en del af det her lovforslag, der følger af EU-reguleringen, og hvor man kan sige at Danmark så er forpligtet til at gennemføre det; vi bliver i hvert fald pålagt et erstatningsansvar, hvis vi ikke gør det, osv.
Skulle man ikke dele lovforslaget?
Mohammad Rona (M), 2024-03-13:
Jeg har sådan set fuldstændig tiltro til, at de eksperter og de embedsmænd, der bliver udvalgt, er de rigtige, der bliver udvalgt.
Jeg kan ikke stå her og argumentere i forhold til, hvad kan man sige, nogle af de her beskyldninger omkring hr. Lars Barfoed og alt det.
Det vil jeg sådan set ikke gå ind i, og det er jo heller ikke det, lovforslaget handler om i dag.
Lovforslaget handler sådan set om, hvordan vi reducerer drivhuseffekten, og om, hvordan vi hjælper vores virksomheder i forhold til EU.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-03-13:
Tak for det, formand.
Regeringen tager med det her lovforslag initiativ til implementeringen af EU-lovgivningen om energieffektivitetssystemet, og derudover foreslår regeringen at fastsætte regler om de krav til klimasyn, som var en del af en grøn skattereform for industrien.
Lovforslaget har til formål at hjælpe virksomheder til at kende deres muligheder for at spare på energien og opnå mere oplysning om energiforbrug, herunder omkostninger og bæredygtighed i eksisterende og alternative energiløsninger.
Det kan jo godt være, at CO 2 -udledningen eller alt det sorte omkring deres energiforbrug ikke er rigtigt prissat, men der tror vi mere på CO 2 -afgifter og prissignalet som den rigtige mekanisme end alt det andet.
Grundlæggende tror vi heller ikke på et mindsket energiforbrug som et mål i sig selv.
Energi skal vi have masser af, for det er nemlig korreleret med vækst og velstand og fremdrift og alt det gode, vi gerne vil have, og deraf i sidste ende jo også velfærd.
Det er klart, at vi gerne vil have, at der skal være færre udledninger.
Vi synes ikke, at det bryder med noget nærhedsprincip, så vi har jo ikke nogen gode argumenter for ikke at synes om det.
Men vi vil da i forbindelse med den videre lovbehandling i udvalget se lidt mere ind i, hvordan vi kan sikre, at det her rent faktisk fører til optimeringer og ikke til byrder for virksomhederne.
Signe Munk (SF), 2024-03-13:
Jeg må indrømme, at jeg ikke deler de beskyldninger eller de bekymringer, som ordføreren anfører, og jeg vil opfordre til, at ordføreren tager den direkte diskussion med ministeren.
I udgangspunktet er det ikke SF's opfattelse, at vi her i Folketingssalen skal stå og udpege navngivne eksperter, der skal sidde i det udvalg.
Jeg synes helt ærligt, at vi burde bruge tiden på noget, der er lidt mere fornuftigt.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Mener ordføreren det i ramme alvor?
Altså, vi taler om et parti, hvor tidligere minister hr. Lars Barfoed meldte sig ind, og 14 dage efter var han bestyrelsesformand for Det Kongelige Teater.
Mener ordføreren seriøst, at man med det parti, som energiministeren repræsenterer, kan have tillid til, at de nu kan udpege eksperter, som er de eneste, der kan tjene penge på det her klimasyn rundtomkring i virksomhederne?
Kan man have tillid til sådan et parti?
Det er et parti, som er under mistanke for at være dybt i lommen på CIP, et parti, som gennem hele sin ledelse klæber til egne interesser.
Det er meget, meget chokerende, synes jeg, hvis det er der, hvor SF er endt.
Signe Munk (SF), 2024-03-13:
Jeg må nok bare sige, at jeg ikke synes, det er en opgave for os her i Folketingssalen, at vi skal stå og pege ud, hvem der skal have den faglige ekspertise, og specifikt hvilken organisation der skal sidde i sådan en gruppe.
Det har jeg sådan set i udgangspunktet fuld tillid til kan sikres fra en ministers side, og at der selvfølgelig også er et fagligt udgangspunkt for det.
Og omvendt kunne man jo sige: Hvorfor skulle der være en mistillid, i forhold til om en minister kunne løfte det, og hvilken tilskyndelse skulle han have til, at det var dårlig eller særlig omkostningsfuld rådgivning, der skulle gives til virksomhederne?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-13:
Man åbner jo virkelig for big business her.
I § 17 står der, at ministeren kan fastsætte regler om godkendelsesordning for eksperter, der skal udføre de her energisyn.
Og jeg tror, det bliver en guldrandet forretning, altså endnu flere eksperter, konsulenter og folk, der virkelig kan komme ud og suge penge ud af lommerne på dem, der skaber værdierne for hele samfundet.
Der vil jeg bare høre: Hvad for nogle eksperter kunne fru Signe Munk og SF forestille sig det er, der skal komme og rådgive virksomhederne i, hvordan de skal drive deres energiindretning fremadrettet, og har hun tillid til, at den til enhver tid siddende minister, som altså skal sidde og uddele de her koncessioner til konsulentvirksomheder, ikke bare sidder og hypper sine egne kartofler, men rent faktisk gør det på en måde, så det er de rigtige, der får de her guldrandede kontrakter?
Signe Munk (SF), 2024-03-13:
Tak for det.
Den grønne skattereform for industrien var et godt og vigtigt skridt fremad.
Et hjørne af den aftale vedrører kravet om, at en virksomhed skal gennemgå et klimasyn som adgangsbillet til de støttepuljer, vi har lagt op til med grøn skattereform.
En gennemgang af potentialerne for CO 2 -reduktioner i virksomheden skal være hjælpsom i forhold til at opdage, hvad man kan gøre for at reducere sin CO 2 -belastning, men jeg synes sådan set også, at det er rimeligt, at man, hvis man skal have adgang til en statslig støttepulje, har kigget sin CO 2 -udledning igennem.
SF har længe været optaget af, at vi også er skarpe på at spare på energien, altså energieffektivitet.
Man kan kort og godt sige, at vi både skal være grønne, men faktisk også skal bruge mindre energi.
Derfor støtter vi varmt op om, at man i EU-lovgivningen nu indfører energiledelsessystemer og energisyn.
Det er så absolut også meget klogt, at de her to syn bliver tænkt sammen, så det bliver mindst bureaukratisk for virksomhederne derude at gennemføre det – så absolut.
Lovforslaget lægger op til et snit, som forholder sig til, hvor hoveddelen af energien bliver brugt i industrien, og hvor energitunge de processer er for virksomhederne.
Jeg er også opmærksom på, som i hvert fald også Enhedslistens ordfører har sagt her i salen, at der har været et høringssvar fra SYNERGI og Rådet for Grøn Omstilling, som påpeger, at man burde sætte grænsen længere ned.
Det vil vi gerne undersøge i udvalgsbehandlingen.
Men som sagt synes jeg også, at der i al rimelighed må være et snit mellem, hvor stort et energiforbrug man har, og de erhvervsmæssige omkostninger, vi påfører ved sådan et syn.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-03-13:
Nu ændrer vi det jo, så man ikke vurderer de virksomheder, som er omfattet af det her, efter, hvem der har mange ansatte, men efter, hvem der bruger meget energi.
Og det synes jeg sådan set giver virkelig god mening, når vi netop taler om energisparepotentialer.
Der er jo også nogle virksomheder, som ved tidligere energisyn ikke var omfattet af det, men som nu bliver omfattet af det, fordi man vurderer deres scope på en anden måde, og det synes jeg sådan set er ret positivt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-03-13:
Jamen så har vi to høringssvar, et fra SYNERGI og et fra Rådet for Grøn Omstilling, hvor de ligesom påpeger, at der altså er 300 færre danske virksomheder, som kommer til at have fokus på det her.
Kan ordføreren ikke se, at man nemt kunne lave noget, som vedrørte langt flere virksomheder, der også ville kunne opnå energibesparelser og energieffektiviseringer i deres produktion?