runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Jeg synes, det kunne være rigtig interessant at høre, hvad grænsen så skal sættes op til.
Og det er også lidt det, jeg efterlyser fra Socialdemokratiet i min tale i dag.
Jeg synes, det må være fair at give et svar på, hvad grænsen så skal hæves til.
For så kan vi da starte med at samarbejde om det.
Måske kan vi også starte med at samarbejde om, hvordan man f.eks. definerer nært beslægtede familiemedlemmer.
For i dag er det sådan, at hvis man vil lade arven gå videre til sin søster eller sin bror, kommer der de her 25 pct. oveni, i forhold til hvis man vil lade arven gå videre til sine børn.
Det synes jeg heller ikke er en fair måde at definere familie på i dag, altså at en søster eller bror ikke kan være nær familie.
Så lad os da endelig drøfte det konstruktivt videre.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-04:
Af samme grund har Alternativet jo også foreslået at sætte grænsen op, og det ved jeg at Socialdemokratiet faktisk også har.
Vi kunne sætte grænsen op i forhold til, hvor meget nogen efterlader sig, inden man skal begynde at betale arveafgift, fordi det sikrer en større lighed.
Så der vil jeg gerne komme ordføreren i møde, for selvfølgelig skal der være en vis sum, inden man begynder at skulle betale afgift af den.
Men det er jo ikke der, problemet er.
Problemet gælder jo de store kapitalformuer, som nogle børn arver.
Så når staten skal blande sig, er det jo, lige præcis fordi hvis ikke staten blander sig, vil børn i Danmark have vidt forskellige forudsætninger for, hvad det er for et liv, de får.
Og vil vi som stat, som Folketing, stå model til at give børn i Danmark så vidt forskellige forudsætninger for, hvad de har af muligheder i deres liv?
Det synes vi bare ikke er okay.
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Jeg har noteret mig, at spørgeren tidligere i dag har stillet det samme spørgsmål til en anden Mette, nemlig fru Mette Frederiksen, og at han ikke havde synderlig held med at få hende med på det.
Og jeg bliver nok nødt til at beklage og sige til spørgeren, at det heller ikke kommer til lykkedes med den her Mette.
Vi mener ikke i Det Konservative Folkeparti, at den rigtige måde at løse de udfordringer, der kan være i nogle institutioner, er at indføre minimumsnormeringer, hvor vi trækker den samme model ned over alle institutioner landet over.
Det er et kommunalt ansvar, og man må som kommunalpolitiker også stå til ansvar for de prioriteringer, man træffer på de her områder.
Der er en verden til forskel på, hvordan det fungerer på tværs af landet, hvilket spørgeren også selv var inde på tidligere i dag.
Vi har til gengæld fra konservativ side meldt ud, at vi er åbne for at se på, om vi skal have øget normeringerne i ydertimerne, fordi vi kan konstatere, at der er rigtig mange forældre, der har meget travlt med at få deres børn hentet, fordi de ikke bryder sig om at have børnene der i ydertimerne.
Så det kan vi måske diskutere nærmere.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-10-04:
Ja, det er jo rigtigt nok, at borgerlige politikere meget ofte taler om fortidens synder, og det er rigtigt nok, at desphenylchloridazon er forbudt – det er meget det, man finder i øjeblikket – men der er jo også stoffer som 1,2,4-triazsol, som er hormonforstyrrende, og som stadig væk er tilladt, og som vi finder nu.
Og ordføreren har også ret i, at det nødig skulle være sådan, at man om 30 år taler om fortidens synder, hvad angår de stoffer, som vi bruger i dag.
Jeg er glad for, at ordføreren deler den bekymring, som jeg giver udtryk for i forhold til pesticider, men jeg synes ikke, det er tilfredsstillende, at man bare henviser til aftalen, for i aftalen står der jo netop, at vi skal tale om, at man kan forbyde nogle stoffer tæt på boringerne i BNBO'erne.
Det ville ifølge ministeriet være den bedste beskyttelse, vi kunne give vores drikkevand.
Kunne Konservative ikke finde på at bakke op om det?
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Jo, det kunne Konservative sagtens.
Jeg synes bare, at det hele bliver forsimplet lidt med ordet bare, for vi har rigtig mange hektar områder i Danmark, som er boringsnære beskyttelsesområder, og hvis man skal tage dem ud af drift ved at pålægge en række nye restriktioner, siger det sig selv, at så skal man kompensere de landmænd, de jordejere, som ejer den jord, der er tale om.
Og det er meget, meget dyrt at gøre.
Så vi skal have fundet en praktisk løsning på, hvordan det eventuelt vil kunne gøres, uden at det medfører meget store regninger, og uden at det er i strid med alle mulige EU-regler i forhold til statsstøtte osv.
Lad os mødes i forhandlingslokalet og drøfte, hvad der er af muligheder i forhold til at beskytte grundvandet bedre.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-04:
Først vil jeg gerne sige tak til ordføreren for et altid godt samarbejde og for, at hun altid er med til også at gøre os i Alternativet klogere, når der er sager, som vi ikke er hundrede procent opdateret på, og som netop har med Arktis at gøre.
Og det er jo brugbart, når vi sidder herinde, at vi kan samarbejde.
Nogle gange, når jeg sidder og sveder lidt over mine ordførerskaber og hele den palet, tænker jeg på, hvor mange ordførerskaber fru Aaja Chemnitz Larsen står med på sin palet herinde i Folketinget, og bl.a. det udenrigspolitiske, det globale, som statsministeren også var inde på i sin tale, er jo et af dem.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere om, hvordan ordføreren ser Grønlands rolle internationalt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-04:
Mange tak.
Allerførst vil jeg også gerne kvittere for et godt samarbejde.
Det er rigtig rart, at der er et godt samarbejde mellem de forskellige partier i Folketinget.
I dag er jeg repræsentanten for Grønland, kan man sige.
Vi har jo 2 mandater, men jeg repræsenterer Grønland alene i dag, og det har nogle gange også sine fordele – at det ligesom bliver de ting, der er vigtige for os i IA, der kommer frem.
Vi har lavet et globaliseringsudspil, fordi vi mener, der er behov for at byde ind med noget meget, hvad skal man sige, borgernært og konkret i forhold til at sikre, at vi får nogle styrkede kompetencer i Grønland til at kunne videreudvikle vores udenrigspolitiske virke fra Grønlands side.
Jeg synes, at Grønland jo egentlig har ret store beføjelser i forhold til selvstyreloven på hjemtagne områder.
Hvis der skal indgås aftaler i forhold til fiskeri, som er et hjemtaget område, så har vi jo sådan set langt hen ad vejen nogle muligheder for selv at indgå nogle aftaler og selv spille en rolle.
Jeg så meget gerne, at vi også kiggede til Færøerne, som jo har frihandelsaftaler med nogle lande i hvert fald.
Jeg ved, at statsministeren pegede på det her med at spille en større rolle fra Grønlands side, og det synes jeg er enormt interessant at få diskuteret.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-04:
Og så er der også hele det sådan mere sikkerhedspolitiske område, som jo også er en del af det her globale billede, vi ser lige nu, hvor det er meget vigtigt at holde Arktis som et afspændt område.
Mener ordføreren, at det vil være lettere, hvis Grønland spiller en større rolle i det sikkerhedspolitiske arbejde også?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-04:
Mange tak.
Altså, jeg synes, at den interesse, som der er for Arktis, og som jeg oplever er stigende, også bare i de år, jeg har siddet i Folketinget, udmønter sig helt konkret i, at briterne f.eks. er mere til stede i Nordnorge, og at russerne og kineserne også viser interesse i forhold til Grønland og grønlandsk farvand, er jo nogle ting, vi er nødt til at være opmærksomme på.
Altså, hvis vi ønsker at spille en udenrigspolitisk rolle, synes jeg helt sikkert, at jo mere viden, vi har – for jeg mener, at viden er magt i det her spørgsmål – men også jo mere proaktive vi er, jo mere kan vi være i stand til at sikre, at Arktis bliver en fredszone, som vi fra IA's side mener det skal være.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Nu er det jo ikke nogen studiekreds, men der er alligevel noget, som jeg kunne tænke mig at få hjælp til at forstå.
Den reaktion og den regeringskrise, der har været oven på den her aftale mellem Danmark og Grønland, efterlader et billede af, at man gerne vil have størst mulig selvstændighed og uafhængighed.
Derfor vil jeg måske egentlig bare formulere spørgsmålet på denne måde: Er der måske i det, der foregår nu, kimen til, at vi kan komme lidt ud over den der berøringsangst, hvor man næsten ikke kan gøre noget sammen af frygt for, at det bliver tolket ind i, om det er en større eller mindre afhængighed, så vi måske kan komme hen i retning af, at det, vi gør, gør vi, når Grønland har brug for det og lyst til det, men også gør det på en måde, så man ikke unødvendigt gør sig afhængig af fremmede magter?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-04:
Tak for spørgsmålet.
Det er yderst relevant.
Vi har jo drøftet kinesiske interesser for investeringer i Grønland, og amerikanerne har også lavet en hensigtserklæring om, at de er interesseret i at investere i lufthavnene i Grønland.
Vi er jo nogle, der stiller de spørgsmål, og det synes jeg også man er nødt til at gøre, om, hvad motiverne er for at vise interesse for Grønland.
Personligt vil jeg sige, at jeg synes, det er rigtig, rigtig positivt, at man fra regeringens side har vist en interesse for at være medinvestor i de grønlandske lufthavne og udvidelsen af dem, og at man også peger på erhvervsudviklingen og på, hvordan vi kan styrke erhvervsudviklingen på tværs af Grønland og Danmark.
Hvordan kan vi være med til at sikre, at det, når der sker en øget erhvervsudvikling i Grønland, også kommer danske virksomheder til gavn?
Det synes jeg i hvert fald er en interessant diskussion at tage, for vi har jo ikke alle kompetencerne i Grønland.
Og det skal selvfølgelig ske i tæt samarbejde med grønlandske virksomheder, hvor det kan lade sig gøre.
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Det synes jeg er positivt, og jeg tænker også, at lige præcis det med at få bedre relationer – det kunne så være erhvervsmæssige relationer, uddannelsesmæssige relationer eller andre – måske også er det, der med sådan et historisk belastet ord kan få afspændt forholdet en lille smule, sådan at det er de ting, som man kan bruge hinanden til, der kommer i centrum, men i ligeværdighed.
Det skal ikke handle om, at nogle fortæller nogle andre, hvad de skal gøre, eller at nogle hjælper nogle andre, som ikke har bedt om hjælp, men i ligeværdighed, hvor det handler om, at man gør noget, som i virkeligheden bringer alle parter et bedre sted hen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-04:
Mange tak.
Det er sådan set også derfor, at jeg bl.a. bruger det her eksempel på det udenrigspolitiske område.
Hvis vi ikke selv har nogen visioner for udenrigspolitikken, er det jo også svært at komme bagefter og pege fingre af, at regeringen ikke har gjort nok.
Vi er selv nødt til at sætte retningen i Grønland.
Der er egentlig en forståelse, som gennem årene er blevet mere klar for mig, også i folketingsarbejdet, nemlig at Grønland selv har et kæmpeansvar i forhold til at sige, hvad vi egentlig gerne vil.
Vi ved, at der er en række love fra 1960'erne og 1970'erne, som vi rigtig gerne vil have opdateret, så de ikke er med til at holde det grønlandske samfund tilbage, men tværtimod er med til at sikre, at der sker en udvikling i samfundet.
Det skal vi jo gøre i fællesskab.
Det er jo ikke bare Danmark, der skal sikre en ligeværdighed.
Det er også Grønland, der skal spille ind og være med til at sikre den her ligeværdighed.
Karin Gaardsted (S), 2018-10-04:
Jeg er meget enig i, at det omkring skolegang og uddannelse er helt afgørende for Grønland.
Så vil jeg gerne sige tak til ordføreren, fordi ordføreren gav udtryk for sin holdning i forhold til de danske investeringer i lufthavne, som statsministeren var oppe at lave aftaler om her for nylig.
Man må sige, at det jo kan være vanskeligt for os danskere at se på, at vi kommer med et tilbud om et ret stort investeringsbeløb, og så bliver man mødt med en ret voldsom demonstration.
Hvor meget fylder den der modstand imod de danske investeringer?
Er det mange mennesker, der står bag, eller er det nogle få?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-04:
Tak for spørgsmålet, og i øvrigt også tak for samarbejdet.
Da vi var i Uummannaq og i Saattut, hørte vi også om folk, som var ude og kunne tjene 15.000 kr. på en dag ved f.eks. at fiske hellefisk eller fiske rejer.
Det siger jo noget om, at det også er svært at tiltrække nogen til at få 90 eller 100 kr. i timen ved at stå på en fiskefabrik.
Der er en udfordring der, som nok er svær at håndtere.
Det uddannelsesmæssige, for det er egentlig det, jeg synes er interessant, tager tid.
Så jeg synes, at uddannelsesområdet virkelig er et af de områder, man er nødt til at sætte ind på.
Det er det lange seje træk.
Man er også nødt til at kigge på trivsel og socialområdet for at sikre, at det bliver løftet.
Karin Gaardsted (S), 2018-10-04:
Mange tak, og også fra min side mange tak for det rigtig gode samarbejde.
Jeg var med i Uummannaq her i august måned, og det var virkelig en meget stor oplevelse.
Jeg vil sige, at den oplevelse, der var den mest positive for mig, var, at jeg simpelt hen blev overrasket over, hvor meget gang der var i Uummannaq.
Det ligger trods alt temmelig langt mod nord.
Men der var også en stor mangel på arbejdskraft, og det var både på fiskefabrikken og på de byggepladser, vi så, bl.a. med de nye huse, der skulle bygges til de mange mennesker, der kom ind fra de to bygder, som man har lukket ned på grund af tsunamien.
Altså, af alle steder henter man medarbejdere fra Kina ind på fiskefabrikken.
Jeg siger ikke noget om, at de ikke er dygtige, nej, for det tror jeg bestemt at de er, men de er dog alligevel langt hjemmefra.
Så hvad er ordførerens syn på det?
Christian Juhl (EL), 2018-10-04:
Men jeg tænkte, at havde det nu været mig, der var grønlænder, ville jeg da sige: Kunne vi ikke bygge en lufthavn og så se, hvordan det gik, og så bygge en til?
Jeg ville da være rigtig nervøs for at bygge to eller tre lufthavne sådan lige i rap, for når 20 pct. af hele Grønlands økonomi er i spil på en gang, er det jo alvorlige ting, der kan ske.
Men det er da godt, at den danske regering har fundet sin holdning i det her spørgsmål.
Det er også godt, at der kommer en erhvervsfond med.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre om behovet for penge.
Nogle grønlændere siger, at der ikke er behov for penge, men behov for muligheder for at tjene nogle penge, og at det derfor vil blive svært at finde nogen, der vil bruge de penge.
Er det også fru Aaja Chemnitz Larsens holdning, at der rent faktisk ikke er brug for erhvervsfonde, men brug for reelle indtjeningsmuligheder og aktivitetsmuligheder?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-04:
Mange tak.
Det er sådan, at Inatsisartut jo skal drøfte det her spørgsmål, og der er anden- og tredjebehandling den 15. maj og 22. oktober i 2018.
Vi ønsker selvfølgelig at vide, om regeringen også respekterer den politiske proces, der skal foregå, og det synes jeg sådan set også at vi har fået bekræftet.
Jeg synes jo, at lufthavnsinvesteringerne er en kæmpe, kæmpe stor investering.
Kigger man på arbejdet her i Folketinget, vil man se, at vi er vant til at lave brede forlig, særlig når der indgås aftaler, der trækker tråde langt ud i fremtiden.
Det ville jo også være interessant i forhold til grønlandsk politik.
Altså, vi kunne være med til at forhindre en zigzagkurs, også når vi snakker om de store lufthavnsinvesteringer, hvis vi fik lavet de helt, helt brede forlig, og det synes jeg sådan set er en ret vigtig pointe.
Når det er så store investeringer, som også påvirker vores børn og børnebørn, kræver det, at det er et bredt flertal – også bredere end de 19 mandater – som står bag ved det.
Christian Juhl (EL), 2018-10-04:
Tak til Grønlands frie stemme for et godt samarbejde.
Jeg blev lidt chokeret, da jeg sidste gang var i Grønland med Nordisk Råd, for det var lige midt i den parlamentariske krise, og jeg tænkte: Hvorfor pokker kunne den statsminister fra Danmark ikke træde lidt mere forsigtigt?
Nu er det hele nok ikke hans skyld, men at begynde at formulere en politik sammen med grønlænderne, før de selv har gjort det, synes jeg ikke er en god idé, men jeg synes, det er en god idé, at der er penge til jeres infrastruktur.
Og så synes jeg, at grønlænderne selv skal formulere, hvilke behov de har, og hvilke planer de har, og gå i gang med det derfra.
Jeg vil gerne høre, i hvilken retning fru Aaja Chemnitz Larsens ideer går.
Nu er der lavet en rammeaftale om Ilulissats og Nuuks lufthavne, men i hvilken retning går fru Aaja Chemnitz Larsens ideer i forhold til infrastrukturen og især i forhold til lufthavnene?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-10-04:
Nej, altså.
Jeg vil sige, at der er behov for investeringer i erhvervsudvikling, men det, vi måske har overset, er en vigtig del af processen, og det er, at vi skal modne projekterne.
Altså, vi har en masse projekter, som er blevet finpudset, som er blevet gennemarbejdet, og som har en vis tyngde og gennemarbejdelse, kan man sige, men de mangler at blive modnet, i forhold til at de er klar til at komme ud, så man kan tjene nogle penge.
Jeg synes sådan set, det er rigtig fint med Vækstfonden, og at der bliver lagt et kapitalindskud i forhold til Greenland Venture.
Det synes jeg er rigtig fornuftigt, men så er det også vigtigt, at de får modnet nogle flere projekter i Grønland.
Julie Skovsby (S), 2018-10-04:
Så lad mig gentage det.
Jeg spurgte, om man går til valg på skattelettelser, om man fra regeringens side ønsker skattelettelser.
Jan Johansen (S), 2018-10-04:
Tak for det.
Jeg vil også gerne sige tillykke til ordføreren med familieforøgelsen – held og lykke; jeg er sikker på, at det nok skal gå godt.
Jeg kan desværre ikke bidrage med, at jeg lige har fået en baby, men jeg har fem børnebørn, så glæden fortsætter, skal jeg bare sige, når børnene bliver voksne.
Nu var ordføreren lidt inde på sundhedsområdet og manglen på omsorg og nærhed, og jeg hørte i dag fru Mette Frederiksen give et eksempel på, at på sygehuse gik sygeplejerskerne forbi dem, der lå på gangene, fordi de ikke havde tid og var stressede og ikke havde rum til at tage sig af patienterne.
Vi kom med et forslag om, at der skulle ansættes 1.000 sygeplejersker mere.
Kan De Konservative sparke det forslag op, så vi får den nærhed og omsorg ind igen på sygehusene?
Det ville også hjælpe på de syge, så de hurtigere blev raske – det tror jeg på.
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at vi skal gøre mere for at give vores dygtige sundhedsmedarbejdere tid til omsorg.
Der har vi en stor opgave.
Men det handler ikke alene om flere hænder.
Som jeg sagde, bliver der brugt rigtig meget irritation på it-systemer, der ikke fungerer, f.eks. i Region Hovedstaden, hvor vi jo har en socialdemokratisk regionsrådsformand, der ellers står fast på at forsvare det system.
Vi hører sundhedsmedarbejdere, som er frustreret over mængden af registreringer og bøvl og bureaukrati, de skal igennem.
Det skal vi også have ryddet op i, men jeg anerkender også, at selvfølgelig har det også noget at sige, hvor mange hænder der er til at hjælpes om opgaven, men jeg bliver bare nødt til at sige: Hold op, hvor jeg synes det er en gratis omgang for Socialdemokratiet at møde op her i dag og sige, at vi skal have 1.000 ekstra mand, uden at jeg overhovedet har hørt nogen angivelse af, hvordan man vil finansiere det.
Hvor skal pengene til det komme fra, måske fra samme sted, som man ville finansiere en hel masse urørt skov og midler til at tilbagerulle medieforliget og alt muligt andet?
Vi mangler simpelt hen at se nogle beregninger på, hvordan økonomien hænger sammen bag de forslag, der kommer – sympatiske eller ej.
Jan Johansen (S), 2018-10-04:
[Lydudfald]
... der er enige om nærhed og omsorg, men når vi snakker om hænder, kan det sagtens laves.
Den tror jeg ikke på.
Jeg tror, at det er mangel på hænder.
Men ordføreren var også inde på problemet, at der mange steder mangler adgang for borgerne til praktiserende læger.
Det er ikke kun i de tyndt befolkede områder, nu er det også i byerne.
Hvordan løser man det problem fra konservativ side?
Har De Konservative nogen ideer om, hvordan det her problem skal løses?
For det bliver større og større, og vi bliver nødt til at løse det problem, for de mennesker skal jo have den samme service, uanset hvor de bor i Danmark, som resten af Danmark.
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Spørgeren har fuldstændig ret i, at det her er en kompleks problemstilling.
Et af de steder, hvor man ser der er flest lægehuse, der har lukket for tilgangen af nye patienter, er faktisk i hovedstadsområdet, hvilket jeg tror overrasker mange, for der er det svært at skaffe de nødvendige faciliteter, lokaler til at drive lægepraksis i.
Vi foreslår fra konservativ side, at vi får øget optaget på almen medicin.
Vurderingen er fra PLO, lægernes organisation, at man skal op og have ca. 5.000 praktiserende læger i 2030 mod de 3.500, vi har i dag.
Det vil kræve, at vi kontinuerligt øger optaget på det speciale, der hedder almen medicin, og det er det, vi Konservative i hvert fald foreslår som et initiativ.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-04:
Tak for det.
Jeg kender jo Det Konservative Folkeparti som et parti, der er næsten lige så glad for forsvaret som Dansk Folkeparti og næsten lige så glad for politiet som Dansk Folkeparti.
De to etater har jo det tilfælles, at de begge genererer veteraner.
Desværre genererer de veteraner med forskellige rettigheder i Danmark.
Det skyldes, at den tidligere regering foretog en revision af veteranpolitikken, hvor man skrev alle de veteraner, som ikke havde været udsendt af Forsvarsministeriet, ud.
Og når man nu i Det Konservative Folkeparti, ligesom Dansk Folkeparti, bekymrer sig meget om vores betjente, og især de betjente, som også er veteraner, vil De Konservative så ikke støtte Dansk Folkeparti i, at det er på tide, at vi får revideret den her veteranpolitik, sådan at vores politiveteraner og andre veteraner udsendt af andre ministerier end Forsvarsministeriet får den samme beskyttelse, som vores soldater har?
Mette Abildgaard (KF), 2018-10-04:
Tak til hr. Jeppe Jakobsen for spørgsmålet.
Han har fuldstændig ret i, at det her også er et område, der ligger Det Konservative Folkeparti på sinde, lige så vel som det ligger Dansk Folkeparti på sinde.
Vi har bare et særligt ansvar for de mænd og kvinder, vi sender ud i verden for at kæmpe for Danmark med et dansk flag på skulderen.
Og så er jeg sådan set enig med spørgeren i, at det er underordnet, hvem der udsender dem, altså hvem der formelt står for udsendelsen.
Det danske ansvar, den danske taknemlighed bør være præcis den samme.
Jeg må indrømme, at jeg ikke kender de forskellige reguleringer, der er, alt efter hvem der står som udsender, tilpas godt nok til at kunne svare fuldstændig klokkeklart på, om der skal gælde de samme regler.
Men rent principielt deler jeg det synspunkt, at der ikke bør være en afgørende forskel.
Har man tjent Danmark, har man tjent Danmark.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-04:
Tak for det.
Nu, hvor man kan sige at en konservativ beklæder posten som justitsministeren, var det jo oplagt, at man tog det initiativ og måske fik koordineret med forsvarsministeren om at få indkaldt – og så den her gang måske til nogle forhandlinger om det, så det ikke bare bliver regeringens veteranpolitik, men hele Folketingets veteranpolitik.
For det er jo faktisk en af de få sager, som samler hele Folketinget.
Her er der enighed om, at der skal gøres en indsats.
Er det noget, man kunne se sig selv i i Det Konservative Folkeparti, altså at man inviterede bredt til at tage ansvar for det her meget vigtige område?