runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (LA), 2024-11-12:
Men det betyder jo også, at man deri lægger, at der er en forskel på os, i forhold til hvordan vi præsterer, afhængigt af om vi er udstyret med et sæt bryster, eller om vi er udstyret med andet, som jeg ikke ved om man må sige her i Folketingssalen, for jeg tænker, at de nedre kønsdele ikke er en del af vores vokabularium her i Folketingssalen.
Det er jo absurd.
Det handler om kæmpestore virksomheder, og hvis man er så stor, som de her virksomheder er, så er det jo nok, fordi man er god til ledelse og man også er god til at vælge dem, der skal lede virksomheden.
Har Socialdemokratiet fuldstændig forladt sådan rationel tænkning omkring køn og kompetencer?
Birgitte Vind (S), 2024-11-12:
Kønsbalanceloven er her jo.
Det handler sådan set om, hvordan vi implementerer den.
Den lettere implementering har jo vist sig ikke at gå særlig hurtigt.
Når vi nu har mulighed for at lave en fuld implementering, hvor vi lige spørger de største danske børsnoterede virksomheder, som går forrest på så mange områder, om vi ikke lige skal gå den her vej sammen og så lige tage det sidste nøk, så synes jeg da, det er ambitiøst, så hvorfor ikke gøre det?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-12:
Tak for det.
Jeg må bare sige, at jeg ikke bryder mig om, at vi skal stå og lovgive om, at en virksomhed skal ansætte det ene eller det andet køn, for det er ligegyldigt for mig, hvilket køn der er ansat.
Det skal da være den, der har de bedste kvalifikationer til den post, der nu skal bestrides, som ansættes.
Anerkender ordføreren slet ikke, at der er risiko for, at folk med de rette kvalifikationer bliver frasorteret, fordi virksomhederne måske står derude og tænker: Vi er nok nødt til at ansætte den person her, fordi det er det underrepræsenterede køn, ellers kommer de bare efter os med en eller anden straf, bøde, eller hvad pokker ved jeg?
Jeg er ligeglad med, om det er en mand eller en kvinde, der er den underrepræsenterede.
Vi risikerer, at folk, der har kvalifikationerne på plads, bliver frasorteret, fordi vi mener, at vi skal bestemme, hvordan en virksomhed, som vi for øvrigt ikke har del i, skal drives.
Birgitte Vind (S), 2024-11-12:
Det kan være, at vi læser lovforslaget forskelligt, for som jeg læser det, er det jo netop kun, hvis der er to lige kvalificerede af begge køn, at man så aktivt skal vælge det underrepræsenterede køn til, netop for at hjælpe til med at få skubbet på den her kønsbalance.
Så det er jo ikke rigtigt, hvad ordføreren siger.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-12:
Det kommer det til at være, for der vil være nogle, der sidder og frygter, hvad konsekvenserne er.
Men igen vil jeg spørge: Hvorfor er det, vi skal ind og diktere det her?
Hvis nu vi bare kigger en lille smule tilbage og rent faktisk kigger på udviklingen i det danske samfund, så har det historisk set været mændene, der har været på arbejdsmarkedet, og som har haft alle de ledende poster.
Heldigvis har vi fået andre tider.
Kvinderne er kommet med, de får en rigtig god uddannelse, de kommer ud på arbejdsmarkedet.
Men det tager også mange gange tid at opbygge den erfaring, der skal til for at sidde på en bestyrelsespost.
Birgitte Vind (S), 2024-11-12:
Lige når det kommer til antallet af kvinder skråstreg mænd i bestyrelser, har det jo vist sig ikke at være tilfældet, at det går så hurtigt, som vi kunne ønske os.
Altså, det har jo vist sig, at der har skullet træffes nogle aktive valg, og det er jo lige præcis derfor, at vi i Socialdemokratiet meget gerne vil støtte det her lovforslag; for vi siger, at der altså skal være en 40-60-fordeling.
Louise Elholm (V), 2024-11-12:
Mange tak for ordet.
For mig er det jo vigtigt, at alle mennesker har lige rettigheder uanset deres køn, og jeg er også rigtig glad for, at ligestillingen i Danmark er kommet rigtig langt.
Det synes jeg vi kan være stolte af.
Vi har en mulighed for at tage lige præcis den uddannelse, vi vil, uanset køn, og vi har i høj grad mange af de samme muligheder i vores samfund.
Vi er mere ligestillet, end man er i mange andre lande, så det synes jeg er rigtig positivt.
Det er en position, som vi kan være taknemlige for og stolte over, og den er ikke opnået uden indsats.
Det er resultatet af generationers kamp og hårdt arbejde for lighed.
Men selv om vi er kommet langt, er der stadig væk visse udfordringer.
Vi kan se, at vi halter bagefter i forhold til sammenlignelige lande, så derfor kan vi ikke ignorere, at der findes områder, hvor vi ikke har opnået den fulde ligestilling, som vi ønsker.
Som liberal står jeg med en kompleks udfordring, for på den ene side ønsker jeg at skabe et bedre Danmark, som vi med stolthed kan give videre til de kommende generationer, og hvor man kan se, at det er de samme muligheder, man har i livet uanset køn, og på den anden side ønsker jeg ikke i detaljer at diktere, hvordan danske virksomheder skal agere.
Det er et værktøj, som kan skubbe udviklingen i en positiv retning uden at gribe alt for dybt ind i virksomhedernes beslutningsprocesser.
Med det her lovforslag ønsker vi at skabe bedre rammer og muligheder for ligestilling, men samtidig respekterer vi virksomhedernes autonomi og deres ansvar for at skabe en inkluderende kultur.
På den baggrund vil jeg sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Birgitte Vind (S), 2024-11-12:
Tak for det spørgsmål.
Det er jo ikke sådan, at man skal vælge det underrepræsenterede køn.
Det handler om, at hvis begge køn er lige kvalificerede, skal man vælge det underrepræsenterede køn.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-12:
Men er det så ikke et fuldstændig ligegyldigt lovforslag at komme med?
For hele ministerens forsvarstale er, at erhvervslivet gør det her selv, og at de også ville blive meget overraskede over, at vi i det hele taget diskuterer det.
Så var de jo ude i erhvervslivet sluppet for den her debat, altså hvis de gjorde det selv.
Jeg synes også, at regeringen selv har været ude at sige, at vi skal lave færre love.
Så det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg gerne vil tilbage til det, som ordføreren fra ministerens eget parti siger, med, at hvis der kommer flere kvinder i bestyrelserne, så bliver der truffet bedre beslutninger.
Er det korrekt?
Caroline Stage Olsen (M), 2024-11-12:
Det kan jeg bekræfte.
Det betyder dog ikke, at borgeren ikke stadig væk havde problemer med at få fikset sit MitID.
Så alene det, om det er en kuglepen, eller om det er et digitalt redskab, er ikke en undskyldning eller en løsning i sig selv.
Der var en borger, der havde et problem, som ikke blev hjulpet tilstrækkeligt på daværende tidspunkt, og det kan man jo ikke andet end beklage.
Det er der ikke nogen gode undskyldninger for.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-12:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Nu er jeg jo sat i verden til at fortælle regeringen, hvordan man kan løse ting.
Det kan vi jo godt, og regeringen var selv lidt inde på det, kan man sige.
Man kan jo f.eks. tillade det, hvis du sidder med din kone og er så dum, når du er ved at få en ny kode.
For det er det, der er hele problematikken, altså at du skal bruge den her kode til MitID for at kunne komme ind til alle de her fantastiske ting.
Vi kan godt lempe og give fuldmagter, men der skal du først have den kode, og mister du den kode og sidder med din kone og siger, at du ikke er så god til det her, så du lige giver telefonen til din kone, så låser de det med det samme.
For problemet er, at der står, at det kun er den fysiske person, der må kende koden.
Så var ministeren faktisk lidt inde på, at vi da kan åbne op for, at man kan bruge en anden MitID-kode til at hjælpe med det.
Det er en genial idé; så er vi jo allerede i mål.
Jeg tænkte godt nok som danmarksdemokrat – jeg ved da godt, at vi er et parti, der vokser, men vi har da ikke 90 mandater eller er i regering endnu – at jeg gerne vil løse det.
Så nu kan man jo skrive i bekendtgørelsen, at man eventuelt kan tillade, at folk, der har behov for det, kan bruge en andens MitID-kode, for så er man jo heller ikke i tvivl.
For hvis jeg kommer i den situation, hvor jeg ikke selv kan og banken ringer og siger til mig, at jeg har købt en bil, som nu er blevet brugt nogle gange, så er det nemmeste i verden da at gå ind på det andet MitID og se, hvem det så er, der har gjort det.
For det er jo stadig væk ulovligt i Danmark at gøre den type ting; der har vi jo masser af lovgivning.
Så hvis man svindler og bedrager folk, så har vi stadig lovgivning om det.
Så der kunne være tale om en tekst til bekendtgørelsen.
Er ordføreren helt uenig i, at det kunne være en løsning?
Birgitte Vind (S), 2024-11-12:
Det kan jeg faktisk ikke lige gennemskue.
Det, jeg er meget optaget af, er jo, at vi ikke forventer af hinanden, at fordi du har et handicap, at fordi du er alderssvækket, så skal du bare bede en anden om at lave en kode for dig eller bruge en andens NemID.
Jeg synes ikke, det er værdigt.
Altså, jeg håber, at vi kan blive ved med at blive på den her vej; at vi som individer kan handle i kraft af os selv og vores egen frie vilje og det, vi vil.
Jeg forstår godt, at hvis jeg så selv mener, at min hustru eller min mand kunne være den, hvis NemID kunne være vejen til mit NemID, nej, til mit MitID – undskyld, det hedder ikke NemID længere – så var det en vej at gå.
Hm, det ville i hvert fald også kræve noget jura, og det ville også stadig væk kræve noget sikkerhed.
Altså, verden er jo ikke altid så enkel, som den står beskrevet på et stykke papir.
Men ja, jeg synes, at vi skal afsøge alle de muligheder, der er, for, at man kan leve et selvstændigt digitalt liv.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-12:
Nogle gange har man bare lige brug for den der hjælp og for ikke at blive gjort til grin på grund af noget, som jeg så kan forstå er et digitalt instrument og ikke en kuglepen.
For jeg kan forstå, at det var det, der var det vigtige for Moderaterne – det var ikke ydmygelsen i nærmest at føle sig gjort til grin for at kunne få en kode; det var det med, at det ikke var en kuglepen, men et digitalt instrument.
Jeg tager da ad notam, at det er det vigtigste for Moderaterne.
For mig er det nu vigtigere, at den borger ikke var blevet udsat for den situation, som var meget skamfuld.
For hvis man bliver handicappet og mister den, har man jo behov for selv at kunne fungere, og vi skal da tage med kyshånd imod, at de svageste borgere i vores liv også ønsker at være digitale.
Så derfor holder jeg nu fast i, at hvis man ønsker at ændre en bekendtgørelse fra ministeren, så kan man jo ændre den.
Og mangler man gode idéer, er man altid velkommen ovre ved Danmarksdemokraterne; så skal vi nok hjælpe jer med at finde på dem.
Birgitte Vind (S), 2024-11-12:
Jeg tror, at vi skal være åbne over for at kigge på mange forskellige muligheder.
Og det vil jeg nok mene mere er vejen at gå, som det ser ud lige nu – fordi det fortsat også handler om sikkerhed og jura.
Men endnu en gang tak for at løfte en meget, meget vigtig debat.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-11-12:
Tak for ordet.
Danmark er blandt de mest digitaliserede lande i Europa.
Det gør sig gældende på mange områder.
Vi kan gennemføre banktransaktioner, skifte adresse og mange vigtige ting.
Men som forslagsstilleren pointerer, er der nogle borgere, der af den ene eller den anden grund har sværere ved at bruge digitale redskaber end andre, og jeg er glad for, at vi med beslutningsforslaget kan diskutere, hvordan vi sikrer, at alle kan få lige adgang.
Lad mig sige det rent ud: Vi deler fuldstændig og hundrede procent forslagsstillernes intention om at løse problemet.
Det er derfor et konstruktivt bidrag, at forslagsstillerne nu tager fat på det her i Folketinget.
Vi anerkender også, at der kan forårsages vanskeligheder for nogle danskere.
Derfor vil der i samme ånd som den i forslagsstillernes beslutningsforslag blive undersøgt, hvordan man kan gøre det lettere at få hjælp til håndtering af det her.
Jeg har haft forslag til ministeren og har fået et, troede jeg selv, meget positivt svar om, at nu havde man henstillet, at Hjørring Kommune skulle gå i dialog med Mikkels forældre, så Mikkel kom ud over det her fuldstændig vanvittige problem, som vi har påført ham herfra.
Således foranlediget troede jeg egentlig, at sagen var løst, indtil jeg her for en måneds tid siden fik at vide, at der fortsat ikke var sket noget i sagen og Mikkel stadig er i en situation, hvor han ikke kan bruge sit MitID.
Det er ikke rimeligt, og derfor skal der da ske noget på området, og det er min henstilling til ministeren i dag, at vi får løst det her problem, og det er altså ikke bare løst ved at sende et brev om, at nu må man snakke med nogle andre eller snakke med Hjørring Kommune.
Så kan jeg ikke sige det tydeligere.
Hvordan skal det så løses?
Ja, det kræver nok, at der er folk, der i hvert fald på det her område er klogere end mig og andre, for vi skal selvfølgelig også sikre, at det her er et sikkert instrument, sådan at man ikke får alt for let ved at dele sit MitID med andre mennesker.
Så der er altså en opgave for ministeriet at tage fat på, men det skal løses.
Altså, det skal løses.
Vi kan ikke skulle se til i en tid, hvor vi gerne vil behandle handicappede ordentligt, at vi har nogle mennesker, som ikke kan få lov til at købe et hus, eller hvad det nu skal være, hvor man skal bruge sit MitID.
Det duer bare ikke, så der skal ske en ændring.
For går vi i gang med at røre ved sikkerheden i MitID, skal vi være sikre på, hvordan det er, vi rører ved det.
Så vi kommer ikke til at stemme for forslaget, men vi kommer til, gerne sammen med forslagsstilleren, at følge op på det her, for jeg har forsøgt at gøre det her over det sidste halve år, og det skal jeg bare sige ikke har været nogen stor succes.
Så jeg henstiller til, at ministeren får direkte kontakt med eksempelvis Mikkels forældre og dermed også Hjørring Kommune for at finde ud af, hvordan vi løser det her.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-12:
Jeg er ikke helt enig, når ordføreren siger, at det er folk, der er klogere end ordføreren, som skal tage stilling til det, for som ordføreren ved, er jeg fuld af næsegrus beundring for lige nøjagtig ordførerens evner også inden for jura, som vi får at vide er svært her.
Men jeg er fuldstændig enig i, at det her er blevet fremsat meget åbent som et spørgsmål om, hvad der skal gøres, for der mener jeg faktisk ligesom ordføreren, at vi skal lade det være op til ministeren og ministerens hold.
Intentionen i det her er, at der skal ske noget straks.
Det vigtige ord for mig er »straks«.
Jeg ved, at ordføreren har været meget involveret i den sag fra Nordjylland, men der er jo også andre sager, og de er alle lige ydmygende.
Så bliver jeg irriteret, når jeg hører den rundbordssnak herinde, for jeg er enig med ordføreren i, at det her skal ændres.
Derfor er den måde, man i Venstre skal se det her på, at det er lavet med åbent sind, så ministeren kan få ordnet det her, og med en forhåbning om, at vi i Folketinget i hvert fald er enige om at pålægge ministeren at få det gjort.
For ellers er jeg også enig med ordføreren i, at når man først begynder at pille ved det her, møder man modstand og får forklaringer, og der sker ingenting, og så står der mennesker som Mikkel tilbage, som efter lang tid stadig væk ikke har fået det ordnet, og det kan vi simpelt hen ikke være bekendt.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-11-12:
Jeg kan ikke være uenig med hr. Kim Edberg Andersen.
Når man i hvert fald i mit tilfælde som folketingsmedlem får det svar, at nu er sagen på rette spor, og at der er blevet taget tiltag over for Hjørring Kommune, med hensyn til at de skal hjælpe Mikkel og hans forældre osv., så må man jo tro, at det er det, der sker, men det sker åbenbart ikke.
Det duer bare ikke, og derfor skal der ske noget i sagen.
Charlotte Nellemann (LA), 2024-11-12:
Tak, formand.
Dette er på mange måder et meget sympatisk forslag, for når digitaliseringen i vores samfund tager fart og skaber muligheder, som vi ikke har haft tidligere, så efterlader vi desværre også nogle mennesker på perronen.
Min nu afdøde far er et godt eksempel på den problemstilling.
Med en telefon fra dengang, hvor Aqua toppede hitlisterne, og uden en egentlig brugeradgang til en computer er det ikke nemt at få det digitale liv til at køre rundt, for hvordan bruger man NemID, logger på borger.dk og bruger sin mobilbank, hvis man er fra en tid, hvor fastnettelefonerne stadig væk var det store hit?
Der er mange flere i Danmark, som kæmper for at få adgang til det digitale system.
En rapport fra Digitaliseringsstyrelsen siger, at hver fjerde over 75 år er afhængig af hjælp for at kunne benytte digitale tilbud.
Men næsten halvdelen over 85 år er afhængige af hjælp.
Det er også hjemløse, misbrugere, mange typer af handicappede, deriblandt særlig synshandicappede, og andre medborgere, som af forskellige grunde ikke kan deltage i samfundet på lige fod med størstedelen.
Prøv at tænke på, hvad vi kunne gøre for de folk, hvis vi lod nære familiemedlemmer og venner hjælpe til, frem for at disse mennesker blev fanget i systemet.
Derfor er vi i Liberal Alliance positivt indstillet over for beslutningsforslaget, der vil hjælpe med at gøre det nemmere for privatpersoner med forskellige udfordringer at få hjælp.
Vi ser gerne, at familiemedlemmer eller venner kan hjælpe hinanden, når digitaliseringstoget kører rigtig stærkt.
Derfor kan LA godt støtte forslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-12:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er fuldstændig enig.
Det er faktisk ikke kun ældre.
Det er heller ikke handicappede på samme niveau som Mikkel.
Jeg mødte på et marked i Nordjylland en ung pige i begyndelsen af 20'erne, som havde angst.
Hun kunne heller ikke få sin kode, fordi det krævede, at hun gik ned på kommunen og fik sin kode.
Hun kunne måske have løst det med en kæreste, en mor, en far, som gerne gennem sit eget MitID ligesom tog ansvaret for det.
I gamle dage var forældrene med os i banken første gang og ligesom var garant for det.
Verden fungerede også, dengang vi ikke var digitale.
Derfor takker jeg også LA for at være positivt indstillet over for det her, for det her skal bare løses, og det skal løses nu.
Jeg køber ikke ind på, at det er så frygtelig svært at løse, ud over at det er et oppositionsparti, der er kommet med forslaget.
Det er super fair.
Så lav en beretning.
Ring til mig, og så finder vi en løsning, og så sætter ministeren sit eget navn på og får kastet glansen på sig over det.
Det lever jeg fint med, for virkeligheden er, at vi bare skal have det løst, og det må kunne løses.
Så tusind tak til LA for opbakningen.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-11-12:
Jeg ønsker bare at høre, om ikke ministeren kan bekræfte i forhold til det, som hr. Kim Edberg Andersen nævner om sagen i Hjørring Kommune omkring en kuglepen, at det egentlig ikke var en kuglepen, men et reelt digitalt værktøj, der gjorde, at borgeren kunne bruge MitID selv.
Det synes jeg er en vigtig pointe.
Charlotte Nellemann (LA), 2024-11-12:
Tak til ordføreren for forslagsstillerne.
Det er jo svært at være uenig, når man på den måde høster ros.
Så det takker vi for.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-11-12:
Jeg mener, det er et meget sjældent fænomen, og at det strider mod generelle principper inden for erstatningsret.
Det fremgår bl.a. af artikel 28, at der er en særlig forpligtelse til at beskytte børn online, og der er jo også det her forbud imod de her dark patterns, altså manipulerende design.
Så jeg synes da, at vi med DSA'en kan gøre meget, for jeg er fuldstændig enig i, at der ikke skal være ulovligt indhold.
Det er jo også sådan, at DSA'en giver mulighed for, at man kan søge om erstatning, og der er jo de her sager i gang.
I beslutningsforslaget bliver der også nævnt medicin, men det er jo også noget helt andet.
Og i øvrigt kunne Sundhedsministeriet ikke bekræfte, at der dér var indført omvendt bevisbyrde noget sted.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-11-12:
Jeg tror bare, det er vigtigt at sige, at jeg ikke synes, vi er færdige med den her debat.
Jeg synes ikke, jeg kan se tegn på, at DSA'en har virket.
Tværtimod kan jeg stadig væk se tegn på, at børn udsættes for alt muligt indhold, som de ikke skal udsættes for.
Derfor tror jeg ikke, vi når i mål med DSA'en.
Og det, vi jo i virkeligheden allerhelst vil have i SF, er alderstjekket, for det tror jeg vil være effektivt i forhold til børnene.
Derfor synes jeg, vi skal bruge den her debat til at få afsøgt den mulighed for national lovgivning, som faktisk ligger i DSA'en, og som EU-retten anerkender i en dom, som lige præcis handlede om informationstjenester.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-12:
Tak, formand.
Man skal jo aldrig gå glip af det, når man får en chance for at komme på talerstolen, så den udnytter vi.
Jeg har ikke været her så mange gange, så det er jo rart at få et ekstra hak i bæltet.
Det her forslag skal jeg motivere ret kort.
Det udspringer af en beslutning, vi selv har truffet for et stykke tid siden.
Vi traf den beslutning, fordi vi kunne se, at der var nogle problemstillinger med, at der var nogle, der fik misbrugt deres NemID, som det hed dengang.
Det, jeg ønsker, er simpelt hen at ændre bekendtgørelse nr. 1778 fra den 1. september 2021 – det burde kunne ordnes nemt og administrativt – sådan at vi ikke længere kræver, at den fysiske person er den eneste, der må kende koden.
Så for at slutte sådan en dag som i dag lynhurtigt vil jeg sige, at jeg jo har en stor forventning om, at mine kollegaer herinde også kan se det fornuftige i det, og at vi rent administrativt beder ministeren om at ordne det her.
Der behøver ikke at være store fiksfakserier, for naturligvis er det sådan, at når vi ønsker et digitalt samfund, skal alle kunne være en del af det.
Tak for det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-12:
Tak for det.
Først snakkede man sådan lidt udenom; jeg er fra oppositionen, og jeg har det fint med, at beslutningsforslag kører man lige hjem, og så laver man det til et lovforslag.
Det var bare ikke det, jeg hørte.
Jeg hørte, at man simpelt hen bare skød det ned og sagde: Nej, hvis du er en handicappet nordjyde, som får puttet en kuglepen i munden og skal nedværdiges på den måde i det offentlige, så er vi simpelt hen ikke villige til som regering at finde en løsning.
Jamen det er superfint.
Jeg har bestemt ikke bundet regeringen op på noget; jeg spørger bare ganske, ganske enkelt, om man vil sikre, at man ikke får den type historier fremadrettet.
For det her er ikke noget, vi bare snakker om, eller noget, der muligvis sker, men det er mennesker, der rent fysisk sidder derude og føler, at de bliver gjort til grin og får taget deres værdighed fra dem, fordi vi har lavet et system, hvor det åbenbart er sådan, at systemets sikkerhed er vigtigere, end at individer kan få lov til at være med i den digitalisering, som vi også kræver af dem at de skal være.
Der behøver vi ikke at snakke EU, og vi behøver ikke at snakke sikkerhed.
Vi behøver ikke at snakke om ret meget andet.
Vi behøver kun at snakke om én ting, og det er viljen til at gøre det – viljen til at gøre det.
Så hvorfor er alle de her ting med, at man kan få en anden til det, så ikke blevet fremlagt?
Så hvor hurtigt vil ministeren løse det her?
Caroline Stage Olsen (M), 2024-11-12:
Tak for kommentaren og derefter spørgsmålet.
Jeg synes faktisk, at jeg prøver at give nogle svar på, hvordan man kan løse det på en alternativ måde, som ikke gør noget dårligt for sikkerheden.
Jeg siger jo netop, at vi gerne vil kigge ind i digitale fuldmagter og gøre det lettere, end det er i dag, at hjælpe som pårørende eller hjælper eller ven.
Så det synes jeg ikke er helt retvisende.
I forhold til om man kan ændre bekendtgørelsen sådan vupti i morgen, vil jeg sige, at det ved jeg simpelt hen ikke om man kan.
For der ligger også nogle issues – undskyld, at jeg bruger et engelsk ord – i forhold til det europæiske spor, hvor vi ikke er sikre på, at vi holder os inden for den europæiske eID-forordning, og der ligger også nogle mulige problemer i forhold til Finanstilsynet.