runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2025-01-28:
Beslutningsforslaget B 74 påpeger en trist realitet, nemlig at for alt for mange kvinder og børn er hjemmet ikke det trygge fristed, som det burde være.
I stedet er det et sted præget af frygt, vold og alt for ofte tragedier.
Det er kun 15 år siden, at vi i Danmark endelig afskaffede den såkaldte ægtefællerabat for drab; en rabat, der implicit signalerede, at et liv bag hjemmets fire vægge var mindre værd end et liv udenfor.
Men vi ved fra forskningen, at vold i nære relationer ofte er langvarig, eskalerende og tragisk nok kan ende med drab.
Ifølge Justitsministeriets seneste rapport udgør partnerdrab hvert femte drab i Danmark, og oftest er det kvinder, der mister livet.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at straffene for personfarlig kriminalitet generelt er alt for lave, og vi finder det nødvendigt at øge dem markant.
Dette gælder, uanset om der er tale om vold i nære relationer eller vold mod personer, som gerningsmanden ikke har relationer til.
Når det er sagt, er jeg glad for, at vi i dag har behandlet lovforslaget om den omvendte fodlænkeordning, som bliver et supplement til opholdsforbud, der skal beskytte ofre for bl.a. partnervold og stalking, for vi ved jo, at det ofte ligger forud for et partnerdrab.
Jeg håber, at dette tiltag kan være medvirkende til at forhindre fremtidige partnerdrab.
Men som tidligere nævnt er det afgørende for os i Danmarksdemokraterne, at strafferammen for personfarlig kriminalitet hæves.
Dette beslutningsforslag er helt sikkert et skridt i den rigtige retning, så i Danmarksdemokraterne stemmer vi for beslutningsforslaget fra SF.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Mange tak, formand.
Vold er grimt, det er ubehageligt, og det er utryghedsskabende, og at det sker i nære relationer, gør det ikke bedre.
Derfor er vi i Liberal Alliance også tilhængere af skærpede straffe over for vold i nære relationer.
Men det betyder ikke nødvendigvis, vi støtter det her beslutningsforslag.
For vold i nære relationer tager straffeloven heldigvis allerede højde for, og det nævner beslutningsforslagsstillerne jo også i deres eget forslag.
Gentagen vold i nære relationer er altså allerede en skærpende omstændighed, og vi går ind for, at det er en skærpende omstændighed.
Og jeg kan ikke se, hvordan et krav om at lave endnu en paragraf, der siger det samme som to andre paragraffer, egentlig ændrer noget.
Det er allerede en skærpende omstændighed, så hvordan skal en tredje paragraf, der siger det samme, gøre det endnu tydeligere?
Vi går jo ind for, at man sørger for at signalere tingene ordentligt.
Det er klart.
Men der er jo ikke nogen, der er i tvivl om, at det er en skærpende omstændighed, ude i retsvæsenet i hvert fald.
Så når vi også står over for en reform af straffeloven, som regeringen forhåbentlig snart inviterer til her, så kunne SF i stedet for bede om dér at få fjernet de to allerede eksisterende stykker lovgivning for så at få indført en selvstændig paragraf om skærpelse.
For det at indføre en tredje paragraf, der siger det samme som to andre paragraffer, virker på os unødvendigt og som lovforurening.
Derfor minder det mig også en lille smule om SF's tidligere forslag om forbud mod drugging, hvor man ville have en særskilt paragraf om, at forgiftninger var ulovlige.
Men der var forgiftninger jo også allerede ulovlige.
Det har det jo været altid, og der var så en mulighed for indtil 8 års fængsel i den grove voldsparagraf, som også gjaldt forgiftninger.
Og så er spørgsmålet, om man bare vil signalere eller dydssignalere om sine egne fortræffeligheder, og det synes vi egentlig ikke man behøver at lave lovgivning for.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-01-28:
Tak for ordet, formand.
Og tak til forslagsstillerne.
Det er en virkelig vigtig diskussion og også en diskussion, som er virkelig svær og kompleks og, spørger man mig, ikke altid lige oplyst og vidensbaseret.
Virker straf?
Altså, inden man svarer på det spørgsmål, skal man finde ud af, hvad straffen skal virke på.
Hvad er det, man vil opnå, og hvordan ser evidensen ud?
Og nej, evidensen er ikke ret meget med tanken om, at straf virker.
Vi har, hvis man kigger på det i et historisk perspektiv, skærpet straffen voldsomt fra tilbage i tiden, hvor man, hvis man var heldig at have et job, fik tæsk af arbejdsgiveren.
Slag var integreret i alle dele af tilværelsen.
Det gik ustraffet hen.
Vi står et andet sted.
Verden har i den grad ændret sig.
Jeg lægger mig samme sted, i forhold til at strafreformen er på vej.
Der bliver en større samtale der, som forhåbentlig også har en række nuancer med sig.
Så vil jeg blot sige: Lad os fortsætte samtalen der, og det er der i øvrigt brug for.
Vold er komplet uacceptabelt.
Vi er nødt til at finde veje til at komme videre, uanset hvilken form for vold og brutalitet der er tale om.
Det er simpelt hen ikke et sprog, vi kan anerkende.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2025-01-28:
Indholdsmæssigt er det lidt i samme boldgade som et forslag, vi fremsatte i sidste samling, og som SF også bakkede op om, hvor vi altså foreslog, at man skulle straffe for udøvelse af psykisk vold, hvis der var børn, som overhørte eller overværede, at der var vold forældrene imellem.
Frem til 2009 fik man faktisk nedsat straffen for drab begået på en ægtefælle.
Man gjorde ganske enkelt den nære relation i et par til en formildende omstændighed, og det var Brian Mikkelsen, der som justitsminister i VK-regeringen i 2009 fjernede den strafrabat.
Hjemmet bør være det tryggeste sted for ethvert menneske.
Det er her, vi vokser op, og det er her, vi skal være trygge.
Derfor er vi også helt enige med SF i præmissen om, at straffen faktisk skal være hårdere, når det er i hjemmet, at volden eller drabet udøves.
Derfor er vi også positive over for, at det skal være en skærpende omstændighed, hvis volden eller drabet begås inden for hjemmets fire vægge, og med de ord kan Konservative støtte beslutningsforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-28:
Tak for det.
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt siger det her med, at generelt er SF ikke tilhænger af hårdere straffe.
Det undrer mig lidt, for jeg synes, at SF stikker lidt i forskellige retninger på det her punkt.
Jeg står her med en artikel fra Danmarks Radio, hvor fru Karina Lorentzen Dehnhardt selv er citeret, og hvor overskriften er: Hårdere straffe er det eneste, der skaber respekt, mener SF.
Det her handler så om naturhærværk.
Jeg synes bare, det er lidt underligt, at i sager om grov personfarlig kriminalitet, vold, voldtægt, overfald osv., siger SF ofte i debatten, at hårdere straffe ikke virker.
Men når det så handler om naturhærværk eller vold i nære relationer, er man pludselig tilhænger af hårdere straffe.
Altså, hvad er SF's linje i forhold til hårdere straffe egentlig?
Hvis det skaber respekt og virker på naturhærværk, hvorfor virker det så ikke, når vi snakker grov personfarlig kriminalitet?
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Jeg forstår godt, at der kan være mange forskellige behov både i organisationer og andre steder, og at der er et ønske om, at der skal udarbejdes centralt producerede rapporter.
Det afgørende for mig er, om politiet har de værktøjer og det overblik, som de har brug for for at kunne håndtere forskellige former for kriminalitet, men også forskellige former for udviklinger i kriminaliteten.
Og det mener vi altså de har med den eksisterende ordning, hvor politikredsene rent faktisk registrerer det, og data kan trækkes ud, også når det efterspørges.
Vi forhandlede jo senest et stort politiforlig, og det bestod bl.a. i, at vi blev enige med et bredt flertal i Folketinget om, at vi hellere ville bruge penge ude i politikredsene på flere politibetjente og de borgernære opgaver og nærpolitistationer frem for at bruge dem i Rigspolitiet og på at udarbejde rapporter.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-01-28:
Tak for det, hr. formand.
Med det her beslutningsforslag foreslår Danmarksdemokraterne at pålægge regeringen at sikre, at politiet genindfører registrering af æresrelaterede sager.
Formålet er, at vi alle ved hjælp af denne registrering af æresrelaterede sager skal få et brugbart og vigtigt informationsgrundlag, som skal bidrage til, at der kan sættes hårdt og konsekvent ind over for negativ social kontrol og æresrelaterede forbrydelser i Danmark.
I Socialdemokratiet er vores holdning klar.
Negativ social kontrol hører ikke hjemme i Danmark.
Det er et fænomen, der er blevet importeret hertil fra fjerne egne i takt med indvandringen fra MENAPT-landene.
Bekæmpelse af negativ social kontrol er højt prioriteret af Socialdemokratiet og regeringen, og derfor præsenterede vi for nylig et udspil med 22 initiativer, som opruster indsatsen mod negativ social kontrol.
Derfor er jeg glad for, at Danmarksdemokraterne med det her beslutningsforslag sætter fokus på problemet, for vi skal gøre alt, hvad der står i vores magt, for at komme negativ social kontrol til livs.
Der bliver allerede registreret æresrelaterede sager i politikredsene lokalt, og hvis forslagsstillerne sender et udvalgsspørgsmål eller lignende i Justitsministeriets retning, som man jo gør af og til, er jeg sikker på, at Danmarksdemokraterne kan få det informationsgrundlag, som partiet efterspørger med det her beslutningsforslag.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-01-28:
Tak for det.
Nu spejder jeg ud i salen for at se, om Moderaternes ordfører er kommet tilbage, for hvis ikke hun når at komme tilbage, har jeg lovet at hilse fra Moderaterne og sige, at de mener det samme som Venstre, og det er, at vi desværre ikke kan stemme for forslaget.
Æresrelateret kriminalitet er dybt forkasteligt og har overhovedet ingen plads i et frit og demokratisk samfund som Danmark – det har det vel dybest set heller ikke nogen andre steder – og det er vores pligt at sikre, at piger og kvinder her i landet har samme ret til frihed og selvbestemmelse som alle andre.
Venstre anerkender vigtigheden af at bekæmpe negativ social kontrol og den skade, det påfører kvinder og piger.
Derfor registrerer politiet allerede i dag æresrelaterede sager via relevante gerningskoder og søgenøgler, som giver mulighed for at identificere og handle på disse sager.
Rigspolitiet har desuden bekræftet – og det her er vigtigt – at den tidligere monitoreringsordning ikke havde betydning for politikredsenes sagsbehandling eller effektivitet.
Vi mener, at ressourcerne skal bruges på konkrete initiativer, der gør en reel forskel for ofrene, og regeringen har allerede lanceret 22 initiativer mod negativ social kontrol og parallelsamfund.
Blandt disse tiltag er styrkede krisecentre og efterværn til familier og unge, der flygter fra social kontrol.
Samtidig er der etableret specialiserede polititeams i alle politikredse, der tilfører viden og understøtter håndteringen af disse komplekse sager.
Venstre vil aldrig acceptere, at kvinder og piger undertrykkes.
Vi skal fortsat gøre mere for at bekæmpe negativ social kontrol og andre æresrelaterede forbrydelser.
Jeg tror, at der er et stort mørketal på de her sager, simpelt hen fordi de aldrig anmeldes.
Derfor tror jeg også, at det vil have større effekt, at flere bliver bekendt med mulighederne for at søge hjælp og rådgivning, som der bl.a. lægges op til med regeringens udspil, så Venstre støtter altså ikke beslutningsforslaget.
Susie Jessen (DD), 2025-01-28:
Jeg synes, det er ærgerligt, at de ikke er her, i og med at de jo selv i deres udspil om social kontrol har foreslået det samme, som vi står og foreslår i dag fra Danmarksdemokraternes side.
Så jeg synes, det er lidt ærgerligt, at Moderaterne ikke er her i dag.
Det, som bekymrer os i Danmarksdemokraterne, er, at vi har behov for at få det her belyst så meget som overhovedet muligt.
Der er et mørketal, når det gælder æresrelaterede sager, fordi meget af det ikke bliver anmeldt og meget af det foregår i det skjulte osv.
Med den her ændring er der ligesom sket noget, i forhold til at den centrale registrering ikke er der mere.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at man ikke vil bakke op omkring det her beslutningsforslag.
For man kan sige, at jo flere informationer, vi har om det her, jo bedre.
Så jeg synes ikke, det giver mening, at man ikke vil være med til at genindføre den her registrering.
Jeg kan se, at i 2016 har man jo selv i en tidligere regering brugt de her tal i et udspil om negativ social kontrol, så de må jo have været gavnlige.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-01-28:
Jeg ville også ønske, at man kunne trække tal ud centralt hurtigere og nemmere.
Det kræver nok et nyt edb-system i politiet, fordi mange af de tal, vi efterspørger, typisk kræver en manuel gennemgang, og det kan man jo undre sig over i 2025, altså at det ikke kan gøres noget smartere.
Men når Venstre har den holdning, vi har, så skyldes det, at vi fra Rigspolitiet har fået at vide, at den centrale monitoreringsordning, man havde, ingen betydning havde for politikredsenes sagsbehandling og efterforskning på det æresrelaterede område.
Så Rigspolitiet vurderer altså, at der ikke er nogen gevinst for politiets forebyggelse og bekæmpelse af æresrelateret kriminalitet ved at genindføre monitoreringsordningen.
Det synes vi ikke.
Mads Olsen (SF), 2025-01-28:
Tak for ordet.
Vi skal i dag behandle et beslutningsforslag, der vedrører genindførelsen af registrering af æresrelaterede sager.
Først og fremmest vil jeg sige stor tak til Danmarksdemokraterne for at fremsætte dette vigtige forslag.
Ultimativt er der nogle udfordringer ved det, som jeg vil vende tilbage til, men grundlæggende er både emnet og problemstillingen helt centrale for SF, hvilket vores mange beslutningsforslag og udspil på området viser.
Selvfølgelig bør det være muligt for dem, der har været påvirket af en æresrelateret forbrydelse, at finde støtte og hjælp.
Vi skal skabe flere måder for disse personer at rapportere deres oplevelser på, samtidig med at de er sikret, at de forbliver trygge, uanset om de bor i et parallelsamfund.
For det første har Justitsministeriet i januar 2024 afklaret, at mens monitoreringen af æresrelaterede sager er stoppet, er det stadig en mulighed for politiet at bruge ordet æresrelateret som søgenøgle, når en sag registreres i systemet.
Dog er der så nogle problemer i forhold til brugen af disse søgeord, som ikke er et krav.
For det andet vil jeg sige, at da monitoreringen blev stoppet som følge af økonomiske grunde, er det ikke klart, hvordan forslagsstillerne vil finansiere genindførelsen af denne monitorering.
Vi ser dog meget frem til at diskutere forslaget i udvalgsarbejdet og imødeser i øvrigt med stor nysgerrighed regeringens løfte om handling på området generelt.
For Danmarksdemokraterne har da en pointe i, at den store satsning, regeringen har spillet ud med, ikke harmonerer med den økonomiske prioritering her.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2025-01-28:
Tak for talen.
Det var bare lige for at sige, at vi jo normalt altid har finansiering på, hvis der er en udgift forbundet med det.
Men det her koster ikke som sådan noget at ændre, fordi det handler om søgenøgler i det her POLSAS, som er politiets registreringssøgesystem.
Så den her monitorering vil ikke koste noget at ændre, og det er derfor, der ikke er finansiering på det forslag, som vi har i dag.
Mads Olsen (SF), 2025-01-28:
Jeg har taget den pointe med i min tale, fordi grunden til, at man til at starte med fjernede det her, jo var, at det udsprang af den økonomiaftale, man lavede for politiet, hvor man skar ned på en række ting.
Så det var egentlig mit indtryk, at det ville koste noget at få genindført.
Steffen Larsen (LA), 2025-01-28:
Mange tak, hr. formand.
B 57 handler om at genindføre registreringen af de æresrelaterede sager, og en ting, som jeg værdsætter meget i folkestyrets debatter, er, når der er åbenhed, klarhed og dermed også gode data for, hvad det er, vi diskuterer.
Det er ekstremt vigtigt for en saglig og ordentlig demokratisk debat, og derfor er det jo også problematisk, hvis myndighederne ikke registrerer de sager, som der er sket æresrelateret vold, overfald eller afstraffelse i.
Det gør de.
Men nu får vi ikke længere dataene serveret.
Man skal bede om det ved særkørsel eller lignende, og derfor synes vi egentlig, at det ikke er så, ja, åbent og klart længere.
Derfor støtter vi jo, at Danmarksdemokraterne kommer med det her forslag, for vi kan egentlig godt se meningen i at føre en ret åben debat om det her og dermed også sørge for, at de data, som ligger til grund, udgives og er til offentligt skue.
For ellers kan vi ikke følge integrationen, og vi kan ikke følge de problemer, der ligger, og vi synes egentlig, det er ganske fornuftigt, at man kan det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-28:
Mange tak.
Som jeg nævnte i spørgsmålet til ministeren her lidt tidligere, da ministeren var på talerstolen, så synes vi jo faktisk, at det er et udmærket forslag, i forhold til at der har været den her fordobling i antallet af henvendelser fra 2019 til 2023, så derfor er vi egentlig positive over for intentionen i det her forslag.
Vi havde egentlig også tænkt, at vi ville støtte det, men jeg havde selvfølgelig brug for at få oplyst, om det er en del af den politiforligsaftale, som Det Konservative Folkeparti er en del af, og det kan jeg så forstå på justitsministeren at det er.
Det gør, at vi selvfølgelig ikke kan stemme for det, men vi synes, at intentionen er god, og at det jo bestemt er noget, der kan bringes videre til forhandlingerne, eventuelt til efteråret.
Jeg går ikke ud fra, at det så bliver mig; jeg går ud fra, at det så bliver retsordførerne, der bliver indkaldt til forhandlinger omkring politiet.
Men ellers er det jo noget, som min kollega eventuelt kan tage med, medmindre Danmarksdemokraterne bliver inviteret med til forhandlingerne.
Det ved jeg ikke – det overlader jeg til justitsministeren.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2025-01-28:
Tak for det.
Vi er jo ikke en del af den her forligskreds, så jeg vil egentlig høre ordføreren, om det måske kunne være noget, som ordføreren vil bringe med ind, når det her skal diskuteres igen, altså om det kunne være noget, som man kunne arbejde på at få genindført.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-01-28:
Men vi har jo drøftet det på vores gruppemøde, vi meget positivt på forslaget, så jeg tænker, at ordføreren skal lige skulle tage en snak med hende om, at hun så kan bære det ind til forhandlingerne, hvis det er, at Danmarksdemokraterne ikke blev inviteret med til forhandlinger til efteråret.
Susie Jessen (DD), 2025-01-28:
Jeg bider mig lidt fast i ordet »kan«, for det, jeg gerne vil have, er, at der er en kontinuerlig indberetning af det her, og det er det, jeg synes der mangler.
Jeg ser også, at der er diverse organisationer, der arbejder med det her, der siger det.
Nu er det ikke så tit, at jeg søger inspiration fra KVINFO, men det er faktisk bl.a. dem, der har været ude at sige, at det her skal genindføres.
De vil gerne have genindført den her registrering af æresrelaterede sager.
Så det er også jo noget, man efterspørger ude hos dem, der arbejder med det her.
Så jeg forstår ikke helt, at ministeren mener, at det er totalt unødvendigt i forhold til det, man gør i dag, for det er i hvert fald ikke sådan, jeg ser det.
Peter Hummelgaard (S), 2025-01-28:
Altså, politikredsens registrering på området er uændret, og det er den samme som før 2021, hvor den centrale monitoreringsordning ophørte.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jamen det skal jeg såmænd forklare.
Det er, fordi naturhærværk er ret meget planlagt.
Det er typisk folk, som har en god indtægt, og som gerne vil have en bedre udsigt.
Så rydder de en mose, så rydder de en klit.
Det er faktisk meget koldt og kynisk planlagt.
Så lige præcis her tror jeg faktisk det betyder noget, for det vil man afveje, og når straffen er uendelig lav i dag, betyder det, at de her mennesker, som typisk har gode indtægter, trækker lidt på skulderen, og så tager de den bøde, som det så giver.
Så der tror jeg faktisk at straf har en virkning.
Men i rigtig mange af de tilfælde, hvor man f.eks. drikker sig fuld og kommer op at slås nede i byen og det så bliver til en voldssag, tror jeg ikke lige at man tjekker strafferammerne, inden man er nået derud.
Jeg tror, det langt hen ad vejen er den samme mekanisme, når det handler om partnervold.
Jeg tror ikke altid, det er planlagt.
Jeg ved, at nogle af de her gerningsmænd bliver utrolig kede af det bagefter og beder om tilgivelse osv.
De har ikke kunnet styre deres temperament.
Jeg tror ikke, de slår op, hvad straffen er, og derfor tror jeg ikke, at straffen virker der.
Men det her forslag handler mere om at sige, at vi faktisk synes, at det her er mere strafværdigt, så derfor hæver vi straffen her.
Vi tager individuel stilling.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-01-28:
Det er jo også planlagt i den forstand, at der er man en del af en organiseret kriminalitet, hvor man må være vel vidende om, at straf er et resultat af den kriminalitet, som man begår.
Hvad mener SF om hårdere straffe der?
Jeg er bare nysgerrig på, om hårdere straffe er en god ting, hvis det er noget, der er planlagt generelt – det kan også være mord, det kan være voldtægt, det kan være andet – men en dårlig idé, hvis ikke det er planlagt?
Jeg synes bare, det er vigtigt at finde ud af, hvad der egentlig er op og ned på SF's holdning.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-01-28:
Jeg tror egentlig, min forklaring vil være den samme.
Nogle steder har straffen betydning, fordi man rent faktisk orienterer sig efter: Hvad giver det egentlig, hvis jeg gør det her?
Der kan man hæve straffen af den grund.
Andre gange kan man hæve straffen, fordi man faktisk synes, det er mere strafværdigt.
Vi synes eksempelvis, det er mere strafværdigt, hvis man laver organiseret bandekriminalitet, og det afspejler straffen jo også.
Derfor har vi sådan set også stemt for, tror jeg, langt de fleste strafskærpelser på lige præcis det område.
Men vi tager individuel stilling hver gang til, om vi tror, det nytter noget, om det giver mening, eller om det er ekstra strafværdigt.
Det tror jeg sådan set er forklaringen.
Susie Jessen (DD), 2025-01-28:
Tak for det, formand.
Kampen mod negativ social kontrol i muslimske miljøer er i mine øjne og i mit partis øjne uden tvivl den største ligestillingskamp, som overhovedet eksisterer her i Danmark.
Vi hører jo beretninger om kvinder, der tæskes og voldtages og holdes indespærret.
De må ikke vælge deres eget tøj.
De må ikke vælge deres egen omgangskreds.
De må ikke engang tage en tur i jobcenteret uden at blive ledsaget af deres mand.
Alt det her er på grund af en meget forskruet opfattelse af ære.
Så blegner alle andre ligestillingsspørgsmål, i hvert fald for mig.
Det her område er det vigtigste af dem alle.
Vi skal have et opgør med, at mange mennesker i Danmark med især muslimsk baggrund har slæbt det her meget forstokkede og forkvaklede kvindesyn med til Danmark, som de insisterer på at fastholde.
Der er mange knapper, vi kan skrue på i den her forbindelse, og i Danmarksdemokraterne er vi i fuld gang.
Sidste år publicerede vi en 11-punktsplan med helt konkrete initiativer, der skal medvirke til at få bugt med det kvindehad, som vi ser udspille sig for næsen af os.
Et af de initiativer behandler vi i dag.
Fra 2006 til 2021 registrerede politiet anmeldelser og sager vedrørende de såkaldte æresrelaterede konflikter, og i forbindelse med flerårsaftalen for politiets og anklagemyndighedens økonomi blev bl.a. Rigspolitiets monitorering af netop det her stoppet.
Det har gjort, at det nu er sværere at monitorere omfanget af æresrelaterede konflikter og forbrydelser.
Det er i vores øjne et stort problem, da der i forvejen frygtes et stort mørketal i forbindelse med antallet af æresrelaterede sager.
Vi skal kunne følge omfanget af det her for at kunne komme det til livs, og derfor fremsætter vi i dag forslag om at genindføre registreringen af æresrelaterede sager hos politiet.
Jeg ser frem til debatten i salen i dag.