runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-02-20:
Men ikke desto mindre er det jo et system, der faktisk godt kan finde anvendelse i specielt transportbranchen, hvor man eksempelvis kan lægge straksbøder ud, og hvor man også kan gøre indsatser over for både lastbil og alt mulig andet, selv om lastbil og trailer måske ikke er ejet af den samme vognmand.
Så kan man godt beslaglægge hele køretøjet.
Der kan man godt beslaglægge værdier.
Derfor undrer jeg mig så over, at regeringen ikke også vil være med til, at man kan beslaglægge værdier, der ligger hos en kiosk, som gentagne gange har solgt hælervarer.
Det er jo det, vi foreslår – at det er i tilfælde, hvor de gentagne gange har fået en bøde, og hvor de ikke har betalt og man så kommer ud og opdager, at de bliver ved med at sælge hælervarer i deres butikker.
Så er det en skærpende omstændighed efter vores opfattelse, og derfor skal de have inddraget også deres lovlige varelager for at dække bøden ind.
Henning Hyllested (EL), 2020-02-20:
Jo, men ministeren er vel trods alt enig i, at det er nødvendigt at opstille nogle mål, nogle ret konkrete mål – det kunne f.eks. være 1 million elbiler.
For ellers overlader man det – ihukommende den diskussion, jeg har haft med hr. Ole Birk Olesen – bare til markedet og ser, hvad der sker.
Nej, det er vel herinde, vi stiller kravene, og hvis vi har en vision, et krav, om, at der skal være 1 million elbiler på gaden i 2030, så må vi jo indrette os efter det, og så må vi stille de krav til ladeinfrastruktur, og hvad der ellers skal være plads.
Så jeg må indrømme, at jeg er lidt utryg ved, at ministeren ligesom siger: Vi skal passe på med ikke at lægge os vældig meget fast f.eks. på et krav om 1 million elbiler – eller hvad det nu kunne være.
Marie Bjerre (V), 2020-02-20:
Tak for det.
Jeg går på talerstolen, fordi jeg gerne vil takke for den her gode debat, vi har haft i dag.
Jeg er meget godt tilfreds med, at vi er endt med et bredt forslag til vedtagelse, altså at vi står her som et bredt Folketing.
Og i den forbindelse skal jeg også hilse fra hr. Hans Kristian Skibby og meddele, at Dansk Folkeparti naturligvis også støtter forslaget til vedtagelse.
Formålet for Venstre har været at få lagt et pres på regeringen.
Hvad vil regeringen med de grønne drivmidler?
Vi forhandlede iblandingskravet for biobrændstoffer i efteråret, men jo kun for et år – kun for 2020.
Hvad skal der ske med biobrændstoffer efter 2020?
Vi har brug for en langsigtet strategi og handlingsplan.
Markedet har brug for afklaring.
Med det her forslag til vedtagelse, som der altså er et bredt flertal bag, har vi nu fået lagt et pres på regeringen.
Et flertal kommer her i dag med en kraftig opfordring til, at regeringen begynder at tage initiativ og indkalder til forhandlinger.
Det fremgår af forslaget til vedtagelse, at vi skal i gang med forhandlingerne inden sommerferien – vi kan ikke vente til efteråret.
Det er vi i Venstre meget glade for.
Debatten har kredset meget om CO 2 -fortrængning og om, at vi skal være teknologineutrale; der har været fokuseret meget på forskellige teknologiformer.
Det er vigtigt, at vi fokuserer bredt på alternative drivmidler.
I begyndelsen vil en CO 2 -fortrængning formentlig blive opfyldt af flydende biobrændstoffer og biogas, men på længere sigt forventes brint og power-to-x at kunne levere.
Det betyder derfor også, at vi nu skal have nogle ordentlige rammer for biobrændstoffer og i det mindste kende til, hvordan de er for næste år.
Derfor håber vi også på, at det ikke kun ender med tale, men også med en hurtig afklaring på, hvad der skal gælde næste år.
Det har transportbranchen brug for.
Og derfor ser jeg også meget frem til de forhandlinger, som ministeren har sagt at han vil indkalde til.
Tak for en god debat.
Dan Jørgensen (S), 2020-02-20:
Det er vi jo blevet enige om, da vi forhandlede klimaloven, og jeg tror, der er enighed blandt de partier, der står bag forståelsespapiret, om, at vi også skal se på indikatormål, og det kunne f.eks. dreje sig om et bestemt antal elbiler, men det kunne også være noget andet.
Så det er jo ikke sådan, at jeg siger, at det er helt på månen at sætte det mål – det kunne man godt gøre – men jeg kommer nok ikke til at stå på baggrund af den debat, vi har haft i dag, og sige: Nå, nu føler jeg mig så meget mere oplyst, og så nævner jeg lige det tal.
Hvorfor lige 1 million?
Hvorfor ikke 1,1 millioner eller 900.000?
Det er nok ikke der, vi er.
Vi er der, hvor vi har lavet et ekstremt ambitiøst 70-procentsmål, og vi ved, at transportsektoren skal levere, og transportsektoren er ovenikøbet særlig udfordret, fordi det ser ud til, at udledningen kommer til at stige, hvis ikke vi gør noget, og vi skal have den til at falde markant.
Så ja, elbiler bliver en meget, meget vigtig del af den løsning, og det er også derfor, vi allerede i næste uge tager hul på forhandlinger om, hvordan vi kan gøre ladeinfrastrukturen bedre.
Nej, jeg tror ikke, det vil være den rigtige vej rundt at gå.
Den tidligere regering var jo faktisk bare ude at sige: Tænk på et tal – 1 million elbiler.
Og de fremlagde så en politik, som – så vidt jeg husker – potentielt set havde kunne skaffe 1.000 elbiler på gaden.
Den situation kommer vi ikke til at stå i.
Og for bare lige at minde folk, der måtte lytte med og se med her, om, hvad vi taler om, så må man jo altså også bare sige, at vi står med et kæmpestort problem, i forhold til at vi har indrettet det danske skattesystem sådan nu, at det er et meget, meget stort provenu, vi får ind på biler, som er med til at finansiere velfærdsstaten.
Og derfor er det klart, at jeg selvfølgelig ikke kan stå her og bruge mange, mange milliarder kroner, uden at vi har fundet en løsning på det, og det tror jeg egentlig alle her må være enige om.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-20:
Tak for ordet.
I forhold til det her med at dele overvågningsbilleder har den teknologiske udvikling jo været sådan, at vi i stigende grad alle sammen har adgang til billeder af hinanden, og den præmis, man oprindelig lagde ned over det, om, at vi ikke ville dele billeder af hinanden, er måske ikke helt den samme i dag, som den var for 20 eller 30 år siden.
Jeg erkender fuldt ud, at hvis man deler et billede af en person, som man hænger ud for at være gerningsmand til en forbrydelse, og vedkommende så ikke er det, har man gjort mere ondt, end man har gjort godt, og vi skal ikke have en folkedomstol.
Men kunne ministeren ikke overveje, om man i højere grad kunne benytte sig af de overvågningsbilleder og samtidig hægte en skærpet straf på for at dele overvågningsbilleder, som ikke er af gerningsmænd?
Altså, at man, hvis man har en sag, hvor den formodede gerningsmand ikke dømmes for forbrydelsen, så har en straf til den, der har delt billedet, således at private ikke bare deler billeder i flæng og hænger folk ud i flæng.
Kunne det være en overvejelse, ministeren ville gøre sig?
Nick Hækkerup (S), 2020-02-20:
Jeg vil starte med at sige, at for mig er det vigtigt, at det er politiet og ikke borgerne, der skal efterforske kriminalitet.
Regeringen synes jo, det er relevant, at vi giver politiet adgang til overvågningsbilleder til at efterforske kriminalitet, fordi vi ved, at det virker – at det er noget af det, som kan føre til, at kriminalitet bliver opklaret.
Når vi synes, at det er et stort skridt at tage at sige, at private kan dele det, er det præcis på grund af det, som spørgeren også selv nævner, nemlig at det jo handler om at sikre sig mod, at uskyldige mennesker hænges ud i offentligheden.
Hvis svaret på det er at sige, at hvis der er nogen, der gør det alligevel, vil de blive straffet, så er det jo sådan, retstilstanden er i dag.
Det skal i øvrigt bemærkes, at noget af det, som ligger i bekæmpelsen af butikstyveri, er muligheden for, at erhvervsdrivende kan dele billede med andre erhvervsdrivende.
Så man er jo gået et stykke ad den vej.
Men risikoen for, at uskyldige hænges ud, er altså bekymrende.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-20:
Hvis det nu var sådan, at vi med et snuptag eller med et eller andet givent beløb kunne sige, at nu er vi helt sikre på, at det her ikke også er et problem om 1 år, 2 år, 5 år eller 10 år, så fred være med det, for så behøver man ikke gå videre ad den anden vej.
Men dilemmaet er bare, at man ikke har kunnet løse det her, man har ikke kunnet tilføre politiet flere ressourcer og få løst de her problemer, og vi står i en situation i dag, hvor politiet fuldstændig nedprioriterer bl.a. indbrud og butikstyverier, fordi der er andre opgaver, som er vigtigere, og sådan vil det jo desværre højst sandsynligt altid være, uanset hvilken økonomisk ramme man har.
Kan Socialdemokratiet garantere, at vi ikke, hvis vi nu sætter penge af til det her, står i en situation om 2 eller 4 år, hvor vi igen hører butiksindehavere, som oplever, at politiet ikke kommer eller ikke har ressourcer til at løse de her opgaver?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-02-20:
Jo, det har jeg udpræget forståelse for.
Jeg kan meget nemt sætte mig ind i den frustration, som ordføreren giver udtryk for, og jeg kan lige så nemt sætte mig ind i den frustration, som jeg tror borgere har, hvis de oplever, at der bliver begået kriminalitet imod dem, og at de har billedmateriale af den formodede gerningsmand, men at sagen på trods heraf ikke kommer videre.
Det er jo langtfra tilfredsstillende.
Det er ikke tilfredsstillende for nogen af os som samfund, og det er selvfølgelig særlig ikke tilfredsstillende for de borgere, som det går ud over.
Så det er helt utilfredsstillende, og det er vi ikke uenige om.
Men spørgsmålet er så, hvad man gør ved det, og der er det min opfattelse, at det mest virksomme er at sikre, at politiet har ressourcerne til at efterforske kriminalitet, også kriminalitet af den karakter, som fru Pernille Vermund nævner som eksempel.
Det bliver vi nødt til at sikre, og sikrer vi det ad den vej, kommer vi også uden om de dilemmaer, der ligger i, at private kan offentliggøre billeder og dermed risikere at hænge uskyldige ud og også risikere at skade politiets efterforskningsarbejde.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-20:
Socialdemokratiet vil ikke være med til, at man giver borgerne mulighed for i en eller anden udstrækning at offentliggøre billeder af formodede gerningsmænd.
Det vil man ikke af hensyn til retssikkerheden.
Jeg har, som jeg også sagde tidligere, fuld respekt for, at vi ikke skal have folkedomstole i Danmark.
Når det er sagt, er der et kæmpe dilemma i, at vi i årevis har hørt, at politiet ikke har mulighed for at efterforske sager, og det er alt fra butikstyverier over indbrud til seksualforbrydelser, hvor borgerne ligger inde med billed- eller videomateriale, som ville betyde, at man faktisk ville kunne opklare langt flere af de forbrydelser, der bliver begået.
Når vi i Nye Borgerlige er klar til at diskutere det her med et lidt mere åbent sind, er det jo, fordi vi ved, at når retsfølelsen svækkes, altså når borgerne oplever, at de kan se billederne af gerningsmanden, og de måske til og med ved, hvem han er, fordi han måske bor i byen, men politiet ikke tager sig af opgaven, fordi de har alt muligt andet, de skal prioritere, så er risikoen for selvtægt, ikke bare ved at man lægger billedet op, men ved at man gør alt muligt andet, jo til stede.
Og når vi har et retssystem, er det jo for at forhindre selvtægt.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-02-20:
Det vil ordføreren gerne reflektere over.
Jeg deler hr. Hans Kristian Skibbys frustration over, at der er udstedes bøder i det her land, som selvfølgelig rettelig skal betales, men som ikke bliver betalt.
Socialdemokratiet indgår gerne i en drøftelse om, hvordan vi kan få rettet op på det problem, for det er jo selvfølgelig ikke tilfredsstillende.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-02-20:
Og jeg har fået det, der hedder et midlertidigt svar, og siden har jeg så ikke hørt mere om de her konkrete problemstillinger, med hensyn til at bøderne ikke bliver betalt.
Jeg spurgte Holger K. Nielsen om nøjagtig det samme, da han var skatteminister, og da skete der heller ikke noget.
Så jeg synes jo måske, at Socialdemokraterne og regeringen skulle lægge sig lidt mere i selen for netop at gå ind at sige, at det nu igennem flere år har vist sig, at man udsteder flere bøder, men at bøderne ikke bliver betalt.
Det synes jeg ordføreren skulle reflektere over.
Der var jo ikke noget nyt fra det store regeringsparti i forhold til det, som ministeren i øvrigt sagde.
Så det skal jeg selvfølgelig bare beklage, altså at man stadig væk efter flere års tilløb ikke er blevet klogere i det socialdemokratiske arbejderparti.
For det er jo fint at gå herned at sige, at man sådan langt hen ad vejen er enig i de her syv konkrete forslag, som vi kommer med – det er jo fint nok.
Men jeg har bare noteret mig, at man blankt har afvist i hvert fald fire af dem, og så er der jo sådan lidt langt imellem snapsene, i forhold til hvad man er enig om, og hvad man ikke er enig om.
Det synes jeg måske at ordføreren ligesom skulle erkende frem for at tage de positive briller på.
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at det er dejligt at være positiv, men man skal vel ikke pakke sin egen holdning ind i lagkagepapir og alt mulig andet og så ligesom komme med noget sniksnak.
Socialdemokraterne er modstandere af det her beslutningsforslag langt hen ad vejen.
Fire ud af de syv punkter har man blankt afvist.
Det synes jeg måske at ordføreren skulle have nævnt frem for at koncentrere sig mere om de tre ting, som man måske godt kunne støtte.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren om det her med bøderne.
Hvad synes man så om dem?
Når man taler om flere bøder, hvad synes man så, når man kan se, at bøderne langt hen ad vejen ikke bliver betalt?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-02-20:
Tak for det.
Jeg er her på vegne af vores retsordfører, hr. Jeppe Bruus.
Jeg vil gerne indlede med at sige tak til Dansk Folkeparti for det her beslutningsforslag, som Socialdemokratiet mener indeholder en række fornuftige elementer.
Ligesom Dansk Folkeparti er vi i Socialdemokratiet optaget af at styrke indsatsen imod butikstyveri, hvilket også var afspejlet i ministerens tale for et kort øjeblik siden.
Som ministeren sagde, vil regeringen nemlig hæve straffen for butikstyveri og se nærmere på, hvordan vi i højere grad kan udvise udlændinge i førstegangstilfælde af butikstyveri.
Ministeren har også bedt Justitsministeriet om at se nærmere på forslaget om at skærpe straffen for hæleri.
Så også her deler vi forslagets intention og hensigt i forhold til det problem, som forslaget beskriver med Dansk Folkeparti som forslagsstiller.
Men når Socialdemokratiet ikke kan støtte beslutningsforslaget, er det, fordi vi ikke mener, at det bør være muligt at konfiskere lovlige varelagre og på den måde risikere at komme derud, hvor der er tale om dobbelt straf.
Vi mener, man skal straffe hæleri med bøde og i alvorligere tilfælde også med fængsel.
Ligeledes mener vi heller ikke, at butikker og andre sådan uden videre og i alle tilfælde skal have mulighed for at dele overvågningsbilleder på eksempelvis sociale medier, da det kan medføre, at retshåndhævelsen og efterforskningen bliver privat og bliver foretaget af borgerne og ikke af politiet.
Vi ønsker at holde fast i den danske tradition for, at det er politiet, som efterforsker.
Det er dem, der har ekspertise på det område.
På samme måde er det også vores holdning, at hvis man har været udsat for kriminalitet, så skal vi sikre, at politiet har ressourcer til at efterforske den kriminalitet og komme private borgere til undsætning.
Det bør ikke være private vagtværn, der løfter den opgave.
I Socialdemokratiet anerkender vi fuldt ud, at der er eksempler og har været eksempler, hvor borgere oplever, at politiet ikke reagerer på anmeldelser.
Der er eksempler, hvor politiet ikke har mulighed for at reagere, og også eksempler, hvor politiet reagerer for langsomt, og det er et problem, som vi skal håndtere.
Vi skal have politiet tættere på de borgere, som i nogle tilfælde er berørt af kriminalitet.
Så afslutningsvis vil jeg sige tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte et forslag, som vi delvis er enige i, og i hvert fald et forslag, som sætter fokus på en problemstilling, som også Socialdemokratiet ønsker at vi sætter hårdere ind i forhold til.
Så tak for muligheden for at debattere emnet, men på trods af at der er enighed på lange stræk, rækker enigheden ikke til, at vi kan støtte forslaget.
Nick Hækkerup (S), 2020-02-20:
Altså, sådan som det bliver beskrevet nu, er det grundlæggende problem jo, at politiet ikke følger op på, at man har fået billederne overleveret, og ikke har startet den efterforskning, som skulle finde sted på baggrund af billederne, hvilket ville være relevant.
Jeg synes, vi skal være meget, meget forsigtige med at give adgang til privat retshåndhævelse, fordi det let bliver en standret.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-20:
[Lydudfald]
Hun giver overvågningsbillederne til politiet, og det viser sig efter et stykke tid, at politiet ikke har gjort mere ved den her sag.
Der går altså en blotter rundt i området, og ingen tager fat i ham.
Moren deler så billederne på sociale medier, og han bliver civilt anholdt og har også fået sin dom og straf.
Hvis vi gerne vil øge retssikkerheden og retsfølelsen i vores samfund, er det så det rigtige at fastholde, at det skal være sådan?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-02-20:
Tak til hr. Hans Kristian Skibby.
Det er vel et spørgsmål om, om glasset er halvt fyldt eller halvt tomt, og jeg synes sådan set, at jeg i ordførertalen var inde på de områder, hvor der er enighed, og også berørte de områder, hvor enigheden altså ikke rækker.
Sådan må det nu en gang være.
Jeg og Socialdemokratiet er af den opfattelse, at det jo ikke er tilfredsstillende, hvis bøder ikke bliver betalt, og det kan vi jo diskutere i forbindelse med det kommende forslag, som regeringen fremsætter, altså hvordan man eventuelt kan gribe den problemstilling an.
Det ændrer ikke på vores grundlæggende holdning til beslutningsforslaget.
Ida Auken (RV), 2020-02-20:
Der står jo en hel sektor derude og tripper, både hele transportsektoren, men faktisk også dem, der skal bygge infrastrukturen til elbilerne.
Og når nu regeringens tre partnerskaber, som ministeren har talt om, kommer med deres anbefalinger, og hvis det viser sig, at alle tre partnerskaber har mindst 1 million elbiler i scenariet, kan vi så ikke være enige om, at vi kan træffe en politisk beslutning om, at det er investeringsrammen for elsektoren derude, altså at den minimum er, at man skal gøre klar til 1 million elbiler?
Så må vi andre klare afgifterne, så vi faktisk får de elbiler ud at køre.
For ellers når vi det simpelt hen ikke.
Dan Jørgensen (S), 2020-02-20:
Jeg tør ikke stå her på talerstolen og afvise, at jeg kan have set det, men jeg kan ikke lige ihukomme et sådant scenarie.
Jeg vil så også sige, at jeg ikke rigtig har set nogen scenarier, som ikke bygger på enorme usikkerheder, endnu.
Og det kan måske give mig anledning til lige at komme med to-tre bemærkninger om noget andet, der også har været oppe i debatten, nemlig at markedet kan klare meget – det har andre ordførere været inde på – men vi jo har tidligere vist, ikke mindst i energisektoren, hvordan det, at man laver politik, virkelig også har en indflydelse på, hvordan markedet så agerer.
Og derfor tror jeg også, at den satsning, vi har lavet på power-to-x og andre ting, er helt nødvendig og helt rigtig.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-20:
Jeg tilskrev jo faktisk EU en betydelig rolle for den her udvikling, og EU er ikke markedet.
Selv om EU er et indre marked, så er den politik, som vedtages, ikke markedspolitik.
Der er et krav til bilproducenterne, når de sælger biler i 2021 og i 2025 osv.
Der skal den gennemsnitlige bil kun udlede så og så meget CO 2 .
Det er jo et politisk krav, fordi man politisk har besluttet, at vi ikke vil acceptere, at transportbranchen bliver ved med at udlede så meget CO 2 til skade for klimaet.
Det synes jeg er en god måde at regulere på, altså at man simpelt – i stedet for at man gør sig klog på, hvilke teknikker og hvilke udviklinger osv. der kan give os emissionsfri kørsel – siger: Det skal være med faldende emission og på et tidspunkt også med nul emission.
Og så finder forskningsmiljøer og bilbranche og forbrugere ud af, hvilke teknologier der bedst kan leve op til de krav.
Henning Hyllested (EL), 2020-02-20:
Hr. Ole Birk Olesen er jo en varm tilhænger af markedet og af, at markedet ordner alt.
Og vi kan have en rigtig lang ideologisk diskussion om, hvorvidt markedet så gør det, i hvert fald om markedet reagerer hurtigt nok.
Jeg vil vove den påstand, at hvis ikke man i sin tid havde understøttet sine politiske krav omkring etablering af vindmøller og den slags ting med faktisk at give tilskud til strømmen osv. osv., så havde man ikke fået udviklingen, i hvert fald ikke fået den så hurtigt, som det er sket.
Så anerkender hr. Ole Birk Olesen ikke det?
Jeg er enig i, at det, vi skal gøre i det her hus, jo er at stille krav.
Men man skal vel understøtte sine krav med de instrumenter, man kan bruge, herunder at skrue op og ned for afgifter, skatter, tilskud og den slags ting for at fremme eller omvendt for at mindske en udvikling, man henholdsvis gerne vil have eller ikke have.
Torsten Gejl (ALT), 2020-02-20:
Da vores sædvanlige ordfører, hr. Rasmus Nordqvist, sidder i udvalgsmøde, er jeg glad for at få lov til at være med i den her debat.
Det er en meget interessant debat, synes jeg, på et utrolig højt detaljeniveau.
Jeg har haft mange ordførerskaber og været med i mange forespørgsler, og jeg synes, at den her kendetegnes af en meget, meget stor viden blandt ordførerne og et højt detaljeniveau, hvilket jo også er betryggende.
For vi har en klimaplan med stort set alle partierne, der har hånden på kogepladen, og den er meget ambitiøs.
Jeg må så tilstå, at der er enkelte detaljer, jeg lige skal op at have forklaret nærmere af hr. Rasmus Nordqvist, som er vores klimaordfører.
Men der er ingen tvivl om, at vi som samfund står over for store forandringer på grund af klimakrisen.
I Alternativet plejer vi at sige, at det er meget simpelt: Klimakrisen forandrer ikke bare noget, den forandrer alt.
Det betyder selvfølgelig også, at transportområdet inden for en meget kort årrække skal forandres fundamentalt.
Vi skal gå fra transport på fossil energi til transport på vedvarende energi.
Det bliver en vigtig del af forårets klimahandlingsplansforhandlinger, og vi er selvfølgelig også utålmodige for at komme så hurtigt af sted med det, som man overhovedet kan.
Dette er selvfølgelig vigtigt, især når vi taler om den tunge transport, da vi allerede har gode svar på persontransporten.
Og det er selvfølgelig vigtigt, at vi taler forskning og udvikling af de nye teknologier, der skal til, men også, at vi er hurtige til at få rullet en ordentlig infrastruktur ud, så det hele kan blive muligt rundtomkring i landet.
Det er dog for Alternativet også vigtigt at sige, at det ikke bare er nok at se på nye drivmidler.
Vi bliver også nødt til at se på transportsystemer.
Vi skal se på, hvordan vi får mere transport over skinner, og ikke mindst skal vi se på, hvordan vi får langt mindre tung transport i vores byer.
Så lad os nu gå rigtig grundigt til værks i de kommende forhandlinger og ikke bare se på delelementer, men få taget rigtig fat.
Vi skal både se på alle enkeltelementer, men også på de mere systemiske forandringer, der er i forhold til bæredygtig transport.
Vi skal udnytte chancen, som den grønne omstilling har givet os, til at skabe et langt bedre samfund end det, vi kender i dag.
Tak for ordet.
Henning Hyllested (EL), 2020-02-20:
Hvis man nu kigger til f.eks. Norge, ser man, at de jo har haft nogle krav og nogle visioner om, at her vil vi søreme have emissionsfri kørsel.
De politiske visioner, de politiske krav har man jo så understøttet ved rent faktisk at indføre momsfritagelse for elbiler, fritagelse for bomafgifter og den slags ting.
Der er de instrumenter.
Hvis man ikke understøtter krav med de her instrumenter og de håndtag, man kan skrue på, så risikerer man jo – og det mener jeg godt jeg har belæg for at sige – at markedet ikke reagerer, i hvert fald ikke reagerer hurtigt nok på den udvikling, vi gerne vil have.
Så er man jo nødt til på en eller anden måde at fremme den udvikling.