Karsten Lauritzen (V), 2016-11-10:
Tak for det, formand.
Jeg vil godt takke de tilstedeværende ordførere og partier for en hurtig, men alligevel grundig gennemgang af forslaget, og for det, der tyder på at være en meget bred opbakning.
Som en række af ordførerne har været inde på, er der forskellige elementer i lovforslaget, og det er der jo, fordi der på Skatteministeriets område er en lang række ting, der skal justeres.
Så i stedet for at have otte lovforslag med otte mindre ting i, vælger vi at samle dem.
Hvis Folketinget ønsker at dele noget op, gør vi naturligvis det.
Det er der ikke nogen der har haft ønske om på det her område, men med hensyn til at sikre en ordentlig og effektiv behandling, vælger vi så at samle nogle af tingene – det har vi gjort i det her lovforslag.
Der er en række forskellige elementer.
Jeg vil komme ind på de par stykker, som jeg synes fortjener mest opmærksomhed.
Det er bl.a. dem, der forandrer forholdene for dansk erhvervsliv.
Det gælder bl.a. forslaget om åbenhed ved tildeling af statsstøtte i EU, som jo handler om, at den statsstøtte, EU-landene giver, skal lægges åbent frem.
Det gør vi i meget begrænset omfang i Danmark, hvor man i andre lande, måske nogle af dem, der ligger lidt mere sydpå, gør det i større omfang.
At der kommer åbenhed og gennemsigtighed i det, sikrer en mere lige konkurrence, og det tror jeg er gavnligt for sådan et land som Danmark, som går langt for at sikre sig, at vi overholder EU's statsstøtteregler.
Det vil så være tydeligt, hvor langt vi går, og det er fint med åbenhed om det.
Det gælder lavere afgiftsniveau på elektricitet ved anvendelse af små erhvervsskibe og nemmere adgang for danske virksomheder til kørsel med blokvogne i EU.
Det er også en sag, der har været diskuteret under den tidligere regering, hvor vi nu endelig har fundet en løsning på det spørgsmål.
Det tror jeg glæder nogle transportordførere og nogle speditører.
Men det er også vigtigt for regeringen, at der er rimelighed i skattesystemet, og at sammenlignelige situationer ikke behandles forskelligt i skattemæssig sammenhæng.
Og det er derfor, vi foreslår, som en række ordførere også var inde på, at bl.a. universiteter, erhvervs- og produktionsskoler fritages for lønsumsafgift, så de institutioner bliver ligestillet med andre undervisningsinstitutioner, der allerede i dag er fritaget for lønsumsafgift.
Så jeg vil gerne takke for den gode og konstruktive tone og de meldinger, der har været fra ordførerne i dag.
Jeg skal selvfølgelig besvare de spørgsmål, der måtte være, her fra talerstolen eller skriftligt i udvalgsbehandlingen frem mod anden og tredje behandling.
Hvis jeg kort skal komme ind på to spørgsmål, som jeg noterede mig der blev spurgt ind til, så er det Enhedslisten, som spørger, om der er andre områder, hvor man kunne forestille sig at den her lønsumsmomsdiskussion gør sig gældende.
Vi mener jo, at med det, der bliver rettet op på her i lovforslaget, så sikrer vi den her ligestilling, men jeg skal ikke afvise, at der kan være andre områder.
Det er jo sådan, at Skatteministeriet og SKAT som myndighed og ressort sikrer, at reglerne er klare, og at det er klart for private såvel som for offentlige myndigheder, hvilke moms- og afgiftsregler der gælder.
Der kan godt være nogen, der har misforstået dem og ikke efterlever dem i den private sektor eller i den offentlige sektor.
Det har vi haft et eksempel på tidligere i dag, hvor der var et samråd om moms på færgedrift og det tilskud, vi har valgt at give til færgedrift, og der har vi selvfølgelig forsøgt at oplyse de andre ressortministerier om, hvilke regler der gælder, og bedt dem om at melde tilbage.
Jeg kan ikke udelukke, at der kan være andre situationer, hvor der er behov for at justere reglerne.
Det vil jeg som skatteminister selvfølgelig se velvilligt på, fordi det jo selvfølgelig ikke er meningen, at praksisændringer eller domstolsafgørelser skal generere et utilsigtet merprovenu til statskassen, bl.a. på moms- eller lønsumsområdet.
Og hvis det gør det, vil udgangspunktet for den her regering være, at man skal tilbageføre pengene til dem, der har betalt dem.
Det må man så gøre ad de veje, der er til det.
Det er måske også svar på den bekymring, der var fra Socialdemokratiets side i forhold til produktionsskolerne, hvor man jo også i høringssvaret har sagt, at der ikke er en en til en-tilbageførsel i forhold til lønsumsafgiften.
Det er rigtigt – vi anerkender den problemstilling – at der ikke er nogen løsning, der ligger lige til, og derfor vil vi arbejde videre sammen med Børne- og Undervisningsministeriet for at finde ud af, hvordan vi får tilbageført de her penge.
Men jeg kan ikke garantere, at det sker på sådan et en til en-plan; omvendt kan jeg sige, at det politiske ønske ikke er, at der skal genereres et utilsigtet merprovenu til statskassen.
Og inden for det rum håber jeg vi kan finde en løsning, der også er bedre end det, der ligger her.
Så spørger Socialistisk Folkeparti, SF, om, hvorfor der ikke er nogen sanktioner, hvis man ikke melder ind i forhold til den her statsstøttedatabase.
Det er, fordi det kun er et begrænset antal virksomheder, der vil være omfattet, fordi man skal have stor omsætning, og fordi det er nogle virksomheder, som vi oplever går meget op i regelefterlevelse.
Derfor har vi en forventning om, at der ikke er behov for sanktioner.
Hvis det skulle vise sig mod forventning, at der skulle være behov for sanktioner, så er der mulighed for at se nærmere på det i den bekendtgørelse, som skal udmøntes med lovgivningen, men det vil altså ikke være udgangspunktet.
Det var svar på de to spørgsmål, jeg lige fik noteret.
Og så skal jeg gerne svare på de yderligere spørgsmål, der måtte være fra ordførerne her i salen – men ellers vil jeg takke for en god debat.