runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Valentin (V), 2026-02-03:
Tak til formanden.
Det er rigtigt, at vi i dag behandler et lovforslag om Institut for Menneskerettigheder.
Vi skal engang imellem ind og kigge på, om det stadig er sådan, at vi opfylder de forpligtelser, vi har over for EU og EU's direktiver, og her tilretter vi så lovgivningen med yderligere to ting.
Den første ændring er netop udvidelse af deres kompetence, sådan at religion eller tro, alder og handicap bliver en del af deres formelle kompetence.
For Venstre er netop det værn om menneskerettigheder vigtigt, og vi ser frem til, at Folketinget vedtager de her to ændringer.
Venstre er for forslaget.
Sara Emil Baaring (S), 2026-02-03:
Tak for det.
Vi har faktisk netop indgået en aftale om det loft, som ordføreren er inde på i forhold til timer.
Hvordan stiller Enhedslisten sig i forhold til den aftale og de elementer, der ligger i den?
For som lærer synes jeg i hvert fald, at det peger i en retning af, at det er fællesskabet, vi tager udgangspunkt i, og ikke det enkelte individ.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-03:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Når ministeren har sagt, at folkeskolen ikke er fulgt med velstandsudviklingen, må der i det jo også ligge, at ministeren mener, at det er et problem, altså at skolen skulle være fulgt mere med.
Hvor er det, ministeren synes man tydeligst kan se at folkeskolen ikke har fået den ekstra økonomi, som resten af samfundet ellers har fået?
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-03:
Jeg er ikke sikker på, at alle folkeskoler nødvendigvis skal have autismevenlige klasser, men jeg er enig i, at folkeskolernes mulighed for at gribe tidligt ind skal styrkes.
For som jeg nævnte i min afsluttende replik her, synes jeg, det er en lille smule tankevækkende, men også lidt frustrerende, at vi kan høre på lærerne, at de problemer, de kæmper med i de ældre klasser, har de set for mange, mange år siden, men har ikke haft mulighederne for at håndtere det tidligt.
Det synes jeg da skal interessere os.
Måske ville det også være billigere i den sidste ende.
Lotte Rod (RV), 2026-02-03:
Ja, for det er jo selvfølgelig mit opfølgende spørgsmål: Er det ikke sådan en skole, vi gerne vil have – altså, hvor der netop er overskud til, at man kan lave autismevenlige klasser, og at man, lige så snart der er børn, der mistrives, kan sættes ind med støtte med det samme?
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-03:
Det er jo ikke nyt, at når vi laver politiske aftaler på Christiansborg, finansierer vi dem – hverken mere eller mindre.
Det betyder, at er der nye forpligtigelser til kommunerne, nye forpligtelser til skolerne, sætter vi økonomi af.
Det har vi også gjort i den aftale, vi netop har indgået.
Vi har aldrig lovet, at der ville være forstærket undervisning på alle folkeskoler på alle alderstrin.
Det har vi ikke lovet i den politiske aftale, og det er der heller ikke sat økonomi af til.
Det ville være meget dyrt, hvis man lovede det.
Men det, vi har sagt, er, at vi vil lave en juridisk ramme omkring det, som mange kalder mellemformer, og så har vi sagt, at de ekstra forpligtigelser, der er til skolen til at gribe tidligt ind f.eks. ved fravær eller ved mistrivsel, er finansieret krone til krone, selvfølgelig.
Og det er primært finansieret af, at vi har fjernet nogle kommunale forpligtigelser til at udarbejde pædagogisk-psykologiske vurderinger.
Så der er ingen underfinansiering af den aftale, vi har lavet.
Den er finansieret krone til krone.
Det, jeg så bare siger, er, at ved siden af de juridiske ændringer, vi har lavet, og som er finansieret – der er jeg faktisk enig i noget af det, hr. Sigurd Agersnap siger – er der nok også brug for økonomi ind i skolen, som ikke er mødt af nye bindinger, men som bare er friske penge, til at man kan have det, fru Sara Emil Baaring kalder tid.
Lotte Rod (RV), 2026-02-03:
Ministeren sagde meget fint, at vi jo skal sige, hvad for en skole vi gerne vil have, og så sætte pengene af til det.
Men det er jo ikke ret mange dage siden, vi har lavet en aftale om specialundervisning og fravær, hvor ministeren faktisk siger ret meget om, hvad han gerne vil have der skal være på skolen, men sætter 0 kr. af til, at de så kan gøre det til virkelighed.
Så hvad er det for en ny erkendelse, ministeren har gjort?
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-03:
Jeg tør ikke spå om fremtiden, men hvis man nu lægger økonomiprofessor Nina Smiths regnestykker til grund, så siger hun, at havde folkeskolens økonomi fulgt med velstandsudviklingen – jeg kan ikke huske, hvad hendes udgangspunktsår er – så ville det have været 4 mia. kr. mere, vi havde brugt på folkeskolen.
Som jeg nævnte i min tale, bruger vi 52 mia. kr. nu, så 4 mia. kr. oveni, hvad er det?
7-8 pct. eller sådan noget.
Det ville jo være et ret markant velstandsløft også af en vigtig velfærdsinstitution i Danmark.
Men det er ikke bare lige et greb i lommen og at lægge dankortet på; det ville virkelig kræve politiske prioriteringer her i Folketingssalen, for 4 mia. kr. er mange penge.
Jens Joel (S), 2026-02-03:
Tak for det, formand.
Det lovforslag, vi her behandler, er et relativt kort lovforslag.
Det bringer dansk lovgivning i overensstemmelse med et par EU-direktiver, bl.a. ved at udvide mandatet for Institut for Menneskerettigheder til at rette religion, tro, alder og handicap.
Derudover gives der nogle muligheder for, at instituttet kan anmode private og offentlige aktører om at indsamle og levere data, så man kan vurdere, om der leves op til ligebehandlingsprincipperne, som man er sat i verden for at sige noget om.
Ud over det siger direktivet også lidt om, hvordan man skal agere som sådan et organ, men der er det faktisk – og det kan jo være glade for – vores opfattelse, at det langt hen ad vejen allerede er praksis i Danmark.
Vi støtter forslaget og forventer, at det går glat igennem.
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-03:
Jeg står her og prøver at holde tungen lige i munden, for i går besøgte jeg to folkeskoler og en teknisk skole, og ligesom alle jer besøger jeg jo hele tiden uddannelsesinstitutioner.
Jeg synes, det er lidt for hårdt bare at konkludere, at folkeskolen er misligholdt.
Nu fortalte fru Anni Matthiesen om en skole i Billund Kommune, hun har besøgt i går, som jeg forstod det, og som jeg hørte fru Anni Matthiesen, var det ikke en oplevelse af en misligholdt skole, hun havde.
Jeg var også på nogle skoler i går som sagt, og jeg vil heller ikke sige, at de er misligholdt.
Jeg synes også, det er lidt hårdt at sige, at folkeskolereformen var et flop.
Der er flere elementer i den, der ikke har fungeret efter hensigten, og det er også årsagen til, at vi har rullet dem tilbage.
Men jeg synes, vi skal prøve at finde balancen i at få talt om vores folkeskole som et sted, hvor der er masser, der lykkes hver evige eneste dag.
Hovedparten af de elever, der starter der, er glade for at gå der.
De lærer at læse og skrive og regne, de består alle prøverne i folkeskolens afgangsprøve, de får en ungdomsuddannelse og et arbejde og et rækkehus og en Webergrill og et godt liv.
Så er der nogle problemer, og dem skal vi selvfølgelig zoome ind på.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-02-03:
Når man har misligholdt folkeskolen, som man har gjort de sidste mange år – der er jo bred konsensus om, at folkeskolereformen var et flop, og at inklusionen er slået fejl, så man har jo misligholdt folkeskolen, og vi kan så også se, at den heller ikke økonomisk set er fulgt med resten af velstandsudviklingen – anerkender ministeren så, at når man misligholder noget, er der også brug for ekstra investeringer til at få det på fode igen?
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-03:
Som jeg også indikerede i starten, håber jeg, at folkeskolen i 2026 kan blive noget, der fylder i den politiske debat, og at vi hver især kan lægge vores visioner frem.
Vi er fra regeringens side eller fra Socialdemokratiets side ikke klar til at lægge vores visioner frem her på talerstolen til en forespørgselsdebat.
Men det er klart, at vi også har en oplevelse af, at nogle dele af velfærdssamfundet fremstår en anelse slidt, og at de ikke er fulgt med velstandsudviklingen.
Vi har også peget på, at folkeskolen er et af de områder, som vi godt kunne tænke os blev styrket.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-03:
Jeg synes, det er en vigtig observation.
Men der må jo også følge en erkendelse af, hvad det er man ser ovre i skolen der ikke er godt nok, altså hvor det er, man skulle sætte ind, for at skolen virkelig leverede den der oplevelse, som man ikke ville få i USA.
Er det flere lærere, der skal til?
Er det de fysiske rammer?
Hvad ville ministeren ligesom pege på var det vigtigste at sætte ind med ekstra penge til?
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-03:
Der vil jeg jo bare sige, at jeg møder velfærdssamfundet på to forskellige arenaer, og når jeg har været inde på Rigshospitalet med min mor, som er i kræftbehandling, tager jeg jo hjem derfra og tænker, at det her kunne min familie aldrig nogen sinde have leveret, og at jeg er lykkelig og glad for, at jeg ikke bor i USA.
For så er jeg bange for, hvilken behandling min mor ville have fået.
Det er jo virkelig verdensklasse kræftbehandling, og det kører på en snor, og det hospital, vi besøger, fandtes slet ikke på den måde, da jeg var barn.
Når jeg henter mine børn i Albertslunds folkeskoler, har jeg det ikke på samme måde.
Jeg sidder ikke og tænker, at det her kunne jeg aldrig selv have leveret, eller hvor er jeg lykkelig og glad for, at jeg ikke bor i USA.
Så tænker jeg mere, at skolen lidt ligner den skole, jeg selv gik i.
Jeg synes, det er et meget godt billede på, hvordan nogle dele af velfærdssamfundet har fulgt velstandsudviklingen, endda rigeligt, mens andre ikke har det.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-02-03:
Tak for svaret.
Så spørger jeg på en anden måde.
Hvis vi kigger 5 år ud i fremtiden, vil vi så stadig se en økonomiprofessor, der udtaler sig og siger, at når hun kigger på tallene, sakker folkeskolen 6 pct. bagud i forhold til den generelle velstandsudvikling?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-02-04:
Vi behandler i dag et beslutningsforslag, hvor Alternativet beder om, at der bliver indkaldt til forhandlinger om en række konkrete forslag, som alt sammen skal skabe rammerne om fremtidens bæredygtige virksomheder.
Det er svært at gå ned i alle detaljer i beslutningsforslaget; generelt står der rigtig mange ting, som vi i Venstre er lodret uenige i, simpelt hen fordi vi anskuer verden helt, helt anderledes, end de gør i Alternativet.
Det handler ikke om, hvorvidt vi mener, at virksomheder spiller en rolle i at skabe en bæredygtig fremtid, for det mener vi i høj grad de gør.
Det handler om niveauet af detailregulering; det handler om tyngden og mængden af byrder; det handler om, hvorvidt vi f.eks. tror på, at en økonomisk gevinst til aktionærer er godt eller skidt.
Jeg kan godt løfte sløret for, at det mener vi er godt og faktisk helt afgørende for, at en aktionær vælger at investere.
Så er der jo den pointe til de mange forslag, at de langt hen ad vejen bør drøftes i det rette forum og rundt om det bord, hvor man politisk har forhandling om det givne emne.
Den her regering har løbende leveret aftaler, der bidrager til en mere grøn og bæredygtig fremtid, og derfor støtter Venstre ikke beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Birgitte Vind (S), 2026-02-04:
Jeg vil også sige igen, er det er vigtigt, at vi går ad EU-sporet, når vi skal regulere noget så stort, som vi bl.a. kommer til på tekstilområdet.
Det ville være forkert kun at kigge på det med danske briller, men vi har jo også en god tradition fra vores EU-parlamentarikere, bl.a. fra vores egen Christel Schaldemose, som jo også er en af dem, der presser på i EU i forhold til f.eks. produktansvar.
Det er jo den måde, vi skal arbejde på; vi skal jo fremme de danske interesser via vores EU-parlamentarikere, og det synes jeg da er et spor, vi skal blive ved med at forfølge.
Der er jo virkelig mange gode forslag.
Altså, der er ingen tvivl om, at når det kommer til sådan noget som håndtering af affald og alt det her med produktansvar, har vi da en opgave at løse, men der er vi også godt på vej, og jeg synes, det er der, hvor vi skal blive ved med at have snuden i sporet.
Nu bliver alle kravene i forhold til tekstil snart indrulleret, men vi kan jo ikke gøre det hele på en gang, men bid for bid kan vi bide os ind på de udfordringer, der er, og hele tiden have for øje, at der bliver ved med at komme udfordringer.
Men det kunne være et af de steder, hvor jeg synes at vi skal have snuden i sporet.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Tak, og tak til ordføreren for en rigtig fin tale og for rosen af beslutningsforslaget.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at der ligger en stor forpligtelse på vores skuldre i forhold til f.eks. at løse klimakrisen.
Ordføreren var også inde på, at vi skal passe på med at stille for strenge krav, og at beslutningsforslaget her måske også kommer til at stille nogle krav, der er urimelige over for virksomhederne.
Jeg vil måske hellere se det sådan, at vi giver et stærkere skub i ryggen til de virksomheder, der gerne vil bidrage, for det er jo det, de kalder på.
Det, jeg egentlig ville spørge ordføreren om, er sådan helt åbent: Hvis ordføreren kunne gøre én ting for fremtidens eller morgendagens virksomheder, som ministeren var inde på før, hvad skulle det så være?
Er der et af de 11 forslag, som ordføreren kunne se sig selv i, eller noget helt 12.?
Jeg synes, at ordføreren er inde på noget af det rigtige her, f.eks. hvad angår tekstilbranchen.
Så der er klart noget dér, vi godt kunne gøre, og det var derfor, at vi i Alternativet havde håbet, at vi kunne samles omkring det her og forhandle om det.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-02-04:
Jamen f.eks. i forhold til retten til reparation er der jo et EU-direktiv på vej, som vi er ved at implementere.
Det er ikke noget, som vi er lodret uenige i, men jeg siger, at der samlet set står rigtig mange ting i beslutningsforslaget, som ikke afspejler den tilgang, som vi ville synes var den rette i forhold til erhvervspolitikken.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Måske er reparationsmarkedet et af de steder, hvor Alternativet og Venstre kunne finde noget fælles fodslag.
Det er ikke, fordi borgerne i Danmark får en ret til at reparere, men man får ret til at vide, hvad reparationen skal koste.
Det er et lille skridt.
Men noget af det, vi kunne gøre, var jo egentlig at gøre det, som Dansk Industri har sagt, altså lave nogle deciderede tilskudsordninger til reparation.
Hvordan ser Venstre på det?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2026-02-04:
Jeg synes sådan set, at der er flere ting i »Right to Repair«-direktivet, som er ret gode, og som vi jo skal se på.
Det skal jo træde i kraft her til sommer, og det er jo også, i forhold til hvor lang tid man kan forvente, at der er reservedele på markedet, og hvad der er reklamationsfristen.
Jeg synes sådan set, at der er mange ting i direktivet, som er fornuftige, og så synes jeg også, at det er vigtigt på et område som dette, at vi har en fælles europæisk ramme for vores virksomheder.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-04:
Tak for det.
Med beslutningsforslag B 30 pålægges regeringen at indkalde Folketingets partier til forhandlinger om rammerne for fremtidens bæredygtige virksomheder.
Forhandlingerne skal ifølge forslaget adressere virksomhedernes rolle i de økologiske kriser og sikre, at de holder sig inden for de planetære grænser.
Forslaget lægger op til markante nye afgifter og indgreb, som vil gør det dyrere og vanskeligere at drive virksomhed i Danmark.
Det rammer ikke mindst arbejdspladser uden for de større byer, hvor industrien spiller en afgørende rolle for lokalsamfundene.
De forskellige initiativer indeholdt i beslutningsforslaget
vil intet gøre for at fremme det mål, snarere tværtimod.
Vi kan på ingen måde støtte, at der f.eks. indføres drivhusgasafgifter og ressourceafgifter, som vil være ren gift for vores produktionsvirksomheder og føre til tab af arbejdspladser.
Vi kan heller ikke støtte, at investeringer og lån til fossilselskaber, der udvider deres fossile produktion, bør forbydes.
Det er i vores optik ikke en statslig opgave at detailregulere, hvilke virksomheder eller brancher der skal investeres i.
Så Danmarksdemokraterne støtter ikke forslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg synes egentlig ikke, der er særlig meget i beslutningsforslaget her, der vil gøre det dyrere.
Det er rigtigt nok, som ordføreren er inde på, at vi foreslår at hæve den CO 2 -afgift, som allerede er vedtaget, til det niveau, som Klimarådet foreslog i sin tid, nemlig på 1.500 kr.
Men lad nu det ligge.
Jeg vil egentlig hellere mere sådan overordnet spørge ordføreren til, hvad Danmarksdemokraternes politik egentlig er på det her område, mest fordi jeg ikke har hørt så meget til den.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-04:
Der er ikke nogen tvivl om, Danmarksdemokraterne og Alternativet måske på den front er lidt langt fra hinanden.
Nu spurgte ordføreren faktisk nogle af de andre tidligere ordførere heroppe, om der var noget af det, vi kunne se os selv i.
Jeg er nødt til lige at sige, at jeg jo mest af alt synes, at det her beslutningsforslag minder lidt om regeringens samlelovforslag, hvor der er sådan rigtig mange blandede ting, der er puttet ind i ét.
Men jeg vil faktisk godt lige fremhæve en enkelt ting, som jeg synes måske var positivt i beslutningsforslaget, og det var faktisk det her med, at man i højere grad skal opdele udbud, sådan at også de små og mellemstore virksomheder har mulighed for at byde på det.
Det synes jeg faktisk var positivt.
Men når det hele er blandet sammen med 11 forskellige forslag, kan vi desværre ikke støtte det.
Birgitte Vind (S), 2026-02-04:
Tak for ordet, og tak til Alternativet for forslaget om at forhandle rammerne for fremtidens bæredygtige virksomheder.
Det er bestemt et meget velmenende forslag og også meget ambitiøst og meget omfangsrigt.
Hele 11 initiativer mener Alternativet at der skal forhandles om.
Der er vel ingen af os her i salen, der overhovedet kan være uenige i, at det er vigtigt at indtænke bæredygtighed i alt, hvad vi gør, også i erhvervslivet.
Det er min opfattelse, at hver eneste dag, når virksomhedsejere i det her land står op, forholder de sig lige præcis til det.
De forholder sig til affaldsregulativer.
De forholder sig til afgifter.
De forholder sig til alt det, de selv kan gøre for at få hjulene til at dreje rundt og for at efterleve de krav, der er i EU.
Vi kunne egentlig også tage charteret for grønne indkøb i den offentlige sektor.
Allerede i 2024 var det 60 pct. af alle offentlige indkøb, der havde et grønt tvist, altså hvor man havde det i fokus, og det er trods alt ved at være et par år siden nu.
Så det går den rigtige vej.
Bare lige for at supplere den sidste taler vil jeg sige, at right to repair-direktivet, som jo er vedtaget, men ikke gennemført endnu, netop giver den her mulighed for at gå reparationsvejen.
Det er jo noget, medlemslandene skal have gang i i det indeværende år.
Vi skal huske, det her handler om små og mellemstore virksomheder og store virksomheder, så vi får hele paletten med.
Så kan man sige, at hvis folk ikke kan leve op til de her skrappe miljøkrav, kunne de lade være med at drive virksomhed, men det er selvfølgelig heller ikke en mulighed for os i det her land at sige det.
Vi skal ikke overlade noget til udenlandske firmaer, som vi kan tage os af, hvis vi gør det i den rigtige rækkefølge.
I Socialdemokratiet siger vi tak for de mange gode intentioner.
Det tager heller ikke helt højde for EU-sporet.
Og det kunne godt se ud, som om vi vil komme til at pålægge danske virksomheder nogle udfordringer, som virksomheder i andre lande ikke ville få.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke stemme ja, men jeg vil sige ligesom ministeren: Hvor er det godt, at Alternativet er der.
Bliv ved, for det er jo med alle gode kræfter, at vi får lavet de rigtige løsninger.
Jeg kan heller ikke lade være med, når vi nu er her i salen, at kigge op på de her fire mandsfigurer, der kigger ned på os.
Da det her hus blev bygget, var det de fire store hovederhverv i Danmark, og de er i ryggen på os alle sammen.
Det er jo det, vi skal huske, når vi er her og bygger velfærden for danskerne.
Vi står på skuldrene af dansk erhvervsliv og medarbejderne i alle vores gode virksomheder.
Så der ligger en stor forpligtelse i forhold til at få tingene til at hænge sammen.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg er selvfølgelig ærgerlig over, at Venstre ligefrem ser negativt på så mange af forslagene.
Jeg synes egentlig, at der er flere gode ting, som også Venstre burde kunne se sig selv i, fordi det jo handler om at skabe rammer for de mange virksomheder, der rigtig gerne vil bidrage til den grønne omstilling, og som i dag oplever, at det kan betale sig at lave de investeringer, uanset om det angår maskiner, som bruger materialet mere bæredygtigt, eller om det handler om at lave reparationsordninger for deres produkter.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren: Hvis ordføreren skulle kigge på beslutningsforslaget med andre briller, var der så ikke en eneste ting, som Venstre kunne se sig selv i, eller en eneste ting, som Venstre kan se, at vi i Folketinget kunne gør anderledes, end vi allerede gør i dag?
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-04:
Jeg vil starte med at sige, at jeg faktisk synes, vi har haft et rigtig godt skolepolitisk samarbejde med Venstre og Moderaterne, som vi langt hen ad vejen deler ambitioner med på skoleområdet.
Når jeg nævner den her stribe af initiativer, der er igangsat, både mens jeg har været minister, og mens Pernille Rosenkrantz-Theil har været det, så er det også for at sige, at det jo ikke er sådan, at der ikke er sket noget på folkeskoleområdet, siden Mette Frederiksen blev statsminister i 2019, og så pludselig opfinder vi noget.
Christina Olumeko (ALT), 2026-02-04:
Det er godt at vide, at Alternativet og Danmarksdemokraterne kan findes fælles fodslag lige der, hvad angår udbud.
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Det er klart noget, vi vil undersøge nærmere.
Hvis der skulle komme den type forhandlinger, kunne vi have en alliance der.
Så vil jeg gerne medgive, at beslutningsforslaget jo er ambitiøst.
Det er helt rigtigt, at der er mange forslag.
Det er jo, fordi vi virkelig mener det i Alternativet.
Men tak til ordføreren for lige at komme ind på et forslag, som Danmarksdemokraterne kunne se sig selv i.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-04:
Det er jo så nok det sidste, der er mit spørgsmål.
Hvorfor har undervisningsministeren ikke hidtil kunnet få flertal eller opbakning til at bruge de mange penge på folkeskolen?
For problemerne kommer jo ikke først i 2028.
Vi er vel enige om, at de er her nu, og det er i høj grad udfordringer, der er drevet af en inklusionsindsats, der mislykkes for rigtig mange børn.
Ville det ikke have været godt, hvis man som undervisningsminister havde kunnet sikre, at de penge blev brugt i folkeskolen nu?
Mattias Tesfaye (S), 2026-02-04:
Jeg tror aldrig, man bliver færdig med at forbedre folkeskolen.
Det håber jeg i hvert fald ikke.
Mens Socialdemokratiet har siddet i regering, har vi jo afsat ekstra økonomi til folkeskolen.
Der er sammen med bl.a. SF igangsat et stort forsøg omkring skolemad.
Der er afsat mere økonomi til PPR, til læreruddannelse, til sænkelse af klasseloftet, til bedre mulighed for udsat skolestart, til faglokaler og meget andet.
Nu foreslår vi så næste skridt, og det beder vi så danskerne om at tage stilling til i et folketingsvalg.
Signe Munk (SF), 2026-02-04:
Tak for det.
Man må jo forstå på statsministeren – og det synspunkt deler jeg faktisk – at det gør nas på forældre, hvis de har et barn, der ikke trives.
Det er hårdt at være forældre, når man skal sende sit barn i skole, men det er et barn, der ikke har det godt i klasseværelset.
Derfor deler vi i SF ambitionen om at løfte folkeskolen, og vi er rigtig glade for, at Socialdemokratiet og børne- og undervisningsministeren er parat til det.
Men det undrer mig stadig væk, præcis som den tidligere spørger, at vi skal vente helt til 2028, for det er jo i dag, der sidder børn ude i klasserne, som ikke trives.