runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Tak til ministeren for igen i dag at gentage, at bankernes indtjening er for høj, og at danskerne får for lidt, og at bankerne har for store overskud.
Det, at noget er forvridende, som er er sådan en lidt teknisk betegnelse, forudsætter jo ligesom, at der, hvis man ikke griber ind, eksisterer en velfungerende og fri konkurrence.
De peger direkte på, at bankerne har overnormale profitter, altså at de tjener mere, end hvad de burde, altså at afkastet af egenkapitalen er for højt, i forhold til den risiko, som investorerne tager, og det bekræftede ministeren også over for mig på et samråd for en måneds tid siden.
Og det er jo det samme, vi gør på mange andre områder.
Det er jo ikke sådan, at der ikke er andre steder, hvor vi griber ind med priskontrol, for det gør vi i forhold til roaming, betalingskortgebyrer og meget andet.
Så hvorfor er det, at regeringen ikke vil være med til at beskytte borgerne mod bankerne i det her tilfælde?
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Jeg tror, der er bred enighed om, at den rapport, der er kommet fra Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, trænger til at blive taget pænt sagt alvorligt.
Men jeg tror også bare, hr. Pelle Dragsted og Enhedslisten skal være opmærksomme på, at det her risikerer ikke på nogen måder at tjene sygeplejersken.
For det er jo dem med de store indeståender, som vil få gavn af det her, og det er jo det, der er det forvridende, mens sygeplejersken risikerer at få lov til at betale udenom for alle de andre servicer, som bankerne leverer til sygeplejersken, for at de store kunder i bankerne så kan få den gode pris.
Det er jo det, der er risikoen ved det, som hr. Pelle Dragsted her foreslår, og derfor synes jeg også, at man skal være opmærksom på det, og det er bare det, jeg forsøger at sige, når man taler om, at det kan forvride.
Men det her betyder, at det langtfra er sikkert, at det kommer til at gavne sygeplejersken, tværtimod.
Det vil gavne dem med store indeståender, mens sygeplejersken vil blive endnu mere udsat, fordi man ikke har de store indeståender, men jo så vil blive påtvunget betalinger for andre servicer, for at bankerne kan betale den fastsætte rente, som Enhedslisten mener at også dem med meget store indeståender skal have.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Det synes jeg er et ganske forunderligt argument.
Altså, mennesker, som har store indeståender, kan sagtens forhandle med deres bank om en højere indlånsrente.
Det er sådan set den situation, som er.
Det, som det her forslag gør, er netop at sikre, at det også er folkepensionisten, førtidspensionisten og sygeplejersken, der kan få en rimelig rente på deres lønkonto, altså på deres nemkonto.
Det her med reguleringen af bankerne er jo noget mærkeligt noget, for bankerne kan jo ikke eksistere uden at være knyttet sammen med vores nationalbank
, og derfor synes jeg egentlig, det er okay at sige, at de, når de selv nyder godt af en rentegevinst i Nationalbanken, så også skal sende den gevinst videre til alle deres kunder og altså ikke kun til dem, der har deres på det tørre.
Morten Bødskov (S), 2024-05-02:
Det er jo bl.a. derfor, at jeg har bedt Finanstilsynet om at sikre, at den rådgivningsforpligtelse, bankerne har over for høj som lav, rent faktisk bliver efterlevet.
For vi skal jo sikre, at også sygeplejersken har en mulighed for at få en snak med sin bankrådgiver om, om ens indestående nu rent faktisk står rigtigt, og »rigtigt« forstået som: til fordel for en selv.
Det er jo det, der er baggrunden for det.
Kim Aas (S), 2024-05-02:
Tak for ordet, formand, og tak til hr. Pelle Dragsted for forslaget her.
Ministeren har jo lige givet et ganske godt indblik i, hvad det her handler om, og det er et forslag, som er begrundet i de senere års høje renteindtægter i bankerne, hvor kunderne altså ikke har fået tilsvarende høje renter på deres indlånskonti.
Som ministeren også har redegjort for, har der været en ubalance i den renteforskel, der er imellem kunder og banker, og det er også baggrunden for, at vi har haft en minister, som har opfordret bankerne til at hæve renterne på indlån.
Det har heldigvis resulteret i, at nogle banker faktisk har fulgt op på en rentestigning, og det er Socialdemokratiet selvfølgelig enige i er rigtig godt og positivt, men der skal selvfølgelig stadig væk følges op på det.
I forlængelse heraf er vi også enige med ministeren, der påpeger, at der er tydelige tegn på, at bankerne godt har kunnet se, at deres indlånsrente har ligget lidt for lavt, og at der er flere banker, der bør følge med på det her område.
Et loft over rentemarginalen vil virke normerende og forvridende på prissætningen, som ministeren også ganske fint gav udtryk for, og som ministeren også nævnte, er det ikke Socialdemokratiets holdning, at det er retfærdigt, og at det vil gavne den almindelige kunde med små indlån.
Det vil tværtimod hjælpe dem med de store indlån, som kan få en bedre pris på deres produkt.
Derfor kan det også have den konsekvens, at prisloftet faktisk skaber en vejledende standard for, hvad der anses for rimeligt, og det er ikke ønskværdigt.
Til sidst vil jeg sige, at jeg deler ministerens holdning til at se tiltag, der kan forbedre konkurrencen og skabe bedre vilkår for bankerne og for kunderne.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Nej, det har ordføreren såmænd ret i.
Men vi skal heller ikke have et system, hvor man gennem sindrige selskabskonstruktioner kan unddrage sig et ansvar, man egentlig har.
Så det, jeg snakker om, er en balance.
I forhold til det her med, at vi ikke ved, hvem der er ansvarlige, vil jeg sige, at uanset om kommunen ikke har ført sit tilsyn ordentligt, så er det – det fremgår også tydeligt af miljølovgivningen – virksomheden, der har et ansvar, når deres jord pøser ud over landsbysamfundet i nærheden.
Det er ikke andres ansvar; det er virksomhedens ansvar.
Kim Aas (S), 2024-05-02:
Hr. Kim Edberg Andersen har jo fuldstændig ret i, at også en bank skal tjene penge; det har Socialdemokratiet heller ikke noget som helst imod.
Det, som jeg siger med det, jeg sagde her, er, at vi har set banker, som har haft nogle uhyre store overskud, som vi selvfølgelig gerne vil se også kommer kunderne til gode.
Det betyder ikke på nogen måde, at vi er ude på at jagte bankerne, så de skal gå konkurs eller lignende.
Men vi går bare ud fra, at der skal være mere retfærdighed i det her, og det var egentlig også bare det, ministeren påpegede, altså at man selvfølgelig opfordrer bankerne til at sørge for, at deres kunder får nogle ordentlige vilkår.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Hvis det er størrelsen af ens overskud, der afgør, om man er en forfærdelig virksomhed eller man er en god virksomhed, husker ordføreren så at fortælle det til f.eks. Novo Nordisk, som vi jo alle sammen er glade for tjener rigtig mange penge til Danmark nu, hvor vi ellers ville have recession, hvis ikke de tjente de her penge?
Eller gælder det bare bankerne, fordi man gerne vil hoppe med på det?
Jeg tror, at Pelle Dragsteds forslag kommer fra et ærligt sted, men jeg synes faktisk, at det, ordføreren siger, lidt kommer fra vi snakker for at holde os varme-stedet.
For er virkeligheden ikke, at lavere renter og bedre vilkår for kunderne er mere konkurrence og flere banker og ikke statsstyring?
Kim Aas (S), 2024-05-02:
Det er en interessant sammenligning med Novo Nordisk, for jeg er meget glad for, at vi har en virksomhed, som tjener gode penge i øjeblikket.
Det har bare ikke rigtig sammenhæng med bankerne, tænker jeg, for jeg putter ikke penge i Novo Nordisk, ligesom jeg gør i min bank, hvor jeg trods alt sætter min løn ind hver måned, hvilket jeg forventer at få noget afkast af.
Så det, det egentlig handler om for mig, er, at der skal være rimelige vilkår i det her.
Selvfølgelig skal kunderne også kunne mærke, at det går godt.
Når det går godt i bankerne, skal de selvfølgelig have et overskud af det, men så skal du også som kunde kunne mærke det.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Det lyder næsten på ordføreren, som om det her er et fortidigt problem, og at bankerne nu er ved at sætte deres indlånsrenter op.
Jeg vil foreslå dem, der lytter med, lige at tjekke indlånsrenten på deres lønkonto.
For i langt de fleste banker er vi altså stadig væk nede på 0 pct. eller måske 0,5 pct. på lønkonti.
Det er grådighed, at man selv hæver en rente på over 3 pct. og så ikke vil give noget som helst til dem, hvis penge det egentlig er, man får forrentet hos Nationalbanken.
Alt tyder på, at det bliver et nyt rekordår for bankerne i år.
Indlånsrentemarginalen er stadig væk historisk høj.
Så hvad skal der til, for at Socialdemokratiet vil stille sig på borgernes side og beskytte dem mod den her grådighed fra bankerne?
Altså, hvor længe skal vi bare høre snak?
Kim Aas (S), 2024-05-02:
Ordføreren kan selvfølgelig have ret i, at det kan blive tom snak, men det mener jeg faktisk ikke at det er.
For første gang i mange år har man hørt erhvervsministeren gå ud og sige direkte til bankerne, at her er det simpelt hen ikke godt nok.
Jeg er helt enig i ordførerens bemærkning om, at der er banker, der tjener rigtig, rigtig gode penge i øjeblikket.
Jeg er ikke imod overskud hos virksomheder; jeg synes, det er rigtig vigtigt, at det fungerer godt.
Men der skal selvfølgelig være rimelighed i det.
Og når man har med en bank at gøre, som lever af de penge, vi putter i dem, som ordføreren siger, så skal der selvfølgelig også være rimelighed i det, man får af afkast.
Det er jeg meget enig i.
Jeg kan så også sige, at i Erhvervsudvalget har vi sammen med SF besluttet, at der skal holdes et lille samråd om bankernes virke i dag.
Så det bliver meget interessant.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-02:
Jeg har også noteret mig, at erhvervsministeren igennem længere tid har hævet stemmen, og det er meget godt.
Det, der bekymrer mig, er bare bankernes reaktion på erhvervsministerens løftede pegefinger.
Den var bemærkelsesværdig.
Reaktionen lød: Vi noterer os erhvervsministerens holdning.
Vi foretrækker nu, at det i Danmark er bankerne, der bestemmer renten.
Altså, oversat til almindeligt dansk betyder det: Pak sydfrugterne sammen, du skal ikke blande dig i det her.
Derfor bliver mit spørgsmål: Hvor længe vil Socialdemokraterne se til, før man griber ind og beskytter borgerne mod den her grådighed?
Kim Aas (S), 2024-05-02:
Vi er bestemt interesseret i at beskytte vores kunder, dvs. den almindelige borger – som der blev sagt, er det sygeplejersken, tømreren, læreren – som har penge, der bliver sat i banken hver eneste måned.
Vi i Socialdemokratiet er meget, meget enige i, at det skal der holdes øje med.
Derfor er det også, at der er det politiske pres fra ministeriet på, at bankerne selvfølgelig skal imødekomme de urimeligheder, der ligger i det.
Men vi kan ikke gøre det med det beslutningsforslag, der kommer her fra Enhedslisten.
Det vil faktisk ikke skabe fordele, men det vil skabe en præcedens, som ikke vil være en fordel for den almindelige kunde.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-02:
Tak for det.
Jeg kunne næsten ikke undgå at blive interesseret, da jeg hørte, hvordan ordføreren for Socialdemokraterne lovpriste det; erhvervsministeren skulle bare sige, hvad renten skulle være, og så rettede bankerne ind.
Det er jo dejligt at have det sådan, og jeg vil håbe, at ministeren vil bruge det samme i forhold til f.eks. skat, så når man har overskydende skat til at stå, så får man en ½ pct., og skylder du, så er der en marginal på 7½ pct.; det er jo så 7 pct.
Så det håber jeg jo, når vi er ved at blande os i, hvordan der tjenes penge, for det er jo det, jeg er bekymret for.
Så vil ordføreren ikke godt lige fortælle mig: Skulle der følges op på private bankers ret til at tjene penge?
Var det det, jeg hørte ordføreren stå og sige?
For ordføreren sagde jo, at man skulle følge op på den her forfærdelige tendens, der er, til, at virksomheder rent faktisk lever af at tjene penge.
Ellers går de jo konkurs.
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Jeg skal bare lige have afklaret en vis formulering, som ordføreren brugte i forhold til Socialdemokratiets ordfører: Det kan være , at vi skal lukke åben dør-ordningen, men det kræver en garanti.
Det var den formulering, jeg hørte.
Det første, jeg i tvivl om, er »kan være«.
Det er jo ulovligt.
Hvordan kan det så være, at ordføreren bruger formuleringen kan være?
Vi skal jo lukke den ordning.
Altså, Konservative er et regeringsdueligt parti.
Der er noget, der er ulovligt.
Selvfølgelig skal vi lave det om.
Er det ikke rigtigt?
Jeg synes sådan set ikke, at jeg fik svar på mit spørgsmål, men nok om det.
Der er mange områder, hvor vi faktisk går ind og blander os i, hvordan man skal arbejde.
Hvornår man skal gå på folkepension, er da f.eks. noget, vi fastsætter her.
Barselsregler er f.eks. også noget, vi fastsætter her.
Der er mange områder, hvor vi fastsætter ting, og antallet af helligdage er altså en folketingsbeslutning.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Det, som vi taler om, er jo også, hvorvidt folk skal på arbejde eller ej.
Så jeg synes, at der er nogle ting, der bliver blandet lidt sammen, i forhold til om det er en helligdag eller en fridag.
Jeg forholder mig til den del, hvor man laver et angreb i overenskomsterne og snupper en forårsfridag fra folk uden om det, som de har fået forhandlet hjem.
Jeg var fuldstændig klar i mit svar.
Det kan vi også se i de seneste tal i forhold til produktiviteten i Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Tak for det.
Vi behandler et lovforslag om mindreregulering af indkomstoverførsler som følge af afskaffelse af store bededag.
Store bededag var og er en hundredårig lang tradition i Danmark.
Ud af det blå blev hellig- og fridagen kædet sammen med, at vi nu skulle bruge flere penge på forsvaret.
Og selv om vi i Dansk Folkeparti ganske vist også gerne investerer mange flere penge i forsvaret, også mere end det allerede afsatte, så er det svært at se, hvordan de to ting på nogen som helst måde hænger sammen, særlig når vi ser de gentage opdateringer af det finanspolitiske råderum.
Penge er der tilsyneladende nok af.
Alligevel holdt regeringen fast i en idé om, at det altså var en nødvendighed at afskaffe helligdagen, og det er svært at se idéen i det.
Lønmodtagere, der arbejder denne ekstra dag, bliver selvfølgelig kompenseret, og de bliver kompenseret med 0,45 pct. om året, sådan som det skal og bør være.
Samtidig har vi et princip i Danmark om, at reguleringen af overførselsindkomster skal følge lønudviklingen blandt lønmodtagerne.
Det kommer godt nok med en 2-årig forsinkelse, så vi ser stadig bl.a. mange pensionister, der med næb og kløer må vende hver en krone for ikke at blive sat på gaden.
Men det princip vil regeringen ikke videreføre her.
For med lovforslaget vil regeringen mindreregulere overførselsindkomster med 0,45 pct. p.t. eller knap 800 mio. kr. som følge af afskaffelsen af helligdagen, og jeg er bekymret for, hvad det her kommer til at betyde for vores pensionister.
Det er ikke urimeligt at påstå, at denne regering tilnærmelsesvis er ligeglad med pensionisterne, og jeg kan godt forstå, at mange ser med afmagt på den her regering, der med koldt blod fjerner både rettigheder, penge og værdighed fra de folk, der både nu og førhen har arbejdet for, at Danmark er, som det er.
Det er en skam, og det er ikke Danmark værdigt.
Vi mener i Dansk Folkeparti, at store bededag skal genindføres, og jeg håber, at det her indgreb i danskernes hverdag bliver en parentes i historien, som vi får tilbagerullet efter valget.
Dansk Folkeparti støtter ikke lovforslaget.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Tak for det, og i øvrigt tak for ordførertalen.
Der var en enkelt lille ting, som jeg godt kunne tænke mig at spørge ind til, og det er det med, at en pensionist har fået en dårligere økonomi, og at budgettet hænger dårligere sammen – sådan oversætter jeg det, og det kan godt være, jeg oversætter det forkert, og så må jeg rettes.
Nu ved jeg, at inflationen har været 77 pct. over de sidste små 30 år, og at overførselsindkomsterne er reguleret med 84 pct.
Det vil sige, at en almindelig pensionist ikke har fået en dårligere økonomi over de sidste 30 år.
Kan ordføreren forklare, hvordan de så har fået en dårligere økonomi?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Jeg tror, hr. Kim Valentin skal gå ud og snakke med mange af de pensionister om, hvordan de oplever hverdagen, og hvordan de oplever at have svært ved at få tingene til at hænge sammen også økonomisk med forhøjede energipriser, inflation og meget andet.
Så det ville være en anbefaling til hr. Kim Valentin at gå ud og snakke med nogle af de pensionister, der oplever det her på egen krop.
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Det gør jeg løbende, og jeg prøver altid at få et svar på, hvordan tingene er.
Det er faktisk noget af det, jeg beskæftiger mig med også ved siden af.
Men jeg fik ikke svar: Hvor er det lige præcis at hr. Mikkel Bjørn mener at pensionisters økonomi er blevet dårligere?
Tallene viser jo noget andet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Det er måske også bl.a. relativt set, bl.a. fordi pensionerne jo ikke følger lønudviklingen.
Og der tror jeg, der er mange pensionister, der havde håbet, at de i lighed med resten af samfundet havde oplevet en lige så stor stigning i deres levevilkår.
Det har de jo desværre ikke oplevet, og det er det, vi godt havde set i Dansk Folkeparti.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-02:
Tak for det, formand, tak for ordet og tak for bemærkningerne.
Loven om konsekvenser ved afskaffelse af store bededag som helligdag blev vedtaget af Folketinget i 2023.
Det har hele tiden, som det også er blevet sagt tidligere i dag, været en integreret del af lovforslaget, at regeringen ønsker at neutralisere den automatiske stigning i ydelserne, når almindelige lønmodtagere får løn for at arbejde en dag mere, hvad de selvfølgelig skal have.
Personer, der modtager overførselsindkomst, giver ikke på samme måde afkald på en fridag.
Med det her lovforslag foreslår regeringen, at virkningen på overførselsindkomsterne skal neutraliseres, og lovforslaget omfatter overførselsindkomster på en række ministerområder.
Det er også vigtigt at pointere, at der ikke er tale om en mindreregulering af ydelserne som tidligere – det har også været en diskussion i debatten i dag og også over en årrække været noget, der har været diskuteret i Folketinget.
Det gør vi ikke mere, og det har intet andet med det her lovforslag at gøre end generel mindreregulering.
Der er tale om en engangstilpasning, og ydelserne vil stige som normalt i takt med den almindelige lønudvikling.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Jeg synes ikke helt, man kan sige, at de ting ikke har noget med hinanden at gøre.
Lovgivningen er jo ikke i et vakuum; det er jo en del af samfundet som helhed.
Så når der netop har været så mange års mindreregulering, som betyder, at f.eks. pensionister og andre får mindre, og at førtidspensionister konkret mangler 12.000 kr. om året, så er det altså virkelig noget, man kan mærke.
Når der så igen her kommer en mindreregulering på de 0,45 pct., kan ministeren så godt forstå, at man som borger, når man ser det her, ser det som et samlet hele, som er med til at udhule ydelserne, sammenlignet med hvad man får, når man er i arbejde?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-02:
Ordføreren må selvfølgelig se det i det lys, ordføreren føler er rigtigt.
Det er en engangstilpasning, fordi der er nogle, der får løn for at arbejde en dag mere, og andre, der ikke gør.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Det synes jeg virkelig er positivt.
Jeg synes stadig, det er en svinestreg, at man har lavet den mindreregulering, og det er jo bare en politisk uenighed, men konkret i forhold til det her er det jo et og samme.
Der bidrager det her jo negativt.
Det er en dårlig måde at gøre det på, når konsekvensen af, når man er i arbejde, at få en fyreseddel i hånden eller blive udsat for en arbejdsskade, der gør, at man ikke kan arbejde, bliver endnu større.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-02:
Man er nødt til at se det i sin helhed.
Jeg er faktisk ret optaget af dækningsgraden, og jeg har også været det i en årrække, og jeg synes, vi har udhulet den for meget i en årrække.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi også i den her regeringsperiode har vedtaget, at dagpengene f.eks. de første 3 måneder bliver hævet, fordi der er noget i det med – og ordføreren var selv inde på det tidligere – at der er mange mennesker, der i perioder oplever at være mellem jobs, altså får en fyreseddel og bruger noget tid på at søge et nyt job.
Og rigtig mange af de mennesker har svært ved den nedgang, det er.
Derfor har det at gribe de første 3 måneder, som rigtig mange bruger til at komme videre til det næste job, været vigtigt for mig generelt med hensyn til at se på dækningsgraden.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-02:
Uanset hvor meget vi snakker om det her, er resultatet, at mennesker på overførselsindkomster får over 700 mio. kr. mindre, end de ellers ville have fået, hvis regeringen ikke havde fremsat det her asociale forslag.
Jeg kunne godt tænke mig, om ministeren kunne prøve trods alt at forfine sin argumentation.
Hvor er det, det adskiller sig, at man ikke vil give kompensation for en dag, hvor lønmodtageren arbejder, i forhold til alle mulige andre situationer, som gør, at lønmodtagerne stiger i løn?
Det kunne f.eks. være de offentlige overenskomster, hvor man nu har aftalt nogle gode lønstigninger.
Det kunne være indførelse af ny teknologi, der gør, at produktiviteten bliver højere, hvilket på sigt i hvert fald vil give et afkast i højere lønninger.
Hvad er det, der er så unikt ved store bededag?
Hvorfor ikke alle andre ting?
Mennesker på overførselsindkomster bidrager heller ikke til det, som gør, at vi nu gør det mere attraktivt at være offentligt ansat.
De bidrager ikke til, at vi får en teknologiudvikling, der gør, at lønningerne stiger.
Hvorfor er det så unikt med store bededag?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-02:
Der er ikke nogen fast praksis for, hvordan man gør det her.
Regeringen har hele tiden haft den position, at hvis man arbejdede en dag mere, skulle man have løn for det, og hvis man ikke arbejdede en dag mere, skulle man ikke have mere.
Når der ikke er en fast praksis, er der jo heller ikke så meget at spille bold op ad.
Men hvis jeg sådan skal kigge tilbage på de senere år, og hvis der er noget som helst, der ligesom skal være sammenligneligt i en eller anden grad uden at være det fuldstændig, så er det måske, at man tilbage i 2010 i de fleste funktionæroverenskomster gjorde grundlovsdag til en betalt fridag, og der satte man heller ikke tilsvarende ydelserne ned.
Så der er altså ikke nogen fast praksis for de her enkeltstående justeringer, hvor man så enten kan tilpasse eller lade være.
Dengang tilpassede man ikke, og det gør vi heller ikke her.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-02:
Det bliver noget jo ikke bedre af, for hvor er substansargumentet?
Så vil jeg i øvrigt bare lige tilføje, at det ikke var hele tiden, man sagde det.
Der gik jo nogle uger, hvor regeringen var i tvivl om, hvorvidt man skulle have løn for den her dag.
Vi husker alle sammen ret tydeligt, at regeringen frivilligt bragte sig selv fuldstændig i spil ved ikke at have et klart svar på, hvorvidt der skulle udbetales løn.
Men det, at man bare har sagt det fra starten af, gør det jo ikke rigtigt.
Prøv at gå ind i substansargumentet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-02:
Der ikke et eneste citat fra mig, hvor jeg siger, at folk skal arbejde en dag mere uden at få løn.
Det har jeg hundrede procent været klar om hele vejen igennem.
Jeg mener til gengæld også, at vi tilsvarende har været klar på, at ydelsesstigningerne skulle neutraliseres, fordi det er dem, der arbejder en dag mere, der skal have løn for det.