runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2025-05-13:
Jeg synes faktisk, jeg var meget flink i min kritik af regeringen.
Når det så er sagt, er det jo rigtigt, at Region Sjælland – og det skal ikke forstås negativt – nok er den svageste region, når det kommer til at kunne løse de behov, der er på sundhedsområdet, og det er der mange grunde til.
Region Sjælland mangler jo bl.a. at have et stort universitetshospital.
Mange af os andre, der bor i andre dele landet, har jo glæde af f.eks. at have Odense Universitetshospital tæt på.
Det giver os ligesom nogle muligheder, og der kan man kan sige, at Region Sjælland nok har været stillet lidt svagere.
Løser man så den opgave ved at sige, at vi øst for Storebælt så skal have én region?
Det tror jeg ikke man gør.
Jeg tror, man kommer til at gøre afstandene større, og jeg er bekymret for – og det kommer vi selvfølgelig til at kigge efter – at det, vi så står med, er, at man kommer til at skabe noget nyt bureaukrati i de her sundhedsråd, men det ved vi jo først om nogle år.
Det er en bekymring, jeg har.
Hvordan løser vi det så?
Det er et spørgsmål om, at vi er nødt til at gøre noget ved den centralisering, der sker i vores samfund, hvor mange søger mod de større byer, og færre bliver tilbage, og så har vi nogle landdistrikter, der er meget affolkede eller bliver affolket, og hvor der bliver langt til lægen, og hvor man er mange om den samme læge.
Så alle de udfordringer, som Socialdemokraternes ordfører her skitserer, anerkender jeg sådan set.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Jeg synes bare, at man i formålsparagraffen og i konteksten godt kunne sige, hvad den her nye struktur skal kunne.
Der synes jeg, at den har et meget snævert fokus – i stedet for at sige, at vi selvfølgelig skal tænke mange ting ind, som så kommer på andre tidspunkter.
Det havde jeg ønsket mig.
I forhold til misforståelsen vil jeg sige, at det er meget interessant.
Jeg har læst lovforslaget, og der står altså ikke det her med – så må ministeren korrigere mig – at aftalekredsen skal inddrages, og at kommunerne har indsigelsesret.
Jeg er ret sikker på, at der står, at hun er bemyndiget til at træffe de her beslutninger.
Det kan godt være, at det står i den politiske aftale, men så skal vi jo lige se, om der er en uoverensstemmelse mellem aftalen og det konkrete lovforslag.
Ministeren ryster på hovedet, så hun kan jo afklare det her, når hun kommer på talerstolen.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-13:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren har ret i, at der er rigtig mange ting, der ikke er med i det her lovforslag – for det er ikke det, lovforslaget handler om.
Om to lovforslag skal vi diskutere kvindelig værnepligt, men det er heller ikke en del af det her lovforslag, for det er ikke det, det handler om.
Det her handler om struktur, og grunden til, at det skal vedtages nu, er, at vi har et valg til efteråret, hvor det er ret vigtigt, at dem, der stiller op, ved, hvad de bliver valgt til.
Det er det, det handler om.
Det handler ikke om forebyggelse, for det kommer vi også til at diskutere, når vi skal have en folkesundhedslov.
Det skal vi også have en diskussion om, men det er bare ikke det, det handler om.
Noget af det, ordføreren nævner om sundhedsrådene, bygger efter min bedste overbevisning på en misforståelse af, hvad der ligger i aftalen.
Det, der står, er, at vi nu laver 17 sundhedsråd.
Der er en geografi, og der står så også, at nu kan kommuner og regioner komme med indsigelse til den opdeling.
Det står direkte i aftalen.
Der er et opmand, der skal lytte til indsigelserne, og så kan man tage stilling til – det er jo i sidste ende ministeren, men det er aftalekredsen naturligvis inddraget i – om vi skal ændre på noget.
Skal vi ændre på navngivningen, på konstruktionen, på antallet, eller hvad det nu må være?
Det står direkte i aftalen.
Så jeg forstår simpelt hen ikke den påstand om, at vi nu lægger alting over til ministeren.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Det er ikke det, der står.
Det er heller ikke korrekt, når der bliver sagt, at der er mindre indflydelse.
Nu har jeg siddet i en sundhedsklynge, og problemet med sundhedsklyngen var, at der var én repræsentant fra hver kommune – ligesom i sundhedsrådene – men at vi ikke havde nogen beslutningskraft eller økonomi.
Nu får vi jo et ekstra år som indvalgte i Region Hovedstaden, og jeg kan love for, at vi får nok at lave i det år.
I forhold til det der med at blive sat under administration er det jo ikke det, der er pointen.
Pointen er, at eftersom vi skal slå to regioner sammen, vil det være mærkværdigt, hvis vi nu besluttede i Region Hovedstaden, at vi bruger alle pengene på at bygge et forgyldt monument af indenrigs- og sundhedsministeren, og så er det bare surt for Region Sjælland.
Så det er for at undgå, at vi brænder alle pengene af på noget, for vi er nødt til at tænke sammen.
Og jeg kan afsløre så meget som, at det har vi jo selvfølgelig gjort løbende, altså snakket sammen og fundet af, hvad det er, vi vil.
Så det er for at undgå, at nogen kunne komme til at lave en disposition, som ville ødelægge det for de resterende borgere i regionen.
Det er det, det går ud på – inden man fremstiller det som et eller andet med, at nu skal ministeren bestemme alt i regionen.
Det er slet ikke det, der er pointen.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
I forhold til det faglige handler det jo om, at der i høringssvarene er mange, der er bekymret i forhold til den faglighed, der er en del af sundhedsklyngerne, og nogle af de andre samarbejdsflader og de stående udvalg bliver nedlagt, og derfor er der bekymring over, hvordan det bliver erstattet.
Det andet var, hvad vi gør med Region Hovedstaden, der ikke må træffe store økonomiske beslutninger.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-13:
Helt grundlæggende er jeg ikke enig i den udlægning, som ordføreren kommer med her.
Det første spørgsmål, tror jeg ikke helt, jeg forstår, om forskning, og hvad det har med det her at gøre.
Det må ordføreren lige uddybe, for jeg forstod ikke helt, hvad spørgsmålet gik på.
Jeg blev spurgt, om jeg havde et bedre forslag, og det havde jeg ikke lige på stående fod, må jeg være ærlig og sige.
Men hvis jeg havde et andet bud, havde vi kunnet kigge på det.
Er det korrekt?
Det ved vi jo ikke, og pointen er netop, at i stedet for at mejsle i sten, hvordan det skal se ud, bliver der lagt op til – selvfølgelig i kommunikation med kommunalt og regionalt indvalgte – at skal det ændres, så gør vi det.
Det er præcis det, der bliver lagt op til, så jeg deler overhovedet ikke bekymringen.
Jeg har glemt, hvad spørgsmål to var, og jeg har heller ikke mere tid.
Lea Wermelin (S), 2025-05-13:
Jeg anerkender også, at man altid kan skrue op for retorikken, og det var egentlig også ment som en mulighed for lige at få oplyst, hvor det egentlig er, skillelinjerne går, fordi vi jo netop synes, at noget af det, vi skal håndtere med den her sundhedsreform, er centraliseringen af eksempelvis lægerne omkring de store byer.
Det er lige præcis det, som den her sundhedsreform skal løse.
Og det er også derfor, jeg er en lille smule forundret over den her kritik, for det er jo fair nok, at man ikke altid er enige om tingene, men jeg tror bare ikke, jeg helt kunne følge kritikken.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-13:
Jeg kan anbefale at læse aftaleteksten, for deri står jo hele den præambel, som ordføreren efterspørger.
Hvad er formålet med det her?
Hvad er det, vi vil?
Hvordan skal vi bruge data?
Alt det her, som ordføreren er inde på, står beskrevet i aftalen.
Det her er to lovforslag, der handler om en konkret del af en meget, meget omfattende aftale, som handler om strukturen, og derfor ville det være utrolig mærkeligt, hvis vi startede med at skrive om alt muligt andet.
Det ville være malplaceret.
Jeg vil bare sige noget om det med det demokratiske underskud, altså sundhedsrådene.
Jeg har siddet i en sundhedsklynge, og jeg har siddet i et regionsråd.
Sundhedsrådene vil klart være en stærkere politisk konstruktion, for der er reel indflydelse og reel økonomi.
Det var der ikke i sundhedsklyngerne.
Så det her vil være en opgradering for alle de kommunalt valgte, som kommer til at sidde i et sundhedsråd.
Så jeg mener heldigvis, at ordføreren tager fejl.
Peter Kofod (DF), 2025-05-13:
Det er fair nok.
Nu må vi jo så se, når der er gået 5-10 år, hvem der får ret.
Jeg går ud fra, at der kommer en evalueringsrunde, hvor vi kan tage en redegørelsesdebat og tale om, om jeg fik ret, og hvis jeg ikke gjorde, må jeg jo gå bodsgang på talerstolen og sige, at jeg ikke ramte plet.
Jeg vil kun håbe, at alt det, regeringen siger, går i opfyldelse, for så er vi et rigtig godt sted om 10 år.
Hvis jeg får ret, er det et lidt mere træls sted at være.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-14:
Det er jo sådan, at i 1988 vedtager EU et direktiv om gennemsigtighed i prisbestemmelser for lægemidler, og det er, fordi der er et formål om at fremme folkesundheden, idet vi skal sikre et tilstrækkeligt udbud af lægemidler til rimelige priser.
Metoden er at skabe transparens og konkurrence, men siden 2006 har staten indgået hemmelige aftaler i Danmark med Lægemiddelindustriforeningen i forhold til hospitalsmedicin.
I samme periode er medicinpriserne eksploderet.
I 2011 kritiserede Statsrevisorerne staten for aftalen om udgifterne til sygehusmedicin, fordi den var steget med 15 pct. fra 2006 til 2007.
En tidligere direktør i Dansk Sundhedsinstitut siger også, at prisudviklingen f.eks. inden for området for kræftmedicin nu svarer til, at en familiebil ville koste 22 mio. kr. og en ny cykel 400.000 kr.
WHO fremhæver også af alle de samme årsager i deres anbefalinger fra 2001 transparens i medicinpriser.
Derudover er der flere tilfælde, hvor EMA ikke kan dokumentere værdien af den medicin og den merværdi, der er, i forhold til overlevelse og livskvalitet.
Det vil sige, at der ikke er nogen klar sammenhæng mellem medicinpriserne og deres udgifter.
Resultatet er altså, at både i Danmark og globalt set er priserne på hospitalsmedicin steget voldsomt, mens apoteksmedicin er faldet i pris.
Det vil sige, at åbenhed er godt for konkurrence, åbenhed er godt for hospitalernes økonomi, og åbenhed er godt for borgerne.
Nu er der så et nyt lovforslag, hvor man vil udvide hemmeligholdelsen.
Det vil sige, at regeringen går den fuldstændig modsatte vej af, hvad EU og WHO anbefaler og EU-lovgivningen i øvrigt siger.
Så jeg vil bare spørge igen: Hvordan forholder ministeren sig til, at priserne stiger, når vi ved, at hemmeligholdelse er en af årsagerne til det, og hvordan kan man så argumentere for, at man laver en yderligere mørklægning af priserne, i modsætning til hvad både Statsrevisorerne, EU, WHO og forskere siger i forhold til medicinpriser?
Sophie Løhde (V), 2025-05-14:
Jeg kan jo starte med at sige, at vi faktisk har gode erfaringer med fortrolige priser i forbindelse med sygehusmedicin, hvor Amgros netop igennem en længere årrække har forhandlet fortrolige priser og med virksomhederne.
Så vil jeg læse op af direktivet, som spørgeren henviser til: Direktivet skal sikre, at alle foranstaltninger, som Den Europæiske Unions medlemsstater træffer i forbindelse med prisfastsættelse og godtgørelse af lægemidler, er gennemsigtige.
Så det er simpelt hen ikke korrekt.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-14:
I forhold til Amgros er det jo rigtigt, at de hævder, at de får nogle besparelser, men vi ved jo, at priserne samlet set stiger.
Når aftalerne er hemmelige, ved vi jo ikke, hvad der er foregået.
Derfor kan der være lavet nogle kunstigt høje priser, som de så får en rabat på.
I forhold til den anden del om kriterierne er en del af problemet med det nye lovforslag jo netop, at de kriterier, som Lægemiddelstyrelsen kan give tilskud til, bliver fastsat senere med ministerens bemyndigelser.
Så vil ministeren ikke her forklare, hvad de kriterier så er?
Før handlede det jo netop om økonomiske risici, som var en af de ting, man skulle undgå.
Men lige præcis den del piller man ud nu.
Det vil sige, at der er en økonomisk risiko forbundet med nye tilskud til medicin.
Sophie Løhde (V), 2025-05-14:
Først og fremmest vil jeg starte med at tilkendegive, at Amgros sådan set har været med til at sikre, at vi har oplevet nogle store besparelser i forhold til indkøb af sygehusmedicin igennem årene, hvilket er kommet patienterne og dermed sundhedsvæsenet til gavn.
Der bliver fremhævet mange påstande i spørgerens spørgsmål på en gang, og lad os bare tage nogle af dem.
Nu slår man også ned på Statsrevisorerne, og det er jo ikke sådan, at der ikke er sket noget siden 2011, hvor den daværende regering blev kritiseret for at have indgået en prisloftaftale, der ikke indebar tilstrækkeligt store prisreduktioner.
Der er sket en hel del, siden Statsrevisorerne i 2016, altså for næsten 10 år siden, besluttede at afslutte sagen.
Desværre har formanden for Folketinget nu rejst sig op, så jeg ikke kan komme videre.
Men jeg vil simpelt hen anbefale, at man måske også lige tjekker lidt op på, hvad der er sket inden for en ca. 10-årig periode, inden man begynder at komme frem til nogle spændende konklusioner, som jeg ikke kan nikke genkendende til.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-14:
Det handler jo grundlæggende om, at vi bliver bekymrede for, hvorvidt medicinpriserne er for høje.
Så er det spørgsmålet om, om vi ligesom synes, vi skal mørklægge dem yderligere med det lovforslag, som kører igennem Folketinget i øjeblikket.
Det er jeg så meget imod, og jeg mener ikke, der er belæg for, at mørklægning fører til bedre priser, hverken for regionerne eller for borgerne.
Men jeg er ærgerlig over, at ministeren ikke vil forholde sig mere konkret til den kritik og til, hvorfor bl.a. WHO i 2021 sagde, at transparens i priserne altså er metoden til at sikre både god konkurrence for medicinproducenterne, men også for borgene.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan gøre det meget kort.
At Hans Engell skriver noget i Ekstra Bladet, står fuldstændig for hans egen regning.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-14:
Hvad er ministerens holdning til, at det i medier er blevet udtalt, at statsministeren er med til at godkende ansættelsen af DR’s generaldirektør, set i lyset af EU’s nye medieforordning, der skal sikre, at statsfinansieret tv og radio er politisk uafhængigt?
Jeg vil lige motivere mit spørgsmål.
Det, som Hans Engell netop siger i Ekstra Bladet, er, at statsministeren har godkendt udpegningen af Corydon som generaldirektør for DR, og den formelle procedure er selvfølgelig, at det er DR's bestyrelse, som skal udpege generaldirektøren for at skabe den her politiske uafhængighed.
Men problemet er jo, at vi ikke har den her politiske uafhængighed i Danmark.
For det første har vi allerede politisk udpegede bestyrelser.
Vi har i bestyrelsen forhenværende ministre, flere finansfolk, og vi har også tidligere topembedsmænd.
Derudover er proceduren for hele udpegningen heller ikke offentligt kendt.
Nu hører vi så det her omkring, at statsministeren spiller en rolle, og jeg kan forstå, at kulturministeren siger, at det ikke er korrekt.
Men det er i hvert fald et meget vigtigt spørgsmål, for hvis vi har den udfordring, at hun har været med inde over, har vi jo ikke et gennemsigtigt og politisk uafhængig et medie.
Vi bliver nødt til at være sikre på, at der ikke er den her politiske styring med vores DR, sådan at organisationen mister sin troværdighed og relevans som et uafhængigt medie.
Hvis ikke vi har DR som en uafhængig public service-institution, bliver det meget mere et statsmedie.
Så vil ministeren ikke kommentere på, hvordan han forholder sig til den kritik?
Sophie Løhde (V), 2025-05-14:
Så kan jeg jo starte med at tilføje, at vi i Danmark har nogle af de laveste priser på medicin, og selv om vi generelt har et velfungerende medicinsystem, giver det os også nogle nye udfordringer – det er derfor, vi nu laver en forsøgsordning – og det er særlig, når det handler om nye patenterede lægemidler uden konkurrence.
Der er også nogle nye behandlinger, der udlægges fra sygehusene, fordi de i dag ikke kan indkøbes med rabatter, hvilket er muligt på sygehusene, men ikke uden for dem.
Så er der jo mange andre lande, der har erfaringer i forhold til fortrolige rabatter på medicin.
Faktisk er vi det eneste land blandt de nordiske lande, som ikke opererer med fortrolige priser i medicintilskudssystemet.
De erfaringer synes jeg vi skal tage ved lære af, så vi kan sikre, at borgerne i Danmark kan få adgang til flere nye lægemidler med tilskud, og så vi også kan sikre, at vi får en bedre styring med regionernes medicinudgifter.
Det er sådan set en win-win-situation, undskyld, man må ikke tale engelsk; det er til fordel for alle.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-14:
Jeg undrer mig bare over, at der på Finansministeriets egen hjemmeside står, at man vil udøve aktivt ejerskab, hvis aktivt ejerskab ikke betyder, at man pålægger den lufthavn, man selv kommer til at eje, at de skal gøre alt, hvad de kan, for at reducere skadelige ultrafine partikler, når man kan gøre det og man ikke engang behøver at lave ny lovgivning.
Det her ikke et lovgivningsspørgsmål.
Det handler om, at lufthavnen skal tage alle de midler i brug, der findes.
Af en komparativ analyse, en sammenligning mellem Københavns Lufthavn og lufthavnen Schiphol i Amsterdam, kan man se, at lufthavnen i Amsterdam nærmest gør dobbelt så mange tiltag for at komme ultrafine partikler til livs.
Tak, formand.
Hvad er finansministerens holdning til, om staten skal udøve aktivt ejerskab af Københavns Lufthavn og sætte grænseværdier for udledning af ultrafine partikler og kvælstofdioxid, set i lyset af at 17 forældrebestyrelser i Tårnby Kommune har udtrykt bekymring for deres børns sundhed gennem et brev til kommunen?
Det er jo netop henset til, at staten køber Københavns Lufthavn, og at der på Finansministeriets egen hjemmeside står om aktivt ejerskab, at det skal til for at sikre øget værdiskabelse for samfundet.
Jeg tror, at hvis man har børn i en institution i Tårnby og man er meget bekymret for ultrafine partikler og kan se, at det bliver der ikke gjort ret meget ved, så har man også en forventning om, at når staten bliver ejer af lufthavnen, så har den også nogle holdninger til, om børn skal blive syge.
Det berører mig personligt, når jeg hører, at folk ikke vil hænge deres vasketøj op på udenfor, mens deres børn skal lege udenfor på daginstitutionernes legepladser.
Det synes jeg simpelt hen vi bliver nødt til at få et svar på.
Der er jo mange ting, der kan gøres endnu, men som der ikke er villighed til at gøre.
Det er rigtigt, at både miljøministeren og transportministeren er blevet spurgt om de her ting.
Finansministeren skal så vide, at transportministeren henviser til, at specifikt når det handler om Københavns Lufthavn, skal spørgsmålet rettes til finansministeren som ejer.
Nicolai Wammen (S), 2025-05-14:
Jeg ved ikke, hvor transportministeren måtte have udtalt det, der bliver refereret til, men for så vidt angår ejerskabet, hører det under mig som finansminister, hvad angår miljø- og forskningsdelen, hører det under henholdsvis transportministeren og miljøministeren.
Sophie Løhde (V), 2025-05-14:
Tak for det.
Jeg kan jo starte med at sige, at jeg grundlæggende ikke er enig i præmissen for fru Theresa Scavenius' spørgsmål.
For det første er det forkert, når det fremføres, at forsøgsordningen giver dårligere mulighed for tilsyn.
Det har jeg også besvaret skriftligt i forbindelse med udvalgsbehandlingen, hvor der blev spurgt ind til, hvordan Sundhedsdatastyrelsens ændrede rolle bliver,
men lad os endelig tage det igen.
Lovforslaget understøtter, at Sundhedsdatastyrelsen kan fortsætte med at udfylde sin nuværende rolle, som bl.a. er at følge forbruget af og udgifterne til medicin, også lægemidler solgt med tilskud på baggrund af en forhandlet fortrolig pris.
For det andet mener jeg ikke, at man kan tale om, at vi forfordeler nogen borgere.
Tværtimod giver det her jo mulighed for, at man nu kan få tilskud til ny effektiv medicin, tilskud, som vel at mærke ellers ikke ville være blevet givet efter de almindelige regler.
Men det er åbenbart et problem for spørgeren, at patienter nu får mulighed for at få tilskud til ny effektiv medicin.
Det er jeg bare ikke enig i.
Fortrolighed har været et centralt hensyn i forhold til at gøre det attraktivt for virksomhederne og regionerne at indgå i forsøgsordningen, men det har ikke været muligt at finde en model, hvor patienterne får direkte gavn af rabatten, uden at man bryder med den fortrolighed.
Til gengæld vil forsøgsordningen kunne medføre – som jeg nævnte før – at patienterne får nye muligheder for tilskud til lægemidler.
Samtidig har vi også gjort os overordentlig umage for at sikre, at patienterne ikke bliver stillet dårligere end i dag, hverken i forhold til at få frataget tilskud til effektiv medicin eller at blive tvunget til at betale mere for deres medicin.
Afslutningsvis vil jeg minde spørgeren om, at den gevinst, der ville være tilfaldet borgerne, hvis lægemidlet blev afregnet på apoteket på baggrund af den fortrolige pris, skal komme patienterne til gavn gennem et generelt løft af sundhedsvæsenet, og den konkrete udmøntning aftaler regeringen årligt med regionerne i forbindelse med de årlige økonomiforhandlinger.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-14:
Det er jeg meget bevidst om, men når det handler specifikt om Københavns Lufthavn, hvor der er folk, der bor meget tæt op af arealerne, og hvor der er en masse daginstitutioner, hvor forældrebestyrelserne er utrolig bekymret for deres børns sundhed, så bliver det jo nødt til at blive adresseret til ejeren af lufthavnen, og den ejer repræsenterer finansministeren.
Og der er ting, som der ikke engang behøver at blive lavet ny lovgivning om, som Københavns Lufthavn kunne tage i brug i forhold til f.eks. takster rettet mod at reducere ultrafine partikler, at have varmesøgende kameraer på alle arealer af lufthavnen osv.
Så der er masser af ting, man kan gøre, men som man vælger ikke at gøre i Københavns Lufthavn.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-14:
Jeg læser spørgsmålet op: Hvad er ministerens holdning til, at konsekvenserne af at imødekomme medicinalindustriens interesser med den foreslåede fortrolighed for medicinpriser giver en dårligere mulighed for tilsyn af risici for overbetaling for medicin i sundhedssektoren og en forfordeling af borgerne, der både mister indblik i medicinpriserne og ikke modtager de potentielle besparelser, da de stadig væk skal betale listepriser?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-14:
Jeg synes generelt, at Hans Engell er vidende og underholde, men her har han så ikke fat i noget, der har med realiteternes verden at gøre, desværre.
DR's bestyrelse består på den gamle udpegningsmodel af mennesker udpeget af de største partier i Folketinget, en række repræsentanter for medarbejderne og en række repræsentanter udpeget af regeringen.
Hvis det så var sådan, at statsministeren skulle godkende det valg, en ny bestyrelse har truffet gennem en længere strategiproces, er jeg ret sikker på, at de repræsentanter, der er udpeget af partier uden for regeringen, hvilke der er mange af, havde råbt vagt i gevær, eller også havde DR's medarbejdere gjort det.
Det her er fantasi, det er fiktion, det har intet med virkeligheden at gøre.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-14:
Det er selvfølgelig det nemme svar fra ministerens side, men desværre er det jo ikke kun Hans Engell, der har udtalt sig.
Der er flere i nogle andre radioprogrammer, der har samme holdning, og det bekymrer mig, og derfor synes jeg, at vi som Folketing og at kulturministeren skal forholde sig til det.
Bekymringen opstår jo af, at vi i forvejen har en ret politiseret bestyrelse, som i forvejen består af tidligere embedsmænd og ministre, og derudover udpeger de en af regeringspartiets tidligere topministre.
Så i forvejen har vi en meget politisk kontekst, vi arbejder ud fra.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-05-14:
Tak, fru formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at et bageri i Seest ved Kolding nu har fået en bøde på 60.000 kr. for ved en fejl ikke at have skrevet ingrediensen sojalecitin med store bogstaver på pakken »Lys pålægschokolade med nøddekrokant 200 g«, selv om ingrediensen var skrevet med fed skrift for at skille sig ud fra resten af ingredienserne på listen, hvilket i øvrigt var godkendt af Fødevarestyrelsen ved et tidligere besøg, og finder ministeren bødens størrelse proportionel med forseelsen?