Mai Mercado (KF), 2018-05-23:
Tak, formand.
Efter de nuværende regler kan kommunerne træffe afgørelse om, at anbragte børn og unge under 18 år, der har indtægter fra f.eks. et fritidsjob, skal være med til at betale udgifterne for opholdet, og det vil forslagsstillerne have lavet om, så de unge fremover ikke kan opkræves egenbetaling af deres indtægter fra et arbejde.
Forslaget lægger op til, at ændringerne skal ske inden udgangen af indeværende Folketingsår.
Begrundelsen er bl.a., at reglerne om egenbetaling mindsker anbragte børns og unges tilskyndelse til at tage et fritidsjob, som kan være med til at ruste dem til voksenlivet.
Jeg vil gerne indlede med at sige, at jeg synes, der er tale om et meget, meget sympatisk forslag.
I regeringen deler vi fuldt ud intentionen bag beslutningsforslaget, og vi vil også gerne arbejde positivt hen imod en ændring, så anbragte børn og unge f.eks. selv kan beholde de penge, de tjener ved et fritidsjob.
Forskningsresultater peger da også på, at unge, der har et fritidsjob, generelt klarer sig bedre i skolen og er i mindre kontakt med politiet.
Udsatte børn og unge har i særlig grad brug for det rygstød, som f.eks. et fritidsjob kan give.
Det har de, fordi de som udsatte børn og unge desværre generelt klarer sig dårligere i skolen og har større risiko for at komme ud i kriminalitet end deres jævnaldrende.
Samtidig kommer børnene og de unge ofte fra udsatte familier, hvor forældrene enten er uden for arbejdsmarkedet eller er på kanten af arbejdsmarkedet, og det kan betyde, at børnene og de unge mangler rollemodeller, de kan spejle sig i, i forhold til at lære at begå sig i arbejdslivet.
Derfor er der rigtig gode grunde til at understøtte, at anbragte børn og unge får et fritidsjob, og derfor gør det selvfølgelig også indtryk, når der er unge, som fortæller, at de oplever, at reglerne om egenbetaling i dag er en hindring, sådan som det er tilfældet i den kronik, der omtales i beslutningsforslaget.
Vi ved ganske enkelt ikke, hvad det vil koste at ændre reglerne, og der er heller ikke afsat midler til det for indeværende.
Derfor er der også behov for at undersøge problemstillingen nærmere, før vi tager stilling til en eventuel ændring af reglerne, og lad mig lige uddybe det:
I dag er det sådan, at kommunerne kan træffe afgørelse om anbragte unges egenbetaling, når den unge har indtægter ved f.eks. at arbejde.
Hvis kommunen så vælger at pålægge en egenbetaling, er det vigtigt at understrege, at den unge som minimum skal have et beløb til rådighed, som svarer til det beløb, der normalt ydes som lommepenge og som tøjpenge, og det fremgår også af vejledningen på området, at den unges arbejdsløn som altovervejende hovedregel altså bør tilfalde den unge selv – for lige præcis at sidestille dem og ligestille dem med andre børn og unge og for netop at give de unge mulighed for at lære at administrere deres penge selv.
Regeringen har ikke på nuværende tidspunkt den fornødne viden om kommunernes praksis.
Vi mangler ganske enkelt oplysningerne om, i hvilket omfang kommunerne faktisk træffer afgørelse om at pålægge anbragte børn og unge egenbetaling, og hvor meget det i givet fald også beløber sig til.
Det betyder dels, at det er vanskeligt at vurdere behovet for en ændring af reglerne, dels at vi ikke på nuværende tidspunkt kan beregne, hvad det vil koste i DUT-kompensation til kommunerne.
Det er jo generelt sådan, at når vi her i Folketinget eller regeringen fastsætter eller ændrer regler, som har økonomiske konsekvenser for kommunerne, skal vi forhandle DUT med kommunerne.
Og det kan måske virke underligt i den her sammenhæng, og det forstår jeg godt, men sådan fungerer det, og sådan har det været i rigtig mange år.
Så når regeringen ikke kan støtte forslaget, skyldes det for det andet, at finansieringen ikke er afklaret.
Forslagsstillerne vil endvidere pålægge regeringen at ændre reglerne i indeværende folketingsår, og det betyder, at forslaget efter omstændighederne kan medføre ufinansierede merudgifter i indeværende finansår, og det mener jeg ikke er ansvarligt.
Men lad mig igen understrege: Jeg deler fuldt ud intentionen bag forslaget, og jeg vil rigtig gerne være med til at se nærmere på problemstillingen og også på muligheden for at ændre reglerne i fællesskab.
Derfor har jeg bedt Ankestyrelsen om at undersøge anbragte børn og unges egenbetaling, så vi kan få det nødvendige grundlag at stå på, så vi ved, hvor meget koster, og det er forventningen, at den undersøgelse er færdig i oktober i år.
Før rapporten foreligger og Børne- og Socialministeriet på den baggrund har haft mulighed for at regne på udgifterne, vil regeringen altså ikke lægge op til at ændre reglerne, men skulle det blive aktuelt, går jeg selvfølgelig også ud fra, at forslagsstillerne vil være med til at finde pengene.