runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2018-11-06:
Tak for det.
Tillykke med det første lovforslag.
Jeg har været lidt optaget af det her med lønnet praktik, og hvordan det påvirker de studerendes økonomiske situation, om de kan finde rundt i det.
Og jeg synes, det er rigtig godt, at ministeren siger, at man i ministeriet gerne vil kigge på en vejledning eller gøre det mere overskueligt for de studerende.
Men ministeren sagde også, at man ligestiller med ungdomsuddannelserne, hvor der er befordringsfradrag, og at det økonomisk er nogenlunde det samme.
Men man kunne jo i virkeligheden lige så godt have ligestillet den anden vej og sagt, at på ungdomsuddannelserne skal der være befordringsrabat, sådan at der er befordringsrabat både på ungdomsuddannelserne og på de videregående uddannelser, men så intet fradrag.
Har man i ministeriet haft nogen overvejelser over, hvorfor man har valgt den ene model frem for den anden, hvis det økonomisk går lige op?
Tommy Ahlers (V), 2018-11-06:
Ja, det kan jeg bekræfte.
Vi vil gerne involvere de parter, der gerne vil involveres, så vi sikrer, at det også bliver gjort på en fornuftig måde for dem, der skal bruge det her i det daglige.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-11-06:
Vi har, ligesom Socialdemokratiets ordfører nævnte, enkelte spørgsmål endnu.
Vi skal være sikre på, at vi er enige om – os, der står bag det her – at vi sikrer, at studerende jo netop studerer og bør studere, også flere steder og på flere tidspunkter end lige præcis der, hvor de kommer til undervisning, som jo indimellem ikke er særlig ofte, desværre; ikke fordi de studerende ikke kommer til undervisningen, men fordi der ikke altid er så meget undervisning at komme til.
Det er faktisk derfor endnu vigtigere, at de også studerer på andre tidspunkter, og det skal man selvfølgelig også have mulighed for at kunne få befordringsrabat til.
Det forstår jeg også er omfattet af lovforslaget, men jeg vil gerne have sikkerhed for det.
Der har også her i debatten indtil nu været en ordveksling i forhold til omrokeringen til et skattemæssigt fradrag.
Der vil jeg bare foreslå, at vi sikrer, at de studerende får tilstrækkelig oplysning og rådgivning om den omlægning, så det netop ikke bliver noget, der pludselig kommer bag på de studerende, som er i lønnet praktik og også har brug for befordringen.
Det er bare, så den oplysning går ud til dem, inden de pludselig bliver klar over, at de ikke får det.
Til allersidst vil jeg bare opfordre til, at vi lige vender det her i kredsen, så vi er med på, hvad det er, vi går ud med her.
Jeg er også glad for at kunne afklare for Alternativets ordfører, at der er indregnet de udgifter til det.
Jeg tror godt, at vi kan støtte forslaget, men jeg vil bare lige have bekræftelsen af ministeren på – enten nu her eller i udvalgsarbejdet – at vi har forstået det ens.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-06:
Tak for det.
Tak til ordføreren for talen, og tak for de oplysninger, jeg fik for lidt siden.
Jeg ved, at ordføreren kerer sig rigtig meget om de studerendes muligheder i Danmark, og jeg ved, at fremdriftsreformen osv. osv. bliver talt godt imod.
Så det er jo vigtigt at være opmærksom på, om det her faktisk sikrer, at vi eksempelvis har en god geografisk spredning på vores praktikpladser, og at vores studerende oplever, at de kan skabe sig de akademiske muligheder, som de har lyst til og brug for.
Så hvor meget betyder det for ordføreren?
Er det noget, som kan blive et krav, ligesom det er fra Enhedslistens side – jeg ved ikke, om det var et krav, men i hvert fald noget, Enhedslisten meget gerne ville have ændret i forbindelse med lovforslaget – eller hvor ligger ordføreren her?
Jacob Mark (SF), 2018-11-06:
Det er i hvert fald vigtigt for os, at de studerende, der er i lønnet praktik, ikke lige pludselig oplever en stor nedgang i det rådighedsbeløb, de har, for de har i forvejen ikke særlige mange penge.
Og fru Sofie Carsten Nielsen foreslog jo, at man lavede en eller anden form for vejledning for at sikre, at de forstår den lovgivning, der er.
Jeg kunne også godt tænke mig at undersøge, om man skulle vende loven på hovedet, sådan at man fik rabatten i stedet for skattefradraget, eller i hvert fald undersøge, hvad der virker bedst for de studerende.
Men jeg håber da på at få den garanti, så vi kan være for lovforslaget.
Og hvis ikke, tror jeg, at det, SF kunne finde på at gøre, var at stille et ændringsforslag til lige præcis den del af loven.
Men samlet set
synes jeg, at hovedparten af loven er sund fornuft, som Dansk Folkepartis ordfører også sagde.
Så det vil være med det udgangspunkt, at vi går ind i udvalgsbehandlingen.
Merete Scheelsbeck (KF), 2018-11-06:
Med dette lovforslag ændrer vi loven om befordringsrabat ved ungdomsuddannelser og videregående uddannelser.
Der lægges bl.a. op til at målrette ordningen, så studerende kun får godtgørelse for de dage, de rent faktisk rejser til og fra uddannelsesstedet.
Det gør ordningen meget gunstig for særlig studerende med lange rejsestrækninger og få faktiske rejsedage.
Et studie består naturligvis af mere end blot undervisning, og derfor er det også en vigtig del af lovforslaget, at godtgørelsen ikke vil være begrænset til dage med planlagt undervisning.
Der vil også kunne gives godtgørelse for dage, hvor der ikke er skemalagt undervisning, men hvor den studerende tager til uddannelsesstedet for f.eks. at indgå i gruppearbejde.
Baggrunden for ændringen er, at der er konstateret en utilsigtet stigning i særlig udgiften til godtgørelse efter kilometersats.
Udgiften til kilometerpenge steg fra 61,5 mio. kr. i 2015 til 132,5 mio. kr. i 2017.
Samtidig giver vi nu også hjemmel til, at der kan rejses krav om, at studerende skal tilbagebetale et tilsvarende beløb, hvis de har fået for meget udbetalt i kilometerpenge.
Der vil i forbindelse med implementeringen af ordningen være fokus på, at administrationen bliver digitalt understøttet i videst omfang og derfor så lidt bureaukratisk som overhovedet muligt.
I Det Konservative Folkeparti synes vi selvfølgelig, at det er vigtigt, at vi har nogle gode rammevilkår for studerende, men vi synes også, det er nogle helt rimelige ændringer, der lægges op til med det her lovforslag, så derfor kan vi godt støtte det.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-06:
Tak for det.
Tak til ministeren for præciseringen, og tillykke med den første førstebehandling.
Jeg er allerede blevet gjort meget mere tryg ved behandlingen.
Jeg kunne også forstå, at vi ikke er en del af SU-forligskredsen, og derfor er der måske nogle informationer, som er faldet ud, og som vi får oversendt.
Men i forhold til at det bliver en digital løsning, som skal gøre det nemt og tilgængeligt, så synes jeg, det lyder rigtig godt.
Lige en bekymring om involvering af de parter, som gerne vil involveres.
Tak for det, og tak for uddybningen.
Der var faktisk ikke mere.
Jeg står bare op.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-11-06:
Det var jo en længere omgang, der indeholdt op til flere spørgsmål, men vi kan tage det sidste først.
For det er jo egentlig et glimrende eksempel på kommunikation, når fru Pernille Skipper siger, at man – selvfølgelig skulle det forstås i overført betydning – sender politiet ud og giver nogen en oven i hovedet, og samtidig klager man over, at organisationerne ikke har haft indflydelse.
Jeg kan sige, at en af de ting, som jo netop er rettet i det tidligere forslag, er, at politiet ikke skal optræde i uniform, når de er ude, og herudover har nævnet en række andre muligheder for at undlade afhentning ved politiet.
Så det her er jo altså som sagt ikke et politistyret system, men det er nævnet, der vurderer, om man har brug for politiets indsats, og som sagt, hvis den bruges, gøres det så lempeligt som overhovedet muligt.
Omkring organisationerne: Ja, vi sidder altså 179 mennesker her og skal vedtage landets lovgivning, og vi hører på organisationerne, og de er også blandt dem, der tidligere har sagt, at det har vi ikke gjort, og at vi skulle have gjort noget helt andet.
Jeg sidder her med 19 sider om forhold – jeg går ud fra, at det er tilgængeligt et eller andet sted – der er ændret i det oprindelige lovforslag på grund af høringssvar.
Så jeg synes i allerhøjeste grad, at lige netop det her har været genstand for behandling, også uden for Christiansborg.
Pernille Skipper (EL), 2018-11-06:
Det er så fint, at der er blevet ændret nogle småting.
Men kritikken fra børneorganisationer, fra juridiske eksperter, fra professorer, fra socialrådgivere, fra socialpædagoger, alle dem, som har lange uddannelser og års erfaring med at arbejde med ekstremt udsatte børn, er jo, at nok er der blevet ændret nogle småting, men det her system er grundlæggende til fare for at gøre mere skade på børn, end det gør gavn, fordi det er et strafferetslignende system, som ordføreren selv siger.
Det er et system, som bygger på, at det i hvert fald, hvis ikke det er med en straf i straffelovens egentlige forstand, så skal foregive en straf.
Og når jeg siger det med politiet og et gok i nødden, er det selvfølgelig i overført betydning.
Er bekymringen ikke berettiget, altså at den unge vil reagere mod det og gå en anden vej?
Preben Bang Henriksen (V), 2018-11-06:
Det kan man aldrig udelukke kan ske, men jeg tror det ikke.
Jeg tror, det er et rigtig godt forslag, der medvirker til en håndholdt og individuel indsats over for den unge, og derfor kan jeg slet ikke dele opfattelsen.
Jeg ved godt, at der henvises til professorer, og uden at skulle nævne navne vil jeg sige, at jeg har set et indlæg fra en tidligere professor.
Og lad mig bare holde mig til at sige, at det er jeg hverken imponeret over eller enig i, og børneorganisationernes måde at publicere det her forslag på skal jeg helt lade være med at komme ind på.
Men det er Folketinget, der bestemmer, hvad der skal stå i loven, og vi har i meget stort omfang lyttet til organisationerne.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Okay, det lader vi ligge.
Så vil jeg gå videre til noget andet, og det er, at ordføreren sagde, at vi skal gøre det, der virker.
Jeg tror meget stålsat på, at det, vi gør her, kommer til at virke.
Mig bekendt har de et helt andet system dernede, et egentlig domstolslignende system med en lavere kriminel lavalder.
Så hvis man spørger sådan helt ud fra nogle objektive kriterier, hvad de så gør i Holland, der gør, at kriminaliteten falder blandt de helt unge, så vil de sige, at det er, fordi de har et system, der virker. Grunden til, at jeg tager det op, er, at jeg jo også tror, at det, vi gør her, virker, men jeg tror, at man ser for ensidigt på det ved at sige, at der bare er et fald i kriminaliteten, for det ser vi altså også i lande, der mildest talt har et helt andet system end det, vi har i Danmark, et system, der er vanskeligt at sammenligne med det, vi gør her.
Jeg synes bare, at det lidt er en haltende argumentation bare at spørge, at falder kriminaliteten så ikke bare?
Så vil jeg spørge om noget andet, og det er: Hvad nu, hvis kriminaliteten lige pludselig stiger – eller havde været stigende?
Ville ordføreren så være gået med til det her, hvis scenariet var et andet, nemlig at kriminaliteten var stigende i stedet for at være faldende?
Rosa Lund (EL), 2018-11-06:
Jamen det er jo altid svært at være uenig i sætningen: Lad os gøre det, der virker.
Det kan jeg da godt se.
Hvis kriminaliteten var stigende, er jeg heller ikke sikker på, at det her ville være løsningen.
Jeg er faktisk ret sikker på, at det ikke ville være løsningen.
Ssp-samarbejdet har jo lidt rigtig meget under grænsekontrollen og under de opgaver, som generelt er regnet ned over politiet herindefra.
Så jeg ville da sige, at hvis vi havde en stigende ungdomskriminalitet, skulle vi styrke ssp-samarbejdet, så skulle vi styrke nogle af alle de mange initiativer, som findes, som bl.a. arbejder med at få kriminalitetstruede unge i fritidsjob for dermed at gøre dem til en del af et forpligtende fællesskab, så de føler et ansvar for at stå op om morgenen og gå hen og passe deres arbejde, bare for at give ordføreren et eksempel.
Så vil jeg da også sige, at det jo er dejligt for Holland, at de også har en faldende ungdomskriminalitet, men jeg er bestemt ikke enig i, at de gør det på den rigtige måde.
Jeg mener f.eks. ikke, at vi i Danmark skal sænke den kriminelle lavalder, men nu er det jo ikke det, der er til debat i dag.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Ja, det er nok ikke nogen hemmelighed, at vi mildest talt ikke bliver enige om det her spørgsmål, men der er noget, jeg gerne vil høre ordføreren om, og det er det her med, når der bliver sagt i ordførertalen, at det ville komme til at stemple – jeg skal lige se, om jeg citerer korrekt – unge helt ned til 10 år.
Det tror jeg var det, der blev sagt.
Så kan jeg bare ikke lade være med at tænke på, at som det er i dag, hvis man er ung eller barn og 10 år og politiet mistænker en for at gøre noget, som er meget slemt, så skal man til kommunen.
I fremtiden skal man så til et nævn.
Altså, synes ordføreren ikke, hvis man skal følge logikken om at blive stemplet, at man så allerede bliver det af kommunen?
Der er jo ikke tale om at brændemærke folk.
Der er ikke tale om, at folk for den sags skyld skal slæbe rundt på en straffeattest resten af livet.
Jeg forstår simpelt hen ikke venstrefløjens reaktion.
Nu vil jeg bare spørge ind til det her med at stemple.
Hvis man skulle købe argumentationen om, at vi stempler i fremtiden, stempler vi så ikke også i dag?
Karina Due (DF), 2018-11-06:
Jeg skal prøve at gøre det kort.
Fru Rosa Lund snakker meget om, at det er et domstolslignende forhold, og jeg kunne godt tænke mig, at fru Rosa Lund ville uddybe, hvad hun mener med det.
For når jeg kigger på lovforslaget, kan jeg ikke se andet domstolslignende, end at der er en dommer til stede.
Nævnet består af dommeren, som ikke sidder med kappe eller paryk på eller noget som helst, og så er der en politiansat, altså ikke en politibetjent i uniform, men en politiansat, og så er der en repræsentant for kommunen.
Hver eneste gang man har snakket om, hvem der sidder i det her nævn, er der ingen, der har nævnt repræsentanten for kommunen, som jo bl.a. kunne være en ssp-medarbejder.
Så jeg vil gerne vide, hvor det domstolsagtige kommer ind.
Pernille Skipper (EL), 2018-11-06:
Jeg bider i ordførerens tale mærke i, at vi andre, der ligesom er kritikere af lovforslaget, bliver bebrejdet, at vi bare vil lade stå til, og hvis vi på nogen måde har givet det indtryk, skal jeg da hurtigt beklage det.
For det her er ikke et spørgsmål om, om man skal gøre noget eller ej.
For vi er først færdige, når der ikke er et eneste barn, som lever udsat, er kriminalitetstruet eller lever under de voldsomme sociale problemer, som de unge, vi taler om i dag, rent faktisk gør.
Så lad os starte med det.
Det er ikke et spørgsmål om, om man ikke skal gøre noget, det er et spørgsmål om at gøre det rigtige, og det er det, der er problemet med regeringens lovforslag.
Vi er uenige i, at det her er det rigtige.
Det er børneorganisationer, juraprofessorer, faglige organisationer, socialrådgiverne, der sidder med sagerne, i øvrigt også.
Altså, det er sjovt, hvordan alle udenfor, som arbejder med udsatte børn, er af den opfattelse, at man muligvis kommer til at forværre problemerne, mens regeringen virkelig synes, man har fundet et guldæg.
Hvad er det så, der gør det til ikke bare en snert af straf, men et straflignende system?
Ja, det er politi og dommere, det er hurtige konsekvenser og alt muligt andet, det er, at det hele skal være ens, og at der ikke bliver taget hensyn til den enkelte, og at det faktum, at man begår kriminalitet, når man er barn, hænger sammen med familiære problemer, med sociale problemer, med vold, misbrug, overgreb.
Børn gør ikke bare sådan noget for sjov eller af sig selv, og derfor kan man ikke bare nøjes med at sende en politibetjent ud og slå et barn oven i hovedet.
Man skaber modreaktioner i stedet for.
Det er det, alle eksperterne siger.
Så er ordføreren ikke bekymret for, at eksperterne har ret, altså at de unge kun vil reagere med modreaktioner over for det her strafferetlignende system, og at man dermed gør problemerne værre?
Preben Bang Henriksen (V), 2018-11-06:
Altså, som jeg var inde på i min ordførertale, er det jo i realiteten de samme sanktioner.
Vi flytter kompetencen over til et nævn, og det er jo nogenlunde de samme sanktioner, der bliver bragt i anvendelse.
Derfor er det velsagtens også nogenlunde de samme udgifter for kommunerne, så jeg ser ikke det problem, som spørgeren ser.
René Gade (ALT), 2018-11-06:
Der blev tidligere af Enhedslistens ordfører spurgt ind til de faglige organisationer og interesseorganisationer, der bakker op om forslaget.
Det er også det, jeg står tilbage med.
Jeg kan simpelt hen ikke se, at der er ret meget faglighed, der bakker op om forslaget her.
Omvendt vil jeg også skynde mig at sige, at jeg sådan helt logisk, rationelt, godt kan forstå meget af ordførerens tale.
Jeg kunne godt have fundet på at sige noget af det samme, for jeg er også politiker.
Jeg er ikke ekspert, og derfor læner jeg mig altid meget op ad høringssvarene.
Derfor er det meget, meget vigtigt for mig, at jeg rent faktisk kan genkende noget af det, ordføreren og også Socialdemokratiets ordfører siger, nemlig at der faktisk er blevet imødekommet meget af det i høringssvarene.
Det er muligt, men jeg kan bare stadig væk næsten ikke se nogen af de her eksperter bakke op om forslaget, og det synes jeg ikke lige fru Rosa Lund fik svar på.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Så vil jeg gerne forsøge at svare igen.
Det er jo rigtigt, at der er en stor del af de organisationer, der er på området, som er bekymret over de her to lovforslag, og sådan er det.
Det tager vi med.
At jeg så ikke forstår særlig mange af de bekymringer, er en anden sag.
Og jeg synes, at noget af det rent ud sagt er ret usagligt, og at nogle af de ting, der er blevet sagt i den offentlige debat, er ret usaglige: børnefængsler, kriminel lavalder på 10 år, på kant af konventionerne, og sådan kunne jeg blive ved.
Det synes jeg ikke er en saglig måde at behandle det her på.
Jeg mener det faktisk dybt oprigtigt, når jeg siger, at det system, vi kommer til at indføre, tror jeg, hånden på hjertet, er bedre end det, vi har.
René Gade (ALT), 2018-11-06:
Jeg vil også komme ind på det i min ordførertale, men jeg kan i hvert fald stadig væk ikke mærke, at ordføreren kan se, ligesom jeg selv ikke kan se, at de faglige organisationer, dem, der skulle have ekspertkompetencen, bliver hørt i det her lovforslag.
Det kan godt være, at vi får det bedre, i forhold til hvad ordføreren mener vi har i dag, men det er for mig at se en politisk betragtning, det er ikke en faglig betragtning, og det kan også være helt fint.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Ja, men det her er jo en politisk debat, og sådan er det.
Jeg mener ikke, at der er sådan væsentlig tungtvejende argumenter i det, der har været stillet spørgsmål om, som rejser nogen nævneværdig tvivl om den aftale, vi har lavet.
Ja, hvad skal jeg snart sige?
Jeg synes, at det, vi har lavet, er fuldstændig rimeligt.
Jeg mener ikke, at der er det der store brud.
Der er en hel del partier, som jeg synes burde sætte sig til forhandlingsbordet for at kigge de her ting igennem eller burde have gjort det for noget tid siden i stedet for at råbe højt om det her bagefter.
Trine Torp (SF), 2018-11-06:
Der kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvordan hænger det egentlig sammen med regeringens ønske om helhedsorienterede indsatser og en sammenhængsreform, som jo kører i et parallelt spor her, at man nu opfinder endnu en instans med risiko for, at alting kan falde mellem flere stole, og at det kan gøre det meget uklart, hvem det er, der træffer beslutningen?
Men det, der jo i hvert fald er fakta, er, at det jo er et parallelt system, hvor man ikke nødvendigvis kender til den konkrete kommunes muligheder for at sætte nogle sociale indsatser i værk.
Man bruger altså 118 mio. kr., eller hvad det løber op i, bare til at etablere systemet og få det til at køre.
Deri er jo ikke medregnet udgifter til de indsatser, man så sætter i værk over for børnene og de unge.
De kommer oveni, og vel at mærke bliver det jo nogle udgifter, man pålægger kommunerne, og som de ingen indflydelse har på.
Normalt er der jo sådan et princip i Danmark om, at dem, der bestemmer, også er dem, der betaler, men sådan bliver det ikke i det her system.
Så det vil jeg bare høre om ordførerens parti har nogen holdninger til.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Det er jeg også uenig i.
De reaktioner, der kan iværksættes, er jo i det store og hele lig med de reaktioner, der kan iværksættes i dag.
Så det argument mener jeg ikke holder.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at spørgeren siger: Jo, men hvad nu, hvis man møder en dommer?
Altså, for nu at sige det rent ud: De dommere, jeg har mødt, plejer nu at være ret flinke, venlige, ordentlige mennesker, så det er jo ikke, fordi man benytter nogle, der har hugtænder.
Så lad os nu tage det fuldstændig roligt.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
En ting er jo at være uenig i noget, det er sådan set fair nok, men jeg har faktisk meget stor respekt for den ordførertale, som hr. René Gade holder her, i forhold til at man godt kan have ønsker om at udforske nogle ting eller blive klogere på nogle ting eller se det fra en anden vinkel.
Det synes jeg er helt fair.
Jeg synes faktisk, at det fortjener noget ros, at man stiller sig op og siger, at det her skal vi lige have kigget på en ekstra gang.
Så det vil jeg gerne sige tak for.
Jeg har ikke noget spørgsmål, men jeg vil bare sige, at hvis vi på nogen måde kan være behjælpelige med arbejdet i Retsudvalget med at kigge de her to lovforslag efter i sømmene, så må Alternativet endelig komme, for så ser vi gerne på det.
René Gade (ALT), 2018-11-06:
Jeg vil da så forpligte mig til at tage imod den invitation.
Det bliver så vores første møde som retsordførere.
Der er jo ikke noget nyt i det, jeg står og siger, for jeg tror, vi alle sammen er enige om, at vi skal forhøre os og blive klogere.
Men tak for rosen.
Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Men det er jo ikke sådan, at unge i dag – også ned til 10 år – ikke kan blive anbragt på en sikret institution.
Det tror jeg er en meget stor misforståelse, som er vigtig at få bragt af vejen.
Det er ikke sådan i dag, at hvis man er 11 eller 12 år og begår noget groft kriminelt, så kan man ikke blive anbragt på en sikret institution.
Det kan man godt.
Forskellen er, hvem det er, der træffer afgørelsen om, at man bliver anbragt på en sikret institution.
Og der mener jeg – og det må man da gerne være uenig i – at det er det panel af kyndige voksne mennesker, som vi nu sætter sammen i det her nævn for at træffe en individuel afgørelse for den unge med baggrund i et blik på det unge menneskes liv og omstændigheder i det hele taget, der gør det.
Men der er altså ikke tale om, at nye grupper af unge, som i dag ikke kan det, vil kunne blive anbragt på sikrede institutioner.
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Jeg vil også kvittere for ordførerens tale.
Det synes jeg er en rigtig god måde at gå til sådan en debat på.
For Socialdemokratiet er det jo rigtig vigtigt, at vi følger det her arbejde og den her aftale meget tæt, altså at vi følger lovgivningen meget tæt, og jeg håber da, at Alternativet i den forbindelse også vil bidrage.
Jeg tror, alle har det samme ønske, og det er, at unge ikke skal vokse op til at blive hårdkogte kriminelle, og hvis man vil bryde fødekæden til den kriminalitet, de begår, når de bliver ældre, så bliver man nødt til at starte et sted, og det er nok bedst, at det er, når de unge starter med at begå kriminalitet.
Der bliver brugt ordet børnefængsler, og der bliver sagt, at det handler om, at man indfører en domstol, og at man sænker den kriminelle lavalder, hvilket jo bliver modsagt meget markant i høringssvarene fra Justitsministeriet.
Er det ikke rigtig ærgerligt, når man får høringssvar, der er så skæve på bolden?