runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2026-02-05:
Beslutningsforslaget pålægger regeringen inden udgangen af folketingsåret 2025-26 at tage initiativ til at indføre et forbud mod bederum på alle offentlige uddannelsesinstitutioner.
Lad mig indledningsvis slå fast, at vi fra Socialdemokratiets side ikke mener, at der bør være bederum eller andre rum, der anvendes til bøn, på vores uddannelsesinstitutioner.
Regeringens ministre på uddannelsesområdet har rundsendt breve og holdt møder med rektorer, hvor det er blevet gjort fuldstændig klart, at det er uddannelsesinstitutionernes ansvar at bekæmpe enhver form for social kontrol samt at sikre, at der ikke er strukturer, der danner grobund for social kontrol.
Budskabet har derfor har været fuldstændig klart, og det er fortsat vores meget klare forventning, at uddannelsesinstitutionerne er bevidst om det ansvar, der er dem givet.
I Danmark har vi uddannelsesinstitutioner, der skal understøtte faglig læring, ikke understøtte ekstreme religiøse miljøer.
Religion kan man udøve derhjemme eller andre steder.
Det er ikke derfor, vi har uddannelsesinstitutioner.
Vi har til gengæld forståelse for, at der er studerende, der har funktionsnedsættelser, som kan have brug for ro og brug for at trække sig, men det er altså uddannelsesinstitutionernes ansvar at sikre, at de kan det.
På de fleste uddannelsesinstitutioner er der desuden biblioteker, og vi så sådan set gerne, at man kunne give dem en større grad af anvendelse i forhold til ro og fordybelse.
Vi håber derfor, at uddannelsesinstitutionerne forstår det budskab, der er givet dem, og at de forstår, at det er deres ansvar at sikre, at der ikke udøves social kontrol hverken i stillerum eller andre steder.
Vi kan også se på den debat og de meldinger, der har været fra uddannelsesinstitutionerne, at langt de fleste har lukket de rum, som de har konstateret har været brugt til bøn, og jeg synes, der er grund til at anerkende de uddannelsesinstitutioner, der dermed også har taget det klare budskab, der er kommet herfra, ned, og som holder øje med, hvad der foregår på deres uddannelsesinstitutioner.
Vi kan ikke støtte forslaget, men vi vil gerne appellere til, at uddannelsesinstitutionerne hører nøje efter, hvad der bliver sagt i dag.
Det er deres ansvar at sætte ind over for enhver form for udøvelse af social kontrol, og det ansvar holder vi dem op på.
Så skal jeg hilse fra Enhedslisten og sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Christina Egelund (M), 2026-02-05:
Jeg ved ikke helt, hvad spørgsmålet var i den der lange tirade.
Jeg synes ikke, man skal latterliggøre det.
Vi har jo gjort os den umage at spørge uddannelsesinstitutionerne, hvad de rum, som de så måtte have, bliver brugt til i den virkelige verden.
For hvis man gerne vil løse problemer i den virkelige verden, skal man også prøve at gøre sig den umage at sætte sig ind i, hvori den virkelige verden består.
Det, som de jo så fortæller os, er, at den anvendelse, som de senest har set ét sted, ikke var til en fødende kvinde, for det foregår typisk på hospitalet, men til en gravid kvinde, som havde brug for at trække sig tilbage og slappe lidt af, og det kan man godt gøre sig lystig over, men det er så det billede af virkeligheden, vi har fået.
Et andet billede af virkeligheden, vi har fået, er, at der da i og uden for nogle af fordybelsesrummene har været problemer med negativ social kontrol, og det kommer der sikkert igen, og der er det uddannelsesinstitutionerne ansvar at sørge for at slå ned på det.
Det er jo bl.a. derfor, at Syddansk Universitet og Københavns Universitet de steder, hvor der har været problemer, har lukket rum, og sådan synes jeg også det skal blive ved med at være.
Lotte Rod (RV), 2026-02-05:
Tak for det.
Der er nogle dage her i Folketinget, som er ret sjove.
Vi har lige haft to virkelig heftige debatter, og så kommer man til det her forslag, som er lidt tørt, og så tænker jeg, at der måske er nogle mennesker derude, der sidder og tænker: Skal man virkelig have et lovforslag for at ændre noget, som i virkeligheden er en ret lille detalje?
Men det giver jo god mening.
Jeg synes, der er fundet en fin balance her, hvor vi giver mulighed for, at man kan bruge digital post, men hvor man samtidig også har muligheden for, at dem, som ikke vil eller ikke kan, stadig kan gøre det fysisk.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-05:
Nu kender jeg ministeren så godt og ved, at ministeren er mere begavet end det, ministeren står og giver udtryk for fra talerstolen nu.
Ministeren ved jo udmærket godt, at Dansk Folkeparti aldrig nogen sinde har haft 90 mandater, for så kan jeg garantere ministeren for, at så havde Danmark set helt anderledes ud.
Så det er jo et spørgsmål om, at man må prøve at trække i en rigtig retning.
Det er jo også det, vi prøver at gøre nu, altså at ruske lidt liv i Socialdemokratiet, eksempelvis for at se på konventioner i forhold til ikke at give statsborgerskab til dem, der kom fra Syrien, men i stedet for sige, at de skal tage hjem og bygge deres eget land op osv. osv.
Vi prøver altid, men det er desværre bare rigtig sjældent, næsten aldrig, at Socialdemokratiet lytter.
Rasmus Stoklund (S), 2026-02-05:
Nu kan jeg ikke helt vurdere, om det var et kompliment eller det ikke var et kompliment, men jeg vælger at tage det som et kompliment.
Så vil jeg bare igen minde om, at Dansk Folkeparti trods alt var blå bloks største parti, og man benyttede ikke muligheden til at få strammet
gevaldigt op.
Men alligevel er man så vendt tilbage til Folketinget efter valgene, hvor fru Mette Frederiksen blev statsminister, og så har man danset rundt som løver her i Folketingssalen, men man har jo altså gjort det på en måde, hvor man har fremhævet en masse ting, man ikke var i stand til at levere, dengang man havde et ansvar.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Tak for det.
Når jeg vælger at tage ordet i anden runde, er det, fordi jeg synes, at der både i debatten i torsdags og i debatten i dag sniger sig en mistillid ind i forhold til vores efterretningstjeneste her i Danmark.
Når jeg besøger PET's hjemmeside, indledes der med følgende, og jeg citerer: »Som national efterretnings- og sikkerhedstjeneste arbejder PET for at identificere, forebygge, efterforske og imødegå trusler mod friheden, demokratiet og sikkerheden i det danske samfund«.
Hver gang Folketinget behandler et lovforslag om dansk indfødsret, bliver personerne screenet i forhold til en sikkerhedsvurdering af Politiets Efterretningstjeneste.
Vi får af PET en vurdering af cpr-numre, som er til fare for landets sikkerhed – til fare for landets sikkerhed!
Vi voterer omkring de her personer, i forhold til om de skal stå på lovforslaget eller ej.
Jeg kan oplyse, at der er et flertal for det vedrørende de personer, som Politiets Efterretningstjeneste har vurderet udgør en sikkerhedsrisiko mod det danske samfund.
Og lad mig vel at mærke understrege, at en sikkerhedsrisiko kan være terror, og det kan være i forhold til fremmede magter.
Og terrortruslen mod Danmark er stor.
I 2024 blev den skærpet.
I marts 2025 blev terrortruslen vurderet til fortsat at være alvorlig.
Og det har haft utrolig stort fokus hos nogle af Folketingets partier, hvilke personer der ikke er på lovforslaget.
Men jeg synes i virkeligheden noget andet.
Argumentationen er bl.a., at man ikke får detaljerne i sagen, og man får nærmest udstillet efterretningstjenesten som værende sådan lidt lyssky.
Men lad mig bare understrege, at vi altså har en efterretningstjeneste, der er underlagt demokratisk kontrol, f.eks. af Folketingets Udvalg vedrørende Efterretningstjenesterne, som bl.a. folketingsmedlemmer som hr. Bjørn Brandenborg og SF's Karina Lorentzen Dehnhardt sidder i.
Der vil jeg bare her fra Folketingets talerstol sige, at jeg synes, det er ærgerligt, at vi har partier i det danske Folketing, der ikke følger en sikkerhedsvurdering fra Politiets Efterretningstjeneste.
Peder Hvelplund (EL), 2026-02-05:
Tak for det.
Så vil jeg da bare spørge hr. Anders Kronborg, om han ønsker at afskaffe Kontroludvalget, altså dem, der fører tilsyn med efterretningstjenesternes opgaver.
For hvis man bare skal have fuldstændig blind tillid til, hvad efterretningstjenesterne gør, så er der jo ikke nogen grund til at have et kontroludvalg.
Det er jo præcis det, der er spørgsmålet i forhold til de borgere, som bliver pillet af et lovforslag.
Det er jo ikke et spørgsmål om, om de skal efterforskes, hvis der er en reel trussel, for selvfølgelig bliver de det.
Men lige såvel som der kan være tale om, at de er skyldige, så kan der jo altså også være tale om, at de er uskyldige.
Og det er jo altså set, at der er borgere, som har fået en PET-vurdering, der efterfølgende har vist sig at være ubegrundet.
Derfor kunne det jo være godt at have en lille smule mere kontrol.
For det er jo det, der kendetegner en retsstat; det er, at man heller ikke har blind tillid til myndigheder.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Det er få borgere, der er tale om til hvert lovforslag.
Jeg synes, det er enormt – enormt! – vigtigt, at der er en sikkerhedsvurdering af de personer, som vi ønsker skal have et dansk pas; som skal have Folketingets tillid.
Der synes jeg i virkeligheden, at det er lidt kafkask.
Når det handler om, at hr. Peder Hvelplund kritiserer, at nogle borgere ikke får et dansk pas, så skyldes, at der er for meget politisk indblanding.
Der skal være mere administrativ sagsbehandling, og i virkeligheden skal der ligge utrolig stor kompetence i forhold til det administrative personale.
Men når der så er en PET-vurdering, altså af nogle, der udgør en sikkerhedsrisiko i Danmark, så tror Enhedslisten ikke på det administrative personale; så skal det ind at fileteres i et politisk udvalg, og man skal sidde og vurdere, hvad der er op og ned.
Det, vi taler om, er altså alvorligt.
Det er nogle, der udgør en sikkerhedsrisiko mod det danske samfund, og selvfølgelig skal de ikke have et dansk pas.
Peder Hvelplund (EL), 2026-02-05:
Nu tror jeg altså, at hr. Anders Kronborg skal tone retorikken en lille smule ned, for det var ikke et spørgsmål om, om der er borgere, der ikke bliver efterforsket, hvis det er sådan, at der er en konkret sikkerhedsrisiko.
Selvfølgelig bliver de det.
Og det, vi efterspørger, er jo netop bare en efterprøvelse af den mistanke, der kommer fra PET.
For vi har jo set eksempler på borgere – det ved jeg ikke om hr. Anders Kronborg vil anerkende – som har fået en PET-vurdering, hvor det viser sig at være ubegrundet.
Derfor er der jo behov for, at vi får et system, hvor vi netop kan sikre, at vi kan få en eller anden form for afprøvning af den vurdering, der ligger fra PET.
Anders Kronborg (S), 2026-02-05:
Det her er jo interessant, for vi får virkelig afsløret de dobbelte standarder hos venstrefløjen.
For i torsdags, da vi behandlede et lovforslag, hvor man gerne ville have en lige vej for unge mennesker, der var fyldt 18 år, til at få dansk statsborgerskab, kunne man jo notere sig i lovens bemærkninger – i lovens bemærkninger, fordi man ville prøve med en gulerod at få os til at gå med på lovforslaget – at en PET-sikkerhedsvurdering var godt nok til at afvise folk, der var 18 år, men ikke i forhold til de andre.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-05:
Tak for det, formand.
I dag er vi fire partier, nemlig Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance, Dansk Folkeparti og Konservative, der sammen foreslår at forbyde bederum på landets uddannelser.
Hvorfor gør vi så det?
Det gør vi ganske enkelt, fordi det ikke kan være rigtigt, at der på landets uddannelsesinstitutioner etableres rum, der har til formål at udbrede islam på stedet.
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt, at der de studerende imellem udøves et pres om, at man skal huske at bede i studietiden, og det kan simpelt hen ikke være rigtigt, at der etableres rum med kønsopdeling.
Vi ser i disse år en bevægelse, hvor uddannelsesstederne i den grad presses af islamisme, altså krav efter krav.
Vi ser i udlandet muslimske studenterorganisationer, der udarbejder deciderede retningslinjer for, hvordan man får presset så meget islam som muligt ind på studiet.
Det er simpelt hen en glidebane, hvor vi er nødt til at trække en streg i sandet.
For første gang er vi i dag fire partier i Folketinget, der sammen foreslår at forbyde bederum på landets uddannelser.
Vi har hørt en Venstreordfører sige, at de ønsker det samme, og det samme gælder for Socialdemokratiets ordfører.
I dag er det ledelsen på universiteterne, der bestemmer, om der skal være bederum eller ej.
Vi mener, at det bør være en folketingsbeslutning, og at vi trækker en streg i sandet og siger nej til bederum på uddannelsesinstitutioner.
Jeg ser rigtig meget frem til den debat, vi skal have i dag.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-05:
Tak for det, og tak for en tale, der handlede om stort set alt andet end de reelle problemer.
For jeg kan forstå, at de bedetæpper i de rum, jeg har set billeder af, åbenbart er der, for at gravide medarbejdere i løbet af dagen kan lægge sig på dem.
Det er en forfladigelse af debatten, minister.
For virkeligheden er jo, som man på nogle universiteter også er kommet frem til, at det her er noget, som er skadeligt, og det er social kontrol.
Der er også muslimer, der har været ude at sige, at de faktisk er glade for, at de nogle steder bliver lukket, fordi de så er fri for at skulle stå på mål for, hvorfor de ikke har lyst til det.
Gud forbyde, at man er moderat nok til, at man har lyst til at bede derhjemme, hvis man vil det, og man kan f.eks. også være muslim uden at have lyst til at bede, og der opstår jo så en social kontrol med hensyn til de her tæpper til de fødende kvinder, som jeg kan forstå det er Moderaternes forklaring her i dag.
Jeg ved ikke, om de fødende kvinder også skal læse i de koraner, som man også kunne se stod på hylderne i rummet på billederne.
Det ved jeg ikke om man gør som fødende kvinde, der ikke kan holde til at stå op, og som har behov for at hvile.
For det har jeg stor respekt for at man har.
Vi har i Folketinget normalvis heller ikke sådan de store principielle problemstillinger med det, hvis vi opdager, at ledelserne i private organisationer ikke er deres ansvar voksent, og så laver vi regler.
Er det ikke fuldstændig korrekt?
Tak for det.
Når man står uden for det og ser ind på, hvad Socialdemokratiet mener, er det jo svært at forstå, når formanden for Socialdemokratiet i juni sidste år sagde, at man skulle lukke bederum.
Og nu står der en ordfører og siger: Vi har sendt et brev.
Det har vi før hørt om på udlændingeområdet; man sendte også et brev for at ændre på EMRK; der sendte man også et brev.
Nu står vi så i en situation, hvor der er nogle, der ikke har fulgt det brev.
Når man er regering, sender man breve i stedet for ligesom at gøre noget.
Men hvorfor er det så, man er imod at forbyde dem?
Jeg forstår ikke, hvorfor man er imod at forbyde dem, for man er jo hård nok, når man skal ud og snakke med vælgerne.
Så siger man: Vi vil bare ikke finde os i det her; det skal de stoppe med.
I forhold til Moderaterne var det, fordi folk, der var gravide, skulle have et sted at lægge sig ned.
Ordføreren kom faktisk også med en løsning, i forhold til at det med at kunne få ro kunne man gøre på bibliotekerne.
Så det, vi forbyder nu, er bederum.
Så er det fru Mette Frederiksen, der lægger linjen, eller er det fru Trine Bramsen?
Og hvis ikke de gør, hvad der står i brevet, sender Socialdemokratiet så et til?
Trine Bramsen (S), 2026-02-05:
Vi mener ikke, at der bør være bederum eller andre rum, der anvendes til bøn, på vores uddannelsesinstitutioner.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Tak for det.
Og tak for en rigtig fin tale fra Venstres ordfører.
Jeg lyttede mig lidt til, at Venstre ikke var totalt afvisende, i hvert fald ikke over for indholdet i beslutningsforslaget.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere ind til noget.
Jeg ved ikke, om Venstres ordfører har læst den rapport, der kom fra Københavns Universitet, i forhold til at man med opretholdelse af bederummene jo ikke kan udelukke, at der foregår negativ social kontrol.
Jeg kunne høre i ordførerens tale, at ordføreren også selv er meget både opmærksom, men også bekymret for social kontrol på vores uddannelsesinstitutioner.
Og jeg vil da høre: Hvad tænker ordføreren, når ordføreren hører om den rapport fra Københavns Universitet?
Heidi Bank (V), 2026-02-05:
Den rapport er jo lavet, tænker jeg, for at få underbygget den beslutning, som blev truffet på Københavns Universitet, da det viste sig, at der var problemer på Københavns Universitet.
Der er man jo så gået ind fra ledelsens side og har taget den konsekvens, som jeg jo ser som den eneste rigtige, på baggrund af den rapport, de fik lavet, og det, som jo også på det tidspunkt tidligere havde været fremme i medierne at der foregik på Københavns Universitet.
Helt ærligt vil jeg da ønske, at der er kollegaer på det her område, på nogle af de andre videregående uddannelsesinstitutioner, hvor der måske kan være lidt usikkerhed om, hvordan man håndterer det her, der måske vil tage kontakt til nogle af dem, der har håndteret det, f.eks. Københavns Universitet og Syddansk Universitet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-05:
Jeg vil sige, at jeg, da jeg læste rapporten, havde svært ved at se, hvad forskellen er på et bederum på Københavns Universitet og et på Aarhus Universitet.
Der kan have været forskellige episoder – den er jeg med på – men det er altså forskere, der ved relativt meget omkring det her, der har konkluderet, at så længe der er bederum på vores uddannelsesinstitutioner, så kan vi ikke udelukke, at de bruges til negativ social kontrol.
Det synes jeg er bekymrende.
Er Venstres ordfører ikke også bekymret i forhold til det?
Heidi Bank (V), 2026-02-05:
Venstre synes ikke, at der skal være bederum.
Altså, lad os sige, at man har steder – det har man f.eks. ikke, som jeg er orienteret, på Aarhus Universitet, som bliver nævnt, men det har man andre steder – med plader udenfor, hvor der står, at man skal tage skoene af; så synes jeg, det indikerer, at det er noget andet end bare et stillerum eller et refleksionsrum.
Det er bare for at sige, at der håber jeg, at der er flere af de videregående uddannelsesinstitutioner, der kigger ind i, om de regler nu hænger sammen med den her mangfoldighed, hvor der skal være plads til alle, og at det ikke er indrettet til bestemte religioners religiøse formål.
Mads Olsen (SF), 2026-02-05:
Tak for ordet, formand.
Det føles næsten, som om det var i går, at vi stod her i salen og diskuterede forbud mod bederum, men det er jo heller ikke ret mange måneder siden, kan man sige.
SF's holdning har heller ikke ændret sig siden sidst, kan jeg godt afsløre for dem, der nysgerrigt følger med.
Jeg tror, at langt de fleste af os i den her sal kan blive enige om, at vores uddannelsesinstitutioner helt fra folkeskolen til professionshøjskolerne og universiteterne er noget af det allervigtigste, vi har i vores samfund.
Jeg tror også, vi kan blive enige om, at vi skal sikre rammerne for, at både unge og voksne bruger deres uddannelsestid på at læse, lære og dygtiggøre sig så meget som overhovedet muligt, og at uddannelserne afspejler vores samfund og de værdier og idealer, der er bærende.
Vores uddannelsesinstitutioner er rum for viden, hvor unge menneskers udsyn skal udvides, og hvor der skal herske kritisk tænkning og ikke religiøse normer.
Det skal aldrig være et sted, hvor nogle er bange for at møde op eller måske helt bliver væk i frygt for at træde forkert, blive set skævt til eller blive kontrolleret.
Men det er også vigtigt at tage højde for, at universiteterne er selvejende institutioner, og at lederne på en lang række uddannelser allerede har vist, at de heldigvis tager det her problem alvorligt, og at de er klar til og i gang med at tage redskaber i brug for at komme dette til livs.
Hvad der er endnu vigtigere at bemærke er, at mange af medlemmerne i Kommissionen for den glemte kvindekamp, som forslagsstillerne refererer til flere gange beslutningsforslaget, selv anbefaler, at det bør undersøges, hvorvidt et forbud er inden for rammerne af Den Europæiske Menneskerettighedskommission.
Det har vi fortsat ikke fået svar på, og det her beslutningsforslag rummer heller ikke den del af det, og derfor kan SF heller ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger her.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-05:
Tak for det.
Når vi som folketingsmedlemmer holder tale i Folketinget, bliver det hele jo skrevet ned, og man må simpelt hen ikke håbe, at ordførerens tale sådan lige skifter side midt i, for så kunne man faktisk formode, at ordføreren rent faktisk var imod bederum.
Det lød rigtig godt.
Jeg tænkte: Hold da op, SF har fået sådan en socialdemokratisk erkendelse – det kunne være SF's første erkendelse – i forhold til at vi ikke skulle have bederum.
Og så skal jeg ellers lige love for, at så cyklede man baglæns igen.
For man vil jo gerne have bederum, man vil ikke lave et forbud mod dem.
Prøv at forestille dig, hvis det her var i forhold til antallet af pædagoger i en børnehave, og hele første del af den sang, man har stået og sunget på talerstolen nu, havde været den samme: Vi ønsker, at der ikke er nogen, der skal lide overlast.
Vi ønsker, de skal have det bedre alle sammen, og det er også træls, og det skurrer også i ørene, at der ikke er nok pædagoger, men det må ham, der styrer børnehaven selv bestemme i sidste ende; det er hans ledelsesansvar.
Hold da op SF.
Jeg kender da SF som et parti, på godt og ondt, der ikke er bange for at lave forbud og regler i Folketinget og på Folketingets talerstol, så hvorfor er det, man beskytter bederummene?
Mads Olsen (SF), 2026-02-05:
Som jeg også refererede til i forbindelse med Kommissionen for den glemte kvindekamp, skriver medlemmerne selv det her med, at man burde undersøge, om det ligger inden for den europæiske menneskerettighedskonvention at lave det her forbud, og det er egentlig den del, vi bakker op om, som det her beslutningsforslag ikke rummer, og som vi heller ikke har fået et helt klart svar på, altså om det er inden for Kommissionen eller ej at lave det her forbud.
Som jeg også sagde i den tidligere behandling af det her emne – jeg mener, det var sidst i maj – er vi, hvis det er inden for konventionens skive, sådan set klar til at forbyde det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-05:
Jamen jeg kan godt huske, vi havde debatten, sidst vi var i salen.
Der sagde regeringen, at det ville de finde ud af.
Der kan jeg så trøste med, at jeg ved, at regeringen har tænkt sig at lave en udvisningsreform, der har til formål, at der bliver sendt flere sager til EMRK, sådan at vi kan teste, om de er aktivistiske.
Så det er jo bare at lave et forbud.
Vi kommer bare regeringen i forkøbet.
Vi tager det her, så sender de det til EMRK, og så får vi jo allerede der en beslutning.
Så SF kan da være behjælpelige med, at vi ligesom kan blive klogere.
Så sker der jo ikke noget.
For jeg kan høre, at hvis EMRK er imod, er SF imod.
Så det er jo bare at støtte det, SF.
Det er jo for at gøre livet nemmere også for en SF'er.
Mads Olsen (SF), 2026-02-05:
Jeg vil sige, at der i forhold til den udvisningsreform, regeringen har præsenteret, også lå en rimelig bearbejdning af, om det her er inden for konventionen eller ej, og hvad procesrisikoen er, og om man regner med, at procesrisikoen bliver mindsket, i takt med at domstolene ændre sin fortolkning på baggrund af den udtalelse, 27 lande i Europarådet kom med.
Og det samme forarbejde ligger der bare ikke her.
Men jeg er da også nysgerrig efter at vide, om Danmarksdemokraterne, hvis det er imod EMRK, så vil sige, at så kan man ikke gøre det, eller hvad deres holdning egentlig er.
For jeg synes godt, det kan være lidt svært at finde ud af med Menneskerettighedsdomstolen og fru Inger Støjberg.