runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
May-Britt Kattrup (LA), 2017-02-03:
Rent faktisk taler Liberal Alliance ikke om besparelser; vi taler om effektivisering.
Det er to meget forskellige ting: Effektivisering er, når man får mere for de samme penge, og det er ikke det samme som besparelser.
Det, som vi taler om, er effektiviseringer.
Pernille Skipper (EL), 2017-02-03:
Jeg kunne godt tænke mig at høre noget, for jeg hører tit Liberal Alliance sige, at det er rigtig vigtigt, at vi finder pengene, før vi bruger dem.
Når vi f.eks. foreslår, hvad ved jeg, at vi godt kunne tænke os at bruge nogle penge på nogle bedre skoler eller universiteterne, et eller andet, så siger Liberal Alliance: Ja, ja, men hvor skal pengene komme fra?
Og det er ligesom om, det ikke rigtig tæller på sygehusene, vel?
Der siger man: Vi kunne rigtig godt tænke os at finde 2 pct.s besparelse hvert eneste år gennem et produktivitetskrav.
Men der er ingen hos Liberal Alliance, der svarer på, hvor pengene skal komme fra.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-02-03:
Produktivitetskravet er jo en del af afregningssystemet.
Det er jo måden, som det bliver effektueret på, som er et problem, altså at man bruger masser af tid på at se på, hvilken handling der giver den bedste økonomi for en afdeling, i stedet for at man ser på, hvad der er bedst for patienten.
Så det er jo hele afregningssystemet, der skal laves om.
Endelig kan man jo også sige, at hvis de 2 pct. er så stort et problem, hvilket de måske er, i og med at vi skal finde en anden måde at gøre det på, er det mærkeligt, at man altså selv har valgt udover aftalen at effektivisere med 2,4 pct. – det har vi hørt hele dagen.
Så hvis de 2 pct. er et problem, kan det jo undre, at man af egen fri vilje effektiviserer med 2,4 pct.
Lotte Rod (RV), 2017-02-03:
Jeg synes, det er seriøst, for nu at bruge det ord, at rejse en diskussion om produktivitetskravet og om, hvad der skal komme efter det.
Men vi har jo som politikere ansvaret for at styre på en klog måde, og derfor har vi også et ansvar, mener jeg, og mener vi i Radikale Venstre, for, at i det øjeblik, vi skal foreslå at afskaffe produktivitetskravet, er det, fordi vi har en bedre model.
Og det, som Enhedslisten og Alternativet har fremlagt et forslag til vedtagelse om i dag, er, at man bare skal afskaffe produktivitetskravet.
Og jeg synes, vi skylder at vise, hvad den anden løsning er, før vi kan have en seriøs debat om det.
Jeg køber den argumentation en del ad vejen og så alligevel ikke.
For mig er der f.eks. en meget stor forskel på uddannelsesområdet og sundhedsområdet.
På uddannelsesområdet er vi i Radikale Venstre skrappe modstandere af omprioriteringsbidraget, fordi så stor en del af udgifterne til vores undervisningsområde jo går til løn til lærere, hvorfor det ikke giver nogen mening at skære ned, fordi det får den konsekvens, at man så er nødt til at fyre lærere og dermed lave dårligere undervisning.
Helt den samme sammenhæng er der jo ikke på sundhedsområdet, hvor noget af det selvfølgelig handler om, at der skal være folk nok.
Det er vi meget optaget af.
Men der er også i sundhedsvæsenet en mulighed for med nye teknologier, med nye behandlingsformer, med klogere måder at tilrettelægge tingene på at lave en effektivisering, og derfor er en effektivisering ikke lig med en besparelse på sundhedsområdet.
Liselott Blixt (DF), 2017-02-03:
Nej, nu er det sådan, at Dansk Folkeparti i hvert fald ikke danser efter Enhedslistens pibe.
Vi har indkaldt ministeren i Sundheds- og Ældreudvalget, hvor vi kan snakke om det, og så skal vi da ikke, inden vi tager en snak med ministeren, stå her og sige, at nu gør vi, hvad Enhedslisten gør, fordi vi er så gode venner.
Det er da noget pjat.
Vi går da efter vores egen politik, og det er, at vi tager en dialog, og at vi tager en snak.
Og vi ved også, at sundhedsministeren har sagt, at man er gået ind, og at man allerede kigger på de her ting.
Bruno Jerup (EL), 2017-02-03:
Det er jo faktisk sådan, at der allerede nu er i hvert fald mindst én region, som har en anden styringsmodel.
Region Sjælland har lavet en model, hvor de har det, der hedder værdibaseret ledelse i stedet for, men selv om de har en ny model, ændrer det ikke ved, at den besparelse, den 2-procentseffektivisering indirekte også er der.
Så det står alligevel tilbage, at hvis man ønsker 2 pct. mere, skal man også betale 2 pct. mere.
Lotte Rod (RV), 2017-02-03:
For hvis det der skulle kunne lade sig gøre, skulle man dælen dyleme – nej, det må man ikke sige – så skal man arbejde meget hurtigt for at nå at lave en ny styringsmodel.
Det er derfor, jeg bare gerne vil holde fast i præmissen, at modellen skal være på plads.
Ja, lad os gøre lige præcis det, I foreslår, med at lave en ny model, men den skal da være på plads, før man bare kan fremsætte et forslag til vedtagelse med en tekst om, at man afskaffer produktivitetskravet.
Bruno Jerup (EL), 2017-02-03:
Det er jo det, der ligger i hele diskussionen om 2 pct.s effektivisering: Man øger arbejdsmængden med 2 pct. for de samme midler.
Det er sådan set det, der er problemstillingen i det.
Så vil jeg også bare lige for en ordens skyld gentage, hvad der står i vores forslag til vedtagelse.
Der står: »Folketingets partier pålægger regeringen at indlede forhandlinger med Danske Regioner og de sundhedsfaglige organisationer om at udvikle et nyt styringsredskab for sundhedsvæsenet«.
Så der ligger sådan set også i det forslag til vedtagelse, som vi har fremsat, at man skal udvikle et nyt styringssystem.
Lotte Rod (RV), 2017-02-03:
Den del af det er vi fuldstændig enige om.
Jeg synes også, at vi skal sætte et arbejde i gang og sørge for at udvikle en anden model.
Men der, hvor kæden hopper af for mig, er, når Alternativet sammen med Enhedslisten siger: Vi skal bare afskaffe produktivitetskravet, og så må vi se, hvornår der er en anden model.
Vi er nødt til at udvikle den nye model, før vi kan afskaffe produktivitetskravet.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-03:
Det, Alternativet er med til at foreslå i dag, er, at der bliver set på nogle andre styringsmodeller; så jeg synes, at vi her bliver skudt nogle ting i skoene.
Når der er en hel masse organisationer, og når der er en hel masse fagfolk, der går ud og siger, at det ikke er en effektiv måde, produktivitetskravet fungerer på; når man kan høre, at der er folk, der bliver opereret på en firemandsstue, mens der er pårørende og andre patienter til stede, så er der altså noget, der ikke fungerer i forhold til den måde, man styrer det på nu.
Det, vi går ud og spørger om, er: Skyldes det produktivitetskravet?
Det er faktisk også det, der står i teksten.
Lotte Rod (RV), 2017-02-03:
Jeg gentager gerne, at jeg sådan set er enig med partierne i, at produktivitetskravet har spillet den rolle, det skulle, og at jeg meget gerne vil være med til at finde en anden styringsmodel.
Og så længe Alternativet kommer med nul kroner til at finansiere det, mener jeg, det er et useriøst forslag.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-03:
Jeg synes da, det er trist at skulle høre, at ordføreren anser mig og Alternativet for at være useriøse.
Jeg synes også, det er ærgerligt, at jeg bliver skudt i skoene at mene og citere noget med, at der er uanede pengebeløb, for det synes jeg overhovedet ikke jeg har udtalt mig om i dag.
Jeg synes, det er en del af teksten i forslaget til vedtagelse, at vi er interesseret i at finde frem til nogle andre styringsmodeller.
Men i stedet for at høre, at man skyder mig eller nogen andre noget i skoene, kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, hvordan ordføreren forholder sig til produktivitetskravet.
For der har jo i dag været bred enighed om, at det ikke er den bedste måde.
Og hvis ordføreren ikke er enig i det, virker det, som om det kun er De Radikale, der ikke er enige i det.
Lotte Rod (RV), 2017-02-03:
Det er måske forskellen på Enhedslisten og Radikale Venstre, for man kan jo i politik vælge, om man stiller sig udenfor og bare kritiserer, eller om man går ind i maskinrummet og tager ansvar for styringen.
Jeg har det sådan, og Radikale Venstre har det sådan, at hvis vi skal afskaffe produktivitetskravet, skal det være, fordi vi har en bedre styringsmodel.
Den har Enhedslisten og Alternativet ikke fremlagt i dag, og derfor hilser vi debatten velkommen, men vi må altså også sige, at den model skal man lave, før man bare kan afskaffe kravet.
Peder Hvelplund (EL), 2017-02-03:
Jamen jeg kan jo bare konstatere, at der er en bred enighed blandt både Danske Regioner og de faglige organisationer om, at 2-procentskravet lige præcis er det, der gør, at vi ikke kommer videre i den diskussion, og at vi bliver nødt til at starte med at afskaffe det, før vi begynder at se på de andre ting.
For virkeligheden er jo, at 2-procentsproduktivitetskravet er en hindring for at kunne udvikle nye styringsmetoder, fordi der hele tiden ligger det rigide krav.
Så i takt med at man udvikler nye styringsmekanismer, som vi også lægger op til i vores forslag, er det jo en klar forudsætning, at man også kommer af med produktivitetskravet, for ellers kommer den rigide styring hele tiden til at ligge der.
Jeg er da fuldstændig enig i, at man sagtens kan afbureaukratisere og alt mulig andet.
Hvis man skal ud og finde nye løsninger, hvis man skal afbureaukratisere, er det første skridt at få det afskaffet, og så kan vi prøve at se på det andet bagefter, for grunden til, at der er meget bureaukrati, er jo netop det her produktivitetskrav, som gør, at man skal dokumentere alle ydelser og hele tiden skal kunne vise, at der bliver produceret mere og mere.
Allerførst vil jeg da gerne lige konstatere, at 2-procentsproduktivitetskravet jo har konsekvenser ude på fødegangene; det har konsekvenser for, hvordan man planlægger ude på fødegangene i dag.
Og i øvrigt er det sådan, at når det er et generelt krav om de 2 pct., betyder det jo ikke, at der skal spares 2 pct. på alle afdelinger.
Det betyder bare, at hvis der er afdelinger, hvor der ikke bliver sparet 2 pct. medfører det, at så er der andre afdelinger, hvor der skal spares mere end 2 pct.
Det ser vi jo bl.a. i psykiatrien og på de medicinske afdelinger.
Ordføreren sagde, at hun mente, at det, vi fremlagde, var useriøst.
Altså, mener ordføreren så også, at det er et useriøst krav, som Danske Regioner har fremført?
Mener ordføreren, at det er useriøst, når de faglige organisationer har fremført det krav?
Mener ordføreren, at Lægeforeningen f.eks. er useriøs?
Jeg fik en henvendelse i går fra Lægeforeningen, og det gjorde den radikale ordfører selvfølgelig også, hvor man opfordrer til, at vi aflyser produktivitetskravet i 2018 for netop at se på, hvad der så kunne være af andre styringsmuligheder.
Det er faktisk præcis det samme som det, vi skriver i vores forslag til vedtagelse.
Mener ordføreren så også, at Lægeforeningen er useriøs?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-02-03:
Vi lytter rigtig meget til, hvad der bliver sagt hos personalet og de mennesker, som har med det her at gøre.
Derfor har vi også holdt møder med Dansk Sygeplejeråd, og vi har fået mange eksempler fra dem, fra hverdagen, fra virkeligheden, på, hvordan man kan afbureaukratisere og gøre tingene nemmere, og hvordan man kan skaffe mere tid, så der kan sikres en mindre stresset hverdag for de ansatte og en bedre kvalitet for patienterne.
Jane Heitmann (V), 2017-02-03:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal se på, hvordan vi styrer det danske sundhedsvæsen.
Som jeg nævnte tidligere, foregår der i øjeblikket forsøg ude i regionerne.
Vi har de otte nationale mål som én vej til at styre sundhedsvæsenet på en anden og forhåbentlig bedre måde.
Vi har nedlagt den danske kvalitetsmodel.
Vi ser på nye måder, muligheder for at akkreditere.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er vigtigt, og det var jo også det, sundhedsministeren gav udtryk for, altså at der er mange veje til at se på, hvordan det er, at vi i dag styrer vores sundhedsvæsen, og om der er ting, vi kan gøre på en bedre måde.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-03:
Jo tak, men hvis man spørger personalet og deres organisationer; hvis man spørger regionerne, de fem regioner, er svaret krystalklart: Nu er nok nok, og kravet om 2 pct.s årlige effektiviseringer oven i alle de andre årlige effektiviseringer skal væk. Er ordføreren enig med organisationerne og personalet i det?
Jane Heitmann (V), 2017-02-03:
Hvornår en ramme er stram tror jeg er et meget vidt begreb, og jeg tror, at man vil få mange forskellige svar på, hvad en stram ramme er, i forhold til hvem man spørger.
Men hvis man nu kigger på produktivitetskravet sådan isoleret set, må man jo sige, at regionerne over de sidste år faktisk har leveret mere.
Som jeg også sagde i min tale, har de været superskarpe ude i regionerne, de har faktisk formået at levere mere end de 2 pct., og det er jo i hvert fald et udtryk for, at der har været et uforløst potentiale, og at vi heldigvis i samarbejde har sikret, at nu har man fokus på, hvor vi kan gøre tingene smartere, bedre, nemmere, hurtigere, så vi får mest mulig sundhed for pengene.
Peder Hvelplund (EL), 2017-02-03:
Vi skulle jo nødig have flere knæoperationer, alene fordi formanden bliver nødt til at rejse sig så ofte, så nu vil jeg prøve på at holde mig inden for taletiden.
Der, hvor jeg synes at ordføreren bliver arrogant, er i forhold til at sige, at de her effektiviseringer alene kommer, fordi regeringen udstikker nogle stramme rammer, der gør, at regionerne får det pres på de 2 pct. hvert år.
Tror ordføreren ikke på, at personalet eller regionerne uden det krav fra regeringen om 2 pct. effektiviseringer ville være i stand til at forbedre sundhedsvæsenet?
Liselott Blixt (DF), 2017-02-03:
Jeg synes, jeg har gjort det meget klart, at jeg følger min politiske overbevisning, og hvad jeg har sagt, er, at jeg kalder ministeren i udvalget, hvor vi netop tager en snak om det her, og hvor vi selvfølgelig vil sætte ministeren under pres.
Ministeren har ikke sagt, at vi fortsætter, som vi plejer.
Tværtimod ved jeg, at ministeren har sagt, at man allerede ser på det, og at vi sparker en åben dør ind.
Og det giver mig da et håb om, at vi netop kan få nogle aftaler på det her område.
Bruno Jerup (EL), 2017-02-03:
Men jeg synes, at ordføreren taler udenom.
Det konkrete spørgsmål, handler om, hvorfor man ikke rent faktisk gør det, som er muligt i den her sammenhæng, og så siger: Okay, nu går vi efter den politik, som vi støtter i ord, og gør det også i praksis.
Jeg håber også, at ordføreren hørte, hvad ministeren sagde tidligere.
Ministerens klare melding var jo: Vi fortsætter, som vi plejer.
Det vil sige, at det, som ordføreren sådan set er oppe imod, ikke er en mulig forhandling, hvor man kan forhandle sig til noget andet, det er bare et ultimatum fra deres side.
Liselott Blixt (DF), 2017-02-03:
Altså, mine kundskaber siger mig, at når man pålægger nogen noget, bliver det et ultimativt krav.
Og som vi siger, ønsker vi netop at tage den dialog med sundhedsministeren, og jeg synes også, vi er godt på vej.
Jeg er også sikker på, at vi når et sted hen, hvor vi ikke ser det produktivitetskrav i de aftaler, der ligger, på samme måde, som vi ser det i dag.
Bruno Jerup (EL), 2017-02-03:
Jeg mener, at fru Liselott Blixt blander nogle ting sammen, når hun taler om ultimative krav.
Altså, det her handler jo sådan set ikke om, hvorvidt nogle partier skal stille ultimative krav.
Det her handler om, at et flertal laver et forslag til vedtagelse om, hvad der skal være landets politik og dermed regeringens – hvad regeringen skal arbejde for.
Det er jo en helt anden situation.
Jeg forstår heller ikke, hvorfor fru Liselott Blixt ikke bider til bolle og siger, at her er der jo en mulighed for, at man rent faktisk kan sætte sin politik igennem.
Hvis det er rigtigt, som det blev sagt fra ordførerens side, at det er Dansk Folkepartis politik, at man vil tage de her produktivitetskrav væk, hvorfor bider man så ikke til bolle og faktisk går ind og stemmer for Enhedslistens forslag til vedtagelse?
Det har jo ikke noget at gøre med at være ultimativ, det har noget at gøre med, at der er et flertal, der sætter sig igennem.
Finn Sørensen (EL), 2017-02-03:
Det, som organisationerne, medarbejderne og regionerne gerne vil vide, og som Enhedslisten også meget gerne vil vide, er: Skal det 2-procentseffektiviseringskrav stå ved magt i den periode, hvor man laver nogle forsøg?
Når jeg læser det forslag til vedtagelse, som ordføreren står bag, kan jeg ikke få andet indtryk, end at 2-procentskravet skal fortsætte – for
det, man skriver, er, at man altså vil have et sundhedsvæsen, hvor der »leveres mere sundhed og værdi for patienterne for de samlede ressourcer, der prioriteres til sundhedsvæsenet«.
Hvad er det nye?
Det er jo, som det hele tiden har været i de 14 år, hvor det krav har været gældende, nemlig nøjagtig samme mekanisme.
Har jeg læst det rigtigt: at der i den sætning ligger et krav om, at 2-procentseffektiviseringen skal fortsætte?
Jane Heitmann (V), 2017-02-03:
Jeg synes simpelt hen, det ville have klædt Enhedslistens ordfører, hvis han havde gjort sig den ulejlighed at have læst hele det fælles forslag til vedtagelse, hvori vi, også fra Venstres side, har skrevet: »Folketinget finder, at der skal lyttes til personalets kritik om en presset hverdag«.
Og det er jo lige præcis det, som jeg også har stået og sagt her på talerstolen, nemlig at vi skal lytte.
Som sundhedsministeren jo også gav udtryk for i sin tale, er hun faktisk i dialog med regionerne, og jeg hørte også sundhedsministeren anvise eksempler på flere veje, man kunne gå i forhold til at styrke dialogen.
Så jeg synes, at Enhedslisten må læse hele forslaget til vedtagelse og ikke bare i flæng tage ting ud af en sammenhæng.
Peder Hvelplund (EL), 2017-02-03:
Jeg vil bare gerne spørge den liberale ordfører om noget.
Jeg troede, det var et grundtræk ved den liberale tankegang, at man skulle lytte til borgerne, at man skulle give dem frihed og sådan noget, og derfor undrer det mig lidt, at når nu både Danske Regioner, alle de sundhedsfaglige organisationer og særligt de ansatte i sundhedsområdet siger, at det, der er problemet, er 2-procentskravet, så siger ordføreren for Liberal Alliance, at der tager de fuldstændig fejl, for ordføreren for Liberal Alliance har nemlig gennemskuet, at det er DRG-systemet, den er gal med.
Det er sikkert også rigtigt, men jeg tænker bare på, om det ikke ville være mere i tråd med liberal tankegang at sige: Nu lytter vi faktisk til, hvad folk siger, i stedet for at vi hæver os op over dem og siger, at det, de siger, er forkert, og at det er noget helt andet, der er problemet?
Jane Heitmann (V), 2017-02-03:
Det, jeg bare stilfærdigt siger, er, at jeg ikke anerkender den her nedskæringsdiskurs og den talen sundhedsvæsenet ned i et stort sort hul, som jeg synes Enhedslisten giver udtryk for i dag.
Jeg anerkender simpelt hen ikke det udgangspunkt, for vi har løftet det danske sundhedsvæsen.
Alene i 2016 løftede vi det danske sundhedsvæsen med 2,4 mia. kr., og det er jo markant mere end den tidligere regering, som Enhedslisten selv støttede.
Og jeg forstår ikke, hvorfor man ikke dengang har haft et fokus på at give sundhedsvæsenet et øget løft, hvis man mener, at det er det, der skal til.
Pernille Skipper (EL), 2017-02-03:
Det er rigtigt nok, at der er kommet flere penge til sundhedsvæsenet, og det er rigtigt nok, at der er kommet flere ansatte, men der er også kommet flere ældre, flere sygdomme, man behandler for, mere komplicerede sygdomme.
Så trykket er der.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at Venstres ordfører ikke vil anerkende terminologien.
Og det er ikke bare en terminologi, men det er den virkelighed, vi får fortalt af de mennesker, der dag på dag skal gå og arbejde under de forhold, hvor man bliver bedt om at løbe 2 pct. hurtigere.
Det er det, der er virkeligheden for regionerne.
Jane Heitmann (V), 2017-02-03:
Jeg anerkender ikke det tryk eller den nedskæringsterminologi, som Enhedslisten taler i.
Jeg anerkender simpelt hen ikke det udgangspunkt.
Hvis man ser på perioden fra 2007 til 2017, vil man se, at sundhedsvæsenet er blevet tilført ekstra 13 mia. kr.
Der har aldrig været så mange læger, der har aldrig været så mange sygeplejersker i det danske sundhedsvæsen, som der er i dag.
Det løft synes jeg man skal anerkende.
Betyder det så, at der ikke er udfordringer eller problemer?
Jeg var også med til høringen om fødeafdelingerne, og der er udfordringer.
Og jeg har da en klar forventning om, at regionerne også har fokus på de udfordringer, ligesom vi har det herinde fra Christiansborgs side, og når sundhedsministeren giver udtryk for, at hun er i dialog med regionerne om at se på nye veje, er det da en klar anerkendelse af, at ja, vi har løftet sundhedsvæsenet markant, men vi har også udfordringer, og dem skal vi da have løst.
Pernille Skipper (EL), 2017-02-03:
Jeg beklager, men det var nu et stykke tid siden, jeg havde trykket mig ind.
Jeg er bare lidt interesseret i at forstå det her med afprøvningen af de nye metoder, som Venstreministeren også taler om.
Som jeg forstår det, har Venstre indset nu, at det ikke er så godt, altså at der i hvert fald er problemer.
Så langt, så godt.
Man lytter til nogle ansatte, der siger, at de simpelt hen ikke kan arbejde under de her vilkår, stress, fejl, utryghed for patienterne.
Så langt, så godt.
Nu skal vi så afprøve nogle nye ting og se, hvordan vi kan gøre det anderledes.
Det er også fint, det er jo faktisk fra mit perspektiv et fremskridt.
Det, jeg ikke kan forstå, er, om produktivitetskravet på 2 pct. så skal fortsætte, mens man afprøver.
Altså, skal der ikke dispenseres fra kravet om konstant at løbe 2 pct. hurtigere, hurtigere og hurtigere, mens man finder nogle bedre måder at gøre det på?
Eller tror Venstre virkelig, at hvis man fortsætter med det der tryk år efter år efter år, er der simpelt hen rum til, at man lige bliver krea-krea og finder på gode nye ting?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-03:
Jeg har også lige et lille spørgsmål til ordføreren.
Jeg vil overhovedet ikke bruge et ord som arrogant, men jeg tænkte, at det måske godt kunne forstås sådan lidt, som om vi som politikere er bedrevidende, når de her 2-procentskrav skal få dem ude i sektoren, kan man sige, til at gøre tingene smartere og bedre osv., altså når det er os som politikere, der lægger et 2-procentskrav ind, for så kan man gøre tingene smartere og bedre.
Er ordføreren interesseret i en ny model, der bygger på mere tillid, og hvor vi som politikere måske er lidt mere ydmyge over for den faglighed, der findes i sundhedsvæsenet, end den model, vi har nu, hvor det er sådan en lidt kniven på struben-agtig filosofi, vi præsenterer sundhedsvæsenet for?
Jane Heitmann (V), 2017-02-03:
Jeg er sådan set interesseret i, at vi sætter patienten i centrum.
Hvis man kigger tilbage på 2001, hvor VK-regeringen overtog magten efter den tidligere røde regering, vil man se, at ventelisterne var alenlange.
Produktivitetskravet her – de 2 pct. – bliver jo tilbageført til regionerne, så man fortsat kan have fokus på at styrke og udvikle bl.a. hurtig udredning og hurtig behandling.
Og heldigvis har vi jo set, at der er rykket på det.
Det glæder mig, og det er det, der er mit fokus, nemlig patienten i centrum.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-02-03:
Det er jo rigtig fint, men så kunne jeg godt tænke mig at høre, om ordføreren også er interesseret i at sætte medarbejdernes og ledelsernes faglighed i centrum.
For lige nu har vi ydelsesregistrering og alle mulige andre mekanismer, som måske ikke lige sætter fagligheden i centrum.
Men er ordføreren også interesseret i et system, der sætter medarbejdernes og ledelsernes faglighed i centrum?
Jane Heitmann (V), 2017-02-03:
Jeg mener også – det nævnte jeg også min ordførertale – at naturligvis skal vi da have et fokus på personalet.
Og jeg tror da godt, jeg lige kunne citere mig selv her, for jeg sagde, at de ansatte i sundhedsvæsenet også har krav på en arbejdsplads, hvor der er gode muligheder for, at man kan løfte sig, udvikle sit potentiale og arbejde på højeste kompetenceniveau.