runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2016-12-01:
Men hvordan kan det så hænge sammen med, at der står her, at det er vigtigt, at udgiftsniveauet ikke afgør unges valg, som om der var en mulighed for, at man kunne vælge det, når ordføreren netop giver mig ret i, at man ikke kan vælge det.
Det er jo absurd, så giver grundlaget for loven jo ingen mening, altså hvis ordføreren åbenlyst nu fra talerstolen anerkender, at det grundlag, man har lagt ud for loven, er falsk.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-12-01:
Jeg synes, at man fordrejer det, der står i teksten.
Selv om den unge bliver visiteret til at gå på en produktionsskole, er det jo ikke sådan, at man kan pålægge den unge rent faktisk at gå på en produktionsskole, og det er, fordi det ikke er en kompetencegivende uddannelse, men et afklarende forløb.
Men jeg så da gerne, at de unge mennesker, som har godt af at gå på en produktionsskole, selvfølgelig også vælger at gå der.
Bjarne Laustsen (S), 2016-12-01:
DF's ordfører, fru Marlene Harpsøe, siger, at det ikke er en tanke, der har groet i deres have.
Så er spørgsmålet, hvorfor man så støtter det.
Dansk Folkeparti har jo ikke fået en dyt ud af det, heller ikke ministerier, så hvorfor er det, at man ikke venter på det her ekspertudvalg, når man siger, at det glæder man sig til at se på?
Hvorfor foregriber man begivenhederne ved at komme nu her og støtte et forslag om lavere ydelser?
Så vil jeg også gerne bare lige høre, om ikke det er sådan, at ordføreren har hørt fra sin egen ordfører i Dansk Folkeparti, at vi faktisk i 2004 lavede en aftale omkring en produktionsskoleydelse, som var i det regeringsprogram, der hed »Flere i arbejde«, som havde støtte fra vores side, fordi det syntes vi faktisk var godt.
Det er jo ikke blevet opsagt, det eksisterer jo stadig væk.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-01:
Fordi vi kort og godt ikke mente, at vi kunne afvente ekspertgruppens anbefalinger på det her område.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-12-01:
Vi laver ikke aftalebrud.
Vi står altid ved de aftaler, som vi laver.
Vi står også ved finansloven.
Og når hr. Bjarne Laustsen siger, at vi i Dansk Folkeparti ikke har fået en dyt ud af finansloven, må jeg sige, at så kan det være, at hr. Bjarne Laustsen skulle kigge på den finanslov igen.
Jeg gentager gerne det, jeg også sagde i min ordførertale, nemlig at noget af det, som vi bl.a. har sikret, er 2 mia. kr. mere til ældreområdet, til bedre mad bl.a. på landets plejehjem.
Det er også, at vi kan få ansat nogle flere politibetjente, for det er noget af det, vi bl.a. mangler rigtig meget i vores samfund, og vi har også fået penge, over 2 mia. kr., til bl.a. en Kræftplan IV, og så er der en række ting, hvor det er, at vi bare må sige, at det virkelig er en finanslov, som vi er meget glade for.
Der er selvfølgelig også nogle ting, som vi da helst havde set anderledes, men det er jo kompromisernes kunst.
Det er det jo altid.
Sådan er det jo også, når Socialdemokratiet deltager i finanslovsforhandlinger; så vil det jo også være en kunst at kunne finde de der afgørende kompromiser, medmindre man sidder med 90 mandater alene, og det gør man jo sjældent.
Bjarne Laustsen (S), 2016-12-01:
Jeg undskylder for, at ordføreren ikke er velbevandret i forholdene i jernindustrien.
Når jeg sagde en dyt, kan det oversættes til en bil.
Jeg har erfaret, at andre partier bliver meget sådan hengivne, når man får en dyt, en ministerbil.
Det var det, jeg sagde, og det har Dansk Folkeparti jo ikke fået ud af det.
Så man har ikke fået en dyt ud af at støtte det her forslag i forhandlingerne, og derfor ... [Lydudfald] ... havde ventet på det ekspertudvalg, der nu er nedsat, og når ordføreren siger, at man ikke bryder en aftale, hvordan kan det så være, at man gør det her?
For vi lavede en aftale sammen i 2004 om, hvad produktionsskoleydelsen skulle være.
Der er da ingen grund til at lave om på det.
Marlene Harpsøe (DF), 2016-12-01:
Nu kender jeg hr. Bjarne Laustsens lune, så jeg vil undlade at kommentere yderligere på, hvorvidt Dansk Folkeparti har fået en dyt ud af det, men jeg kan i hvert fald sige, at vi i finansloven har fået nogle rigtig gode initiativer igennem, og vi har i hvert fald også bl.a. sikret, at de unge mennesker, som i dag går på en produktionsskole, og som er under 18 år, fortsat kan få en skoleydelse.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-12-01:
Kan ordføreren være bekymret for, at det her lovforslag vil betyde, at der vil være flere unge, end der er i dag, som dropper ud af produktionsskolerne og havner på kontanthjælp?
Marlene Harpsøe (DF), 2016-12-01:
Jeg tænker ikke, at man nødvendigvis udelukkende vælger en produktionsskole af hensyn til økonomien.
Det håber jeg ikke man gør, altså at man tager det valg.
Men er der nogen, der synes, det er mere fordelagtigt at være på uddannelseshjælp, så vil jeg bare sige, at det jo ikke betyder, at man så kan se frem til at ligge i hængekøjen.
Tværtimod har man fra jobcentrenes side en lang række værktøjer, som kan benyttes i forhold til at sikre, at unge bliver afklaret, f.eks. i form af virksomhedsrettet forløb osv.
Så man skal i hvert fald ikke tro, at man kommer til at ligge hjemme på sofaen, hvis det er, at man vælger produktionsskolen fra, fordi man ikke er tilfreds med den ydelse, der er.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-12-01:
Jeg tror ikke, at der er nogen, der mener, at det handler om, om man er tilfreds med den ydelse eller ej.
Det er i hvert fald ikke hensigten med mit spørgsmål.
Baggrunden for mit spørgsmål er jo, at man netop ikke kan leve for den ydelse, man får fremadrettet, hvilket man jo så kan med den ydelse, man får i dag.
Det er jo det, der bliver problemet.
Det handler om, at der er en masse unge mennesker, som har sat deres udgiftsniveau og i det hele taget deres liv efter en skoleydelse, som de får i dag, og som nu bliver drastisk mindre.
Så siger man, at man harmoniserer til SU-niveau, fordi man sammenligner det med bl.a. erhvervsskolerne.
Men er ordføreren ikke enig med mig i, at man ikke har samme mulighed for f.eks. at gå ud og supplere sin indtægt med et fritidsjob, når man går på produktionsskole, som hvis man f.eks. går i gymnasiet?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-12-01:
Jeg må forstå det sådan, at Venstreregeringen altså har nedsat en ekspertgruppe, som i 11 måneder har siddet og arbejdet med det, og nogle ganske få uger før ekspertgruppen skulle aflevere sin rapport har regeringen syntes, at det arbejde, den selv havde sat i gang for at vurdere spørgsmålet om produktionsskoleelevernes skoleydelse, var overflødigt.
Annette Lind (S), 2016-12-01:
Tak for det.
Nu er det lige til det allersidste, du sagde, for det har næsten lydt i debatten, som om man sådan bare kunne vælge en produktionsskole, men det er jo netop sådan, at man bliver visiteret til en produktionsskole, og derfor er det noget, som man ikke bare gør.
Fru Anni Matthiesen har også være til stede i udvalget, mens vi har haft de mange, mange foretræder, og vi har også haft samråd om det.
Der har været mange, som har været bekymret for mange af de ting, der vil komme til at ske.
En af tingene er, at man i dag trækker produktionsskoleeleverne for den mad, som de spiser på skolen.
Kan det ikke bekymre ordføreren, når man nu laver ydelsen så lav og har en gruppe af unge mennesker, som måske får deres eneste måltid varme mad på den produktionsskole, de går på, at man ikke har mulighed for at kunne trække løn til f.eks. at kunne lave morgenmad og frokost?
Anni Matthiesen (V), 2016-12-01:
Ja, det er nemlig rigtigt, som den socialdemokratiske ordfører siger, at man bliver visiteret til at komme på produktionsskole.
Men det foregår også i dialog med den unge selv.
Og jeg må sige, at jeg i hvert fald ikke indtil nu har mødt nogle unge, som, hvis de selv har sagt nej, er blevet presset til at skulle tage et ophold på en produktionsskole.
Så må jeg sige, at jeg selv har spist sammen med de unge mennesker på produktionsskolen i Odense.
Jeg har selv fået noget af den gode mad, som de faktisk får, både morgenmad, frokost, og nogle steder får man også eftermiddagsmad eller frugt.
Vi har fået oplyst, at det koster omkring 95 kr. – nogle tager måske 100 kr. – om ugen for at få 2-3 måltider.
Og der må jeg stadig væk holde fast i, at man jo også kunne vende det om og sige: Hvor mange unge ville kunne få måske tre gode måltider for 100 kr. om ugen, tre måltider, som de vel at mærke kan få 5 dage om ugen på produktionsskolen?
Jeg kender i hvert fald nogle, også i egne rækker, som, selv om de selv smører madpakken hver dag, ikke kan gøre det for 95 kr. om ugen.
Annette Lind (S), 2016-12-01:
Nu mener jeg ikke, det er prisen, der er afgør, om det skal være sådan, at man skal trække i ydelsen for de her elever.
Det her handler om at få en hel hverdag og lære, hvordan det er at gå på job, og hvordan man skal forme sit liv.
Derfor er det her måltid ufattelig vigtigt.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvilke konsekvenser tror hun det her vil få?
Hvis det ikke er i forhold til elevoptaget, hvilke andre konsekvenser kan det så få?
For det er jo kun ydelsen, der bliver sammenlignelig med SU'en.
Det er jo hverken det her med, at man kan holde ferie på samme måde som dem, der får SU; det er heller ikke, i forhold til at man kan tage et fritidsarbejde om eftermiddagen, for man går jo i skole eller på arbejde til hen på eftermiddagen; man kan ikke optage lån.
Hvad er det, der kommer til at ske for de her elever?
Anni Matthiesen (V), 2016-12-01:
Jamen jeg vil være ærlig og erkende, at der selvfølgelig, når der kommer en nedgang i ydelsen, vil være nogle, som vi på en eller anden måde kan risikere vil sige, at de står i en situation, hvor de måske er nødt til at prioritere anderledes.
Der kan være eksempler på nogle, der måske bor i en lejlighed, som bliver lidt for dyr i forhold til den ydelse, de får fremadrettet osv.
Det erkender jeg blankt.
Men jeg må også bare stadig væk holde fast i, at i sammenligning med f.eks. den kombinerede ungdomsuddannelse, får man i dag som produktionsskoleelev flere penge af staten, altså end man gør, hvis man vælger f.eks. en kombineret ungdomsuddannelse.
Derfor synes jeg faktisk kun, at det er rimeligt, at vi forsøger at tilpasse de her ting.
For ad den vej sikrer vi i hvert fald også, at det ikke er ydelsen, man får, der gør, at man ikke vælger at gå videre, f.eks. at skifte retning undervejs, fordi man egentlig nu er afklaret om, at man gerne vil en bestemt erhvervsvej, selv om man så måske må gå ned på SU; så er det i hvert fald ikke det, der er med til at være barrieren.
Jeg må sige, at jeg har rigtig stor tillid til unge mennesker, som siger ja og også bliver visiteret til at få nogle måneder på en produktionsskole.
For jeg tror, at unge mennesker faktisk godt selv kan se, at det her vil hjælpe dem rigtig godt på vej i fremtiden.
Jeg må sige, at de unge mennesker, jeg har været ude at besøge på produktionsskolerne, faktisk alle sammen har været utrolig glade for at være der, og jeg er da sikker på, at unge mennesker også kan se, at det her faktisk er en god håndsrækning til at blive bedre afklaret, i forhold til hvilken vej de skal vælge i livet fremadrettet.
Så jeg er ikke bekymret, sådan som SF's ordfører åbenbart er.
Jeg tror da på, at kvaliteten i de her skoler netop vil sikre, at der fortsat vil være rigtig mange unge, der vælger den her vej og siger ja tak, når de bliver visiteret til det.
Lotte Rod (RV), 2016-12-01:
Venstres ordfører gav i svaret til hr. Mattias Tesfaye et eksempel, hvor der er forskel mellem produktionsskoleydelsen og SU.
Men hvis det efter SU-forhandlingerne ender med, at der bliver en forskel på alle ydelser, så bortfalder Venstres argumentation jo fuldstændig.
Hvis man nu ender i den situation, at der er to forskellige ydelser, vil jeg spørge, om vi ikke kunne blive enige med Venstre om, at vi igen sætter produktionsskoleydelsen op.
For så er der jo altså intet argument for at lave det her lovforslag.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-01:
Jeg vil ikke stå her i Folketingssalen i dag og gætte på, hvordan det bliver, når vi forhåbentlig har fået en fælles aftale om en SU-reform.
Lotte Rod (RV), 2016-12-01:
Altså, så giver det her lovforslag da ingen mening.
Så kan man jo lige så godt sige det, som det er: at det er en ren spareøvelse.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-01:
Først og fremmest giver det her lovforslag mening, så jeg er ikke enig med den radikale ordfører.
Og så må jeg igen sige, at det faktisk har undret mig, at der har været den forskel, altså at der f.eks. i forhold til den kombinerede ungdomsuddannelse, som egentlig er en tilsvarende uddannelse, som henvender sig til den samme målgruppe, har været den her store forskel.
Så derfor synes jeg faktisk, at det her lovforslag retter op på nogle ting, som man måske skulle have taget fat på for længe siden.
Henrik Dahl (LA), 2016-12-01:
Mens ministeren stadig var ordfører, tilbragte vi to meget varme forårsmåneder med at sidde i Undervisningsministeriet og svede over gymnasiereformen, og en af grundene til, at forhandlingerne tog så lang tid, var en fælles opfattelse i den gruppe af partier, som forhandlede, om, at der ikke er nogen unge, der må være fortabte, når de forlader grundskolen.
Det må jeg sige at der heller ikke er nogen der er; mulighederne for at komme på den rette hylde er virkelig store.
Der er et bredt system og et stort system, som sikrer, at alle kan finde en uddannelse, der svarer til deres behov og giver deres tilværelse et perspektiv, og en del af den her meget store mangfoldighed er jo produktionsskolerne.
De udfylder en vigtig rolle, der er forbundet med at skabe mening og retning i tilværelsen for en gruppe af unge, der måske ikke passer helt så godt ind på de øvrige institutioner.
Men selv om de udfylder den her vigtige rolle, som skal anerkendes, må vi jo som ansvarlige lovgivere også stå fast på, at der ikke rigtig er nogen tilfredsstillende begrundelse for, at der skal være forskel på skoleydelsen og SU'en.
Det er svært at se logikken, og begrundelserne er tilfældige, vilkårlige og arbitrære.
Derfor finder vi det rimeligt og fornuftigt, at man med det her forslag gennemfører en udligning, så skoleydelserne for deltagerne på produktionsskolerne i højere grad end i dag kommer til at svare til de generelle støtteordninger.
Derfor støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-01:
Der tager Enhedslistens ordfører helt fejl.
Vi mener ikke, at det arbejde, vi har sat i gang, er overflødigt, og vi glæder os rigtig meget til at modtage de her anbefalinger.
Jeg er helt sikker på, at vi kommer til at få nogle gode drøftelser om det, forhåbentlig i en bredere flok.
Bjarne Laustsen (S), 2016-12-01:
I 2004 var jeg med til at lave en aftale sammen med Venstres daværende ordfører og den daværende beskæftigelsesminister, hr. Claus Hjort Frederiksen.
Vi lavede en aftale om, at der skulle være noget, der hed skoleydelse – selv om der også dengang, nøjagtig som i dag, var et forslag om, at alle uanset uddannelsestype skulle have SU.
Så jeg vil gerne høre, hvorfor den aftale ikke eksisterer mere.
Det andet spørgsmål er, om ikke fru Anni Matthiesen vil fortælle, hvad ligheden mellem en produktionsskoleelev og en 3. g'er i et gymnasium er.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-01:
Altså, jeg må sige til den socialdemokratiske hr. Bjarne Laustsen, at det jo er sådan, at man – også efter at vi har vedtaget det lovforslag, som vi drøfter nu – stadig væk får en ydelse.
Det ændrer vi ikke på; man får fortsat en ydelse.
Så må jeg sige, at jeg er lidt i tvivl om, hvad hr. Bjarne Laustsen mener med, at jeg skal prøve at sige, hvad ligheden mellem en gymnasieelev og en elev, der går på en produktionsskole, er.
Altså, jeg kan sige det på den måde, at jeg går ud fra, at de kan være nogenlunde jævnaldrende.
Bjarne Laustsen (S), 2016-12-01:
Ja, man kan ikke afvise, at der er noget med alderen.
Men nu argumenterer vi jo her for, at der er to forskellige systemer, og det er rystende, at Venstres ordfører ikke ved, hvad forskellen er på en produktionsskoleelev, som får penge for et stykke arbejde, og de andre, som får SU for at studere.
Det troede jeg man havde fået med fra sin børnelærdom.
Jeg vil gerne have, at fru Anni Matthiesen bekræfter, at hovedparten af dem – hvis ikke det næsten er dem alle sammen – der går på en produktionsskole, har forsøgt både at tage en boglig uddannelse og en erhvervsuddannelse.
Der er en årsag til, at man går på en produktionsskole, og den er – for jeg tror heller ikke, at det har noget med pengene gøre, overhovedet ikke – at man ikke kan gå den direkte vej og få en uddannelse på den måde.
Hvis vi taber de her unge mennesker på gulvet, får de ingen uddannelse.
Det er det eneste tilbud, der er til dem.
Og vi har været fælles om at stramme kravene til erhvervsuddannelserne.
Så der er altså en restgruppe her, for hvem der skal være et tilbud, som er fornuftigt, og hvor de kan få en løn, som de kan leve af.
For det er et arbejde – 37 timer om ugen! – og hvis de ikke kommer, så får de ingen penge.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-01:
Men jeg håber da også, at vi er enige om, at det helst ikke skal være sådan, at man bliver der i lang tid, og det er også derfor, at der er et loft på.
Man skal jo helst videre og forhåbentlig efterfølgende få en kompetencegivende uddannelse eller for den sags skyld komme i arbejde, på arbejdsmarkedet, og komme til at forsørge sig selv.
Karsten Hønge (SF), 2016-12-01:
Helt okay.
Det er friskt, det er bare i orden.
Det er sjældent, vi hører nogen trække noget tilbage – super!
Så vil jeg spørge til en anden ting, og det er: Hvor mange færre elever forventer ordføreren der vil komme på produktionsskolerne, når man nu skærer hårdt ned på ydelsen?
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-01:
Det er selvfølgelig i orden, at Venstres ordfører ikke ønsker at forholde sig til det.
Jeg forestiller mig bare, at der er en hel del mennesker i det danske samfund, som har en interesse i, når nu Folketinget begynder at diskutere SU-niveauet, at vide, om det også kommer til at omfatte dem.
De kommer jo til efter dagens debat at få en opfattelse af, at der er et flertal i Folketinget, som ønsker, at produktionsskoleydelsen skal have et niveau, der ikke er højere end andre ydelser, f.eks. den på den koordinerede ungdomsuddannelse.
Fortjener de ikke et svar fra Venstre, fra regeringen?
Skal de her produktionsskoleelever opfatte det sådan, at når vi diskuterer SU, diskuterer vi også deres ydelse?
Anni Matthiesen (V), 2016-12-01:
Som den socialdemokratiske ordfører jo også er bekendt med, bliver der i forslaget, som vi behandler her i dag, bl.a. holdt en ekstra hånd under de unge mennesker, som er under 18 år.
Det gør jo også, at man ikke kan sige, at der er total lighed imellem unge mennesker på SU og de her unge mennesker, der går på en produktionsskole.
Man kunne også vende det om og spørge, om det er ensbetydende med, at vi, hvis der skal være total lighed, skal vælge også at fjerne den ydelse for de unge på 17 år, for i dag får unge mennesker på 17 år ikke SU, hvis de vælger at gå på en ungdomsuddannelse.
Karsten Hønge (SF), 2016-12-01:
I starten af sin ordførertale sagde fru Anni Matthiesen, at det var regeringens mål, at man skulle gøre det billigere at være dansker.
I dag, hvor man netop har tænkt sig at gøre det dyrere for dem, der er på kanten af uddannelsesverdenen og ofte også tæt på bunden af samfundet, skal vi høre Venstres ordfører slynge sådan en provokation ud, altså i ansigtet på de mennesker, ved at sige, at målet er at gøre det billigere, når man i dag gør det dyrere for de unge mennesker, der i forvejen har fået allermindst med sig i skoletasken fra folkeskolen.
Mage til provokation synes jeg man skal lede længe efter.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til ordførerens råd til unge, som jeg har hørt ordføreren give, nemlig at de bare kan gå ud og tage et banklån.
Jeg vil da gerne høre fru Anni Matthiesens vurdering af den gennemsnitlige produktionsskoleelevs mulighed for overhovedet at få et banklån.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-01:
Jeg må bare sige: Jeg synes faktisk, at det kun er rimeligt, at der sker en harmonisering på det her område.
Det var, fordi jeg var lidt sur den dag
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-01:
Tak til Venstres ordfører for talen.
Nu har regeringen også foreslået at nedsætte SU-niveauet generelt – det fremgik af 2025-planen, og det fremgår af det nye regeringsgrundlag – og derfor er mit spørgsmål: Betyder det også, at det er Venstres holdning, at produktionsskoleydelsen skal sættes tilsvarende ned, hvis regeringen kommer igennem med sin politik?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-12-01:
Tak for det.
Jeg vil godt følge op på det, ordføreren lige sagde, nemlig at det her særhensyn skubber ligestillingen og integrationen tilbage, men hvad med religionsfriheden?
Skubber det ikke også religionsfriheden tilbage?
Altså, hvis vi antager, at grunden til, at der er nogle piger, som ikke vil bade sammen med drenge, er, at det ligger i deres tro, har vi så ikke som samfund en forpligtigelse til at respektere, at man har nogle forskellige handlinger, som er funderet i ens tro?
Er vi ikke et land, der altid har vægtet vores religionsfrihed rigtig højt?
Hvorfor gør vi det så ikke i det her tilfælde?
Anni Matthiesen (V), 2016-12-01:
Det kan jeg svare helt kort på, for det, vi drøfter i dag, er ydelsen, som den ser ud i dag.
Så kommer der forhåbentlig en diskussion om hele SU-delen, når vi når hen i 2017.
Der må vi tage den drøftelse og diskussionen, og derfor vil jeg ikke forholde mig til, hvordan det så kommer til at påvirke ydelsen, som vi drøfter i dag.
Det er ude i fremtiden, at vi kommer til at drøfte en eventuel SU-reform.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2016-12-01:
Jeg tror ikke, vi gør de børn og unge en tjeneste.
Som jeg sagde i min tale, er jeg overbevist om, at det er et velment særhensyn, men et misforstået særhensyn, som skubber ligestillingen tilbage, som skubber integrationen tilbage, og som er med til at understøtte, at der er andre, der kan udøve negativ social kontrol over de mennesker, de unge og børn, som vi gerne vil have bliver velfungerende demokratiske borgere her i landet.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Der skal overhovedet ikke være nogen tvivl om, at jeg og mit parti – og jeg er fuldstændig overbevist om, at det også gælder regeringen – ønsker den bedst mulige aftale for Danmark, altså en aftale, hvor vi kan være fuldgyldige medlemmer af Europol.
Og hvis vi ikke kan være fuldgyldige medlemmer, så kan vi være næsten fuldgyldige medlemmer, hvor vi f.eks. har adgang til informationsdatabaserne uden forsinkelse, og uden at vi skal bede nogen om lov til at få det.
Det ønsker vi.
Så på den måde ønsker vi da, at I gør vores skræmmekampagne – hvis man må kalde den det, for det er det, I har kaldt den – til skamme.
Men jeg synes bare, det sidste års forløb har vist, at det ikke var en given sag.
Men vi håber, at vi får en rigtig god aftale.
Det er der ingen tvivl om.
For det vil være det eneste rigtige for Danmark.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-12-01:
Tak for det.
Først og fremmest synes jeg, det er meget vigtigt at sige, at vi i Enhedslisten aldrig har sagt, at man kunne få en fuld og hel aftale, og hvis Zenia Stampe mener, at vi skulle have sagt noget andet, så synes jeg, det er vigtigt, at vi får et bevis på det frem.
For vi har både i kampagnen op til afstemningen og i forhandlingerne med statsministeren bagefter fra Enhedslistens side klart sagt, at man ikke kan få en fuld og hel aftale.
Og hvorfor kan man ikke det?
Det siger jo sig selv.
Man kan ikke få et fuldt og helt medlemskab af en overnational aftale på et mellemstatsligt niveau, og det er derfor, vi hele tiden har opfordret til, at man får den bedst mulige mellemstatslige aftale.
Og der bakker vi regeringen op i at forsøge på at få den, og det gør vi bl.a. med det forslag til vedtagelse, som vi har fremsat her i dag.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Zenia Stampe: Mener du helt ærligt, at den debat, vi har lige nu, styrker regeringens forhandlingsposition i Bruxelles?