runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-06:
Det er det i sagens natur der, hvor lærerne organiserer det, for
i det øjeblik, du sætter en voksen til at organisere det, særlig en voksen, der får løn for at gøre det, vil der være flere, der gør det, og det er også det, der er hele hensigten.
Når spørgeren gerne vil have, at læreren skal gøre det, er det jo for at sørge for, at børnene i den danske folkeskole får oplevelsen af i de små grupper udendørs at være sammen med hinanden.
For hvis læreren ikke organiserer det, hvis ikke vi sætter en, der får løn for det og er voksen, til at organisere det, vil der være færre, der gør det, med det resultat at smittetrykket vil være mindre, fordi der er færre, der mødes med hinanden.
Det er jo det, der er hele idéen i det.
Lærerne er utrolig gode til at organisere, så selvfølgelig har jeg tillid til, at hvis vi bad lærerne om at gøre det, ville de også gøre det langt mere effektivt, end når det netop bare er tilfældigt og noget, som de unge mennesker selv skal finde på.
Det er jo derfor, vi normalt har lærerstanden til at varetage undervisningen og til at organisere den.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-06:
Ministeren siger også, at det handler om smittetryk, og så bliver det vel også relevant at forholde sig til, hvor smittetrykket er størst.
Er det det, hvis en lærer organiserer nogle aktiviteter, hvor man har styr på rammerne, hvor man har styr på, hvordan man agerer i forhold til hinanden?
Eller bliver smittetrykket større der, hvor de unge spontant og uden styring går ud og agerer for sig selv?
Hvor er smittetrykket størst?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-06:
Ja, det ligger jo også i hele præmissen for spørgsmålet.
Grunden til, at man gerne vil det, er, at eleverne savner hinanden og har godt af et fællesskab, og hvis lærerne så begynder at organisere det, vil flere af dem ikke længere savne hinanden og vil faktisk have et fællesskab, fordi de så er sammen i mindre grupper ude i naturen.
Og det er det, der er blevet vurderet ikke kan lade sig gøre, altså at åbne for de store klasser, heller ikke i en lille udgave.
Vi har alle sammen et ønske om at slå virussen ned til et niveau, hvor det kan lade sig gøre helst at åbne fuldstændig op igen, men ellers åbne delvis op igen, men i første fase var der ikke plads til det.
Så ja, det handler præcis om smittetrykket og det, at man organiserer et fællesskab, og det er det, der ikke har været plads til i den første fase, hvis vi skulle åbne fra 0. til 5. klasse.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-06:
Når nu ministeren stadig væk i Fyens Stiftstidende, der har gennemført et udmærket lille interview, bliver spurgt om, hvordan det kan øge smitterisikoen, hvis elever, der godt må mødes kl. 16, ikke må mødes kl. 12, så er det fordi, at hvis vi sætter læreren til at organisere det, så vil der være flere unge, som ser hinanden, og dermed vil der være større risiko for, at smitten spreder sig hurtigere, end vi kan holde til.
Spreder det smitten hurtigere, hvis nogle lærere organiserer, hvad der foregår, og sætter nogle rammer op for det?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-06:
Altså, i Fyens Stiftstidende bliver ministeren spurgt om, hvorfor skolerne ikke under nogen omstændigheder må samle de ældre elever.
Og ministeren siger: »Det er på grund af det samlede smittetryk i Danmark.
Heller ikke uden for skolens matrikel i mindre grupper.«
Men hvor er smittetrykket henne i det?
Men der er ikke nogen begrundelse for, hvorfor det er forbudt.
Ministeren bruger i forhold til Fyens Stiftstidende det at sige, at der er et større smittetryk.
Det spørger jeg så om i spørgsmålet, og jeg synes ikke, jeg får noget svar.
Er der et større smittetryk?
Hvor er det smittetryk henne, hvis 3-4 mennesker går ude i naturen med stor afstand?
Er der noget smittetryk dér?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-06:
Det gælder jo en del af de spørgsmål, der bliver stillet her i dag, bl.a. af spørgeren, at svaret er, at der ikke er åbent for skolens ældste klasser.
Det vil sige, at de gældende afstandskriterier, hvad angår de største klasser, ikke eksisterer, for der er slet ikke åbent for dem.
Er det noget, som jeg ønsker som undervisningsminister?
Jeg synes ikke, at hjemmeundervisning er noget godt alternativ til det.
Jeg mener, at ungdommen har godt af at være sammen med hinanden, ses med hinanden, have et fællesskab og lege sammen i skolegården på helt almindelige vilkår.
Det er jo derfor, vi driver folkeskole.
Så jeg har ikke noget politisk ønske om det her.
Men vi står midt i en global pandemi, og i den globale pandemi har vi haft mulighed for i første fase at åbne stille og kontrolleret, og den åbning har ikke gjaldt de store klasser.
Derfor er der heller ikke et afstandskrav, hvad angår de store klasser.
De må slet ikke kom i skole.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-06:
Hvordan vil ministeren forklare, at smittetrykket bliver uacceptabelt, når en lærer mødes med to-tre elever under kontrollerede forhold med overholdelse af gældende krav til afstand og antal, mens det er acceptabelt, at de unge mødes op til ti personer uden for skoletiden?
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-06:
Der er jo allerede etableret et sektorpartnerskab med luftfarten, og det er klart, at jeg ikke forestiller mig nogen former for genåbning af samfundet, uanset hvilken del det er, som ikke også inddrager alle Folketingets partier.
Så jeg vil i hvert fald gerne tilkendegive her, at jeg har tænkt mig at have en lige så åben proces i det her, som jeg har haft hele vejen igennem coronakrisen, og det vil sige både med løbende orienteringsmøder, men også med en egentlig inddragelse, når der måtte blive behov for at lave aftaler.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-05-06:
Jeg tror jo, at der lige netop her er behov for, at vi ikke ender op med en luftig plan – om jeg så må sige – men at vi bliver rimelig konkrete, også for at skabe den der ro og stabilitet i branchen.
Men afslutningsvis vil jeg spørge, om ministeren kan løfte sløret for den videre proces i sagen frem mod en strategi og en genåbningsplan, herunder om der også er planer om at inddrage Folketingets partier i drøftelserne.
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-06:
Der er jo indenrigsflyvning, der allerede fungerer i Danmark, ja, og det vil ganske givet være det, der først kommer på vingerne – undskyld den vending – men at det næste så bliver, at der netop skal prioriteres nogle centrale flyforbindelser.
Det kunne være mellem hovedstæderne eller noget tilsvarende, som især skal understøtte erhvervslivet.
Og i den forbindelse er det i hvert fald afgørende, at vi også koordinerer de europæiske lande imellem.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-06:
Jamen jeg er sådan set enig i, at vi danskere gennemgående er meget lovlydige.
Og jeg tænker, at såvel børn som voksne har håndteret det her fint og gjort en ekstraordinær indsats.
Vi har også i starten haft en meget enkel forklaring.
Der var noget smitte – de der coronamonstre – som alle kunne se for sig, og der skulle brydes smittekæder.
Det er til at forstå.
Vi vasker hænder, vi spritter af, vi holder afstand.
IKEA er ved at lukke op, men nej, det må de så ikke.
Så må de så alligevel.
De store børn i skolen gør noget, der i deres øjne ser helt fornuftigt ud, fordi det organiseres af en lærer.
Man har de rammer, der skal til.
Jeg vil vove den påstand, at der reelt ikke er nogen smitterisiko, når ellers læreren tilrettelægger det rigtigt og tilrettelægger det ordentligt som alternativ til, at de bare går ud og gør det.
Vi opdrager vores børn i skolen til at følge reglerne, ja.
Men vi opdrager dem jo også til at være selvstændige – nok autoritetstro, man heller ikke blindt autoritetstro.
De skal forstå, hvad de gør, og de skal forstå, hvorfor de gør det.
Det er egentlig derfor, jeg gerne vil have den her diskussion.
For hvordan forklarer man nogen noget med en høj smitterisiko, hvis den objektivt ikke er der?
Hvorfor siger vi til læreren, der gerne vil gå ud med 2-3 elever i en skov – hvor jeg er helt sikker på at man vil kunne bevise at der ikke nogen smitterisiko, hvis det bliver tilrettelagt rigtigt – at det er værre, end at de samme unge lige nu sidder dagen lang derhjemme, bliver mere og mere desperate, har brug for den der sociale kontakt, som ministeren også nævner, og vil have den på en eller anden måde?
Min bekymring er, at hvis vi ikke giver nogle rammer, der er styrede, og hvor vi kan styre smitteniveauet, så får vi en ustyret, ukontrollerbar aktivitet, hvor de unge bare går ud og gør, hvad de har lyst til.
Er det ikke en større risiko?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-06:
Det er, at skolen ikke er lukket for dem, der er i mistrivsel.
Skolen er ikke lukket for dem, der er i mistrivsel.
Og igen: Vi skal skelne mellem dem, der er i mistrivsel forstået på den måde, at de keder sig, fordi de er derhjemme og savner deres venner.
Det er én gruppe, og for dem er skolen lukket.
Men for dem, der er i mistrivsel, altså i ordets egentlige forstand, er skolen ikke lukket.
Og det vil sige, at de skal tilbage og have en normal hverdag på skolen.
Og det må de gerne, også i de store klasser, med fysisk tilstedeværelse og en lærer over for sig, der sidder og underviser.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-05-06:
Jo, jeg er med på, at det er vilkårene.
Men en ting er, at vi har en global pandemi, men vi kan også risikere at få globale problemer med mistrivsel, i hvert fald i de lande der har lukket ned i den her grad.
Og det er jo en stor udfordring, at det under regeringens gældende betingelser ikke er muligt at prioritere de ældste elevers trivsel, som det er for nuværende.
Det kan godt være, at ministeren rynker panden nu, men det mener jeg jo ikke er en mulighed, når børnene netop er tvunget til at blive hjemme.
Og jeg ser det som problematisk, når flere kommuner faktisk kommer med nogle alternative løsningsforslag til at hanke op og få fat i nogle af de her børn, som er i potentiel risiko for at komme i mistrivsel.
Hvad er ministerens svar til det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-06:
Der er en de 1-2 pct. i vores samfund, som er allermest udsatte, og der er det egentlig mit indtryk, at kommunerne har lagt sig ekstremt meget i selen for at få fat om dem, for dem kender de i forvejen.
Det er børn, som på en eller anden måde er inde over kommunen i forvejen.
Så er der de næste 2-10 pct., hvis vi tager den gruppe, og det er mit indtryk, at der er meget stor variation på, hvor meget kommunerne har fat om dem.
Det er jeg ekstremt bekymret over.
Og så er der den store gruppe, og der må du korrekse mig, hvis jeg tager fejl, som den elev tilhører, og som simpelt hen synes, det er frygteligt at være derhjemme og gerne vil tilbage og få rigtig god gavn af, at lærerne underviser normalt.
Og der må man bare sige, og det gælder jo også min egen søn, som er derhjemme, at det er altså det, der er vilkårene under en global pandemi.
Og vi ville det helst anderledes.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-05-06:
Tak, og netop det med at skubbe på er alfa og mega, og det prøver man jo også ude lokalt, og det prøver man også som byrådspolitiker.
Og så kunne jeg godt tænke mig, at ministeren forholdt sig yderligere til det og kom med noget mere ud over at skubbe på.
For jeg tror, vi bliver nødt til virkelig at lægge os i selen for at få sagt ude lokalt, at der er nogle børn, der skal i skole.
Der er en forælder, der udtrykker det i forhold til den undersøgelse, som mit spørgsmål henviser til: Der er intet godt ved den nuværende situation.
Vores barn er meget trykket af den manglende hverdag med skole og kammerater og er meget frustreret over den måde, skolearbejdet skal foregå på.
Han føler sig lost og har svært ved at få den hjælp, han har behov for osv. Hvad er ministerens holdning til den udtalelse?
For den er meget rammende.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-06:
Det giver næsten sig selv, og jeg vil sige, at i forhold til dem, der er i massiv mistrivsel, og dem, der har sager, er det sådan – og det er utrolig vigtigt for mig at få lov til at gentage og gentage – at uddannelsessektoren ikke er lukket.
Jeg har så sent som i dag haft to femtedele af borgmestrene – og resten har jeg hen over det næste døgns tid – til møde om lige præcis den gruppe, der er i massiv mistrivsel.
For efter mit indtryk er der fortsat for få, der er i skole.
Altså, der er langt flere, der egentlig falder ind under den § 2 i nødlukningbekendtgørelsen, som har været der helt fra starten af det her.
Og det vil sige, at det, jeg gør som minister, er forsøge at skubbe på og skubbe på for, at den gruppe faktisk skal tilbage i skole.
For der er slet ikke lukket for dem, og det er der for få, der har opdaget.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-05-06:
Tak, og tak til ministeren for svaret.
I forhold til de sidste elever, ministeren nævner, tænker jeg måske, det er elever, der et eller andet sted skulle være i noget specialtilbud eller i noget med afskærmning og støtte i hvert fald.
For langt de fleste elever trives jo bedst med at være sammen med deres klassekammerater.
Og lad os vende tilbage til dem – og det er også dem, som mit spørgsmål drejer sig om – altså de børn og unge, vi har, som er i massiv mistrivsel.
Ministeren og jeg har jo tidligere haft taget den her debat med nogle gode diskussioner, og vi har også været enige om mange ting.
Jeg synes, ministeren har været god til at komme med nogle konkrete løsningsforslag, og det er også noget, vi arbejder videre med, og der kommer også flere samråd om det her.
Netop fordi ministeren under de her samråd har været villig til at kigge ud af boksen, kan man kalde det, eller vende hver en sten i den her sag for at finde nogle løsningsforslag, så kan man spørge, om ministeren så ikke helt ærligt har tænkt lidt ud af boksen.
Når vi har den her pandemi, når vi har risiko for at få en ophobning og en pukkel af sager liggende på de her børn – sager, som vil gøre det helt uoverskueligt, at vi overhovedet kan sidde og snakke om det i samrådsregi – og når vi står i den her særlige situation og kigger på de her unge mennesker, hvad gør vi så nu?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-06:
Jamen, altså, jeg vil sige, at hvis ikke den rapport viste det, ville vi jo simpelt hen have spildt, jeg ved ikke hvor mange milliarder om året på at have ungerne i skole, når der ikke er corona.
Altså, det er sjældent, at man får det der blik ind i et samfund strukturelt udefra, som man gør i øjeblikket.
Og man kan sige, at det faktisk er en ret god idé, at vi underviser børnene.
Det er en ret god idé, de indgår i fællesskaber.
Det er nok egentlig meget rart, at det er sådan, for ellers ville samtlige partier i Folketinget hen over de sidste 200 år – siden 1814, hvor vi indførte undervisningspligten – jo have taget fejl i, at et var en god idé, at børnene gik i skole.
Så jeg vil sige det sådan, at jeg var blevet rystet i min grundvold, hvis der var kommet en rapport, der havde vist, at fjernundervisning var langt bedre for børnene; at de trivedes bedre alle sammen, at de fik mere fagligt udbytte af det, så alt det, vi har lært lærerne på seminariet, var spild af tid.
Så vil jeg dog sige, at jeg også har den oplevelse, at der er enkelte elever – får vi tilbagemeldinger om – som faktisk har det bedre med den ro, der er omkring fjernundervisning.
Så der er faktisk nogle enkelte, der får noget positivt ud af det.
Men ellers, for resten, så er vi mennesker jo flokdyr og trives faktisk bedst med at være i selskab med hinanden.
Og derfor er det et kæmpe problem for menneskeheden, når man bliver ramt af en global pandemi og dermed ikke kan indgå i de fællesskaber, vi plejer at gøre.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-05-06:
Hvad er ministerens holdning til den nye forskningsrapport »Nødundervisning under corona-krisen« foretaget af DPU og SDU, der viser, at trivslen er yderligere nedadgående, idet de unge i adskillige uger har været frataget muligheden for at ses med deres klassekammerater?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-06:
Ja, og det, der jo ligger i spørgsmålet – når spørgeren er meget optaget af, at lærerne skulle have lov til at organisere det for de unge – er, at spørgeren lige så vel som jeg godt ved, at hvis vi sætter lærerne til det, vil der være væsentlig flere børn og unge, som kommer til at ses med hinanden.
Og det er jo lige præcis det, der ikke er plads til.
Så vi ville ønske, der var det.
Det tror jeg vi deler, og det ville være utrolig dejligt, hvis det var sådan, at coronasmitten lå på så lavt et niveau, at det kunne lade sig gøre.
Det er jo det, der er i gang med at blive forhandlet om i de her timer.
Men det der med at skulle åbne for noget aktivitet på et tidspunkt, hvor det er blevet anbefalet, at der er lukket for dem, mener jeg ikke er hensigtsmæssigt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-06:
Man opfører sig utrolig ordentligt og disciplineret, det er jeg fuldstændig enig i.
Og det gør man, fordi man et langt stykke hen ad vejen stadig væk godt forstår sammenhængen og kan se sammenhængen, kan se logikken i det, man skal.
Problemet kommer bare, når man så egentlig siger til de her unge: Det er sådan set bedre, at I render ud ti mand sammen og leger med hinanden eller gør et eller andet med hinanden, end det er, at I går ud sammen med jeres lærer og får en aktivitet, der faktisk er styret og planlagt.
Det er det man siger.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-06:
Jo, altså, der er ikke nogen, der har lukket skolerne for sjov.
Så når det er sådan, at der ikke er åbent for, at lærerne kan organisere undervisning, hvad enten det er på matriklen eller i store eller små grupper eller med eller uden afstand – når der er lukket for det hele – så er det, på grund af at vi står i en global pandemi.
Jeg har aldrig hørt en politiker sige: Hey, jeg har det forslag, at vi bare lukker uddannelsessektoren og lader alle de unge sidde derhjemme og kede sig, for det synes vi er en bedre idé, end at de er i skole.
Så når der ikke er åbent for de ældste elever i første fase af corona, er det jo simpelt hen, fordi det vurderes, at risikoen for, at smitten så bliver for stor, er til stede, og derfor er der rigtig god grund til, at lærerne ikke, når skolen er lukket, skal drive skole alligevel.
Det er jo, fordi der så er for mange relationer.
Det er mit indtryk, at de unge faktisk godt forstår det, og at de også derfor har opført så utrolig ordentligt og disciplineret.
Og det synes jeg vi skal takke dem for.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-06:
Men jeg efterlyser bare, at man kan forklare de børn i Odense, som var ude sammen med deres lærer, hvorfor det skulle være forbudt.
Det forstår de ikke, for det giver ikke mening i forhold til at passe på en smitterisiko.
Det gør det ikke for dem, det gør det ikke for lærerne, det gør det ikke for dem, der organiserer det.
Så kan jeg godt forstå, at ministeren siger, at det pålæg, der er kommet ovenfra, siger, at man ikke må, fordi skolerne er lukket, og de må ikke komme derud.
Det er vel så det, der bare er grunden.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-06:
Nu synes jeg faktisk godt, at man kan have meget større tillid til de unge mennesker, og det synes jeg da også at de sidste rapporter fra sundhedsmyndighederne viser.
For den ukontrollerethed har jo ikke været der – på et niveau, hvor det har haft betydning for smittespredningen i hvert fald.
For smittespredningen er sådan set på et utrolig lavt niveau, og det er jo det, der har været hele hensigten: Det var at åbne så langsomt, at vi ikke risikerede en eksplosion i smitten.
Selvfølgelig kommer der flere nuancer på.
Det er da nemmere at forstå, end hvis der kommer alle mulige nuancer på.
Det synes jeg faktisk vi skal være stolte over på ungdommens vegne.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-05-06:
Tak for det.
Jeg vælger at tolke det sådan, at regeringen agter at lave en plan for, hvordan vi kommer godt ud på den anden side med vores luftfart, og der er jo forskellige virkemidler.
Et af virkemidlerne, der jo til dels allerede bruges i forhold til Bornholm, er, at det offentlige køber et vist antal sæder, hvilket er med til at holde hånden under det.
Men så er der jo selve genstarten, hvor vi jo sandsynligvis skal have en indsats både herhjemme, men også på et europæisk niveau, og der vil jeg spørge om ministerens overvejelser omkring det europæiske, ruterne ud i Europa
: Bliver det noget med at forhandle nogle prioriterede ruter, der skal åbne først, eller er det med et big bang, man skal åbne?
Og hvad med resten af verden?
Kan ministeren sige lidt om det?
Benny Engelbrecht (S), 2020-05-06:
Jeg har først og fremmest en løbende dialog med branchen.
Jeg har også i denne uge haft drøftelser, naturligvis virtuelt – man kan jo ikke samle hele luftfartsbranchen i Danmark i et mødelokale i denne tid, så det foregår som mange andre møder også virtuelt – og har naturligvis også lyttet til de udfordringer, de ser.
Jeg forstår, at man er godt hjulpet af de generelle hjælpepakker, som Venstre også har været med til at sikre det brede politiske flertal for i Danmark, og det er klart, at der, så længe de kører, så er en rimelig betryggelse i forhold til selskabernes overlevelse.
Men når man kommer ud på den anden side, skal der selvfølgelig være nogle ensartede retningslinjer.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-06:
Om Sundhedsstyrelsens retningslinjer fra den 5. februar, altså få, få dage efter at den oplysning kom frem på Seruminstituttet, skriver Sundhedsstyrelsen: Person til person-smitte er påvist ved tæt kontakt til smittede, herunder sundhedspersonale eller familiemedlemmer.
Af de tilgængelige rapporter fremgår, at en stor del af tilfældene i Kina ikke har haft kendt kontakt til syge mennesker eller markeder, så den konkrete eksposition er som oftest ukendt.
Inkubationstiden angives at være mellem 2 og 12 dage omkring medianen på 7 dage.
Og så står der: Der er set eksempler på person til person-smitte før symptomdebut, men WHO vurderer, at smitte hovedsageligt sker fra patienter med symptomer.
Citat slut.
Så det er altså Sundhedsstyrelsen, der den 5. februar lægger det her helt åbent frem.
Liselott Blixt (DF), 2020-05-06:
Så går vi ud fra, at ministeren vidste det allerede den 29. januar.
Det gjorde jo, at de mennesker, som passede f.eks. vores ældre på plejehjemmene – altså der, hvor der er flest, som er afgået ved døden som følge af covid-19 – måske kunne have beskyttet sig bedre, hvis de havde vidst, at der var nogle andre retningslinjer.
2 måneder gik der!
Hvad var grunden til, at der skulle gå 2 måneder, fra ministeren fik det at vide, til man ændrede retningslinjerne?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-06:
Jeg kan godt genkende den her slags spørgsmål fra sådan den normale politiske boksekamp – hvem har vidst hvad hvornår?
Det her er ikke en fortrolig eller hemmelig oplysning.
Denne oplysning var at finde i helt åbne internationale studier, og der blev skrevet om det, i hvert fald i en lang række af de største danske medier.
Og i de samme dage blev det udsendt i to af de styrelser, jeg har ansvaret for, altså om deres retningslinjer i forhold til opsporing, når det gælder Styrelsen for Patientsikkerhed, og i forhold til de retningslinjer, som Sundhedsstyrelsen lavede lige de sidste dage af januar og første dage af februar.
Det vil sige, at der er – og jeg kunne næsten have lyst til at citere en tidligere statsminister – intet som helst at komme efter i den her sag.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-06:
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren igen: Hvornår fik ministeren besked om den henvendelse, der var hos Sundhedsstyrelsen den 28. januar?
Hvornår kom det ind på ministerens bord?
Jeg taler ikke om presseomtale.
Det har vi alle sammen kunnet forvisse os om, og nogle ting reagerer man på, nogle ting reagerer man ikke på.
Men hvornår fik ministeren direkte besked?
Det er jo det, der er spørgsmålet, som er blevet stillet både i sidste uge og nu igen – mange gange.
Jeg siger tak til ministeren for besvarelsen.
Det, som undrer mig lidt, er, at ministeren ikke svarer på det spørgsmål, som fru Liselott Blixt kom med, nemlig hvornår ministeren fik besked om den her sag, der hos Sundhedsstyrelsen dukker op den 28. januar.
Så kan vi ikke godt her i Folketinget få at vide, hvornår ministeren fik besked om det?