runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Frandsen (M), 2023-04-21:
Det er fuldstændig korrekt, at jeg har været borgmester i 5½ år.
Jeg stod så ikke for inddrivelsesesafdelingen i Tønder Kommune dengang, så hvorvidt man har et valg, er jeg faktisk meget usikker i forhold til at svare sådan helt definitivt på.
Men typisk – og nu snakker jeg bare ud fra min erfaring – er det jo sådan, at når man er kommune, skal man ligebehandle.
Der findes noget, der hedder ligebehandlingsprincippet, og ifølge det må man ikke sidde og vurdere på, om der er nogle regninger, man gerne vil sende, og nogle regninger, man ikke vil sende.
Man skal behandle alle borgere ens.
Så umiddelbart vil jeg tro, at en kommune er forpligtet til det, men jeg svarer kun ud fra min paratviden her.
Mange tak for ordet, hr. formand.
Jeg skal igen oplyse om, at jeg i den her sag deltager som vikar for vores sædvanlige retsordfører, Henrik Rejnholt Andersen.
Derfor vil jeg læse den tale op, som jeg har fået udleveret: I Moderaterne synes vi, at B 96 umiddelbart er et sympatisk beslutningsforslag – for hvem har egentlig ikke lyst til at forbedre retstilstanden for børn og unge i retssager?
Beslutningsforslaget kommer jo på baggrund af de tidligere tvangsanbringelsessager, som også er nævnt i beslutningsforslaget.
Moderaterne kan dog ikke støtte forslaget, da det i dag forholder sig sådan, at forældre, der gerne vil have, at en afgørelse fra Ankestyrelsen bliver indbragt for retten, har mulighed for netop det uden store omkostninger.
I sådanne sager gælder særlige retssikkerhedsgarantier.
Det koster nemlig ikke noget at få en tvangsanbringelsessag indbragt for retten; man skal ikke betale retsafgift, og staten betaler for advokat til familien.
Man kan heller ikke blive dømt til at betale sagsomkostninger til Ankestyrelsen, hvis man hæver eller taber sagen.
Anderledes forholder det sig, når forældrene selv lægger sag an imod f.eks. kommunen og forældrene vil have udbetalt et pengebeløb af kommunen som erstatning, fordi de mener, at børnene uberettiget har været tvangsanbragt uden for hjemmet, og at kommunen i den henseende har begået en fejl.
Det vil sige, at den part, der hæver eller taber sagen, som udgangspunkt skal betale sagsomkostninger til den anden part.
Det forholder sig sådan i disse sager ligesom i andre retslige sager, at man som part skal være forberedt på at betale modpartens udgifter, hvis man enten har en dårlig sag eller taber.
Parten i den type sager er altid barnet, og det er jo her, hvor udfordringen ligger, selv om forældrene vælger at træffe en beslutning som værge.
Det er ikke en nem problematik eller problemstilling; det har vi også hørt fra de tidligere ordførere.
Personligt mener jeg også, at der er en problemstilling her, som vi skal have adresseret og løst, for det er ikke holdbart, som det er.
Derfor er der helt klart et behov for at få set på det her område.
Med de ting taget i betragtning
kan Moderaterne heller ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-21:
Ja, hvis det bare var så enkelt, kunne vi sagtens stemme for, at regningen ikke skal ende hos børnene, men det virker jo lidt falsk at stemme for, hvis man ikke samtidig har brugsanvisningen klar.
Og det er jo altså det, der ikke ligger klar.
Altså, jeg vil understrege det, jeg sagde indledningsvis om intentionerne i det her forslag – vi støtter dem hundrede procent.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-21:
Jo – det, Venstre så ville stemme for, er, at der skal findes en løsning på, at regningen ikke ender i børneværelset.
De har jo i systemet ikke nogen muligheder for at, kan man sige, kæmpe for deres ret – kæmpe, i forhold til at de er blevet forkert behandlet i det sociale system.
Så det, Venstre ville stemme for her, er, at regningen ikke ender hos børnene.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-21:
Jeg kan ikke fortælle, hvor arbejdet er henne – det må man spørge justitsministeren om.
Og nu brugte spørgeren udtrykket »at holde justitsministeren i ørerne« – det er nok ikke sådan, jeg vil sige det, men jeg vil i hvert fald presse på for, at vi får en afklaring på det.
Når man undrer sig over, at vi ikke bare kan stemme ja i dag, synes jeg, man lige skulle prøve at kigge på formuleringen.
Det drejer sig om »et lovforslag, der sikrer« – jamen hvordan?
Hvordan sikrer et lovforslag?
Det er jo sådan set det, der er hele problematikken, og jeg tror, det er op til mange juridiske responsa at finde ud af, hvordan det er.
Så det er en af grundene til, at vi ikke bare kan stemme for det her i dag.
Vi ved jo ikke, hvad vi stemmer for.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-21:
Tak for det.
Og også tak for en god og konstruktiv tale.
Men jeg undrede mig også over det med tidsfristen.
Jeg er egentlig helt enig med Morten Messerschmidt i, at man jo sagtens kunne stille et ændringsforslag, hvis det var det, der var problemet, så vi fik det løst, og at det er vigtigt, at vi ligesom har en tidsfrist at arbejde ud fra, for vi ved jo godt herinde, at tingene ofte trækker ud og trækker ud.
Og for at, kan man sige, skyde et rigtig godt beslutningsforslag ned henviser man altid til, at der er sat et arbejde i gang.
Men hvad er det helt præcist for et arbejde, der er sat i gang?
For nu har jeg jo hørt, at det arbejde er sat i gang, men hvad indeholder det i grunden, og hvornår er det sat i gang?
Det kan være, at ordføreren kan oplyse mig om det.
Men ellers vil jeg sige tak for de konstruktive ord, også i forhold til det med, at der kun var én fejl her, og det var, at Venstre ikke selv havde fremsat det.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-21:
Jeg vil ikke stå og sætte dato på, for jeg vil sikre mig, at det bliver den rigtige løsning.
Og som jeg sagde før, tror jeg, at man kan spørge mange professorer fra Juridisk Institut i personret om at løse det her.
Og så vil de også gerne udbede sig tid til at lave noget grundigt, der ikke bagefter kan anfægtes af Folketinget.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Nu har hr. Preben Bang Henriksen dog en væsentlig del af ansvaret for, at justitsministeren er justitsminister, så jeg synes jo, at han skulle leve op til det ansvar og så sige til justitsministeren, hvad det så er for en tidsfrist, Venstre opererer med.
For hvis vi er enige om, at det her er et problem, hvis vi er enige om, at børnene har en dårlig retsstilling, og at værgerne har en dårlig retsstilling og det er et generelt problem for retssystemet, så duer det jo ikke, at vi ikke har nogen tidsfrist.
Altså, min erfaring med ministre, uanset om det så er fra højre eller venstre eller midten, eller hvad det er, er, at det er meget godt, at der er nogen, der holder dem i ørerne.
Derfor kunne hr. Preben Bang Henriksen måske komme med angivelse af, hvornår han regner med at man kan løse det her.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-21:
Med forbehold for, at jeg selvfølgelig ikke kender den dialog, som ordføreren måtte have haft med socialministeren, vil jeg sige, at jeg har det indtryk af socialministeren, at det her også er et område, der ligger hende meget på sinde.
Og regeringen vil jo selvfølgelig i sit videre arbejde, både omkring opfølgning på det her konkrete beslutningsforslag, som jeg jo har erklæret mig enig i hensigten i, og i diskussionen om anbringelsesområdet i det hele taget, tage det gode input med.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Jeg tror, hr. Preben Bang Henriksen har fuldstændig ret i, at vi alle sammen ser ens på det her og derfor ønsker en løsning.
Jeg kan dog alligevel ikke lade være med – når nu hr. Preben Bang Henriksen siger, at det eneste, der er galt med forslaget, er, at det ikke er Venstre, der står som forslagsstillere – at undre mig en lille smule over, at talen så slutter med en nedadvendt tommelfinger.
Det virker lidt underligt, og derfor vil jeg også gerne komme hr. Preben Bang Henriksen lidt i møde.
For hvis det, der er alibiet for, at Venstre ikke vil støtte det her udmærkede forslag, er ordene inden udgangen af 2023, så synes jeg bare, at Dansk Folkeparti og Venstre i fællesskab skal lave et ændringsforslag, som vi så kan stemme igennem ved andenbehandlingen.
Og så vil jeg bare høre: Hvad skal der stå i stedet for de fire ord, for at hr. Preben Bang Henriksen så kan støtte det forslag, som han gerne ville være forslagsstiller på?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-21:
Jeg synes personligt, at det kan virke helt urimeligt, at der er nogle børn, der ender med at stå med en regning, når det ikke er dem selv, der har anlagt en sag.
Derfor synes jeg, som jeg sagde, også, at det er et godt forslag, og at det er godt, at forslagsstillerne rejser det her i Folketinget, og forslagsstillerne skal høre en imødekommenhed fra mig, i forhold til at vi jo netop vil kigge på, hvordan vi får set på problemet, så vi også får løst det ordentligt.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-21:
Så jeg skal lige forstå ordføreren, altså at ordføreren er enig i, at den regning ikke skal ende i børneværelset?
For vi ser jo faktisk lige p.t., at der er tre børn, hvor den regning er endt i børneværelset, og det er jo bare en kæmpe udfordring, og jeg synes bare, der går lang tid.
Det er jo lang tid siden, at jeg blev lovet, at regeringen ville kigge på det her, og der sker ikke rigtig noget.
Og nu har vi jo simpelt hen en konkret sag, hvor der er nogle børn, der bliver taberne.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-21:
Jeg synes ikke, at regeringen og heller ikke den her regering siger nej til gode forslag.
Tværtimod forsøgte jeg også i min tale at udvise en meget, meget stor forståelse over for forslaget og også en meget, meget stor imødekommenhed over for forslaget, og det var i øvrigt også det, som ministeren gjorde i sin besvarelse til den selv samme spørger.
Det, der jo nok bare er udfordringen, er, at der ikke nødvendigvis findes et hurtigt eller et nemt svar på, hvordan man løser problemstillingen, fordi der er forskellige udfordringer forbundet med det, hvis man bare siger, at staten fra den ene dag til den anden betaler regningen for børnene.
Derfor er der jo brug for, at vi gør det på en ordentlig måde, og at vi får lavet et ordentligt arbejde, så vi netop sørger for, at der i fremtiden ikke er nogen børn, som skal stå med regningen i børneværelset, for at bruge spørgerens egne ord.
Karina Adsbøl (DD), 2023-04-21:
Tak for det, formand.
Jeg synes, det er brandærgerligt, at man i regeringer på regeringer – kan man sige – står og siger nej til gode forslag her i salen om det her, som netop handler om at styrke børns retsfølelse.
For hvordan skal man ellers kunne styrke børns retsfølelse, hvis der ikke er nogen, der kan anlægge en sag på vegne af dem?
Men udfordringen er netop, at regningen ender i børneværelset, og at det er i lovgivningen.
Det står jo i loven, at regningen skal ende der.
Og nu har vi en konkret sag, som jeg også henviser til i dag i forhold til det her beslutningsforslag, altså at den regning er endt i børneværelset.
Så hvorfor er det, at Socialdemokratiet ikke kan støtte det her beslutningsforslag om netop at styrke børns retsfølelse, styrke børns retssikkerhed, da de jo netop er børn, og ikke selv kan anlægge en sag ved domstolene?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-21:
Tak for ordet, formand.
Med beslutningsforslaget vil forslagsstillerne pålægge regeringen at sikre, at børn ikke skal betale sagsomkostningerne i retssager, hvor en værge anlægger en retssag på barnets vegne, som efterfølgende hæves eller tabes.
Det har vi som udgangspunkt, som ministeren også redegjorde for, stor forståelse for.
Det kan synes helt urimeligt, at børn skal betale sagsomkostninger i en retssag, som deres forældre har valgt at anlægge, og det kan ende med at sætte barnet i en uoverskuelig situation på både kort og lang sigt.
Børn skal selvfølgelig have adgang til retssystemet for at kunne beskytte deres rettigheder.
Når de er under 18 år, kan de dog ikke selv anlægge en retssag, og så er det børnenes værge og ofte deres forældre, der skal anlægge sagen på vegne af deres børn.
Men det er barnet, der er part i sagen, og det er derfor også barnet selv, der hæfter for sagsomkostningerne, hvis sagen tabes.
For man kommer ikke udenom, at det koster at føre en retssag, og at man som en part tager en procesrisiko, når man vælger at indbringe en sag for domstolen.
Spørgsmålet er så, hvem der skal tage den risiko og oppebære omkostningerne, hvis det ikke lykkes.
Det synes vi er et godt og relevant spørgsmål, når det kommer til børn, men det er også et meget kompliceret spørgsmål, hvor svaret ikke ligger lige for.
Vi mener, at vi skal have set ordentligt på problemet, inden vi kan kaste os ud i mulige løsninger, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger her.
Men vi synes som sagt, at det er et meget vigtigt emne, som forslagsstillerne her bringer op, og at det derfor også er godt, at justitsministeren vil undersøge de her ting nærmere og komme med forslag.
For vi skal finde en ordentlig løsning på den her komplicerede problemstilling, som kan stille børn i en meget svær situation, og som kan have en stor negativ effekt på deres fremtid.
Så tak til forslagsstillerne for at fremsætte forslaget, og tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-21:
Nu ved jeg ikke, i hvor høj grad vi skal lave ændringsforslag sammen.
Jeg har jo allerede tilbudt en beretning her, og jeg kan kun sige, at jeg ikke vil forpligte Justitsministeriet til noget som helst i den her retning.
Rosa Lund (EL), 2023-04-21:
Nej, det er ikke et beslutningsforslag, som jeg lige er på vej med, hr. Morten Messerschmidt.
Men jeg synes, at det er godt, at det er domstolene, der laver skønnet.
Det synes jeg helt bestemt.
Og jeg synes egentlig, at hr. Morten Messerschmidt understreger meget godt med det spørgsmål, at straffen for manddrab jo er rigtig høj i dag, og det er en god ting.
Det kommer vi ikke med forslag om at ændre på.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Det tror jeg ikke at der er ret mange af de pårørende der synes.
Alene det at skulle leve i en måske årelang uvished om, hvorvidt en gerningsmand, der altså ikke har ét, men hele to liv på samvittigheden, skal have en livstidsdom eller forvaring for den sags skyld,
er ubærligt.
Og det er jo derfor, at vi sådan set gerne vil være på både offerets, men også på offerets families side og sige: Findes man skyldig i forsætligt manddrab, er der ingen vej uden om at få livstid.
Og jeg har forstået budskabet, og der danner sig jo også nogle, hvad kan man sige, sådan symptomatiske meldinger i rød og blå blok her.
Men jeg håber alligevel, at fru Rosa Lund i sit arbejde vil tænke på ikke bare offeret og den eventuelle sådan individualpræventive effekt, altså om man kan få ham til ikke at slå ihjel igen, men også vil tænke på offerets familie og de efterladte.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-21:
Der har været nogle knaster, men grundlæggende fungerer det faktisk udmærket.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Okay, så det handler ikke om at sikre mindretalsrettigheder i Danmark, som hr. Steffen Larsen sagde, men sikre, at der er de samme mindretalsrettigheder i alle menneskerettighedskonventionens lande.
Det er fint nok.
Hvordan synes hr. Steffen Larsen det går?
Steffen Larsen (LA), 2023-04-21:
Det kunne vi jo formodentlig reelt gøre.
Men hvad skulle så få andre lande til at respektere vice versa?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Det ville selvfølgelig være nærliggende at spørge, hvilken af »Tosca«-indspilningerne hr. Steffen Larsen så foretrækker, men jeg tror alligevel, jeg vil spørge lidt til mindretalsrettigheder, for jeg er fuldstændig enig i, at mindretalsrettigheder er væsentlige.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-21:
Mange tak, og det er igen en fornøjelse at komme herop efter hr. Peter Skaarup, hvor alting bare passer i højden.
Det er jo skønt.
Vi diskuterer i dag her i salen beslutningsforslag B 109 om Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, som er fremsat af Dansk Folkeparti, og jeg bemærker, at jeg kun har siddet i Folketinget siden valget i november 2022, men at jeg har hørt en næsten konstant og mindst ugentlig strøm af eder over internationale konventioner og menneskerettigheder her i Folketingssalen fra forslagsstillernes parti.
Det er ikke, fordi jeg ikke kan nyde at høre det samme nummer igen og igen, for det kan jeg skam.
Jeg nyder selv ofte Puccinis »Tosca« eller Slayers »Raining Blood«, og efter at jeg er blevet far, kan jeg også se på Spotify, at det ofte er Popsi og Krelles udgave af »Hjulene På Bussen«, der kommer igen og igen.
Men mennesker her i landet har altså rettigheder, også selv om vi ikke altid er enige i de rettigheders omfang.
Mindretalsbeskyttelse går jeg faktisk formodentlig ud fra at Dansk Folkeparti er meget glade for, når det kommer til det danske mindretal i Tyskland og reelt set også det tyske mindretal i Danmark.
Men disse mindretalsbeskyttelser er jo f.eks. også dækket af konventioner, som vi er med i, ligesom de jo altså dermed også dækker og beskytter vores mindretal i Tyskland.
Således virker den internationale retsorden faktisk meget godt, i det mindste her i Vesten.
Jeg ser dog også gerne, ligesom forslagsstillerne, at vi kan komme af med udvisningsdømte udlændinge, men her er et af problemerne ikke altid så meget konventionerne, som det også er, at modtagerlandene ikke vil modtage deres egne borgere, hvorfor vi vil få dem retur.
Det er et helt andet problem med udenrigspolitiske dimensioner ud over, hvad konventionerne har en umiddelbar effekt på.
Det er derudover ikke Liberal Alliances politik, at vi skal undtages fra menneskerettighedskonventionen eller dele af den, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Peter Skaarup (DD), 2023-04-21:
Ja, vi er positive over for forslaget.
Det er jo sådan, at der i forslaget er forskellige modeller for, hvordan man når hen ad vejen.
Det, som jeg har redegjort for her, er, at vi tror mest på den model, der handler om, at man optager forhandlinger med andre lande med henblik på at ændre konventionerne, sådan at de tager udgangspunkt i det, vi vil, nemlig undgå at have kriminelle udlændinge i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Det er bare en afklaring, altså om man, når man bakker op om hensigten, så selvfølgelig også støtter forslaget, altså stemmer ja, når det kommer til andenbehandling.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-21:
Jamen jeg kan sagtens følge ræsonnementet i, at det ikke giver mening.
Spørgsmålet er så, hvad vi skal gøre, og hr. Morten Messerschmidt kommer så med den løsning, at vi skal tage et forbehold.
I den forbindelse kan jeg jo ikke lade være med at tænke på, at jeg har et svar fra Justitsministeriet på et spørgsmål, nr. 1023, som jeg ikke skal stå og citere, for det tillader tiden ikke, men man når i hvert fald frem til den konklusion, at en opsigelse af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention endvidere vil kunne få betydning for Danmarks medlemskab af EU.
Jeg må sige, at hvis det er rigtigt, er det i hvert fald en dyr affære.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
[Lydudfald]
... og er der ikke noget paradoksalt i, at hvis man har to kriminelle rumænske brødre – dem findes der jo nogle stykker af – og den ene begår et kriminelt forhold i Rumænien og den anden begår det her i Danmark, altså ensartede forhold, hvor de får den samme dom, så skal den bror, der begår det kriminelle forhold i Rumænien, i et rumænsk fængsel, og det er inden for menneskerettighederne, men Danmark må på grund af menneskerettighederne ikke sende den anden kriminelle bror hjem til Rumænien, så han kan afsone sammen med sin kriminelle bror.
Det giver da ingen mening.
Hvorfor er det, at vi ikke skal tage et forbehold for den slags nonsens?
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-21:
Det er ganske rigtigt artikel 3, der handler om tortur.
Jeg tror faktisk, at hr. Morten Messerschmidt har ret, og når jeg siger det, er det, fordi jeg og Retsudvalget for 4-5 år siden tog til Rumænien for at kigge på fængselsceller, netop fordi der var problemer med at komme af med rumænerne, idet der på et tidspunkt havde været en afgørelse om størrelsen af de rumænske celler, og vi kunne i hvert fald se, at det måske ikke var så galt endda.
Jeg husker ikke nærmere omstændighederne, og jeg kan heller ikke huske, om ikke den politik eller den afgørelse blev ændret, men jeg er helt sikker på, at hr. Morten Messerschmidt kan huske det bedre end mig.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-21:
Hr. Preben Bang Henriksen nævner en række af de menneskerettigheder, der findes i konventionen, og jeg tror, at jeg vil komme ind på en nærmere behandling af dem i min ordførertale.
Men jeg kunne godt tænke mig her konkret at spørge hr. Preben Bang Henriksen, om han, når nu han nævner forbud mod tortur, vil bekræfte, at det netop er artikel 3, som handler om tortur og nedværdigende behandling, der nu er årsag til, at rumænere, der begår kriminalitet i Danmark, ikke må sendes til rumænske fængsler, altså fordi det er en krænkelse af menneskerettighederne, hvis rumænere, der begår ulovligheder i Danmark, skal afsone i rumænske fængsler, hvorimod rumænere, der begår ulovligheder i Rumænien, godt må afsone i rumænske fængsler.
Vil hr. Preben Bang Henriksen bare bekræfte, at når vi ikke kan udvise rumænere til afsoning i Rumænien, er det netop på grund af bestemmelsen om forbud mod tortur?
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-21:
Jeg skal indledningsvis sige, at jeg taler på Venstres vegne, og at jeg også taler på vegne af Det Konservative Folkeparti, som ikke havde mulighed for at være her i dag, i hvert fald ikke på det her tidspunkt.
Spørgsmålet i dette beslutningsforslag er, om Danmark skal indgå i aktive forhandlinger om ændring eller ophævelse af konventionen her, Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Der er nok ingen tvivl om, at baggrunden jo er de mange udvisningssager, som vi alligevel ikke får succes med, eksempelvis Levakovicsagen.
Vi skal bemærke, at de rettigheder, der er i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, er ret til liv, forbud mod tortur, forbud mod slaveri, frihed, retssikkerhed, retfærdig rettergang, privatliv, religionsfrihed, ytringsfrihed osv.
Det er rettigheder, vi har glæde af, og justitsministeren nævnte faktisk en af afgørelserne, som i hvert fald den borgerlige side af salen var meget glade for, nemlig den, der hed Sørensen og Rasmussen mod Danmark om eksklusivaftaler.
Så det er ikke af det onde med alle bestemmelser i konventionerne.
Men det er da klart, at der er nogle af dem, som vi synes ikke rigtig får den udgang, som vi havde forventet.
Derfor kunne man fristes til at gå ind for forslaget her.
Jeg må bare sige, at det vil have en høj pris, hvis et lille land som Danmark, et af Europas mindste lande, viser vejen ud af konventionerne.
Jeg kan i hvert fald levende forestille mig, at der er masser af andre lande, der måske føler mere trang til at komme ud end Danmark og i givet fald vil følge efter.
Der gøres allerede meget for at udfordre disse bestemmelser.
Jeg tænker her bl.a. på udlændingelovens § 26 om, at anklagemyndigheden altid skal nedlægge påstand om udvisning, medmindre det med sikkerhed vil være i strid med konventionerne osv.
Det kender vi i hvert fald rigeligt fra retspraksis.
Det er noget af det, vi får tudet ørerne fulde fylder alt for meget i retten – efter nogens opfattelse, ikke efter min opfattelse.
Jeg må nok også skyde en pil igennem, at det aldrig rigtig tjener noget formål at udfordre konventionerne.
Jeg tænker i den forbindelse på advokat, og jeg tror også, han er professor, Jonas Christoffersens redegørelse fra 2017, da han var direktør for Institut for Menneskerettigheder, hvor han påpegede, at anklagemyndigheden slet ikke gjorde sit arbejde omkring udvisning, og påpegede, at domstolene i vid udstrækning ikke udviste i det omfang, det kunne lade sig gøre.
Det medførte faktisk et ramaskrig rundtomkring, og det har i den grad også medført, at langt flere bliver udvist.
Jeg kan ikke sige, at jeg har tal på det, men jeg kan i hvert fald sige, at jeg har set domme, hvor dommeren lige nøjagtig citerer Christoffersens responsa her.
Så det tjener et formål at udfordre, og det er også det, regeringen gør ifølge regeringsgrundlaget.
Man vil udfordre konventionerne.
Man udnævner en ambassadør.
Jeg står ikke her og kan sige, hvor meget det vil hjælpe, men det vil da i hvert fald få fokus hen på grundlaget, sådan at man kan nå målet med henblik på en grundig udredning heraf.
Så på det foreliggende grundlag kan Venstre ikke støtte forslaget.