runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Nu kan jeg jo så hjælpe hr. Bjørn Brandenborg med at finde ud af, at tilbage i 2013 foreslog Liberal Alliance også kropskameraer på det danske politi, og det var heller ikke med en mistillidsdagsorden imod politiet, men netop fordi vi allerede dér så tilfælde, hvor borgere manipulerede med videoer og lignende i et forsøg på at skabe beviser mod politibetjente i sager om magtmisbrug.
Vi er nødt til at give politiet de værktøjer, de skal bruge, og så sørge for, at det foregår på en ordentlig måde, sådan at retssikkerheden forbliver intakt.
Og det er da det, vi prøver at gøre her; det er da ikke noget med at have mistillid og alt muligt andet.
Hr. Bjørn Brandenborg, De må tage Dem sammen!
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Det er jeg nok bare ikke enig med ordføreren i.
Altså, at man på baggrund af de debatter, der har været, og de fremstillinger, der har været, og som har et ensidigt fokus, der handler om at miskreditere vores politi, så skynder sig at fremsætte et beslutningsforslag, som handler om hurtigst muligt at pådutte vores politi at gå med kamera hele tiden, selv om der i forvejen er en forsøgsordning i gang, og selv om Politiforbundet er i gang med et arbejde, synes jeg ikke er den rigtige måde at gøre det på.
Jeg synes, at vi skal vise den tillid til vores politi, som jeg har, og som Socialdemokratiet har, i forhold til at de hver eneste dag løser nogle enormt vigtige og svære opgaver.
Det, som Politiforbundet jo har sagt, er, at man gerne vil forsøge sig med kropskameraer.
Man gør det allerede i nogle politikredse, og man vil udvide ordningen til også at gælde f.eks. på færdselsområdet og, som ministeren sagde, til fodboldkampe eller til større demonstrationer.
Men det der med, at man fra den ene dag til den anden, fordi man har set nogle fjernsynsudsendelser, man syntes var lidt ubehagelige, skal skynde sig at pådutte politiet at gå med kropskameraer hele tiden, er vi bare ikke enige i.
Rigsadvokaten vil jo stadig være ansat på en åremålskontrakt, også efter det her lovforslag.
Derfor vil det også løbende blive vurderet, om det er den rigtige person, der er på posten.
Men hvis det, jeg hører Dansk Folkepartis ordfører sige, er, om vi er indstillet på at sætte grænsen ned eller op – der blev både sagt noget om 12 år og helt ned til 5 år – så tror jeg, at jeg synes, vi har fundet en fin balance med de 10 år.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-09:
Jeg synes, det er på sin plads at rose Venstre for, at der rent faktisk er noget, som man sagde før valget, som man også gjorde bagefter.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren ind til noget.
Der er jo flere, der har været ude at sige, der er også Venstrefolk, der har indikeret det, at det, der skete mod Claus Hjort Frederiksen, altså var noget politisk forfølgelse, og at han jo sådan set bare sad i en tv-udsendelse og sagde noget, der var kendt i offentligheden.
Er ordføreren enig i, at det, der er sket, lugter af politisk forfølgelse eller en overreaktion eller noget andet?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
De ting, der handler om alt muligt som hensynet til vores efterretningstjenestes hemmeligheder og statens sikkerhed og samarbejde osv., som ikke er åbent og klausuleret, har kommissionen jo så en mulighed for at anmode om.
Det er det, der ligger i det, at kommissionen selv har mulighed for at kunne tilrettelægge sin undersøgelse, og hvem den vil tale med, og hvad den gerne vil se, osv.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-09:
Det vil de få adgang til?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Det her med de usaglige hensyn – og det er måske meget godt, at vi får det helt på plads – skyldes jo bl.a. de spekulationer, der har været om, om kommissionen så har ret til at spørge statsministeren eller nogle af statsministerens medarbejdere.
Det er rigtigt forstået, at kommissionen kommer til at arbejde på præcis den samme måde, som det var tilfældet, da vi vedtog det sidste opdrag, den sidste lovgivning om FE-kommissionen, nemlig at den selv tilrettelægger, hvordan den vil lave sine undersøgelser, og hvem den taler med.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-09:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne have ordføreren til at bekræfte, at det betyder, at man kan undersøge de politiske spor, og det vil sige, at man kan undersøge, om statsministeren og hendes departementschef har været involveret i nogle af de beslutninger, der er blevet taget, forud for at man hjemsendte FE-chefen, og også i forhold til Claus Hjort Frederiksen.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Nu tror jeg nok også, en del af hastebehandlingen hang sammen med, at der var en coronaepidemi i Danmark og i en lang række andre lande, der gjorde, at vi måtte hastebehandle noget lovgivning.
Men hensynet i den her undersøgelse er jo det samme, som det har været hele tiden, nemlig også hensynet til statens sikkerhed, vores efterretningstjenesters hemmelighed og deres samarbejde, og når vi derfor med det her lovforslag udvider kommissionsundersøgelsen, hvis vi forhåbentlig får et flertal for at gøre det, så bygger det jo på præcis de samme ting, som vi vedtog i den indledende undersøgelseskommission.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-09:
Det tror jeg jeg kan have rigtig mange holdninger til, men det er nok ikke min vurdering, der er det centrale.
Det er derfor, vi beder en kommission om at komme til bunds – en kommission, der har adgang til alle de relevante oplysninger og har mulighed for at indkalde vidner, så der kan blive skabt en klarhed i en meget, meget vigtig sag, hvor noget jo i sagens natur, når det vedrører efterretningstjenester, er klassificeret.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-09:
Jo, jo, men nu er hr. Torsten Schack Pedersen jo ordfører for Venstre, og jeg spørger til ordførerens holdning, mening, hvad man synes
Det er sådan set derfor, vi er i Folketinget, altså for at synes og mene noget og lovgive og alt muligt.
Så jeg spørger bare, hvad holdningen til det er.
Altså, jeg går da ud fra, at man har en eller anden synsning, og at det vel har berørt ordføreren følelsesmæssigt, at en tidligere mangeårig kollega har skullet gå igennem det her og så i øvrigt også i en ret sen alder, ikke?
Så hvilken følelse står ordføreren med, i forhold til at det her er sket for en kollega i Folketinget?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-09:
Nej, jeg må sige, at hvis der er foregået noget, der er korrupt, så er det strafbart, og det er et usagligt hensyn, og så vil det jo også være omfattet.
Det er bare lige for at slå det fast.
Kommissionen har frie tøjler, i forhold til hvad de måtte finde, som giver anledning til, at mener, at der skal graves videre.
Og jeg synes også, det er betryggende, at kommissionen har de muligheder.
I forhold til hvad der skal til for at indkalde vidner, er der faktisk en ændring i lovforslaget, for det har der været diskussion af, altså hvorvidt det har været dækkende, at det var »strengt nødvendigt«, og om det var for restriktivt.
Jeg synes, det er fint, at kommissionen ved, at hvis det er noget, der har afgørende betydning for dens arbejde, kan den indkalde vidner.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Ordføreren for Venstre siger, at den her kommission får frie tøjler til at undersøge det.
Det lyder jo dejligt.
Men sådan er det jo – man kan tolke en spændetrøje og frie tøjler som det samme, bare det er lavet ud af lærred, tilsyneladende.
Ellers er det jo sådan, at undersøgelsen skal undersøge usaglige hensyn, og det er en måde at sikre, at der ikke kommer en kritik af beslutningstagerne, hvis det skulle vise sig, at det er på grund af fejl eller mangler eller andre ting.
Det skal udelukkende være, hvis der er forekommet noget korrupt eller der har været et meget personligt båret hensyn, at man kan rette en kritik.
Er det ikke et problem for Venstre, at tingene er indrettet så snævert?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-09:
Det er meget alvorlige beskyldninger, og det er derfor, det skal afsøges.
Det er ikke rimeligt, hvis det er politiske eller personlige hensyn, der er drivende for, at der er personer og i endnu højere grad politiske modstandere, som bliver udsat for sigtelser og anklager.
Det er ikke rimeligt, hvis det er politisk motiveret.
Det er derfor, det er det, der skal undersøges, for det ville være fuldstændig uholdbart i et retssamfund.
Det er det, kommissionen skal undersøge, og dermed får vi også en klarhed over, om det er rigtigt eller forkert.
Mai Mercado (KF), 2024-04-09:
For det er sådan faktuelt, at en kommission forfølger sit kommissorium.
Så er det rigtigt nok, at hvis de finder noget, kan de godt undersøge andre, men når det er så smalt afgrænset, vil det aldrig blive relevant at spørge topembedsmænd og ministre, fordi det ligger uden for kommissoriet.
Det er også faktuelt, at hvis man udvider kommissoriet, vil Folketinget aldrig blive bekendt med det, fordi det ikke er en granskningskommission, men en almindelig undersøgelseskommission i Justitsministeriet.
Det betyder, at man på alle stræk i den her sag har designet en undersøgelse, så den aldrig kommer til bunds, og så vi formodentlig aldrig får hele billedet af, præcis hvad det var, der skete i Findsensagen og i Claus Hjort-sagen.
Sidst jeg tjekkede, altså før valget, var Venstre bare meget optaget af, at man skulle kunne have tillid til de undersøgelser og kommissioner.
Derfor synes jeg, det er så vildt, at Venstre stadig væk står her og lægger stemmer til sådan en undersøgelse, vel vidende at man aldrig får det fulde og det hele billede frem.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-09:
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at det er en uafhængig kommission, der har frie tøjler, og som har mulighed for at indkalde de vidner, som de mener er relevante for, at sagen kan blive grundigt belyst.
Jeg synes også, det er vigtigt at holde sig for øje, at det her handler om at kunne placere et eventuelt strafferetligt ansvar, og der er det usaglige hensyn, der er det bærende.
Jeg synes, det er ganske fornuftigt, at vi forlænger forældelsesfristen, for jeg deler den opfattelse, at det er fuldstændig uholdbart, hvis man pålægger en igangværende kommission yderligere arbejde, hvilket vi gør i det her tilfælde, så arbejdet dermed trækker ud, at det så kan betyde, at de ting, som kommissionen måtte komme frem til, ikke har nogen betydning, fordi der så er indtrådt forældelse.
Det er derfor, vi med lovforslaget forlænger forældelsesfristen.
Mai Mercado (KF), 2024-04-09:
Der er flere juraeksperter, som har været ude at sige, at det er et meget stramt og afgrænset kommissorium, og med den måde, det er blevet formuleret på, vil man reelt ikke kunne kaste lys over sagen, både i forhold til at man kun undersøger usaglige hensyn, og at man ikke undersøger fejl, mangler og lovbrud.
Men det gælder også, i forhold til hvem det er, man undersøger, nemlig anklagemyndighed og efterretningstjeneste og altså ikke ministre og topembedsmænd.
Så kan man jo ikke lade være med at notere sig det, der står på side 4 i lovforslaget.
Der står: »Henset hertil foreslås det, at forældelsesfristen for ministres strafansvar for forhold omfattet af undersøgelseskommissionens undersøgelse i intet tilfælde er mindre end 6 måneder«.
Så man har en skarpt afgrænset smal undersøgelse, og forældelsesfristen træder altså kun i kraft, hvis det er inden for kommissionsundersøgelsen.
Så hvad nu, hvis der kommer noget frem, som ikke er dækket af kommissionsundersøgelsen?
Så kan det jo aldrig blive undersøgt, og man kan aldrig placere et ansvar.
Hvad synes Venstre om det?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-09:
Jeg har mange stærke følelser i den her sag.
Derfor har det jo også været meget, meget vigtigt for Venstre, at vi kommer til bunds i den, og at vi får udvidet kommissoriet, så de beskyldninger, der har været, bliver undersøgt.
For den her sag fortjener at blive undersøgt grundigt, og derfor er jeg glad for, at vi udvider kommissoriet, og at der bliver lavet en ordentlig undersøgelse, så det ikke er min mavefornemmelse, der skal være afgørende for, hvad der er rigtigt eller forkert.
Det er jeg lidt mere tryg ved at tre uafhængige dommere kommer frem til, og så må Folketinget jo så på baggrund af beretningen vurdere, om det giver anledning til yderligere.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Men hvis vi nu skulle lære noget af den her sag, kunne det jo være, at det lige nøjagtig var det, vi havde brug for at vide.
Hvad var det, der var foregået?
Hvorfor var de beslutninger truffet, som de var truffet?
Havde man hastet ting igennem?
Den forhenværende socialdemokratiske regering tror jeg blev meget kendt for at hastebehandle og for at gøre ting meget hurtigt fra toppen, og det tror jeg da kan medføre fejl.
Det kan da medføre, at man ikke får tænkt sig om, og hvis man så har en ressortminister ovre i Forsvarsministeriet, som er bange for at gå imod sin ledelse, hvad sker der så?
Kan der også ske fejl af det?
Jeg tror, vi er nødt til at tage det meget alvorligt.
Jeg må jo konstatere, at det kan være, at det er mig, der simpelt hen ikke går nok op i juristers sofisteri, men i forhold til »strengt nødvendigt« og det andet udtryk – hvad var det, det var? – som vil være synonymt med »strengt nødvendigt«, giver det ikke mening at stå og sige, at det er meget tungtvejende forskelle, i forhold til hvornår man bør indkalde vidner.
Begge formuleringer lyder som hindringer for, at man kan indkalde vidner.
Og hvis det er frie tøjler, man søger at give, jamen så laver man jo ikke hindringer.
Det må vi være enige om.
Mai Mercado (KF), 2024-04-09:
Det er meget groft at kalde mig og mit parti for konspirationsteoretikere.
For sandheden er jo, at der er flere juraeksperter, der har været ude at kritisere den måde, den her undersøgelse er strikket sammen på, altså det lovforslag, som vi i dag skal behandle.
Ordføreren svarede jo ikke klart på mit spørgsmål, så vil ordføreren medgive, at hvis der dukker vigtige informationer og oplysninger op, efter at kommissionen har afrapporteret, så kan man altså ikke bruge de informationer til at bremse forældelsesfristen?
Den vil indtræde uanset hvad og dermed frikende de ministre, der måtte have ansvar i den her sag.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Tak for spørgsmålet, omend det bliver sådan meget teoretisk.
Jeg vil så også sige, at når man har beskæftiget sig lidt med den her sag og også med ordførerens holdninger til den her sag, så er det ikke noget nyt, at det, man forestiller sig, bliver sådan meget ude i det nærmest konspiratoriske.
Det, der er udgangspunktet, og det, vi har aftalt, og som jo også udløb af den debat, der var i sidste uge, er, at fra arbejdet er færdigt, er der en forældelsesfrist, der først udløber 6 måneder efter, og det er jo noget, der er aftalt for også at kunne imødegå noget andet af den kritik, der har været, nemlig at det her skulle være et forsøg på at få det til at tage så lang tid som muligt.
Mai Mercado (KF), 2024-04-09:
Jeg vil bare stille ét spørgsmål i forhold til det lovforslag.
Forældelsesfristen er afgrænset til kun at træde i kraft vedrørende forhold belyst i kommissionsundersøgelsen.
Men lad os så antage, at der springer en bombe – altså ikke bogstaveligt talt, men af nyhedsmæssig karakter – kort tid efter at afrapporteringen er landet den 1. april 2026.
Men fordi det ikke er omfattet af kommissionsrapporten, vil forældelse altså indtræffe, fordi man har valgt at afgrænse det her snævert.
Så hvis der pludselig kommer noget frem, som er betydningsfuldt og af vigtig interesse, og som fuldstændig på dramatisk vis ændrer alt det, man har haft kendskab til før, så vil der altså indtræde forældelse, og så kan de pågældende ministre altså ikke blive stillet til ansvar.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Tak for det.
Det lovforslag, vi nu skal behandle, har til formål at udvide det mandat, som vi har givet til den kommission, der lige nu sidder og undersøger forløbet omkring hjemsendelse af en række ledende medarbejdere i Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det gik nok de færrestes næser forbi, at vi sidste efterår havde en del debat i kølvandet på de to straffesager mod henholdsvis Lars Findsen og Claus Hjort Frederiksen.
Den debat blev fra nogle sider krydret med en vis mængde gisninger, antydninger og spekulationer og teorier om myndighedernes og politikernes ageren i de to sager.
Det er ikke holdbart, og derfor besluttede regeringen sammen med SF, at den igangværende undersøgelseskommissions mandat skulle udvides.
På den måde kan vi få kommissionen til at se på forløbet og få alle de mange spekulationer lagt i graven.
Det er på den baggrund, vi står her og skal behandle dette lovforslag.
Det er et lovforslag, hvor det klart fremgår, at FE-undersøgelseskommissionen nu også skal se på, om der er varetaget usaglige hensyn i forbindelse med straffesagerne mod Lars Findsen og Claus Frederiksen.
Det kommer til at ske inden for de rammer, som vi i Folketinget har sat for kommissionens arbejde, og det er rammer, som naturligvis skal tage hensyn til de særlige forhold, der jo i sagens natur gælder, når det handler om vores efterretningstjenester og klassificerede oplysninger, som de ligger inde med.
Den løsning er vi tilfredse med i Socialdemokratiet.
Vi mener, at man med det, der her lægges op til, kan få svar på de spørgsmål, som har floreret.
Vi støtter derfor lovforslaget.
Tak for ordet.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-09:
Jeg er fuldstændig klar over, at hr. Lars Boje Mathiesen rigtig gerne vil have min personlige holdning til, hvad jeg mener omkring det.
Jeg har forholdt mig til lovforslaget i dag om, at man har valgt at udvide undersøgelseskommissionens arbejde i forhold til at se på, om der har været usaglige hensyn, og det er det, jeg henholder mig til.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Man kan godt synes, at det, jeg siger, er groft.
Jeg kan bare konstatere, at ordføreren sammen med en perlerække af mennesker har haft en masse holdninger til den her sag, også før jul, uden at have nogen som helst anelse om, hvad det handler om.
Og det er det, der er grunden til, at jeg siger, som jeg gør.
Ordføreren siger fra salen, at jeg ikke svarer på spørgsmålet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-09:
Hvad er ordførerens holdning til, at man ikke undersøger de tre andre medarbejdere, som også blev anholdt, men at det kun drejer sig om Lars Findsen og Claus Hjort Frederiksen?
Steffen Larsen (LA), 2024-04-09:
Jeg vil gerne spørge ind til det her med usaglige hensyn.
Hvis nu det skulle vise sig, at der ikke er nogen usaglige hensyn, altså at man ikke har taget nogen dårlige hensyn, når man har taget de beslutninger, man har, jamen så er der ikke noget at komme efter, vil den her undersøgelse så vise.
Men der kunne jo sagtens være noget i den her sag, nogle beslutninger, som var truffet ud fra, lad os sige inkompetence eller ren uduelighed eller alle mulige andre ting, og de fejl er vi da nødt til at få frem i lyset, så vi kan undgå at gentage fejl.
Derfor er jeg da skuffet over hele idéen med, at det eneste, vi skal undersøge, er usaglige hensyn, for vi skal kun lige undersøge, om der er nogen, der måske har været korrupte eller lignende, når det måske egentlig ikke er det, vi er bange for.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
For mig handler det om, at vi har tillid til vores retssystem, til vores myndigheder og til vores retsstat.
Jeg synes helt ærligt, at nogle af de ting, der er sagt i det her forløb, er under al kritik, og at nogle af de beskyldninger, der har været rettet mod vores myndigheder, er under al kritik.
Det er sådan set derfor, jeg valgte at fremhæve det i min tale.
For selvfølgelig betyder det noget, når der står profiler fra Det Konservative Folkeparti og mener, at der kan være politisk indblanding i sådan nogle sager her.
Så er det klart, at det selvfølgelig er noget, der er med til at skade tilliden til vores retsstat.
Rosa Lund (EL), 2024-04-09:
Så tror jeg bare, jeg gerne vil bede hr. Bjørn Brandenborg om at gentage eller måske be- eller afkræfte, om alle de juraprofessorer og tidligere efterretningsfolk, der har været ude at sige noget om den her sag, så er konspirationsteoretikere, ikke ved, hvad der foregår i efterretningstjenesterne, og alle de andre ting, som hr. Bjørn Brandenborg står og siger oppe på talerstolen og anklager både min kollega, som jeg ellers normalt ikke er så enig med, men egentlig også resten af oppositionen for.
For os i Enhedslisten handler det her ikke om, om det her er politisk motiveret eller ej.
For os handler det om, at vi gerne vil have efterretningstjenester, vi kan stole på.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Derfor har man så et ønske om, at snittet skal lægges et andet sted.
Det, som bl.a. den ordfører fra Konservative, jeg havde en ordveksling med før, har ytret, har jo været, at man havde en masse viden om, hvad der foregik.
Man mente, at det her var politisk eller personligt motiveret.
Det har der jo været adskillige der har været ude at afkræfte.
Det er for, at det forhåbentlig kan være med til for en gangs skyld at afkræfte, at det er tilfældet.
Rosa Lund (EL), 2024-04-09:
Grunden til, at jeg tager ordet nu, er den ordveksling, ordføreren lige havde med fru Mai Mercado.
Det er jo fuldstændig korrekt, hr. Bjørn Brandenborg, at vi ikke aner, hvad der er foregået.
Det er præcis derfor, vi gerne vil have det undersøgt.
Jeg må sige, at det er en tynd kop te, regeringen kommer med her.
Det er selvfølgelig bedre end ingen kop te, men det er en tynd kop te.
Så på den måde synes jeg faktisk, ordføreren modsiger sig selv lidt.
Det er jo rigtigt, at vi ikke aner, hvad der er foregået.
Det er jo det, vi gerne vil finde ud af.
Det er præcis derfor, oppositionen gerne vil have en bredere undersøgelse end det, regeringen har lagt op til.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Hvis spørgsmålet er, om jeg anerkender de afgørelser, der kommer fra Højesteret, er svaret til det: Ja, det gør jeg altid med de afgørelser, der kommer fra Højesteret.
Højesteret har truffet en afgørelse, og de har vurderet, at man godt kunne føre den her sag for delvis åbne døre, og det har anklagemyndigheden så haft en anden holdning til.
For at svare på spørgsmålet bakker jeg hundrede procent op om Højesteret og de afgørelser, de træffer, og jeg har også respekt for, at anklagemyndigheden vurderer, at man på grund af hensyn til vores efterretningstjenester og statens sikkerhed har måttet trække de her sager.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-09:
Det er altid sjovt at smide omkring sig med det der med konspirationsteorier.
Nå, lad nu det ligge.
Er ordføreren enig i Højesterets vurdering af, at det her skulle foregå for delvis åbne døre?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-09:
Min holdning er, at det er et tillæg til den kommissionsundersøgelse, der allerede er i gang, og jeg synes, det er en fornuftig afgrænsning, vi har fundet.
Det, vi behandler i dag, handler jo i virkeligheden også om at tage ansvar for at få lagt mange af de konspirationsteorier, der har været bragt på bane det sidste stykke tid, i graven, så vi forhåbentlig kan komme videre, samtidig med at der stadig væk er en stor grad af tillid til det system, som vi er rigtig mange der gør hvad vi kan for også at forsvare.
Det handler jo om og er sket på baggrund af den meget betydelige debat og de spekulationer, som jeg også har været inde på tidligere i min tale, og som der har været i håndteringen af de her straffesager.
Det er på den baggrund, at vi i samarbejde og en aftale, vi har indgået med SF, foreslår at udvide kommissionen.
Det, der har været spekulationer om, har jo været, om der er foretaget usaglige hensyn, altså herunder om der skulle have været politiske eller personlige motiver involveret.
Det er derfor, det er det, som vi undersøger her.
Jeg vil så også sige, at jeg ikke synes, at det hører til i en kommission at skulle undersøge, hvorvidt man har en eller anden personlig holdning om, at et eller andet kunne have været gjort anderledes i sådan et forløb.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-09:
Nu bad jeg heller ikke om Liberal Alliances valgprogram.
Jeg spurgte ind til overvejelserne omkring det, og der hører jeg så, at ordføreren siger, at hvis det stod til ordføreren, kunne det her godt være et element, hvor man, hvis der var et andet flertal uden om Socialdemokratiet efter næste valg, ville udvide det.
Så tak for det.