runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Det kan sagtens være, at man ville være landet et andet sted, og jeg synes også, at jeg efterhånden har anerkendt et par gange, at processen måske ikke var fuldstændig skøn.
Men jeg tror også, at der er en stor sandsynlighed for, at den ville være endt samme sted.
Men jeg synes, den er endt et fint sted, og jeg tror bare, at hvis vi havde taget en længere debat, ville vi have mødt mindre modstand mod den aktuelle beslutning.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-30:
Ordføreren siger, at det er svært at spå om, hvor vi var landet, men kunne man ikke forestille sig, at man, hvis man nu havde lavet sådan en regulær forhandling og havde fået lidt input fra eksempelvis arbejdsmarkedets parter, måske havde fået et lidt bredere grundlag og var landet et sted, hvor man måske ikke havde hastet det sådan igennem, men rent faktisk havde lyttet til nogen?
Kunne man ikke forestille sig, at man var landet lidt bedre?
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Det er muligt, men hvis ordføreren nu beder mig om at love, at der kommer en opgørelse, vil jeg bestemt ikke gøre det herfra.
Men jeg synes da, det vil være helt reelt at spørge Novo Nordisk, om de mener, at det er dem, der skaber det største overskud for Danmark, og om de mener, at de faktisk tjener flere penge ved at lade de ansatte arbejde 1 dag mere, og der er jeg ikke sådan i stor tvivl om, hvad svaret er.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-30:
Kunne det ikke være rigtig godt for os alle sammen og for den her debat, hvis vi rent faktisk fik en reel opfølgning på, hvordan det gik med afskaffelsen af store bededag, i forhold til hvordan produktiviteten steg og hvor mange penge vi fik frigivet ved det?
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Det er korrekt forstået, at jeg ikke på den måde sidder med finanserne selv, for jeg lytter jo til, hvad jeg får fortalt.
Og jeg kan gå tilbage til det og sige, at det, jeg med sikkerhed kan bekræfte, er, at når man på en produktionsvirksomhed får lov til at producere 1 ekstra dag, øges indtjeningen, og det synes jeg jo ikke er sådan meget svært at forstå.
Det er det, jeg ligesom bider mærke i.
Og det er muligt, at nogles arbejde ikke fylder så meget, men jeg er sikker på, at mange ville sige, at hvis vi politikere blev hjemme lidt oftere, kunne det spare samfundet for meget.
Men der er altså produktionsvirksomheder, der reelt skaber overskud.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-30:
Jeg hører, at ordføreren bekræfter, at når man laver sådan nogle beregninger, er de behæftet med usikkerheder, og jeg hører også en anerkendelse af, at man laver nogle antagelser om fremtiden og spår om en effekt.
Alligevel hører jeg ordføreren sige sådan meget kategorisk, at man har øget det med 8.500 flere medarbejdere, og at der er skaffet finansiering.
Men det ved vi vel reelt ikke, for der foreligger jo ikke nogen reel opfølgning på de beregninger.
Er det ikke korrekt forstået?
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Jo jo, men jeg forestiller mig ikke sådan splittelse på det personlige plan.
Jeg tror godt, at vi som danskere kan hæve os op over den slags uenigheder.
Det er ikke så meget det, jeg tænker på.
Jeg tænker mere på den helt åbenlyse splittelse, det har skabt i samfundet som sådan: En halv million mennesker skriver under på en underskriftsindsamling om, at man ikke vil have den afskaffet; vi har kæmpestore demonstrationer på Slotspladsen; det har sat dybe skel mellem Folketinget og fagbevægelsen og arbejdsgiverne og, som vi også har været inde på tidligere, skabt nogle ret alvorlige ar i samarbejdet mellem folkekirken og Folketinget.
Hvordan har man det egentlig med, at en af de første store handlinger, Moderaterne bidrog med i dansk politik, var at splitte Folketinget og så i øvrigt skade Folketingets forhold til samarbejdspartnere?
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Jeg er meget glad for, at ordføreren anerkender, at Moderaterne faktisk er baseret på et fundament af samtale – at vi skal lytte til hinanden.
Nogle gange kommer man jo ud i nogle situationer, hvor samtalen måske ikke har været tilstrækkelig, og jeg tror også, det var det, jeg erkendte i min samtale.
Men dermed ikke sagt, at beslutningen var forkert.
At beslutningen har været med til at splitte i så høj grad, som ordføreren nævner, køber jeg så ikke helt ind i.
Jeg ved godt, at det nogle steder har skabt frustration, men at der decideret er tale om en stor splittelse, har jeg ikke oplevet.
Jeg har stadig væk de samme venner som før, og jeg oplever, at der er flere arbejdsgivere, der synes, det har været en ganske fin ordning.
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Det var jo lidt af svaret, men jeg fik trods alt ikke at vide, hvor mange der gik, for det tal kender ordføreren ikke.
Men det vil den anden side af salen jo slet ikke være med til, og derfor er der overhovedet ikke flertal for noget af det.
Tværtimod er der flertal for den model, regeringen foreslog.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Det kan man ikke rigtig se ud af den her mængde administrativt ansatte.
Der ved jeg godt, at der også skal noget ledelse til for at få nogle folk ud.
Men jeg bemærker, at ledelsen jo burde være væsentlig færre folk end de frontlinjeansatte.
Her lader det til, at ledelsen nogle steder begynder at overstige antallet af frontlinjeansatte.
Så tror jeg egentlig ikke, at vi får løst det problem, som vi gerne ser løst, og som jeg er overbevist om at hr. Kim Valentin også gerne ser løst, nemlig at vi får håndteret det demografiske træk i velfærdssektoren.
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Det klarer ordføreren ganske glimrende.
Mit spørgsmål går på, at ordføreren siger, at der er kommet en masse nyt administrativt personale.
Vil ordføreren anerkende, at der er brug for et demografisk løft i vores sektor?
Det vil sige, at vi bliver flere ældre, og at der kommer flere problemer derude.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Vi må jo nok hellere få dem omskolet eller uddannet til noget mere brugbart, hvis vi skal have dem ud på hospitalerne.
Det er måske der, hvor vi har problemet lige nu, altså at vi nogle steder har for mange administrativt ansatte.
Et andet sted, jeg bemærkede, var f.eks. undervisningsområdet.
Der er man nødt til nu at købe en ny ejendom til 600 mio. kr. i København midt på Kalvebod Brygge for at få plads til alle de nye ansatte i STUK og STIL.
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Jeg skal heller ikke kunne sige, hvad det hjalp.
Men det lyder, som om ordføreren har en dyb indsigt i det her område.
Og hvis det er korrekt forstået, er jeg sikker på, at der er nogen, der gerne vil have den liste, som ordføreren har lavet, over alle dem, der er overflødige, så vi kan få dem fyret i en fart og få dem ansat på hospitalerne, hvis det er det, der er hensigten.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Jeg er overbevist om, at det ikke er overflødigt, hvad de laver alle sammen.
Men jeg er også overbevist om, at langt hovedparten af vores administrative systemer i staten fungerede fint før 2017.
Derfor kan det undre, at vi skulle bruge 22 pct. flere i administrationen.
Et sted, hvor jeg ved at vi havde et problem, er f.eks. i skattevæsenet.
Okay, er 1.000 så det rigtige antal?
Det må vi jo tvivle på, når vi ser resultaterne af Vurderingsstyrelsen.
Jeg tror godt, at vi kan konkludere, at der var nogle problemer der.
Det er måske for mange kokke, der fordærver maden dér.
Vi får nok aldrig et rigtigt svar på, hvad der gik galt.
Så har vi andre steder i staten, hvor vi har fået flere administrativt ansatte.
Lad mig komme med et godt eksempel.
I f.eks. regionerne har vi fået rigtig mange flere administrativt ansatte på hospitalerne.
Men har vi oplevet et løft af nogen service?
Har vi oplevet, at sygeplejerskerne skal løbe langsommere og faktisk har mere tid?
Så hvad hjalp det?
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Nu kan jeg jo ikke undgå at bemærke, at ordføreren flere gange har nævnt alle de her overflødige offentligt ansatte, der er i administrationen.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ordføreren har den opfattelse, at alle, der arbejder inden for den offentlige administration, dybest set er ligegyldige eller ikke laver noget, der overhovedet skaber værdi.
For det er jo en nem konklusion at drage om nogle folk, man faktisk dybest set ikke aner hvad laver.
Men har ordføreren en eller anden viden om, at det arbejde, de alle sammen laver, er overflødigt?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-30:
Nu bliver jeg en lille smule bekymret, for indtil nu synes jeg, regeringen har sagt, at det er helt udelukket, at der bliver afskaffet flere fridage, og nu siger Moderaterne, at det faktisk er svært at spå om, hvilke fridage der lige om lidt kan risikere at blive afskaffet, hvis man mangler flere penge.
Er det den besked, danskerne derude skal høre fra et af regeringspartierne i dag, altså at der godt kan komme flere helligdage, der bliver afskaffet, hvis man pludselig står og mangler flere penge eller synes, der mangler nogle flere i beskæftigelse eller noget helt tredje?
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Jamen det er jo derfor, Liberal Alliance gerne så, at der var et blåt flertal efter næste valg, sådan at blå partier sammen kunne finde løsninger på det her.
Hvis nu dem på den anden side af salen ikke var med på, at vi fandt besparelser i den offentlige administration, og hvis det at fyre en enkelt administrativt ansat er det samme som en –
hvordan var det, Villy Søvndal i sin tid sagde det, selv om man havde en enorm offentlig vækst under Anders Fogh Rasmussen i sin tid?
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Vi har jo også i debatten i dag flere gange været omkring forskellige aspekter af de økonomiske beregninger, som nu skulle begrunde det her tyveri af en fridag fra lønmodtagerne.
Man kan jo sige, at økonomerne på kort sigt kan være vældig uenige.
Nogle kalder det hokuspokusberegninger, men de er dog et stykke hen ad vejen enige om, at det vil give noget arbejdskraft.
Til gengæld har de fleste, som jeg har set det, været enige om, at på bare lidt længere sigt vil det fade ud og faktisk ende i nul.
Hvad er hr. Steffen Larsens refleksioner over en regering, der regerer på den måde?
Jeg har lagt mærke til, at Moderaterne lige fra deres fødsel og til i dag forklarer, at en af kerneværdierne er samarbejde.
Det er måske også det at være moderat, at man modererer.
Jeg prøver sådan positivt at forstå, at bare det at etablere samarbejde og dialog i sig selv er en værdi for partiet.
Hvordan har fru Karin Liltorp det så egentlig med, at en af de første handlinger, Moderaterne var med til, var et indgreb, som splittede Folketinget, som splittede forholdet mellem Folketinget og arbejdsmarkedets parter – ikke kun fagbevægelsen, men også arbejdsgiverne – og som splittede forholdet mellem Folketinget og folkekirken?
Hvad er så idéen i at være moderat?
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Tak for ordet.
Rent økonomisk har afskaffelsen af store bededag været en stor succes.
Det betyder, at vi har øget arbejdsudbuddet med 8.500 fuldtidspersoner og vi har styrket de offentlige finanser med ca. 3 mia. kr. årligt, og det er da meget pænt.
Desuden vil jeg vove den påstand, at mange arbejdsgivere, især i produktionsvirksomheder, er glade for beslutningen, selv om de måske har været lidt bange for at sige det højt.
Jeg har selv arbejdet det meste af mit liv i produktionsvirksomheder, der fremstiller medicin, og jeg ved, at det kunne være rigtig svært at få det hele til at gå op på grund af de mange fridage, der var i løbet af foråret.
Men nej, det er heller ikke gået hen over hovedet på mig, at der har været stor folkelig modstand, og at der nogle steder stadig er det.
Med min store interesse i den menneskelige psyke har jeg prøvet at forstå, hvad det primært drejer sig om.
For jeg er slet ikke i tvivl om, at størstedelen af danskerne meget gerne vil arbejde en dag for ukrainernes skyld.
Jeg er sikker på, at de meget gerne vil arbejde ekstra for at sikre penge til at forsvare os mod Putin, ja, i det hele taget er jeg ganske sikker på, at man sagtens kunne vinde opbakning til, at vi sammen skal tjene flere penge til en konkret og værdig sag, så derfor er det jo sjovt at dykke ned i, hvad der er gået galt.
Langt hen ad vejen tror jeg det drejer sig om kommunikation og om mangel på samme, og der var måske ikke tilstrækkelig samtale.
Det har den efterfølgende debat i høj grad vist.
For ligesom vi har ret til at ytre os, har vi også en pligt til at lytte til hinanden.
Vi skal kunne tale sammen, også om svære ting og også om ting, vi er uenige om – samtalen må aldrig stoppe – og det er jo heldigvis det, vi gør her i dag.
I Moderaterne synes vi dog stadig, at det var den rigtige og nødvendige beslutning, og at der var et godt, sagligt argument for at afskaffe store bededag
, så derfor mener vi ikke, at det var en fejl at afskaffe den.
Vi får i den grad brug for pengene i betragtning af de problemer, samfundet står over for, og afskaffelsen af en helligdag, hvor vi alle bidrager ved at arbejde lidt mere, ser vi som den mest solidariske måde at gøre det på.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Hvis man f.eks. ser på, hvordan de her penge, som er blevet øremærket til forskellige ting, og som kommer herinde fra Folketinget og ud til kommunerne, er indrettet, så er der jo bl.a. blevet forhandlet ind, at der skal være en administrationsandel af de milliarder, der er blevet givet ud, til f.eks. det her med, at der skal være flere pædagoger i børnehaverne.
Der må vi konstatere, at det så betyder, at for hver gang man ansatte to eller tre pædagoger ude i børnehaverne, skulle der ansættes en ekstra administrativt ansat i kommunerne.
Det synes jeg jo er en mærkværdig måde at tilgå det på, hvis det var pædagoger, det var formålet at skaffe.
Og så må man jo sige, at hvis en leder i en børnehave ikke kan administrere f.eks. to-tre pædagoger ekstra, bliver det jo også lidt mærkværdigt at se, at man fra KL's og Folketingets side ligesom påtvinger, at der skal være flere administrativt ansatte på den led.
Det synes jeg er en mærkværdighed.
Som jeg netop nævnte, er det jo sådan, at arbejdsgiverne og arbejdstagerne i Danmark har lov til selv at lave kontrakter og aftaler med hinanden.
Det synes jeg jo er dejligt.
Det er et frit initiativ, og så længe foreningsfriheden gælder for de folk, der skal være medlem af foreningerne, har jeg jo ingen kvababbelser over, at man forhandler den vej rundt.
Jeg synes jo netop, at det her er en art ekspropriation, for det, der sker, er, at den private ejendomsret eller i hvert fald den private kontraktret bliver udsat for et indgreb fra statens side, og det huer mig ikke.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
SF og Liberal Alliance ligger selvfølgelig langt fra hinanden på en række områder, måske især når det kommer til arbejdsmarkedspolitik, og så erindrer jeg alligevel med stor glæde Liberal Alliances ordførers indlæg ved førstebehandlingen af det her lovforslag.
Det koncentrerede sig om, at det her var konfiskation og ekspropriation af privat ejendom, fordi det er aftaler mellem to private parter, der ligger.
Regeringen bryder ind og nærmest eksproprierer dem.
Hvad tænker hr. Steffen Larsen om det?
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Jeg tror på langsigtet politik, og jeg kan forstå, at det ikke undrer ministeren, at jeg ikke ser det som noget positivt.
Sådan har det jo været hele debatten igennem.
Jeg må jo konstatere, at jeg tror på, at man er nødt til at lave langsigtede planer og langsigtede strukturelle reformer, når man skal kigge på, hvordan vi bedst optimerer velfærdsstaten og vores samfund som helhed.
Så det her med at gå ind, gribe en fridag og hive den ud er en langsigtet strukturel ændring, ved at der så ikke er den fridag, men resultatet er jo, at arbejdsgiverne og arbejdstagerne fortsat kan lave deres egne aftaler.
Vi ser jo også, at utrolig mange større virksomheder bl.a. giver fri den dag i stedet for at øge lønningerne, hvilket jo også er blevet pålagt dem.
Der er jo mange andre måder, man kan komme rundt om den situation på.
Vi må også konstatere, at rigtig mange lønmodtagere i Danmark jo ønsker sig en fridag.
Peter Kofod (DF), 2024-05-30:
Hvis fru Theresa Scavenius stemmer for vores beslutningsforslag, vil jeg gerne sammen med fru Theresa Scavenius udforske, hvad vi kan gøre ved vores bildæk for at gøre dem mere miljørigtige, uden at vi stopper med at køre bil, eller hvad vi kan gøre for, at malingen bliver mere ren, så der ikke er så meget, der skaller af og bliver til mikroplast.
Den handel vil jeg gerne give håndslag på her og nu, hvis det kunne have interesse.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-30:
Jeg vil gerne følge op på den snak, der var lige før, om antallet af offentligt ansatte.
Kunne ordføreren tænke sig, at der måske kunne være en sammenhæng mellem en meget stor reguleringsivrighed i Folketinget og i staten, hvor vi snart sagt har regler for alt, og så, hvor mange ansatte der skal være til at administrere og udmønte alle de regler og ikke mindst følge op på dem?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-30:
Det er jo det, der ligesom er pointen.
Vi skal diskutere de store spørgsmål: Hvad er vores politiske holdning til plastikpolitik generelt, og hvor er det, man sætter ind først?
Men når vi ligesom har de her meget, meget små fokus, er det meget klart, at der bliver den her debat, som ordføreren har været med til at skabe, og som på en eller anden måde er absurd – det har den her debat jo også vist – hvor det handler om smoothier og andre ting.
Men det er jo ikke det, der er det vigtigste.
Pointen er, at jeg mener, ordføreren er faldet i en fælde og kigger det helt forkerte sted, i stedet for at vi har en stor diskussion om, hvor meget plastik vi ønsker i vores fremtidige samfund.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-30:
Det synes jeg egentlig jeg svarede klart og tydeligt på, og ordføreren kan jo gense det her efterfølgende.
Men det, der er vigtigt at tage med i det her, er, at man jo netop har en høringsperiode, for at folk kan komme med høringssvar til os politikere.
Så kan man jo vælge at være lydhør over for de høringssvar.
Man kan også vælge at være lydhør over for de 5.000 mennesker, der står herude og demonstrerer og siger: Nok er nok!
Man kan vælge at være lydhør over for organisationer og de bekymringer, der er.
Men man kan også vælge at lade være og så køre ting igennem.
Der kan man jo se forskelligt på tingene.
Sara Emil Baaring (S), 2024-05-30:
Tak for det.
Derfor synes jeg jo, at det faktisk er nogle fine værktøjer, som vi kommer til at kunne give personalet i forhold til eksempelvis en udadreagerende borger, altså at man, fordi det er borgernes eget hjem og de har en fælles stue, kan forsinke en borger, som måske har en udadreagerende adfærd, i at komme ind i den fælles stue ved at låse en dør, så man altså forsinker borgeren i at komme ind.
Jeg synes ikke, jeg blev helt klar over, hvor det er, Danmarksdemokraterne vil hjælpe et fællesskab på et bosted.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-30:
Tak for spørgsmålet.
Nu skal man jo huske på, at når man bor på et botilbud, er det også borgernes eget hjem.
Og i forhold til fællesskabet er der jo allerede regler i dag.
Et flertal indgik en aftale tilbage i 2018, men den skulle man måske have indkaldt ordførerne til at følge op på i forhold til at få en god dialog om omkring det her.
Det handler om flere ting.
Det handler jo bl.a. om forebyggelse.
Det handler om, at der er det antal medarbejdere, der skal være til at kunne hjælpe, og om, at de har en relevant og god uddannelse, altså at der er nok personale.
Men det handler også om, når man bliver visiteret til et botilbud, at det er det rigtige botilbud, man får.
For ofte er det sådan, at det ikke er det rigtige botilbud, man får, fordi det også handler om økonomi.
Og der bliver man jo nødt til at tænke på, at de mennesker, der bor på et botilbud, har forskellige udfordringer, og en af udfordringerne i forbindelse med funktionsnedsættelse kan være, at man kan være udadreagerende, og det er jo netop derfor, at pædagogikken og fagligheden kommer ind.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-05-30:
Tak for det.
Magt må aldrig være den allersidste udvej, og magt må aldrig erstatte omsorg og pædagogiske indsatser.
Vi har vedtaget en barnets lov, hvor der står, at vi skal ind og kigge på kvalitet i anbringelser.
Er kvalitet i anbringelser at sætte unge kriminelle mænd sammen med sårbare piger, som vi har set eksempler på?
Tænker ordføreren ikke, at det kunne have været klædeligt, at vi følger nogle af de aftaler, vi har lavet, til dørs, før vi begynder at blåstemple øget magtanvendelse uden at vide, hvad det er for nogle håndtag, vi egentlig skal skrue på?
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-30:
Tak for det, formand.
Jeg vil også lige takke SF's ordfører, som har været på tidligere, for talen, og sige, at vi deler en række af de bekymringer.
Det viste sig faktisk også i de 294 siders høringssvar, der var til det her lovforslag, som blev fremsat den 30. april.
Det er virkelig bekymrende, for det handler jo faktisk i bund og grund om, at man vil øge nogle magtbeføjelser, til trods for at det ikke er så lang tid siden, man indgik særskilte aftaler på ældreområdet, på handicapområdet og på børne- og ungeområdet.
Men på baggrund af en revisionsbestemmelse, som det havde været helt oplagt at udskyde, vælger ministeren at køre igennem med det her lovforslag, og det ender så også med at blive del af en politisk aftale, som blev indgået her den 2. maj.
Grunden til vores bekymringer, og grunden til, at vi ikke er med i den aftale, er, at præmissen for den aftale var fuldstændig forkert, netop i forhold til at man ville reducere omkostningerne.
Det er jo også derfor, vi i sidste uge så en kæmpe demonstration herude foran, hvor mennesker med funktionsnedsættelser, organisationerne #enmillionstemmer, Danske Handicaporganisationer og alle mulige var mødt op for at sige: Nok er nok.
Når jeg står her på talerstolen i dag, deler jeg det, der er sagt i forhold til den her proces, for det er jo sådan, at man netop har indgået en aftale på psykiatriområdet, hvor målet er at nedbringe tvang.
Vi har desværre været vidne til, at ikke alle steder får mennesker den hjælp eller den omsorg, de har brug for i forhold til socialpædagogisk støtte og hjælp og andet.
Derudover har jeg i spørgsmål 26, som jeg har stillet, bedt ministeren om at redegøre for de større kritikpunkter i høringssvarene, som ikke er håndteret i lovforslaget eller i de kommende ændringsforslag.
Der har ministeren svaret den 14. maj, at lempelser af registrerings- og indberetningskrav ikke er imødekommet.
Ministeren har også nævnt særlige døråbnere ved bo- eller dagtilbuddets yderdøre, døre mellem afdelinger, boenheder eller låger til omgivende udeareal, flytning uden samtykke ved væsentlig fare eller særlig truende og chikanerende adfærd, låsning og sikring af døre til fælles opholdsrum, aflåsning og sikring af døre til servicearealer og fælleskøkkener, låsning og sikring af låger m.v. fra bo- eller dagtilbuds udeareal, åbning af aflåst eller på anden vis sikret yderdør til en bolig i botilbud osv. osv.
Så der er jo rigtig mange af de her kritikpunkter, der har været i de 294 siders høringssvar, som ikke er imødekommet.
Det her lovforslag, som vi behandler i dag, kommer også fra den politiske aftale, som blev indgået.
Der står i aftalen, at aftalen skal bidrage til at reducere udgifterne i kommunerne, og når man skriver »reducere udgifterne«, er det jo i min optik besparelser.
Det er en kæmpe udfordring, netop fordi vi jo ikke ved noget om, om der er brug for flere penge eller man kan gøre tingene meget bedre for færre penge, fordi vi ikke aner, hvordan pengene bliver anvendt, eller hvordan pengene bliver brugt på det sociale område.
Det bedste havde været, at ministeren havde udskudt den her revisionsbestemmelse.
Maria Durhuus (S), 2024-05-30:
Jeg skal nok fremsende det til ordføreren.
Marianne Bigum (SF), 2024-05-30:
Jeg kan bare sige, at det, jeg har fået oplyst, er, at det faktisk lå i det oprindelige forslag, som blev fremsat af den socialdemokratiske minister, at det her skulle være en mulighed.
Men jeg vil da se frem til at få det opklaret, hvis ordføreren kan fremsende noget om, hvor det her forslag så er kommet fra.