runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2025-05-20:
Vores aftale er jo, at det skal ske inden årets udgang, og jeg kan ikke give tilsagn om, hvornår de forhandlinger starter.
Men at vi når det inden årets udgang, er jeg helt overbevist om – altså ikke bare at begynde dem, men mon ikke også vi når frem til en aftale?
Det vil vi i hvert fald bestræbe os på.
Det var en meget fiffig bemærkning, hr. Søren Egge Rasmussen kom med, om at være mere begejstret for det parlamentariske grundlag i sidste valgperiode.
Men det, at den regering så stoppede, hvor den gjorde, og at den periode ikke varede endnu længere, skal man jo tale med Radikale Venstre om og ikke tilskrive den relation, vore partier havde med hinanden, som jeg også synes der kom meget godt ud af.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
I den tidligere periode var jeg mere begejstret for det parlamentariske grundlag end for regeringen – begejstret for, at det gav nogle muligheder for faktisk at have nogle forhandlinger, hvor det parlamentariske grundlag fik indflydelse, fordi vi havde en regeringsforståelse, som jo bl.a. sagde, at vi skulle have en klimalov.
Så blev der lavet nogle aftaler oven på det, som jeg synes var rigtig gode, og som har lagt spor ind for måske et årti.
Er det noget, som ordføreren synes at vi skulle gå i gang med inden sommerferien?
For det er jo faktisk en meget stor og vigtig aftale, vi skal lave.
Jesper Petersen (S), 2025-05-20:
Det synes jeg jo er et godt spørgsmål at stille her.
Jeg har ikke på forhånd inden debatten i dag lavet sådan en rangering.
Der er jo opfølgning på en del forskellige aftaler, som vi står foran.
Men det at se lidt længere frem er selvfølgelig også meget væsentligt, nemlig i forhold til den opdatering af klimaloven, som vi så sent som i sidste uge havde en høring om.
Det bliver da meget, meget væsentlige forhandlinger.
Havde vi ikke nået en aftale om havvind i går, havde jeg nok nævnt det, men det gjorde vi jo så lykkelig vis, og det er jo et eksempel på endnu en bred aftale.
Jeg forstår godt, at hr. Søren Egge Rasmussen var begejstret for den tidligere S-ledede regering i sidste valgperiode, det var jeg også, men det er da ikke sådan, at der bare bliver vedtaget aftaler kun med regeringens mandater bag.
Igen i går var det jo langt, langt størstedelen af Folketinget, der var bag, og undervejs i de forhandlinger opnåede forskellige partier også indrømmelser, hvilket jeg synes gjorde aftalen bedre.
Det var vel eksempler på, at det trods alt stadig væk foregår sådan.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
Når jeg ser en socialdemokratisk ordfører på talerstolen, tænker jeg tilbage på, at det var bedre at forhandle energi- og klimaaftaler med den tidligere regering.
Det var altså nemmere at forhandle med den mindretalsregering frem for med en flertalsregering, der kommer og siger: Det her vil vi gerne gennemføre; er der nogen, der vil stemme for det?
Det gav altså en anden dynamik og en anden proces, hvor man fik inddraget flere partier på god vis.
Nu nævnte ordføreren, at der er noget, der går for langsomt, og at der er en masse implementering, vi skal lave.
Det er jeg sådan set enig med ordføreren i.
Jeg ser jo nogle gange, at det er lidt for rigidt, f.eks. da vi her tidligere fik at vide af klima-, energi- og forsyningsministeren, at det her med at udfase gas som boligopvarmning er noget, vi skal snakke om i 2026.
Men hvis vi allerede nu kunne få øje på, at der var noget, der burde justeres på her i 2025, hvorfor så ikke gøre det?
Jeg synes simpelt hen, det er for fodslæbende, hvad der foregår, altså det, at man får at vide i offentligheden: Vi når ikke vores mål.
Så indkald da til forhandlinger.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren
Christian Friis Bach (V), 2025-05-20:
Det giver jo kun mening at bruge affaldsstoffer, om det så er den ene eller den anden type affaldsstof fra fødevareindustrien, og udnytte dem fornuftigt i produktionen af biogas og ikke bare lade dem ligge og afgasse eller brænde dem af.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-20:
Nu er en af de ting, der bliver udvundet gas på, jo f.eks. kødaffald fra kødindustrien, og kødindustrien er jo nærmest den mest CO2-udledende faktor, der findes i Danmark.
Kan man så kalde gas for grønt, når det er udviklet på affald fra den mest CO2-udledende industri, vi stort set har?
Tror ordføreren, at en privat virksomhed ville have lov til at bruge ordet grøn gas om gas udviklet fra affald fra f.eks. kødindustrien?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-20:
Det kommer så fra ordføreren for Socialdemokraterne.
Man kan sige, at selv efter valgaftenen var Venstre ikke i nærheden af at være en del af den regering.
Og lige pludselig er man en fast hånd på rattet, og man er bred over midten, og der er ikke grænser for, hvor dygtig man er, når man så selv sidder der.
Det er også super fair, og det skal man også lov til.
Men så blev jeg bare nødt til at sige, at med det, ordføreren står og siger nu, skal ordføreren jo sige: Regeringen duer ikke til jobbet.
For den aftale, vi lavede i går, lavede vi lige præcis netop, fordi den aftale, der var lavet tidligere, ikke kunne leve.
Det var en dum aftale.
Så er det ikke bedre, at man ligesom gør tingene ordentligt fra start og så ligesom laver en god, bred aftale med de partier, der kan være bag, end at man laver en tåbelig aftale, som man så dybest set bagefter indrømmer?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Hvis det er ulovligt, skal det selvfølgelig lukkes.
Jeg kender ikke den pågældende sag, så jeg tør ikke rigtig udtale mig håndfast om det, men det lyder da ikke sundt, og hvis det er ulovligt, vil jeg da også gå ud fra, at man kan få det lukket og skal lukke det.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-05-21:
Tak for det.
Og tak for talen.
Hvis man i dag har fået under 02, når man går ud af folkeskolen, har man de fleste steder i landet et uddannelsestilbud relativt tæt på, der hedder fgu.
Hvis man har fået 5 eller derover – nogle steder 4, hvis der er en hf – har man mange steder i landet for langt de flestes vedkommende et attraktivt ungdomsuddannelsestilbud tæt på, hvor man bor.
Det løser vi nu ved at sige, at hvis du har bestået folkeskolen, kan du komme ind på en gymnasial ungdomsuddannelse, og hvis du ikke har, kan du komme ind på fgu, og det kan du helt tæt på, hvor du bor.
Når hr. Martin Lidegaard skyder epx fuldstændig ned og endda har proklameret, at han vil føre folketingsvalgkamp imod den ungdomsuddannelse, synes jeg, han skylder et svar på: Hvad siger vi til alle de unge mennesker, der har fået mellem 02 og 5 – hvor skal de gå hen?
Eller er det bare okay, at de skal sætte sig ind i en bus og lade sig transportere rigtig langt for at gå i skole?
Matilde Powers (S), 2025-05-21:
Tak for ordet.
Hr. Martin Lidegaard lægger vægt på dannelse i sin tale.
Det synes jeg er rigtig godt.
Det er jeg meget enig i er vigtigt, men mener hr. Martin Lidegaard, at man kun kan dannes igennem boglige og teoretiske fag, eller anerkender ordføreren, at praktiske kundskaber også kan være dannende for vores børn og unge mennesker?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Som vores system er i dag, vil de unge jo både kunne tage 10. klasse og forbedre deres snit, og de vil også kunne tage en hf på et senere tidspunkt.
Det er jo præcis det, vi gør, og det er en kæmpe succes.
Det betyder, at der er langt, langt flere unge mennesker, der tager en ungdomsuddannelse, end der var for bare 10 år siden.
Hf har været en gigantisk succes.
Jeg er ikke imod epx.
Der har ikke været én debat, hvor jeg har sagt, at vi ikke ønsker at etablere epx, for det gør vi.
Vi synes, det er en god idé at lave et udvidet tilbud med også almene fag til den gruppe.
Men jeg er imod, at man finansierer det ved at smadre 10. klasse og smadre hf og indføre en adgangsbegrænsning, som vi er det eneste land i Norden der har, og som vil ramme drenge, især drenge fra yderområder og ikkeboglige familier.
Hver fjerde dreng, der i dag går i det almene gymnasium, vil ikke kunne gøre det fremover.
Jeg har lige været i Holstebro.
Der er i forvejen 72 pct. piger på gymnasiet, og nu bliver der så 80 pct. Hvem gavner det?
Hele målet har jo været at bekæmpe A- og B-uddannelser, men får man ikke mere A- og B-uddannelse ved at differentiere endnu mere?
Det er jeg bange for at man gør.
Jeg tror, at jeg ville starte den et andet sted.
Og så diskuterer vi lidt: Hvorfor gør de det?
Vores gæt i Radikale Venstre er, at det handler om, at alle os, der har små børn, som ender i fritidsordninger efter skoletid, jo har en fornemmelse af, at så fedt er det heller ikke at være på fritidshjem.
Derfor burde vi lave nogle fritidshjem, som man slet ikke kunne få sine børn hjem fra, og der kunne vi starte.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-21:
Tak for det.
Så jeg spørger bare igen: Hvad tænker hr. Martin Lidegaard om, at man i et udsat boligområde faktisk har en ikketilladt moské?
Er hr. Martin Lidegaard villig til at kigge på håndfaste, markante tiltag, sådan så vi ikke har moskéer, der er oprettet helt ulovligt?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Jeg kender simpelt hen ikke den konkrete sag, så den tør jeg ikke udtale mig om, men jeg synes på en eller anden måde, at vi bliver nødt til at tale om, hvordan vi gør det.
Det er jo, hvis jeg husker rigtigt, sådan, at muslimer flest er som danskere flest, nemlig at de går meget sjældent i moské.
90-95 pct. kommer der kun, når de skal giftes eller døbes eller på anden måde fejre noget, ligesom danskeres forhold til folkekirken er.
Men dem, der faktisk er troende og fredelig troende, har jo meget svære vilkår, fordi det er svært at finansiere moskéer i dag.
Det er svært at gøre det på en dansk måde.
Vi har ikke nogen imamuddannelse, så de kan indgå i dansk kultur og praktisere islam på en dansk måde.
Nogle af dem får også støtte fra udlandet, hvad vi er dybt betænkelige ved, for det tror vi ikke gavner integrationen og det, at vi får en ikkeekstremistisk form for islam i Danmark.
Så vi er meget optaget af, om vi kan finde en måde at få en islam i Danmark, som er mere dansk og mere dansk forankret og rodfæstet med egne uddannede imamer og uden støtte fra udlandet.
Camilla Fabricius (S), 2025-05-21:
Tak for det.
I det vestlige Aarhus, faktisk lige op til Langkærparken, er der en moské, eller rettere sagt blev der oprettet en moské.
Grundplanen sagde faktisk, at i den ejendom, som man havde købt, måtte man have en grillbar og ikke en moské, så man fik et påbud.
Så nedlagde man sin moské, og så sørgede man for, at der kom Kvindelig Kultur Forening, som fuldstændig ligner en moské, og som opfører sig som en moské.
Det er de samme mænd, der kommer der.
Hvad tænker hr. Martin Lidegaard om, at man i et udsat boligområde i det vestlige Aarhus opretter en moské, selv om man ikke må, og endda kalder det noget andet?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Vi er faktisk glade for epx, men vi er ikke glade for reformen, fordi man finansierer epx'en ved at nedlægge 10. klasse, nedlægge hf og indføre et nyt adgangskrav.
Det betyder, at Danmark er det eneste land i hele Norden, hvor man ligesom laver et glasloft, hvor de unge efter folkeskolen ikke kan vælge den ungdomsuddannelse, de gerne vil.
Det er vi bare imod.
Men måske kunne vi lave noget spændende her, for vi vil gerne genindføre værkstederne på fritidsordningerne, som vi havde i gamle dage.
Vi vil gerne genindføre hånden, ånden og sangene og snedkerværkstedet og møtrikkerne i folkeskolens afgangsklasser, som vi havde i gamle dage.
For det gav en forståelse for det praktiske også.
Matilde Powers (S), 2025-05-21:
Jeg er glad for at høre, at ordføreren ligesom jeg selv synes, det er rigtig vigtigt med balancen, og anerkender, at praktiske egenskaber også er dannende.
For når man spørger de unge selv, efterspørger de faktisk mere praktisk undervisning og mere undervisning, der er relaterbar til deres hverdag, også i gymnasierne.
Derfor indfører vi jo nu en epx, som både har mere praktisk undervisning, men som stadig åbner dørene for en hvilken som helst uddannelse i fremtiden.
Nu nævner ordføreren, at ordføreren ikke bryder sig om epx, men anerkender ordføreren, at epx vil kunne imødekomme nogle af de her ønsker, som vores unge mennesker har?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Tusind tak for det spørgsmål.
Jeg mener absolut det sidste.
Nu fik jeg citeret både Hal Koch og Grundtvig i min tale.
Grundtvig var jo den, der sagde, at hånd og ånd hænger sammen.
Hele højskolebevægelsen, som vi forbinder meget med dannelse, havde jo den tanke, at man netop skulle tage landbrugsbørnene, mænd og kvinder, ind på højskolerne og lære dem de nye landbrugsfærdigheder, altså hånd, samtidig med at de fik oplysning og demokratiforståelse ind.
Der er ikke i min bog noget, der er mere dannet end andet, overhovedet.
Vi har brug for begge dele, og i øvrigt er kombinationen tit det, der skaber allerflest brud og erkendelser osv. begge veje.
Men det går begge veje, synes jeg.
Nogle gange har jeg næsten en fornemmelse af, at vi lever i en tid, hvor vi har sådan omvendt uddannelsessnobberi, altså hvor det næsten kun er håndens arbejde, vi ønsker at fremme.
Vi er enormt glade for det gode forlig, vi har lavet om erhvervsskolerne for nylig, hvor vi giver flere penge.
Vi ville gerne have givet endnu flere.
Vi var mindre glade for epx-reformen.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-05-21:
Tak for det.
Det synes jeg faktisk er et nybrud.
Jeg er glad for at høre, at hr. Martin Lidegaard synes, at tanken bag epx er god, og at det er den vej, vi skal ned ad.
Jeg har bare ikke set Radikale Venstre for det første anerkende det og for det andet fremlægge, hvordan vi så finansierer den slags tilbud.
Treparten løser måske ikke alt.
Jeg synes, at den løser meget, og jeg synes faktisk, det er danmarkshistorie, og det kan også være, at det er, fordi det er et svært spørgsmål, og det er det jo.
Det er to ting, der står direkte over for hinanden, og man kan ikke gøre begge dele samtidig, og jeg prøver bare at få et klart svar på, hvad vi så gør, og hvad der er planen.
Hvordan kommer vi derhen, hvor vi både kan gøre noget for klimaet og få et bedre miljø?
Det synes jeg at Alternativet skylder et svar på.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Vi mener simpelt hen ikke, at man kan løse den ene krise og så skabe problemer for noget andet.
Klimaet og naturen hænger sammen, og dybest set handler det hele om en biodiversitetskrise, og vi er nødt til at finde løsninger, hvor vi forholder os til begge kriser samtidig.
Det nytter jo ikke noget at sætte en vindmølle op, hvis man samtidig forringer naturen, og jeg er også glad for, at ordføreren kommer ind på treparten, som jeg ved er lidt af en kronjuvel for regeringen her.
Men problemet er bare, at treparten ikke løser de problemer, vi står i, i forhold til det danske landbrug.
Thomas Skriver Jensen (S), 2025-05-21:
Jeg syntes, at nogle dele af den var god, og jeg har stor sympati for alt, hvad der handler om klima og miljø, når det er Alternativet, der taler.
Så det vil jeg godt sige tak for.
Jeg synes, vi har gjort meget i den her regeringsperiode, og jeg synes, den grønne trepart er et kæmpe resultat, hvis man kigger på vores natur, vores drikkevand og vores fjorde, men jeg anerkender faktisk også, at der er nogle spørgsmål, som stadig væk står tilbage, og som vi mangler at svare på, og det er jo nogle af de steder, hvor det bliver svært.
Derfor vil jeg spørge ordføreren om noget, jeg har prøvet at spørge om tidligere, men som jeg heller ikke synes jeg fik et klart svar på dengang.
Der kan være steder, hvor et fremskridt inden for klimaet og et fremskridt inden for miljøet clasher, altså hvor de står over for hinanden og de ikke kan forenes, hvor man f.eks. er nødt til at grave en sejlrende for at kunne shippe kæmpestore vindmøllefundamenter ud fra Lindøværftet, men man så er nødt til at grave på bunden af en fjord, som er presset.
Hvor placerer Alternativet sig i sådan en situation?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Jeg tror, det er vigtigt, at vi begynder at forstå, at den form for ambitiøs grøn omstilling og social bæredygtighed, som vi kæmper for i Alternativet, og som vi sikkert er enige med Enhedslisten i, er meget svær at få til at lykkes inden for en kapitalistisk økonomisk praksis.
Det betyder, at vi er nødt til at udvikle os og også omstille økonomien til en langt mere bæredygtig økologisk økonomi – om du kalder den trivselsøkonomi eller donutmodel, er vi nødt til at forstå, hvor meget omsorg og trivsel det betyder for vores samfund.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-21:
Det er jeg fuldstændig enig i.
På den måde kan man sige, at det jo også faktisk hænger sammen i forhold til kampen for retten til liv og også i forhold til at få stoppet mord på civile, på børn og de ting, som der sker lige nu.
Så det hænger sammen hele vejen rundt.
Men rigtig mange prøver at tale det op som en konflikt imod hinanden.
Det er meget klassisk at tale det røde og det grønne imod hinanden.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Mange tak for både anerkendelsen og for spørgsmålet fra Victoria Velasquez.
Jeg er glad for, at vi deler et stort værdifællesskab om de samme sager.
Det er helt tydeligt, at for Alternativet er der en anden valuta end penge i spil her.
Hos Alternativet er der en anden valuta, der er langt vigtigere, og det er valutaen liv.
Og den hænger sammen med både vores bæredygtighed, vores planet, vores egen sundhed, men jo også, hvordan vi behandler andre folk, og hvad det er for en verden, vi ser os selv i.
Derfor har ordføreren fuldstændig ret i, at de her ting hænger sammen, og at det er vigtigt, vi prioriterer det i den sammenhæng.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-21:
Tusind, tusind tak for den tale.
Hvor er det også bare enormt stærkt at høre så meget håb i en tid, hvor det er alt for nemt at blive fyldt med afmagt og vrede og sorg.
Det går bare lige i hjertet, så tusind, tusind tak for at sige det, der skal siges i den her sal, både når det kommer til at bekæmpe folkemordet i Palæstina og til klimakampen og det hele.
Noget af det andet, der også har fyldt her i salen, handler om at få det til at lyde som helt forfærdeligt at skulle gøre noget ved den grønne omstilling og ved klimakrisen.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, hvordan der er så mange ting, der hænger sammen, bl.a. vores kamp for frihed, for bæredygtighed og for tryghed, det, at i morgen bliver pensionsalderen stemt op igen til de 70 år, vi skal arbejde mere, og store bededag er blevet afskaffet, og derfor vil jeg bare give muligheden for, at ordføreren kan sige, hvordan det hænger sammen, faktisk mere fri tid, men også det grønne, der går hånd i hånd.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Det håber jeg ikke.
Jeg håber heller ikke, at det kan ende i trusler den anden vej.
Jeg kan bare ikke se et alternativ til at tage den debat.
Det her fylder ude i de danske familier, det fylder på skolerne, og det gør det, uanset om Folketingets Præsidium udsteder et berufsverbot og siger, at man ikke må diskutere det.
Jeg tror, at vi står os ved som voksne at tage et ansvar for, at den debat foregår på et så faktuelt og godt et grundlag som muligt, for den kommer.
Susie Jessen (DD), 2025-05-21:
En ting er jo, at man begrænser ytringsfriheden, noget andet er så, at man også dukker nakken for de her islamiske kræfter, som presser på.
Nu var der også lige et spørgsmål fra fru Mette Thiesen fra Dansk Folkeparti, jeg gerne vil komme ind på.
Det er det her med de trygge rammer ved skolevalget, som hr. Martin Lidegaard selv siger han går meget op i, hvis der skal diskuteres Palæstina.
Jeg er ikke så bange for det, der sker til selve debatterne; jeg er bange for det, der sker bagefter med de unge mennesker, når det er, at de har været inde at forsvare Israel på den ene eller anden måde.
Det er der, det kan gå galt, og der tror jeg bare, at der er mange af os, der ved, at det altså godt kan ende i trusler, hvis det er, at man siger noget pænt om Israel.
Det vil jeg også gerne have ordføreren lige forholder sig til.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Jeg vil sige helt ærligt, som jeg også sagde, da vi diskuterede det i Radikale Venstre: Jeg kan forstå alle positioner i den her debat.
Det eneste, jeg ikke kan forstå, er, hvis man er så 100 pct. overbevist om, at det er en god idé, eller at det er en dårlig idé, så man slet ikke kan se nuancerne i det.
Ingen ønsker jo at begrænse den kvinde.
Omvendt er det også et svigt, hvis man siger: Vi lader Paludan blive ved, hvorved han sætter danske liv i fare i udlandet, og jeg synes ikke, at der er særlig meget ytringsfrihed i, at man står fredag efter fredag eller lørdag efter lørdag og sætter ild til koraner, så vores fælles politi, der har nok at se til i forvejen, skal bruge millioner af kroner og mandskabsressourcer på en fuldstændig dødssyg politisk manifestation.
Sådan har vi også begrænsninger.
Man må heller ikke sætte sig ned foran et fly i en lufthavn, hvis det skader fællesskabet for meget.
Men det er da dilemmafyldt.
Vi kommer til at kigge på evalueringen og se, om det, ordføreren siger, er rigtigt, og vi kommer til at kigge grundigt på det.
Men det var ikke for sjov, at vi stemte for, det gjorde vi, fordi vi heller ikke kunne leve med status quo.
Susie Jessen (DD), 2025-05-21:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil gerne følge op på noget af det, hr. Per Larsen fra De Konservative talte om før i forhold til koranloven.
Jeg hørte ordføreren sige, at Radikale fik reddet kunsten og derfor gik med i den her koranlov.
Men det er jo ikke det, man hører fra kunstnere derude, bl.a. Firoozeh Bazrafkan, som har sagt det her med, at koranloven kvæler den politiske kunst.
Justitsministeren sagde i den anledning, at hun bare kunne gøre noget andet, altså at hun kunne hugge noget i sten, eller at hun kunne male noget, eller at hun kunne lave noget musik.
Men det her med at ødelægge en koran i protest mod det iranske regime, i protest mod den måde, det iranske regime behandler kvinder på, kan hun ikke gøre mere.
Så jeg vil egentlig gerne have, at ordføreren måske forholder sig til netop hendes kommentarer til koranloven, hvor hun netop siger, at det kvæler den politiske kost.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Jeg kan anbefale, at man ser den udgave af »Debatten« på Danmarks Radio, hvor jeg var der sammen med undervisningsministeren om dette spørgsmål.
Der vil man ikke være i tvivl om, at vi støtter både tanken om epx og tanken om at lave en campusser ude i yderområderne, hvor man kan lægge flere ungdomsuddannelser under én.
Vi tænker bare: Hvorfor kan vi ikke finde penge til at lave de uddannelsestilbud på en anden måde end ved at ramme de børn og unge, der kommer fra de bogligt svageste familier, allermest drengene og allermest i yderområderne, og i øvrigt også skade integrationen?
Så når vi forhåbentlig får den her reform rullet tilbage efter et valg, hvis ikke der er mandater nok bag forliget, vil vi ikke bede om, at vi ikke laver epx og campusser, men vi vil bede om, at man finansierer det på en anden måde end ved at ødelægge 10. klasse og hf med adgangskrav.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-21:
Jeg glæder mig til, at vi tager den her fælles kaffe.
I Alternativet mener vi også, at tid er det allerallervigtigste, vi har, og at den skal bruges med omhu.
Som vi allerede har konkluderet nogle gange, er danskerne stresset i hverdagen, og Socialdemokratiet foreslår af den grund, at vi får nogen til at komme og hente vores børn og bringe dem til børnehaven, så man ikke skal bruge tid på de her irriterende unger.
I Alternativet foreslår vi, at vi i stedet for går den anden vej og giver os tid til hver især at være sammen med familien, og vi snakker om en 30-timersarbejdsuge.
Jo godt tænke mig at høre, hvor hr. Martin Lidegaard står i den debat.