runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-07:
Det er jeg virkelig glad for at høre.
Og jeg kan komme med lidt mere information: Problematikken om, at høns brækker knogler i produktionen, kom for første gang i søgelyset i Danmark i 2016.
Der er dog ikke sket noget nævneværdigt for hønerne i den sag siden 2016.
Ægbranchen mener selv, at det vil tage op til 20 år at løse problemet ved at avle nye og mere robuste hønseracer.
Mener statsministeren, vi kan tillade, at der går op til 20 år mere?
Altså, hvornår tænker statsministeren – med de informationer, som jeg kommer med her – at vi politikere skal træde ind at sikre, at hønerne skånes for den her smertefulde skæbne, som de jo har ude på de danske gårde?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Jeg tænker først og fremmest, at det er nogle meget, meget voldsomme tal, og at jeg er utrolig optaget af dyrevelfærd.
Jeg er ikke bekendt med de her tal; jeg kan godt huske, at jeg har set en overskrift, som jo måske har indikeret noget af det samme som det, der bliver sagt her.
Så jeg har ikke mulighed for at svare på de konkrete tal, men jeg vil foreslå, at de tages op med fødevareministeren med det samme.
For hvis det er rigtigt, at de her tal gør sig gældende, så bør vi have en diskussion af det i Folketinget.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-07:
Tak, formand.
Mit første spørgsmål handler om en sag om dyrevelfærd, som bekymrer os meget i Alternativet, og som jeg vil høre statsministerens holdning til.
Det er en sag, der kommer fra landbruget og handler om høns og æglægning.
Det handler om, hvorvidt vi er gået alt for langt i vores industriproduktion af æg.
Sammen med regeringspartiet har Alternativet undersøgt moderne ægproduktion, og ny forskning fra Københavns Universitet viser, at hønsene i industrien er blevet avlet på en måde, der gør, at deres kroppe ikke kan holde til det, de udsættes for.
Før i tiden levede en høne meget længere, end den gør i dag.
Den lagde et par æg om måneden, måske 20 om året.
I dag er æglæggende høns blevet fremavlet til at lægge 300 æg om året.
Og hvad værre er: De brækker knogler i kroppen, når de lægger æggene, fordi hønsene er blevet for små og skrøbelige og æggene er blevet for store.
Og det er desværre på tværs af alle produktionsformer; det gælder burhøns, skrabehøns – og endda de økologiske høns.
Jeg forestiller mig, at statsministeren måske kender til den her problematik.
Ellers gør statsministeren det nu.
Jeg er dog sikker på, at statsministeren kender til dyrevelfærdsloven, der siger, at dyr skal beskyttes mod smerte og lidelse.
Så hvad tænker statsministeren at vi skal gøre med en produktion, der tilsyneladende ikke kan leve op til lovens formål om, at dyr skal beskyttes mod smerte og lidelse?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Jeg må være ærlig at sige, at jeg faktisk ikke er bekendt med, at den diskussion har foregået i regi af finanslovsforhandlingerne, så der tror jeg jeg må henvise til finansministeren.
Jeg beklager.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-07:
Vi taler altså om mennesker som mig, der er født og opvokset her i Danmark.
Nu har jeg ét sidste spørgsmål, og det vil jeg gerne stille i en anden sammenhæng.
Tillykke med den nye finanslov.
Frie Grønne kunne desværre ikke være med, vi blev smidt ud af regeringen, fordi man ikke kunne imødekomme vores krav om en antiracistisk handleplan, altså en handleplan, der skal sikre, at vi kommer diskriminationen på arbejdsmarkedet til livs, og etnisk profilering i politiet og alle de steder, hvor der nu diskrimineres i vores samfund, og ved sidste spørgerunde spurgte jeg statsministeren, om statsministeren var antiracist, altså en, der aktivt handler for at bekæmpe racisme, og det svarede statsministeren selvfølgelig ja til.
Hvordan hænger det så sammen med, at man har indgået en finanslovsaftale, hvor man så ikke vil lave en antiracistisk handleplan, som Frie Grønne stillede et krav om?
Hvordan hænger det, at regeringens leder er antiracist, sammen med, at man laver en finanslov, hvor man ikke vil lave en antiracistisk handleplan, altså konkrete tiltag for at bekæmpe racisme?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Men det er jo så eksempelvis en familie, hvor forældrene ikke har statsborgerskab, og hvor forældrene kan få inddraget deres opholdsgrundlag af den ene eller den anden eller den tredje årsag, men hvor der så fødes et barn, hvilket gør, at vi som samfund ikke kan træffe de beslutninger, som et flertal mener at vi skal kunne træffe, nemlig eksempelvis ved at have midlertidighed på flygtningeområdet eller at kunne udvise i forbindelse med alvorlig kriminalitet.
Og derfor mener jeg ikke, at vi skal ændre de regler, der er omkring dansk indfødsret eller statsborgerskab.
Faktisk har vi jo skærpet dem, vi har strammet dem yderligere under den her regering, og jeg vil advare mod en udlændingepolitik, der betyder, at man som flygtning automatisk bliver indvandrer og automatisk bliver dansk statsborger.
For jeg mener faktisk ikke, at det danske samfund kan bære, hvis det er den udlændingepolitik, man begynder at føre.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-07:
Men er statsministeren klar over, at 90.000 af de 440.000 er voksne, der er født og opvokset i Danmark?
Og vi kunne for nylig læse, at hvert tiende barn, der fødes i Danmark, fødes uden et dansk statsborgerskab, det vil sige fødes uden lige rettigheder, fødes uden lige muligheder.
De er født på det samme hospital som mange andre, og mange af dem skal have forlænget deres opholdstilladelse hvert andet år.
Det har jeg været ude at kalde demokratisk apartheid.
Altså, du fødes i et land, du går i en klasse, men du har ikke de samme rettigheder, som de andre i klassen har, du har ikke de samme muligheder.
Mener statsministeren ikke, at det er et problem?
For den her gruppe bliver jo større og større, og nu sagde jeg 440.000, men det er hvert tiende barn, der fødes uden et statsborgerskab, og den her gruppe bliver større og større, og på et eller andet tidspunkt ender vi jo med en kæmpestor gruppe i Danmark, som bor her, lever her og betaler skat her, men ikke kan deltage i demokratiet.
Mener statsministeren ikke, at det er et alvorligt problem, at hvert tiende barn, der fødes i Danmark, ikke fødes med lige muligheder, lige rettigheder og ikke fødes med et dansk statsborgerskab, og hvad vil statsministeren gøre ved det?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Nej, jeg tror, det er vigtigt at sige, at der ikke er nogen, der er udelukket fra at deltage i vores demokrati; det kan man jo gøre på rigtig mange forskellige måder, herunder jo også bakke op om grundlæggende demokratiske værdier, eksempelvis seksuelle minoriteters ret til at være seksuelle minoriteter eller pigers ret til selv at bestemme, hvem de skal giftes med, eller andre – synes jeg – grundlæggende vigtige rettigheder, som vi andre har kæmpet for i vores samfund.
Så alt det kan man deltage i, og man kan også deltage i alle mulige andre demokratiske aktiviteter, herunder foreningsliv osv.
Det, der konkret bliver spurgt ind til, er vel spørgsmålet om statsborgerskab, og der er jeg af den grundlæggende overbevisning, at der skal være meget, meget stramme og skrappe krav, fordi et statsborgerskab er noget meget, meget særligt, som jo også har det element i sig, at det er noget, man så at sige skal gøre sig fortjent til, fordi det giver en helt anden adgang til det danske samfund, herunder jo også at blive her, hvis man eksempelvis begår kriminalitet.
Der er reglerne anderledes, hvis ikke man har et statsborgerskab.
Så jeg er stærk tilhænger af, at der er skrappe krav, hvad angår statsborgerskab, og hvis det er mennesker, der har boet her i rigtig, rigtig mange år, så vil man jo altså også kunne søge om statsborgerskab, hvis man så lever op til de andre krav, der er.
Det sagde statsministeren ikke.
Statsministeren sagde det meget klart: Der er lagt forslag frem; vi glæder os til de videre forhandlinger; vi håber, at også andre vil tage ansvar.
Men andre folks penge – var det det, der blev sagt?
Blev der sagt til de ufaglærte i Danmark og til de faglærte i Danmark med mere end 40 års anciennitet på arbejdsmarkedet, at det er for andre folks penge, at de skal have en værdig tilbagetrækning?
Nej, det er for deres egne penge.
Det er de mennesker, der dag efter dag, uge efter uge, måned efter måned, år efter år, årti efter årti har passet deres arbejde og betalt deres skat.
Og det, vi siger, er, at den værdighed, som gælder for de mest privilegerede i det her samfund og altid har været gældende for dem, også skal gælde for de ufaglærte.
Det er forskellen i dansk politik.
Det er den egentlige forskel i dansk politik: værdighed for dem, der har de hårdeste liv.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-12-07:
Man kunne jo kigge på det, som vi andre har foreslået og lavet tidligere, hvor man har sikret sig, at det var en individuel vurdering af, om man kunne trække sig tidligere.
Vi har en pensionsalder i Danmark, og hvis man er for nedslidt til at kunne være på arbejdsmarkedet, til man når den pensionsalder, vi har, så skal man selvfølgelig kunne trække sig.
Men at indføre en generel ret, der ikke handler om nedslidning, men bare handler om, at har man været nok år på arbejdsmarkedet, endda på deltid , så skal man bare kunne trække sig for andre folks penge, synes jeg er en mærkelig måde at sige det på.
Jeg synes, det er en mærkelig måde at have en tilgang til dansk økonomi på at sige, at fordi man har et ønske, der hedder, at nu skal man please en bestemt gruppe mennesker på arbejdsmarkedet, så vil man ikke længere tage hensynet til Danmark og til dansk økonomi.
Jeg synes, at Arnepensionen er forkert, og at det, der burde være, er en individuel vurdering, hvis man vil gå før pensionsalderen.
For hvis man er nedslidt, skal man kunne trække sig.
Men jeg forstår, at statsministeren åbenbart ikke mener, at der er brug for, at der kommer mere arbejdskraft i Danmark.
Det ved vi så nu.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-12-07:
Nej, men det er det, der er konsekvensen af aftalen.
De bliver nedlagt nu, det er det, der sker derude, og det er det, der for mig simpelt hen ikke rigtig giver mening.
Der er i dag en række studiepladser, som netop er oprettet rundtomkring i landet for, også på mindre steder, at tiltrække studerende, og som står ledige.
Der er ledige pladser i en række byer, fordi der ikke er unge, der søger ind på de her pladser.
Så der er altså ledige studiepladser.
Hvordan er det så lige, at svaret bliver, at vi skal lave flere studiepladser ude i landet og nedlægge dem der, hvor de unge søger ind?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Først vil jeg gerne sige, at regeringen jo har indgået en bred politisk aftale om udflytning af videregående uddannelser, så vi sikrer, at der er uddannelser i hele landet.
Det handler ikke om færre uddannelsespladser.
Jeg er i øvrigt glad for, at vi også i finansloven igen prioriterer vores uddannelsesverden, både for børnene, men jo også for nogle af de studerende.
Det er også vigtigt for mig lige at få sagt, at uddannelsesinstitutionerne jo ikke er blevet pålagt at lukke uddannelser eller reducere studiepladser, og Københavns Universitet er heller ikke blevet pålagt at nedlægge 1.600 uddannelsespladser.
Der er lavet en bred aftale, og en del af den brede aftale handler så om, at man har spurgt uddannelsesinstitutionerne, hvordan de kan bidrage til, at der er uddannelser i hele Danmark.
Når de bidrag så kommer ind, altså når man har modtaget dem, så er det jo aftalekredsen og altså ikke alene regeringen, men Folketinget og regeringen, der så laver en samlet plan.
Det er bare lige for at nuancere det med processen.
Altså, man har ikke pålagt et universitet at nedlægge pladser.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-12-07:
Jeg er også godt tilfreds med finansloven, selv om vi fortsat har udeståender, bl.a. hvad angår arbejdskraft.
Men jeg vil gerne bruge min tid på noget andet, for det seneste år har jeg brugt en del tid på det, som jeg kalder politik i stykker, altså det, at borgerne mister tilliden til os og til politik, når vi ikke bedriver det tillidsvækkende.
Det vil jeg gerne komme med et eksempel på, for vi har selv været med i meget, der heller ikke virkede tillidsvækkende, og som vi også har lavet om.
Folkeskolereformen er et eksempel på det.
Men der er et nyt eksempel, nemlig udflytningen af studiepladser fra de store byer.
Det er en aftale, regeringen lavede på få uger og med et bredt flertal – det erkender jeg – men det skortede ikke på advarsler, og nu ser vi katastrofen.
Københavns Universitet fjerner 1.600 studiepladser, CBS nedlægger 628 studiepladser og lukker en række studier helt, IT-Universitetet beskærer sine studiepladser her i København med 10 pct., og det samme sker for de engelsksprogede uddannelser på DTU, og Aarhus Universitet fjerner 820 studiepladser.
Det er en liste, der fortsætter, og den er lang.
Så vi slagter studiepladser i en tid, hvor vi godt ved, at vi skal leve af at være dygtigere end alle andre – ikke rigere, ikke bedre placeret, men dygtigere.
Derfor er jeg og Radikale Venstre kede af aftalen.
Jeg synes altså, at den er udtryk for, at politik desværre også kan laves dårligt.
Selv om det er en rigtig fin intention, at flere unge uden for de store byer skal kunne tage en uddannelse, så rammer virkeligheden det her.
Der står i hvert fald tre ting tilbage.
Det er for det første, at aftalen i højere grad kommer til at spille land ud mod by: Mere uddannelse uden for byerne skal betales med mindre uddannelse i byerne.
Hvorfor ikke have mere uddannelse flere steder?
For det andet er det, at udflytningen jo de facto bliver til nedlæggelser, og at der dermed bliver færre muligheder for, at unge kan tage en uddannelse.
For det tredje er det, at færre studiepladser giver øget karakterpres.
Derfor vil jeg sige til statsministeren: Det er jo ikke længe siden, vi faktisk rev et uddannelsesloft ned.
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Min oplevelse er sådan set ikke, at folk ikke tager det alvorligt, men snarere at vi jo hver især gør, hvad vi kan for at efterleve de restriktioner og de regler, der er.
Myndighederne overvejer, som jeg også sagde, om der er behov for yderligere tiltag, og det må jeg sige jeg tror der er.
Og det vil jeg også gerne gøre i den her sag.
Men jeg deler analysen af, hvor alvorligt det er, og det var også derfor, jeg brugte så meget af min indledende tid på det.
Og vi må hver især forberede os på, at der bliver behov for yderligere i umiddelbar nærhed af den samtale, vi har her.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-12-07:
Ja, og jeg tror også, at statsministeren skal notere sig, at det er SF sådan set også villige til.
Vi har fremlagt en bandepakke, og derfor er vi jo også optaget af, at de her ting, som har været reduceret, kommer tilbage på sporet.
Den tager vi med justitsministeren, så vidt jeg ved allerede i morgen, for det har været ret vigtigt for os, at man kommer tilbage på sporet.
Det sidste spørgsmål handler om corona, og tak, fordi statsministeren indledte med det, for det er sådan set ret afgørende.
Smitten stiger, og den nye variant, er, hvad end den betyder, i vidt omfang ret ukendt, men den stiger.
Vi står nu på tærsklen til en julefrokostperiode og tiden lige efter jul og nytår med masser af sociale sammenkomster, og selvfølgelig også med en meget stor risiko for, at vi kun har set toppen af smitten med alle de konsekvenser, vi jo godt ved følger med i forhold til vores sundhedsvæsen, i forhold til folk, der bliver smittet, i forhold til folk, der må blive hjemme fra arbejde for at være sammen med deres børn.
Vi risikerer jo i virkeligheden en ny bølge af smitte.
Derfor vil mit spørgsmål til statsministeren være lidt på forkant af den diskussion, vi måske skal have i morgen, men det er, om det ikke er tid at appellere kraftigt til os alle sammen om at overveje julefrokosten en ekstra gang, overveje, om man skal lave lidt mere hjemmearbejde og begynde at tage det her lidt mere alvorligt, end vi har gjort hidtil, selv om danskerne har gjort meget.
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Jeg vil måske lige nævne, at vi faktisk i fællesskab har valgt at styrke skattekontrollen, hvilket også er vigtigt i forhold til organiseret kriminalitet.
For økonomisk kriminalitet og volden og det fysiske aftryk på gaderne har en tæt sammenhæng med hinanden.
Vi har i øvrigt også i fællesskab indgået en bred aftale omkring politiet, også med henblik på at styrke indsatsen på det her område.
Venstre har så valgt at stå uden for, kan man sige, en stor del af hele kriminalitetsbekæmpelsen i Danmark, desværre, men heldigvis har vi jo kunnet lave en aftale, bl.a. med SF, om en styrkelse af dansk politi.
Der vil jo være nogle konkrete spørgsmål omkring politiets arbejde, jeg ikke kan svare på som statsminister.
Det må man spørge justitsministeren om.
Jeg kan bare sige helt overordnet, at det, der skal til, vil vi fra regeringens side være villige til at tilvejebringe.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-12-07:
Det er SF sådan set også klar til.
Derfor har vi fremlagt vores egen bandepakke, og derfor har vi været optaget af, at Al Capone-strategien har været sådan reduceret i en længere periode, og det var også det, jeg spurgte statsministeren til, ligesom en nylig rapport fra Statsrevisorerne viser, at politiet ikke patruljerer målrettet baseret på kriminalitetsmønstre i næsten 30 pct. af deres patruljer.
Og der vil jeg da gerne spørge regeringen, om man har foretaget sig noget for at lave om på den prioritering, for det er jo netop det, vi har brug for: at vi bliver ved med at følge det i mål, og at vi presser banderne maks.
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Det er jo helt rigtigt, at det andre steder end Danmark er gået værre, men jeg deler analysen af, hvor slemt det her er.
Men jeg bliver også nødt til at understrege, at det ikke er nok at føre en hård retspolitik.
Det er også nødvendigt at føre en hård udlændingepolitik, for de problemer, der er banderelaterede, også i andre lande, har en sammenhæng med udlændingepolitikken.
Så hvis man ønsker at sikre et Danmark, som er trygt, hvor der ikke er for meget kriminalitet, hvor der ikke er for meget organiseret kriminalitet, så skal man også have styr på sin udlændingepolitik.
De to ting kan desværre ikke skilles ad, for der er kommet for mange hertil igennem årene, der ikke vil det danske samfund det godt, og det gælder også nogle af deres efterfølgere, desværre.
Så udlændingepolitik og retspolitik er desværre på en række områder to sider af samme sag.
Det er vi smertelig bevidste om fra regeringens side, og hvis vi får behov for yderligere initiativer, håber jeg der vil være bred opbakning i Folketinget til det.
Jeg kender ikke til det konkrete eksempel, der blev givet.
Det må justitsministeren svare på.
Jeg kan sige, hvad der er regeringens generelle, overordnede holdning.
Det er, at der skal sættes ind med alt, hvad vi overhovedet kan, ikke kun i den aktuelle situation, men i det hele taget.
Der har vi også haft et samarbejde med tidligere regeringer i forhold til bandepakker, som jo har haft en effekt.
Der har tidligere været skyderier.
Det er blevet dæmpet, og der er taget nogle også ret hårde redskaber i brug, som har vist sig at have en positiv effekt.
Og som jeg sagde det før: Vi er villige til at diskutere hvad som helst, der måtte være nødvendigt for at komme det her uvæsen til livs.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-12-07:
Tak for ordet, og tak for en glimrende finanslov, som vi i fællesskab lavede i går, og også tak til Enhedslisten, Radikale Venstre, Kristendemokraterne og Alternativet.
Den er jeg svært begejstret for.
Den tror jeg kommer til at gøre meget godt.
Og så til noget helt andet: For den seneste uge har vi set en række brutale skuddrab på Nørrebro i København, på Frederiksberg, i Rødovre og igen i nat i Herlev.
I flere tilfælde har uskyldige været endog meget tæt på og er helt sagesløst blevet vidner og potentielt tilfældige ofre for banderne.
Vi har igennem årene herinde igen og igen lavet bandepakker, udspil, og det har ikke skortet på fordømmelse og forargelse på tværs af de politiske skel, så vi har sådan set værktøjerne.
Over en forholdsvis kort årrække har Sverige bevæget sig fra at være et af Europas og dermed et af verdens fredeligste lande til at være et af de lande med allerflest skyderier, flest eksplosioner, drab og bandekrige i hele Europa.
Danmark er ikke Sverige, og det tror jeg heller ikke vi bliver.
Så jeg håber og tror ikke, at vi ender der, og det er godt, men ikke desto mindre er jeg dybt bekymret for, at vi år efter år har de her perioder med skyderier, for mellem skyderierne er der jo volden, intimideringen, massiv utryghedsskabende adfærd i gadebilledet, narkohandel, bilafbrændinger og meget mere.
Jeg ved, at vi alle har haft et stort fokus på corona.
Det har jeg også selv, og det har været helt rigtigt.
Men sandheden er jo, at corona desværre ikke ser ud til at gå væk lige foreløbig, og at det har begrænset nogle af vores samfundsaktiviteter, også nogle af politiets.
Så derfor vil jeg gerne spørge statsministeren om følgende: For nylig kom det frem, at Al Capone-strategien, hvor man går direkte efter bandernes pengepung, har været reduceret i en længere periode på grund af covid-19.
Hvad tænker statsministeren skal være det næste skridt, for at vi kommer tilbage til den benhårde bandeindsats uanset corona?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Vi står selvfølgelig ved den aftale, vi lige har indgået med et i øvrigt bredt flertal i Folketinget.
Jeg synes, det klæder Folketinget – og det har vi set mange eksempler på her igennem de seneste 2½ år – at vi faktisk kan finde ud af at arbejde hen over midten.
Men vi løber selvfølgelig ikke fra en aftale, vi lige har lavet, ej heller – og det ved alle jo – selv om det ikke er det her, der har optaget regeringen mest, men snarere nogle andre partier.
Kontanthjælpen i Danmark er i en relativt lav ydelse, og det har vi haft lejlighed til at diskutere tidligere.
Jeg tror snarere, når det handler om bl.a. flygtninge og indvandrere og andre med ikkevestlig baggrund, at der er nogle andre udfordringer, som det er lige så vigtigt at være optaget af, og derfor håber jeg på, at vi kan lave en aftale om en 37 timers arbejdspligt.
Jeg ved, det ligger Venstre på sinde, det ligger regeringen på sinde, at de mennesker, der af forskellige årsager ikke er i beskæftigelse og ikke formår, som det er i dag, at forsørge sig selv, men modtager en ydelse, skal levere 37 timers arbejdspligt til gengæld.
Det var noget, vi kunne lave en aftale om sammen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-12-07:
Jeg kan sige, at vi sådan set ikke har foreslået at sænke topskatten, men vi har foreslået at hæve grænsen for, hvem der skal betale topskat, og det er lidt noget andet.
Jeg forstår godt, at det er sådan lidt diffust, men et område, hvor regeringen ikke er særlig diffus, er, når det kommer til ydelser til primært arbejdsløse indvandrere, for der vil man gerne være resolut, og det er man også i den seneste finanslov, hvor man for tredje år i træk hæver den såkaldt midlertidige ydelse på 2.000 skattefri kroner hver eneste måned til nogle mennesker, der står uden for arbejdsmarkedet.
Jeg ved godt, at jeg har sagt det før, men det er, fordi regeringen også har vedtaget den her midlertidige ydelse før og bliver ved med det, til trods for at statsministeren jo sagde før valget: Der bliver ikke lempet i udlændingepolitikken, og ydelserne bliver ikke hævet.
Det hæmmer integrationen at holde mennesker uden for arbejdsmarkedet.
Lad os nu give dem en chance.
Skal vi ikke se på de her ydelser og få fjernet dem, så det bedre kan betale sig, også for de mennesker, at arbejde?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-07:
Det handler vel om, om vi gerne vil have uddannelser i hele landet eller ej.
Hvis ikke vi er villige til at diskutere med hinanden, hvordan vi sikrer, at det så også bliver de uddannelser, der modtager en søgning, så får vi jo ikke uddannelser i hele landet.
Det handler rigtig meget om adgang til skole og uddannelse.
Det handler om adgang til bredbånd.
Det handler om, om man kan tage realkreditlån.
Det problem har vi så i øvrigt også løst i løbet af de seneste 2½ år.
Og så handler det selvfølgelig også om nogle andre forhold.
Men det er ofte, at adgang til skole og uddannelse ligger meget, meget højt på listen, og jeg synes, det er helt afgørende, at man kan uddanne sig til lærer i Svendborg og til pædagog i Holbæk, og at vi sørger for, at der er et ordentligt uddannelsestilbud i Skive og i Hjørring.