runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-15:
Nu nævnte ordføreren, at Dansk Folkeparti blev smidt ud af de der forhandlinger.
Og det er selvfølgelig svært at vide med sikkerhed, når man ikke var der
Jeg var der.
Jeg sad ved det store bord og havde læst den tekst, der ligesom var teksten til den aftale, man kunne vælge at gå med til eller ej.
Og Dansk Folkeparti og Venstre sad inde i et lokale for sig selv og skulle finde ud af, hvad de mente.
Og derefter gik døren op, og så forlod Dansk Folkeparti helt frivilligt det store lokale.
De blev overhovedet ikke smidt ud.
Jeg tror endda, at der ligefrem blev gjort anskrig, i forhold til at man forsøgte at holde dem inde i rummet, men de fik lov til at gå helt frivilligt.
Der er altså ikke nogen, der er blevet smidt ud af nogen forhandlinger.
Og Venstre blev heller ikke smidt ud, bare for at afdramatisere de her forhandlinger.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti vil lade det her arbejde gå videre, altså at vi udarbejder et nyt indeks, og at man ikke ændrer på den lov, vi vedtager her om en uge.
Susanne Eilersen (DF), 2022-09-15:
Det er jo lidt at foregribe begivenhedernes gang, når vi nu ikke ved, hvordan et valgresultat bliver efter et snarligt valg, som vi i hvert fald i blå blok håber på kommer inden ret længe.
Men det er klart, at vi jo har bedt om nogle beregninger i forhold til at kigge på nogle andre modeller, og jeg tror, at vi efter et valg stadig væk gerne vil bede om nogle beregninger og nogle andre modeller ud fra det, vi har talt om inde til de forhandlinger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-15:
Det er korrekt.
Men der kunne jo være en situation efter et valg, hvor der er et blåt flertal, og der vil der jo så være nogle love, der ændres, og nogle, der ikke gør.
Og jeg kunne godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti vil lade det her arbejde, altså den her lov, hvor der i løbet af 2 år skal analyseres på, hvad det rimelige indeks er, og hvor der er et loft på, at huslejen kun kan stige 4 pct., køre videre i de 2 år, så vi kan komme frem til et eller andet, som er velbelyst, eller om man vil ophæve den lov, som bliver vedtaget her om en uge.
Susanne Eilersen (DF), 2022-09-15:
Jeg tænker, at Dansk Folkeparti jo ikke har nogen indflydelse i forhold til at ændre på den lov, der bliver vedtaget om en uge, eftersom jeg kan høre, at der er et flertal i salen for at vedtage L 210, og derfor kan vi jo selvfølgelig kun komme med vores bemærkninger til det.
Så jeg forstår ikke helt spørgsmålet.
Det kan vi jo ikke ændre på inden på næste torsdag.
Orla Hav (S), 2022-09-15:
I forhold til det, hr. Søren Egge Rasmussens siger, synes jeg, at det af hensyn til historieskrivningen vil være rimeligt nok, at befolkningen har et indtryk af, hvordan tingene er foregået.
At bruge et udtryk som »smidt ud« synes jeg er helt ude i hampen, i forhold til hvordan forhandlingerne foregik.
Der var et meget langt forhandlingsforløb en dag ovre i ministeriet, og det, der skete, var, at Venstre og Dansk Folkeparti stillede rigtig mange spørgsmål, hvilket man har ret til, og som hører med.
Og så svarede Dansk Folkeparti ved at gå ud sammen med Venstre.
Er det at blive smidt ud af lokalet?
Jeg synes bare, at befolkningen har krav på et ærligt billede af, hvordan det foregår, og det er på en rimelig civiliseret måde.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2022-09-15:
Jeg hører ikke ordføreren forholde sig til, hvordan vi så hjælper alle dem, der ikke har råd til de her meget, meget høje huslejer.
Hvordan vil ordføreren forholde sig til det, hvis vi foreslår, at vi sætter en grænse på 12.000 kr. og siger, at det her skulle handle om huslejer derunder?
Orla Hav (S), 2022-09-15:
Det er situationen for op mod 160.000 lejere.
Det har vi ikke ønsket at medvirke til at skabe yderligere uro omkring.
Om der kan findes andre og bedre indgreb i forhold til økonomien, er vi selvfølgelig åbne over for at se på på den længere bane.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-15:
Jeg hørte ordføreren sige, at det er ubetydelige eller ikke så store beløb, det her drejer sig om.
Mener ordføreren virkelig, at det er ubetydelige og ikke store tab, som udlejerne kommer til at have i forbindelse med det her?
Orla Hav (S), 2022-09-15:
Jeg refererede til de svar, som er givet på de spørgsmål, som er indgivet til ministeren i forbindelse med lovforslaget, og der er svaret, at det ikke er store udgifter, der påføres på den baggrund.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-15:
Altså, hvis man læser lovforslag L 210, står der under »Økonomiske konsekvenser for erhvervslivet«: »Tab af huslejeindtægter for udlejere af private boligudlejningsejendomme, som med betydelig usikkerhed skønnes at udgøre i størrelsesordenen 2,7 mia. kr. ...«.
Det er så det, som man vil sige er ubetydeligt – 2,7 mia. kr. Så står ordføreren og siger: Jamen det siger ministeriet er ubetydeligt.
Så det er åbenbart også i Socialdemokratiets øjne ubetydeligt – 2,7 mia. kr.
Orla Hav (S), 2022-09-15:
Jamen det skal jo gøres op – underligt nok, hr. Lars Boje Mathiesen – i forhold til den usikkerhed, som man skaber for en lang, lang række lejere.
Og der har vi skønnet, at det er klogest at skabe tryghed og ro omkring lejernes situation.
Det kan man jo have et forskelligt syn på, og der er vi indstillet på, at den økonomi står vi bag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-15:
Ja, det var da godt nok en lang klagesang.
Ordføreren sagde, at balancen var kernen i de der forhandlinger.
Enhedslisten luftede, at det kunne være et loft på huslejestigningen på 2 pct., man kunne fastlægge for de 2 år, og regeringen spillede ud med 4 pct.
Og jeg erindrer ikke rigtig, at Venstre har kæmpet for et andet tal for ligesom at komme frem til denne balance, som ordføreren efterspørger.
Er det et andet tal end 4 pct., som Venstre har gået og tænkt på inden de der forhandlinger, som Venstre var med i hele vejen, indtil 3 minutter før vi indgik en aftale uden Venstre og Dansk Folkeparti?
Det var den ene ting.
Så bliver der italesat det her problem omkring ekspropriation.
Men er ordføreren ikke enig i, at det med den her regulering af huslejestigningen sådan set kun er en lille del af den samlede økonomi for udlejningssektoren?
Heidi Bank (V), 2022-09-15:
I forhold til ekspropriation har Venstre faktisk gjort temmelig meget ud af i processen her at få det belyst.
Og vi har ikke kunnet få klare svar på det.
Og det er sådan, at det, der ligger i det, er, at man ikke fra Justitsministeriets side har kunnet sige, at der overhovedet ikke var nogen risiko.
Det er jo også derfor, man prøver at lave en kattelem, der ligesom skal sikre, at det så ikke kan lade sig gøre – eller at det i hvert fald ikke i så stort omfang kan lade sig gøre – at der bliver stillet krav om ekspropriationserstatninger.
Så det er den ene ting.
Så vil jeg i forhold til den her del, som ordføreren nævner, nemlig det med 2 pct. eller 4 pct., sige, at Venstre jo talte ind i en boligstøtteordning sammen med Dansk Folkeparti, og det gjorde vi jo, fordi vi synes, det er vigtigt, at man målretter det her mod de rigtige, og også fordi vi jo har en bekymring for, at man kun ser meget smalt på et problem.
Man glemmer at se, hvem det er, der investerer i de her ejendomme.
Det er jo store pensionsselskaber, der forvalter pensionsopspareres fremtidige pensioner, altså det, de skal leve af, når de bliver gamle.
Det er sosu'er, det er sygeplejersker og alle mulige andre faggrupper.
Derfor har vi jo ønsket at arbejde en anden vej, og så har vi ønsket at grave ind i stoffet.
Det er derfor, vi har stillet så mange spørgsmål.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-15:
Arh, kære Venstre, det bliver altså hykleri nu.
Diskussionen går jo ikke på, om man generelt er for hastebehandlinger; diskussionen går på, om det her lovforslag skulle hastebehandles.
Man står og siger: Vi har ikke kunnet få svar på de ting, vi skulle; ministeriet svarer udenom; vi har ikke kunnet få en ordentlig proces; høringsperioden har ikke været okay.
Der har været al mulig kritik fra Venstres side i forbindelse med det her specifikke lovforslag, og så kunne Venstre jo have sagt nej til en hastebehandling af det her lovforslag.
Hvorfor giver man alligevel lov til at haste det igennem?
Og man kan altså ikke bruge som undskyldning, at det bare er det røde flertals skyld – nej, for det er tre fjerdedele, der skal til, for at det kan gøres.
Så hvorfor har Venstre sagt ja til at haste noget igennem, som man mener ikke er en ordentlig proces?
Heidi Bank (V), 2022-09-15:
Så må jeg nok tilføje, at jeg simpelt hen synes, at hr. Ole Birk Olesen vrøvler.
Det håber jeg, som jeg sagde, at hr. Ole Birk Olesen også gør, den dag der er en borgerlig regering og der er et flertal, der mener, det er nødvendigt, i forhold til at der er noget, man er enige om.
Så jeg tænker, at det her sådan lidt er at sætte det på spidsen.
Det, man jo skal være optaget af – og det, som hr. Ole Birk Olesen burde være optaget af – er, hvordan vi så sikrer, at den høringsproces er ordentlig.
Og den har ikke været ordentlig.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-15:
Ordet løgn findes i Den Danske Ordbog, og der står ikke noget i Folketingets Forretningsorden om, at det ikke må bruges.
Det dækker over, at man siger noget, som man, mens man siger det, godt ved ikke passer.
Og det, som Venstre siger i den her sag, er, at Venstre er imod, at det går så hurtigt – men den proces, som sikrer, at det ikke går så hurtigt, har Venstre støttet at man tilsidesætter i den her sag.
Derfor er der tale om, at Venstre, mod bedre vidende, lader, som om man er imod, at det går så hurtigt, selv om Venstre har været med til at støtte, at det går så hurtigt.
Og det er dét, som beskrives ved ordet løgn.
Heidi Bank (V), 2022-09-15:
Ja, det vil jeg også sige.
Og tak for det, formand.
Altså, Venstre synes jo, det er vigtigt, at man kan gennemføre hastelovgivning i Folketinget – det vil jeg også tro at hr. Ole Birk Olesen vil synes, den dag der er en blå regering, hvilket der forhåbentlig er lige om lidt.
Så det er bare for helt klart at sige: Vi støtter, at det skal være muligt at lave hastelovgivning.
Men vi ønsker jo ikke, at man laver hastelovgivning, hvor man kører processer, der rent ud sagt er sådan noget, hvor man bare leger, man gør noget; man leger, at man laver en høring, men reelt giver man ikke en ordentlig høringsproces.
Det er jo også derfor, at vi nu – og det håber jeg jo at Liberal Alliance vil bakke op om – mener, der er brug for en eksperthøring.
Det er der brug for, fordi den proces, der har kørt i forbindelse med hastelovgivningen her, ikke har været i orden.
Men ja, Venstre respekterer, at der er et flertal i Folketinget, et rødt flertal, som ønsker en hastelovgivning på det her område.
Men vi har da en klar forventning om, at processen er i orden, og at man laver en ordentlig høring.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-15:
Jeg er glad for, at Venstre, ligesom Liberal Alliance, vil stemme imod det her lovforslag.
Omvendt undrer jeg mig enormt meget over, at Venstre på samme tid kritiserer hastværket i den her proces og har givet lov til hastværket i den her proces.
Vi får i Folketinget en forespørgsel fra Indenrigs- og Boligministeriet om, hvorvidt vi i Folketinget vil støtte, at der er hastelovgivning omkring det her, og så svarer Venstre: Det støtter vi – vi støtter, at det her går igennem Folketingssalen med hastelovgivning.
Men så står Venstre samtidig på talerstolen og kritiserer, at det går alt for hurtigt.
Venstre kunne jo bare have sagt nej.
Så var der ikke tre fjerdedeles flertal for hastelovgivning, og så ville det ikke gå så hurtigt, som Venstre kritiserer at det gør.
Jeg kan ikke se det på anden måde, end at Venstre står på talerstolen og fylder folk med løgn om, at Venstre er imod hastelovgivning, når Venstre i virkeligheden støtter det.
Heidi Bank (V), 2022-09-15:
Jeg synes egentlig, jeg har sagt det ret klart i vores tale fra Venstre: Vi ønsker at gå en anden vej; vi ønsker at hjælpe dem, der er dårligst stillet.
Vi har ønsket at gå via boligstøtteordningen.
Venstre har jo så også været ude med en masse andre ting – bl.a. om elafgiften – og det er jo bare for at sige, at det er en anden vej, vi ønsker at gå, end Enhedslisten gør.
For vi synes, det er mærkeligt, at man her laver en omfordeling, hvor man giver til nogle, som måske bor én person i en meget, meget stor og dyr lejebolig.
Den tilgang, som Enhedslisten har der, forstår vi ikke helt.
Men der står vi jo bare forskelligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-15:
Ja, hvis man var gået ned ad sporet med boligsikring, havde det godt nok været dyrt for statskassen.
Det ville være dybt økonomisk uansvarligt at gå den vej.
Jeg har et enkelt spørgsmål til ordføreren, som jeg gerne vil have et klart svar på: Hvis nu der er et borgerligt flertal efter et folketingsvalg, er det her loft på huslejestigninger, som formentlig bliver vedtaget her, så noget, som Venstre arbejder for skal ophæves, når nu man har så meget imod det her lovforslag?
Eller vil man ligesom acceptere, at der er et flertal, der har vedtaget det her lovforslag?
Orla Hav (S), 2022-09-15:
Jeg tror, ordføreren har ret i, at der er et ganske nuanceret billede af huslejesituationen.
Jeg tror også, at det i høj grad er et udtryk for, hvordan boligsituationen har været i de største byer, herunder i hovedstadsområdet.
Der er det altså desværre også eksorbitant høje huslejer, som bliver budt mennesker med ganske almindelige indkomster.
Hr. Jens Henrik Thulesen Dahl kan bare gå over i Anker Heegaards Gade og se, hvad de lejligheder, som ikke er tilbudt til folketingsmedlemmerne, udbydes til.
De ligger på omkring 20.000 kr. pr. måned, og det er almindelige unge mennesker, som har spændt buen hårdt for at få en bolig i hovedstadsområdet.
Det er dem, der vil få benene sparket væk under sig, hvis ikke der kommer et lovforslag som det, vi nu lægger op til, til at afbøde virkningerne.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2022-09-15:
Tak, og tak for talen.
Danmarksdemokraterne er fuldstændig enige i det, ordføreren siger, nemlig at det her jo handler om at hjælpe almindelige mennesker i en situation, hvor priserne går amok.
Det, der så bekymrer mig, er, når jeg så hører ordføreren bruge 20.000 kr. i månedlig husleje som eksempel.
Jeg kender ikke ret mange almindelige mennesker, der har en husleje på 20.000 kr., så det bliver jeg bekymret over.
Hvad er ordførerens kommentar til det?
Hvordan kan vi sikre os, at det her rent faktisk hjælper dem, der har mest behov?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-15:
Men i henhold til den lovgivning, vi behandler i dag – det er jo den, vi snakker om, og den, som hr. Orla Hav er steget op på talerstolen for at tale om – hvad sker der så, når den 2-årige periode er overstået?
Sker der det, at vi så bare får et ekstra stort hop op til det huslejeniveau, som man ellers ville have været på, så det bare er en udskydelse af huslejestigningen?
Orla Hav (S), 2022-09-15:
Det bliver jo i givet fald et kommende Folketing, der kommer til at tage stilling til, hvordan den her lovgivning skal afløses af en ny lovgivning – og jeg er helt tryg ved, at befolkningen sammensætter et fornuftigt Folketing, som er optaget af at være med til at sikre tryghed omkring menneskers boliger.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-15:
Mit spørgsmål går på, hvad der sker, når den 2-årige periode udrinder, altså den 2-årige periode, hvor huslejerne kun må stige med 4 pct.
Når den 2-årige periode stopper, må udlejerne så indhente alt det, som de ikke kunne hæve huslejerne med i den 2-årige periode, sådan at man bare får en ekstra stor stigning, når de 2 år er omme, så man kommer op på det niveau, som man ellers ville have været på, bare med 2 års forsinkelse?
Orla Hav (S), 2022-09-15:
På vegne af Socialdemokratiet vil jeg gerne indlede denne ordførertale med at sige tak til en række aktører, der har lod i dagens lovforslag.
Tak til de lejere, der gjorde opmærksom på den voldsomme effekt, inflationen ville få for større grupper på lejeboligmarkedet.
Tak til de partier, der valgte at indgå en aftale om at modvirke de skadevoldende virkninger og stigninger i forhold til lejernes tryghed.
Og tak til Folketinget for at hastebehandle lovforslaget, så utrygheden kan begrænses for denne gruppe af borgere.
Årsagen til utrygheden er jo primært den inflation, der er opstået i den internationale økonomi.
Medvirkende årsager hertil er Putins krig mod Ukraine og virkningerne af den på verdensøkonomien og på forsyningen.
Når inflationen rammer så hårdt, som tilfældet er, skyldes det jo, at vi på det nærmeste havde vænnet os til en lavinflationsøkonomi og dermed en oparbejdet tryghed for den enkeltes økonomi.
Virkningen har været stærkt stigende boligpriser både for ejere og lejere.
Vi har vænnet os til at kunne spænde buen hårdt, når det gjaldt boligudgifter.
Derfor er man mere sårbar, når inflationen går fra 1-2 pct. til næsten 9 pct.
Hvis man har sat sig i en lejlighed med en husleje på i omegnen af 20.000 kr. pr. måned, er økonomien hårdt spændt.
En huslejestigning oveni på op mod 2.000 kr. pr. måned vil sammen med de øgede udgifter til el og varme og fødevarer kunne tvinge folk med ellers sunde privatøkonomier ud af deres hjem.
Det er baggrunden for lovforslaget om, at huslejen i den private sektor højst må stige med 4 pct. årligt over en 2-årig periode.
Lovforslaget er et skoleeksempel på, hvordan samspillet mellem lovgivning og befolkningens udfordringer kan håndteres med fornuft, hvis viljen er til stede.
Regeringen var lydhør, og jeg håber, at behandlingen af lovforslaget vil vise, at det bakkes op af et flertal her i salen.
Desværre kunne jeg konstatere, at partiet Venstre ved afslutningen af forhandlingerne hos ministeren sagde: Tak, men nej tak.
Det illustrerer vel bedre end så meget andet forskellen i politik.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Heidi Bank (V), 2022-09-15:
Vi mener, det er vigtigt, at når der er et flertal i Folketinget, der ønsker at gennemføre et lovforslag, så kan det hastebehandles.
Når det så er sagt, forudsætter det jo, at der er en ordentlig proces i den hastebehandling, og der mener vi, at der her bliver kørt over for rødt lys med 300 km/t., for når man giver 2 timer og 16 minutter inden for normal arbejdstid til en høringsproces, synes jeg, det viser en fuldstændig ligegyldighed i forhold til den ekspertise, der er derude i virkeligheden.
Altså, Venstre kunne jo have fortsat med at stille spørgsmål i en uendelighed til ministeriet, men jeg tvivler faktisk på, at vi havde fået bedre svar end dem, vi allerede har fået – og vi har endda også fortsat efterfølgende med at stille spørgsmål, kan jeg så tilføje.
Så derfor er den vigtige del her jo, at vi får en masse høringsinput, og det er også derfor, at vi nu siger, at når vi så ikke har kunnet få den proces, så er vi nødt til at køre videre med en eksperthøring.
Orla Hav (S), 2022-09-15:
Vi er stærkt optagede af, at der er tryghed omkring borgernes bolig, og i det lys vil vi selvfølgelig i det kommende arbejde være med til at sikre, at det er ledestjernen i forhold til den indeksering, der måtte komme, og de vilkår, der i øvrigt måtte gælde for huslejestigninger også på det private boligmarked.
Vi synes, det er klogt, at man har øje for, hvad borgere med almindelige indkomster kan sidde for i en normal bolig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-15:
Nu bliver der jo flere ting, der skal arbejdes videre med, og jeg er sådan set glad for, at vi skal kigge på den samlede økonomi på det private udlejningsområde.
Nu er der meget stort fokus på det her indeks, men udlejerne tjener jo mere på, at markedslejen kan gøre, at man kan lave de her huslejehop, hvor man kan sætte huslejen op, når man får en ny lejer, og at der er nogle værdistigninger, som jo sandsynligvis også har mere betydning end det her indeks.
Hvad mener ordføreren om, at vi her har bestilt, at det er den samlede økonomi, vi skal kigge på, og ikke bare det her indeks?
Orla Hav (S), 2022-09-15:
Spørgeren har jo ret i, at det ligger i lovforslaget, at der skal tages hul på en bedre mulighed for at indeksere huslejestigningerne.
Det tror jeg bestemt er hårdt påkrævet.
Hvilke elementer der skal indgå deri, og hvad det er for nogle faktorer, der øver størst indflydelse på huslejestigningerne, tror jeg man skal have tålmodighed til at få belyst.
Så det vil jeg ikke lægge mig fast på her og nu.
Men jeg synes, det er klogt, og jeg tror, der er rigtig mange årsager til, at huslejestigningerne er gået så grassat, som de er, nemlig at man ikke har været bevidst om, at man har skrevet under på en kontrakt, hvor der kan fremskrives med den samlede prisudvikling, som der har været på området.
Men det sker jo i et boligmarked, som er hårdt, og hvor efterspørgslen efter boliger er stor og udbuddet er forholdsvis lille, og så er man jo villig til det, man i bagklogskabens lys godt kan sige er lidt urimelige vilkår.
Heidi Bank (V), 2022-09-15:
Det, jeg kan forstå på ordføreren, er jo, at man kerer sig meget om de konsekvenser, inflationen har, og den bekymring deler vi jo i Venstre.
Derfor vil jeg også gerne høre, hvordan ordføreren forholder sig til, at Forsikring & Pension har været ude at sige, at det foreløbig står klart, at lovforslaget efter alt at dømme vil koste danske pensionsopsparere et forventet milliardbeløb; inflationsbyrden flyttes til pensionsopsparerne, og de berørte ejendomme falder i værdi – altså at den her inflationsbyrde flyttes til pensionsopsparerne, så de får mindre at bruge i deres alderdom.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-15:
Jeg har personligt været i dialog med både en række pensionsselskaber, EjendomDanmark og andre op til det her, så deres synspunkter er i hvert fald taget med ind.
Heidi Bank (V), 2022-09-15:
Det er i øvrigt også et udenomssvar, der er givet fra ministeriets side, for der kommer ikke nogen konkrete tal på det her; det er jo ikke noget, man forholder sig til.
Altså, man skubber den her inflationsudgift, man flytter den jo videre over til pensionsopsparerne – vi taler altså sosu'er, vi taler sygeplejersker – og problemet er jo, at Socialdemokratiet ikke har ønsket at forholde sig til det her i forhandlingerne.
Det har været sådan noget, man har taget ret let på, og så kan man jo godt pege tilbage til 1984, men hvordan forholder Socialdemokratiet sig til det her nu ?
Det er jo Socialdemokratiet, der sidder med regeringsmagten.
Orla Hav (S), 2022-09-15:
Jamen det forholder jeg mig til på samme måde som de svar, som ministeren har givet på det her område; der er jo givet nogle svar, som siger, at det her efter Boligministeriets opgørelser er – skal vi sige – mindre påvirket af de forhold.
Jeg kunne forstå det, hvis Venstre var optaget af det indgreb, som den daværende borgerlige regering lavede i forhold til realrenteafgiften i 1984, hvor der blev indført en afgift på renterne i pensionssektoren på op mod 2 pct. af bruttonationalproduktet.
Det er åbenbart en ny trend, Venstre er kommet på, med gerne at ville problematisere noget, som man ellers tidligere med stor styrke har gennemført.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-15:
Ordføreren har jo helt ret i, at hvad der sker på den længere bane om 2 år, helt afhænger af det Folketing, som bliver sammensat efter et folketingsvalg, for nu bestiller vi jo et nyt indeks for at lave det udredningsarbejde, hvor man forhåbentlig kommer frem til, at man ikke kan have sådan en huslejestigning, som er baseret på, at fødevarerne stiger i pris, og kommer frem til, at det er helt urimeligt, at energiområdet også skal tælle så meget med.
Når det er sådan, at man i det enkelte lejemål jo selv afregner for el og man har en eller anden opgørelse over opvarmning, som også fordeles ved siden af huslejen, er det jo helt urimeligt, at huslejen kan stige med det.
Så vi er jo nødt til at komme frem til et mere retfærdigt indeks, hvor grådigheden i udlejningssektoren begrænses.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren er enig i, at vi skal have et indeks, hvor stigende fødevarepriser og stigende energipriser ikke skal medføre, at man også kan få så markante huslejestigninger.