Jeppe Kofod (S), 2022-06-02:
Mange tak for det, formand.
Allerførst en stor tak til alle partier og ordførere for den store fleksibilitet og samarbejdsvilje, som har gjort det muligt, at vi kan gennemføre en hurtig behandling af beslutningsforslaget.
Vi står i en fundamentalt forandret verden, og den sag, vi behandler i dag, er jo et tydeligt eksempel på det, som også ordførerne har været inde på.
I mere end 70 år har Finland og Sverige valgt at stå uden for NATO.
De var ikke med, da vi dannede NATO.
De valgte at være alliancefrie tilbage i 1949 og ikke at gå med Danmark, Norge og Island i at forme NATO.
Det har nu ændret sig, og den nye sikkerhedspolitiske virkelighed kræver meget af os alle sammen, at vi gentænker gamle politikker, at vi styrker vores redskaber, og at vi finder sammen i vigtige fællesskaber, så også tillykke til danskerne, som i går stemte klart ja til at deltage fuldt og helt i det europæiske samarbejde om sikkerhed og forsvar.
Man kan sige, at i 4 måneder har vi set det ene sikkerhedspolitiske digebrud efter det andet på tværs af Europa, og jeg er stolt over, at Danmark stiller op og bidrager, også når det er svært.
Vi har bidraget substantielt til at forstærke NATO's østlige flanke i et bredt flertal her i Folketinget.
Vi har efterspurgt materiel og våben til Ukraines forsvarskamp, og nu stiller vi os også parate til at være blandt de første, der byder Finland og Sverige velkommen i NATO, og det er rigtig godt.
Det er helt afgørende, at vi har et stærkt folkestyre, hvor de folkevalgte står sammen om at værne om Danmarks og vores allieredes sikkerhed.
Vi tager ansvar, og vi går forrest.
På trods af den her dystre kontekst markerer vi i dag ikke bare styrken af vores demokratiske samarbejde herhjemme, men også, at vi kan styrke samarbejdet med vores allernærmeste venner, vores nordiske broderfolk.
Når vores sikkerhed er truet, rykker vi endnu tættere sammen.
Og det er også her, dagen efter vi har stemt i Danmark, at vi som en af de første allierede gør os klar til at byde Sverige og Finland velkommen i NATO.
Man kan roligt sige, at mens den 24. februar 2022 markant ændrede sikkerhedssituationen i Europa, står vi her i juni 2022 over for nogle allerede vigtige og afgørende beslutninger for vores fælles sikkerhed både i Danmark og i Norden og i øvrigt også i resten af Europa, som er værd at bemærke.
Med finsk og svensk medlemskab får vi nordisk sammenhæng i NATO.
Det vil styrke sikkerheden i Norden, og det vil gøre NATO endnu stærkere.
Det er selvfølgelig en beslutning, vi fra regeringens side bakker hundrede procent op om.
Det vil sende et klippefast signal om solidaritet med Finland og Sverige, som jeg ved vil blive værdsat højt af vores nordiske venner, og som jeg også håber kan inspirere andre allierede til at gennemføre hurtige nationale processer.
Så jeg vil gerne også takke Folketinget for den debat, vi har her i dag, og også den enighed, der er i Folketinget.
Så synes jeg også, det er værd at dvæle lidt ved – der er flere, der er inde på det – at det i sandhed er et historisk øjeblik, og hvis man kigger tilbage til, da Danmark valgte at gå med i Atlantpagten, tilslutte sig Atlantpagten, helt tilbage i marts 1949, den 23. marts, var der i det her ærede Ting en behandling af det spørgsmål, og der blev det også slået fast, at fred og demokrati hænger sammen.
Jeg tror, det var den finske præsident, der sagde det meget fint, nemlig at hvis man skal finde en forklaring på, hvorfor vi står, som vi står nu, altså hvis man vil vide, hvem der er ansvarlig for det, skal Putin kigge sig selv i spejlet, og så vil han finde ud af, hvem der er ansvarlig for situationen nu.
Det var noget i den retning, han sagde, eller han sagde faktisk: Hvis Putin vil vide, hvem der er ansvarlig for skiftet i finsk NATO-politik, skal han kigge i spejlet.
Så vi er i en helt unik og historisk situation her.