runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-08:
Vi diskuterer meget i Danmark i de her år, at der er politikerlede, og at borgere, særlig i de tyndtbefolkede områder, synes, de ikke bliver hørt.
I Radikale Venstre mener vi, at en af årsagerne til de udfordringer er den kommunalreform, man lavede for 10-15 år siden, hvor man flyttede magten, indflydelsen, længere væk fra borgerne, flyttede rigtig meget ind i staten, lukkede byråd, lukkede amter, fjernede rigtig mange politikere, som borgerne kunne stemme på eller lade være med at stemme på, og som borgerne kunne gå hen til og skabe en debat.
Med de her lovforslag vælger regeringen og Dansk Folkeparti at fjerne endnu en opgave fra det regionale niveau, nemlig erhvervsfremme, og flytte rigtig meget af indflydelsen – eller stort set det hele – ind i nogle statslige bestyrelser, hvor der ikke kommer til at sidde nogen folkevalgte.
Det vil sige, at hvis man som borger eller som virksomhed gerne vil prøve at finde ud af, hvordan man kan få del i nogle af de her penge, hvordan man kan komme ind i nogle af de her ordninger, så bliver det svært at gennemskue, hvordan beslutningerne bliver truffet, fordi det nu bliver lagt ind i en statslig bestyrelse.
For vi syntes ikke, at det her skulle fjernes fra regionerne.
Hr. Hans Kristian Skibby kritiserede Radikale Venstre for ikke at ville tage ansvar for at lave en ny ordning, og hr. Torsten Schack Pedersen var lidt inde på det samme i debatten med Socialdemokratiets ordfører.
Vi ville rigtig gerne have været med til både at spare nogle penge og forenkle det her system, men beskeden fra regeringen, da vi forhandlede, var, at man skulle være med til at fjerne regionerne.
Det skulle være givet på forhånd.
Så der var ikke andre modeller, der kunne forhandles med regeringen på det tidspunkt i hvert fald, og derfor forlod vi forhandlingerne.
Her er vi jo i Radikale Venstre i tråd med rigtig mange virksomheder, med rigtig mange videnmiljøer, som jo gerne skulle ud til virksomhederne.
Det er det, det hele handler om.
Vi synes også, det er mærkeligt, at man nu vælger at lave et lovforslag her ganske sent på året, og faktisk skal hele den her nye struktur gælde fra den 1. januar.
Der er rigtig mange mennesker, som har betydet rigtig meget for væksten, for udviklingen i det her samfund, som nu ikke ved, hvor de skal være henne den 1. januar.
Så vi synes også, at implementeringen går meget, meget hurtigt, i forhold til hvad vi tror er fornuftigt.
Det sidste, jeg vil nævne her, og som jeg også har nævnt i en række spørgsmål, er, at vi er uforstående over for, at man ikke har lyttet til en lang række kommuner i Region Midtjylland og valgt at lave et selvstændigt erhvervshus i Herning i Midt- og Vestjylland, og derfor kan jeg jo sige her, at vi vælger at stille et ændringsforslag til lovforslaget, sådan at der i hvert fald bliver taget stilling til den del direkte her i Folketinget.
Jeg kan jo høre på debatten i dag, at det nok ikke bliver vedtaget, og vi er rimelig uforstående over for, at man ikke har imødekommet det ønske fra kommunerne.
Med de ord kan jeg sige, at vi jo ikke støtter lovforslagene.
Thomas Jensen (S), 2018-11-08:
Tak til erhvervsministeren.
Jeg kan undre mig over, at erhvervsministeren står og siger, at det her jo slet ikke handler om centralisering.
Lad os lige repetere: 98 kommuner skal nu have deres erhvervsservice lagt over i langt færre erhvervshuse, regionerne afskaffes, og den strukturfondmiddelsbehandling, der tidligere har været der, og det netværk, der har været i regionerne, forsvinder, men strukturfondbehandlingen rykker ind i staten.
Turismeindsatsen trækkes også ind i et centralt råd, og det hele peger i retning af centralisering.
Og det, at noget af administrationen, heldigvis, kommer til at ligge i Silkeborg – skal jeg skynde mig at sige som valgt i Silkeborg –
er jo stadig væk en centralisering.
Man taber jo hele den der netværkstanke, der har været i den regionale indsats – det der med, at vidensinstitutioner kender det regionale erhvervsliv, kan lave partnerskabsaftaler og lave ting, der skaber arbejdspladser, ikke bare i København, men rundtomkring i hele landet.
Jeg savner i den her snak om erhvervsfremme, at vi taler om et Danmark i bedre balance, for vi vil netop tabe noget udeomkring i landet med den her reform.
Så kan ministeren ikke godt selv høre, at det er sådan noget newspeak, når man siger, at det her ikke er centralisering?
Man samler simpelt hen tingene på færre adresser, færre steder, og man taber rigtig, rigtig meget netværk.
Og min prognose er, at der rent faktisk er mange ting, der vil blive tabt på gulvet med den her reform.
Et kort spørgsmål: Hvor skal virksomhederne gå hen, når der bliver centraliseret den 1. januar og de gerne vil have noget service?
Det kommunale og regionale lukker ned, og det skal erstattes af et it-system, som først starter op i midten af 2019.
Hvor skal virksomhederne gå hen i mellemtiden?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-11-08:
Jeg tror, at man, hvis man sidder i en filial af et erhvervshus på Bornholm eller i et erhvervshus i Haderslev eller i en filial af et erhvervshus i Nykøbing Mors eller i Vordingborg, så vil undre sig over, at nogen vil mene, at her er der tale om en voldsom centralisering.
Vi mener, at vi med den struktur, vi har lavet her med erhvervshusene, hvor kommunerne er styrende, har sikret, at der er lokalkendskab rundtomkring.
Jeg mener også, der er en balance, i forhold til at der selvfølgelig også skal være nogle kompetencer, og der er også en grænse for, hvor lokale tingene skal være, hvis der også skal være erhvervsfremme på et højt niveau.
Det er ikke sådan, at erhvervsfremmeplatformen erstatter den kommunale service.
Der vil fortsat være mulighed for kommunal service, og erhvervsfremmeplatformen er et supplement til det setup, vi har i erhvervsfremmesystemet.
Thomas Jensen (S), 2018-11-08:
Hvornår er det færdigudviklet, og hvornår er det helt flyvende, sådan at man som f.eks. SMV-virksomhed kan gå ind og søge oplysning om, hvad man skal gøre i forhold til f.eks. implementering af nyt it-udstyr osv.?
Hvornår kan vi forvente at der er et fuldt udviklet it-system færdigt?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-11-08:
Jeg forventer, som hr. Thomas Jensen også selv sagde, at erhvervsfremmeplatformen vil være færdig omkring sommeren næste år.
Og nej, jeg sagde ikke, at erhvervsfremme i kommunerne bare kører videre og så bliver udfaset, når erhvervsfremmeplatformen er færdig.
Det er helt forkert at stille det op på den måde, at erhvervsfremmeplatformen er det, der erstatter den kommunale service.
Men der er altså også stadig væk mulighed for, at kommunerne i et vist omfang stadig kan bedrive erhvervsfremmeaktiviteter.
Henning Hyllested (EL), 2018-11-08:
Altså, centralisering har jo ikke nødvendigvis noget at gøre med, om det ligger i København, som ministeren var inde på på et tidspunkt.
Det er et spørgsmål om, hvem der har initiativretten, hvad det er for et organ.
Så det er i høj grad et centralt organ, og det er sådan set det, jeg mener med centralisering i det her tilfælde.
Jeg vil gerne lige spørge om det der med småøerne, for ministeren adresserede det lidt i sin tale her.
Jeg tror, det er det, for virksomhederne på småøerne er utrolig afhængige af som en del af en kommune, at de kan få støtte den vej igennem.
Når det hele køres ind, og det er Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse, der ligesom har initiativretten og beslutter at bevilge midler, og kommunerne bliver begrænset til en helt lokal kommunal indsats og ikke må yde finansiel støtte til en virksomhed på en ø, så opstår problemet, så opstår usikkerheden i hvert fald.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-11-08:
Som jeg lige umiddelbart har fået det oplyst og har forstået det, vil det være sådan, at nogle af de EU-midler, som Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse, som dækker hele landet, får rådighed over, vil kunne anvendes til at støtte konkrete virksomheder på småøer.
Der er ikke noget krav om, at Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse så skal vælge at gøre brug af det, men så vidt jeg har fået oplyst og har forstået det, så har de en mulighed for at gøre det med nogle af midlerne, hvorimod kommunerne ikke har mulighed for det, som hr. Henning Hyllested korrekt refererer det.
Henning Hyllested (EL), 2018-11-08:
Det glæder mig.
Det synes jeg trods alt bringer tingene en lille smule videre.
Men jeg kan høre på ministeren, at det er der så også åbnet op for.
Det tror jeg da at man bliver glad for at høre på øerne.
Så er det bare, hvordan det i praksis udfolder sig, hvordan man i praksis søger og alle de der ting, som småøerne også har gjort opmærksom på i deres høringssvar.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-11-08:
Ja, jeg kommer ikke til at diktere Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse, at de skal anvende midlerne til konkret direkte støtte til bestemte virksomheder på småøerne, men jeg kan sige, som jeg sagde før, at jeg som sagt har forstået det på den måde, at det er der mulighed for at Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse kan gøre med nogle af de EU-midler, som de får.
Derudover er det også værd at bemærke, at der er beslag på, hvordan midlerne bliver anvendt.
Der er en del af budgettet, som skal anvendes regionalt, hvorved det fortsat sikres, at vi har et Danmark i balance, som vi gerne vil have.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-08:
Det er jo en politisk diskussion, hvad man skal gøre med de penge, man sparer.
Så det vil jeg se bort fra i den her omgang.
Jeg vil bare gerne bede om en uddybende forklaring på, at ordføreren kategorisk mener, at 12 pct. hen over en 6-årig periode er for meget, henset til den rivende teknologiske udvikling, der har fundet sted i samme periode.
Anders Johansson (KF), 2018-11-08:
Altså, jeg tror på, det er vigtigt, at vi har en effektiv turismeindsats.
Og i øjeblikket er der alt for mange overlap, hvor man faktisk nærmest får det indtryk, at man kæmper mod hinanden internt i Danmark.
Men i første omgang handler det jo om at markedsføre Danmark udadtil, så vi får turister til Danmark.
Det er det, der styrker turismen.
Så får ordføreren det til at lyde, som om det her nu er et snigangreb på regionerne.
Nej, det her handler jo først og fremmest om at skabe bedre rammer for vores erhvervsfremmeindsats, og de ultimative kunder i vores erhvervsfremmeindsats er virksomhederne, og virksomhederne bakker det her op.
Så for os har det ikke været noget problem at skrive regionerne ud af den her ligning, for vi har ikke noget ønske om at holde hånden under regionerne.
Men først og fremmest handler det her selvfølgelig om at styrke erhvervsfremmeindsatsen og have den mest mulige effektive indsats over for vores erhvervsliv.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-11-08:
Tak, hr. formand.
Nu har hr. Andreas Steenberg jo i sin ordførertale også talt om, at hans parti bestemt var med i de her forhandlinger indtil et vist punkt, og at man så var nødt til at forlade lokalet, fordi man ikke kunne støtte, at de her opgaver ville blive taget fra regionerne, og ordføreren har også sagt, at Herning er et sted, som har været nævnt, jeg tror, det står citeret i indtil flere aviser.
Der er Dansk Folkeparti så blevet kritiseret for, at vi skulle have haft en eller anden vendetta imod netop Herning, hvorfra hr. Andreas Steenberg jo gerne vil have stemmer.
Så vil jeg bare gerne have ordføreren til at bekræfte, om ikke også følgende byer er blevet nævnt i de forhandlinger, som hr. Andreas Steenberg har været med i, og jeg nævner: Thisted, Vejle, Kolding, Holstebro.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-08:
Ikke i de forhandlinger, jeg var med i.
Men vi kom aldrig til at diskutere det, fordi vi jo ikke var enige i den præmis, regeringen lagde ned, nemlig at man skulle være med til at skrælle regionerne.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-11-08:
Nu nævnte jeg i min ordførertale før, at jeg synes, at hr. Andreas Steenberg løb lidt med en halv vind, for hvis ikke ordføreren kan garantere, at de her bynavne, de her kommunenavne, blev nævnt, hvordan kan ordføreren så være sikker på, at Herning ikke blev nævnt, også på de efterfølgende forhandlingsmøder?
Det er ordføreren skråsikker på, men ordføreren kan så ikke gøre os andre kloge på, om de her andre byer, Thisted, Vejle, Kolding og Holstebro, blev nævnt i de pågældende forhandlinger.
Det undrede jeg mig selvfølgelig meget over.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-08:
I den samme tale med den daværende minister om, hvorvidt der kunne komme sådan et erhvervshus i Midt- og Vestjylland – og det kan jo selvfølgelig også være andre steder end Herning – var det helt klart mit indtryk, at det var regeringen klar på, og det har jeg også fået bekræftet i dag, da jeg spurgte hr. Torsten Schack Pedersen om lige netop det spørgsmål.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-11-08:
Det er ret stort – og den bedste i Europa.
Aalborg Universitet er et af de universiteter, som har været fremragende til at åbne sig for omverdenen, samarbejde med erhvervslivet, organisationer og andre uddannelsesinstitutioner.
Jeg har selv arbejdet med erhvervsfremme og iværksætterfremme på Aalborg Universitet, inden jeg blev valgt til Folketinget.
Regeringens forslag til erhvervsfremme er desværre et slag i ansigtet på den slags samarbejde, som vi eksempelvis har haft i Nordjylland.
Netop vores vidensinstitutioner er afgørende for at sikre en positiv erhvervsudvikling.
Det regionale er skrevet ud, centraliseringen er øget markant, og de mange stemmer, der har advaret imod regeringens forslag, er blevet overhørt.
Nuvel, det var hr. Brian Mikkelsen, der skruede forslaget sammen, men han har jo siden hen skiftet job. SF støttede en forenkling af erhvervsfremmesystemet.
Det var der nemlig god grund til.
Der blev også brugt rigtig mange penge på systemet.
Men det skal ikke være den model, vi ser i dag, og ikke den her form for centralisering.
Vi fik desværre ikke mulighed for at præge hverken forhandlingerne eller lovforslaget, da vi aldrig blev inviteret til forhandlinger.
Centraliseringen er også grunden til, at eksempelvis landsforeningen Danmark på Vippen finder, at et forslag til lov om erhvervsfremme ikke gavner virksomhederne, men tværtimod vil få negative konsekvenser for virksomhedernes udviklingsmuligheder.
Det gælder jo specielt ude i landdistrikter og langt fra København, for der er vi afhængige af, at ikke bare kommunerne, men også regionerne på tværs har det her samarbejde.
Man har en indflydelse, og man ved, hvad der er behov for at understøtte, og ikke mindst uddannelsesinstitutioner af alle slags har en langt større stemme, end de har i det her forslag.
For det er jo netop, når man binder de studerende, forskning og viden sammen med måske små virksomheder, der er brug for at vokse eller få nye ideer, at der nærmest opstår magi.
Der kan i hvert fald opstår nogle rigtig fantastiske ting.
Det er også derfor, at Aalborg Universitet igen og igen bliver anerkendt for nok at være det universitet i landet, som er bedst til at samarbejde med det omkringliggende samfund, ikke mindst erhvervslivet.
Det synes jeg det her lovforslag i den grad svækker.
Det er rigtig ærgerligt.
Vi ville i SF faktisk rigtig gerne stemme for et forslag om erhvervsfremmesystemet.
Vi synes, det er rigtig vigtigt, at vi, specielt når vi bruger så mange penge på det, så også understøtter det i den rigtige retning.
Jeg kan kun tilslutte mig, hvad hr. Henning Hyllested også sagde, nemlig at selvfølgelig må vores værdier også afspejle, hvad det er, vi bruger så mange penge på at fremme – om det er at få marginaliserede ind på et arbejdsmarked, at fremme socialøkonomiske virksomheder, den grønne omstilling, de små virksomheder, som jeg ved ligger erhvervsministerens hjerte nært.
Derfor ville vi gerne have støttet det, men det kan vi ikke, som det ligger her, og det er rigtig ærgerligt.
Henning Hyllested (EL), 2018-11-08:
Altså, det her er jo trods alt en væsentlig del af regionerne; altså ud over selvfølgelig hele sundhedsvæsenet er det her trods alt en af de væsentlige ting, som regionerne har taget sig af og ofret mange kræfter på og også brugt en del penge på.
Og derfor undrer det mig, at man piller det ben ud af hele erhvervsfremmeindsatsen.
Man kan jo ikke andet end at få den mistanke, som jeg også sagde i min ordførertale, at det her er sådan et led i at forsøge i sidste ende at fjerne regionerne.
Anders Johansson (KF), 2018-11-08:
Jamen vi har ønsket, at det her skulle blive et system, som gik fra at være et trestrenget til at være et tostrenget system, hvor man altså ikke længere havde regionerne inde over.
Og det er heller ikke nogen hemmelighed, at Det Konservative Folkeparti går ind for at nedlægge regionerne.
Så derfor synes vi, det er rigtig fint, at vi nu får fjernet den her opgave fra regionerne.
Det er sådan set et skridt i retning af det mål, som vi har.
For vi har syntes lige fra starten, at regionerne sådan set ikke er nødvendige i Danmark.
Men vi skal også bare lige huske på, at det så er et overordnet mål, som vi i Konservative har.
Men alene den administrative lettelse, det bliver at skrive regionerne ud af ligningen,
er altså det, der gør, at vi faktisk kan frigøre ressourcer til bl.a. borgernær service ude i kommunerne.
Det skal man altså også huske på, og i øvrigt får vi også frigivet ressourcer til at styrke vores erhvervsfremmeindsats på andre områder.
Henning Hyllested (EL), 2018-11-08:
Nå ja, men det glæder mig.
Det her er et led i indsatsen for at få nedlagt regionerne – ikke kun derfor, det anerkender jeg.
Så ved man det, og så ved man det udeomkring i regionerne.
Det er fuldstændig rigtigt, at det ikke har været nogen hemmelighed, at Det Konservative Folkeparti har den indstilling, men jeg synes bare, at det her alligevel virker som sådan et snigangreb.
Man bruger salamimetoden, som jeg sagde.
Så tager vi et område, som de har med at gøre, og så fjerner vi det, og sådan kan vi gøre det hen ad vejen.
Til sidst tager vi sundhedsvæsenet.
Er det et mål i sig selv at få minimeret antallet af organisationer, som arbejder med turisme?
Det er klart, at der kan være for mange, men er det et mål i sig selv at minimere dem?
Ordføreren var inde på, at det var pinligt nogle gange, eller at han havde hørt om, at det var pinligt, at der stod rigtig mange.
Men er det ikke bare et udtryk for, at turismeindsatsen f.eks. har brug for at være utrolig differentieret?
Og der er virkelig mange, mange forskellige muligheder og måder at gribe det an på, alt efter hvor i landet man er.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-11-08:
Som jeg sagde, er det altid en fordel, hvis det kan lade sig gøre at få et bredt flertal bag de aftaler, vi indgår, men nogle gange må vi bare konstatere, at den politiske uenighed er for stor.
Så på den måde er der jo gennem aftalen med Kommunernes Landsforening en lidt bredere forankring.
Men jeg er rigtig glad for, at vi har landet en rigtig god aftale, og selvfølgelig ville det have været dejligt, hvis der var flere, der havde bakket op.
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Vi har så valgt at gøre det på den modsatte måde, kan man sige.
Og så er der jo også sat gang i nogle forsøg.
Der kører bl.a., tror jeg, et 3-årigt forsøg nu her, og jeg synes også, det er vigtigt at følge med i, hvad det resulterer i.
Som ministeren også gav udtryk for, er det måske ikke så meget indholdet i selve beslutningsforslaget, men mere den fremgangsmåde, man ønsker, som vi er imod.
Altså, jeg er helt enig i, at der er investeret rigtig, rigtig mange penge i teknologi, i it, rundtomkring i kommunerne.
Men jeg må så også sige, at jeg egentlig har en fornemmelse af, at det bl.a. er noget af det, som man også indimellem drøfter på tværs af kommunerne, og som det for mig jo ville være helt naturligt at man selvfølgelig også har en løbende drøftelse af i KL's regi.
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Tak for ordet, formand.
Og også tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte et, synes jeg, vigtigt og fornuftigt beslutningsforslag, som vi debatterer her.
Og med det her beslutningsforslag er det jo sådan, at Dansk Folkeparti vil pålægge regeringen at igangsætte en undersøgelse af den digitale indsats i uddannelsessystemet og udarbejde et oplæg for en national strategi for digitalisering i uddannelsessystemet inden udgangen af indeværende år.
Med forslaget ønsker Dansk Folkeparti en national strategi for digitalisering i uddannelsessystemet, så det sikres, at teknologi bliver brugt på en hensigtsmæssig måde i undervisningen på vores skoler.
Og jeg vil godt starte med at sige, at det er vi jo egentlig i Venstre enige i.
Som forslagsstillerne også er inde på i forslagets bemærkninger, har vi jo inden for de seneste 20-30 år oplevet en kæmpe udvikling inden for det teknologiske område, og som et resultat heraf er teknologien også blevet en almindelig del af hverdagen på nok alle landets skoler.
Og man kan sige, at der jo også bliver investeret rigtig mange penge i det her.
Men når det så er sagt, er jeg også overbevist om, at en sådan strategi skal udarbejdes på et oplyst grundlag, og det mener jeg ikke at vi har endnu.
Og derfor vil jeg sige, at der er brug for stadig mere viden om, hvordan vi egentlig kan finde den her balance i forhold til brugen af teknologi i undervisningen.
Med det sagt kommer Venstre ikke til at støtte det her beslutningsforslag, og jeg har også lovet at hilse fra De Konservative og sige, at de heller ikke kan tilslutte sig forslaget.
Rosa Lund (EL), 2018-11-08:
Hvad skal man ellers sige, når man får vredet armen om på den måde, som jeg i den grad synes professionshøjskolerne har fået?
: Hvad er så de rigtige vilkår, vi skal sætte herindefra?
Jeg er til dels enig i, at vi ikke skal blande os i beslutninger, der skal tages.
Det, jeg leder efter, er: Hvad er regeringens politik så?
Hvad er de rigtige vilkår at give professionsuddannelserne, universiteterne, gymnasierne, erhvervsskolerne osv.?
Hvad er de rigtige vilkår?
Tommy Ahlers (V), 2018-11-08:
Vi synes, at det er det, vi har fremlagt med finanslovsforslaget, og de midler, der er sat af til hver enkelt institution over de næste 3 år.
Det synes vi er de rigtige vilkår ud fra den samlede prioritering, vi har lavet.
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Tak for debatten.
Jeg skal gøre det her kort, for jeg synes allerede, jeg har haft lejlighed til at sige noget, og jeg synes også, at der er sagt mange spændende ting.
Dog lige en kort opsamling:
Jeg synes, det er en debat, jeg er blevet klogere af, både i forhold til sådan større uddannelsespolitiske visioner, men også i forhold til, hvad det egentlig er, der skal ske frem til 2022.
Der er dog nogle ting, jeg ikke er blevet klogere på.
Jeg er ikke rigtig blevet klogere på: Skal det her fortsætte i en uendelighed?
Vil det være sådan, at der fremover, både i 2022 og også efterfølgende, bare vil ligge den her besparelse, som man så, hvis man er heldig, kan få tilbage?
Jeg synes heller ikke, jeg er blevet klogere på, hvor ministrene selv forestiller sig at institutionerne skal finde nye besparelser.
Jeg synes så, der var en varierende grad af forståelse for, at det kan være svært at finde de her besparelser.
Regeringen har slået fast, at den vil fortsætte dem også i 2022.
Det synes jeg er rart.
Jeg blev lidt pikeret af at læse finansministeren, der var ude på Danmarks Radio, sige, at nu vil man stoppe uddannelsesbesparelserne.
Det synes jeg vi har fået slået fast nu at man ikke gør, og det er en politisk prioritering, og det er fair.
Så vil jeg bare sige her til sidst, at undervisningsministeren siger, at vi vil gøre uddannelserne dårligere og Danmark fattigere, og jeg kunne komme med en lang serenade om, hvorfor det er forkert.