runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2020-06-17:
Jeg har selv været så heldig at gå på en folkeskole og et gymnasium, der havde meget stærke traditioner inden for musik.
Tove Tersbøls musikskole i Skærbæk, hvor jeg kommer fra, er berømt i hele Sønderjylland, og Thomas Alvad, som var leder af musikundervisningen på Ribe Katedralskole, er der sikkert mange af jer, der kender, selv om I måske ikke ved det, fordi han har lavet mange af de sangbøger, som man stadig væk bruger i musikpædagogikken.
Så hvis man ikke kunne synge, kunne man komme og høre Alvad spille i stedet for.
Derfor håber jeg sådan set, at Dansk Folkeparti vil vende tilbage til noget, som ikke mindst hr. Alex Ahrendtsen, som har orlov fra tiden, har været meget talsmand for, nemlig at forbedre musikpædagogikken.
Der er et kæmpebehov for at forbedre musikpædagogikken rundtomkring, for uden dygtige musikpædagoger forsvinder interessen, og selve udøvelsen af musik lider under det.
Til gengæld er jeg også meget, meget enig med hr. Jacob Mark i, at der har været en lang periode med overdreven regulering af både skoler og gymnasier, og hvor både skoler og gymnasier har været en ideologisk kampplads, som ingen af de her institutioner har haft særlig godt af, fordi dem, der er blevet trængt ud, sådan set er de dygtige fagfolk.
Det har der været en tendens til i mange år.
Tidligere havde man jo i Undervisningsministeriet fagkonsulenter, som jo var erfarne lærere med mange stjerner på skuldrene, og som på en eller anden måde kunne skyde de mest tovlige ideer ned.
Det er ærgerligt, at man har svækket muligheden for, at folk med tung pædagogisk faglighed og rigtig mange stjerner på skuldrene kan være sådan en eller anden fornuftens stemme, når reformiveren griber Folketinget og skiftende regeringer.
I lyset af det her perspektiv, som er, at vi i virkeligheden bør liberalisere både folkeskolen og gymnasiet og bør give faglighed og den pædagogiske udvikling og beslutningskraft tilbage til skolerne, så kan vi ikke støtte det her forslag.
Til gengæld glæder det mig rigtig meget at høre hr. Jacob Marks analyse, for jeg er faktisk rigtig enig i den, og hvis man kunne få mere ideologi ud af skolen og gymnasiet, altså undervisningspolitisk ideologi og skøre griller af den ene eller anden slags og få de dygtige fagprofessionelle tilbage i en mere central rolle, ville vi synes det var meget, meget positivt.
Der er sket gode ting i de senere år, og jeg tror også, at en heldig bivirkning ved coronaepidemien måske nok har været, at man har været nødt til at give slip på noget af den centrale kontrol over skolen, og at lærerne har været nødt til at improvisere, og det har vist sig, at de kan helt utrolig meget.
Det har også været en gavnlig bivirkning i vores hospitalsvæsen.
Og det er måske noget, vi skal beholde, selv om der er mange andre ting, vi skal rulle tilbage, når vi får kontrol over epidemien.
Så det her er en rigtig vigtig debat, og jeg vil virkelig opmuntre Dansk Folkeparti til at gå videre med det her med musikpædagogik, for det er helt utrolig vigtigt; men selve forslaget har noget centralistisk ved sig, som vi ikke kan bakke op.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-17:
Her i foråret, hvor vi alle var maksimalt ramt af covid-19, så vi, hvordan der dagligt opstod fællessang blandt isolerede danskere rundtom i landet.
Danskerne stod på deres altaner, ved deres åbne vinduer eller andre steder i deres hjem og brød ud i fællessang.
Danmarks Radio fulgte op med daglig fælles tv-transmitteret morgensang ledet af Philip Faber.
Det udviklede sig til et populært tilløbsstykke for danskerne – et tilløbsstykke, som er medvirkende til at styrke sammenholdet og fællesskabet i en svær tid for Danmark, og som samtidig blev et fælles folkeligt holdepunkt i en meget usikker tid.
Det vidner om, at morgensang har betydning for mange mennesker, og at det skaber samhørighed og glæde.
Et andet og lignende initiativ er projektet »ALSANG 2020«, hvor man med morgensang netop forsøger at styrke fællesskabet og hylder friheden og demokratiet.
Vi ved, at morgensang kan bidrage positivt til fællesskab og samhørighed.
Sang skaber stemning og fællesskab, og det samler børn på tværs af kulturelle baggrunde og aldre.
Fælles morgensang vil kunne give børn og unge et indblik i den danske sangskat, fremme almendannelsen og bidrage positivt til at styrke integrationen af børn og unge med en anden kulturel baggrund end dansk.
Men der er stadig mange børn og unge, som ikke kender den danske sangskat, og det synes vi i Dansk Folkeparti helt ærligt talt bare er trist.
Og det er trist, fordi rigtig mange af de her sange og salmer på en fin måde afspejler den danske mentalitet, det danske folkeliv, livsstemningerne, kulturen, vores historie og vores fællesskaber.
At samles til morgensang medvirker til at fremme elevernes almendannelse og udvikling og udvide deres horisont.
Det er noget, som jeg egentlig har en oplevelse af vi generelt herinde bredt er enige om vi gerne vil opnå.
Derfor er jeg selvfølgelig også skuffet over, at der ikke er større opbakning til forslaget, end der er.
Jeg glæder mig over, at der er opbakning til at gøre noget for at understøtte det.
Hr. Jacob Mark siger, at vi kan sørge for, at der er sangbøger derude, og det er selvfølgelig en ting, der kunne være et lille element i det.
En anden del er selvfølgelig også musikken, hvilket flere også har nævnt.
Vi kan tage fat på en anden kreds, nemlig læreruddannelsen og musiklæreruddannelsen, som vi fra Dansk Folkepartis side tidligere er kommet med et forslag om at knytte op på konservatorierne, så vi kan sikre os, at der faktisk kommer den musikpædagogiske og musikalske tyngde i en musiklæreruddannelse, som kunne gøre, at det kunne få en mere fremtrædende plads ude på skolerne.
Men mange tak for debatten.
Ikke tak for opbakningen, men tak for en god debat.
Pause Pause (Pause), 2020-06-17:
Mødet er udsat.
Nicolai Wammen (S), 2020-06-17:
Det, regeringen ser som den allervigtigste opgave her, er at sørge for at få bragt regningen ned i forhold til det, som Europa-Kommissionen har foreslået.
Vi synes ikke, at vi skal have en ekstraregning på 6,7 mia. kr. Så det er det, vi vil bruge al vores energi på, altså at få det ned, sådan at vi har et mere rimeligt EU-budget.
Og så er det klart, at når vi på et tidspunkt ved, hvad det danske bidrag skal være, så vil det jo blive håndteret i forbindelse med finansloven, præcis som man har gjort det i alle årene.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-17:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan: Hvad er ministerens holdning til, at Kommissionens forslag til budget ifølge Finansministeriet vil øge Danmarks bidrag til EU med 6,7 mia. kr., og har ministeren en holdning til, om det øgede danske bidrag skal finansieres via skattestigninger eller via besparelser?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-17:
Tak for det.
Fra regeringens side har vi hele tiden sagt, at EU-budgettet skal fastholdes som i dag.
Det indebærer, at vi er klar til at lade udgifterne og det danske EU-bidrag vokse i takt med velstandsudviklingen i EU, hverken mere eller mindre.
Det synes vi er både solidarisk, rimeligt og ansvarligt.
Det betyder også, at vi står over for en meget vigtig opgave med at begrænse stigningen i EU-bidraget i forhold til Kommissionens forslag.
En merregning på 6,7 mia. kr. er alt for meget.
Denne opgave kan løses på flere måder.
Det helt centrale for regeringen er jo, hvad EU-bidraget ender med at blive, og derfor lægger vi også i vores forhandlingsmandat afgørende vægt på at begrænse stigningen i det danske EU-bidrag ved bibeholdelse af en dansk rabat og ved, at EU's udgifter under den flerårige finansielle ramme skal reduceres.
Der kan derfor ikke være nogen tvivl om, at vores forhandlingsmål er en lavere stigning i det danske EU-bidrag end det, som Kommissionen har foreslået.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-17:
Tak for det.
Nu taler finansministeren om en stigning, og at man gerne vil have en lavere stigning end den, det bliver med det, som Kommissionen vil have at Danmark skal betale.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge finansministeren, om finansministeren mener, det overhovedet er nødvendigt med en stigning.
Altså, hvorfor egentlig?
Landene har jo nok af udfordringer, Danmark har nok af udfordringer med at klare coronakrisen og alle de udgifter, der er forbundet dermed.
Hvorfor skal vores budgetbidrag til EU overhovedet stige?
Det var det ene spørgsmål.
For det er jo en klar mulighed, at regeringen på borgernes vegne kan nedlægge veto og markere over for de andre lande, at det vil vi simpelt hen ikke være med til.
Så vil jeg også godt spørge finansministeren, hvordan regeringen vil finansiere betalingen af den EU-regning, som vi kommer til at opleve, som jeg forstår det på finansministeren, uanset hvad.
Hvordan vil man finansiere den?
Hvordan skal Folketinget finansiere den?
Statsministeren har jo her i Folketingssalen i sidste uge fortalt, at det kan være via besparelser i klimaindsatsen, det kan måske være via besparelser andre steder i vores statsbudget, men hvordan har regeringen tænkt sig at finansiere det, der behøves for at dække EU-regningen ind?
Vi ved jo alle sammen godt, at pengene er knappe.
Der kunne blive 1.000 kr. til folkepensionisterne her forleden dag.
Nicolai Wammen (S), 2020-06-17:
Det er jo helt afgørende set med danske øjne, at vi får lavet en aftale med de andre EU-lande, hvor Danmark bevarer sin rabat – fordi vi jo betaler ganske meget til EU i forvejen – og hvor vi er så tæt på det forhandlingsudgangspunkt, som Danmark synes er det rigtige, som overhovedet muligt.
Vi synes, at en ekstraregning på 6,7 mia. kr. er for højt et beløb.
Det er også derfor, vi har gjort det klart, at vi med næb og kløer vil kæmpe for at få den regning bragt ned.
Det er det, der er opgaven for regeringen.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-17:
Men, finansminister, mener regeringen ikke, at danskerne har krav på at få at vide, hvordan den regning, som regeringen lægger op til der skal være fra EU, skal finansieres, altså hvem der skal betale den?
Det er vel ikke for meget forlangt, når man nu sammen med et lillebitte flertal i Folketinget får et mandat, der gør, at Danmark skal betale en regning, at man får at vide, hvordan den skal finansieres.
Kan finansministeren ikke fortælle Folketinget det?
Og igen: Hvad skal der til, for at regeringen vil nedlægge veto på Danmarks vegne?
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-17:
Det tror jeg i allerhøjeste grad at der er et meget, meget stort behov for.
Nu nævnte ministeren Christiania, og det er rigtigt, at sådan var det, om jeg så må sige, i de gamle dage.
Men der er mange, mange områder, der er kommet til, hvor politiet ikke på ganske normal vis kan passe deres arbejde, hvor man bliver lokket i baghold, hvor man bliver chikaneret, og hvor man i hvert fald ikke kører ud i en patruljebil med kun to betjente i, som nok er det mest almindelige.
Det fungerer jo ikke.
Ministeren siger, at hvis ikke – nu kan jeg ikke lige huske ordvalget – det går, som ministeren gerne vil have, må man stramme lovgivningen; det tror jeg man skal se at komme i gang med.
Altså, Vollsmose, Motalavej, Mjølnerparken, Ringparken, Gadehavegård, Tingbjerg, Bispeparken og sidst, men ikke mindst, Gellerup er eksploderet flere dage i træk.
Det er alle sammen tunge ghettoer med indvandrere med mellemøstlig baggrund eller nordafrikansk afstamning, der jævnligt skaber meget, meget store problemer i nærområdet, herunder for politiet.
Der er bilbrande, containerbrande, stenkast mod redningsarbejdere, stenkast mod sagesløse, oftest kvindelige, sosu-assistenter, fyrværkeri, bomberør, chikane, utryghed, vold, narkosalg osv. – en helt uhyrlig grov adfærd.
Så jeg vil da bestemt anbefale stærkt, at ministeren kommer med nogle lovforslag, hvor man strammer lovgivningen.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Jeg nævnte nu også, vil jeg så sige for fuldstændighedens skyld, de særligt udsatte boligområder, og ikke kun Christiania.
Jeg er sådan set enig med spørgeren i, at det her er et problem.
Hvad spørgeren ikke sagde, men som jeg ved eller formoder at spørgeren er enig med mig i,
er, at det her desværre ikke er et nyt billede.
Det er ikke et nyt billede; det er et billede, som vi har set gentage sig, f.eks. med fyrværkeri op til og hen over nytårsaften, med bilafbrændinger og med containerafbrændinger, og der er behov for, at vi bliver skarpere på det her.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-17:
Jamen så står jeg bare her tænker: Og hvad så?
Der er behov for, at vi bliver skarpere på det her.
Ja, det tror jeg så sandelig at der er et kæmpe behov for.
Altså, det er en adfærd, som ikke alene forpester livet og arbejdsforholdene for dem, der har med det at gøre, men også for beboerne i området.
Så jeg savner simpelt hen, at ministeren siger: Vi sætter talstærkt ind, når der sker noget – og ikke bare med en patruljebil med to betjente, for det fungerer simpelt hen ikke.
Jeg ville nødig som den ene betjent sidde i den patruljebil med en anden ved siden af mig.
Der skal meget skrappere midler til og ikke mindst en lovgivning, som retter op på de forhold, der er lige nu.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne understrege, at der ikke er områder i Danmark, hvor politiet og beredskabet ikke kan udføre deres arbejde.
Men der er områder, hvor politiets og beredskabets arbejde besværliggøres af en fjendtlighed over for myndighederne – det kan f.eks. være på Christiania eller i de udsatte boligområder – og det er helt uacceptabelt.
Politiets og beredskabets fremmeste opgave er at sørge for, at man som borger i Danmark kan føle sig tryg og sikker.
Det er en opgave, som dagligt udføres med stor dygtighed og dedikation.
Det er en opgave, som udføres til stor gavn for alle borgere i Danmark, ikke mindst de borgere, der bor i de udsatte boligområder.
Derfor har politiet også særlig fokus på den forebyggende indsats i de udsatte boligområder for at nedbringe kriminaliteten og øge trygheden i områderne.
Politiet har under situationen med coronavirus kunnet fastholde den politimæssige og forebyggende indsats i områderne, og det aktuelle kriminalitetsbillede adskiller sig ikke fra det normale billede i områderne.
Når det er sagt, vil jeg understrege, at vi skal sikre, at politiet og beredskabet, der hver dag arbejder for, at vi alle kan være trygge, kan stole på, at der sættes hårdt ind, hvis de bliver udsat for angreb i form af f.eks. stenkast eller affyring af fyrværkeri.
Mit embedsværk er ved at se på strafniveauet i sager, hvor politi eller beredskab angribes eller der lægges hindringer i vejen for deres arbejde, og hvis der er behov for strammere straffe, vil jeg sørge for, at lovgivningen bliver ændret, så det bliver muligt.
Jamen det er jeg jo sådan set ikke uenig i.
Politiet har for et års tids siden i april 2019 jo udarbejdet en national strategi for indsatsen i de særligt udsatte boligområder, som jeg antager at spørgeren er bekendt med, hvor hensigten jo netop er at styrke politiets arbejde med at bekæmpe kriminaliteten og styrke trygheden i de områder, herunder en række af de områder, som er blevet nævnt, som giver anvisninger for, hvordan politiet skal arbejde i områderne, og som har en række konkrete værktøjer, som jeg er sikker på spørgeren også er bekendt med.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-17:
Jeg synes egentlig, at ministeren har været inde på det.
Man har lavet strategier.
Man har haft det oppe at vende.
Vi har haft det oppe, også med en tidligere justitsminister, Søren Pind, i sin tid, at der er nogle dominerende grupper i nogle af de her parallelsamfund, der bare bliver ved med ikke at høre på, hvad politiet siger.
Så er spørgsmålet: Hvad gør man så ved det?
Der kunne jeg da godt tænke mig at høre ministeren, hvad der er sket, siden ministeren blev minister.
Vi har jo haft samtaler om, at der skulle laves en politiaftale, som vi først troede skulle være i efteråret.
Nu skulle det så være her før sommer, men det ser ud til, at det ikke sker.
Man må bare sige, at der desværre er eksempler på, at det er gadens parlament, der bestemmer, og at det er gadens parlament i de her ghettoer, senest i Gellerup, der styrer tingene på den ene eller anden måde.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Hvad er der sket, siden ministeren trådte til, og hvad har regeringen planer om at gøre?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
I forlængelse af den nationale strategi, som der blev lavet i 2019, er der jo bl.a. sat ind med strategisk måludpegning af de kriminelle personer, som er i områderne, og der er mulighed for at oprette skærpede straf-zoner.
Der er også sat fokus på at øge den lokale politiindsats, som skal engagere lokalsamfundet i løsninger af de udfordringer, som der er i området.
Endelig er der fokus på – og det ved spørgeren også – at vi har et synligt og et nærværende politi, hvorfor man har øget tilstedeværelsen og synligheden i de her områder.
Så er der selvfølgelig nogle indsatser, som er mere afhængige af den konkrete situation, f.eks. tilstedevær af de mobile politistationer eller andet.
Så der er taget en lang række initiativer.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-17:
Ja, det er rigtigt, at der har været nogle strategier, men det indtryk, man får, når man følger de episoder, der har været i de her ghettoer, er, at politiet gør et kæmpe stykke arbejde for at være derude og prøve at dæmme op for det, men det er bare ikke nok.
Der skal simpelt hen mere mandskab til.
Det er klart, at vi i Dansk Folkeparti er dybt bekymrede for, at tiden bare går og går med at få lavet en politiaftale, der gør, at vi kan få uddannet nogle flere politibetjente, så der er mandskab nok til at sætte ind over for de her ting.
Vil ministeren sikre, at vi får flere politibetjente meget hurtigt?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-17:
Jamen sandheden er jo den, at da jeg trådte til som minister for et år siden, måtte jeg konstatere, at det arbejde, man havde gjort i forhold til at styrke politiet, var præget af et fald i politiets samlede bevilling i 2020 på op mod 1 mia. kr., som først skulle fyldes op.
Oven i det lagde vi så, at der faktisk skulle uddannes flere betjente.
Med hensyn til selve politiaftalen er det jo en forståelse, som der har været på tværs af partierne: Når man ikke i coronatiden kunne forhandle ansigt til ansigt, skulle man udsætte forhandlingerne.
Nicolai Wammen (S), 2020-06-17:
Det, regeringen siger, er meget klart.
Vi synes, det er godt, at man kan hjælpe både Italien og Spanien, og der kan også være andre lande, der oven på covid-19 står i nogle meget, meget vanskelige situationer, fordi man som samfund er blevet ramt både sundhedsmæssigt og økonomisk.
Men den hjælp, som vi synes er den rigtige at give, er, at de pågældende lande kan få lov at låne nogle penge, så de kan komme igennem krisen på en bedre måde end ellers.
Men det betyder jo også, at de lande så skal betale pengene tilbage, så det ikke er danske skatteydere, der skal betale den regning.
Det synes vi er et sundt udgangspunkt.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-17:
Ja, og det har jeg sådan set hørt.
Jeg har hørt det sidste onsdag, tror jeg, eller forrige onsdag, og jeg har hørt det i dag, altså hvad regeringens position er.
Men nu nærmer vi os jo.
Nu er der givet et mandat, der betyder, at Danmark accepterer stigninger i det niveau, vi betaler til EU.
Derfor vil jeg da godt spørge finansministeren endnu en gang – jeg har gjort det før: Hvor stor en andel må blive udmøntet som gave, før regeringen vil nedlægge veto?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-17:
Men opgaven, når vi skal lave en budgetaftale med de andre lande, er jo ikke, at Danmark skal nedlægge veto; den er, at man i fællesskab kan blive enige om noget fornuftigt.
Så er der nogle andre lande, der har en anden position, og der må vi jo forhandle med hinanden.
Og der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi mener det.
Det kan godt være, at vi har sagt det mange gange, men det er jo vigtigt, at vi gør det, for det fortæller jo også de andre lande, at vi mener det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-17:
Tak, formand.
Nu skulle der have været de olympiske lege i år, og man kunne næsten tro, at finansministeren havde været i skarp træning i udenomssnak.
Jeg er helt sikker på, at han ville have fået guldmedalje i indtil flere discipliner deri, for der er jo ikke nogen af de spørgsmål, vi stiller her, som vi kan få svar på. Det med finansieringen af de italienske skattelettelser glider man fuldstændig af på, det med fælles gæld glider man fuldstændig af på, det med 6,7 mia. kr. i merregning til de danske skatteydere glider man fuldstændig af på, hvor pengene skal komme fra, glider man fuldstændig af på.
Det er bare linjen, og jeg er helt sikker på, at hvis finansministeren ikke var finansminister, så ville han, hvis den, der var finansminister, svarede sådan, synes, at vedkommende svarede ualmindelig utilfredsstillende.
For vi har da brug for at vide, hvor Danmark står.
Vi har da brug for at vide, hvad der er konsekvenserne af den her genopretningspakke.
Der er jo ikke nogen af de tidligere genopretningspakker, der har fået rettet op på Sydeuropa, så hvorfor i alverden skulle den her gøre det?
Når nu man lægger op til at ville have fælles gæld, altså at Danmark sammen med 26 andre lande skal optage gæld for 750 mia. euro, hvoraf to tredjedele skal gives i donationer til Sydeuropa, er det så virkelig betryggende, finansminister?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-17:
Jamen jeg kan jo konstatere, at hr. Morten Messerschmidt igen i denne uge vil give mig en guldmedalje.
Vittigheden var den samme i sidste uge, og jeg havde egentlig troet, at der ville komme noget nyt schwung på den konto.
Men det er klart, at når man stiller det samme spørgsmål uge efter uge, så må man jo have en vis forventning om – hvis det i øvrigt er en regering, der mener det samme – at svaret også er det samme.
Svaret er meget, meget klart: Danmark arbejder meget hårdt og målrettet på, at det, Kommissionen har lagt op til, er for højt et budget, og at det skal ned.
Vi arbejder meget hårdt på, at den hjælp, vi skal give til de lande, der er hårdest ramt, er lån, som de skal betale tilbage.
Så er der nogle andre lande, der vil noget andet, og vi vil ikke gå ind og sige et eller andet bestemt beløb, der er balancen, for hvis vi gjorde det, så ville det være at vise vores kort til andre lande, som vil noget andet end Danmark.
Derfor er det rigtig, rigtig vigtigt, at vi bliver ved med fra dansk side sammen med Holland, sammen med Sverige, sammen med Østrig at trække i den rigtige retning, og det håbede jeg da også at Dansk Folkeparti ville bakke op om.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-06-17:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at der er boligområder, hvor redningsmandskab og politi ikke kan passe deres arbejde på normal vis, men hvor det kræver ekstra mandskab?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-17:
Jeg tror, at rigtig mange danskere er glade for, at der er en regering, der kæmper for, at den regning, der skal betales til EU, ikke bliver større, end hvad der er rimeligt, og som også er optaget af, at de penge, vi bruger på EU, hvad enten det er lån eller til EU's budget, bliver brugt på noget fornuftigt, og som også er klar over, at ja, der er nogle lande, der er ramt særlig hårdt, og dem vil vi gerne hjælpe, men de må også selv betale regningen.
Det er, synes vi, et godt udgangspunkt, og det er det, vi har kæmpet for i månedsvis.
Det er det, vi har fået opbakning til fra et flertal i Folketinget.
Peter Skaarup (DF), 2020-06-17:
Belært af de svar, der kom til hr. hr. Morten Messerschmidt, kunne man måske næsten overveje, om vi i Folketinget skulle ændre Folketingets forretningsorden, for det her er jo en spørgetid, og man regner jo med, at når man spørger, får man svar.
Jeg har spurgt tre-fire gange om det samme, og jeg har indtil nu ikke fået et svar.
Jeg vil lige give finansministeren og regeringen endnu en chance: Hvor stor en andel må blive udmøntet som en gave til Sydeuropa, før regeringen vil nedlægge veto?
Det var det ene spørgsmål ...
Nicolai Wammen (S), 2020-06-17:
Jeg vil tro, at vi trods alt får lejlighed til at diskutere det igen, hr. Peter Skaarup – det ville overraske mig andet.
Vores opgave er ikke at gå ind og skulle nedlægge veto.
Vores opgave er at finde en aftale med de andre lande, og der har vi, heldigvis ikke alene fra dansk side, men sammen med Holland, Sverige og Østrig sagt, at det, vi vil arbejde for, er, at den hjælp, vi kan give til de lande, der har hårdt brug for det, er, at de kan låne nogle penge, som de så senere selv må betale tilbage.