Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-06-04:
Tak for det, formand.
I dag skal vi drøfte et beslutningsforslag vedrørende opdatering af magtudredningen, som var et omfattende forskningsprojekt, der blev sat i gang på foranledning af Folketinget og havde til formål at analysere det danske folkestyres situation ved overgangen til det 21. århundrede.
Det er et forskningsprojekt, jeg selv har haft fornøjelsen af at stikke næsen i adskillige gange, og som den – må jeg nok vedgå – politiske og forskningsmæssige nørd, jeg er, har jeg også fundet meget, meget stor interesse i det.
Forslagsstillerne ønsker endvidere, at regeringen generhverver domænet www.magtudredning.dk, og at man her løbende dokumenterer processen vedrørende en opdatering af magtudredningen.
Lad mig starte med at slå fast, at jeg fuldstændig deler interessen for, hvordan vores demokrati udvikler sig, at vi selvfølgelig løbende skal holde øje med magten, og hvordan adgangen til at blande sig i den magt udvikler sig.
Folkestyrets vilkår ændrer sig løbende med samfundsudviklingen, og f.eks. kan vi se, at det digitale indtog af de sociale medier i sig selv har givet et fuldstændig forandret mediebillede.
Og det er fornuftigt med et forskningsmæssigt grundlag for debatten om folkestyrets tilstand og spørgsmålet om, hvordan vi kan styrke og få flere med i det demokratiske fællesskab.
Det er vigtigt, og vi har udfordringer.
Heldigvis har vi også dygtige forskere på de danske universiteter, der beskæftiger sig med netop de emner, og det er en vigtig forskningsmæssig indsats.
Jeg vil også gerne understrege, at den her løbende debat om magten og folkestyret er sund og vigtig, og det stiller både jeg og den samlede regering selvfølgelig gerne op til debat med Folketinget om.
Der er en række påstande og vurderinger i begrundelsen for det konkrete beslutningsforslag, som regeringen ikke deler, men regeringen er helt enig i, at det grundlæggende er en god idé at blive klogere på det danske demokrati, og der er mange interessante og vigtige emner at tage fat i.
Personligt mener jeg f.eks., at den her voksende mistillid til politikere og systemer er noget, vi alle sammen bør beskæftige os med.
Hvordan er det, vi kommer ind på et andet spor end det, vi oplever i den vestlige verden lige nu, hvor et stigende antal mennesker ikke synes, at vi er der for dem, at vi beskæftiger os med hverdagens problemer hos dem, at vi overhovedet er relevante i en repræsentation af dem og deres hverdag?
Den voksende mistillid har udmøntet sig i en række forskellige brydninger og en række forskellige valg i den vestlige verden i den senere tid, som jeg gerne havde set anderledes, og jeg ville helt utrolig gerne, at den voksende mistillid var noget, vi kunne dreje i en anden retning.
For at kunne gøre det tror jeg det er vigtigt at belyse udviklingen og baggrunden for den mistillid, også forskningsmæssigt, måske også internationalt, for det er ikke kun i Danmark, at det her foregår.
Ulighed i demokratisk deltagelse er endnu et punkt, som bekymrer mig, og som jeg mener at vi politisk bør interessere os mere for, men samtidig ser vi også en udvikling med faldende medlemstal i partierne, og hvor den demokratiske samtale har antaget ny karakter med sociale mediers indtog.
Alt det her skal diskuteres, drøftes, skal have vores opmærksomhed og selvfølgelig meget gerne underbygges af viden og forskning.
Derfor er jeg også fuldkommen interesseret i, at den viden løbende tilgår os, og at den forskning gennemføres, og hvis der er interesse for endnu mere forskning i folkestyrets tilstand og i den folkelige deltagelse, er det noget, jeg i hvert fald som minister er meget interesseret i at diskutere, når vi har vores årlige forhandlinger om netop forskningsreserven, hvor vi har penge på bordet, som vi politisk kan prioritere, bl.a. til projekter som det her.