runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Jeg sætter pris på, at De Radikale er meget optaget af forskning og udannelse, jeg synes bare, man maler et billede, som måske er lidt for sort, i forhold til hvad realiteterne er.
Jeg slog her i går op, at Danmark ligger nummer et i hele verden – i hvert fald ifølge Universitetsavisen – i offentlige midler til forskning.
Det er en opgørelse fra januar i år.
Og i forhold til uddannelserne er det sådan, at der i 2008 blev brugt 27,4 mia. kr. på ungdomsuddannelser, og i finanslovsforslaget fra regeringen bliver der brugt 34 mia. kr., altså en stigning på omkring 7 mia. kr.
Noget andet, som jeg brænder næsten endnu mere for at spørge om, er i forhold til, at der tegner sig et stort flertal for at bruge flere penge på forsvaret.
De Radikale er ofte med i forsvarsforligene – i øjeblikket i hvert fald.
Er De Radikale med på det?
For det er jo den vej, det går.
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
I forhold til uddannelse er jeg helt opmærksom på, at man – samtidig med at man kører grønthøsteren, altså en 2-procentsbesparelse pr. automatik hvert år, hen over alle uddannelser, herunder erhvervsuddannelserne – for nogle år siden, hvis ikke det var sidste år, også afsatte et beløb til at gennemføre erhvervsskolereformen.
Og derfor kan de tal, som hr. Rasmus Jarlov præsenterer os for her, jo godt støde lidt mod hinanden.
Men det, man skal være opmærksom på, er altså, at hvad angår grundydelsen, fortsætter man med at skære Danmarks uddannelser med 2 pct. om året, også selv om man på grund af ekstraordinære situationer rundtomkring så tilfører ekstra puljer – de er midlertidige, mig bekendt.
I forhold til forsvaret vil jeg sige: Ja, det er rigtigt.
Vi så helst et uændret forsvarsbudget, også fordi der er vækst i det offentlige, og dermed stiger også de beløb, vi bruger til forsvaret.
Men vi har også set skriften på væggen, og vi kan jo konstatere, at der er et meget bredt flertal i Folketinget, som vil øge udgifterne til forsvaret.
Det skal ikke i sig selv afholde os fra at deltage i et forsvarsforlig, hvis vel at mærke den stigning ikke løber løbsk, og hvis – det er selvfølgelig det allervigtigste – at pengene bliver brugt til noget, der nytter, og ikke til symbolpolitik.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Tak for den klare tilkendegivelse.
Jeg er enig i hr. Martin Lidegaards vurdering af – det kommer nok ikke bag på hr. Martin Lidegaard – at det både er økonomisk uansvarligt og ufinansieret.
Men i forlængelse af det kan man jo så også blot fristes til at spørge, om det ikke er rimeligt, at den nuværende regering bliver målt ud fra nøjagtig den samme målestok som den tidligere rent Venstreledede regering.
Altså, jeg husker da i hvert fald en finansminister, der sad indtil for nylig, og som havde ét mantra, nemlig: Hvor skal pengene komme fra?
Er det ikke meget rimeligt, at også den nuværende regering kan svare på det spørgsmål?
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Det får vi nok en diskussion om, siger jeg så i al respekt.
For for os at se er det, der jo virkelig kalder på flere midler i øjeblikket, cyberforsvaret, det er beredskabet med flere klimaoversvømmelser og terrorberedskab osv., og det er også et større fokus på forebyggende internationale indsatser, og efter vi har været der med militære indsatser.
Det er i hvert fald noget af det, der ligger os på sinde, hvor jeg har en forståelse af, at De Konservative ønsker, mere foregår herhjemme med ønske om en ny brigade og hjemmeterritorium, territorialforsvar osv., som vi måske har lidt sværere ved at se fornuften i.
Så jeg er sikker på, at vi får en god, sund diskussion om de prioriteringer, men det ser vi frem til.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-09-07:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er meget enig i, at det er helt forkert at lave en grønthøsterbesparelse på uddannelserne, hvad ordføreren også var inde på.
Jeg kan så ikke lade være med at bemærke, at lige præcis grønthøsterbesparelse på uddannelser også var en del af den tidligere regerings finanslove, som De Radikale var med til at foreslå, og at det i hver eneste finanslov, hvor Enhedslisten var med, var Enhedslisten, der pillede de her forringelser ud i løbet af finanslovsforhandlingerne.
Men det var ikke derfor, jeg skrev mig på talerlisten.
Det, som jeg skrev mig på for, var, at ordføreren tidligere i debatten bemærkede, at han ønskede at hæve beskæftigelsesfradraget, fordi det ligesom skulle kunne betale sig at arbejde – der skulle være et større incitament for arbejdsløse til at få et job.
Forskellen på at være i arbejdsløshed og være i arbejde skulle være større.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre fra hr. Martin Lidegaard: Mener hr. Martin Lidegaard, at folk er arbejdsløse, fordi det ikke kan betale sig at arbejde?
Altså, mener hr. Martin Lidegaard seriøst, at folk sidder i arbejdsløshed, fordi de ikke gider at arbejde?
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Nej, jeg synes, at erfaringerne fra bl.a. Sverige og Tyskland viser, at hvis man kan få skatten væk fra de laveste arbejdsindkomster, kan man både øge incitamentet, som hr. Nikolaj Villumsen er inde på, men man kan måske også skabe nogle arbejdspladser, der ellers ikke ville være der, ikke mindst i servicesektoren.
Og det synes jeg bare er meget mere sympatisk at gøre ved at give dem, som så arbejder, flere penge i hænderne, end det er at straffe dem, der er på overførselsindkomst meget hårdt, sådan som man bl.a. gør i Tyskland.
Så vi synes egentlig, det er en ret skånsom måde at gøre det attraktivt både at tage et arbejde, men jo også at lønne andre – altså, at man får råd til at betale folk til at hjælpe sig derhjemme med at passe børn og alt sådan noget.
Så der ligger en dobbelt effekt, håber vi, i det her.
Det ene er at øge incitamentet for dem, der tager arbejde, men det andet er altså også at skabe nogle arbejdspladser, som vi måske slet ikke har i dag, fordi det simpelt hen er for dyrt at købe arbejde og service, bl.a. fordi skatten er meget høj.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-09-07:
Jamen jeg spørger, fordi jeg synes, det er en meget vigtig debat.
Alle, som jeg kender, der er ramt af arbejdsløshed, eller har været det, har været enormt kede af at være ramt af ledighed; de har ønsket at få et job.
Altså, som jeg ser det, er virkeligheden den, at folk rigtig, rigtig gerne vil arbejde.
Der er ikke nogen, der sidder og med vilje ikke ønsker at arbejde og kun gider tage et job, hvis man kan tjene et par hundrede kroner mere, hvis der blev lavet en eller anden ændring i beskæftigelsesfradraget.
Så det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre fra hr. Martin Lidegaard, er: Kan hr. Martin Lidegaard forstå, hvis der sidder nogle og følger den her debat – og som sender fem ansøgninger om dagen og får det ene afslag efter det andet – som føler, at det er mistillid og mangel på respekt, når man antyder, at de ikke skulle have lyst til at arbejde, fordi de folk ville komme i arbejde, hvis der var et større incitament?
Kan hr. Martin Lidegaard forstå, at der er nogle, der sidder og føler sig lidt trådt på i den debat, der foregår?
Så lige et sidste spørgsmål: Kender hr. Martin Lidegaard nogen, der sidder i arbejdsløshed og ikke gider at tage et job, men venter på, at De Radikales forslag kommer igennem og der sker en hævelse af beskæftigelsesfradraget?
Martin Lidegaard (RV), 2017-09-07:
Jeg kender rigtig mange folk, der har været ledige, og også rigtig mange folk, der er kommet i arbejde, fordi vi heldigvis har gennemført rigtig mange reformer, der har gjort det muligt at komme i arbejde.
Og når man gennemfører den her type reformer, er det jo, fordi man både ønsker at gøre det attraktivt at tage et arbejde, men også skaber flere arbejdspladser.
Det er ikke kun det ene, det er også det andet.
Og derfor kan man ikke bare stille sig op og sige, at det er mangel på respekt.
Det er faktisk det modsatte.
Vi har jo haft den respekt – i modsætning til Enhedslisten – at vi i de seneste 20 år med skiftende regeringer har lavet reformer, hvor der er kommet stadig flere danskere i arbejde.
Og det er det, det handler om.
Hvis man er tvivl om effekten af vores reformer, skulle man kigge på arbejdsløsheden og beskæftigelsen.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Bare lige en bemærkning: Jeg bliver sådan lidt ked af det, når SF's ordfører kommer til at beskrive arbejdsudbud som arbejdspladser.
Arbejdsudbud er ikke arbejdspladser.
Arbejdsudbud er at stille nogle flere om i køen til nogle arbejdspladser, der måske kommer på et senere tidspunkt.
Når den reform, som SF desværre var med til, øgede arbejdsudbuddet mere, var det, fordi man gav mere til dem i toppen og tog mere fra dem i bunden, og det er ikke noget at prale af.
Men det var egentlig slet ikke det, jeg ville spørge om.
Jeg vil spørge til finanslovsforhandlingerne, hvor vi også skal diskutere forskning, altså forskningsreserven osv. osv.
Og der ved jeg at vi har en fælles interesse i og stor optagethed af at få kigget på, om vi kan få afsat nogle midler til forskning i dynamiske effekter af offentlige investeringer.
For vi står jo i den bizarre situation, at Finansministeriet nægter at lytte til, hvad de økonomiske vismænd siger.
De vil ikke ændre deres regnemodeller efter det, vismændene siger, så vi også får dynamiske effekter af f.eks. børnepasning, sundhedspleje og arbejdsmiljø med.
Begrundelsen for det er, at de siger, at det har vi ikke evidens for.
Det har de så heller ikke for de andre dynamiske effekter, de opererer med, men lad nu det ligge.
Hvis vi skal videre, ville det være godt, at vi fik skabt den evidens.
Derfor vil jeg egentlig bare høre – jeg kender måske svaret – om SF er med.
Indtil nu er SF jo gået forrest i meget af det her, nemlig i forhold til at få afsat midler på det område, så vi kan få noget mere viden om, hvordan vores økonomi i virkeligheden fungerer.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Det er jeg som sagt ikke enig i.
Når man øger budgettet og tilfører flere penge, er der i hvert fald ikke i en konservativ terminologi tale om nedskæringer.
Jeg ved godt, at man kan argumentere for, at hvis de slet ikke er i stand til at lave produktivitetsforbedringer i den offentlige sektor, er lønudviklingen sådan, at den måske vil være kraftigere end den vækst, som regeringen har lagt op til, og at der derfor vil være råd til færre mennesker rundtomkring.
Men vi tror og håber på, at de også i den offentlige sektor i hvert fald kan have nogle små produktivitetsstigninger rundtomkring, som gør, at hvis man har en lille vækst på 0,5 pct., er der ikke grundlag for at tale om, at der vil være nedskæringer eller forringelser af serviceniveauet rundtomkring.
Hvis vi ikke kan det, er det en falliterklæring.
Hvis vi ikke kan drive den offentlige sektor bedre, end at man kan forbedre sig en lille smule, så man kan klare sig med en vækst på 0,5 pct., synes vi det er for dårligt.
Henning Hyllested (EL), 2017-09-07:
Jeg vil spørge lidt til den her grønne profil, som Konservative trods alt ligesom har ført frem i forhold til de øvrige regeringspartier, og det er naturligvis, på grund af at jeg er af den opfattelse, at den grønne profil jo bliver en smule flosset, når man ser på finanslovsudspillet og ser på det, som har spillet en stor rolle i dag i debatten, nemlig nedsættelse af registreringsafgiften og nedsættelse af taksterne på Storebælt, som jo alt andet lige vil føre til en stigende CO2-udledning fra de flere og flere biler, der kommer på vejene.
For fjerde år i træk vil CO2-udledningen fra transportsektoren, herunder først og fremmest fra biler og lastbiler, jo så stige.
Store vognmandsorganisationer advarer rent faktisk imod at gøre det her, fordi det får trafikken til at sande til og man risikerer, at 30-40 pct. af det beskedne banegods, der i dag rent faktisk sendes med den grønne jernbanetransport, havner på landevejene og derfor bidrager til, at der bliver trængsel.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Hvis jeg forstår spørgsmålet rigtigt, var det, om der hos Konservative var nogen åbning for at lade være med at nedsætte taksterne på Storebælt.
Det er vi tilhængere af at man gør.
I forhold til registreringsafgiften ligger vores mandater jo i regeringens udspil, og vi stemmer for det, som regeringen lægger frem.
Henning Hyllested (EL), 2017-09-07:
Hr. Rasmus Jarlov anerkender vel, at det fører til øget biltrafik, øget CO2-udledning, øget partikeludledning, mere støj, mere trængsel, og at det er resultatet af finanslovsudspillet.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Det ene er, at det faktisk er vigtigt for os, når vi laver en omlægning af registreringsafgiften, at det ikke fører til, at der kommer mange flere biler, og af den grund er det faktisk også vigtigt, at de billige biler ikke bliver væsentlig billigere, fordi så vil vi se, at der kommer flere biler og et øget CO2-udslip og en øget partikelforurening og trafikproblemer i hovedstadsområdet og Østjylland osv.
Men når vi gør nogle biler, som er mellemstore eller store, lidt billigere, fører det jo ikke til flere biler, så fører det bare til, at man køber nogle bedre biler, og nogle af dem vil være nyere og endda mere miljøvenlige.
Så vi har den overvejelse med, når vi forhandler om registreringsafgiften.
Det andet, jeg vil sige, er, at regeringen stadig har sine sigtelinjer for, hvordan CO2-udslippet skal nedbringes.
De er jo ikke opgivet, og det betyder så, det er rigtigt nok, at der kan være nogle elementer her, som fører til mere CO2.
Det betyder så, at vi er tvunget til at tage nogle andre tiltag senere hen, så vi kan få balance i regnskabet.
Morten Bødskov (S), 2017-09-07:
Det er jo fint nok med det svar.
Men man må jo bare sige, at det pænt sagt afviger en kende fra det, som en hel perlerække af økonomer og Finansministeriet selv siger er forudsætningen for at kunne sikre en bare nogenlunde velstandsudvikling og velfærdsudvikling, altså at der er penge til, at vi kan investere på ældreområdet og sygehusområdet, således at vi kan holde det niveau, vi har nu.
De er uenige i, at man kan det med regeringens finanslovsudspil.
Derfor er virkeligheden jo bare den, at De Konservative er klar til at acceptere, at man bryder det løfte, som man gav befolkningen, nemlig at der, hvis de blev lidt længere tid på arbejdsmarkedet, ville være penge til sygehuse og penge til ældreområdet og penge til, at vi kan sikre, at kvaliteten gradvis kan blive øget.
Det betyder den her finanslov ikke.
Så er ordføreren enig med de økonomer, som har påpeget lige nøjagtig det, nemlig at hvis man vedtager det her, vil det betyde forringelser i den grundlæggende velfærd?
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil jo gerne spørge ind til det grønne nationalregnskab.
Jeg kan også se, at Venstres ordfører på det område, Anni Matthiesen, alligevel har været ude at udtale sig positivt om det.
Og jeg kunne godt tænke mig en melding fra Det Konservative Folkeparti, med hensyn til om man ikke alligevel kan finde penge til at videreføre det grønne nationalregnskab, da det måske ikke er så fikst, at vi har sat noget i gang, men så nu fjerner bevillingen.
Og det er jo vigtigt, at vi måler på det – det håber jeg da De Konservative kan bakke op om.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Jamen det vil jeg ikke afvise, og det gør regeringen jo heller ikke.
Jeg hørte indenrigsministeren sige, at han da var åben for, at vi godt kunne lave et bredere grønt nationalregnskab, end der umiddelbart er lagt op til, for der er en pulje, der hedder »Sammen om fremtidens virksomheder«, som kan bruges til bl.a. det.
Og det synes jeg da var en fornuftig udtalelse fra indenrigsministerens side.
Så det kan godt være, at vi finder ud af det.
Jeg kan ikke love noget, men det er ikke noget, vi vil se på med modvilje fra konservativ side.
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Jamen det er jeg da glad for at høre.
Så håber jeg, at De Konservative trods alt vil presse på internt i regeringen, i forhold til at det bliver til noget.
Så kunne jeg også godt tænke mig at spørge De Konservative til det med at bede om målinger, i forhold til hvilken klimabelastning finansloven har – hvilket Alternativet synes er vigtigt, og hvilket jeg også tænker at De Konservative som det grønne parti i den borgerlige blok kunne synes var vigtigt.
Er det noget, som De Konservative vil være med til at presse på for at vi får denne gang og så også pr. automatik fremadrettet?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Det er et spørgsmål, jeg ikke er blevet stillet før, og det har jeg ikke overvejet.
Det kommer selvfølgelig lidt an på, hvad omkostningerne ved det er.
Altså, der er jo nogle initiativer her, som vi nok kan sige med det samme ikke har den store klimapåvirkning, så det må være nogle ganske få initiativer i finansloven, som man kan få undersøgt.
Og det tror jeg ikke vi vil have noget imod, men kan man ikke – undskyld, at jeg stiller et modspørgsmål – som folketingsmedlem stille det spørgsmål og så få det besvaret?
Jeg har ikke hørt om, at der skulle være forhindringer for det, men hvis det er det, kan vi tale om det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-09-07:
Tak for det, formand.
Jeg synes, at det er værd at bemærke, at når man taler om vækst i det offentlige på 0,5 til næste år, er det jo altså inklusive både politi og forsvar, og så mange varme hænder er der vel heller ikke i krudt og kugler, så i realiteten er der jo tale om en langt mindre vækst i det offentlige og en vækst, som slet ikke kan dække den demografiske udvikling.
Så reelt er der jo desværre tale om, at regeringen står bag en dramatisk nedskæring på velfærden.
Mit egentlige spørgsmål handler om, at regeringen jo har fremlagt et erhvervs- og iværksætterudspil.
Kigger man på udspillet, kan man se, at der er 22 punkter, og det fremstår egentlig ganske imponerende med så mange punkter, men går man lidt mere i detaljen, ser man, at på trods af de mange punkter er der altså ikke nogen målsætning for, hvor meget BNP-udspillet reelt skal skaffe, altså hvor meget vækst, hvor meget BNP-vækst der skal komme i Danmark som en konsekvens af udspillet.
Er det ikke lidt tamt, den konservative erhvervsprofil taget i betragtning,
at man ikke har en egentlig målsætning for, hvor meget BNP-vækst der skal ske som en konsekvens af erhvervs- og iværksætterudspillet?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Jeg skulle hilse og sige, at der er mange af soldaterne, der kan få enormt varme hænder, når de er ude på skydebanen eller noget andet.
Som svar på det sidste spørgsmål vil jeg sige, at det da godt kunne være værd at stille nogle spørgsmål om, hvor meget vækst i BNP man forventer fra Erhvervsministeriets udspil, men jeg ved jo, at finanslov og jobreform samlet set giver en strukturel BNP-vækst på omkring 7 mia. kr. – hvad jeg har fået oplyst fra regeringen.
Så selvfølgelig har vi nogle ambitioner.
Og 7 mia. kr. er selvfølgelig ikke meget ud af vores bruttonationalprodukt, men det er dog en slags penge sidst på måneden, og man kan få en del varme hænder for dem, så vi synes, at det er værd at skabe den vækst i Danmark.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-09-07:
Jeg er ked af at høre på regeringens vegne, at den konservative ordfører synes, at regeringens samlede politik ikke skaber vækst nok, men jeg er nødt til at gå tilbage til mit oprindelige spørgsmål, nemlig det forhold, at man laver en erhvervs- og iværksætterpakke, og så knytter man simpelt hen ikke et mål for, hvor meget vækst pakken reelt skal skabe, til det.
Er det ambitiøst nok?
Burde man ikke have en målsætning for det?
Hvis den målsætning gemmer sig i det konservative bagland, kunne ordføreren så gøre resten af verden bekendt med, hvor meget vækst man egentlig har tænkt sig at skabe med udgangspunkt i sin erhvervs- og iværksætterpakke?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Det er svært for mig at svare på, for jeg kan slet ikke anerkende præmissen om, at der skulle komme nedskæringer.
Regeringen har lagt op til en vækst i det offentlige forbrug på 0,5 pct., så der er ikke lagt op til nedskæringer.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Tak for talen.
Det var klar tale, kan man sige: Vi kunne gøre rigtig mange ting; vi gør rigtig mange ting; og det, vi diskuterer her, er selvfølgelig, hvad det er, der så skal prioriteres.
Det er jo ikke mere end vel godt 2 år siden, at der var en anden regering.
I første omgang sad SF ovenikøbet med i regeringen, derefter støttede man regeringen.
Da havde man jo også muligheden for at gøre nogle af de her mange, mange ting, men da valgte man så at gå i en retning, der hed, at man lempede på topskatten, lempede på selskabsskatten og skar ned på kontanthjælpen.
Hvad er der sket på de 2 år?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
Noget af det tror jeg udmærket at også Jacob Jensen ved, nemlig at det bidrog til, at SF endte med ikke at sidde i regeringen længere.
Men jeg synes simpelt hen ikke, at det billede er retfærdigt, for noget af det, der skete i 2011, var, at vi som det allerførste fjernede fattigdomsydelserne.
Det var noget af det allerførste, vi gjorde.
Vi lavede et energiforlig, der sikrede, at Danmark blev verdens grønneste land, i hvert fald på papiret, og det er det, som regeringer siden hen – også jeres – har været bundet af.
Vi har lavet en lang række ting.
Så jeg synes ikke, det er rimeligt at sige, at billedet kun var på den ene eller på den anden måde.
Det er rigtigt, at hvad angår skatteaftalen fra 2012, synes vi i SF, at det var en lige lovlig blandet fornøjelse.
Men hvis man skal kigge på arbejdsudbuddet, og det taler I så meget om, så gav den faktisk et arbejdsudbud på 16.000 personer, dengang vi lavede den.
Det udspil, I er kommet med nu, giver i 2020 et arbejdsudbud på 1.500 personer, og I bruger 23 mia. kr.
Forskellen er bare så fuldstændig vanvittig – at man vil bruge så mange penge på så få arbejdspladser.
Og det her er jo ikke tal, jeg kommer med.
Altså, det er de officielle tal.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jo, men lige så unfair, eller hvilket ord man skal bruge, fru Lisbeth Bech Poulsen mener
det billede, jeg tegner, er – hvor jeg siger, at den daværende regering sænkede topskatten og selskabsskatten for at skære ned på kontanthjælpen –
lige så unfair vil jeg så sige det er, når fru Lisbeth Bech Poulsen står og siger, at vi bruger 23 mia. kr. og drysser dem ud til dem, der har allermest, når sandheden er, at vi har brugt hele formiddagen på diskutere, hvor meget Annette fra Brugsen i Køge skulle have i skattelettelse.
Jeg antager ikke, at hun er en af dem, der har allerallermest.
»Det er muligt, at det medfører en stigning i den økonomiske ulighed.
Men jeg vil ikke betragte det som et nederlag, hvis det sker for at give hårdtarbejdende, lavtlønnede danskere mere i lønningsposen«.
Det var den daværende partikollega hr. Jesper Petersen, der udtalte det .
Er SF stadig af den opfattelse, som hr. Jesper Petersen gav udtryk for dengang?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-09-07:
Jesper Petersen er socialdemokrat i dag, og den diskussion, der var dengang, var også relativt offentlig, så det tror jeg godt Jacob Jensen ved.
Der var mange gode ting i det skatteudspil, der kom dengang, og i den skattereform, der kom.
Men der var også nogle ting, som trak i den forkerte retning, og vi prøver i hvert fald at være meget åbne om, at det er det, vi synes.
Jeg synes f.eks., at I måske skulle have været endnu mere ambitiøse på afgiftsområdet, for der er afgifter i dag, som alle borgere jo betaler, i hvert fald alle, der spiser nødder og drikker kaffe eller te.
Det er jo en lettelse til så at sige alle, der har et almindeligt forbrug, og der er ingen, der rigtig kan forklare, hvorfor vi har den type afgifter.
Der synes jeg egentlig godt at man kunne have flyttet nogle af de midler, som er gået til nogle andre ting, over, og man kunne have sagt: Nu skal vi have en endnu større saneringsplan på afgiftsområdet.
For det er jo en skat på så at sige alle almindelige menneskers forbrug.
Så det vil jeg bare rose.