runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-16:
Nu har forslaget sådan set ikke noget som helst at gøre med den pleje, som alle døende borgere har krav på ifølge lovgivningen.
Det handler alene om, at jeg som pårørende har mulighed for at være til stede, når nogle af mine kære skal herfra, ligesom plejeorloven i øvrigt også gør det.
Så kunne ordføreren overveje, om det så alligevel var en meget god idé, at man kunne få fri til det, hvis det er sådan, at man faktisk ikke har andre muligheder?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-16:
Nej, selvfølgelig vil der stadig væk være behov for, at der kommer nogen i hjemmet og hjælper – helt klart – men det er i stedet for at have en plads på et hospice eller på et plejehjem, hvor der selvfølgelig er endnu mere personale.
Som pårørende kommer man jo stadig væk på plejehjemmet, selv om man gør det i sin fritid.
Så derfor mener jeg stadig væk, at der er tale om dobbeltbetaling her.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-16:
Bare for en god ordens skyld: Mener ordføreren virkelig, at plejeorlov til døende i eget hjem erstatter hjemmeplejen og hjemmesygeplejen, som i øvrigt stadig væk normalt tager sig af alle plejeopgaver og hjemmesygepleje i forhold til terminale borgere i eget hjem, eller var det alligevel en fortalelse?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-16:
Tak for det.
Forslaget her vil give mulighed for, at pårørende til terminale patienter kan få plejeorlov, selv om patienten ønsker at dø uden for hjemmet.
Det er meget positivt, at man tænker på, at ens kære har brug for pleje og omsorg i den sidste tid.
Det er bestemt relevant.
Derfor er det også godt, at den nuværende ordning giver mulighed for, at en pårørende kan få plejeorlov og plejevederlag for at passe en terminal patient, som ønsker at dø i eget hjem.
Det kræver, at orlovstager påtager sig den omsorg og det plejebehov, som ellers varetages af kommunen.
Man betaler en pårørende for at overtage den plejeopgave, som det professionelle personale ellers ville varetage.
Så forslaget her går jo egentlig på, at pårørende skal modtage et vederlag for at yde pleje, som ellers varetages af kommunen.
Det vil i bund og grund sige, at der betales to gange for den samme pleje.
Omkring 80 pct. dør uden for hjemmet, og det her forslag vil medføre store omkostninger.
Det er penge, som man efter min opfattelse kunne bruge bedre andre steder, hvor man kunne få mere ud af pengene og på den måde måske få et bedre sundhedssystem på andre områder.
Liberal Alliance kan derfor ikke støtte forslaget.
Thyra Frank (LA), 2018-05-16:
Det er meget usikkert, hvor mange der vil benytte sig af den ordning, men hvad vi kan sige er i hvert tilfælde, at det kan indebære en merudgift på helt op til 400 mio. kr. årligt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-16:
Så man kunne godt antage, at ministeren måske gerne ville indvilge i at prøve at dykke lidt nærmere ned i, hvad det egentlig ville komme til at koste, hvis det var sådan, at man skulle udvide ordningen til de der nogle gange få timer, måske dage, som det drejer sig om, når vi taler om døende, som er på hospitalet, eller som er på plejehjemmet, eller som er på hospice, så man som pårørende har mulighed for at være til stede.
Og så lige for god ordens skyld: Jeg tror, at ministeren sagde, at pårørende erstatter personalet, når man har plejeorlov til døende i eget hjem.
Mener ministeren, at det er sådan, det forholder sig?
Thyra Frank (LA), 2018-05-16:
Nej, som jeg netop sagde, så er det meget et skøn.
Vi kan ikke vide, hvor mange der vil benytte sig af den her ordning.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-16:
Tak for det, og også tak for det nye regnestykke.
Jeg tænker, at ministeren måske har lagt til grund, at plejeorlov eller vederlag til plejeorlov svarer til det, som vi kender i dag.
Rigtig mange pårørende benytter sig af f.eks. sygedagpenge, når det er sådan, at de alligevel vælger at tage fri, de melder sig altså simpelt hen syge.
Det drejer sig også om ganske få dage, når vi taler om borgere på plejehjem modsat plejeorlov i hjemmet.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-16:
Tak til SF for at fremsætte det forslag om plejeorlov for pårørende til terminale patienter, der dør uden for hjemmet.
Jeg har selv været pårørende til en af mine nærmeste, der var døende, og det var min mor.
Hun var ikke så gammel, og hun døde på et hospital.
Det er svært, det er hårdt, og det er rigtig barsk.
Jeg sad på en stue om natten og sad op og ned i en stol og ammede mit barn, som på daværende tidspunkt var 4 måneder gammelt.
Det er ikke særlig nemt at være i sådan en situation, og der er ikke lige så meget hjælp at hente, hvis man står på et hospital, og man helt akut er kommet i den situation, som jeg var på det tidspunkt, fordi min mor fik en blodprop i hjernen, og derfor var der ikke noget forvarsel.
Det var bare et spørgsmål om at møde op og være der, og det kan tage dage, det kan tage timer, det kan tage uger, og det er nogle uger, timer og dage, som man skal tage ud af kalenderen.
For der er jo forskel på, hvor den pårørende dør, altså om den pårørende dør i sit eget hjem, på et hospital eller på et plejehjem.
For som det er i dag, skal den pårørende til terminalpatienter som udgangspunkt selv afholde udgifter eller bruge ferie og lignende, hvis man har brug for at tage fri fra arbejde for at tilbringe den sidste tid, de sidste timer og dage og uger hos sin pårørende, hvis det foregår på en institution, et plejehjem, et hospice eller på et sygehus.
Som jeg sagde før, er jo det spørgsmålet, hvor meget mening det giver, at det er afgørende, hvor den døende befinder sig, og at det er det, der afgør, om man kan give sig god tid til at tage en ordentlig afsked med sin pårørende.
For godt halvdelen af danskerne dør faktisk, mens de er indlagt på et hospital.
Ældre Sagen understreger også, at det, når vi taler om ældre mennesker, jo ikke er sådan, at man, fordi man er på et plejehjem, ikke kan føle sig alene, og at man ikke kan føle, at man har brug for, at de pårørende skal tage sig af en og tage sig af nogle praktiske opgaver på plejehjemmet og på institutionerne.
Og det skal man selvfølgelig kunne gøre, uden at man skal have alle mulige bekymringer over, at man er til stede.
I Alternativet ønsker vi, at vi ser på hver enkelt persons behov og ønsker, at vi ikke behandler alle ens eller ud fra nogle standardkriterier, at vi har medbestemmelse på, hvordan vi skal leve, og hvordan vi skal være og – hvad man skal sige – hvad vi skal gøre i forbindelse med vores pårørendes sidste tid, og at der skal være mulighed for at være sammen med vores nærtstående pårørende, uden at man skal bekymre sig om økonomi.
Og vi kan egentlig ikke se, at det giver så meget mening, at der skal være så stor forskel på, om det foregår i den pårørendes hjem, eller om det foregår på et hospital eller et plejehjem.
Derfor er vi som udgangspunkt positive over for SF's forslag.
Vi er også interesseret i at diskutere andre løsningsmodeller, som vi netop også hørte fra Enhedslistens ordfører, altså at man kan tale om omsorgsdage eller andre løsninger på den her problemstilling.
Tak for ordet.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-05-16:
Tak for det.
Da jeg læste SF's beslutningsforslag, kendte jeg faktisk slet ikke til den her forskel, der var på, om man kan få plejeorlov eller få plejevederlag, hvis man henholdsvis plejer sin nærtstående derhjemme eller er hos sin nærtstående, når vedkommende enten er indlagt eller på hospice eller på en eller anden måde er uden for hjemmet, og jeg satte mig ned og tænkte: Gad vide, hvorfor der er den her forskel?
Selvfølgelig ligger svaret et eller andet sted i plejen.
Det er jo rigtigt, at der, selv om man har plejeorlov og passer og plejer derhjemme, så stadig væk er sundhedspersonale, der kommer i hjemmet.
Det er klart, at der alt andet lige vil være mindre pleje, når den døende er indlagt på et hospital eller på et hospice.
Det var mere for sådan at forstå, hvorfor der er den skelnen i dag.
Men når det så er sagt, er vi fra radikal side fuldstændig enige med SF i, at den døende og den nærtstående i hvert fald har et lige så stort behov for at være sammen i den sidste tid, om end det godt kan være, at plejeopgaven så ikke er pleje i konkret forstand, men meget mere handler om samtaler, holde i hånd og skabe tryghed, og der synes vi fra radikal side i høj grad også man som samfund bør tage ansvar for at skabe de rammer.
Vi støtter ikke det her konkrete forslag, men vi vil gerne give tilsagn om, at vi vil sætte os omkring bordet.
Vi vil gerne se positivt på, hvis vi kunne tage en drøftelse, også i forhold til at finde noget finansiering, når vi skal diskutere sats til efteråret, og også finde en model, som måske ikke bare er at udvide den nuværende model, men finde den rigtige model for, hvordan vi kan sikre både den døende, den terminale patient, og de nærtstående pårørende tid og ro til at være sammen i den sidste tid.
Tak for ordet.
Thyra Frank (LA), 2018-05-16:
De er fordelt gennem bloktilskuddet, og samtidig er der sendt et hyrdebrev ud om, at vi rigtig gerne anbefaler f.eks. pårørendevejledere.
Thyra Frank (LA), 2018-05-16:
Ja, det er fuldstændig korrekt opfattet.
Pengene bliver givet direkte gennem bloktilskuddet.
Astrid Krag (S), 2018-05-16:
Tak for det.
Det var netop de 60 mio. kr. årligt på finansloven, jeg ville spørge lidt ind til hos ministeren, for jeg har sådan gået og tænkt på, siden pressemeddelelsen om det kom ud, hvor de penge var blevet af.
Man kan næsten høre på ministeren her i dag, at grunden til, at vi ikke har hørt mere til det, er, at det simpelt hen ikke er penge, der bliver tildelt efter puljeansøgninger, og det vil jeg bare lige høre ministeren bekræfte.
Det synes jeg faktisk ville være glædeligt, fordi en del af den kritik, vi hører så ofte fra kommunerne, er, at grunden til, at pengene går til kontortimer i stedet for plejetimer og omsorgstimer til de ældre, er de mange puljer.
Så er det rigtigt forstået, at pengene, de 60 mio. kr. til pårørende, bliver givet til kommunerne direkte uden puljeansøgning med alt, hvad deraf følger?
Hvis det er rigtigt opfattet, er det jo rigtig dejligt og glædeligt, og så vil jeg bare spørge ministeren, om det så er efter bloktilskudsnøglen, eller om det er efter den demografiske fordelingsnøgle, at de penge så bliver uddelt.
Thyra Frank (LA), 2018-05-16:
Når der, samtidig med at der bliver sendt 60 mio. kr. årligt ud til kommunerne, også bliver givet den guidning, at de f.eks. kunne ansætte pårørendevejledere, så er det jo dejligt at vide, at der faktisk er mange kommuner, som har en pårørendevejledning, hvor den enkelte borger kan få hjælp.
Foruden det har vi faktisk også 13 nye rådgivnings- og aktivitetscentre, som også er steder, hvor man kan henvende sig.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-16:
Nanna Holst, som har skrevet de her mange artikler på DenOffentlige.dk, nævner jo netop ting, som vi overhovedet ikke har beskæftiget os med.
Det handler om en let adgang til at søge generel fuldmagt, det handler om en let adgang til telefonnumre, det handler om en let adgang til elektronisk kommunikation og til kommunikation i det hele taget.
Og det er i virkeligheden hverken dyrt eller svært, det er bare et spørgsmål om at få det organiseret lidt mere generelt.
Så tænker ministeren alligevel ikke, at her er der et område, vi har overset?
Thyra Frank (LA), 2018-05-16:
Der er ingen tvivl om, at det er vigtigt, at man har en eller anden form for hjælp, når man kommer ind i systemet, men når jeg ser på, som jeg nævnte, Demensalliancen, der har en pårørendeguide med råd og vejledning om, hvordan man som pårørende skal forholde sig til f.eks. en demensdiagnose, og hvilke dokumenter man lærer der er vigtige at få styr på, så mener jeg jo, at vi har noget der.
Vi har også Ældre Sagen, som har udgivet håndbogen »Værd at vide« om rettigheder, muligheder og pligter.
Rigtig mange kommuner, har jeg oplevet,
har f.eks. ansat pårørendevejledere.
Dem kan den enkelte pårørende simpelt hen få en personlig samtale med, når man får brug for hjælp, og den personlige samtale er jo også uendelig vigtig.
Og ved at vi i regeringen sammen med Dansk Folkeparti har givet kommunerne 60 mio. kr. årligt i finansloven til netop pårørende og samtidig siger, at det også skal skrives ind under værdighedspolitikkerne, ja, så synes jeg, at vi faktisk er rigtig godt i gang.
Der er store muligheder for at finde de nævnte ting.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-05-16:
Tak til SF for at rejse debatten om muligheden for plejeorlov til pårørende til terminalpatienter, der ønsker at dø uden for hjemmet.
Tanken bag forslaget synes jeg er meget sympatisk, og jeg anerkender vigtigheden af at have ens pårørende tæt på sig i den sidste tid og få en værdig afslutning på livet.
Når Konservative ikke kan støtte forslaget her, skyldes det bl.a., at man, når man opholder sig på en institution, et plejehjem, hospice eller hospital, så i 24 timer i døgnet er omgivet af professionelt personale, i modsætning til hvis man opholder sig i eget hjem.
I eget hjem har man i højere grad brug for de pårørende omkring sig til hjælp, pleje og omsorg, og det er derfor, vi har den nuværende plejeordning til dette formål.
Derudover vil forslaget fra SF her være en meget markant udvidelse af plejeordningen, da op mod 80 pct. af alle dødsfald sker uden for hjemmet, f.eks. på et hospital, et hospice eller i en plejebolig.
Forslaget her vil betyde en merudgift på op til 400 mio. kr. om året.
Samtidig vil arbejdsgiverne forpligtes til at udvide målgruppen for plejeorlov, hvilket også kan give nogle gevaldige udfordringer.
Konservative kan derfor ikke støtte forslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-16:
Tak for det.
Nu nævner ministeren rigtig mange eksempler på, hvad vi allerede gør i forhold til pårørende, og det er måske i virkeligheden sagens kerne, at sådan nogle som os, som har kendskab til området og har arbejdet i området, fokuserer rigtig meget på, hvordan man kan støtte pårørende, hvad det er for nogle kurser, pårørende har brug for, og hvordan de kan lære at håndtere de her situationer.
Men jeg har været meget inspireret af lige præcis den her pårørende, som egentlig ikke efterspørger kurser eller støtte, men som beder om en praktisk guide baseret på praktisk erfaring med alle de forskellige ting, som man kan få brug for igennem et forløb, ting, som vi ikke nødvendigvis har tænkt på: Hvordan husker jeg det?
Giver det ikke bare rigtig god mening, og kunne det ikke aflaste personalet i ældreplejen betragteligt, hvis de pårørende havde mulighed for adgang til en gør det selv-guide?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
Jeg forstår simpelt hen ikke ministerens eksempel sidst i talen.
Altså, der bliver sagt, at hvis Danmark lukker grænserne, vil det betyde, at folk må søge til Danmark.
Det var den logik, der stod tilbage, men sådan er det jo ikke.
Hvis Danmark lukker grænsen for asylansøgere, så lukker vi ikke asylansøgere ind – er ministeren ikke enig i det?
Det er da en fuldstændig omvendt argumentation, der bliver brugt i besvarelsen.
Det er vi så ikke enige med regeringen i, kan man sige.
Så er der noget andet, jeg gerne vil vide.
Ministeren bliver ved med at sige, at antallet ligger lavt, og at det har været faldende i forhold til, hvad det var, da den her regering kom til.
Ud fra det svar, min kollega hr. Martin Henriksen fik, forstår jeg det sådan, at man mener, at antallet stadig væk er for højt, så jeg vil bare spørge: Hvor langt skal vi ned, hvis det står til den her regering?
Nu har vi jo ligget stabilt et stykke tid, så nu er spørgsmålet, om det ikke var på tide, at vi gjorde noget nyt, der sørgede for, at antallet blev ved med at falde, altså at vi kom ned på et nyt, lavere niveau.
Er ministeren enig i, at vi skal længere ned, altså have endnu færre asylansøgere, og hvordan vil regeringen komme dertil?
Inger Støjberg (V), 2018-05-17:
Altså, man skal jo 8-9 år tilbage for at kunne se så lavt et asylansøgerantal, som man gør nu.
Og hvis man ser rundtomkring i nabolandene, er det jo ikke sådan, at de har et lige så lavt asylansøgerantal – faktisk tværtimod.
Når Danmark har det her lave asylansøgerantal, og nabolandene omkring os har et væsentligt højere antal, er det jo netop, fordi vi er lykkedes med vores politik.
Men man bliver jo også nødt til at se det i lyset af, at der stadig væk kommer rigtig mange asylansøgere til Europa.
Så jeg tror bare, man må sige, at vi er lykkedes med det, og det er vi, fordi vi har gjort det her sammen med Dansk Folkeparti.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
I forhold til det her med, om der vil komme flere, hvis vi lukker fuldstændig ned, vil jeg sige, at hvis man ser på Australien og den model, de har valgt, så kan man jo se med al tydelighed, at de er lykkedes med at opnå, at der faktisk ikke kommer nogen mere.
Jeg ved godt, at det er en lidt anden situation, men det er jo det samme princip – der kommer ikke nogen i både mere, fordi de ved, at de ikke kommer ind.
Kan ministeren ikke godt bekræfte, at det er noget, der også virker præventivt?
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Jeg tror, at ministeren får svært ved at overbevise den undrende befolkning om, at et asylstop, en aktivering af nødbremsen, en lukning af grænsen for asylansøgere vil betyde flere asylansøgere.
Al logik taler imod det argument.
Så jeg vil da opfordre ministeren til at genoverveje sin argumentation i forhold til at afvise Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til de aktuelle tal på asylområdet – ministeren nævnte også nogle af tallene.
Hvis man kigger på, hvor mange der søger om at få asyl i Danmark om måneden og kigger på det tal, der har været de første måneder af i år, så svarer det jo til de tal, der var i de første måneder sidste år.
Det betyder reelt, at selv om vi har fået banket antallet af asylansøgere ned, er det, ligesom om det ikke falder mere.
Mener ministeren, at det ville være godt for Danmark, hvis vi kunne få antallet endnu længere ned?
Inger Støjberg (V), 2018-05-17:
Altså, jeg kan sige, at der er to ting, der adskiller Danmark og Australien, og det er dels konventionsbindinger og dels geografien, og det er det, der gør hele forskellen.
Det er derfor, man efter min mening ikke med rette kan drage den sammenligning.
Nej, jeg er faktisk ikke enig i det, hr. Peter Kofod Poulsen siger, for vores problem er jo reelt set, at du fysisk ikke ville kunne lukke en grænse fuldstændig, så der ikke kom nogen som helst ind i Danmark.
Det er jo det, der gør hele forskellen.
Og når først de er i Danmark, har vi ligesom problemet med, at vi ikke længere kan sende dem tilbage til det land, som de ellers kom fra, hvis vi ikke længere er en del af Dublinsamarbejdet, og det vil vi ikke kunne være, hvis vi trækker i nødbremsen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2018-05-17:
Tak for det.
Jeg synes, det er et rigtig godt forslag fra Dansk Folkeparti, og det kan vi umiddelbart bakke op om.
Jeg hørte så også ministerens kommentarer – det er jo et beslutningsforslag, hvor man ikke kan se de forskellige elementer, og der var også flere af ordførerne, der stillede gode spørgsmål: Hvordan er det, at et forsikringsselskab skal agere, og hvad gælder i forhold til tavshedspligten og de personfølsomme oplysninger?
Men jeg vil sige, at jeg har fået mandat til fra den radikale gruppe – jeg kan se, at ordføreren ser helt overrasket ud – at bakke fuldt op om det her.
Men jeg ser også enkelte juridiske udfordringer i det her, som ministeren har gennemgået meget tydeligt.
Så jeg vil bakke varmt op om, at vi får lavet en beretning i udvalget, der betyder, at vi kan få det undersøgt nærmere.
Og ministeren lagde endda meget åbent op til at arbejde med et lovforslag i den kommende samling, der kunne følge op på det, når de juridiske komplikationer er afdækket.
Det vil vi gerne være med til i Radikale Venstre.
Så fuld opbakning herfra til det.
Det håber jeg at forslagsstillerne vil tage med.
Jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at de er mere skeptiske, men mon ikke de også kan være med i en beretning – jeg vil dog ikke lægge dem ord i munden om det.
Men i hvert fald er det det, jeg skulle hilse og sige derfra.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-17:
Altså, jeg kan i hvert fald give det svar, som baserer sig på virkeligheden: at der jo er nogle kommuner, der har lavet særlige indsatser, kontrolindsatser, som nu gennemgår forskellige områder.
Og jeg er jo vidende om, at flere kommuner har lavet en taskforce, hvor man f.eks. på sygedagpengeområdet er ude at se på, om de personer, der er på sygedagpenge, faktisk er syge.
Det har desværre ført til nogle nedslående tal, når man ser på deres indsats, forstået på den måde, at det er for mange – i hvert fald i en enkelt kommune, som jeg er vidende om – der faktisk ikke er berettiget til den ydelse.
Så hele det spørgsmål, der handler om, hvordan kommunerne også i højere grad selv kan tage et ansvar, er altså, synes jeg, en lige så vigtig del som det at skærpe reglerne.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-17:
Det er jeg så ikke enig med ministeren i.
Man må formode, at den samme principielle præventive virkning ville gøre sig gældende, hvis vi lukkede grænsen.
I forhold til Dublinsamarbejdet er det så ikke således, at vi med god samvittighed kan afvise ved grænsen?
For alle, der kommer, uanset hvor de kommer fra, kommer jo fra et sikkert land, og så skal de jo sådan set slet ikke ind her – så skal de jo tilbage til det første sikre land, de kom til.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-05-17:
Jeg behøver ikke at sige meget mere om forslaget, for ministeren har sådan set allerede sagt, at det bare drejer sig om, at hvis forsikringsselskaberne ligger inde med nogle oplysninger, der kan bruges mod social svindel og socialt bedrageri, så skal vi udnytte det.
Jeg må sige, at jeg ikke kunne være meget mere enig i det beslutningsforslag og den tekst, som Dansk Folkeparti har skrevet.
Vi skal bekæmpe socialt bedrageri
alt det, vi overhovedet kan.
Er der nogle kreative muligheder, nogle muligheder, som vi ikke har set, og som vi kan udnytte, så skal vi gøre det.
Derfor synes jeg også, at vi, hvis det her er muligt, så selvfølgelig også skal gøre det.
Derfor er jeg også glad for, at DF har fremsat dette forslag.
For kun på den måde kan vi blive klogere på de muligheder, der er.
Så dukker der nogle spørgsmål op i ens hoved, der gør en lidt usikker.
Det ene er sådan set et spørgsmål, jeg stiller mig selv, og det kan jo være, andre har svaret: Kan et forsikringsselskab egentlig vurdere, hvornår der er tale om socialt bedrageri?
Der er jo ikke fuldstændig parallelitet mellem ydelseslovgivningen og selskabernes regler.
Jeg ved jo om nogen, hvor kompleks den her ydelseslovgivning er, og den forventer jeg da bestemt ikke at en forsikringsagent eller andre derude kan gennemskue.
Det næste spørgsmål er: Vil det være juridisk muligt og korrekt i forhold til retssikkerheden og det at dele personfølsomme oplysninger?
Det er jeg sikker på at ordføreren ved meget mere om, end jeg gør, da det mere er det område, ordføreren sidder med.
Men det er sådan nogle ting, jeg spørger mig selv om.
Til sidst vil jeg sige, som også ministeren sagde: Vil det være administrativt tungt for selskaberne?
Vil det betyde højere forsikringspræmier?
Disse spørgsmål er jeg simpelt hen nødt til at blive klogere på, og derfor mener jeg ikke, at et beslutningsforslag er det rette værktøj til det her.
Men når jeg hører, at ministeren vil undersøge sagen, og at vi eventuelt kan lave en fælles beretning og kigge på, hvad der er muligt at gøre, så vil jeg bestemt tage positivt imod det herfra og afvente tingene.
For jeg deler simpelt hen Dansk Folkepartis ønske om at komme det her til livs og gerne på nye, kreative måder.
Derfor vil jeg også sende det ønske til ministeren herfra, at når den undersøgelse er lavet og ministeren er klar til at indgå i en forhandling, så kommer vi som altid gerne – det ved ministeren – sikkert sammen med Dansk Folkeparti, der nu har taget bolden op, for at kigge på, om der ikke er nogle muligheder for, at forsikringsselskaberne rent faktisk kan hjælpe os med at blive klogere på, om vi kan bruge deres oplysninger til at få fat i dem, der begår socialt bedrageri.
Så det skal forstås på den måde, at vi tager godt imod det.
Vi mener ikke, at det her er det rette værktøj, men vi er klar til at gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe det videre.