runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-30:
Jamen jeg ville synes, at det var privilegieblindt fra min side af, hvis jeg stod som repræsentant for det største parti i Folketinget og sagde, at man da bare som Folketingsparti med tre medlemmer eller med seks medlemmer uden videre skulle møde op til fem lovbehandlinger i træk om ting som f.eks. Kroatiendiskussionen her, der ikke indeholder noget stort politisk slagsmål eller nogen uenighed nødvendigvis.
Det ville jeg synes var mærkeligt.
Jeg kan huske, at Alternativet for nogle år siden fremsatte 14 forskellige beslutningsforslag om biodiversitet på forskellige geografiske områder – ja, der er nogen, der kan huske det, også her i salen – og der syntes jeg da også, det var mærkeligt, at man i stedet for bare at tage én debat om biodiversitet, som det drejede sig om, skulle have 14 forskellige debatter og sidde til langt ud på natten.
Jeg tror, klokken var fire om morgenen, før folk gik hjem.
Jeg synes ikke, at kvaliteten af folkestyret afhænger af, hvor mange beslutningsforslag og lovforslag der er.
Den afhænger selvfølgelig af det politiske indhold og af, at vi har grundlag og mulighed for at forberede os ordentligt og diskutere de ting, som er væsentlige for vores land.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-03-30:
Det er jo slet ikke det, vi siger, altså at det skal deles op i, jeg ved ikke hvor mange forskellige petitesser; det er jo ikke det, det handler om.
Altså, vær nu lidt konstruktiv og positiv, og indrøm, at der er en, synes jeg, berettiget kritik af det her forslag, som desværre ligesom mange andre forslag fra regeringen er for omfangsrigt, og hvor flere ordførere på forskellige niveauer og på forskellige områder beder om, at forslagene bliver delt op.
Og det synes jeg bare man skal tage til efterretning på en god måde fra regeringens side.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-03-30:
Nu tror jeg, at det er fru Pia Kjærsgaard, der forsøger at afspore debatten.
Jeg har jo sagt det i svaret til flere ordførere og sådan set også i min egen tale, at jeg anerkender den kritik og også vil se på, hvordan vi kan dele det op.
Så det er ikke noget, jeg ikke lytter til.
Jeg siger bare i al stilfærdighed, at jeg ikke mener, at kvaliteten af folkestyret afhænger af, hvor mange sagsnumre der kommer på, og at jeg også som minister fremadrettet – f.eks. med det, der her handler om kroatisk indtræden i Schengen – ville synes, at det var rimeligt, at det indgik sammen med et andet mindre forslag, eksempelvis på et lovforslag, altså at jeg ikke har et stålfast princip om, at alle enkeltelementer af relativt lille størrelse skal have deres eget lovforslag.
Men jeg er klar over, at der her er for meget, og det kigger vi på at få delt op.
Anders Kronborg (S), 2023-03-30:
Tusind tak for ordet.
Jeg skulle hilse fra vores grønlandsordfører, hr. Flemming Møller Mortensen, som har bedt mig om at være substitut for ham i dag.
Det, vi skal se på her, er et lovforslag om ændring af lov om arbejdsmiljø i Grønland.
Og som jeg har forstået det, er den lov, vi kigger på, fra 2005.
Det lovforslag, der nu ligger, har jeg kigget igennem.
Socialdemokratiet finder det særdeles positivt, at vi i loven bl.a. styrker fokus på det psykiske arbejdsmiljø, som er meget, meget vigtigt.
Man går ind og moderniserer reglerne, så de målrettes til de mindre virksomheder, og der kommer også et øget fokus på forebyggelse af virksomhedernes arbejdsmiljøproblemer.
Så alt i alt virker det her lovforslag meget, meget positivt, og som jeg også har læst mig frem til, har man i de helt særlige tilfælde, hvor der er særlige forhold i Grønland, bl.a. i forhold til jagt, fiskeri og minedrift, i lovforslaget tilpasset det til de grønlandske forhold.
Så med de bemærkninger vil jeg sige, at det her er et positivt lovforslag, og Socialdemokratiet går positivt ind i arbejdet.
Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Astrid Carøe (SF), 2023-03-30:
Tak for det.
Som flere ordførere allerede har sagt, er det her lovforslag en aftale, der er indgået i fællesskab mellem arbejdsmarkedets parter, og det er jo fundamentet for et velreguleret og velfungerende dansk arbejdsmarked.
Og jeg kan allerede nu sige, at SF selvfølgelig bakker op om lovforslaget.
Vi bliver generelt glade, når der indgås gode, solidariske aftaler, der skal give ordnede forhold for danskere såvel som udlændinge på det danske arbejdsmarked og derudover forpligter både danske og udenlandske virksomheder på arbejdsmarkedet.
Derfor glæder det mig, at udmøntningen af aftalen vil styrke mulighederne for effektiv håndhævelse af det danske overenskomstsystem over for udenlandske virksomheder og dermed mulighederne for at bekæmpe social dumping.
Og samtidig styrker det medarbejdernes mulighed for at kunne få udbetalt deres løntilgodehavende uden at skulle oplyse deres identitet.
Det sikrer medarbejderne mod sanktioner, og det er godt, for der er selvfølgelig ikke nogen medarbejdere, der skal straffes for at gøre krav på deres løn.
Som sagt støtter SF forslaget.
Charlotte Munch (DD), 2023-03-30:
Forslaget, vi skal behandle i dag, er en udmøntning af Dansk Arbejdsgiverforening og Fagbevægelsens Hovedorganisations aftale om principper for justering af Arbejdsmarkedets Fond for Udstationerede m.v.
I lovforslaget fremgår det, at det er en central prioritet for regeringen, at arbejdet i Danmark sker under ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Det glæder mig naturligvis, at regeringen rent faktisk lytter til arbejdsmarkedets parter.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at EU's indre marked har formået at skabe vækst og velstand i Danmark.
Det er netop her, at EU kommer til sin ret.
Den fri bevægelighed og mobilitet af tjenesteydelser på tværs af landegrænser er i det store hele positivt.
Der er desværre også nogle skyggesider, som vi med lovforslaget her kan være med til at bekæmpe.
Arbejdsmarkedets Fond for Udstationerede medvirker til at forebygge, at udenlandske tjenesteydere overtræder de overenskomstbestemte ansættelsesvilkår i Danmark.
Med forslaget får AFU en udvidet mulighed for at inddrive bod i udlandet i de sager, hvor der ikke er anmeldt konkrete løntilgodehavender til fonden.
Forslaget understøtter dermed effekten af fagretlig bod og styrker samtidig inddrivelsen af løntilgodehavender som fastslået fagretligt.
Desuden finder jeg det positivt, at lovforslaget sikrer en beskyttelse af fortroligheden af lønmodtagernes identitet i forbindelse med AFU's behandling af løntilgodehavender.
Det er klart, at når oplysninger om lønmodtagernes identitet ikke bliver videregivet til arbejdsgiverne, mindskes risikoen for, at lønmodtagerne udsættes for repressalier.
På den måde vil fonden i højere grad kunne sikre de løntilgodehavender, som lønmodtagerne er berettiget til.
Med andre ord skal det kunne betale sig at arbejde i Danmark, og det skal selvfølgelig være under ordnede forhold.
Med lovforslaget foreslås det endvidere at ændre varslingsfristen i barselsloven fra 8 uger til 6 uger.
Ændringen vedrører en konsekvensrettelse af en varslingsfrist i barselsloven, som ved en fejl ikke kom med i lov nr. 343 af 22. marts 2022 om indførelsen af øremærket orlov. Med ændringen sikres en ensretning af forældrenes frist for varsel om orlovsafholdelse til arbejdsgiver; med ændringen ensrettes lønmodtagernes varslingsfrist over for arbejdsgiver. Med dette kan jeg sige, at Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Astrid Carøe (SF), 2023-03-30:
Tak for det.
Der er vist ingen tvivl om, at inflationen har ramt mange danskere meget hårdt.
Det gælder jo særlig for de borgere, der i forvejen er svært stillet rent økonomisk.
Med de stigende priser kan det være ekstra vanskeligt at få hverdagen til at hænge sammen, hvorfor der er brug for den her hjælp.
Derfor er vi i SF også glade for, at aftalen om inflationshjælp nu udmøntes, så den kan træde i kraft hurtigt.
Man kan gang på gang undre sig over, at »hurtigt« først er i maj, men det er nu det, vi har udsigt til.
I det mindste synes jeg, at det er fint, at vi har skyndt os herinde, så meget vi har kunnet, for aftalen skal være med til at lette hverdagen for en stund for nogle af dem, der har mindst i vores samfund.
Med det her lovforslag hjælper vi modtagere af ældrecheck, studerende, der modtager handicaptillæg, og enlige forældre på su, der modtager forsørgertillæg.
Det er rigtig godt, men i SF mener vi ikke, at det her lovforslag løser alle økonomiske problemer og usikkerheder, og vi mener godt, man kunne have gjort mere.
Men lovforslaget er ikke desto mindre en kærkommen hjælp på et tidspunkt, hvor der er ekstra behov for det, og derfor bakker vi selvfølgelig op.
Charlotte Munch (DD), 2023-03-30:
Forslaget, vi skal behandle i dag, udmønter en del af den indgåede aftale om inflationshjælp mellem regeringen, Socialistisk Folkeparti, Danmarksdemokraterne, Radikale Venstre, Dansk Folkeparti, Alternativet og Nye Borgerlige, som vedrører en ekstra økonomisk støtte til modtagere af ældrecheck og engangsbeløb for su-handicaptillægsmodtagere og modtagere af su-forsørgertillæg som enlige forsørgere.
Vi lever i en alvorlig tid, hvor priserne stiger, alt imens der er krig i Europa.
Krig medfører alvorlige konsekvenser.
Det er tydeligt at se, når vi vender blikket mod Ukraine, men krigen kan også mærkes her i Danmark.
Dem, vi troede vi kunne handle med, har vist sig at gå i krig med deres naboland, fordi de orienterer sig mere mod Vest end mod Øst.
Vi kan også mærke konsekvenserne af krigens rædsler.
Energipriserne har taget et højdespring, som vi ikke troede var muligt.
Især ældre medborgere har haft svært ved at få pengene til at række.
Ting er blevet dyrere.
Alene i perioden fra april 2021 til april 2022 er priserne på en liter skummetmælk steget mere end 21 pct.
Det glæder mig, at vi med forslaget her formår at række ud til netop de borgere, som er hårdest ramt af prisstigningerne.
Forslaget lægger nemlig op til, at der udbetales ekstra økonomisk støtte på 5.000 kr. til en pensionist, som er berettiget til at få udbetalt den supplerende pensionsydelse for 2023.
Ligeledes lægger forslaget op til, at der udbetales et engangsbeløb på 1.000 kr. til uddannelsessøgende, der for december 2022 modtog stipendium som tillæg, fordi de på grund af varig fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse har meget betydelige begrænsninger i evnen til at påtage sig erhvervsarbejde eller modtog stipendium som tillæg som enlig forsørger.
Nogle vil måske mene, at både 1.000 kr. og 5.000 kr. blot er en dråbe i havet sammenlignet med de voldsomme prisstigninger.
Til det vil jeg sige, at det er en svær balancegang mellem at yde en målrettet økonomisk støtte og det at pumpe for mange penge ud i samfundet.
Yderligere er det positivt, at det foreslås, at den ekstra økonomiske støtte og engangsbeløbet ikke skal påvirke beregningen af eller medføre fradrag i pension, forsørgelsesydelse eller andre indkomst- og formueafhængige offentlige ydelser til og med 2026.
Jeg er sikker på, at vi med forslaget her vil kunne gøre en positiv forskel for rigtig mange mennesker, og med det kan jeg så afsløre, at Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-03-30:
Tak for ordet.
Desværre illustrerer lovforslaget, at regeringen bruger statskassen som en gavebod til at dele rundhåndet ud af checks til udvalgte vælgersegmenter, også selv om Nationalbanken og vismændene i Det Økonomiske Råd har advaret mod, at gavebodspolitikken blot puster yderligere til inflationens flammer.
Jeg har fuld forståelse for, at der er mange mennesker, som er pressede i disse tider.
Det er der mange der er, men vi bør i stedet fokusere på, hvordan vi kan medvirke til, at inflationen varer så kort tid som muligt, og ellers lade markedsmekanismerne virke.
I Liberal Alliance mener vi, at man bør følge Nationalbankens anbefaling om, at finanspolitikken strammes med ca. 1 pct.
Det betyder, at vi enten skal hæve skatterne med ca. 25 mia. kr. eller skære 25 mia. kr. i de offentlige udgifter.
Jeg mener selvfølgelig, at det er staten, der skal stramme livremmen ind, og ikke danskerne, som det har været indtil videre.
Derudover bør vi afhjælpe lønpresset på det danske arbejdsmarked ved at lave reformer, som kan øge arbejdsudbuddet, og jeg snakker lidt mere ambitiøst end bare at fjerne en helligdag.
Jeg kan tage nogle eksempler.
Vi kan udfase efterlønnen, afskaffe Arnepensionen, lave en su-reform, halvere dagpengeperioden, ja, alle de forslag vil tilsammen kunne øge arbejdsudbuddet med 50.600 fuldtidspersoner.
Endelig kan vi lave nogle fuldt ud finansierede skattelettelser, så vi hjælper danskerne med at betale regningerne i en tid, hvor mange familier har svært ved at få økonomien til at løbe rundt.
Helle Bonnesen (KF), 2023-03-30:
L 71 udmønter »Aftale om inflationshjælp«, som blev indgået den 10. februar af en række partier, men vel at mærke var Konservative ikke iblandt dem.
Økonomiske hjælpepakker kan være et kriseberedskab, som man kan anvende i særlige tilfælde, og det gjorde vi også tilbage i juni 2022, da en tidligere pakke gav borgere en check med baggrund i de stigende energipriser, og man benyttede chancen og sagde, at samme pakke også skulle tage fat på andre problemstillinger såsom en grøn fond, og at elafgiften blev sat ned.
Men siden hen er tanken om en uddeling af pakker altså fortsat og nu med L 71.
Den baserer sig på aftalen i Finansudvalget fra februar 2023.
Vi mener som bekendt ikke, at staten skal fortsætte med at uddele pakker til udvalgte grupper, og ved den aftale tilbage i februar var Konservative heller ikke med.
Derfor er det en naturlig fortsættelse og en konsekvens heraf, at vi heller ikke deltager i den her udmøntning, og at vi stemmer nej til forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-30:
Tak for det.
Lovgivningen her er jo en del af den aftale om inflationshjælp, som blev indgået for vel efterhånden nogle måneder siden.
Det er en aftale, Enhedslisten valgte at stå uden for, og det hænger sammen med hele det forløb, der har været omkring hjælp til de allerfattigste familier, hvor en del af aftalen i vores øjne jo var, at regeringen og Socialdemokraterne løb fra den aftale, som var indgået før valget, og som skulle have været implementeret, hvilket skulle have løftet nogle af de her fattigste familier.
Vi synes, det var meget problematisk, at man gik ud og solgte aftalen som en hjælp til nogle familier, selv om man reelt gjorde dem fattigere.
Og primært derfor valgte vi at stå uden for aftalen.
Konsekvensen lige nu er jo, at der er tusinder, hvis ikke titusinder af familier, som her i denne måned og i næste måned står med et alvorligt økonomisk problem, fordi de ikke har modtaget den midlertidige børnecheck, som de ellers havde kunnet se frem til.
Vi har diskuteret lidt i Enhedslisten: Når vi nu ikke er en del af aftalen og har kritiseret, at man gik ud på den her måde, skal vi så bakke op om den her lovgivning, som jo bliver implementeret i forskellige love?
Noget af det er allerede implementeret.
Men vi er landet på, at vi kommer til at støtte op om lovgivningen, for der er jo tale om lutter gode initiativer her.
Det er positivt, at man går ud og hjælper de fattigste folkepensionister og selvfølgelig også studerende, som har særlige helbredsudfordringer.
Som andre har sagt, er det klart, at det her er utilstrækkeligt i forhold til de store problemer, som mange mennesker oplever, med stigende priser på fødevarer og elektricitet og andre regninger.
Der er jo rigtig mange grupper, som ikke får hjælp med den her inflationsaftale.
Det gør f.eks. førtidspensionisterne ikke, selv om det er nogle af dem, som er meget hårdt ramt, og som jo heller ikke har mulighed for at ændre deres økonomiske situation.
Det drejer sig også om studerende, altså studerende, som ikke har helbredsvanskeligheder, hvor su'en jo har stået stille, samtidig med at priserne er steget meget voldsomt.
Så der er langt igen, før vi kan sige, at vi har forsøgt at hjælpe de grupper, der er hårdest ramt af inflationen.
Og et af de spørgsmål, vi har debatteret her, er jo det helt grundlæggende problem for de her grupper, nemlig at reguleringen af overførselsindkomsterne er så langsom eller – hvad kan man sige – kommer så lang tid efter udviklingen i priserne.
Så priserne steg sidste år med 10 pct., men der går 2 år, før f.eks. folkepensionister, studerende og arbejdsløse får reguleret deres overførsler med prisniveauet.
Og det betyder jo reelt, at deres købekraft er voldsomt udhulet, ikke bare i år, men også næste år.
Det er et spørgsmål, som vi får lejlighed til at forholde os til i forbindelse med et borgerforslag, og det er generelt noget, vi bør drøfte, for der er mennesker og grupper derude nu, som har rigtig, rigtig svært ved at klare økonomien, og det har vi et ansvar for.
Så det er en debat, vi også ser meget frem til i Enhedslisten.
Katrine Robsøe (RV), 2023-03-30:
Tak for det.
Som mine gode kollegaer i vel nærmest fælles front har stået heroppe og sagt, for manges vedkommende i hvert fald, har inflationen jo ramt bredt og hårdt hos rigtig mange.
Og jeg er derfor glad for, at vi er mange partier, der har stået sammen og lavet en aftale om målrettet hjælp til nogle af dem, som både er blevet ramt rigtig hårdt, men som også har sværest ved selv at ændre på deres økonomiske situation, og at de faktisk nu vil kunne få en hurtig hjælp udbetalt forhåbentlig allerede her i maj.
Så udbetaler vi jo som sagt 5.000 kr. til pensionister, der har fået betalt ældrechecken i 2023, og 1.000 kr. til de studerende, der har modtaget su-handicaptillæg eller su-forsørgertillæg.
Det er altså nogle af de mennesker, der har sværest ved selv at gå ud og sørge for, at der kommer mere ind på kontoen, og derfor er jeg rigtig glad for, at vi rent faktisk får givet en hjælpende hånd.
Det er klart, at det er svært derude for mange, og vi skal finde balancer i ikke at puste til inflationen, men rent faktisk også hjælpe dem, der har det sværest.
Jeg er glad for, at vi med aftalen her – synes jeg – tager et rigtig godt skridt i den retning, og derfor er Radikale naturligvis også med.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-03-30:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi her skal behandle, er en udmøntning af nogle af tiltagene fra aftalen om inflationshjælp, som et bredt flertal i Folketinget blev enige om i februar måned.
Det er ingen hemmelighed, at Dansk Folkeparti ønskede inflationshjælp, der kom langt tidligere, og som var noget større end den, vi endte med at blive enige om.
Vi kunne godt have fundet nogle flere penge på de overnationale profitter, som mellemhandlere i energisektoren har haft, og jeg håber, regeringen snart kommer frem til en model i forhold til at beskatte mellemhandlere, hvilket vi jo har aftalt der skulle ses på.
Selv om vi ønskede mere, gik vi alligevel med i aftalen.
Det er eksempelvis pensionister.
De bliver ekstra hårdt ramt af inflationen, bl.a. fordi reguleringen af folkepensionen og andre forsørgelsesydelser er langt lavere end den forventede inflation, og fordi de ikke kan arbejde noget mere og den vej igennem tjene nogle flere penge.
Det betyder, at deres købekraft meget hurtigt udhules, når inflationen er så høj, som den er og har været.
I Dansk Folkeparti er vi derfor glade for, at pensionister, der modtager ældrecheck, får en økonomisk håndsrækning på 5.000 kr.
Men Dansk Folkeparti er med i aftalen og er glade for den hjælp, der trods alt kommer ud til nogle af de ældre, der har mindst.
Tak for ordet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-03-30:
Tak for ordet, og endnu en gang tak for bemærkningerne.
Flere ordførere har været inde på, at det her stammer fra en bred aftale om inflationshjælp tilbage fra februar, hvor både SF, Danmarksdemokraterne, Radikale Venstre, Dansk Folkeparti, Alternativet og Nye Borgerlige bakkede op.
Flere har meldt sig i dag som støttere af lovforslaget, og det er jeg meget glad for.
Det går heldigvis den rigtige vej med inflationen, men den er stadig høj, som flere ordførere også har været inde på, og den har ligget på et højt niveau længe.
Det presser mange danske husholdninger, der har svært ved at få enderne til at mødes.
Det gælder særlig dem, der i forvejen havde en stram økonomi, og som havde svært ved at gøre brug af de heldigvis mange jobåbninger, vi i øjeblikket ser på arbejdsmarkedet.
Lovforslaget udmønter den del af inflationsaftalen, hvor vi har besluttet at udbetale et engangsbeløb til borgere som kompensation for de fortsat høje priser.
Der er ingen tvivl om, at det kan mærkes derude.
Mange danskere har svært ved at få pengene til at række på grund af de høje priser.
I regeringen har vi derfor sammen med det brede flertal af Folketingets partier besluttet at give en hjælpende hånd til de danskere, der har sværest ved at få enderne til at mødes i den her situation.
Med det her lovforslag giver vi en ekstra økonomisk støtte på 5.000 kr. til de økonomisk mest vanskeligt stillede folkepensionister.
Den ekstra støtte gives til de folkepensionister, der er berettiget til og har fået udbetalt ældrecheck for 2023.
Folkepensionister, der eksempelvis først får udbetalt ældrecheck for 2023 i forbindelse med efterreguleringen i 2024, vil også modtage den ekstra økonomiske støtte.
Med lovforslaget giver vi også 1.000 kr. til nogle uddannelsessøgende, der har sværest ved at arbejde ved siden af studierne og dermed øge deres indkomst.
Engangsbeløbet gives til de studerende, der for december 2022 modtog enten su-handicaptillæg eller su-forsørgertillæg som enlig forsørger.
Begge beløb er skattefri og påvirker ikke borgerens øvrige ydelser.
Som jeg indledte med at sige, går det den rigtige vej med inflationen, men priserne er stadig høje, og det har de været gennem lang tid.
I regeringen holder vi derfor løbende øje med situationen, og jeg glæder mig over, at ca. 300.000 danskere nu vil modtage et ekstra tilskud til en presset økonomi.
Vi har bestræbt os på, at det skulle gå så hurtigt som muligt, og som flere ordførere også har været inde på, er det jo særligt, at maj er hurtigst muligt, men det er faktisk en glæde, at det kan lade sig gøre allerede fra maj i år.
Afslutningsvis vil jeg gerne takke partierne for den gode behandling af lovforslaget, og jeg ser frem til udvalgets behandling.
Anders Kronborg (S), 2023-03-30:
Tusind tak for det, formand.
Lovforslaget, som vi skal behandle, handler om, at en virksomheds registrering hos Skatteforvaltningen skal kunne inddrages eller nægtes, hvis objektive omstændigheder peger på, at der er tale om en virksomhed, som udøver svigt.
Det skal særlig bidrage til effektivt at stoppe skattekriminelle, der opretter svigsvirksomheder som led i kædesvig og momskarruseller.
Lovforslaget består af tre dele.
For det første foreslår vi, at virksomheder, der har fået inddraget registrering, ikke skal kunne genregistreres, så længe virksomheden ikke har foretaget de manglende indberetninger, som lå til grund for inddragelsen.
En virksomheds skat eller afgift kan f.eks. inddrages, når den fire gange i træk har forsøgt at foretage en indberetning til Skatteforvaltningen.
For det andet foreslår vi at give Skatteforvaltningen mulighed for at pålægge ledelsesmedlemmer et hæfteansvar, hvis de forsætligt eller groft har medvirket til, at et ophørt selskab har undladt at foretage de rigtige indberetninger.
Det sker bl.a. for at undgå nogle bevidst dårlige indberetninger, og at man i stedet for kan beholde pengene selv.
For det tredje foreslår vi at ændre tvangsbødeniveauet for banker og store selskaber, der ikke lever op til deres indberetningspligt.
Årsagen til det er, at 95 pct. af oplysningerne kommer fra bankerne og det ikke altid er sådan, at de får levet op til den forpligtelse på ordentlig vis.
Selve den her udmøntning stammer jo helt tilbage fra en bred aftale i Folketinget i 2021, og jeg kan se, at samtlige partier i Folketinget med undtagelse af Danmarksdemokraterne er med i aftalen, og det skyldes jo naturligvis, at Danmarksdemokraterne ikke var en del af Folketinget på daværende tidspunkt, men ellers er det en udmøntning af en bred aftale.
Og med de bemærkninger kan Socialdemokratiet støtte det her forslag.