runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-09-07:
Det er jo det lille men, som jeg lidt frygter, for min erfaring efter 4 år herinde er, at politikere altid kan finde frem til, hvorfor der lige skal være en undtagelse for, hvorfor man godt kan lade det offentlige forbrug stige.
De offentlige udgifters andel af bnp behøver jo ikke at stige af den årsag.
Hvis du kigger på tallene, er der jo faktisk fra 2022 frem til 2030 en stigning på 13 pct. i det offentliges andel af bnp.
For det er den udvikling, vi er på vej ud i.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-09-07:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest – for at svare på det, der også ligger i spørgsmålet – går vi ind for, at vi skal følge det demografiske træk, men der er også en afgørende parameter i det, som man skal have med, når man siger det, altså hvis det så også stiger yderligere, nemlig at vi har det økonomiske princip, at væksten i den private sektor altid skal være større, end den er i den offentlige sektor.
Så vil forholdet altid være det, at den private sektor skal stige mere, for det er klart, at det jo ikke er holdbart på den lange bane, hvis vi har en offentlig sektor, der stiger med måske 3 pct., mens den private stiger med 1 pct.; for så går det jo galt på et tidspunkt.
Men det med, at det er sådan de næste par år, som hr. Lars Boje Mathiesen også sagde i et tidligere spørgsmål, at det offentlige stiger mere end det demografiske træk, skyldes jo bl.a. også forsvarsudgifterne, som jeg tror vi alle sammen er enige om skal have et nøk opad.
Men som sagt har vi det økonomiske princip, at skal de her ting hænge sammen, så skal væksten i det private altid være højere, end den skal være i det offentlige.
Det er klart, at der kan være enkelte år, hvor det på grund af konjunkturer ikke er sådan, men på den lange bane skal der være en højere vækst i den private sektor, end der er i den offentlige.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-09-07:
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt til Danmarksdemokraternes grundlæggende holdning til udviklingen i størrelsen af den offentlige sektor.
For lige nu stiger det offentlige forbrug, og det stiger kraftigt, og det stiger langt mere end det demografiske træk.
Og hvis man kigger langsigtet på det, frem til 2030, vil de offentlige udgifter også udgøre en større andel af bnp.
Skal det blive ved med at stige?
Eller skal det lægges fast nu?
Eller skal vi have det længere ned?
Hvad er Danmarksdemokraternes holdning til, at de offentlige udgifters andel af bnp er stigende og faktisk ret kraftigt stigende i de kommende år?
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-09-07:
Det er ikke for at snakke udenom, men jeg kan ikke give dig et helt entydigt klart svar, for det skal jeg selvfølgelig også have snakket med min folketingsgruppe om.
Men jeg tror, at man skulle have lavet øvelsen, sidste gang man kiggede på det, for jeg tror også, det er svært at komme og gøre det på bagkant, altså næsten flere år efter.
Men jeg vil i hvert fald medgive, at man skulle have gjort det, da man alligevel kiggede på at beskatte overnormal profit på elproduktion; så skulle man nok have taget mellemhandlerne med.
Jeg ved ikke, om det så igen skal være igennem EU.
Så jeg beklager, og det er ikke for at snakke udenom, men jeg har altså ikke et klart svar på det.
Peder Hvelplund (EL), 2023-09-07:
Jamen det er jo fuldstændig rigtigt.
Elmellemhandlerne var jo netop lige præcis undtaget i den aftale, der blev indgået.
Og derfor er spørgsmålet også, om Danmarksdemokraterne ville være villige til at være med til at indføre en beskatning af den helt overnormale profit, man har haft, altså hvor man har haft en indtjening, der ligger 17 gange over, hvad den normale indtjening er.
Det kunne give et provenu på 16 mia. kr., hvoraf man kunne bruge de 8 mia. kr. til at give direkte ud til mennesker på overførselsindkomst, altså bl.a. folkepensionister, og en anden pulje kunne man så bruge til netop at sikre, at folk, der bor i landdistrikter, også kunne få muligheden for at omstille til mere vedvarende energikilder.
Vil det være en tankegang, som Danmarksdemokraterne også vil bifalde nu?
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-09-07:
Altså, grundlæggende er vi jo ikke for, at man altid bare skruer skatten op, men jeg medgiver fuldt ud, at der har været en fuldstændig skævvridning af markedet, og at man kan se, at det har stukket fuldstændig af.
Og derfor var vi sådan set også med i den aftale om at – jeg tror så, det kom fra EU, men vi støttede det – beskatte overnormal profit hos de her elhandlere, men mellemhandlerne kom af en eller anden overraskende årsag ikke med i den aftale.
Men jeg er altså ikke nok inde i sagen til, at jeg kan svare på, hvorfor de ikke kom med, dengang vi lavede den aftale, som kom fra EU.
Men set i bakspejlet skulle man nok have haft dem med på det tidspunkt, for det var jo ikke kun dem, der producerede strøm, som tjente rigtig mange penge; det var lige så meget dem, der handlede med el, der var problemet.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Jeg har ikke de præcise tal fra den pågældende kommune.
Det, jeg ved, er, at kommunerne under et kan spare 8 mia. kr. på administration, hvis blot alle kommuner var lige så effektive som de ti mest effektivt administrerede kommuner.
Og når Indenrigs- og Sundhedsministeriet siger til kommunerne, at de bruger 8 mia. kr. for meget på administration, og at de, hvis der kigges på de ti bedste kommuner, allerede ved at gøre ligesom dem kan spare 8 mia. kr., er det jo, når vi kigger ud over det, ærgerligt, at man så bliver ved med at give kommunerne de penge via bloktilskuddet, så de kan fortsætte overadministrationen.
Peder Hvelplund (EL), 2023-09-07:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Der er jo nogle, der har tjent kassen på den inflationskrise, vi lige har været igennem, samtidig med at der er nogle, der har betalt en helt urimelig høj pris.
Dem, der har tjent kassen, har jo primært været energimellemhandlere, altså elspekulanter, som sidste år tjente 54,5 mia. kr., altså 17 gange mere, end hvad de normalt ville have i indtjening.
Samtidig er der jo folkepensionister og andre, som har oplevet, hvordan deres købekraft er blevet udhulet, og som reelt har haft svært ved at kunne betale for både medicin, mad og husleje.
Hvordan stiller Danmarksdemokraterne sig til, at man indfører en ekstra beskatning på de elmellemhandlere, som har haft kronede dage og haft en ekstraordinært stor indtjening, og så omfordeler til f.eks. folkepensionister og andre på overførselsindkomst?
Malte Larsen (S), 2023-09-07:
Ordføreren har et par gange nævnt noget i retning af, at hvis alle kommuner var lige så dygtige til administration som de dygtigste, altså gennemsnittet af de dygtigste, kunne der spares en masse penge.
Kunne ordføreren ikke løfte lidt af sløret for, hvilke redskaber Liberal Alliance har tænkt sig at tage i anvendelse, for at det så er de, vi må forstå mindre effektivt drevne kommuner, som bliver mere effektive, og hvordan man så også finder en model, der freder de mest effektive kommuner i samme runde?
Må vi høre nogle gode råd?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Vi kørte hele tiden så effektiv en produktion i Transportministeriet som overhovedet muligt.
Bl.a. benyttede vi i Transportministeriet i udpræget grad udbudsrunder af alt muligt.
Det er jo et af de ministerier, hvor man udbyder allermest, sådan at der er konkurrence om at levere ydelsen.
Både når det handler om anlæg, men også om at drifte, er der rigtig meget udbud på Transportministeriets område, så der er konkurrence om at levere ydelsen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Jeg er glad for, at der ikke er ultimative krav.
Det har der tidligere forlydt ret meget om.
Et andet spørgsmål handler om, at hr. Ole Birk Olesen er optaget af den offentlige administration.
Jeg skal bare høre: Hvilke initiativer tog hr. Ole Birk Olesen som transportminister for at nedbringe antallet af administrative medarbejdere i Transportministeriet?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Som vi har sagt, og som hr. Alex Vanopslagh har sagt, kommer vi til forhandlinger i håb om at forhandle det ud, at der skal indføres en toptopskat.
Vi har fået at vide af Venstre – det har man også fået at vide tidligere – at det ikke er Venstre, der ønsker at indføre en toptopskat.
I dag har vi så også fået at vide af Socialdemokratiets skatteordfører i medierne, at det heller ikke er Socialdemokratiet, der ønsker at indføre en toptopskat.
Så nu ved vi, at det er Moderaterne, der i regeringen insisterer på, at der skal indføres en toptopskat.
Og det vil sige, hvis bare man kan overtale Moderaterne, står de to andre regeringspartier og siger: Jamen så behøver vi ikke at indføre en toptopskat.
Så i stedet for, at Venstre er så sur over, at vi ikke vil være med til at indføre en toptopskat, kunne Venstre måske melde sig ind i kampen for at overtale Moderaterne til ikke at stå fast på det synspunkt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Tak for det.
Jeg kunne bare godt tænke mig at få et svar på, om det er et ultimativt krav fra Liberal Alliance, at man ikke kan deltage i forhandlinger, hvis der er en såkaldt toptopskat på forhandlingsbordet, eller om Liberal Alliance vil komme til forhandlinger alligevel.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Jeg synes, at man skal stræbe efter strukturel balance.
Det vil sige, at det tillader, at man ved lavkonjunktur kan have underskud, men så skal man til gengæld have et tilsvarende overskud, når der er højkonjunktur, sådan at det over tid går i balance.
Det synes jeg er det, man skal stræbe efter.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-09-07:
Det er fuldstændig fair nok.
Er ordføreren enig i, at det er et problem, at man har det på minus 0,5 pct., for at det netop skaber et øget råderum, fordi man kører med underskud, og man derved frigør midler, som man så kan bruge på offentligt forbrug, og at det er et af resultaterne, at man så bruger de midler netop til offentligt forbrug?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Det har jeg faktisk lidt svært ved at huske.
Jeg tror, at vi opererer med den samme målsætning for strukturel balance, som den daværende regering havde.
Det mener jeg.
Og så er spørgsmålet, om den daværende regering havde det, som hr. Lars Boje Mathiesen snakkede om, eller om det er blevet ændret siden.
Det kan jeg heller ikke huske.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-09-07:
Det er fornemt, tak.
Jeg er enig i hr. Ole Birk Olesens bekymring om andelen af bnp i det offentlige og privatforbruget og den forskel, der er derpå.
En af de styringsmekanismer, som gør, at det økonomiske råderum nu er blevet større, og at man så kan bruge det på det offentlige forbrug, er jo, at man nu strukturelt sigter efter 0,5 pct. underskud på balancen.
Hvad er Liberal Alliances holdning til det?
Indgår det også f.eks. i Liberal Alliances 2035-plan, at man sigter efter et 0,5 pct. underskud, eller skal det balancere, således at der ikke frigøres de her milliarder, som svarer til de 0,5 pct. til øget forbrug?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-09-07:
Mit råd, hvis man er LA-kommunalpolitiker i en af de kommuner, som kunne spare penge på administrationen, hvis de blev lige så dygtige til administration som de ti bedste kommuner, er, at man skal presse forvaltningen til at komme med en plan for, hvordan man når ned på et udgiftsniveau på administration, som svarer til, hvad de ti bedste kommuner i Danmark har.
Og så skal man bruge af de penge til det, man synes er det bedste, uanset om man synes, det skal gå til nogle dyrere skoler eller det skal gå til en lavere kommuneskat.
Tanja Larsson (S), 2023-09-07:
Jeg tænkte nok, at jeg ville få et svar, der mindede om det.
Lidt mere konkret: Hvilke råd og hvilken argumentation har ordføreren så til de helt lokale LA'ere ude i kommunerne, når de skal lukke skoler og forringe de ældres hverdag?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Det er helt rigtigt.
Det, der har været problemet, er jo, at over tid, altså siden 2015, har der været et kæmpe efterslæb, hvis jeg må have lov lige at kigge tilbage.
Det efterslæb, man har, er det, som man bakser med i mange kommuner.
Det kan vi være uenige om, men der er i hvert fald nogle, der mener, at det beløber sig til i omegnen af 23 mia. kr.
Nu har der så været et par kommuneaftaler, hvor de penge har været på bordet.
Det er jo ikke et beløb, vi skal finde på.
Altså, det er jo det, Finansministeriet definerer, og jeg mener, det er i omegnen af 1,1 mia. kr.
Det er det, der hvert eneste år skal leveres, plus det efterslæb, der er, og det er det, der ret præcis faktisk beløber sig til råderummet.
Det er jeg helt enig i, og det har vi jo også i forvejen, og jeg tror, vi deler mange af de samme bekymringer og ønsker til, hvordan vi skal gå videre herfra.
For igen vil jeg sige: Det er jo muligt.
Og det er også det budskab, jeg synes er vigtigt at sende ud til befolkningen: Vi kan faktisk godt rette op på tingenes tilstand.
Vi kan godt skabe et samfund, hvor der er bedre forhold i daginstitutioner og på vores plejehjem, og hvor børn med diagnoser får hurtigere og bedre hjælp osv.
Det er der faktisk en mulighed for.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-09-07:
Jeg kender godt til det demografiske træk og også til velstandsregulering og sådan noget.
Du behøver ikke at gå ind i det tekniske, jeg kender godt forskellen på de to.
Hvad mener SF at det demografiske fulde træk, eller hvad vi skal kalde det, skal være?
For jeg hørte, at man sagde 1,1 eller 1,2 pct. , og i kommuneaftalen for 2024, bliver der givet 1,25 mia. kr. til kommunerne, som så dækker det demografiske træk.
Hvis man kigger på det offentlige forbrug, stiger det med 2,1 pct., næste år stiger det med 1,5 og så igen med cirka 2.
Så det offentlige forbrug stiger jo også med noget, som så faktisk vil dække velstandsreguleringen eller det fulde demografiske træk.
Så hvor meget mere skal det være, når det nu dækker det fulde demografiske træk, og hvorfor skal der så endnu flere penge derud?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Hvis det alene handlede om at give folk med lave indkomster en skattelettelse, er der faktisk ikke noget nyt i det.
For i SF har vi igennem det sidste halvandet år, hvor inflationen virkelig har banket bunden ud af manges rådighedsbeløb, har fjernet den lille opsparing, der måske var, og som netop har gjort det svært at betale almindelige udgifter, som hr. Lars Boje Mathiesen er inde på, sagt, at der er nogen, der har redet på den bølge af inflation, og som har tjent milliarder på det.
Det er virksomheder og mellemhandlere, og de skal betale en særskat – og det jo ikke bare os, der siger det; det har Europa-Kommissionen også sagt – og det skal de, fordi det jo er penge direkte op af lommen på almindelige mennesker.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-09-07:
Jeg hørte ordføreren tale meget om, hvad det offentlige system har brug for.
Jeg taler med rigtig mange danskere, som har svært ved at få tingene til at hænge sammen.
Det er folk, der har svært ved at betale fodboldkontingent, vinterstøvler og alt muligt andet, og det har de svært ved på grund af de afgifter og de skatter, de bliver pålagt.
Og det er altså mennesker, som er i arbejde nu, men som har svært ved at få tingene til at hænge sammen.
For de oplever jo også problemerne med inflation og det, som det offentlige gør.
Hvordan kan man hjælpe dem ved at lette skatten, så de har råd til at købe de ting, og så de kan få enderne til at hænge sammen?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Ja, det er jo sådan et kendt trick, ikke?
Altså man tager nogle ting ud, og så tænker man: Så kan partierne bruge forhandlingskraft på det, og så er de beskæftiget.
Og det maner da til eftertanke.
Altså, det gør det.
For det er en regering, som specielt oven på det med store bededag og alle de diskussioner, der har været, sagde: Vi vil faktisk gerne vise jer, at vi ikke er så magtfuldkomne, som I siger vi er; vi vil gerne række ud i forhold til de brede samarbejder og sådan noget.
Og når man så leverer så lille et rum at forhandle om, sender det jo ikke det bedste signal.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-09-07:
Jeg er meget, meget enig.
Jeg ville gerne høre, om man var orienteret.
Jeg tror, at det lå implicit her, at det var man heller ikke fra SF's side; det er bare noget, regeringen har gjort i sin enevældige selvforståelse.
Hvordan ser fru Lisbeth Bech-Nielsen så de kommende finanslovsforhandlinger her?
Altså, er det ikke lidt en fedtet affære at sætte en halv milliard af til forhandlingen, hvoraf halvdelen så – forventer de jo nok – skal bruges af os til at kæmpe det, vi egentlig var enige om, tilbage i aftalen?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-09-07:
Jeg er helt enig med hr. Morten Messerschmidt.
Vi kunne nærmest ikke tro det, altså når man har givet det løfte til nogle af de mest nedslidte i vores samfund.
Jeg brugte eksemplet med min egen svigermor, som har arbejdet, fra hun var helt ung, på fiskefabrik, som rengøringsdame, som pædagogmedhjælper.
Hun er slidt op, og det er der rigtig mange mennesker i vores samfund, der er.
De har hårde fysiske jobs, og vi havde lovet dem det her.
Vi havde lavet en aftale sammen, og det sådan christiansborgske svar er: Flertallet er væk.
Altså, det er da kun væk, fordi regeringspartierne ikke vil leve op til det, de tidligere har sagt.
Venstre har lovet det.
Socialdemokraterne indgik aftale med os.
Hr. Lars Løkke Rasmussen opfandt seniorpensionen.
Altså, hallo – undskyld – det flertal er da kun væk, fordi de har vendt det ryggen.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-09-07:
Tilbage for snart 3 år siden indgik SF og Dansk Folkeparti sammen med Enhedslisten og Socialdemokratiet en aftale om at forbedre vilkårene for de nedslidte på arbejdsmarkedet, idet vi forventede, at vi nu her snart kunne gøre det muligt at tilbyde også de folk med en arbejdsevne på under 18 timer om ugen seniorpension.
Og der var jeg jo noget overrasket over at se, at regeringen sådan uden videre lægger op til at fjerne den forbedring, som vi jo sådan set var enige om.
Der var et par ting, som jeg kunne tænke mig at høre.
Først vil jeg høre: Vidste SF egentlig, at det var noget, man ville fjerne?
For vi havde nemlig ikke hørt noget, inden regeringen fremlagde finansloven.
Så var SF orienteret, og hvordan ser man overhovedet på, at den her forbedring, som vi jo var enige om, ikke bliver indført?
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-09-07:
Tak for det.
Her virker det.
Først og fremmest vil jeg kvittere for den grundlæggende pæne modtagelse af regeringens finanslovsudspil med anerkendelse af mange af de initiativer, der er, og jeg glæder mig til, at Danmarksdemokraterne kommer med et samlet finanslovsudspil.
Det er en god tradition, at oppositionspartier lægger kortene på bordet, så vi ved, hvad der er op og ned.
Så igen tak for tilsagnet om at gøre det.
Det, jeg egentlig gerne vil vide, som jeg håber ordføreren kan give et ret klart svar på, handler om den samlede effekt.
I det finanslovsforslag, som regeringen har lagt frem, er det neutralt i forhold til finanseffekten.
Det vil sige, at det ikke trykker på speederen, for det kan give problemer i forhold til inflationen.
Jeg skal bare høre, om det er et princip, som Danmarksdemokraterne mener skal gælde for hele årets finanslov.
Jette Gottlieb (EL), 2023-09-07:
Men eksempelvis udgør 80 pct. af befordringsfradraget bilkørselsfradrag.
Kunne man som én måde at tænke nyt på overveje at lave en skævfordeling der, sådan at man fik et større fradrag ved benyttelse af kollektiv transport?
En anden måde at tænke nyt på er selvfølgelig nogle andre kollektive transportformer, herunder plustransport og sådan nogle ting, som kan være mere fleksible.
Men det spørgsmål, jeg stiller, er i virkeligheden, om man er villig til at lave en eller anden form for omfordeling mellem de udgifter, der i øjeblikket bliver brugt på bilisme, til udgifter, der skal sikre den kollektive transport.
Systemet er jo sådan, at når bussen først er solgt, kommer den ikke igen.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-09-07:
Jo, og tak for spørgsmålet
Det er jo netop ærgerligt, både for dem, som ikke har kørekort endnu, for folk, der har fravalgt at køre bil, for ældre, som ikke kan køre bil eller for unge mennesker, der skal til uddannelsesinstitutionerne, og det er bare en rigtig skidt udvikling.
Det er også derfor, at vi meget gerne, og gerne sammen med Enhedslisten, vil lægge pres på i finanslovsforhandlingerne for, at man får sat en større pulje af, så vi i større grad kan sikre, at de ikke bare lukker.
Men jeg er også nødt til at sige, og det tror jeg er en erkendelse blandt os alle sammen, at vi er nødt til at nytænke noget på området, for der er selvfølgelig også en klar udfordring i, at der kører ret store busser rundt med ret få elever eller ret få mennesker, og det er virkelig omkostningstungt; så man er også nødt til at tænke anderledes.
Det er selvfølgelig ikke penge alene, der gør det, men nu er det en finanslovsdebat, og derfor synes jeg, det er ærgerligt, at man sætter 100 mio. kr. af og bryster sig af, at det er et godt initiativ, og samtidig skærer 125 mio. kr. af med den anden hånd, for så har man i hvert fald ikke løst problemet.
Jette Gottlieb (EL), 2023-09-07:
Jeg bemærkede, at ordføreren lagde meget vægt på mobiliteten i landdistrikterne, og det er jo et punkt, jeg også synes er meget vigtigt; men jeg har hæftet mig ved, at ordføreren også har opdaget, at når man giver et beløb, tager man samtidig et beløb, der er større, og som egentlig var gearet til det samme, nemlig det med bedre og billigere kollektiv transport.
Og så vil jeg spørge, hvordan Danmarksdemokraterne vil sikre, at mobiliteten i landdistrikterne bliver for alle og ikke kun for dem, der har mulighed for at tilvælge en bil.
Og når jeg siger det, er det jo, fordi jeg bemærker, at der er mange aldersgrupper, der ikke har mulighed for at tilvælge en bil, f.eks. de unge, der skal til en ungdomsuddannelse – glem ikke erhvervsuddannelserne i den forbindelse – og de ældre, som måske ikke kan køre bil mere, og dem, som måske af miljømæssige grunde ikke vil køre bil, og dem, der ikke har råd til bil, og derfor ikke har den mulighed for at tilvælge at køre i bil.
Så er det ikke en meget vigtig del af det, at man styrker den kollektive mulighed for transport i landdistrikterne?
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-09-07:
Jo, jeg er enig i, at hvis man greb det rigtigt an, kunne det være en vækstdriver.
Men regeringen gør jo det stik modsatte.
Altså, man har lige pålagt vores lastbilbranche en kilometerafgift, som jo åbenlyst rammer hårdest der, hvor der er længst imellem husene, fordi man skal køre nogle flere kilometer; det er en afgift, i forhold til hvor mange kilometer man kører .
Det skader jo landdistrikterne langt mere, end det skader hovedstaden.
Man er på vej med en CO 2 -afgift på landbruget.
Hvor ligger landbruget?
Når landbruget måske lukker på grund af det her, ja, så er det også færre penge, der bliver brugt i den lokale købmand; der er færre børn i daginstitutionerne; der er færre kunder til den lokale smed og tømrer.
Så jo, hvis vi gør det klogt, kan vi få flere mere af Vestas og andre ting.
Men regeringen gør jo det stik modsatte: De lukker lastbilerhvervet og landbruget.
Men det er klart, at vi selvfølgelig skal passe på.
Jeg går ud fra, at det, der ligger bag ved hr. Torsten Schack Pedersens spørgsmål, er, at hvis vi bare giver los og bruger en kæmpe del af råderummet nu, jamen så puster vi jo til inflationen, og det er ikke sundt for vores økonomi.
Så vi er helt indforstået med, at vi stadig væk er nødt til at holde lidt igen for at kunne holde inflationen nede.
For det går jo ud over folks råderum, det giver en dårligere konkurrenceevne i erhvervslivet, og det har alle mulige andre dårlige effekter.
Så vi er sådan set med på, at det ikke er i år, vi bare skal give los og bruge løs.
Altså, som jeg husker det, er der et økonomisk råderum på 9 mia. kr., som er udisponeret i år.
Jeg tror ikke, det er sundt, hvis vi bare skruer op for det med 9 mia. kr. i forslaget til finanslov.
Som vi også kan høre i dag på en del af debatten, er det bare ikke det, der har været ønske om.
Hvis det er sådan, spørgsmålet skal forstås, er vi sådan set med på den præmis.