runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2025-03-25:
Tak for det.
Vi kan ikke støtte selve beslutningsforslaget, men vi støtter sådan set intentionen og også en hårdere kurs mod vanvidsbilisme og trafikdrab, som skyldes grov uagtsomhed, og hvor jeg jo synes – det er jeg enig med beslutningsforslagsstillerne i – at grov uagtsomhed kan være lige så slemt som et forsæt.
Men jeg kan forstå det sådan på ministerens tale, at vi jo er inde at rode ved nogle sådan grundlæggende juridiske begreber i vores retssystem, og derfor vil man hellere opnå det på anden vis.
Det kan jeg godt respektere, og det, som jeg også lytter mig til, er jo, at det er et enigt Folketing, der gerne vil sætte hårdere ind over for den her type drab eller uansvarlighed.
Og det er vi helt med på, også længere straffe, men bare med respekt for hele den juridiske redegørelse, som justitsministeren kom med, og som giver mening, men som jo heller ikke skal stå i vejen for, at vi herinde kan blive enige om en hårdere kurs over for de her ting.
Jeg skal da ærligt indrømme, at jeg selv har det sådan, at det er det, jeg er mest bange for overhovedet forhold til mine børn; det er da lige præcis det her.
Det kan selvfølgelig være anderledes, når de bliver større og skal i byen osv., men lige nu er det da, hvad der kan ske på vejen; hvad uansvarlige mennesker kan finde på.
Og der synes jeg netop heller ikke, at det er en undskyldning, at det ikke var forsætligt.
At sætte sig ind i en bil og køre uansvarligt er, synes jeg, lige så afskyvækkende som at gå ud og skyde nogen.
Altså, det mener jeg faktisk.
Og jeg synes, det er fint, at vi kan blive enige om det herinde; det tror jeg også betyder noget.
Dog vil jeg sige, at man i forhold til nogle af dem, der gør det, tænker: Er de overhovedet inden for pædagogisk rækkevidde?
Det ved jeg ikke.
Men jeg synes, det er et vigtigt signal at sende herindefra.
Jeg kan godt huske dengang – det er jo mange år siden – hvor det var lidt mere legitimt at sætte sig fuld ind i en bil og køre.
Altså, nu siger jeg det ikke, fordi jeg har syntes det – det var dengang, jeg selv var barn – men der oplever jeg jo også, at der alligevel er sket en stor forandring, i forhold til hvordan folk ser på det, og hvordan vi kulturelt forholder os til det.
Det er totalt forkasteligt og uansvarligt og kan på ingen måde undskyldes, og sådan er det også med det her.
Derfor synes vi også, at det måske ikke skal straffes helt lige så meget, som hvis man forsætligt kørte nogen ned eller bandt nogen og brændte dem osv. osv., men at det er en meget, meget alvorlig forbrydelse, og at den også skal straffes meget hårdere, end den bliver i dag.
Så tak den her gang.
Vi er ikke altid vilde med de der strafskærpelser, men lige præcis her er vi.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-25:
Tusind tak for en rigtig, rigtig god tale, som egentlig også var vildt motiverende.
Ordføreren har jo fuldstændig ret i, at det, som det handler om, både er et spørgsmål om at brede den her fantastiske gave ud til flere mennesker, altså indsigten i vores retssystem, men jo også at sikre, at retssystemet rent faktisk forankres i andre end os og vores venner, som det desværre er tilfældet i en del kommuner.
Jeg har jo flere bekendte, som slet ikke ved, at man kan blive lægdommer.
I nogle kommuner kan man jo godt tilmelde sig som lægdommer, men det er ikke specielt gennemsigtigt, hvornår man kan det, og i andre kommuner er det f.eks. netop partiforeningerne selv, der er ude at reklamere for det og vælge folk til listerne.
Så jeg synes, ordføreren meget fint forklarer, hvad der er pointen med det her forslag.
Jeg kan jo fornemme, at der desværre ikke er flertal for det her forslag i dag, så jeg vil egentlig bare spørge ordføreren, hvad ordføreren og Radikale Venstre i det hele taget mener om nogle af de andre forslag, der har været oppe i dag, f.eks. om salærer og vilkår for lægdommerne.
Zenia Stampe (RV), 2025-03-25:
For vi glemmer det tit, men den her indsigt, offentlighed og involvering i retsplejen er et fuldstændig grundlæggende element i vores retssystem.
For folk glemmer jo, at formålet ikke kun er, at der så kan sidde lægfolk som en modvægt til dommeren, og at der kan være to personer med en forskellig profil, så man får udmålt den helt rigtige straf, men at formålet også er, at befolkningen som sådan har en indsigt i, hvordan retsplejen fungerer.
Det synes jeg nogle gange vi glemmer.
Da jeg først læste forslaget, tænkte jeg, at min egen indstilling til min gruppe var, at jeg synes, at vi skal være positive, og at jeg nu lige vil lytte til, hvad regeringen siger, og at jeg, hvis de har nogle gode argumenter imod det, måske vil gøre det til en gul stemme.
Men jeg synes jo, at debatten mindede mig om, hvad der er vigtigt her, og det er jo indsigten i retsplejen.
Derfor er jeg i dag også kun endnu mere motiveret for både at kigge på de andre ting, men især også lodtrækningen og det, at flere kommer igennem møllen som lægdommere.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-25:
Jeg er fuldstændig enig.
Ud over indsigten handler det jo også netop om tilliden til, at vores domstolssystem fungerer og er legitimt, og det sker f.eks., ved at man selv indgår i det.
Så det synes jeg ordføreren har fuldstændig ret i.
Jeg sidder selv og tænker under debatten her, at hvis udvælgelsen af medlemmer til borgerting og borgersamlinger foregik på samme måde, som det foregår i lægdommersystemet, så tror jeg, vi alle sammen ville miste tilliden til de anbefalinger, som borgersamlingerne og borgertingene laver rundtomkring i landets kommuner.
Så jeg synes, det er meget fint at eksemplificere, at vi egentlig har et system her, der er uopdateret i forhold til den tid, vi er i dag.
Men tak til ordføreren og Radikale Venstre for opbakningen.
Zenia Stampe (RV), 2025-03-25:
Vi kender jo alle sammen folk, der er lægdommere, for det er nemlig de politiske partier, der rekrutterer.
Det er jo lidt forskelligt.
Nogle gange er det partimedlemmer, nogle gange er det ikke.
Men derfor kender vi jo alle lægdommere og har også hørt historier om, hvor stort et indtryk det gør på folk.
Prøv at tænke, hvis vi netop løbende gennem en 10-20-årsperiode fik en stor del af befolkningen igennem det her system, så de prøvede at sidde i en retssal og bære det ansvar på deres skuldre at udmåle en straf – de samtaler, det ville kunne sætte i gang rundt omkring kantinebordene og kakkelbordene, skulle jeg til at sige, og ikke bare i de politiske partier.
Hold da op, hvor ville det bare være en demokratisk styrke.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-25:
Tak for ordet, og tak til alle mine kollegaer for en rigtig god debat og også konstruktiv debat med andre, alternative forslag.
Jeg vil ikke stå og gentage alle mine argumenter fra før i motivationen, men vil sådan set gentage noget af det, som fru Zenia Stampe også var inde på, nemlig at formålet med det her forslag er at styrke vores tillid til retssystemet og give flere mennesker den gave, det er at få indsigt i, hvordan vores domstolssystem fungerer.
Jeg tror også bare, at i de tider, vi er i i dag – situationen i USA og andre europæiske lande – kan vi ikke tage tilliden til retssystemet for givet.
Jeg vil gerne kommentere lidt på noget af det, der er blevet sagt fra andre partiers side.
Først og fremmest selvfølgelig tak til Radikale Venstre og Enhedslisten for opbakningen til forslaget.
Det er altid dejligt med gode retskollegaer her i Folketinget.
Så vil jeg også gerne takke de partier, der er kommet med konstruktive forslag.
Jeg hørte Venstre komme ind på egnetheden i komplekse sager.
Det var så i forhold til økonomisk kriminalitet, så vidt jeg kunne forstå på ordføreren, hvor der var nogle potentialer i at styrke egnetheden blandt lægdommerne.
Jeg har også hørt flere partier, bl.a. SF og DF og De Konservative, være inde på salæret.
Liberal Alliance nævnte samme problemstilling.
Det er alt sammen interessante forslag, som vi i Alternativet gerne vil tage med videre, og som også inspirerer os i vores arbejde.
Så tak til jer alle sammen for debatten.
Vi fortsætter arbejdet, og jeg håber, vi kan finde et flertal på et tidspunkt til at styrke lægdommersystemet.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-03-25:
Igen og igen har vi set sager med vanvidsbilister, som fuldstændig skruppelløst sætter sig bag rattet og f.eks. kører flere hundrede kilometer i timen i en bymidte, måske oven i købet i det modsatte spor, og måske oven i købet påvirket af stoffer.
I Dansk Folkeparti mener vi generelt, at samfundet og straffesystemet skal slå hårdt ned på folk, der på den måde skruppelløst sætter andre menneskers liv i fare.
Derfor fremsætter vi det her beslutningsforslag, for simpelt hen at give mulighed for, at man også kan dømme for manddrab, altså ikke bare uagtsomt manddrab, men manddrab, ved svære tilfælde af vanvidskørsel.
Der er to bilister, der kører fuldstændig vanvittigt; de ægger hinanden til at køre rigtig stærkt.
Der har været lidt forskellige udlægninger af, hvor hurtigt de har kørt, men jeg tror, de fleste udlægninger siger over 150 km/t.
Mor og far dør, og børnene skal leve videre uden dem.
Jeg håber, I vil tage rigtig godt imod det her forslag, og håber virkelig, at vi kan få ændret den her lovgivning, så vi kan få straffet langt hårdere ved vanvidskørsel.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-03-25:
Tusind tak.
Og tak til ministeren for at imødekomme det et stykke af vejen.
Til åbningsdebatten spurgte jeg faktisk statsministeren, om hun ikke mente, at det i forhold til eksempelvis den her ulykke på Hillerødmotorvejen skulle have så skærpende omstændigheder, at det simpelt hen gik ind under decideret manddrab, og det var hun bestemt ikke afvisende over for.
Jeg kan også godt varsle, at jeg kommer til, når vi på et tidspunkt, forhåbentlig snart, bliver indkaldt til forhandlinger om en strafreform, at tage det her med.
Så langt, så godt.
Men er ministeren ikke enig med mig i, at når man bevidst kører så hurtigt og højst sandsynligt også er påvirket af euforiserende stoffer og måske ovenikøbet, som det var tilfældet i den konkrete sag, kører i den modsatte vejbane, må man have en eller anden grad af forsæt, altså at man må gå ud fra, at rammer man en anden bil, vil folk, der sidder i den bil, blive slået ihjel?
Er ministeren ikke enig i det?
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-25:
I forhold til den konkrete sag og i forhold til dette spørgsmål kan jeg i hvert fald konstatere – jeg er altid tilbageholdende med at udtale mig om konkrete sager, så jeg vil blot konstatere det – at Statsadvokaten i København har anket sagen.
Det er også bare for at sige, at man jo rent faktisk rejste påstand om, at tiltalte skulle dømmes for uagtsomt manddrab eller uagtsom betydelig legemsbeskadigelse, men på baggrund af rettens bevisvurdering af sagen blev tiltalte altså frifundet for de to forhold.
Mette Thiesen (DF), 2025-03-25:
Nej, det er korrekt.
Og man havde også nedlagt påstand om udvisning.
Så kan vi selv gætte os til, hvad det er for et segment, vi taler om.
Jeg er glad for, at ministeren imødekommer det her et stykke af vejen i hvert fald.
Nu har jeg selv fulgt med i en del kommentarspor rundtomkring i forhold til den konkrete sag, der som sagt er meget tæt på mig selv.
Og folk er i chok over de domme, der bliver givet i nogle af de her vanvidsbilistsager.
Altså, vi ved, at strafferammen er 8 år, hvis man bliver dømt allerhårdest, men for langt de flestes vedkommende taler vi om 4-5 år.
I den sag på Frederiksberg eksempelvis fik han 5 år for at køre en lille pige ihjel, en 5-årig pige.
Mener ministeren så ikke, at vi som minimum er nødt til at sætte straffen for den her vanvidskørsel mega meget op, rigtig meget op?
Zenia Stampe (RV), 2025-03-25:
Tak for det, og tak for et fremragende forslag, som jeg allerede nu kan sige at vi støtter, og jeg skulle også hilse fra Enhedslisten og sige, at de også støtter det.
Jeg vil jo gerne sige, at det bedste argument for det her er at brede den her indsigt, offentlighed og involvering i retsplejen ud til flere end vores klasse, og når jeg så siger »vores klasse«, mener jeg os herinde, altså Danmarks foreningsklasse.
For det er jo som regel de foreningsaktive, altså dem, som i forvejen er aktive i et parti eller aktive i en kommunal forening, som også bliver domsmænd, og det er jo lige præcis det, vi skal udbrede.
For det er så vigtigt, at det er hele befolkningen, der har en indsigt i retsplejen, og jeg synes jo, at fordelen ved lodtrækningen både er, at det er helt tilfældigt, men at det også vil rotere, og det vil sige, at der inden for en periode på 10-20 år vil være rigtig mange i alle menneskers omgangskreds, der har prøvet det der med at sidde inde i en retssal og få indsigt i kriminelle forhold, men sikkert også nogle dele af Danmark, man ikke anede eksisterede.
Jeg husker selv, at jeg, da jeg var ung, var domsmand – det var dengang, jeg netop ikke havde fået børn endnu, og jeg havde tid til det, siden har jeg jo ikke haft tid til det – og at der var en ung mand, som jeg tror var blevt dømt for noget med at have gemt noget hash, der vist var lidt mere end til eget forbrug.
Han sluttede så af med at kigge på mig og den anden domsmand – jeg ved egentlig ikke, hvor hun var rekrutteret, men vi lignede hinanden; vi var begge to sådan unge blondiner og helt sikkert også begge med gode uddannelser – og han sagde: Lov mig nu at bruge jeres liv bedre, end jeg har gjort.
Det lå på en måde også i underteksten, og det kan jeg jo også godt se jeg allerede har gjort.
Der tænkte jeg, at man jo godt kan sige, at der, hvis hun nu havde været fra Dansk Folkeparti og jeg var fra Radikale Venstre, så havde været en vis politisk bredde, men jeg syntes også, at det blev så tydeligt, at det sådan er foreningsklassen, der jo er en elite, der sidder som domsmænd.
Her synes jeg netop, at det vil være smukt, at det bliver hele Danmark og ikke kun dem, som er foreningsaktive, og som tit er en elite.
Uanset om de så er partipolitisk aktive eller om de bare er aktive i en eller anden lokalforening, så er det jo den samme temmelig snævre elite, vi alligevel taler om, og hvor kunne det være godt for retsplejen og opbakningen til vores retssystem, at der var flere mennesker, der havde en helt elementær indsigt i, hvordan det fungerer, men også de mennesker, der begår kriminalitet, og baggrunden for det.
Man bliver utrolig meget klogere af at sidde og være domsmænd – det kan jeg i hvert fald sige – og det under jeg også mange flere at de kommer til.
Jeg tror, at vi på alle måder ville få et bedre samfund, hvis der på den måde både kom en bredere forståelse af, hvordan vores retssystem fungerer, men også hvad der sker i de kriminelle miljøer, og hvad der leder til kriminaliteten.
Så der er herfra stor opbakning, og det er altså ikke kun på vores vegne, men også på Enhedslistens vegne.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-25:
Ordføreren slipper ikke for et spørgsmål, selv om talen var kort.
Jeg vil bare spørge til det, som ordføreren er inde på i forhold til repræsentativiteten.
Er det ikke noget, der gør indtryk på ordføreren?
Pernille Vermund (LA), 2025-03-25:
Jo, det er det, men vi mener ikke, at det forslag, der ligger her, eller vi tror ikke på, at det vil gøre en reel forskel.
Jeg har jo hørt debatten i dag, i forhold til hvad det er for kompensation, man får for at være lægdommer, og der kan jeg ikke lade være at tænke, at vi også har andre, f.eks. et borgerligt ombud som det at være folkevalgt til et byråd og et regionsråd, som måske afholder folk, som har høje lønninger, og som skal bruge en del tid på det her arbejde, fra at påtage sig den type opgaver i vores demokrati og samfund, fordi der jo alt andet lige er en større, man kan sige tilsætning økonomisk for den gruppe af befolkningen.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-25:
Jeg tror bestemt, ordføreren har ret i, at det salær og det honorar, man kan få, både når man er lægdommer, men også når man er politiker rundtomkring i det lokale, har en betydning for, om man ønsker at påtage sig erhvervet.
Så det er jeg glad for også bliver en del af debatten i dag.
Jeg håber, vi kan være nogle partier, der løfter i de respektive fora, for det er da bestemt en del af udfordringen, tror jeg.
Tak til ordføreren.
Pernille Vermund (LA), 2025-03-25:
Selv tak.
I virkeligheden kan man sige, også når man ser på vores byrådsmedlemmer og regionsrådsmedlemmer rundtomkring i landet af dem, der er stillet op til kommunal- og regionsrådsvalg, at det måske også er lettere for den del af befolkningen, som har sådan store børn eller måske tilmed skippet deres børn af sted hjemmefra eller er så unge, at de ikke har stiftet familie endnu, at engagere sig, fordi der alt andet lige måske er flere opgaver i forbindelse med det at være familie, som man skal tilsidesætte for at påtage sig denne type hverv, men også øvrige borgerlige ombud osv.
Det er jo en diskussion værd, men måske også et udtryk for, at vi prioriterer forskelligt i forskellige faser af livet.
Mai Mercado (KF), 2025-03-25:
Det er vi, netop fordi vores system for udvælgelse af domsmænd jo bygger på princippet om bred, folkelig repræsentation, hvor domsmænd udpeges blandt almindelige borgere, hvilket sikrer, at de mennesker, som medvirker til at afsige domme, jo repræsenterer en bred vifte af forskellige mennesker i vores samfund.
Og det er med til at skabe tillid til, at afgørelserne ved domstolene ikke kun træffes af personer med juridiske kompetencer i form af dommeren, men også af borgere, som bringer deres livserfaring og sunde fornuft ind i retssalen.
Det nuværende system for udvælgelse sikrer desuden, at der er en balance mellem tilfældighed og kontrol, fordi domsmænd bliver udpeget fra en særlig liste, som kommunerne udarbejder i samarbejde med lokale borgere og organisationer, og det sikrer, at vi får et alsidigt panel af domsmænd, som afspejler befolkningens mangfoldighed, samtidig med at der også er en proces for at sikre, at de udvalgte er kvalificeret og også egnet til opgaven.
Med forslaget ønsker Alternativet en ny metode for udvælgelse, en stratificeret udvælgelse, og det, vi kan være bekymret for i Det Konservative Folkeparti, er, at nærheden går fløjten.
Forslagsstillerne skriver, at det skal være kommunerne, som laver udvælgelsen, men reelt vil det være en maskine, som ligesom tilfældigt udtrækker, hvem der skal ind og være lægdommere, og om den er placeret i kommunerne eller i Justitsministeriet vil jo derfor ikke spille den store rolle.
Vil man så følge den samme ansvarlighed for hvervet, den samme alvor for hvervet?
Det, vi kan være bekymret for, er, at flere, hvis man vælger at bruge stratificeret udvælgelse, så vil sige nej til at blive lægdommer, fordi man ikke føler det her lokale ansvar.
En anden styrke ved de gældende regler, som findes i dag, er, at systemet forebygger misbrug og sikrer upartiskhed, for domsmænd skal jo hverken være jurister eller have nogen særlig interesse i sagerne, hvilket ellers ville reducere risikoen for, at personlige eller faglige bias påvirker retfærdigheden, og derfor vurderes det også løbende, om de udpegede domsmænd kan leve op til de krav, der bliver stillet, hvilket også skaber en ekstra sikring af systemets integritet.
Derfor er jeg egentlig også glad for, at forslagsstillerne skriver, at de lægdommere, som udtrykkes i dag, er repræsentative i forhold til befolkningssammensætningen i Danmark.
Dertil vil jeg også bare fremhæve som konservativ, at de gældende regler jo er blevet formet af mange års erfaring og refleksion, og det kan en konservativ altid godt lide.
Man skal ikke altid finde på noget nyt bare for at gøre det, og slet ikke når man har gode regler, som er velfungerende.
Selvfølgelig kan man altså åbne op for en debat om forbedringer, og der er også kommet flere forslag frem i dag, bl.a. om man skal se på aflønningen af lægdommerne.
Vi havde det oppe i forhandlingerne om den økonomiske aftale for domstolene, og Konservative var også positive over for at se på aflønningen af lægdommerne.
Men hvis man skal lave ændringer grundlæggende for lægdommerne er det jo vigtigt fortsat at sikre et system, som skaber stor tillid, og som også skaber stor stabilitet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-25:
Tak til ordføreren for talen og også for at komme med kommentarer til den debat, vi har haft her i dag.
Jeg har først lige en kommentar og så et spørgsmål til sidst.
Jeg lagde mærke til, at ordføreren bemærker, at man i Konservative er bekymret for, at en stratificereret lodtrækning kunne betyde, at man måske ikke har lyst til eller måske ikke føler den lokale forankring i forhold til at sige ja til at være lægdommer.
Det synes jeg er en værdig bemærkning.
Jeg vil gerne betrygge De Konservative i, at det jo egentlig er den metode, man også har med borgersamlinger og borgerting lokalt.
Der er jeg ikke bekendt med, at der har været udfordringer med at få borgerne til at stille op, tværtimod.
Til gengæld vil jeg gerne stille et lidt mere åbent spørgsmål til De Konservative og ordføreren.
Hvilke tanker gør De Konservative sig omkring, hvordan vi kan forbedre systemet, når nu vi f.eks. hører, at der er udfordringer med at få folk til at stille op, men også i forhold til at skabe et system, der repræsenterer befolkningen?
Mai Mercado (KF), 2025-03-25:
For domsmændene og for lægdommerne er det jo vigtigt at have et velfungerende retssamfund.
Noget af det, som fylder allermest i min indbakke, er frustrationen over, at man som domsmand har afsat tid til lange retssager, som så eksempelvis bliver aflyst, og der kæmper retssystemet jo lige nu med meget, meget lange sagsbehandlingstider.
Så jeg tror, at hvis vi også i fremtiden skal sikre, at vi har tilstrækkeligt med domsmænd, tilstrækkeligt med lægdommere til at komme ind og virke i de danske retssale, så skal der være nogle forhold og nogle vilkår, som understøtter domsmændene, og som ikke gør, at det føles som en byrde, men at de rent faktisk føler, at de kan varetage en vigtig opgave for deres land og også for retssamfundet, når det er, at man som lægdommer sætter sig ind og hjælper med at dømme; det tror jeg er det allervigtigste.
Og så er aflønningen jo også en vigtig del af det; det har en betydning.
Det har ikke været reguleret i de mange år, og det er også noget af det, jeg får rigtig mange henvendelser om.
Nu fik vi det ikke med i sidste aftale, men måske får vi det med i en kommende aftale.
Christina Olumeko (ALT), 2025-03-25:
Det er noget, vi også i Alternativet vil tage med videre i vores arbejde, og så håber jeg jo, at vi på et senere tidspunkt med et flertal i Folketinget kan få gjort noget.
Hvis ikke det bliver stratificeret lodtrækning, som jeg kan fornemme at der ikke er flertal for, så i hvert fald noget andet for at skabe et bedre system.
Så tak til ordføreren.
Mai Mercado (KF), 2025-03-25:
Selv tak.
Det er egentlig også forfriskende med et beslutningsforslag, hvor vi drøfter vores domsmænds forhold; det sker ikke så tit.
En anden henvendelse, jeg fik, går på vigtigheden af, at man jo skal kunne dømme også i meget alvorlige sager.
Jeg har faktisk kun modtaget den ene henvendelse med en domsmand, som var bekymret for sin sikkerhed.
Det er klart, at vi herindefra selvfølge skal sikre, at hvis man er udpeget som domsmand, skal det være nogle ordentlige og også trygge vilkår, man dømmer under, og som man virker under i det tilfælde.