runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-04-30:
Tak for ordet.
Jeg vil indlede med at sige, at den her aftale ligger til grund for en lovbehandling, som ligger før min tid her i Tinget.
SF har i flere omgange foreslået, at der blev grebet ind over for udbydere af kviklån, og vi har haft rigtig svært ved at se passivt til, hvordan glubske virksomheder har kunnet udstede lån med op til flere hundrede, ja, flere tusinde procent i årlige omkostninger.
Vi ser det som en skandale, at et land som Danmark har kunnet tillade det her marked, og at det har været fuldstændig ureguleret.
Kviklånsvirksomhederne har fanget mange mennesker i en helt uoverskuelig gæld.
Det kan gælde unge og udsatte mennesker, og jeg synes, det har været en uanstændig praksis fra låneudbydernes side.
Så jeg er rigtig glad for, at vi får stoppet det her.
Inden den her aftale blev indgået har jeg ofte spurgt mig selv, om den her praksis er en måde at tjene penge på.
Er det etisk forsvarligt at målrette sine lånemuligheder til udsatte mennesker, der i forvejen optager meget gæld, så det bliver fuldstændig uoverskueligt for dem?
Jeg mener, at svaret er klart nej.
Den aftale her betyder ikke, at folk ikke længere kan låne, hvis det er nødvendigt, som Venstre siger.
Hvis nu ens vaskemaskine går i stykker, eller hvis en studerende har brug for en ny computer, er der andre muligheder.
Aftalen sikrer blot, at forbrugerne her får nogle rimelige vilkår, når der skal lånes penge.
Jeg er glad for, at vi kan behandle det her lovforslag – især også i den krise, som vi står i – for jeg tror, at folk har nemmere ved at ty til et kviklån, fordi de måske mister indtægt, så det er bydende nødvendigt.
Flere har mistet indkomst, så det kan være fristende at låne ekstra penge i den her tid.
Så jeg er rigtig glad for, at vi får det igennem nu.
SF støtter forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-30:
Jo, men jeg tror måske også, at ministeren kan se, at det er specielle tider.
Vi hører jo konstant fra regeringen og fra alle andre, at det her er historiske tider, og det er også historiske tider for brancher, som så skal forholde sig til ny lovgivning.
De har måske kun halvdelen af medarbejderne til stede, og resten er sendt hjem, måske på hjælpepakker, og det vil sige, at de måske ikke er i stand til at løse den her opgave.
For der kan være nogle af de mennesker, som er sendt hjem på lønkompensation, og derfor har de jo ikke en fysisk mulighed for det, hvis de stadig væk vil have støttekroner.
For de må ikke arbejde.
Skal de, hvis de siger, at de ikke kan løse det – vi har sendt dem her hjem på lønkompensation – så vælge mellem ikke at få lønkompensation fortsat eller ikke at kunne implementere de nye ting, som Folketinget kommer med her?
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at vi stiller dem på den her måde, og jeg vil anbefale, at vi under udvalgsbehandlingen kigger på det her for at se, og om vi ikke kan skubbe det en anelse.
Simon Kollerup (S), 2020-04-30:
Vi får selvfølgelig også en udvalgsbehandling af lovforslaget her og en mulighed for at drøfte tingene med hinanden, og jeg skal ikke i detaljen gøre mig klog på, hvor mange finansielle institutter der har hjemsendt medarbejdere på lønkompensation.
Jeg lægger bare til grund, at stilleskruerne i den politiske aftale med så bred en politisk opbakning – jeg er også meget glad for, at Nye Borgerlige sammen med rigtig mange andre partier er med i den politiske aftale – jo har gjort, at man har haft en god og rum tid til at indstille sig på, hvad det er for nogle grundlæggende principper, der kommer til at gælde, og derfor mener jeg, at det er rimeligt at holde fast i ikrafttrædelsesdatoen.
Orla Hav (S), 2020-04-30:
Nu vil jeg hoppe en del af indledningen over, eftersom forsamlingen har hørt på den en gang, og gå til at sige, at når behovet for den her lovændring er der, hænger det jo sammen med, at den globale handel har udviklet sig så voldsomt, som den har, og at det er helt afgørende, at vi som forbrugere kan have tillid til de ting, vi køber på kryds og tværs, uanset om det er til produktets sikkerhed eller det er produktets funktion.
Man skal have tillid til, at der ikke går ild i den mobiloplader, man har købt, eller at der ikke er giftige kemikalier i det legetøj, som børnene skal have i julegave, og det er derfor, at det her lovforslag er udarbejdet, som det er.
Markedsovervågningsforordningen er indbygget heri: Det udvider myndighedernes beføjelser til at føre kontrol bl.a. med nye hjemler til kontrol under skjult identitet og til at få blokeret adgangen for onlinegrænseflader, der sælger farlige produkter.
Lovforslaget skærper samtidig konsekvenserne for ikke at overholde reglerne, bl.a. ved at skærpe straffen og hæve de vejledende bødeniveauer med særligt fokus på gentagne overtrædelser.
Således samler lovforslaget overordnede bestemmelser om markedsovervågning af produkter på Sikkerhedsstyrelsens områder i en hovedlov, uanset om disse er omfattet af EU-harmoniseringen.
Derudover, og det er måske endnu mere glædeligt, følger lovforslaget også op på den aftale om lattergas, som regeringen indgik med Venstre, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten, Det Konservative Folkeparti og Alternativet.
Lovforslaget bevirker, at det bliver forbudt at sælge lattergaspatroner til unge under 18 år og forbudt at sælge mere 17 g lattergas ad gangen og forbudt at sælge lattergas, hvis man samtidig sælger alkohol og tobak i de pågældende butikker.
Det er værd at understrege, at det er et svært sundhedsskadeligt misbrugsemne, og derfor er det rigtig glædeligt, at en så stor del af Folketinget bakker op om at få strammet reglerne omkring lattergas.
Når vi i udvalgsbehandlingen hørte om, at der hos en forhandler havde været beslaglagt 32.000 små af de her patroner, som unge køber under betegnelsen lattergas, er der god grund til at være bevidst om, at det ikke er en butik, som er med til at forsyne Danmarks kagebagere, men det er en butik, som har et helt andet formål, og det bør vi stoppe af hensyn til de unge, for det er smadderfarligt.
Så jeg synes, det er en rigtig god dag, og vi glæder os over, at vi både passer på forbrugerne og ikke mindst passer på de unge i forhold til at komme ud i et misbrug af det her lattergas.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-04-30:
Tak for ordet.
For det første udmønter forslaget aftalen om at sætte ind mod misbruget af lattergas.
Det er en udmøntning af en aftale, vi er med i, som vi indgik for ikke så lang tid siden.
Det synes vi selvfølgelig er rigtig fornuftigt at der sættes ind over for.
Alle, der har fulgt med i medierne, eller færdes i nattelivet, har jo set, at det her har været et tiltagende problem.
Så vi synes, det er rigtig fint, at der sættes ind med bl.a. et forbud med salg af lattergas til unge under 18 år, med en mængdebegrænsning, så der ikke kan sælges mere end to små lattergaspatroner pr. forbruger pr. dag, samt at lattergas ikke må sælges der, hvor der forhandles alkohol, tobak eller e-cigaretter.
Det synes vi i Venstre er sund fornuft.
For det andet adresserer lovforslaget det her stigende problem med varer, der er købt på nettet, der er farlige og ikke lever op til den forbrugerbeskyttelse, vi normalt har, og ikke lever op til EU's standarder.
Det er både et problem for forbrugerne og for de lovlydige virksomheder, som bliver udsat for en uretfærdig konkurrence.
Derfor synes vi også, det er fornuftigt, at der bliver kigget på, hvordan man kan øge kontrollen af den her slags varer.
Der er lagt op til nogle forskellige forslag, bl.a. styrkede kontrolmuligheder for Sikkerhedsstyrelsen, som nødvendigvis ikke behøver at opgive, hvor man kommer fra, når man køber varer i de webshops, og øgede muligheder for at lukke ned for onlineplatforme.
Det synes vi umiddelbart også er fornuftigt.
Der er rejst nogle retssikkerhedsmæssige spørgsmål i forbindelse med høringssvarene om, hvor bred den her hjemmel er.
Det er noget af det, vi gerne vil prøve at få nærmere belyst i lovbehandlingen og blive lidt betrygget i, hvor grænserne præcis går, i forhold til hvad det er for nogle beføjelser, myndighederne får.
Men umiddelbart er vi positive..
Endelig lægger det her lovforslag op til, at man samler reguleringen af de forskellige produkttyper, der kan være farlige, i en ny hovedlov på Sikkerhedsstyrelsens område.
Både EU-regler og danske regler skal samles.
Det synes vi umiddelbart også er fornuftigt.
Vi håber og tror, at det kan være med til at lette de administrative byrder for virksomhederne og lette kommunikationen for myndigheder, virksomheder og borgere, så det bakker vi som udgangspunkt også op om.
På det her område er der også rejst nogle spørgsmål om, hvad det præcis vil betyde på tværs af de forskellige brancher.
Der er også rejst yderligere opmærksomhedspunkter, i forhold til hvem der betaler for nogle af de her ekstra kontrol foranstaltninger, og hvordan det foregår.
Det er også nogle spørgsmål, som vi gerne vil have belyst under udvalgsbehandlingen.
Vi ser frem til udvalgsbehandlingen, og som udgangspunkt synes vi, det er nogle fornuftige initiativer, der er lagt op til.
Katrine Robsøe (RV), 2020-04-30:
Tak for det.
Jeg vil gøre det ganske kort, for der er jo flere, der rigtig fint har gennemgået, hvad det her lovforslag indeholder.
Jeg vil dog gerne lige også have lov til at fremhæve, at det her lovforslag jo indeholder vores aftale om lattergas.
Jeg tror, at de fleste af os har set ret bekymret til med den udvikling, der har været, og mængden af lattergaspatroner, man kunne se rundtomkring i gaderne efter en lørdag aften.
Jeg er rigtig glad for, at vi i en bred aftale nu får gjort noget ved det, og at det bl.a. indeholder en aldersgrænse og en mængdebegrænsning, men også særlig det her med et stop for salg af lattergaspatroner i butikker, hvor man også sælger alkohol.
Lige præcis den sidste del her var noget af det, jeg synes vi på ret fornem vis samlet fandt frem til kunne fungere godt, da vi sad og forhandlede det her.
Så det synes jeg faktisk er et klap på skulderen til rigtig mange herinde.
Derudover indeholder lovforslaget jo også den her del med en ny ramme for kontrol med produktsikkerhed.
Det er megavigtigt, at vi følger med den globale handelsudvikling, og at vi dermed også får sikret de danske forbrugere mod farlige varer.
Derfor støtter vi naturligvis lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-30:
Nej, jeg tror ikke, at det hjælper alle, og det kunne jeg heller aldrig finde på at sige det gør.
Det hjælper nogle, og så vil der være nogle andre, som stadig væk vi stå i en økonomisk svær situation, og som stadig væk vil have brug for lån.
Det er jo derfor, jeg siger, at det ikke er et ultimativt fix på nogen ting.
Det går ind og adresserer nogle specifikke ting, hvor der også har været et behov.
Jeg synes, at den retskendelse, som kom, understregede, at der var behov for, at det blev adresseret, og at der blev gjort noget.
Det finder vi faktisk også er rigtig, rigtig væsentligt i Nye Borgerlige for at vise vores samfundssind over for dem.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-04-30:
Tak for det.
I forhold til lovforslag L 179 vil jeg også specielt gerne fremhæve den del, som handler om den brede politiske aftale, der blev indgået i januar 2020 – her var jeg med.
Det her handler konkret om at standse den farlige tendens, som ses blandt unge, hvor lattergas anvendes som et rusmiddel.
Brug af lattergas som et rusmiddel kan få fatale konsekvenser, som vi må tage alvorligt.
I december 2019 offentliggjorde Sundhedsstyrelsen en rapport om udbredelsen af det her fænomen, altså inhalering af lattergas blandt unge.
Og de her konklusioner, der var, var skræmmende: 12-15 pct. af unge i alderen 15-25 år på de gymnasiale uddannelser og erhvervsskolerne angav, at netop de havde prøvet at inhalere lattergas fra gaspatroner.
Der stod også, at udbredelsen af lattergas fra de her patroner var markant især i hovedstadsområdet, men også andre steder i Danmark.
Det fik mig til at ringe til SSP i min egen lille hjemegn, nemlig i det nordjyske Himmerland, og her var tendensen også kendt.
Det her lovforslag gør det forbudt at sælge lattergaspatroner til unge under 18 år.
Det laver en mængdebegrænsning på maks. to patroner til private, og det gælder også, når vi snakker om import.
Der bliver også stillet et vigtigt krav om et system, der sikrer købernes alder, når man køber lattergaspatroner, vel at mærke kun to, på nettet.
Det øger kontrollen, og så øger det muligheden for at uddele bøder, hvis man ser det her finde sted.
Vi begrænser også udsalgsstederne, således at lattergas kan sælges i de butikker, hvor det giver mening; og apropos køleskabe, som er blevet nævnt i dag, kan man f.eks. købe det i køkkenudstyrsbutikker.
Lattergas kan være livsfarligt som et rusmiddel, og det skal der sættes en stopper for hellere i dag end i morgen, så SF stemmer for forslaget.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-04-30:
Nej, og det er jo så der, hvor vi politisk grundlæggende har forskellige syn på det.
For vi synes ikke, at den ghettodannelse og de parallelsamfund, som vi desværre ser en række steder i Danmark, er gavnlige, hverken for samfundet som helhed eller for de mennesker, der bor der, og som aldrig rigtig får fodfæste i det danske samfund, lærer dansk og taler dansk i dagligdagen.
Og for mange af børnenes vedkommende har de forældre, der står uden for arbejdsmarkedet, og de får fra de er små grundlæggende aldrig chancen for at få den fulde pakke af frihedsmuligheder og uddannelse og andet, som det danske samfund sådan set har at tilbyde.
Og i forhold til spørgsmålet om at blive busset rundt vil jeg bare sige, at jeg egentlig tror, at der er mange forældre, der elsker at sætte deres børn på en bus og tage ud i skovbørnehaven.
Så kan Enhedslistens ordfører ikke ligesom sige, hvad det er, der er så negativt ved at tænke i andre institutionsformer end dem, der er stationære?
Mona Juul (KF), 2020-04-30:
Tak for det.
Vi har jo med et lovforslag at gøre, der ligesom er delt i to dele, men hvor begge dele tager afsæt i forbrugersikkerhed og tryghed, og hvor begge har en morale, som jeg vil slutte af med.
Den ene del supplerer EU-forordningen om produkters sikkerhed og overensstemmelse og handler om at sikre bedre overvågning af og kontrol med farlige produkter, der handles online, typisk fra lande uden for EU.
Vi vil ikke have den slags skrammel, og vi vil ikke have den unfair konkurrence.
Lattergaspatroner er som bekendt noget, der anvendes i flødeskumssifoner – det gør de i hvert fald hjemme hos mig – men man kan altså også trække gassen ud i f.eks. en ballon, suge den ind og få en kortvarig rus, der samtidig blæser hjernen ud.
Og det prøver vi med lovforslaget at sætte en stopper for ved bl.a. at begrænse, hvor mange patroner man kan købe, og hvor man kan købe dem.
Det er rigtig godt.
Hvad der er knap så godt, er, at vi er nødt til at lovgive mod, at danskerne køber tåbelige, utestede og farlige produkter.
Jagten på gode tilbud har det med at vinde over den sunde fornuft.
Det kan vi lovgive om, men det burde ikke være nødvendigt.
Og hvor er forældrene?
Skulle de ikke for længst have grebet ind?
Vi kan ikke overlade det hele til fællesskabet.
Staten er ikke din mor, og vi kommer aldrig til at kunne forbyde os til det hele.
Og vi kan ikke lovgive om alt og alting.
Vi kan f.eks. ikke forudsige, om der er andre produkter, som kan anvendes som rusmiddel.
I dag tager vi et politisk ansvar, og det bakker Konservative op om, men det burde ikke være nødvendigt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-30:
Lovforslaget indeholder jo forskellige elementer, bl.a. et element, som er en aftale, som Nye Borgerlige ikke er en del af.
Så derfor vil jeg anmode om, at vi får skilt lovforslaget ad.
Så kan man jo stemme for de ting, som man kan støtte, og så kan man stemme imod de ting, som man ikke har som en del af en aftale.
Så det vil vi anmode om, og jeg skulle hilse fra Liberal Alliance og sige, at de har samme anmodning, i og med at de heller ikke er med i den aftale, som er lavet.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-30:
Tak for det.
Mit indtryk med en – indrømmet – lidt sparsommelig viden på området er, at såkaldte kviklån og hurtige forbrugslån for mange af de danskere, der ulykkeligvis havner i gældsfælder, i bundløs gæld så at sige, er noget af det, mens en stor del af den gæld, som de døjer med, er banklån, billån og alle mulige andre ting, der ikke bliver reguleret af det her lovforslag.
Jeg vil egentlig bare høre, om ministeren ligger inde med en viden, en viden, som ministeren måske vil dele med udvalget, som antyder eller dokumenterer, at der er problemer med personer, der er fanget i bundløs og stor gæld, alene på grund af den type forbrugslån, som man vil regulere med det her lovforslag, eller om det er noget, som man ikke har nogen viden om på nuværende tidspunkt.
Simon Kollerup (S), 2020-04-30:
Man skal jo altså ikke have fulgt meget med i den offentlige debat for at vide, at kviklån har en meget negativ effekt på mennesker, der bliver ramt i situationer, hvor de ikke kan komme ud af de her kviklån igen.
Jeg ved ikke, om jeg må tage spørgsmålet som et udtryk for, at Liberal Alliance slet ikke anerkender, at der er et problem med kviklån i Danmark.
For grundlæggende handler det her jo også om at beskytte en række forbrugere, en række danskere, som risikerer at havne i udsatte, sårbare situationer, hvor kviklån, som jeg siger, bliver til en slags kviksand, noget, som det er svært at komme ud af, noget, der trækker en længere og længere ned økonomisk.
Det har vi da en forpligtigelse til at gøre noget ved.
Forsøgene har været gjort undervejs, de er blevet omgået gang på gang.
Nu kommer der et egentligt opgør med kviklån, og der havde jeg meget gerne set, at Liberal Alliance havde været med.
Men jeg ved ikke, om det skal være et udtryk for, at man ikke anerkender, at der her er et problem.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-30:
Jeg må jo tolke svaret sådan, at ministeren ikke ligger inde med en viden, der dokumenterer eller antyder, at kviklånene i sig selv er det, der skaber den bundløse gæld, og at det nok snarere er et mere komplekst problem, hvor folk, der i forvejen er gældsat, tager kviklån oven i købet, og at kviklånene så bliver dråben, der får bægeret til at flyde over.
Det synes jeg er en alvorlig ting.
Hvis det stod til Liberal Alliance, skulle det være sådan, at der var krav om til kviklånsudbyderne, at havde en låneansøger en stor gæld i et pengeinstitut, måtte der ikke lånes ud til den person.
Men kviklånsudbyderne må ikke få adgang til de data, der kan vise, om en låneansøger har en stor gæld i et pengeinstitut.
Kunne ministeren være interesseret i at styrke mulighederne for kreditvurderinger, ved at man deler de data mellem låneudbyderne?
Simon Kollerup (S), 2020-04-30:
Jeg kan forsikre om, at der undervejs i forhandlingerne er blevet afsøgt forskellige muligheder.
Ordførerens gode kollegaer fra andre partier, som endte med at gå med i aftalen, har også bragt forholdet på banen, så det har vi været omkring.
Jeg er bare nødt til at sige, at jeg jo synes, at det afslører et parti, Liberal Alliance, som her ikke ønsker at tage et ansvar, som ikke ønsker at tage et ansvar for de negative ting, som kviklån bidrager med til det danske samfund, fordi det er ubekvemt, fordi man ikke har lyst, og det er ærgerligt.
Jeg havde gerne set, at Liberal Alliance var gået med i den her aftale og stemte for lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-30:
Når jeg tager ordet, er det, fordi den konservative ordfører havde et ønske om at stille et spørgsmål, og så synes jeg, det er rimeligt, at man kan få den mulighed.
Mona Juul (KF), 2020-04-30:
Jamen der er ikke nogen af os, tænker jeg, der ikke gerne vil hjælpe på nogen som helst måde.
Spørgsmålet er, om det her lovforslag rent faktisk hjælper nogen.
Det hjælper i hvert fald nogle, det er der ikke nogen tvivl om, men hjælper det alle?
Hjælper det også de mennesker, som jeg har prøvet at fortælle om i min ordførertale, som jo netop får væsentlig vanskeligere ved at optage et helt almindeligt forbrugslån?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-30:
Nu skal jeg passe på, at jeg ikke kommer for tæt på hr. Alex Vanopslagh – vi skulle nødig have Sundhedsstyrelsen og alle mulige andre efter os!
Men hvis han vender sig om, kan jeg svare på det.
For os har det været vigtigt med den beslutning, der kom fra retten, og som viste, at det her med ågerrenter kunne vi ikke håndtere, sådan som det var nu – så krævede det, at vi lavede nogle ændringer.
Der var behov for, at der blev lavet lovændringer i forbindelse med det.
Kunne vi have tænkt os, at aftalen lå et andet sted, hvis man snakker ÅOP?
Nu blev det en forhandling, og så kom den til at ligge dér.
Et af de elementer, som jeg synes er vigtigt, og som jeg også hører ministeren sige at der i forhandlingerne er blevet lagt vægt på, er, at man i forhold til psykisk syge, folk på kanten af samfundet lægger en ekstra indsats ind, i forhold til at de ikke kommer til at optage rigtig mange lån.
Og det synes jeg er det positive ved det her.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-30:
Der er jo også i dag en mulighed for, at man kan klikke ind i cpr-systemet og så krydse af – ligesom man kan krydse af, at man ikke vil have markedsføring i sin postkasse – at man ikke kan blive godkendt til diverse lån, og det kan psykisk syge borgere jo gøre.
Men jeg vil egentlig blot høre, om Nye Borgerlige vurderer, at det her vil betyde, at bankerne vinder kunder fra dem, der tilbyder den her type forbrugslån nu, og at det egentlig ikke nødvendigvis stiller forbrugerne bedre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-30:
Det er en valid pointe, men jeg tror, det er for tidligt at sige.
For en bekymring er jo også, om det reelt set er 35 pct. eller 25 pct., der kommer til at være det styrende.
Og der har vi fra ministeren fået lovning på, også i de forhandlinger, vi lige har haft, at det evaluerer vi.
Og hensigten er ikke, at det skal ligge på de 25 pct., men på de 35 pct. Og det er så fordelen ved at være med i aftalen, altså at så kan vi holde ministeren fast på de her ting.
Mona Juul (KF), 2020-04-30:
Tak for det, og tak for muligheden.
Det, jeg jo bare gerne vil spørge Nye Borgerlige om, som jo flere gange her i salen også gerne vil være erhvervslivets gode ven, er, hvordan man kan være med til at lave en aftale, der jo de facto sætter dansk erhvervsliv dårligere i forhold til at lave udbud af lån.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-04-30:
Jeg tror ikke, at jeg anerkender præmissen om, at det generelt stiller erhvervslivet dårligere.
Det beskytter forbrugerne på nogle områder.
Jeg deler ikke venstrefløjens, kan man sige jubelråb om, at det her løser alt.
Der vil stadig være folk, som træffer beslutninger, som måske er mindre kloge, og sætter sig i massiv gæld.
Så hvis man går ud bagefter og sælger det her som noget, som på den måde sikrer, at folk ikke kommer til at sætte sig i en stor gæld, som de ikke kan komme ud af, så er det at stikke blår i øjnene.
Men den går ind og beskytter måske nogle af de allersvageste i samfundet, som har brug for en hjælpende hånd, ved at sige, at vi sætter nogle kontrolenheder ind.
Kunne man have gjort det uden den her?
Ja, det havde vi sådan set også forudset at man kunne have gjort.
Det kunne have været en bedre aftale, hvis man havde gjort det.
Og jeg tror, at hvis Konservative og Nye Borgerlige skulle have lavet den aftale, så var vi nok gået den vej.
Men præmissen var, at hvis vi skulle have noget af det med, så skulle det altså ind i den her aftale.
Og så var det en afvejning.
Og vi synes, at der altså er nogle svage derude, nogle sårbare sjæle, som her har brug for en hjælpende hånd.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-30:
Tak for det.
Jeg synes, det er rigtig god skik, vil jeg sige til hr. Lars Boje Mathiesen, at vise den respekt for fru Mona Juul.
Jeg tillader mig at benytte samme tilbud.
Jeg vil egentlig blot høre, hvad det er for nogle rigtig gode ting, der er i den her aftale, og som gør, at Nye Borgerlige er med i den og stemmer for.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-04-30:
Tak for det.
I lighed med de øvrige ordførere kan Radikale Venstre også støtte lovforslaget.
Det er jo et godt eksempel på, at teknologien udvikler sig, og derfor skal reguleringen, som bestemmes her og på EU-plan, følge med.
Her har Danmark været foran.
Det er fint for Radikale Venstre, at vi nu ser, at der også kommer EU-lovgivning på området, sådan at vi får en passende og fælles regulering på det her område.
Vi støtter forslaget.