runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2024-02-28:
Jeg kommer ikke til her i dag at stå og præsentere regeringens kommende landdistriktspolitiske udspil.
Det tror jeg heller ikke spørgeren havde nogen forventning om.
Jeg synes bare, når man sidder og påpeger ting, som om der er en hel masse, der er kommunalreformens skyld, at man jo så også skylder at sige, at kommunalreformen er blevet evalueret ad flere omgange.
Det blev den tilbage i 2013, og det blev den igen i 2022, og grundlæggende er kommunalreformen jo blevet evalueret positivt, også i forhold til de mål, der var opsat.
Er det så lig med, at der ikke er ting, der ikke fungerer ude i kommunerne i dag?
Nej, der er masser af ting, der kan gøres endnu bedre, uanset om vi snakker udvikling af vores folkeskole eller sundhedsvæsen eller vores ældrepleje for den sags skyld, og det skal vi da fortsat være optagede af.
Det er i øvrigt også en dagsorden, som ikke så at sige kan begrænses til alene at vedrøre spørgsmål omkring et landdistriktspolitisk udspil.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-28:
Jamen så synes jeg, ministeren skal svare på sit eget spørgsmål: Hvad agter hun så at gøre i forbindelse med den følelse, der er, af, at skoler lukker, at der er stadig længere til sundhedsbehandling, at der er stadig længere, hvis man skal have hjælp til at finde et job – altså alle de udmærkede spørgsmål, som ministeren i sin retorik om alt, hvad der var gået godt, så trods alt fik nævnt, i forbindelse med hvad der ikke var gået godt?
Hvad agter man så at gøre andet end at skyde Dansk Folkepartis gode idéer ned?
Sophie Løhde (V), 2024-02-28:
Jeg skyder aldrig nogen gode idéer ned.
Jeg står her jo ikke alene som indenrigsminister i dag, jeg står her også som sundhedsminister, og derfor vil jeg da gerne komme med et konkret eksempel på noget af det, vi er optaget af på sundhedsområdet.
Det er jo bl.a. at sikre, at vi i stedet for hele tiden at bede borgerne og patienterne om at tage en lang tur ud på landevejen for at kunne komme på ambulatoriet til en eller anden kontrol sørger for at flytte sundhedsvæsenet ud tæt på borgerne, i nogle tilfælde faktisk helt ud i borgerens eget hjem, så man eksempelvis kan monitorere egen sygdom og data kan flyde til sygehuset og vi på den måde kan sikre, at flere tilbud faktisk rykker ud, tættere på borgerne.
Peter Kofod (DF), 2024-02-28:
Tak for det.
Vi diskuterer utrolig meget centralisering i Danmark, og det er der gode grunde til, fordi der er mange, der føler den her centralisering som et meget stort kontroltab og et problem i vores samfund.
Men det er jo ikke kun centralisering, i forhold til at noget rykker fra provinsen og ind til de store byer; det kan også være følelsen af, at der sker en centralisering tættere på en, altså at man før boede i en rigtig hovedby, der havde sin egen borgmester og et rådhus og en borgerservice og alle de ting, der føltes trygt og tæt på, og at det lige pludselig bliver flyttet væk.
Det må da bekymre regeringen.
Sophie Løhde (V), 2024-02-28:
Grundlæggende blev der jo sådan set med kommunalreformen flyttet flere opgaver ud tættere på borgerne.
Rigtig mange ting, som de tidligere amter varetog, var jo i en langt mere centraliseret offentlig sektor end den decentralisering, der skete med kommunalreformen.
Og så tror jeg, man skal passe på med at lave den entydige årsagssammenhæng, at fordi udviklingen så nogle steder er gået på en bestemt måde, så er det på grund af kommunalreformen.
Vi kan godt tage en større diskussion omkring urbanisering og andet, hvor der jo sker en befolkningsflytning, ikke bare i Danmark, men mange steder i den vestlige verden, væk fra de mindre byer og ind til de større byer.
Det er jo ikke noget, der har med en kommunalreform at gøre.
Vi skal sørge for, at der også er gode servicetilbud ude tæt på borgerne, så det er muligt og det er godt at leve, bo og arbejde alle steder i Danmark.
Peter Kofod (DF), 2024-02-28:
Tak for det, formand.
Jeg synes ikke, at ministeren skal tage det så ilde op.
For det er jo en udstrakt hånd om hjælp fra Dansk Folkeparti til at gøre det her samfund bedre, og det er, som om vi skal høre om hjertepatienter, amtsråd og alt muligt andet, og det virker sådan meget overgearet.
For der findes jo den dag i dag masser af små kommuner, hvor det kører godt, altså små kommuner, der i sin tid ikke blev lagt sammen.
Jeg går ikke ud fra, at der er noget galt med vores økommuner, hvor enhederne er meget små, og hvor man åbenbart i sin tid har valgt, at det var en god idé.
Morten Bødskov (S), 2024-02-28:
Tak for det, formand.
Jeg er helt enig med Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen.
Gennemsigtigheden på bankmarkedet er for dårlig, og det er også oplagt, at det hæmmer konkurrencen, når kunderne ikke kan gennemskue eller overskue deres bankforretninger, og det kan vi simpelt hen ikke være tjent med.
Udfordringen med gennemsigtighed er alvorlig.
Da selv samme styrelse, altså Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, gennemførte et eksperiment, hvor en gruppe bankkunder skulle finde ud af, hvad det kostede dem at være bankkunde, gav fire ud af ti op.
Det duer selvfølgelig ikke!
Derfor skal det være lettere at være bankkunde, det skal være lettere at stille sig kritisk over for sin banks priser og vilkår, og det skal i sidste ende også være mere overskueligt at skifte bank, hvis man er utilfreds eller har fået et andet tilbud.
Derfor igangsatte jeg, som jeg også sagde til den tidligere spørger, en undersøgelse af bankernes rådgivningsforpligtelse: Lever de op til det, de rent faktisk skal?
Der må man sige, at det ikke var alle banker, der levede op til, at de skulle og altså skal rådgive deres kunder tilstrækkeligt.
På den baggrund har jeg nu bedt Finanstilsynet om at skærpe fokus på rådgivningsforpligtelsen i deres tilsyn over for pengeinstitutterne.
Jeg må sige, at det jo også ærgrer mig, at det initiativ, der var sat i gang omkring prissammenligningsportalen, ikke kunne flyve, så at sige.
Jeg synes, man skal være opmærksom på, at der er en række andre private prissammenligningsportaler, hvor man som kunde, hvis man besøger dem, rent faktisk kan få oplysninger, som på fin vis kan hjælpe en på vej i den dialog, som vi skal have med vores pengeinstitutter.
Som jeg sagde før, er det det bedste, nemlig at fremme konkurrencen, og det kan man gøre ved at stille kritiske spørgsmål til sin bank: Hvad betaler jeg i rente?
Hvad betaler jeg i rente på min bolig?
Hvad får jeg i rente på min børneopsparing?
Hvad betaler jeg i gebyr?
Få de der ting fra banken, og hvis man er utilfreds, gå over til nabobanken, og hvis de kan gøre det nemmere, billigere og bedre, vil jeg opfordre til, at man skifter bank.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-02-28:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg hørte også svaret på hr. Pelle Dragsteds spørgsmål før og det her med rådgivningsforpligtelsen for bankerne, og det synes jeg er fint, men det er jo bare ikke det element, jeg spørger til her, for der er selvfølgelig flere elementer i konkurrencen.
Det element, som er afgørende, og som jo også er afgørende i Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens rapport, er netop gennemsigtigheden.
Kan man finde ud af som forbruger, hvad det egentlig koster at være kunde i en bank?
Når fire ud af ti i rapporten giver op undervejs, er det jo klart, at vi ikke har tilstrækkelig konkurrence på markedet.
Vi kan ikke få konkurrence, hvis man som kunde ikke kan gennemskue, hvad prisen i en bank er.
Derfor synes jeg og synes vi i SF, at det må være stærkt alarmerende, at det initiativ og ønske, man oprindelig havde politisk, om en prisportal, som Forbrugerrådet Tænk også var inde over, ikke har kunnet lade sig gøre; og at Forbrugerrådet Tænk siger, at de data, der bliver leveret fra banksektoren, og som dem bekendt også er det, der leveres til de øvrige prisportaler, simpelt hen ikke er tilstrækkelige for at sikre gennemsigtigheden.
Så mit spørgsmål til ministeren er jo bare: Skal vi ikke tage det politiske ønske op igen, at vi skal have en prisportal, hvor vi også har forbrugernes repræsentanter med omkring bordet, for at sikre, at vi netop har det fulde overblik?
Er det ikke et afgørende element i, at vi kan få en konkurrence på det her marked?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-28:
Det tror jeg der gør, inden der går alt for længe.
Det, som vi konkret har sat os for, er jo, at vi gerne vil udnævne en ambassadør, som skal tage fat på den her opgave, og sætte gang i det udredningsarbejde, i forhold til hvordan vi kan udvise flere, for vi er jo interesseret i, at der er så mange som muligt, der er dømt for grov kriminalitet, som bliver udvist.
Men det er klart, at der lige nu er nogle problemer med konventionerne i forhold til at sikre, at vi kan få sendt folk, som har begået den type af kriminalitet, ud af landet.
Det er de to områder, hvor jeg ser vi bliver nødt til at tage fat, altså ved at udnævne en person, der har ansvaret for det her, og som har den bemyndigelse, og ved at gå i gang med et udredningsarbejde for at se på, hvad det er for nogle paragraffer, vi eventuelt kan rykke på.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-02-28:
Jeg vil egentlig høre ministeren om det med, at der i regeringsgrundlaget jo står, at man godt vil kigge på konventionerne, rammerne, og på, hvordan vi måske kan udfordre konventionerne.
Hvornår sker der noget på det område?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-28:
Jeg ved, at der er blevet rejst en række sager af anklagemyndigheden for billigelse af terror, og de er jo ikke afsluttet endnu, men jeg tror også, at det er vigtigt, at vi holder tungen lige i munden her.
Hvis nu man tager fru Pia Kjærsgaards indledende udsagn om at synge »From the river to the sea« – jeg beklager, at jeg siger det på engelsk, men det var det, som fru Pia Kjærsgaard sagde, altså fra floden til havet – så er det jo ikke et terrorudsagn.
Det er jo et politisk ønske om, at et bestemt land skal være på en bestemt måde.
Det er vel dårligt terrorisme, men jeg ved, at når det f.eks. er reelle terrorismeudsagn, som klart kan dømmes, så bliver der også rejst tiltale imod de folk.
Peter Skaarup (DD), 2024-02-28:
Tak til ministeren for indlægget på vegne af regeringen.
Jeg synes jo, det er godt, at vi har den her lovgivning.
Man må også sige, at de straffe, der falder på området, nok lader noget tilbage at ønske.
Derfor vil jeg jo godt høre ministeren, om regeringen virkelig ikke har nogen planer på det her område med henblik på nogle højere straffe, udvisning m.v.?
Sagen er jo, at det her antal billigelser af terror er steget markant efter det, der skete i Israel den 7. oktober 2023.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-28:
Jamen vi siger allerede, at nok er nok, fordi man kan blive udvist efter § 136, men det er klart, at det, der handler om f.eks. konventioner, jo er noget, som har et længere tidsperspektiv, og det er jo kun, og det har jo været genstand for debat mange gange hernede, Dansk Folkeparti, som ønsker at udtræde af konventionerne.
Så længe vi er inden for dem, bliver vi nødt til at forsøge at påvirke dem, så godt vi kan.
Det er en del af vores regeringsgrundlag.
Det kommer vi selvfølgelig til at tage fat i, men det betyder, at på nuværende tidspunkt har vi ikke en vej til at sikre, at vi kan få flere udvist, end der er nu.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-28:
Hvad betyder »på nuværende tidspunkt«?
Det er sådan en ting, jeg ofte hører: Regeringen er ikke »på nuværende tidspunkt« interesseret i det eller vil det, eller hvad ved jeg.
Hvornår kommer tidspunktet, hvor man siger, at nok er nok?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-02-28:
Tak til Dansk Folkeparti for at indkalde her i dag.
Det er jo ingen hemmelighed, at der er problemer med ekstrem islamisme.
Det oplever vi desværre også i Danmark: eksempler på fanatiske ekstremistiske kræfter, der gennem ytringer forsøger at vinde indpas i samfundet og forsøger at vende en del af befolkningen mod de værdier og normer, som er bærende for vores samfund.
I mine øjne har det givet anledning til en helt legitim bekymring for de værdier og normer, som trives i grupper med indvandrerbaggrund.
Ekstremistisk islamisme underminerer sammenhængskraften og det demokratiske samfund, og det er en voldsom barriere for vellykket integration, og det er uacceptabelt.
Det er regeringens klare holdning, at udlændinge, der dømmes for alvorlig kriminalitet, ikke har noget at gøre i det danske samfund.
Udlændingelovens regler om udvisning er generelt bygget op efter den såkaldte trappestigemodel, hvor betingelser for udvisning skærpes i takt med varigheden af udlændingens ophold i Danmark.
Formålet med de supplerende regler er at vise, at visse forbrydelser skal kunne medføre udvisning uanset varigheden af udlændingens ophold her i landet og uanset straffens længde.
Med andre ord fraviger man den generelle model, hvilket betyder, at der er en række tilfælde i praksis alene af Danmarks internationale forpligtelser, der sætter grænsen for, hvornår der konkret kan ske en udvisning.
Allerede i dag er der altså efter udlændingelovens regler adgang til at udvise udlændinge, der idømmes en ubetinget fængselsstraf efter § 136 uanset varigheden af udlændingens ophold og længden af den idømte straf.
Så vil jeg afslutningsvis oplyse, at regeringen på nuværende tidspunkt ikke har planer om at hæve strafferammen for straffelovens § 136, men hvis der viser sig at være behov herfor, er regeringen ikke afvisende over for yderligere tiltag.
Tak for ordet.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-02-28:
Tak for det, formand, og først og fremmest tak til fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti for at indkalde til den her debat.
Det er godt at høre, at det dunker i hjertet, når man diskuterer det her.
Det gør det også hos mig.
Det er et stort problem, at den ekstreme islamisme er i fremgang.
Det gælder i Europa, og det gælder i Danmark.
Den tilgang er vi i Socialdemokratiet enige med Dansk Folkeparti i.
Helt konkret ser vi eksempler på hadefulde ytringer i det offentlige rum, som på alle måder er uforenelige med danske værdier: kampråb om bomberegn, hyldestråb til terrorledere og opfordringer til jihad eller hellig krig.
For mig personligt flød bægeret helt over, da man i gaderne i Odense, hvor jeg selv er fra, demonstrerede til fordel for børn i Gaza på dansk, hvilket er meget sympatisk – men så snart kampråbene blev mere voldsomme, krigeriske og direkte billigende over for terror, ja, så skiftede sproget til arabisk, som de færreste danskere taler.
Den måde at demonstrere på er decideret uærlig, og for at være helt ærlig synes jeg faktisk, at det er skræmmende.
Derfor forstår jeg og deler til fulde den bekymring, som Dansk Folkeparti rejser i dag.
I forhold til det konkrete forslag ser vi ikke strafferammen i § 136 som en hindring for at udvise udlændinge, som billiger terror.
Det er allerede en mulighed i dag at udvise udlændinge, der idømmes ubetinget fængsel for billigelse af terror efter straffelovens § 136.
På den baggrund vil jeg på vegne af Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne læse følgende forslag til vedtagelse op: Forslag til vedtagelse
»Folketinget mener, at det er stærkt bekymrende og meget forkasteligt, at borgere i Danmark billiger terroraktivitet og terrororganisationer.
Folketinget anser det derfor som afgørende at få gjort op med ekstrem islamisme og de udfordringer, der er forbundet hermed, med henblik på at værne om sammenhængskraften og demokratiet i Danmark.
Folketinget noterer, at det allerede følger af udlændingelovens regler om udvisning, at hvis en kriminel udlænding kan udvises af Danmark inden for de nuværende regler, så skal der ske udvisning, medmindre det med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Folketinget noterer sig endvidere, at der allerede i dag er mulighed for at udvise udlændinge, der idømmes ubetinget fængselsstraf for overtrædelse af straffelovens § 136.«
Preben Bang Henriksen (V), 2024-02-28:
Ja, det er vi helt enige om.
Altså, teknisk set har vi jo tidligere har gjort det.
Jeg tror, at sidste eksempel var under hr. Søren Pinds tid som justitsminister, hvor vi forhøjede normalstraffen for overfaldsvoldtægt til 3½ år og kontaktvoldtægt til 2½ år.
Det gjorde vi ved en lovændring af et eller andet relativt ubetydeligt i forbindelse med den samlede lovtekst.
Så det kan lade sig gøre, at vi her i Folketinget i bemærkningerne kan skrive en anden normalstraf ind end den gældende.
Vender vi os mod en diskussion af straffen, er vi nok nødt til at skulle have Justitsministeriet eller Udlænding- og Integrationsministeriet til nærmere at opsummere, hvor vi egentlig ligger henne.
For ud fra mine private undersøgelser, havde jeg nær sagt, ligger vi sådan et sted på omkring 1 måned og måske op til 4 måneder i et enkelt groft tilfælde.
Så hvis vi skal ind og kigge på det – og det kan vi rolig gøre – skal vi have noget mere eksakt at vide.
Peter Skaarup (DD), 2024-02-28:
Jeg siger tak til hr. Preben Bang Henriksen for en meget afbalanceret ordførertale.
Jeg bed mærke i vurderingerne i forhold til de her strafferammer, som ordføreren var inde på, og der kan jeg godt sige, at vi i Danmarksdemokraterne er helt enige i, at strafferammerne måske nogle gange er gode nok.
Problemet er bare, at man ikke udfylder strafferammerne.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Preben Bang Henriksen med den mangeårige erfaring, der ligger hos hr. Preben Bang Henriksen: Hvordan tænker hr. Preben Bang Henriksen at vi skal få fyldt de strafferammer ud?
For nogle vil jo sige, at vi skal forhøje strafferammerne for at få dem fyldt lidt mere ud, eller at vi skal forhøje normalstraffene.
Hvordan kommer vi videre herfra?
Det er egentlig udgangspunktet.
For vi kan vel alle sammen være enige om, at det med at billige terror, hvis man kommer til Danmark som udlænding, er under al kritik uanset hvad, og at det bør medføre udvisning og også høje straffe.
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-02-28:
Som jeg forstår det – det kan være, jeg har misforstået det, det er også et nyt område for mig – handler det om, at fru Pia Kjærsgaard ønsker, at der skal være mulighed for at udvise udlændinge, som billiger terror.
Det er jeg fuldstændig enig i, og det har jeg bestemt forberedt mig på.
Det er derfor, jeg siger til fru Pia Kjærsgaard, at det allerede er en mulighed i dag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-28:
Det der argument, som ordføreren kommer med, holder ikke – ikke engang i byretten.
Altså, det står højt og tydeligt i forespørgslen, hvad det her drejer sig om.
Det står fuldstændig klart i forespørgslen, som jeg har rejst, at det faktisk handler om at udvide strafferammen, så det er gode ord fra ordføreren, men det burde ordføreren have forberedt sig på.
Så mit spørgsmål er stadig væk: Hvad synes Socialdemokratiet om min forespørgsel og teksten på forespørgslen, altså at det er strafferammen, der skal udvides?
Thomas Skriver Jensen (S), 2024-02-28:
Jeg er ikke bekendt med Frankrigs konkrete eksempel, og hvis fru Pia Kjærsgaard ønsker at diskutere strafferammen, er det måske vores retsordfører eller justitsministeren, der skulle være indkaldt.
Men jeg vil da gerne sige, at jeg synes, det er et problem, at den slags aktivitet foregår i danske gader, og jeg forstår faktisk og er egentlig enig i mange af de problematikker, som fru Pia Kjærsgaard rejser, men hvis det er strafferammen, der bliver diskuteret, så synes jeg, det var vores retsordfører, hun skulle have debatteret det med.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-02-28:
Hvad mener Socialdemokratiet egentlig om den straf, der maksimalt gives på 4 år?
Altså, det er jo fuldstændig latterligt, at man, hvis man bliver anklaget og dømt for terror, får 4 år.
Sådan er det.
Det, jeg gerne vil med det her, er, at man tager det utrolig alvorligt, at vi har en anden situation i Danmark, end vi havde for år tilbage, at det her udvikler sig mere og mere, og at vi selvfølgelig hæver strafferammen og følger Frankrigs eksempel, som jo er omfattet af nøjagtig samme konventioner, som vi er, hvor man taler om nu simpelt hen konsekvent at udvise folk, der har haft med terror at gøre.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-28:
Jamen jeg har ikke andet, end at vi ser frem til at følge sagen her og ser frem til, at minkavlerne modtager deres erstatninger hurtigere, og at der bliver fulgt op på det fra regeringens side.
Thomas Danielsen (V), 2024-02-28:
Ja, det gør vi alle sammen.
Og det eneste, jeg er optaget af, er, at vi får sikret så hurtig sagsbehandling som overhovedet muligt.
Er det hastigheden, der skal prioriteres højest, har vi jo også lavet den her fasttrackordning, som gør, at man kan få en meget hurtig afklaring ud fra en simpel model.
Hvis man ønsker den skematiske model, er avlerne bekendt med, at det under de normale omstændigheder kan eller vil tage noget længere tid, netop fordi det er en meget grundig vurdering, som går ned i mange detaljer.
Men hvis det er et aktivt valg, avleren tager, skal han jo bare gøre det.
Jeg er kun interesseret i at tjene minkavlerne og give dem en ordentlig afslutning på det her kapitel og få udbetalt deres penge til dem hurtigst muligt – få behandlet deres sag hurtigst muligt.
Så i takt med at de kommer ind, prøver jeg at få justeret medarbejderstaben, sådan at det passer til antallet af sager.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-28:
Det er jeg glad for at høre, altså at der bliver fundet flere ressourcer, hvis der er brug for det.
For så må vi jo konstatere, at vi kan se frem til, at minkavlerne inden for en meget nær fremtid kan få afgjort nogle ting der.
Thomas Danielsen (V), 2024-02-28:
Men der er ingen tvivl om, at ved den skematiske model er sagsbehandlingen længere end ved fasttrackmodellen.
Men det er jo netop derfor, vi også har givet minkavlerne den mulighed for en fasttrackmodel.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-02-28:
Nå ja, men så kan vi gå tilbage og sige, at hvis vi kigger på det her og ministeren mener, at det er sådan, at man skal henvise til Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri, burde der så med al den forvirring, der har været, ikke komme noget mere overblik over, hvor de forskellige sager ligger, af hensyn til minkavlerne, så de får en erstatning for det hurtigt?
Thomas Danielsen (V), 2024-02-28:
Ordføreren spørger jo til, om der er ressourcer nok til erstatnings- og taksationskommissionerne, i spørgsmålet.
Så jeg skal bare være sikker på: Er det sagsbehandlingen af minksagerne, ordføreren ønsker at stille spørgsmål til?
I forhold til spørgsmålet kan jeg sige, at der i hvert fald ikke er mangel på hverken beskikkede eller ressourcer.
Hvis ordføreren spørger ind til Minksekretariatets arbejde, hvor man jo behandler sager fra de aktive avlere, der var, med det formål at få dem, ejendommene, vurderet, så mangler der heller ikke ressourcer.
Og hvis det viser sig, at der kommer et tryk, så der er brug for flere ressourcer, så kommer der flere ressourcer.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-02-28:
Mange tak.
Mener ministeren, at det bør være et succesparameter i regeringens ældrelovsudspil, at brugen af antipsykotisk medicin til mennesker med demens nedbringes, og hvad er ministeren holdning til at gøre det til et krav, at best practice på området for nedbringelse af antipsykotisk medicin udbredes til samtlige kommuner, og samtidig at gøre det til et kvalitetsparameter i evalueringen af ældreloven, at det samlede forbrug af antipsykotisk medicin til mennesker med demens er nedbragt med 50 pct., når reformen er fuldt indfaset?
Mette Kierkgaard (M), 2024-02-28:
Jeg deler jo hele fokusset omkring demens, for ikke alene er der udfordringer i dag, som spørgeren også skitserer, men vi ser også ind i en fremtid, hvor der bliver flere og flere ældre.
Jeg vil nu gerne stadig væk fastholde, at det, der egentlig er ret nyt, meget nyt sådan set, i ældreloven, er, at man skal starte med tilliden til fagligheden, starte med de dygtige kompetencer og den borgernære ledelse, i stedet for starte med, at vi skal have standarder og hverdagspolitikker og andre ting.
Jeg tror, det kommer til at skabe nogle helt nye betingelser for, at man fleksibelt kan bruge sin faglighed og den borgernære ledelse, også når det handler om demens.
Det gælder både på plejehjem og i virkeligheden også i hjemmeplejen generelt.