runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-24:
Tak for det.
Jeg vil gerne samle tråden op, hvor ministeren slap den, også i forhold til det, han var lidt inde på i besvarelsen, nemlig den pulje, der er sat af på finansloven.
Det var stort ønske fra Dansk Folkepartis side, at vi fik indkøbt nogle kameraer til de steder, hvor der lige nu og her er et rigtig stort behov for det.
Nu havde Danmarks Radio en historie for ganske kort tid siden om, at Københavns Politi var i gang med at sætte kameraer op.
Det er selvfølgelig dejligt, og jeg kan godt unde københavnerne, at de får noget mere sikkerhed og tryghed på gaden.
Men et af argumenterne for den her pulje var jo lige præcis, at vi ude i provinsen, hvor der altså også er behov for sikkerhed og tryghed for danskerne, får sat nogle kameraer op.
Og nogle af de problemer, vi i Dansk Folkeparti har haft tæt på os, har jo været problemer meget udtalt i Kolding og Haderslev, og jeg tror også, man kan finde andre kommuner, i samme område endda, der måtte have nogle store problemer, og hvor politikredsen af en eller anden grund – jeg tror, det er økonomisk – har sagt nej.
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at de penge, der er afsat på finansloven, også bliver brugt i provinsen og ikke kun i hovedstadsområdet?
Marlene Harpsøe (DF), 2018-01-24:
Tak for svaret fra ældreministeren.
Jeg må indrømme, at jeg ikke er enig i, at der er sådan et solidt grundlag at tage stilling ud fra, med hensyn til hvad man rent faktisk skal gøre herfra, fordi det, vi har fået bl.a. fra KL og FOA, er jo en masse tal, og tal kan være rigtig, rigtig gode, men der er behov for en kortlægning, der viser: Hvad er bl.a. de forskellige praktiske problemer rundtomkring i kommunerne, som skal løses, og hvor er det, at vi fra Christiansborgs side kan gøre noget?
Jeg hører jo bl.a. ude fra virkelighedens verden, hvis man kan kalde det det, uden for Christiansborg mure, at det f.eks. kan være svært for kommunerne at få SOSU-elever ind, der så kan færdiggøre hele praktikken, for der er jo en bunden praktik i regionen i forhold til det somatiske område på 3 måneder, og der har man i regionerne ikke det samme behov for at uddanne SOSU-personale som kommunerne, og at det bl.a. kan være en hæmsko.
Der bliver talt om arbejdsmiljø, der bliver talt om løn, der bliver talt om travlhed, der bliver talt om muligheden for selv at planlægge sin arbejdsdag og mange, mange andre ting.
Derfor må jeg bare erkende, at det her er et komplekst område, og derfor er der behov for at gå i dybden og være grundig i forhold til at sige: Hvad er det reelt, der er problemerne rundtomkring i kommunerne, og hvordan kan vi så sætte ind?
Det er det, som jeg godt kunne tænke mig ministeren bidrog til i forhold til en dialog med KL for at få kortlagt det her ned til mindste detalje, så vi ikke bare kun diskuterer ud fra nogle tal, men rent faktisk diskuterer ud fra, hvad der reelt er de praktiske problemer, der gør, at vi står med den her udfordring.
Thyra Frank (LA), 2018-01-24:
Tak til fru Marlene Harpsøe for spørgsmålet.
Spørgsmålet minder meget om det spørgsmål, som spørgeren stillede tilbage i november, og som jeg har svaret skriftligt på.
Beskæftigelsesministeriet foretager i dag en løbende overvågning af rekrutteringssituationen i ældreplejen, og de oplyser, at der i andet halvår af 2017 er omfattende mangel på SOSU-assistenter og sygeplejersker, mens der er gode jobmuligheder for SOSU-hjælpere.
Som spørgeren også henviser til i spørgsmål S 415, har KL og FOA i starten af januar offentliggjort en fælles rapport, der kortlægger rekrutteringsudfordringen på socialområdet i kommunerne.
Rapporten underbygger de tal, vi har set tidligere og viser, at der er mangel på SOSU-assistenter i ældreplejen, og at problemet vil blive større i fremtiden.
Rapporten ser også på udviklingen over tid i antal elever på SOSU-uddannelserne samt beskæftigelsesgraden og sygefraværet for medarbejderne.
Vi har således et solidt vidensgrundlag at diskutere ud fra, og jeg har derfor ikke planer om at igangsætte en ny kortlægning af rekrutteringsudfordringerne.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-01-24:
Vil ministeren iværksætte initiativer, der kan kortlægge omfanget af og årsagen til kommunernes problem med mangel på kvalificeret arbejdskraft i ældreplejen?
Skriftlig begrundelse
Spørgeren henviser til omtalen af Helsingørs Kommunes problem med manglen på kvalificeret arbejdskraft i artiklen »Helsingør Kommune mangler 62 medarbejdere til sundhed og omsorg« bragt i Helsingør Dagblad den 6. januar 2018.
Thyra Frank (LA), 2018-01-24:
Jeg synes, vi skal tale det her område op.
Vi hører hele tiden om, at det er så hårdt, og det er det sikkert også for nogle, men ude i kommunerne – og jeg har foreløbig været ude i 62 kommuner og mødt rigtig mange medarbejdere – ser jeg jo et engagement og et ønske om at gøre nogle ting.
Det betyder også meget, at man får lov til at arbejde med det, som man føler er vigtigt.
Derfor var jeg da også glad for at se, at Karen Stæhr fra FOA også nævnte, hvor vigtigt det er, at den enkelte medarbejder netop kan arbejde uden at skulle tænke så meget over alt bureaukratiet, og at vi, som forstår at have tillid til medarbejderne, i hvert fald skal have mere tillid til vores medarbejdere derude.
Det fortjener de.
Jamen der er jeg jo rigtig, rigtig glad for, at regeringen i forbindelse med finanslovsforhandlingerne sammen med Dansk Folkeparti har afsat 2 mia. kr. over de næste 4 år til netop at opnormere eventuelle personaler, som er på deltid og gerne vil have fuld tid, eller til at ansætte nogle flere medarbejdere – men selvfølgelig under hensyntagen til hvad det er for nogle ønsker, de har.
For ja, det er rigtigt, at der er nogle, der gerne vil op i tid, men faktisk står der jo også nogle, der gerne vil ned i tid, og jeg synes, man skal have den fleksibilitet ude på den enkelte arbejdsplads, at lederne er meget opmærksomme på, hvad det er for nogle ønsker, man har som medarbejder.
Det er uendelig vigtigt.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-01-24:
Noget af det, jeg hører, er et ønske fra mange om selv i højere grad at kunne koordinere arbejdstider, hvorfor vi bl.a. hører – det er i hvert fald noget af det, vi hører; det er måske ikke hele svaret, men det, vi hører – at man ønsker deltidsstillinger, fordi man derved så ved siden af kan supplere med noget vikaransættelse.
Det giver jo nogle yderligere problemer, bl.a. i forhold til uddannelse, mulighed for at få barsel og også i forhold til pension.
Hvad skal der gøres?
Thyra Frank (LA), 2018-01-24:
Ja, men igen deler vi et bestemt grundsynspunkt om, hvor vigtige de her ting er.
Og noget af det, der er meget vigtigt, og som jeg kan se efter mange år derude, er, at vi også styrker en god ledelse derude.
Det er utrolig vigtigt, for vi har et højere fravær på det her område end mange andre steder, og det kan jo være et tegn på, at der er nogle medarbejdere, som ikke trives.
Og derfor er det så vigtigt, at vi har en stærk ledelse, som går foran og viser vejen i det her arbejde, og også har den her fleksibilitet i forhold til bl.a. arbejdstid.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-01-24:
Først en tak til ministeren for svaret.
Jeg er sådan set meget enig med ældreministeren i, at det er vigtigt at tale ældreplejen op.
Det er et utrolig vigtigt og værdigt stykke arbejde, som man gør for mennesker, som i den grad har brug for ens hjælp for at kunne klare hverdagen.
Ministeren nævner bl.a. den finanslovsaftale, vi har lavet, hvor vi også styrker ældreplejen.
Ministeren nævner også, at man har en demenspris, som uddeles for at gøre opmærksom på det område.
Men er der ikke flere ting i ærmet fra ministerens side af – for vi ved jo fra kommunerne, at tre ud af fire kommuner i dag mangler kvalificeret arbejdskraft på det her område – når det er, at de allerede nu står med den her bekymring, som jeg til fulde deler?
Altså, i Dansk Folkeparti mener vi, at det her er dybt bekymrende, at det er en bombe under vores ældrepleje.
Hvis vi ikke sikrer mere faglært personale, SOSU-uddannet og socialt uddannet personale, til at tage sig af de ældre, så er det en bombe.
Vi har en ledighed på det her område, som i 2017 var nede på 1,8 pct.
Og i Dansk Folkeparti vil vi jo bare gerne høre ministeren om, hvad det er for nogle initiativer, ministeren ellers har på ønskesedlen, i forhold til hvad der skal ske på området.
For ministeren siger, at der er nogle ting, der er reguleret af nogle overenskomster.
Det er også rigtigt, men jeg synes nu også, at ministeren som den øverst ansvarlige på området må have nogle ideer til, hvad der skal ske for at sikre, at der rent faktisk er det faglærte personale til rådighed, som der er behov for i ældreplejen.
Så vil jeg bare gerne spørge ministeren igen: Hvad har ministeren ellers af ideer?
For ministeren henviser til en demenspris og henviser til ting, der er aftalt i finanslovsaftalen – gode ting, synes jeg, helt bestemt – men der må da være andre kreative ting, som ministeren mener der er behov for at gøre for at sikre mere faglært personale.
Thyra Frank (LA), 2018-01-24:
Jeg kan så også oplyse om, at ministeriets folk har været i løbende dialog med KL angående det her, og jeg har en aftale i kalenderen her i februar for også at tale med Thomas Adelskov fra KL.
Det er et meget alvorligt problem, og jeg vil gerne sige, at jeg tager det alvorligt, og jeg har en stærk fornemmelse af, at det gør man også i kommunerne.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-01-24:
Under sit sidste svar sagde ministeren, at ministeren var meget optaget af god og værdig ældrepleje, og det synes jeg jo er dejligt, for jeg kan virkelig mærke, at ældreministeren har en stor hjertevarme og kærlighed til det her område.
Men jeg må indrømme, at jeg fortsat mangler, at ministeren ud over sit engagement og sin hjertevarme også bidrager med noget handling.
For jeg synes ikke, at ministeren bidrager nok med handling på det her område, så det vil jeg klart opfordre ministeren til at gøre.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-24:
Og kommer vi til at diskutere overvågning generelt og kommuners rettigheder, kommer vi meget hurtigt til at skulle tale med en anden minister.
Men nu har vi jo i fællesskab sat nogle penge af, der skal indkøbes nogle kameraer, og de skal så fordeles.
Når vi er igennem det, kan vi jo se, om der stadig væk er en større udfordring, eller om udfordringen er blevet lidt mindre, og så taler vi selvfølgelig om det.
Karina Adsbøl (DF), 2018-01-24:
Ja, det har de nemlig.
Jeg går også ud fra, at De Konservative værdsætter det kommunale selvstyre.
Derfor er det også interessant, om de værdsætter det så højt, at de vil lade kommunerne beslutte det, hvis en kommune vurderer, at de har nogle udfordringer, bl.a. i nattelivet eller på parkeringspladser eller andre steder i forhold til overfald.
Ministeren havde selv det her møde om det og fik også belyst situationen i forhold til overfald og også Koldings ønske om at opsætte de kameraer, som sådan set er indkøbt, men som de ikke kan få lov til at sætte op, da politiet har sagt, at de ikke må sætte dem op.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-24:
Jeg deler hundrede procent Dansk Folkepartis opfattelse af, at tv-overvågning kan have stor betydning for de enkelte områder.
For man kan jo både håbe, at det har en præventiv virkning, men det er også for at finde ud af bagefter, hvad der er sket, og finde frem til gerningsmændene.
Når jeg så ikke giver det tilsagn om at lave om på det her, altså at kommunerne bare kan det, er det jo, fordi kommunernes forhold hører til i et andet ministerium.
Men nu har jeg først og fremmest sat gang i den her undersøgelse for at vide det, og så må kommunerne via KL fortælle, om de har et problem, eller om de ikke har et problem.
Jeg er helt med på, at de i Kolding har udtrykt sig meget klart.
Karina Adsbøl (DF), 2018-01-24:
For Dansk Folkeparti er jo rigtig glade for den pulje, vi har været med til at få igennem i finansloven, men grunden til, at vi rejser det her igen, er jo, at kommunerne, bl.a. også Kolding Kommune, har haft møde med ministeren om netop den her problemstilling, og at de har afleveret en række underskrifter til ministeren om de udfordringer, de oplever.
Det kan være i nattelivet, men det kan også være i forbindelse med parkeringspladser og pendlerpladser, som simpelt hen bliver raseret, og hvor bilerne bliver smadret?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-24:
Kort sagt kan tv-overvågning jo være et nyttigt og meget effektivt middel til bekæmpelse af kriminalitet.
Jeg har ingen berøringsangst, når det kommer til tv-overvågning i det offentlige rum, og efter min opfattelse skal der hurtigst muligt findes brugbare og fornuftige løsninger til at dække de lokale behov i forbindelse med bekæmpelse af kriminalitet og sikring af borgernes tryghed.
Bl.a. derfor er regeringen og Dansk Folkeparti i finanslovsaftalen for 2018 blevet enige om at øge brugen af tv-overvågning i områder, hvor der er behov for en særlig tryghedsskabende indsats, og der er til brug for det afsat en pulje til politiet til indkøb og efterfølgende drift og vedligehold af ca. 100 videokameraer på ca. 50 lokationer, hvor der erfaringsmæssigt jævnligt opstår episoder med vold og uro.
Det forudsættes, at politiet ved udvælgelsen af de ca. 50 lokationer bl.a. er lydhøre over for, hvilke kommuner der har haft særlige ønsker om tryghedsskabende tv-overvågning, og hvor der er en politifaglig grund til at opsætte kameraer, og vi har jo også lovet at orientere Folketinget om selve udmøntningen af den pulje.
Det forventes, at Justitsministeriet får en tilbagemelding fra KL vedrørende resultaterne af den undersøgelse i februar, og når Justitsministeriet har modtaget KL's tilbagemelding, skal det nuværende samarbejde om tv-overvågning mellem kommunerne og politiet ses efter i sømmene.
Der skal så i den forbindelse ses på, om de nuværende rammer i tilstrækkeligt omfang lever op til de lokale behov, der måtte være.
Karina Adsbøl (DF), 2018-01-24:
Finder ministeren det hensigtsmæssigt, at kommunerne på eget initiativ kun kan opsætte kameraer, hvis det er i forbindelse med beskyttelse af offentlig ejendom såsom skoler, daginstitutioner, rådhuse, busser og biblioteker for at forebygge kriminalitet, men at de ikke kan det på f.eks. en kommunalt drevet parkeringsplads, medmindre politiet giver tilladelse til det, og agter ministeren at ændre loven, så kommunerne får større råderum til frit at vælge, hvor kameraerne skal opsættes?
Thyra Frank (LA), 2018-01-24:
Jeg vil sige, at jeg som ældreminister gerne tager min del af ansvaret for det her område, for det er så uendelig vigtigt.
Men jeg må også gentage, at jeg synes, at der virkelig er sket handling, f.eks. ved at regeringen sammen med Dansk Folkeparti har sat så mange penge af til at få nye medarbejdere ind, og ved at vi laver en pulje til at få set på at få sygefraværet ned.
Vi har også et videnscenter for værdig ældrepleje, som jeg ser frem til at få rigtig meget godt ud af, og som vi har fået igennem med partierne bag satspuljen.
Og ja, vi tager det alvorligt, og jeg ser også frem til mine samtaler med Thomas Adelskov fra KL.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-01-24:
Det er bestemt vigtigt at tale det her område op, men vi skal også erkende, at der er nogle meget væsentlige problemer, som vi er nødt til at tage hånd om.
For det handler i bund og grund om, hvorvidt vores ældre medborgere rent faktisk kan få den pleje og omsorg, som de har behov for, i en tid i deres liv, hvor de måske ikke har så mange kræfter, som de har haft før.
Så jeg vil igen gerne opfordre ministeren til at tage fat på det her område med handling og ikke kun med et engagement, som viser sig i kommunikation, men ikke i handling.
Thyra Frank (LA), 2018-01-24:
Jeg synes, at der er kommet meget handling.
Sammen med Dansk Folkeparti har vi jo netop afsat penge til at løfte området, nemlig 2 mia. kr. til i de næste 4 år at ansætte mere personale.
Derudover har vi afsat 70 mio. kr. til en pulje til at skabe et bedre arbejdsmiljø og få sygefraværet ned.
Så jeg synes faktisk, at der herindefra bliver skabt nogle gode rammer, som gør, at vi kan tage fat på det her.
Og så må vi sige, at vi faktisk også er i gang med arbejdet med en ledelseskommission, så vi kan se, hvad lederne kan gøre.
Det synes jeg er uendelig vigtigt, for personalet er vores guld.
Merete Riisager (LA), 2018-01-24:
Som jeg startede med at sige, tager jeg udgangspunkt i de tal, jeg kender, og ikke de tal, der ligger i den rapport, for jeg har ikke haft mulighed for at sætte mig ind i det.
Så det kan jeg simpelt hen ikke svare på.
Jeg har generelt fokus på, hvordan ungemiljøet er for den her gruppe, men også for mange andre unge, som har brug for tryghed, rammer, tydelige voksne i deres ungdomsuddannelser og forudsigelige krav.
Så er der hele den særlige udfordring, der er for den her gruppe, og jeg kan simpelt hen ikke nå at komme ind på det på de her 3 sekunder, men det er en meget stor udfordring, som kræver en noget større og dybere debat end den, vi kan levere her i forbindelse med et § 20-spørgsmål.
Yildiz Akdogan (S), 2018-01-24:
Okay, så det vil sige, at ministeren vil reagere på resultatet af de tal, som den her rapport – undersøgelse – viser?
Og vil ministeren måske igangsætte en eller anden handling på baggrund af det, så netop frafaldsprocenten blandt de her unge med stærke psykiske problemer ligesom bliver minimeret, så man kan få de her unge mennesker til at blive på deres uddannelser?
Merete Riisager (LA), 2018-01-24:
Det er bestemt noget, jeg har fokus på, altså, hvad skal man sige, ungdomsuddannelsernes generelle mulighed for at rumme forskellige elevtyper, herunder også psykisk sårbare.
Yildiz Akdogan (S), 2018-01-24:
Det er fint, at ministeren sætter fokus på den høje frafaldsprocent i forhold til unge i 9. klasse, der ikke tager en afgangseksamen.
Men her har vi faktisk en konkret splinterny undersøgelse, der viser, at der er et kæmpestort problem i forhold til nogle af vores mest psykisk syge og sårbare grupper, altså en frafaldsprocent på 53.
Så tallene er der, og argumenterne og årsagerne er der også.
Er det noget, ministeren vil prøve at arbejde med?
Merete Riisager (LA), 2018-01-24:
Fokus på det, man måske i andre lande kalder early school leavers – nu må man ikke bruge engelsk herinde, men altså det kan være svært at forklare på anden vis – har vi i Danmark ikke haft særlig godt fulgt op på.
Derfor har jeg igangsat en undersøgelse, som jo allerede ser på, hvordan det kan være, at en betragtelig andel af elever slet ikke kommer frem til at tage 9. klasses afgangsprøve.
Det er der, vi må starte.
Jeg ser med stor bekymring på udviklingen i antallet af borgere med psykisk sårbarhed generelt og på VIVEs undersøgelse, som viser, at antallet af elever og studerende, som ikke fuldfører en uddannelse, er stigende.
Jeg kender ikke den konkrete undersøgelse fra VIVE, så jeg kan ikke gå ind i de tal, som fremgår af artiklen i Arbejderen.
Vi ved dog fra vores egen kortlægning i forbindelse med satspuljeprojekt 2014-2016, at der blandt elever med psykiske vanskeligheder og udviklingsforstyrrelser er en stigning i antallet af elever med psykiske funktionsnedsættelser, som modtager specialpædagogisk støtte som hjælp til at gennemføre en uddannelse.
Målet er at skabe et evidensbaseret vidensgrundlag for vejledning om inkluderende læringsmiljøer og SPS.
I ministeriet følger vi udviklingen og har hele tiden fokus på, hvordan vi sikrer, at unge gennemfører en uddannelse.
Jeg har i december 2017 besluttet at iværksætte en effektundersøgelse af SPS med særlig fokus på gennemførelse og fastholdelse for de store grupper af støttemodtagere i ordningerne, herunder elever med psykiske funktionsnedsættelser.
Undersøgelsen igangsættes i 2018.
Yildiz Akdogan (S), 2018-01-24:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad mener ministeren om det faldende antal af psykisk syge, der får en uddannelse, jf. artiklen »Færre psykisk syge får uddannelse« fra den 29. november 2017 i Arbejderen, og hvordan vil ministeren sikre, at ungdomsuddannelserne er rustet til at give unge psykisk sårbare et godt uddannelsesforløb og dermed undgå frafald på uddannelser, især i en tid, hvor vi ser en tendens med stigning i antallet af psykisk sårbare i befolkningen?
Hvad mener ministeren om det faldende antal af psykisk syge, der får en uddannelse, jf. artiklen »Færre psykisk syge får uddannelse« fra den 29. november 2017 i Arbejderen, og hvordan vil ministeren sikre, at ungdomsuddannelserne er rustet til at give unge psykisk sårbare et godt uddannelsesforløb og dermed undgå frafald på uddannelser, især i en tid, hvor vi ser en tendens med stigning i antallet af psykisk sårbare i befolkningen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-24:
Nu kan jeg godt høre, hvor spørgeren vil hen.
Altså, vi starter ikke med at indføre det her ved at åbne en kæmpe ladeport, hvor alt så bliver tilladt, men jeg synes, at vi skal tage det alvorligt.
Nu nævnte jeg kvinder, der bliver truet af en samlever, som har udsat dem for vold, stalking osv.
Der skal vi selvfølgelig finde det rigtige snit, men det skulle gerne være sådan, at det er en ordning, hvor politiet kan sige: Her er nogle personer, for hvem det giver rigtig god mening, at de kan bære det i deres taske, når de er ude.
Men det skal ikke være over en bred kam.
Nu tror jeg, at vi tager det første skridt, og så er jeg helt sikker på, at vi får lejlighed til at drøfte det her mange gange.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-01-24:
Det er jeg enig i.
Bandemedlemmer skal ikke have peberspray, det skal de ikke have adgang til.
Jeg vil så spørge ind til den gruppe, som gerne må bære peberspray i det offentlige rum, og der nævnte ministeren, at det f.eks. kunne være stalkingofre.
Har regeringen lagt sig fuldstændig fast på, hvilke kriterier der skal gælde for, at folk må bære det i det offentlige rum, eller kunne man også forestille sig, at det kunne være folk, der var udsat for trusler, eller folk, der havde et arbejde, der var – hvad skal man sige – meget borgernært, og som også kunne være udsat for pres ad den vej?
Hvor fast har man lagt sig på de her kriterier?
Yildiz Akdogan (S), 2018-01-24:
Tak for det.
Det er sådan, at et af undersøgelsens resultater viser, at der er sket et fald i antallet af unge, der tager en uddannelse, og det er unge med større psykiske handicap, altså skizofrene, bipolære, maniodepressive unge.
Der er frafaldsprocenten simpelt hen 53 pct.
Så fra 2011, hvor vi havde 51 pct. af gruppen, der tog en uddannelse, er det tal faldet til 35 pct. i 2015.
Årsagerne til frafald er bl.a. sygdom, manglende støtte, stress og depression, og så er det nye forskellige ændringer, der har været, af uddannelsessystemet, der gør, at der stilles de samme krav til folk med svært psykisk handicap som til andre elever.
Det kan mange af de her sårbare borgere ikke håndtere, og de ender med at falde fra.
Det får store konsekvenser for dem, både privat og generelt socialt.
For det første får de ikke færdiggjort deres uddannelse, og det vil sige, at vi taber en gruppe af borgere på gulvet, fordi der ikke er den specielle, måske mere skræddersyede uddannelse til de her unge mennesker.
Deres tilknytning til arbejdsmarkedet bliver også meget dårligere, og i sidste ende får vi nogle borgere, som er isoleret fuldstændig fra omverdenen.
Så det er med den bekymring over den kæde af konsekvenser, jeg stiller spørgsmålet til uddannelsesministeren.
Jeg synes, det er fint, at uddannelsesministeren starter en undersøgelse af SPS, sådan som jeg forstod det, i år, men hvis man skulle se på det generelt fra folkeskolen til erhvervsskolerne og de gymnasiale uddannelser, er der så nogle konkrete ting, som ministeren måske allerede kunne kigge på og skrue på, og som kunne gøre det nemmere for den her gruppe at blive på uddannelserne?
Liselott Blixt (DF), 2018-01-24:
Mange tak.
I TV 2 bliver der i øjeblikket sendt et program med titlen »Kan man spise sig rask?«, hvilket er en øjenåbner for mange.
Idet TV 2 i øjeblikket sender et program med titlen »Kan man spise sig rask?«, hvilket er en øjenåbner for mange, vil ministeren så se på, hvordan vi kan få kosten og ernæringseksperter mere i spil som behandling i stedet for medicin?