runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Tak, formand.
I Dansk Folkeparti har vi valgt at indkalde ministeren til denne forespørgselsdebat med ordlyden: Hvilke tiltag vil regeringen igangsætte inden årsskiftet for at sikre, at danskerne trygt kan gå deres alderdom i møde?
I Dansk Folkeparti finder vi det vigtigt at sikre, at danskerne trygt kan gå deres alderdom i møde, og derfor var det også bekymrende at læse regeringen og støttepartiernes forståelsespapir.
For der stod godt nok ikke meget om det, ud over at man ville igangsætte et arbejde, der skulle reducere unødvendige dokumentationskrav og kontrol- og minuttyranni i ældreplejen og dermed frigøre tid til arbejdet med den enkelte ældre.
Det var et arbejde, der i øvrigt blev iværksat af den tidligere regering og afsluttet med en rapport i 2018.
Med regeringens finanslovsudspil var det også særdeles skuffende, at finanslovsforslaget ikke indeholdt konkrete initiativer, der kunne levere et løft i ældreplejen, og da finanslovsaftalen var indgået, var der desværre heller ikke noget til ældreområdet ud over en lille pulje.
Jeg læser et citat op fra Ældre Sagen: Det er rystende, at der er så få konkrete initiativer for de mest svækkede ældre, når 73.000 ældre sidder i eget hjem uden den hjælp, de har behov for.
Der er mangel på 25.000 plejeboliger, og den sociale omsorg svinder ind.
Derfor synes jeg, det er rigtig vigtigt at høre, hvad regeringen har tænkt sig at gøre.
Jeg ser frem til debatten i dag.
Tak for ordet.
Simon Kollerup (S), 2019-12-13:
Min kommentar til det første er, at det er muligt, at vi skal have kigget på de økonomiske lærebøger.
Jeg tror nemlig, at der er lærebøger, som giver udtryk for, at den grønne omstilling ikke er til gavn for dansk erhvervsliv.
Det mener jeg at den er.
Og så vil jeg bare i sagen om bo- og gaveafgiften henvise til OECD's anbefalinger.
Det er dog også med en vis økonomisk tyngde, at de har skrevet en anbefaling om at sætte lige præcis den afgift på det niveau.
Så der bliver en styrkelse af vores skolevæsen i Danmark, og ja, friskoleområdet ligger helt uforandret.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-13:
Jeg har aldrig set en økonomisk lærebog, hvoraf det fremgik, at det var gavnligt at suge kapital ud af virksomhederne.
Det giver jo ikke nogen mening.
En anden ting, der heller ikke er særlig provinsvenligt i Socialdemokratiets politik, er anslaget imod friskolerne.
Hvis Socialdemokratiet havde haft magt, som det har agt, havde man jo gjort koblingsprocenten meget mindre, og det har været til meget, meget stor ulempe for en lang række friskoler, der er oprettet, fordi kommunerne har lukket skoler.
Jeg kan slet ikke se provinsvenligheden der, og jeg vil gerne høre en kommentar til det.
Simon Kollerup (S), 2019-12-13:
Parallellen er jo direkte til vores erhvervspolitik i regeringen, hvor vi siger, at hvad der er af bøvl og bureaukrati, der står i vejen for, at dem, der driver en helt sund, ordentlig forretning i vores samfund, skal vi selvfølgelig kunne være i stand til at fjerne for dem, hvis ikke det giver nogen mening.
Derfor har jeg også været med til selv at styrke hele vores EU- og Regelforum, som netop skal kigge på bøvl og bureaukrati.
Så derfor vil jeg bare gentage mig selv: Princippet om at se på, at sådan noget ikke skal stå i vejen, ligger mig i hvert fald ikke fjernt.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-12-13:
Tak til ministeren, og også tak til de øvrige ordførere for en rigtig sober debat.
Noget af glæden ved at sidde i Landdistriktsudvalget er altså, at i modsætning til de andre af Folketingets udvalg er vi faktisk alle sammen her enige i substansen.
Vores uenigheder kommer først, når vi er længere nede i detaljen,
Så tak for det.
Så jeg vil altså godt høre, hvad det er af tiltag fra ministeren, vi kan se i de kommende uger, måneder, fordi ministeren er så utålmodig.
Simon Kollerup (S), 2019-12-13:
I første omgang er det jo, at vi skal have sat gang i det her.
Nu kom bredbåndspuljen også på plads her i finansloven; det er også rigtig godt.
Der viser utålmodigheden jo heldigvis positivt sit ansigt for regeringen som helhed.
Så skal vi have lavet et samlet udspil for landdistriktsområdet.
Der synes jeg da bare, vi skal overveje at komme i gang inden for den nærmeste fremtid, og jeg inviterer bare partierne til at tage del i det forberedende arbejde der.
Sammenhængende med det er der selvfølgelig løbende diskussioner: Så er der udligningsdiskussioner.
Så er der politireformer og andre ting, som skal tages i betragtning, men utålmodigheden har allerede givet udslag i nogle konkrete resultater, som jeg er superglad for og stolt over.
Nu skal vi så videre med et lidt større og sammenhængende blik på vores landdistrikter.
Der inviterer jeg bare kollegerne til at være med.
Det kan jeg love jer for at jeg vil – både invitere, men også give en stående invitation.
Som jeg sagde, bliver det snart jul, og vi får alle sammen lige lov til at falde lidt til ro.
Det kan jo være, at der kommer gode ideer.
Vi skal jo ikke begrænse os af, om der bliver holdt et møde eller ikke bliver holdt et møde, men jeg holder derudover meget gerne et møde.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-13:
Tak for nogle gode afsluttende bemærkninger.
Det er ikke for at ødelægge den gode stemning, at jeg vil påpege, at det altså har et element af skåltale i sig, når erhvervsministeren erklærer sig som medlem af en meget provinsvenlig regering.
Jeg kan altså ikke få øje på det provinsvenlige i at suge kapital ud af landbruget, og det gør man altså ved at tredoble afgiften ved generationsskifte.
Hvad er det provinsvenlige ved at suge kapital ud af landbruget?
Simon Kollerup (S), 2019-12-13:
Jeg synes måske, at hr. Henrik Dahl lidt ligesom kollegaen, der sidder til venstre, bliver meget snæver i sin kritik, for sæt nu, at vi er i gang med at lave et system, hvor dansk landbrug bliver fremtidssikret, bliver grønnere, mere klimavenligt og får nye markedsandele, fordi vi rent faktisk har et landbrug, som er effektivt og attraktivt og noget, man gerne vil se til og købe produkter fra i andre lande, så er det måske i virkeligheden den modsatte historie, der gør sig gældende i landbruget.
Det, der er hele ambitionen med at lave en grøn omstilling så ambitiøst, som vi gør det, er jo, at vi er i stand til at skabe vækst og skabe erhvervseventyr ud af det.
Man kan jo godt se helt snævert på enkelte elementer, men jeg ser på det i en lidt større sammenhæng, og med fare for, at det får karakter af en skåltale, og sådan er det sådan set ikke ment, vil jeg sige, at jeg tror, der er store potentialer i det også for dansk landbrug og for dansk erhvervsliv i det hele taget.
Nu brugte jeg udtrykket Produktionsdanmark, men mange af vores produktionsvirksomheder rundtomkring i Danmark vil have en stor fremtid foran sig med den grønne omstilling, som vi er i gang med.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-12-13:
Det lyder alle tiders.
Når der skal laves et samlet landdistriktsudspil, vil ministeren så invitere udvalget her, for det består altså af en masse rigtig dygtige mennesker, som ved en masse om landdistrikterne?
Vil ministeren invitere udvalget her til at komme med deres gode ideer til et samlet udspil, så det er noget, vi kan gøre i samlet flok?
Henning Hyllested (EL), 2019-12-13:
Nej, det er klart.
Det kan man ikke sige ja eller nej til, når det ikke er mere konkret.
Ideen er jo udsprunget af, at man mener at have kunnet identificere, at mange af de der lokale fællesskaber, landsbylav, og hvad det hedder rundtomkring, og ildsjæle, som i høj grad driver udviklingen i mange yderområder, i mange landsbyer, ofte oplever, at de render ind i nogle barrierer i form af bureaukrati eller meget indviklede regler eller meget restriktive regler på nogle punkter.
Så det ligger lidt i forlængelse af hele spørgsmålet om frikommuneforsøg og den slags ting.
Man kan bare tænke en lille smule bredere f.eks. på landsbyniveau som sådan.
Det er det, det ligesom er udsprunget af, og den idé synes jeg umiddelbart lyder tiltalende.
Jeg har også helt klart nogle forbehold i forhold til den, og selvfølgelig skal vi se det konkret, men ideen synes jeg kan være spændende.
Jane Heitmann (V), 2019-12-13:
Tak for ordet.
Jeg har søreme også helt ondt af ministeren, og hatten af for, at ministeren er her i dag og stiller op.
Ministeren nævner igen og igen kommuneaftalen på de 1,7 mia. kr., og jeg synes da, at man skal glæde sig over, at regeringen kom i mål med en kommuneaftale.
Mit spørgsmål går på det at sikre kommunerne uændret velfærd.
Når man tager i betragtning, at der kommer flere og flere ældre, flere og flere børn, flere handicappede, som jo heldigvis også lever længere, altså alle dem, der bliver flere af i kommunerne, men samtidig skal have sikret uændret velfærd samlet i de danske kommuner, så man kan få det samme serviceniveau til næste år, som man har i år, hvad skulle man så have løftet med i kommuneaftalen?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Nu nævner ordføreren borgerbudgetter.
Det er simpelt hen den største umyndiggørelse af borgerne.
Man tvinger folk til at aflevere penge i skat, og så giver man dem tilbage som lommepenge.
Hvorfor vil Alternativet ikke bare støtte ved at lade være med at tage borgernes penge?
Det koster jo, at der sidder nogen i begge ender, der skal administrere de her ting.
Kan man ikke se et problem med borgerbudgetter?
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Jeg tror ikke, at vi – jeg gør det i hvert fald ikke selv – sidder og gætter på, hvad der er brug for.
Jeg har i hvert fald selv en fornemmelse af, at jeg er i daglig kontakt med mennesker og organisationer, bl.a. Ældre Sagen, og ude på besøg.
Jeg besøgte en dejlig kvinde i Assens Kommune under valgkampen, hvor vi var i en debat om Assens Kommunes nedskæringer.
Så jeg tænker ikke, det er noget med, at vi politikere sidder og gætter, hvad pengene skal bruges til.
Nu gav man en klippekortsordning, netop fordi man vidste, at der var behov for det, og folk er rigtig glade for den.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-13:
Vi er heldigvis på vej, og der er forhåbentlig en rigtig lang valgperiode endnu at lave en masse godt arbejde i.
Men pointen er, som hr. Peder Hvelplund også var inde på før, at hvis pengene ikke følger med demografien, er man jo i virkeligheden nødt til at spise øremærkede midler op, og det er vel altid bedre at sørge for, at man får penge til det, der rent faktisk er brug for, end det, som vi herindefra sidder og gætter på, at den enkelte kan have brug for.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Jeg synes, at det er rigtig godt, at pengene følger med det demografiske træk, som det kaldes.
Det er også det, Dansk Folkeparti altid har sagt, og vi er heller aldrig nogen sinde gået til valg på minusvækst.
Men når nu SF's ordfører rejser sig, vil jeg bare godt lige følge op på vores lille pagt, vores samarbejde.
Vores formænd indgik jo en aftale om, at man ville kræve en ekstra milliard til ældreområdet, og der er det jo bare skuffende at konstatere, at det blev det ikke til.
Det blev ikke til en øremærket milliard til ældreområdet, men jeg håber, at SF fortsat vil kæmpe kampen ved bordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-12-13:
Tak for det, og også tak fra mig for at indkalde til forespørgselsdebatten, og i øvrigt tak for et rigtig fint samarbejde med Dansk Folkeparti om ældrepleje.
Når man nu rent faktisk lykkes med at lave en finanslovsaftale, hvor pengene kan følge med den demografiske udvikling – et spørgsmål, som vi har drøftet igen og igen igennem de sidste 4 år, og endelig lykkes det – mener ordføreren så ikke også, at vi er godt på vej til at give kommunerne mulighed for at løse opgaven?
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Lige nu er vi jo ikke inde ved finanslovsforhandlingsbordet.
Det var jo sådan, at vi gerne så en ekstra milliard til ældreområdet, bl.a. sammen med SF.
Det synes jeg bare er værd at huske på.
Og så kan jeg godt sende en liste over med alle de initiativer, vi har taget på ældreområdet.
Jeg kunne jo vende det om og spørge: Hvad er De Radikales ældrepolitik?
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-13:
Der er ingen tvivl om, at den økonomiaftale, der er lavet her, er bedre end de økonomiaftaler, der har ligget under den borgerlig regering.
Det er derfor, at vi i Det Radikale Venstre bl.a. har været med til den her aftale.
Og der er heller ingen tvivl om, at vi kun betragter det som en begyndelse.
Det tror jeg gælder for alle parter her.
Men jeg vil gerne vende tilbage til det spørgsmål, jeg stillede lige før: Når Dansk Folkeparti rent faktisk har siddet med de afgørende stemmer, hvordan kan det så være, at der ikke er sket en øremærkning, når det nu har været et ønske?
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Tak for et rigtig godt spørgsmål.
Jeg kunne godt sende min tale over til ordføreren bagefter, hvor jeg igen kan opremse alle de ting, Dansk Folkeparti har kæmpet for på ældreområdet og har fået sat af på ældreområdet, og også i forhold til de øremærkede midler.
Det, jeg har rejst her i dag, er også bekymringen for, at der jo ikke er øremærket specielt til ældreområdet.
Det, der er, er, at vi har indgået en aftale, men vi ved jo faktisk ikke, hvad de midler er blevet brugt til.
Vi kan bare se, at så snart man ikke øremærker midler til bestemte områder, herunder ældreområdet, så bliver de ofte brugt på noget andet.
Men nu bliver det jo spændende at se, hvordan og hvorledes det kommer til at foregå.
For som det lyder her, skulle den økonomiaftale jo løse alt, men det tror jeg bare ikke på.
Der er fortsat store udfordringer, som vi skal have fokus på her fra Folketingets side, og derfor rejser jeg også den her debat.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-13:
Tak, og tak for, at den her sag bliver rejst.
Når jeg gerne vil spørge, så er det, fordi Dansk Folkeparti for ½ år siden sad med de afgørende stemmer her i Folketinget.
Derfor vil jeg gerne spørge: Når Dansk Folkeparti har siddet med de afgørende stemmer og velviljen helt givet er til stede og vi er fuldstændig enige om de problemstillinger, som Faglige Seniorer, Ældre Sagen og andre gør opmærksom på – virkelig alvorlige problemstillinger, som vi prøver at arbejde med nu – hvordan kan det så være, at disse problemstillinger ikke er blevet løst?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Jeg er meget enig med ministeren i, at pengene ofte forsvinder, jo længere du kommer ned i systemet.
I Nye Borgerlige har vi en tilgang, hvor vi gerne så, at midlerne blev givet direkte ud til de enkelte institutioner, altså også på ældreområdet, således at kommunerne ikke har mulighed for at få dem, men så pengene bliver givet direkte ud til den enkelte leder, til den enkelte bestyrelse, så de kan bruge pengene bedst der.
Er det noget, Socialdemokratiet kunne se sig selv i?
Magnus Heunicke (S), 2019-12-13:
Jeg har en stor, stor kærlighed til vores danske lokale demokrati, som jeg er vokset op i, og tilliden til vores demokrati og nærheden til borgerne er guld værd, og kommunerne har stor frihed i forhold til mange, mange andre lande.
Når man spørger danskerne om, hvem de har mest tillid til, deres folketingsmedlemmer eller deres byrådsmedlemmer og borgmestre, må man bare sige, at de altså har mere tillid til dem, der er tæt på dem, end de har tillid til os, der er medlemmer her.
Det må vi være ærlige og sige.
Så derfor er jeg enig i pointen i at sige, at kommunerne også skal have en tilgang til det, som nedsætter deres krav om dokumentation og andet, men det skal være noget, vi skal gøre sammen med kommunerne og ikke bare trække det ned over hovedet på dem.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-13:
Ordføreren kunne jo i det her tilfælde overveje at donere noget af sin stemmekraft til ministeren, så vi kunne få det udlignet lidt her.
Jeg er jo ikke i tvivl om Dansk Folkepartis engagement i forhold til ældreområdet – det er jo et engagement, vi i Enhedslisten deler med Dansk Folkeparti – men når nu ordføreren remser alle de her tidligere tiltag op, der er blevet taget, og bl.a. også nævner klippekortsordningen, som vi også støtter, og som jo i sin tid blev indført på Enhedslistens foranledning, synes jeg, at jeg også vil nævne, hvorfor kommunerne har skåret i klippekortsordningen.
Det er jo, fordi der har været en generel underfinansiering af kommunerne og den kommunale velfærd.
Det er jo ikke, fordi der ude i kommunerne har siddet onde politikere og sagt, at det her vil de gerne skære væk.
Det er, fordi der har været en underfinansiering igennem adskillige år, og det er sket bl.a. gennem økonomiaftaler og finanslov, som Dansk Folkeparti også har lagt stemmer til.
Der har været en underfinansiering, og så har der efterfølgende været nogle puljer, som kommunerne så har brugt til at lappe de steder, hvor der ellers har været besparelser.
Så derfor skal jeg bare høre, om fru Karina Adsbøl ikke kan bekræfte, at den kommuneaftale, der er lavet i år, jo samlet set giver et langt større løft til den kommunale velfærd, end de kommuneaftaler, der blev indgået i tidligere år, har givet?
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Nu har jeg fået ny formand eller rettere forkvinde i formandsstolen ved siden af mig.
Ja, jeg kan bekræfte, at den til enhver tid siddende regering og KL laver økonomiaftaler, og så forhandler de jo, altså dem, der sidder omkring bordet, en aftale så god som det, de nu når i mål med, på plads.
Og jo, jeg synes også, at det er godt, at der er forhandlet en økonomiaftale på plads, helt sikkert, men det er jo ikke nok med, at man har en økonomiaftale.
Det, jeg også taler om her fra talerstolen, handler om, om vi så kan være sikre på, hvad pengene går til.
Bliver de brugt de rigtige steder?
For det handler jo også om prioritering ude i kommunerne, det handler om, om man skal prioritere en kunstgræsbane eller varme hænder i ældreplejen.
Altså, det handler det jo også om.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-13:
Men den prioritering afhænger jo også lige præcis af, hvor mange midler man tilfører, for det er jo klart, hvis kommunerne ikke får tilført midler nok til at kunne løse den opgave, de får, med det stigende antal ældre og det stigende antal børn, så bliver man nødt til at lave en benhård prioritering, og så kommer man til at skære ned, også på ældreplejen, og bagefter kan vi så komme med nogle puljer og stå og pudse glorien og sige: Nu giver vi nogle penge – men de penge bliver reelt set bare brugt til at aflyse besparelser, der i forvejen var meldt ud.
Derfor er det jo fuldstændig nødvendigt at se økonomiaftaler i sammenhæng med finansloven, og der må vi jo bare konstatere, at med de her økonomiaftaler og det her finanslovsforslag skaber vi en vækst i den offentlige økonomi på 1,3 pct., hvilket ligger ud over det demografiske træk.
Det har vi altså ikke set tidligere i årene med en borgerlig regering.
Karina Adsbøl (DF), 2019-12-13:
Altså, jeg synes ikke, hr. Peder Hvelplund er helt fair, for det er jo sådan, at hver gang Dansk Folkeparti er gået til valg eller er gået ind i et forhandlingslokale, har vi sat ældreområdet højt på dagsordenen – hver evig eneste gang – men så er det jo desværre sådan, at jeg ikke sidder og forhandler sådan en økonomiaftale; det ville jeg ellers gerne, for så er jeg også sikker på, at den kunne blive ret god.
Magnus Heunicke (S), 2019-12-13:
Jeg var selv med til at forhandle med KL og lave en aftale, så tak for kvitteringen for, at vi lykkedes med en aftale.
Man lykkes faktisk altid med en aftale, men det er indholdet, der er det afgørende, og jeg synes, indholdet er helt entydigt markant anderledes, fordi vi netop leverer på det, som fru Jane Heitmann spørger om, nemlig det demografiske træk.
Det er jo et tal, man kan slå op og finde i Finansministeriet, altså hvad det demografiske træk er, så det kan man ikke være uenige om politisk.
Man kan være uenig om, om man vil levere på det og sætte penge af til det, og de midler, 1,7 mia. kr., som vi har leveret her, dækker præcis det demografiske træk, plus at man kan løfte velfærden, hvis man ser det i sammenhæng med finansloven.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Vi kan starte med at fjerne registreringsafgiften og afgiften på benzin, så har folk jo råd til at køre.
– central administration og ledelse: 435 mio. kr.!
Det er altså det, man vælger at bruge pengene på ude i kommunerne, når vi giver flere penge herinde fra Christiansborg.
Henning Hyllested (EL), 2019-12-13:
Jeg er lidt interesseret i så at høre, om kernevelfærd bl.a. omfatter, at man giver tilskud, så færgetransporten til vores små øer kan blive billigere, så det er i hvert fald lidt mere attraktivt at bosætte sig på en ø.
Er kørselsfradraget – der er endda et forhøjet kørselsfradrag for yderkommunerne, som understøtter bosætning i yderkommunerne – også kernevelfærd, som skal støttes eller ikke støttes?
Og det samme med LAG-midlerne: Er det kernevelfærd, som skal afskaffes eller ikke afskaffes?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Nu sagde jeg jo lige præcis, at Nye Borgerliges politik var, at det ikke må være dyrere at transportere sig fra Samsø, end det må være fra Skanderborg, og det betyder netop, at færgepriserne ikke skal stige.
De skal måske nærmere sættes ned, så det ikke bliver dyrere at bosætte sig derovre.
Så måske Enhedslisten vil støtte det.
Men jeg vil godt lige anholde det argument omkring kommunernes økonomi, for kommunerne bruger altså pengene på meget andet end grundlæggende kernevelfærd, og det ved jeg, for jeg har siddet 4 år i Aarhus Byråd.
Jeg kunne bruge 4 timer på at fortælle om vanvittige projekter, som politikerne bruger pengene på, der ikke har noget som helst med grundlæggende kernevelfærd at gøre.
Henning Hyllested (EL), 2019-12-13:
Til diskussionen om kommunerne: Det kunne jo også være, at det er, fordi kommunerne har en meget, meget anstrengt økonomi som følge af den politik, der føres herindefra.
Lad det nu ligge.
Jeg kan forstå, at man i Nye Borgerlige er indædte modstandere af at indgå i alle mulige tilskudsordninger, så jeg skal bare lige høre, om det betyder, at man fra Nye Borgerliges side så vil afskaffe LAG-midlerne, tilskuddene til landevejsprincippet, altså de nedsatte færgetakster, kørselsfradraget?
Det er jo alt sammen ordninger, som trods alt er med til på en eller anden måde at understøtte, at det skal være nemmere at bosætte sig i landdistrikter og på øer.
Er det, ordføreren siger, at de ordninger skal afskaffes?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Absolut, og vi har jo også en politik, der siger, at vi skal have trafikal ligestilling i Danmark.
Så det må ikke være dyrere at køre 1 km i Udkantsdanmark, end det er at køre 1 km inde i byerne, og det gælder også, hvis du skal til øerne.
Så ja, det vil vi absolut gerne bruge penge på.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-12-13:
Okay, taler ordføreren her om at øremærke penge til at drive de lokale folkeskoler og seminarer?
Jeg kan godt forstå ordføreren, for os, der sidder her og været med noget tid, har også set erfaringerne med de penge, vi sender ud til kommunerne til at drive de danske småøer, og de havner alle mulige andre steder end på småøerne.
Så er det en øremærkning, som ordføreren tænker på her?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
I Nye Borgerlige har vi intet problem med at bruge penge på grundlæggende kernevelfærd, og den måde, som vi mener er den rette måde at gøre det på, er ved at sende pengene til den grundlæggende kernevelfærd uden om bureaukraterne i kommunerne og sende dem ud direkte til de enkelte institutioner.
Hvis vi sender pengene ud til den enkelte lokale folkeskole, så de får et beløb pr. elev, så er det deres ansvar at have en skole, og så har de nøjagtig de samme penge, som andre har andre steder.
Så kan der være enkelte områder, hvor vi skal hjælpe, og det er vi fuldstændig villige til.
Men problemet er jo, når kommunerne kan sidde og kassetænke i at lukke de små lokale folkeskoler og se en økonomisk fordel i det, og det er det, vi gerne vil fjerne fra kommunerne, for der er de ikke deres opgave voksen.
Der vil vi gå længere.
Men jeg må også lige sige til Venstre, at der jo også var en afgift på generationsskifte, da Venstre sad ved magten.
Her snakker vi ikke om, at nogen trækker pengene ud, men selv om man beholdt pengene i virksomheden, var der stadig væk en skat, en afgift, da Venstre sad ved magten.
Den synes jeg man skulle have fjernet.
Og hvis Venstre sætter de borgerlige briller på og vil støtte Nye Borgerlige i det fremadrettet, jamen så vil det bare være positivt.