runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Jeg synes helt klart godt, at vi kan kigge på, om man kan gøre noget både i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol og nogle af konventionerne.
Når man hører de enkeltstående eksempler, tager man sig jo til hovedet, og det gør ondt helt inde i hjertet, men det at sige, at vi så bare træder ud af det hele, eller som Nye Borgerlige siger, bare træder ud af EU, mener vi ikke er vejen frem.
Lovgivning skaber nogle gange nogle enkeltstående eksempler, som man er meget, meget fortørnet over, men bare at træde ud af det hele synes vi ikke er vejen frem.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Tak for det.
Men det får mig til at spørge, når man nu er så glad for de her konventioner, om ordføreren ikke kan se, at der er en udfordring i forhold til opbakningen til eksempelvis menneskerettigheder, når en menneskerettighedsdomstol dømmer så aktivistisk, som den gør, og dermed sætter sund fornuft og det, som et stort flertal i befolkningen synes ville være ret og rimeligt, til side af hensyn til en seriekriminel somalisk forbryder.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Tak, formand.
Vi bakker helhjertet op om at udvise kriminelle udlændinge.
Derfor er vi i Konservative ved at se på en række tiltag, der skal gøre det nemmere.
Vi har allerede præsenteret en del her i Folketingssalen.
Vi er meget glade for opbakningen fra Nye Borgerlige og selvfølgelig også fra Dansk Folkeparti.
Ved nogle af vores tiltag ser vi jo desværre, at det kun er vores tre partier, der bakker op, og vi har jo desværre, selv om vi er partier i vækst – hvis man i hvert fald spørger nogle danskere – ikke flertal endnu.
Jo, de kan være besværlige, men de bidrager altså også til en vis form for verdensorden.
Vores VLAK-regering viste jo faktisk om nogen, at der er enormt meget plads til forbedringer inden for det spillerum, der nu engang er.
Jeg vil endda mene, at vi under flygtningekrisen, hvor vi strammede op på de nationale regler, opnåede noget, som få – hvis overhovedet noget andet EU-land – opnåede i forhold til at få styr på eller i hvert fald massivt nedbragt tilstrømningen.
Vi synes, man skal gøre meget mere, for at asylansøgere slet ikke kommer hertil.
Det er jo altovervejende det, som jeg tror at Nye Borgerlige henviser til med de kriminelle, som man gerne vil udvise.
Det er jo noget nemmere, hvis folk slet ikke kommer hertil.
F.eks. har regeringen gjort det nemmere for flygtninge at blive i Danmark, selv om der er fred i hjemlandet, og man har gjort det mere attraktivt at komme hertil med højere ydelser.
Så det synes vi i hvert fald at man skal se på.
Man kunne også gå derhen, hvor kriminelle – som vi har foreslået mange gange – slet ikke skal have et dansk pas, for det gør det alt andet lige nemmere at udvise dem.
Så jeg vil mene med hånden på hjertet, at det ikke er os i Konservative, der er flaskehalsen eller bremser yderligere opstramninger.
Det er jeg rigtig glad for, og jeg er glad for samarbejdet med Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti, men vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Rosa Lund (EL), 2020-12-17:
Jeg er ikke enig i, at man kan stille det op på den måde, som fru Mette Thiesen gør.
Men for at svare: Jo, hvis jeg inden corona holdt en stor fest og der var nogen, der ikke opførte sig ordentligt, så ville jeg da smide dem ud.
Det tænker jeg da også at alle andre ville gøre.
Det her handler jo om, at man så ville smide dem ud, og så ville det være det, der var straffen, men det er jo ikke det, som Nye Borgerlige foreslår.
Det, I foreslår, er, at man bliver udvist af landet.
Man kan jo sagtens blive straffet, uden at det indeholder en udvisning.
Og der synes vi faktisk, at den trappemodel, vi har i dag, fungerer.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-17:
Det synes vi sådan set også, og vi mener sådan set også, at det skal føre til en udvisning, hvis man er udenlandsk statsborger.
Men ordføreren svarede ikke på mit spørgsmål.
Nu prøvede jeg sådan at skære det helt ind til essensen.
Mener ordføreren ikke, det er fair nok, at hvis en kommer ind som gæst i nogle andres hjem og forbryder sig mod dem og ikke opfører sig ordentligt, så bliver vedkommende smidt ud?
Altså, det er bare sådan helt lavpraktisk, for det er jo det, vi taler om her.
Rosa Lund (EL), 2020-12-17:
Altså, jeg ved ikke, hvad det er ved min fremtoning, eller hvad Nye Borgerliges opfattelse af Enhedslisten er, men jeg vil da bare lige fortælle fru Mette Thiesen, at jeg for 10 dage siden blev 34 år, så jeg er ikke noget barn.
Det er det første.
Det andet er, at vi i dag har stemt en samtykkelov igennem, som faktisk gør, at vi alle sammen er meget bedre beskyttet mod voldtægt.
Det tredje er, at det her da ikke handler om at byde nogen velkommen i sit hjem.
Hvis jeg blev udsat for den grove forbrydelse, som det er at blive voldtaget, så ville jeg da håbe, at der ville falde en dom ved en domstol i det land, som forbrydelsen var begået i, sådan at den person kunne blive straffet. Vi har jo sådan set ret hårde straffe for voldtægt i Danmark, og det synes jeg er en god ting.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-17:
Så skal jeg gøre det utrolig pædagogisk og lavpraktisk, for det er jo sådan noget, jeg er uddannet til, altså at forklare børn, hvordan tingene hænger sammen.
Og jeg vil så ligeledes forklare ordføreren det.
Så skal ordføreren forestille sig, at ordføreren er i sit eget hjem, og at en gæst kommer ind i hjemmet og voldtager ordføreren.
Så vil jeg bare høre, om ordføreren ville sige: Fy, det må du ikke, men du er hjertelig velkommen til at blive i mit hjem.
Rosa Lund (EL), 2020-12-17:
Det er den mest hypotetiske situation, jeg nogen sinde har hørt om.
Jeg har da aldrig sat mig selv i en situation, hvor jeg har overvejet præcis det, som fru Pernille Vermund beskriver.
Så det kan jeg simpelt hen ikke svare på.
Jeg synes faktisk, at det er en lille smule ...
– jeg skal bare lige passe på, hvad jeg siger, fordi vi står i Folketingssalen.
Jeg stopper bare her.
Jeg synes, at det er langt ude, fru Pernille Vermund.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Når vi fremsætter forslaget, som vi gør i dag, er det ikke, fordi vi ikke er opmærksomme på, at Domstolens aktivisme er det grundlæggende problem i det her.
Det er heller ikke, fordi vi ikke ønsker at fjerne inkorporeringsloven.
Det er i erkendelse af, at det er der lang vej til, hvis det overhovedet nogen sinde bliver muligt.
Vi har jo bakket op om det, de gange der har været forespørgselsdebatter og andet i den retning.
Vi har også lavet fælles forslag til vedtagelse, så vidt jeg husker.
Derfor har vi dag et forslag, der pålægger regeringen i det næste folketingsår at sikre, at udlændinge bliver udvist efter første dom.
Hvordan man så når frem til det, har vi skrevet noget om i bemærkningerne.
Vi har også skrevet noget om, at man ikke behøver at træde ud af konventionen.
Vi har skrevet, at der vil være en bagatelgrænse.
Jeg er ofte blevet spurgt, om man så skal smides ud, fordi man har stjålet en Marsbar.
Nej, det skal man nok ikke.
Men hvis man har stjålet hele varelageret af Marsbarer, er det selvfølgelig en anden sag.
Så vi har forsøgt at gøre det så enkelt som muligt for regeringen at finde ud af, hvordan vi kan sikre, at de her voldsomme sager som dem i sommer, som også Venstres ordfører nævnte, ikke bliver ved med at gentage sig, og så vi ikke står med kriminelle udlændinge, som vi ikke kan komme af med.
Det er i det lys, det her beslutningsforslag er skrevet, altså så åbent som muligt, så vi ikke tvinger regeringen og et flertal i Folketinget, som ønsker at fastholde internationale konventioner, til at gøre noget mod det, der er principielt for dem.
Vi siger bare: Lad os nu få det her lavet med de muligheder, vi nu har.
Og vi er ikke indstillet på at vente de 15-20 år, der skal gå, før tingene er så grelle, at det vil overbevise folk om, at man er nødt til at fravige Domstolens aktivisme.
Det tør vi simpelt hen ikke gamble med.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Men der er jeg jo ikke enig med fru Pernille Vermund, fordi vi jo godt kan.
Det viste vi i den sidste regeringsperiode.
Jeg tror, jeg selv var med til 114 opstramninger, der jo virkelig gjorde en forskel, der viste, at Danmark med nationale tiltag og ved at dreje på de nationale håndtag rent faktisk opnåede rigtig, rigtig meget.
Tag bare Kærshovedgård.
Under Helle Thorning-Schmidt kunne afviste asylansøgere dingle rundt i København, selv om de skulle være i Sandholmlejren.
Under vores regeringsperiode fik vi oprettet Kærshovedgård, hvor de afviste asylansøgere og folk på tålt ophold skal opholde sig med meldepligt og fængselsstraf, hvis de ikke gør det.
Så vi kan gøre rigtig meget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-17:
Fru Pernille Vermund brugte en del tid på at sværte fru Marie Krarup til, selv om fru Marie Krarup var så venlig at tilslutte sig beslutningsforslaget.
Fru Pernille Vermunds anke var, at Dansk Folkeparti ikke havde gjort synderlig meget, og så sammenlignede hun sikkert med sig selv, selv om Nye Borgerlige kun har været i Folketinget i 18 måneder og stort set ikke har gjort noget indtryk herinde.
Så mit spørgsmål til hr. Marcus Knuth er, om han ikke kan bekræfte, at Dansk Folkeparti kæmpede en brav kamp – i hvert fald i de år, hvor han selv har siddet i Folketinget og været en del af udlændingepolitikken – og gjorde, hvad vi kunne, for at trække de tre borgerlige partier i den retning, vi ønskede, men at der selvfølgelig også i regeringen var interne uenigheder, og at man gik så langt, som man kunne inden for de respektive partiers politik, for at imødekomme Dansk Folkepartis krav.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Vi kunne jo begynde med at få Kærshovedgård til at virke.
Lige nu fungerer it-systemet ikke, og så vidt jeg har fået at vide, er der et hul i hegnet, hvor man bare kan gå ind og ud ad bagdøren.
Vi er jo kommet med tiltag, der rent faktisk virker.
Ordføreren siger: Jamen det har jo ikke nogen større effekt.
Altså: Danmark var den femte mest populære destination for asylansøgere, da vi overtog regeringsmagten.
Da vi var færdige, var vi nede på omkring plads nr. 16 og vist nok det land i Vesteuropa, der var mindst attraktivt.
Det er, som jeg husker det.
Så jeg synes faktisk, vi har opnået noget, som det for stort set intet andet land i Europa er lykkedes at opnå.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-17:
Men det har ikke løst problemerne, og det er det, vi sådan set bare gerne vil.
Dem på Kærshovedgård, dem på udrejsecentrene i Danmark må jo stadig færdes frit.
Det ønsker vi i Nye Borgerlige ikke.
Hvis man er dømt til udvisning, skal man selvfølgelig placeres på et udrejsecenter, der skal være en eneste dør, og det er den ud af Danmark.
Man skal selvfølgelig ikke ligge danskerne til last.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Der er jeg simpelt hen nødt til at sige, at det jo ikke er rigtigt, at de 114+ stramninger ikke førte til noget.
Altså, bare tag Kærshovedgård.
Før havde man også, tror jeg, tidligere voldtægtsforbrydere, der skulle opholde sig i Sandholmlejren, til at dingle rundt i København uden konsekvens.
Dem fik vi placeret på Kærshovedgård med massiv straf, hvis det er sådan, at de ikke er der – altså massiv straf.
Og jo, den ene sag, som ordføreren bruger som eksempel her, er jo forfærdelig, men selv om vi trådte ud af alverdens internationale konventioner, ville det ikke ændre på den sag, altså, det er jo bare en trist sag.
Det har regeringen jo så forpurret uden at komme med et nyt tiltag.
Så altså, jeg så fremgang, fremgang, fremgang i de 4 år, hvor vi var der ved regeringsmagten, og det var altså med meget, meget synlige resultater.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-17:
Jeg skal afholde mig fra at begynde at kommentere det, der foregår her.
Jeg synes, vi skal koncentrere os om det vigtige beslutningsforslag, vi står med her.
Hr. Marcus Knuth siger det her med, at man har lavet de her 114 stramninger, og noget med Kærshovedgård osv., men det er ikke det, som vi i Nye Borgerlige bare gerne vil.
Vi er sådan set ligeglade med, hvor mange stramninger der er, for hvis det ikke løser problemerne, så kan man ligesom lave så mange stramninger, man overhovedet vil.
Vi vil rigtig gerne have løst problemerne, og de stramninger, der er blevet lavet, løste i hvert fald ikke problemet med eksempelvis den sag, der blev nævnt tidligere.
Det løste ikke problemet for Cecilie, som nu skal leve med, at hendes somaliske voldtægtsmand bare lever frit i Danmark.
Så vil Det Konservative Folkeparti ikke være med til reelt set at få løst udlændingepolitikken fra bunden sammen med Nye Borgerlige i stedet for alle de her lappeløsninger?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Men jeg vil nu sige, at fru Pernille Vermund ikke holder sig tilbage fra at gå til os Konservative, i hvert fald ikke fra mig, når jeg er på talerstolen som ordfører.
Så det kan jeg ikke helt genkende.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-17:
Det virker jo underligt, at fru Pernille Vermund så ikke angriber Det Konservative Folkeparti for ikke at have gjort nok, når man angriber Dansk Folkeparti, altså når ordføreren lige har bekræftet, at Dansk Folkeparti har arbejdet hårdt.
Synes ordføreren ikke, at det er underligt, at fru Pernille Vermund ikke angriber De Konservative for nøjagtig det samme, som man har angrebet Dansk Folkeparti for?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Nu skal man altid passe på med at blande sig i andre folks uenigheder, men jeg kan i hvert fald sige, at i de få år, inklusive de 4 år, hvor jeg var hos Venstre, havde vi et fantastisk samarbejde med Dansk Folkeparti, som jo bidrog til de 114 stramninger.
Så jeg synes, at vi opnåede utrolig meget.
Man kan jo tage de to yderpunkter, altså Danmark og vores naboland Sverige.
Man kan se, hvordan det lykkedes os at få strammet op, at få sendt afviste asylansøgere og folk på tålt ophold til Kærshovedgård, at få sendt folk hjem til lande, som andre lande ikke sender til.
Virkeligheden er bare, at de nationale tiltag er dem, vi kan skrue på herinde, og der får vi altså en effekt, der er noget hurtigere end at prøve at gå ud og sige, at så melder vi os ud af det hele, og at det løser alle problemerne.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jamen det er jo det faktum, der gør de her diskussioner svære, ikke?
Jeg har selv tre børn.
Det er let nok for mig at stå her i Velfærdsdanmark, et trygt og sikkert samfund, og sige, at dem vil jeg aldrig nogen sinde sende af sted, skubbe foran mig, i et håb om, at de fik asyl i et andet land, så jeg kunne blive familiesammenført.
Men jeg er heller ikke vokset op i Afghanistan eller andre lande.
Det er jo velkendt i international migration, at nogle gange bruges børn som isbrydere for, at resten af familien kan komme med.
Det er jo det, der gør hele den her situation så frygtelig, og derfor er vi nødt til at tænke langsigtet og sammenhængende og ikke stirre os blinde på, hvad der står lige for næsen af os, heller ikke, selv om et almindeligt humanitært imperativ ville sige: Hjælp næsten, der står lige foran dig.
Men vi bliver også nødt til at tænke sammenhængende på, hvad de langsigtede konsekvenser bliver.
Derfor er vi ret skeptiske over for at omfordele.
Vi er ikke bare skeptiske, men vi er modstandere af at omfordele asylansøgere fra de græske øer, for vi frygter, at det bare sætter gang i en yderligere migrationsbølge.
Halime Oguz (SF), 2020-12-17:
Tak for det.
Jeg er også rigtig, rigtig ærgerlig over den manglende solidaritet, vi udviser over for et andet EU-land.
Jeg vil så bare høre, om ministeren mener, at man kan stille sig tilfreds med at have gjort sin pligt som et EU-land ved alene at yde økonomisk hjælp.
Er det godt nok?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Det kan jeg af gode grunde ikke vide, eftersom mange af dem ikke har fået behandlet deres asylsag endnu.
Det er så de græske myndigheders opgave at gøre det, hvis de søger asyl.
Men til det med, at folk gerne vil bo et sted, hvor der ikke er krig
: Selvfølgelig.
Men vi må også bare konstatere, at hvis du f.eks. tager mange af de mennesker, der opholder sig i Tyrkiet og sætter sig i både mod de græske øer, er det ikke, fordi der er krig i Tyrkiet – der er ikke i krig i Grækenland, der er ikke krig i Nordmakedonien, der er ikke i krig hele vejen op til Vestbalkan, der er ikke krig, når de rammer Østrig, der er ikke krig, når de rammer Tyskland, der er ikke krig, når de rammer Danmark.
Men de vil alligevel gerne til Sverige, i hvert fald nogle af dem.
Rosa Lund (EL), 2020-12-17:
Jamen så håber jeg da, at ministeren vil undersøge, om der er evidens for det, ellers kan ministeren i hvert fald godt regne med, at der kommer et skriftligt udvalgsspørgsmål fra Enhedslisten, for jeg synes jo, det er noget pjat at sige det.
Mennesker vil gerne bo et sted, hvor der ikke er krig, hr. minister; mennesker vil gerne bo et sted, hvor der ikke er klimakatastrofer; mennesker vil gerne bo et sted, hvor de ikke bliver forfulgt.
Derfor skal jeg spørge ministeren, om ministeren ved, om de her børn har et beskyttelsesbehov.
Jeg ved ikke, om de har et, men jeg er ret overbevist om det.
Men jeg vil gerne høre, om ministeren faktuelt ved, om de har et beskyttelsesbehov eller ej.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-12-17:
Tak til ministeren for talen.
Jeg synes, det er enormt klogt, når ministeren siger, at man ikke kan nå at vurdere det her juridisk, og at det jo selvfølgelig er en forudsætning for, at vi overhovedet kan diskutere det.
Men jeg har et spørgsmål, som jeg håber at ministeren kan svare på, selv om man nok ikke kan komme helt ned i materien på det på så kort tid, som ministeren har haft indtil videre.
Der er jo et forslag fra regeringen, som går på bandekriminalitet og fratagelse af statsborgerskab ved bandekriminalitet.
Det er også nævnt i bemærkningerne her.
Har ministeren en vurdering af eller et overblik over, hvor stort et overlap der måske er mellem dem, som begår meget alvorlig narkokriminalitet, som Venstre i forslaget her gerne vil fratage dobbelt statsborgerskab, og så dem, som begår meget alvorlig bandekriminalitet?
Rosa Lund (EL), 2020-12-17:
Tak for det.
Jeg er også meget skuffet over regeringen i den her sag.
Det må jeg sige.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om der er evidens for, at hvis Danmark skulle tage imod 300 – det kunne også være 100, og det kunne også være 400 – uledsagede flygtningebørn, ville det betyde, at det ville bane vejen for alle mulige andre flygtninge, altså lidt det, som fru Pernille Vermund antydede eller vist nok mere end antydede.
Men jeg vil gerne spørge ministeren: Er der evidens for det?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Det er primært, fordi vi mener, at det danske samfund skal være i stand til at integrere de mennesker, der kommer hertil.
Vi har set et fald i asyltallet; vi har faktisk rekordlave asyltal nu.
Men det er ganske få år siden, at vi havde rekordhøje asyltal.
Og nu har vi trådt forsigtigt tilbage ind i FN's kvoteflygtningesystem.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi også sender det signal, at det er fremtidens system, og det gør man bedst ved også i praksis at vise det.
Men vi har også sendt et signal om, at der er et forsigtigt trin ind i kvoteflygtningesystemet, fordi vi fortsat mener, at der er store integrationsudfordringer.
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Så lad mig spørge om noget andet.
Hvis argumentet for ikke at tage imod de her børn er, at man er så bange for øget menneskesmugling, hvorfor er det så, at man ikke tager imod nogle flere kvoteflygtninge i stedet for?
Regeringen har valgt kun at tage imod de her 200 – hvorfor er det, at man ikke tager imod 500 kvoteflygtninge eksempelvis?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Da Grækenland oplevede et pres på grænsen i starten af 2020, før vi alle sammen talte om corona, besluttede vi faktisk at yde bidrag, f.eks. i form af et Challengerfly fra forsvaret og i form af personale – der er folk fra Rigspolitiet og Udlændingestyrelsen, og der er vist nok også nogle fra Forsvarsministeriet.
Vi har derudover bevilget over 40 mio. kr. og også noget humanitær bistand.
Det synes jeg faktisk er o.k. flot – det synes jeg – at yde til et EU-land, der har bedt om hjælp.
Når de beder om hjælp, så leverer vi det, som de beder om.
Jeg tror, at man skal se regeringens flygtningepolitik samlet set.
Og samlet set mener jeg helt klart, at det er bedre at hjælpe dem tættere på konflikterne – på en måde, så folk ikke skal til Danmark, hvor vi ved, at halvdelen får afslag på asyl.
Vi har store problemer med at hjemsende dem, og vi risikerer at sætte endnu mere gang i en menneskesmuglerindustri.
Så samlet set: Ja, så mener jeg, at det er bedre.
Og vi skal passe på med kun at stirre os blinde på de græske øer; vi skal også overveje, hvad det vil få af konsekvenser for andre børn, der kan opholde sig i Tyrkiet eller i Pakistan eller i Bangladesh eller i Afghanistan, og som også lever i familier, der har drømme og migrationshåb om Europa.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Det mener jeg at fru Susanne Zimmer må dokumentere yderligere.
Udenrigsministeriet holder naturligvis hånd i hanke med, når man sender store millionbeløb af sted, at de så går til det formål, de er øremærket til.
Man har naturligvis en dialog med Grækenland om det.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-17:
Nu bliver der snakket meget om de her 40 mio. kr., der er blevet brugt på flygtningene.
Men det er jo meget usikkert, hvorvidt de penge er blevet brugt på de uledsagede flygtningebørn.
Det er jo faktisk sådan, at OLAF, EU's kontor for bekæmpelse af svig, er i gang med at efterforske, hvordan grækerne rent faktisk har brugt de midler.
Så det vil sige, at vi har sendt nogle midler af sted, som vi ikke ved om har ramt de her børn.
Hvad mener ordføreren om det?
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Tak, formand.
Med dette beslutningsforslag foreslår SF, at Danmark skal tage imod omtrent 300 mindreårige asylansøgere enten fra den tidligere Morialejr eller fra Kara Tepe-lejren i Grækenland.
I Socialdemokratiet mener vi, at Danmark som et rig og ressourcestærkt land selvfølgelig skal hjælpe verdens flygtninge, og den hjælp skal vi yde på den mest bæredygtige og effektive måde, så vi hjælper så mange nødlidende flygtninge som overhovedet muligt.
Det har vi talt mere uddybende om tidligere på dagen ved forespørgselsdebatten.
For vi fandt ud af, at vi eksempelvis kan hjælpe 600.000 af verdens dårligst stillede flygtninge for det samme beløb, som vi bruger på at hjælpe 10.000 asylansøgere, hvoraf halvdelen så statistisk set slet ikke er asylberettigede.
Anerkendelsesprocenten i asylsager i Udlændingestyrelsen er på blot 41 pct. i år.
41 pct. af de personer, der søgte asyl i Danmark i år, er altså flygtninge; de resterende 59 pct. er migranter.
Nogenlunde det samme billede vil nok vise sig med de mennesker, der opholdt sig i den tidligere Morialejr eller Kara Tepe-lejren i Grækenland.
Der er mange mindreårige asylansøgere, ikke flygtningebørn, som forslagsstillerne skriver i beslutningsforslagets bemærkninger.
Vi har allerede hjulpet asylansøgerne fra den nedbrændte Morialejr.
Efter branden sendte vi materiel og, som ministeren redegjorde for, knap 45 mio. kr. til Grækenland fordelt over to omgange til at etablere boliger til de mange mindreårige asylansøgere.
I Socialdemokratiet ønsker vi et mere retfærdigt og solidarisk asylsystem.
Vi ønsker ikke at bidrage til at opretholde det dysfunktionelle asylsystem, som i dag tilgodeser de mest pengestærke, de mest fysisk stærke økonomiske migranter og flygtninge.
Vi giver til gengæld næring til det nuværende dysfunktionelle og på mange måder inhumane asylsystem ved blot at gå i gang med at omfordele asylansøgere, hvoraf mange som bekendt ikke er reelle asylansøgere, internt i Europa, og det vil vi ikke bidrage til fra Socialdemokratiets side. På den baggrund kan jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke støtter beslutningsforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Det er rigtigt, at hvis vi brugte 1 mia. kr. mere på udviklingsbistand, ville vi kunne hjælpe mange flere mennesker – selvfølgelig.
Der er bare en ting: Vi er et af de fem lande i verden, der faktisk bruger mindst 0,7 pct. vores bni på udviklingsbistand.
Det er bare, før vi pisker os selv og siger, at vi ikke gør det godt nok.
Vi bruger mellem 16 og 17 mia. kr. om året.
Det er vanvittig mange penge, og vi kommer vanvittig langt for de penge.
Hvis vi begynder at flytte dem hen til at hjælpe flygtningene tættere på konflikterne, som vi gerne vil, kan vi hjælpe endnu flere.