runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kasper Roug (S), 2022-02-08:
Nu skal man jo tænke på, at det her er ældre køretøjer, altså i forhold til de her partikeldrevne personbiler.
Det er køretøjer, som typisk er fra før 2011.
Oven i det er der jo også allerede nu en støtteordning til eventuelle bilejere, som har svært ved at betale for ekstraudstyr, som så bl.a. vil være partikelfiltre i de her personbiler.
Så jeg synes faktisk, at man har taget hånd om det.
Jeg synes faktisk, at man har taget den problemstilling, som ordføreren nævner, alvorligt.
Derfor synes jeg egentlig ikke, at det er helt retvisende.
Carl Valentin (SF), 2022-02-08:
Jeg vil gerne lægge mig lidt i slipstrømmen af hr. Jens Rohde, for som svar på hans spørgsmål siger ordføreren, at de principielt ikke har noget imod det, og at det med, om man skal lade flere kommuner gøre det her, er en interessant debat.
Altså, det er jo en gammel debat, og vi har jo presset på for, at det skulle være flere end de her fem store kommuner, der skulle have de her muligheder for at beskytte deres borgere mod luftforurening.
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet ikke har lagt op til, at der er flere byer, der skal have de her muligheder?
Kasper Roug (S), 2022-02-08:
Der er jo ingen tvivl om, at det her er en problematik, som er der, hvor der er rigtig mange mennesker og rigtig mange biler.
Og det er i vores fem største kommuner.
Det er der jo ikke noget hemmeligt i.
Det er jo så det, man har taget udgangspunkt i, da man forhandlede om det her.
Det synes jeg egentlig er fair nok, når det nu også er et ønske i de pågældende kommuner.
Jeg synes, at det lidt er at afspore indholdet i det her lovforslag, når man begynder at tale om Viborg eller begynder at tale om mindre kommuner, hvor der jo slet ikke er det antal dieselbiler eller personbiler, som har problemer med deres partikelfilter.
Så jeg synes egentlig, at vi skal holde os til det her lovforslag.
Carl Valentin (SF), 2022-02-08:
Jamen det er jo, fordi debatten også op til, at det her lovforslag blev fremsat, har handlet om det.
Så jeg synes sådan set, det er fair nok.
Men lad mig spørge om noget andet.
Jeg synes egentlig godt, at vi kunne gå den vej, at vi på miljøområdet, ligesom vi har på mange andre områder, har nogle lidt klarere målsætninger.
Derfor vil jeg høre, om Socialdemokratiet vil være med til at lave en indsats, hvor vi sætter nogle mere konkrete mål for, hvornår vi får nedsat antallet af dødsfald og antallet af personer med luftvejslidelser som følge af luftforureningen.
Jens Rohde (KD), 2022-02-08:
Det er også fint nok, men man kunne jo godt som princip sige, at det skal man have lov til at afgøre lokalt, uanset hvor mange indbyggere,
hvor stor en befolkningstæthed osv. man har
Altså, hvis man er udfordret på grænseværdierne, bør man vel i princippet, uanset hvor man befinder sig i landet, have lov til at indføre de her miljøzoner.
Kasper Roug (S), 2022-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Det har jo været et ønske fra de store kommuner, at de kunne få lov til at indskærpe deres miljøzoner med partikelfiltre i forhold til dieseldrevne personbiler, og det er jo så et ønske, man har efterfulgt.
Allerede nu foregår der jo også diskussioner om, om det måske er noget, der kan udvides til andre kommuner, som skulle være interesserede i det.
Men det her er jo på baggrund af et ønske fra de pågældende kommuner.
Tak for det, formand.
Det er jo sådan, at luftforureningen er for høj i Danmark, og det er den, fordi der er alt for mange danskere, som både dør for tidligt og bliver syge som følge af luftforureningen i vores byer.
Det går selvfølgelig ikke.
Der skal selvfølgelig være mulighed for at trække vejret frit uden at bekymre sig om forurenende partikler, som gør os syge.
Kommunerne skal have mulighed for at bekæmpe luftforureningen, og det får de så bl.a. med det her værktøj i det lovforslag, som vi behandler i dag.
Vi giver vores fem største kommuner mulighed for at forbyde dieseldrevne personbiler uden partikelfilter i miljøzonerne, og det skal sikre, at miljøzonerne understøtter formålet om at forbedre luftkvaliteten i vores store byer.
Med det her lovforslag udmønter vi dele af aftalen om miljøinitiativer i grønne byer og en hovedstad i udvikling, som vi indgik sammen med SF, Radikale Venstre og Enhedslisten i september i år.
Ud over at give kommunerne mulighed for at forbyde dieseldrevne personbiler uden partikelfilter i miljøzonerne foreslår vi at fremrykke ikrafttrædelsesdatoen for de eksisterende krav om partikelfilter til dieseldrevne varebiler med 2 år til den 1. juli 2023.
Som det er nu, træder kravene først i kraft den 1. juli 2025.
Vi skal tage luftforureningen i vores byer meget alvorligt.
Jacob Jensen (V), 2022-02-08:
Tak for det.
Også tak til ordføreren for talen.
Det eneste, jeg bare lige vil spørge om, er den praktiske gennemførelse.
Hvordan forholder Socialdemokratiet sig til den problemstilling?
Kasper Roug (S), 2022-02-08:
Det er jo klart, at vi ser med stor alvor på de leveranceproblemer, der kan være, men også med hensyn til høringssvaret, som ordføreren refererer til, er svaret, at vurderingen stadig væk er, at dem, som skal stå med den udfordring, vil kunne overholde det.
Jeg vil dog også lige bemærke, at det her jo er en sag, som er lidt alvorlig, når det gælder dieseldrevne personbiler.
Vi kan jo læse i det høringssvar, der er blevet givet, at 63 pct. af partikelforureningen i storbyerne og dermed også 49 pct. af NO x -udledningen i dag er fra dieseldrevne personbiler, og det er jo klart, at det betyder, at det er noget, vi skal tage alvorligt, og det vil sige, at det også skal være så hurtigt som overhovedet muligt.
Og så længe vurderingen er, at det stadig væk kan nås inden for perioden, så holder vi selvfølgelig fast i det.
Jacob Jensen (V), 2022-02-08:
Det vil jeg så vende tilbage til om lidt, når jeg får chancen.
Det er egentlig ikke intentionen, jeg spørger til – det er mere den bekymring, der bliver rejst, om, hvorvidt det rent faktisk kan lade sig gøre, og hvordan vi så som folkevalgte forholder os til det, altså at vi i givet fald vedtager noget, som branchen siger de simpelt hen ikke kan gennemføre, uanset om de gerne ville.
Det er mere den problemstilling, jeg tænker kan være en udfordring.
Kasper Roug (S), 2022-02-08:
Vi tager det selvfølgelig også op i udvalget, men vi skal også være opmærksomme på, at branchen, bl.a. FDM, jo påfører datoen den 1. januar 2023, hvor det faktisk er den 1. juli 2023, så der altså er 7 måneder yderligere.
Så udgangspunktet for deres høringssvar er jo heller ikke helt korrekt, og derfor må vi tage svaret fra ministeriet om, at det stadig væk godt kan overholdes, for pålydende.
Jens Rohde (KD), 2022-02-08:
Tak for det.
Jeg synes, det er et fint lovforslag, men det er bare sådan for opklaringens skyld, at jeg vil spørge: Hvorfor er det kun de store byer, som skal have lov til det her?
Som jeg læser forslaget, er det Aarhus, København, Aalborg og Odense.
Altså, hvorfor giver man ikke bare byer lov til at håndtere de udfordringer, der er, f.eks. Viborg, hvis man nu havde en situation, hvor man gik over grænseværdierne?
Kasper Roug (S), 2022-02-08:
Jamen vi skal jo allerede nu forvente, og at vi får nedsat antallet af både dødsfald og syge på grund af partikelforurening.
Det synes jeg allerede at vi håndterer med sådan et lovforslag som det her, og det synes jeg vi skal glæde os over.
Carl Valentin (SF), 2022-02-08:
Jeg kan godt komme i tanker om tilfælde, hvor det ikke vil være hensigtsmæssigt, fordi man så lokalt vil flytte nogle forskellige ting rundt, og at vi så har svært ved at træffe nogle beslutninger herindefra.
Så det er ikke, fordi vi vil føre al miljøpolitik ud i kommunerne.
Men generelt prøver vi faktisk at lave en lovgivning og kæmpe for en lovgivning, som sørger for, at man lokalt har ret til at træffe nogle beslutninger, der beskytter borgerne mod f.eks. luftforurening.
Jacob Jensen (V), 2022-02-08:
Man kan f.eks. sige, at nu giver man så en mulighed til Københavns Kommune eller Frederiksberg Kommune osv.
Men hvis nu de ikke benytter sig af den mulighed, vil hr. Carl Valentin så komme og trække det igennem fra Christiansborgs side og sige, at så skal de gøre det på den måde?
Vi havde jo et eksempel forleden.
Det var i en helt anden sammenhæng, men princippet er jo det samme.
Vi diskuterede de her naturnationalparker, og der vil man så gerne trække det igennem fra Christiansborgs side, selv om de er imod det lokalt.
Så det er mere for lige at forstå, hvad SF's politik går på i den her sammenhæng.
Det er en mulighed, man giver nu, men hvis nu de ikke benytter sig af den mulighed, vil SF så efterfølgende sige, at så skal de gøre det, for så kommer man med et krav om, at der skal være den her fremrykning, og at der skal være de har miljøzoner, som skal opretholdes?
Jens Rohde (KD), 2022-02-08:
Tak til hr. Carl Valentin for talen.
Jeg er meget, meget enig i alt, hvad SF her viderebringer fra talerstolen.
Jeg sidder jo ikke i Miljøudvalget, og derfor vil jeg bare gøre opmærksom på, at alle de grænseværdier, som hr. Carl Valentin efterspørger, har de allerede i Tyskland.
Det er både for Euro 5- og Euro 6-normerne og for NO x , som jo er nok så vigtigt – det var ikke for at lave en, apropos, erase and rewind, men alligevel.
Det er meget vigtigt at have fokus på NO x .
Så jeg vil bare lige gøre opmærksom på, at man jo kan trække på nogle oplysninger og lade sig inspirere af andre lande.
Carl Valentin (SF), 2022-02-08:
Tak for det, og tak for både vittigheder og gode tips.
Det skal jeg nok tage med videre.
Zenia Stampe (RV), 2022-02-08:
Tak for det.
Vi støtter selvfølgelig lovforslaget, al den stund vi har indgået en aftale med regeringen om de punkter, der indgå i det her lovforslag.
Der er også flere punkter i vores aftale, som er vigtige, der handler om luftmiljø, som altså ikke er en del af det her lovforslag.
Der er bl.a. noget om brændeovne, som også ligger os meget på sinde, fordi der er rigtig meget luftforurening, der kommer fra egentlig relativt få brændeovne.
Men i dag er det miljøzoner, vi diskuterer, og det handler om trafikken i de store byer.
Der er jo altid en relevant diskussion i forhold til de store byer, for skal man fastsætte regler for de store byer ud fra dem, der bor der, eller dem, der pendler til byerne, eller dem, der driver erhverv i byerne?
Og lige præcis i den her sag valgte vi jo – og det var måske ikke helt tilfældigt op til kommunalvalget – at lave den her aftale for at vise, at det er dem, der bor i byerne, der har førsteretten, når vi taler om luftmiljø.
Det er af hensyn til dem, der vælger at bo der – om man så er gammel med potentielt dårlige lunger og risiko for KOL, eller om det er børnefamilier, der vælger at lade deres børn vokse op i byen.
Det er af hensyn til dem, vi laver de her regler.
Det erkender vi.
Det er træls.
Men vi har foretaget den prioritering, at det er vigtigst, at vi beskytter dem, der bor i byerne.
Det er derfor, at vi støtter op om det her forslag, og det er også derfor, vi er rigtig glade for mange af de andre ting, der ligger i vores ren luft-aftale, som så bliver udmøntet i andre lovforslag.
Og ja, det er lidt bøvlet for nogle, men det er vi villige til at tage skraldet for, fordi vi synes, at formålet er så vigtigt, at det kan vi godt stå på mål for.
Carl Valentin (SF), 2022-02-08:
Hvis der er noget, vi politikere elsker, er det magt, og det er der god grund til, for magt er også muligheden for at ændre vores samfund i den retning, som vi tror på.
Men når vi er folkevalgte, er vores opgave ikke bare at rage den der meget populære magt til os, men at fordele magten på en måde, som er retfærdig.
Og det er præcis det, som det her forslag handler om.
Det handler nemlig om at tage en lille smule af magten fra os selv og give den ud til nogle kommunalpolitikere, hvor den retmæssigt hører hjemme.
De skal have magten til at beslutte at beskytte deres borgere mod luftforurening, hvis de gerne vil det.
De skal have ret til at kunne sige klart, at de der forurenende dieselbiler, der giver vores børn astma og slår vores bedsteforældre ihjel, vil vi gerne forbyde i vores byer.
Derfor er jeg glad for, at vi nu giver dem den her magt.
Vi giver konkret magten til København, Frederiksberg, Odense, Aarhus og Aalborg, og det er jeg selvfølgelig megastolt af både som københavner, men også som grøn folkesocialist.
Når det er sagt, synes jeg også, at regeringen her skulle være gået lidt længere.
Set med SF's øjne burde sådan set alle kommuner og ikke bare de fem største have muligheden for at indføre miljøzoner i bymæssige områder af en vis størrelse.
De der nye Eurokrav skal set med SF's øjne gælde fuldt ud for både partikler og NO x , når de træder i kraft, og der skal således ikke være noget smuthul, hvor kørsel tillades, alene fordi man eftermonterer et partikelfilter.
Og for personbiler skal der stilles krav om Euro 5-normer eller bedre.
Der er altså nogle mangler i lovforslaget her og også nogle problemer i forhold til montering af åbne versus lukkede partikelfiltre.
Man kunne jo have valgt at stille krav om lukkede partikelfiltre, fordi de åbne partikelfiltre ikke er lige så effektive i forhold til at beskytte miljøet.
Det kunne også være stærkt med nogle lidt klarere meldinger fra regeringen om, hvad målet med indsatsen er.
Jeg spurgte ind til det lige før og spurgte: Vil regeringen være med til en indsats, hvor vi sætter konkrete mål for, hvornår vi får nedsat antallet af dødsfald og personer med luftvejslidelser som følge af luftforureningen?
Det ville jeg synes kunne være interessant.
I Socialistisk Folkeparti ser vi meget gerne, at der bliver arbejdet videre med en samlet plan, hvor også brændeovne og luftforurening fra landbrug kan indgå og diskuteres i forhold til virkemidler.
Tak for ordet.
Vi kommer ikke lige om lidt til at komme ud og sige, at nu skal København gøre det her, som vi nu giver dem muligheden for.
Nej, det gør vi ikke.
Men jeg synes, at det er en lidt anden debat end sådan noget som naturnationalparker.
Nu er det ikke lige mit område, men der er også et større formål med det overordnet set, som ikke bare handler om lokalmiljø, men som handler om biodiversitet og mange af de debatter, der er her.
Så synes jeg også, det giver mening, at vi kan træffe nogle beslutninger herfra, f.eks. om, at vi ønsker mere vild natur.
René Christensen (DF), 2022-02-08:
Tak for det, formand.
Vi står her med et lovforslag, der ligesom har to ben at gå på.
Det første ben er den del, der handler om, at kommunerne København, Frederiksberg, Aarhus, Odense og Aalborg får mulighed for at beslutte, at de i deres eksisterende miljøzoner vil have forbud mod dieseldrevne personbiler uden partikelfilter.
Det synes vi sådan set er rigtig godt.
Jeg vil lægge op til, at man kan tage det ude i den pågældende kommunalbestyrelse, og så må man der vælge, hvordan man vil håndtere den mulighed, man får.
Det er jo ikke sådan, at Folketinget nu pålægger kommunerne, at nu skal det være sådan.
Det er en mulighed, kommunalbestyrelserne får, og vi er helt trygge ved, at man træffer de beslutninger, der ikke alene er bedst for borgerne, men også bedst for miljøet.
Så det er sådan set helt okay.
Så ligger der en anden del i det, og det er, at man gerne vil fremrykke den her udfasning af varebiler uden partikelfilter.
Det er erhvervskøretøjer, og det, man bare skal huske her, er, at dem, der kører i gamle erhvervsbiler, ikke er store virksomheder.
Store virksomheder har som regel leaset deres biler og har dem i en kort periode, og derfor kommer de ikke ind under det her.
Dem, man netop rammer ved at fremrykke udfasningen – og vi mener faktisk, at det skal udfases i 2025; det er slet ikke det, vi vil diskutere, for det skal udfases – er jo de små erhvervsdrivende.
Det er de erhvervsdrivende, som om lørdagen kommer på grønttorvet i nogle af de pågældende byer og sælger deres grøntsager og andet; det er dem, som har en ældre varevogn.
De får nu lavet om på den afskrivningsmodel, de hidtil har haft, eller den investering, det er, i forhold til at de skal ud at købe sig en ny bil.
Vi har i princippet egentlig ikke noget imod, at det bliver i 2023.
Vi synes bare, vi skal passe på med det her med – vi har også selv prøvet det, men derfor kan man jo alligevel godt sige det – at man først laver en aftale og så efterfølgende strammer den yderligere.
Det sender i hvert fald nogle forkerte signaler i forhold til erhvervslivet.
Det her er jo en form for ekspropriation for nogle af dem, for de har måske en ældre varevogn, hvor det bestemt ikke kan betale sig at få påsat et partikelfilter, og så skal de ud at foretage den investering væsentlig tidligere.
Så jeg håber, at man måske kunne opdele forslaget.
Ellers må vi jo gøre vores stilling op, hvis det ikke kan lade sig gøre.
Men igen til det om at lægge det ud til kommunalbestyrelserne at træffe nogle beslutninger om miljø i forhold til deres borgere: Ja, den kompetence skal man selvfølgelig have ude lokalt, og det vil vi gerne stemme ja til.
Jacob Jensen (V), 2022-02-08:
Nu er det jo sådan, at vi har tre behandlinger af lovforslag i Folketinget.
Det har vi jo af en grund.
Ved førstebehandlingen gennemgår vi ligesom lovforslaget og kommer med vores umiddelbare tilkendegivelse, og det er også det, jeg har gjort.
Ved andenbehandlingen kan der så være nogle ændringsforslag, og ved tredjebehandlingen kommer man så med sin endelige stillingtagen.
Der tænker jeg, at vi også i den her sammenhæng, ligesom vi gør med så mange andre lovforslag, har mulighed for netop at spørge ministeren og ministeriet, hvad det er, der ligger til grund for den vurdering, man er kommet med, og så se, om der måske er nogle ting i praktikken, der kan justeres ind, så vi også rent faktisk får den effekt, som lovforslaget efterspørger.
Men vi er meget positive over for at kigge på det her, netop fordi der er en problemstilling, som skal håndteres, og det er sådan set det, lovforslaget lægger op til, som vi ser det.
Kasper Roug (S), 2022-02-08:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er lidt i tvivl, for Venstre er positivt stemt over for lovforslaget, men har nogle enkelte spørgsmål.
Støtter man lovforslaget, eller hvad gør man?
Er der støtte til det her lovforslag?
Jacob Jensen (V), 2022-02-08:
Nej, det var ikke udtryk for nogen belæring, det var sådan set blot for at give udtryk for, at når vi har et lovforslag, kan der jo altid være – og det er der så i det her tilfælde, som vi ser det – nogle praktiske ting, som jeg mener det er vigtigt også i forhold til branchen at vi får afklaret.
Det synes jeg at vi skylder hinanden, og det skylder vi branchen.
For det vigtigste er jo sådan set det mål, der ligger i lovforslaget.
Og hvis det mål ikke kan nås af nogle grunde, som ligger uden for det her hus, synes jeg, det er vigtigt, at vi så også får forholdt os til det.
Og det er sådan set blot det, jeg lægger op til.
Men jeg håber, vi finder hinanden i den her sammenhæng.
Kasper Roug (S), 2022-02-08:
Tak til ordføreren for, at han lige minder mig om, hvordan lovgivningsarbejdet nu engang fungerer.
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg er også rigtig glad for – mindst lige så glad for – at ordføreren lægger op til, at man ser velvilligt på lovforslaget, så vi selvfølgelig skal se, om vi kan finde hinanden, i forhold til at vi selvfølgelig er pragmatiske og Venstre også er pragmatiske omkring lovforarbejdet.
Så jeg siger selvfølgelig bare tak for svaret og, hvad skal man kalde det, vel næsten også belæringen.
Zenia Stampe (RV), 2022-02-08:
Tak for den positive ordførertale.
Jeg har også bare et afklarende spørgsmål.
Lovforslaget har jo så to hovedpunkter: Det ene er fremrykning af ikrafttrædelsen af det her med dieselvarebiler, og der kan jeg forstå at der er noget praktik, der måske skal afklares, før Venstre kan give sin holdning til kende.
Men hvad med det andet hovedpunkt, som er også at lade de her miljøzoner omfatte dieseldrevne personbiler?
Hvad er Venstres holdning til det?
Jacob Jensen (V), 2022-02-08:
Det er vi positive over for, altså i forhold til dieseldrevne personbiler uden partikelfilter vel at mærke.
Det er vi meget positive over for, fordi det netop er der, hvor man kan se, at der er en stor partikelforurening.
Men igen tror jeg også, at vi her, uanset om vi laver den her lovgivning eller ej, vil se en udskiftning i bilparken, sådan at de ældste biler, der ikke i dag har de her partikelfiltre, også vil forsvinde.
Men hvis det her kan være med til at fremrykke den proces, er vi meget positive over for det.
Zenia Stampe (RV), 2022-02-08:
Ja, og så bliver jeg lidt i tvivl om, om det så betyder, at Venstre alligevel ikke vil stemme for det her, fordi Venstre mener, at udviklingen vil gøre arbejdet for os, så vi ikke behøver at skubbe på.
Hvad er svaret på det?
Er man for regulering her, eller krydser man fingre for, at udviklingen kommer af sig selv?
Jacob Jensen (V), 2022-02-08:
Nej, det siger jeg ikke.
Vi er for den del af det, som jeg også gav udtryk for før.
Jeg siger bare, at jeg tror, at effekten af at være for det her – og det bliver givetvis gennemført – skal man i hvert fald bare lige sætte op imod, at hvis ikke vi gjorde det, ville det nok ske alligevel måske en lille smule senere.
Det er jo ingen skade til, og jeg synes, det er fint og positivt, at vi kan gøre det her.
Som sagt har vi bare lige nogle spørgsmål til den anden del af det.
Men det, at vi skal sætte ind over for partikelforurening på de fronter, vi kan – også rent praktisk – synes jeg er fint.
Derfor er vi positive over for det her.
Bertel Haarder (V), 2022-02-09:
Jeg vil gerne takke for den gode vilje, som begge svar udtrykker, men jeg vil tilføje et ønske om, at den nye minister vil kontakte sin nye svenske kollega – det er jo et nyt ministerhold, både i Danmark og i Sverige – og at det kan føre til en dialog om noget, som er vigtigt for både Danmark og Sverige.
Tænk på den store arbejdsløshed på den anden side af Sundet, tænk på vores mangel på arbejdskraft.
Vi har brug for, at så mange arbejdsgivere som muligt, så mange virksomheder som muligt beskæftiger svenskere, både her i landet og i Skåne.
Jeppe Bruus (S), 2022-02-09:
Ja, og tillad mig også at anerkende hr. Bertel Haarders indsats for netop at få en stærkere integreret Øresundsregion og for at tage den her sag op.
Og som jeg sagde, er det rigtigt, at min forgænger sendte et brev til den daværende svenske finansminister, nu statsminister, pr. 1. november.
Og jeg har tilladt mig forud for spørgetiden her at følge lidt op på, hvordan vi kommer videre.
Og der er en dialog og forhandlinger.
Jeg har selvfølgelig videregivet ønsket om, at vi fortsætter med det, der i virkeligheden må være vores fælles mål, nemlig at fjerne de hindringer, der er for pendlerne.
Og jeg er helt opmærksom på, at det ikke alene er et arbejdsgiverproblem, men at det også er et medarbejderproblem.
Bertel Haarder (V), 2022-02-09:
Jeg vil gerne begynde med at ønske den nye skatteminister tillykke med den vigtige og vanskelige post.
Og man kan jo se af spørgsmålets formulering, at det var rettet til forgængeren – forgængeren, som jeg har haft en dialog med, som har været i samråd i delegationen til Nordisk Råd, og som har lovet at massere sin svenske kollega, og jeg forstår, hvilket er nyt for mig, at der i november var en henvendelse fra den daværende skatteminister til den svenske kollega.
For det hænger jo sammen med det, som det næste spørgsmål handler om, nemlig at vi skal fjerne hindringer for trafik og pendling over Øresund, for derved bliver både Danmark og Sverige rigere.
Jeppe Bruus (S), 2022-02-09:
Jeg vil gerne kvittere for spørgsmålet og opfordringen.
Jeg synes også, det er væsentligt faktisk at forfølge den problematik, for jeg er enig med hr. Bertel Haarder i, at det er helt åbenlyst, at på et tidspunkt, hvor vi har så stor mangel på dansk arbejdskraft, burde noget af det nemmeste jo være at invitere nogle af de svenske arbejdsløse indenfor – om den bedste vej frem så er et brev, eller om det er i hvert fald at fortsætte dialogen.
Jeg vil gerne kvittere for det og også sige, at jeg nok skal være meget opmærksom på den dialog og også på fremskridtene i det.