runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joy Mogensen (S), 2020-05-13:
Spørgeren og jeg havde jo også et forløb i sidste uge omkring netop de her billeder, som jeg også havde set og reageret på, fordi der jo netop var mange mennesker samlet, også uden at holde den afstand, som vi alle sammen er blevet pålagt.
I forlængelse af vores spørgsmål-svar-session i sidste uge fik vi jo fulgt op på det, og vi har også haft en dialog på ordførermødet, hvor det stod klart, at det er de samme retningslinjer, ligesom jeg gav udtryk for i sidste uge, der gælder for de kristne kirker og for muslimer, også i forhold til bisættelser og begravelser, der foregår udenfor.
Det, som jeg har spurgt meget ind til, har netop været, hvordan vi så har fået kommunikeret den her lighed, altså at den her mulighed var der, og det er blevet kommunikeret, men jeg har givet udtryk for, at retningslinjerne skulle rettes, og har også fået bekræftet her i løbet af dagen i dag, at retningslinjerne er blevet rettet på www.coronasmitte.dk, således at det nu står endnu tydeligere, at den her mulighed altså også er der for folkekirken.
Jeg har selvfølgelig også spurgt til, om der i den kontinuerlige dialog, der har været både blandt folkekirkens coronaenhed, men også mellem folkekirkens aktører og ministeriet, har været mange spørgsmål til det her, og der er tilbagemeldingen til mig, at det ikke har været det, folk har været mest optaget af.
I den kristne folkekirke har vi jo ikke samme tradition som muslimerne for at have begravelser udenfor; der er vi inde i kirken, der er vi derinde, hvor vi modtager det glade budskab, men også kommer og hjælper og støtter hinanden, når livet er hårdt og slutter.
Så det, der primært har været fokus på, har netop været muligheden for at få så mange som muligt med til de begravelser, man ønskede foregik inde i kirkens rum.
Så der har simpelt hen ikke været det her ønske.
Det, der så har været af spørgsmål til os, har været til begravelsesfølget, altså muligheden for, at man efter det kristne begravelsesritual inde i kirken kunne få flere til at støde til udenfor.
Der er heller ikke nogen begrænsning på begravelsesfølget, og det har været tydeliggjort over for flere folkekirker, og det ved jeg også at der er flere der har benyttet sig af.
Det har der også været offentlige reaktioner på, altså hvordan det kunne lade sig gøre, men det er altså, fordi vi selv i den her alvorlige tid har ønsket at give mulighed for, at flest mulige kunne sige ordentligt farvel.
Marie Krarup (DF), 2020-05-13:
Men flest mulige har ikke kunnet sige ordentligt farvel, og der er utrolig mange, som er virkelig, virkelig kede af det og føler sig dårligt behandlet.
Hvordan kan det være, at der til urnenedsættelse i fri luft i Esbjerg og i Aarhus kun må være 10 deltagere?
Hvordan kan det være, at der ved jordfæstelsen ude på kirkegården kun må være 10 mennesker, nogle gange 20 mennesker, men meget sjældent har fået lov til at være det antal, som familien ønskede?
Det er, fordi Justitsministeriet har tolket en kristen begravelse som noget, der foregår i kirken og fortsætter ud på kirkegården.
Så må der være 22 mennesker i kirken, må der være 22 mennesker på kirkegården, og det er jo fuldstændig urimeligt, fordi halvdelen af det foregår i fri luft.
Man kunne jo sagtens have sagt: Ja, der må være 22 i kirken, men ude på kirkegården må I være så mange, I vil, så længe I holder den berettigede afstand.
Det har man ikke fået sagt, og det har man ikke fået sørget for, og selv om der faktisk er blevet stillet spørgsmål om det, har man i mange tilfælde været meget hård ved begravelsesdeltagerne og sagt, at de ikke må være der – nogle gange er folk blevet gennet ud bag kirkegærdet.
Det er en urimelig behandling, og det kom op til overfladen, da billederne af Yahya Hassans begravelse røg ud i tv.
Folk blev virkelig vrede, og det kan jeg godt forstå, fordi de i samme periode ikke har kunnet deltage i deres kæres begravelser.
Der synes jeg, at der altså er nogen, der skylder en meget stor undskyldning til de pårørende, der sidder sårede tilbage, fordi de ikke kunne tage den afsked med deres kære, som de havde ønsket.
Hvordan kan det være, at der i Justitsministeriets retningslinjer står, at en kristen begravelse regnes for én begivenhed i kirken og uden for kirken, mens et gående begravelsesoptog er ude i fri luft, og der må man have så mange deltagere, man vil have?
Kunne det tænkes, at Justitsministeriet har tænkt: Gående begravelsesoptog med muslimer er svære at danse med, og vi får en frygtelig ballade, hvis vi kommer og siger, at de skal være færre og måske også holde afstand og sådan noget, mens de almindelige danskere er nemme at styre, så der behøver vi ikke at være bange for at lægge en masse restriktioner ind for at mindske smitten?
Joy Mogensen (S), 2020-05-13:
Det kan jeg klart afvise uden at have været helt tæt på, men jeg har jo selvfølgelig spillet meget aktivt ind i regeringens overvejelser om netop begravelser
, fordi det er en
af de ting, som man kun får lov til at gøre én gang for den afdøde
Derfor skal man passe virkelig på at gøre det rigtigt, og derfor har der også været de mest lempelige regler omkring begravelser.
Jeg har også noteret mig, at f.eks. biskopperne selv lagde op til det her med, at man kunne udskyde urnenedsættelsen for på den måde at have en mulighed for at samle så mange som muligt inde i kirken.
Når der er forskel og altså frit antal i begravelsesoptog, mens det, når man står stille, er det samme som inde i kirken, tænker jeg, det i virkeligheden er for at have den der parallelitet i, hvad det er for en ceremoni, der foregår, mens selve begravelsesoptoget er noget, der er i bevægelse.
Det er jo den tradition, vi har i den kristne folkekirke, og det er så en anden tradition, der gør sig gældende for f.eks. muslimer.
Marie Krarup (DF), 2020-05-13:
Når de ord, et gående begravelsesoptog, optræder i retningslinjer, ved man jo også godt, hvad det drejer sig om.
Men hvad vil kirkeministeren sige til de folk, som har fået deres kære begravet i den her periode og altså har været udsat for den her helt, helt urimelige begrænsning og forskelsbehandling, også til urnenedsættelser?
Mener ministeren ikke, at de bør have en lodret undskyldning for, at der er blevet overadministreret fuldstændig urimeligt i forhold til begrænsning af deres deltagelse i begravelser på kirkegårde i fri luft?
Joy Mogensen (S), 2020-05-13:
Det er også det, som min dialog med Justitsministeriet har været båret af, altså at både politiet og Justitsministeriet har været helt med på, at det her skulle vi have så lempelige regler for som muligt, fordi det er noget, man kun gør én gang for afdøde.
Marie Krarup (DF), 2020-05-13:
Hvis jeg sad som præst i et af sognene i hans stift, ville jeg ønske, at der kom et klart hyrdebrev om, hvad man må, og hvad man ikke må.
For det er jo helt tydeligt, at sådan et arrangement der stikker af, når der lige pludselig er mulighed for, at en muslimsk kunstner kan tage ordet og komme med noget, der ligner en prædiken.
Det bør selvfølgelig overhovedet ikke være accepteret i en kirke.
Man kan måske lave nogle arrangementer udenfor.
Det skal man jo ikke blande sig i fra kirkens side.
Men i kirken mener jeg at det skal stå meget klart, og det gør det ikke efter det her arrangement.
Stén Knuth (V), 2020-05-13:
Jeg kan forstå på ministeren, at jeg har modtaget en mail, hvor jeg kan se ind i de der partnerskabsaftaler.
Det glæder jeg mig rigtig meget til at drøfte videre, og det bliver med ministeren og ordførerne på det førstkommende møde, kan jeg forstå.
Og det vil jeg glæde mig til.
Hvordan kan vi holde hinanden opdateret på de forhandlinger, der kommer til at foregå, omkring de her ting?
Det tænker jeg også at ministeren lige må komme med et par ord om.
Joy Mogensen (S), 2020-05-13:
Det er vigtigt for mig lige at konkretisere, at det jo er konklusionerne på sektordialoger.
Forhandlingerne har ikke foregået mellem Kulturministeriet og aktørerne, de har heller ikke foregået i Kulturministeriet.
Det er også sådan, jeg har indtryk af at aftalen er fortløbende med partilederne, men jeg vil selvfølgelig gøre alt, hvad jeg kan, for at have dialogen med ordførerne så hurtigt, jeg kan, om, hvordan man så skal tolke de her retningslinjer.
Men forhandlingerne ligger hos partilederne.
Nu var det heller ikke en prædiken, der var lagt op til, eller der foregik.
Det synes jeg er vigtigt at sige.
Alligevel har biskoppen valgt at gribe ind og har sagt til præsterne: Det her skal jeg involveres i fremadrettet.
Dermed mener jeg, at biskoppen har vist den her opmærksomhed på, hvad det egentlig var, der foregik, og hvis man fremadrettet påtænker noget lignende, skal der altså være en nærmere drøftelse af præcis hvordan og hvorledes.
Det må være det, der er formålet med, at det er biskopperne, der fører tilsyn.
Dermed synes jeg, at spørgerens udlægning her er lige lovlig negativ, for både biskoppens reaktion – på trods af at det ikke var en prædiken, der blev holdt – mit svar og spørgerens holdning viser jo netop, at der er enighed om, at en gudstjeneste i den danske folkekirke er kristen.
Jeg skal selvfølgelig gøre alt, hvad jeg kan, for at klæde ordføreren på, men når jeg alligevel ikke sådan bare siger, at jeg kan kan klæde ordføreren fuldstændig på, så er det jo, fordi det er min opfattelse, at der kører en proces blandt partilederne.
Og der må jeg opfordre ordføreren til også at hive fat i sin egen partileder og have de interne processer i spørgerens parti, som vi i regeringen i hvert fald har med vores parti, og som det også er min opfattelse at alle Folketingets partier har, fordi det nu er der, man har valgt at forankre det.
Så i loyalitet med den proces, der er aftalt mellem partilederne, vil jeg gøre alt, hvad jeg kan, for at ordførerne får informationerne så hurtigt som muligt, og så vi også har lejlighed til at drøfte det.
Men de primære drøftelser, forhandlingerne, ligger hos partilederne.
Det synes jeg også er det bedste for Danmark, for vi er et samfund, der er fælles om den her situation.
Stén Knuth (V), 2020-05-13:
Som jeg forstod det i sidste uge, får vi nye retningslinjer om onsdagen og om torsdagen; så sætter man sig ned i partiledergruppen og laver de her aftaler torsdage og fredage.
Og det giver jo ikke særlig meget tid til, at vi som folketingsmedlemmer og medlemmer af Kulturudvalget kan give vores input til det.
Derfor synes jeg stadig, at jeg står tilbage med en følelse af ikke at være særlig inddraget.
Vil ministeren se til, at vi får nogle retningslinjer, så vi også kan klæde vores partiledere på i de drøftelser, der kommer, både i fase tre og fire – og at vi får dem i så god tid, at vi også kan nå at klæde vores partiledere på?
Marie Krarup (DF), 2020-05-13:
Mener ministeren ikke, at biskopperne bør påtale det, hvis folkekirkepræster inviterer muslimer til at prædike i en kristen kirke, sådan som det skete i Risskov Kirke den 5. maj?
Joy Mogensen (S), 2020-05-13:
Jo, hvis det var det, der var tilfældet, så er jeg enig i, at det bør påtales.
Anledningen, som spørgeren henviser til her, er jo den radiotransmitterede gudstjeneste, som Risskov Kirke havde tilrettelagt i samarbejde med Radio4 om aftenen mandag den 4. maj til markering af 75-året for Danmarks befrielse.
Og som jeg forstår det, var der en sanger med muslimsk baggrund, der i den forbindelse var inviteret til at synge fædrelandssangen »I Danmark er jeg født«, som sangeren for en årrække siden har lavet en fortolkning af.
Sangeren havde så fået lov til at sige et par ord som oplæg til sangen, og mig bekendt var han ikke inviteret til at prædike.
Jeg forstår imidlertid, at biskoppen over Aarhus Stift efter at have lyttet til gudstjenesten også vurderede, at sangeren i sit oplæg alene havde en reference til Koranen og altså ikke en recitation eller en oplæsning.
Sangeren fortalte om værdien af at kende sin nabo og dermed også at kunne forstå vigtigheden af, at vi den 4. maj om aftenen tænder lys for at fejre befrielsen.
Biskoppen har dog på trods af den her opfattelse af, at det ikke var en prædiken, givet udtryk for, at han på forhånd gerne ville have haft mulighed for at vende sagen og hele arrangementet med præsterne i Risskov Kirke, så man kunne have aftalt de nærmere rammer for sangerens deltagelse og dermed undgå signalforvirring eller misforståelser.
Som jeg kan forstå, er biskoppens holdning også blevet taget til efterretning lokalt, og derfor synes jeg, at biskoppen har ageret i forhold til det, der er sket, og som han skal.
Marie Krarup (DF), 2020-05-13:
I forhold til det, der er kommet ud offentligt, er jeg ikke enig med ministeren, for jeg synes ikke, at det står lysende klart, at man ikke skal invitere en muslim til at indlede eller give en eller anden form for prædiken i en kristen kirke.
Og det var det, han var blevet inviteret til – eller han tog sig selv til rette, så han fik den mulighed.
For det er jo sådan, at der står i grundloven, at den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og understøttes som sådan af staten.
Og er kirken det, hvis den ikke holder fast i det kristne budskab?
I det her tilfælde er det ikke det, der er sket.
Nu er det jo så ikke det eneste tilfælde.
Der har faktisk været en række tilfælde, hvor man har inviteret muslimer til at optræde.
Der har været en nytårsgudstjeneste i Haderslev Domkirke, hvor der var inviteret en muslim til direkte at holde en prædiken, og så har der været det her tilfælde.
Der har også været andre.
I det her tilfælde kan det godt være, at Isam B her selv tager sig til rette og kommer med en prædiken uden egentlig at være blevet bedt om det, men så bør man vel klog af skade sørge for, at biskopperne opfordrer præster til at lade være med det.
For der må jo ikke være tvivl om, at der er kristen forkyndelse i de kristne kirker, heller ikke fra et politisk synspunkt, for så er det, at kirken lige pludselig ikke er en del af grundloven længere, altså hvis ikke den holder fast i at være evangelisk-luthersk.
Joy Mogensen (S), 2020-05-13:
Jeg tror faktisk, at spørgeren og jeg er fuldstændig enige.
Det var også det, jeg startede med at svare.
Spørgeren spurgte, om ikke jeg mener, at biskopperne bør påtale det, hvis der holdes en prædiken.
Og jeg svarede, at jo, det mener jeg de skal.
Det er dem, der skal føre tilsyn.
Det mener jeg faktisk også biskoppen her har gjort, selv om det ikke var en prædiken, der var lagt op til, og altså heller ikke en prædiken, der foregik, men en kommentar fra en sanger, der var inviteret til at spille den her fortolkning af »I Danmark er jeg født«.
Jeg synes nemlig, det er altafgørende vigtigt, at vi har den her måde at føre tilsyn med kirkerne på, og at det er biskopperne, der har den tætte kontakt.
Marie Krarup (DF), 2020-05-13:
Det synes jeg også er væsentligt.
Det er biskopperne, der skal tage sig af lærespørgsmål.
Men her synes jeg, det er uklart, om biskoppen rent faktisk har gjort det.
Det, der er kommet frem i offentligheden, er i hvert fald, at han siger, at han gerne ville have været orienteret.
Men hvad med at sige helt klart, at det her ikke skal ske i fremtiden?
Det var en fejl, at det skete, og det skal ikke ske i fremtiden, for vi skal ikke blande islam og kristendom.
Vi har en kristen forkyndelse i kirken, og islam er noget helt andet, og det holder vi uden for kirken.
Det mener jeg at biskoppen burde have sagt, og det har jeg altså ikke hørt ham sige.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-14:
Jeg undrer mig lidt over afslutningen på det sidste indlæg, som ordføreren kom med, om, at man ikke skulle bidrage til samfundet.
Altså i forhold til arbejdsudbud og flere forskellige parametre har det her jo en positiv effekt, så jeg skal bare lige spørge i forhold til den pågældende arbejdsplads, hvor man lægger 37 timer
: Er det ikke at bidrage til samfundet, når man også betaler skat, eller hvordan skulle det forstås?
Marcus Knuth (KF), 2020-05-14:
Men der må jeg så bare sige, at det er det samme miks, som ordføreren fra Socialdemokratiet lavede lige før, nemlig at blande asylpolitik og erhvervspolitik sammen.
Det er to vidt forskellige ting.
Jeg kan huske, at jeg for et par år siden var i Malmø med Sofie Carsten Nielsen fra Radikale Venstre til en debat med den lokale borgmester, og det var under højdepunktet på flygtningekrisen.
Dengang gav Sverige permanent ophold til folk, der kom til Sverige, meget, meget hurtigt, og det gjorde Sverige til et utrolig populært sted at søge asyl.
Og med det her gør vi Danmark, igen, til et meget, meget populært sted at søge asyl, fordi man kan arbejde sig til permanent ophold meget hurtigere, og det synes jeg ikke er i orden.
Det sagde jeg også i mit spørgsmål før til ordføreren fra Enhedslisten, nemlig at vi selvfølgelig forventer, at man, mens man er i Danmark, bidrager, at man har et arbejde, og at man yder til samfundet, men det er jo ikke det samme som, at man ikke også f.eks. opkvalificerer sig, således at den dag, der forhåbentlig er fred i Syrien – jeg ville ønske, det var om et år; jeg ved ikke, om det er realistisk – har man lært noget på det danske arbejdsmarked.
Man har opkvalificeret sig, og så er man endnu bedre rustet til at tage tilbage til sit hjemland og hjælpe med genopbygning.
Det er der jo altså nogle der har gjort gennem hele den historie, vi har, med flygtningepolitik i Danmark.
Samira Nawa (RV), 2020-05-14:
Hr. Marcus Knuth nævnte fred i Syrien om et år som et scenarie.
Det tror jeg der er mange der kunne ønske sig, men det er jo sådan med de lande, hvorfra der kommer store flygtningestrømme, at det nok ikke lige er tilfældet, at der bliver fred lige med det første.
Er det så ikke bedre, at de flygtninge, der måtte komme fra de lande og ikke lige med det første står til at kunne komme hjem igen, er i beskæftigelse, er i job, og bliver integreret på det danske arbejdsmarked?
Marcus Knuth (KF), 2020-05-14:
Jo, det er det jo netop, og det er jo det, jeg har sagt hele vejen igennem: Når man kommer til Danmark og får midlertidigt asyl, er det forventet, at man bidrager til det danske arbejdsmarked, så godt man kan, og at man opkvalificerer sig, således at man, den dag, der er fred i ens hjemland, er endnu bedre rustet til at tage tilbage.
Samira Nawa (RV), 2020-05-14:
Jeg forstår bare ikke, hvorfor man så skulle mindske incitamentet eller måske helt sætte modsat fortegn foran det for at få folk til netop at blive selvforsørgende, mens de er i Danmark.
Men det, jeg så tænkte, jeg ville spørge om, fordi jeg jo anskuer det her som beskæftigelsespolitik til gavn for virksomhederne, er: Hvad tænker hr. Marcus Knuth om virksomhedernes incitament til at kaste nogle kræfter efter folk med flygtningebaggrund?
Jeg mener nemlig, at de løfter en ret væsentlig beskæftigelsesindsats.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-14:
Tak for det.
Jeg håber, ordføreren så vil tage det med tilbage til beskæftigelsesordføreren og i samme ombæring også vil tage den del med, der handler om den måde, vi ser på manglen på arbejdskraft og arbejdsmarkedsbalancen, i forhold til om Venstre vil være med på at se, om vi kan lave en mere tidssvarende model for, hvordan vi vurderer den del.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-14:
Kan ordføreren ikke lige uddybe en gang?
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-14:
Det er bare, fordi ordføreren bliver ved med at referere til flygtninge og til asyl, og så vil jeg bare have bekræftet, at ordføreren godt er klar over, at det her ikke kun gælder for asylansøgere.
Det kan også være nogle, der har været gift, og som bliver skilt, eller det kan være flere andre personer.
Det gælder ikke kun for asylansøgere.
Det vil jeg bare lige have bekræftet.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Udlændinge, der har opnået midlertidig opholdstilladelse på baggrund af asylstatus, skal rejse hjem, når deres opholdstilladelse udløber.
Flygtninge fra de muslimske lande skal ikke blive til indvandrere.
Nærværende lovforslag forlænger bl.a. flygtninge og familiesammenførtes ret til at opholde sig i Danmark.
Det er skidt, for det øger uintegrerbare migranters incitament til at rejse hertil, og det mindsker deres incitament til at rejse ud.
De negative konsekvenser af årtiers fejlslagen udlændingepolitik handler jo ikke alene om integration på arbejdsmarkedet.
Det handler i mindst lige så høj grad om deres manglende vilje og evne til at tage vores værdier til sig og om deres overrepræsentation i kriminalitetsstatistikkerne.
Af den netop publicerede rapport fra Justitsministeriet om ytringsfriheden i Danmark fremgår det, at 76 pct. af indvandrere fra muslimske lande vil forbyde kritik af islam.
Og i en meningsmåling foretaget af Wilke for Jyllands-Posten i 2015 mente 77 pct. af de adspurgte indvandrere med islamisk kulturbaggrund, at Koranens bud skal følges fuldt ud.
Det ville betyde, at det danske folkestyre og retsstaten skulle udskiftes med en islamisk formynderstat.
Det er med andre ord mere end tre fjerdedele af de herboende muslimer, der totalt afviser fundamentale danske værdier.
Den slags skal vi ikke have mere af; den slags skal vi have mindre af.
Derfor er nærværende lovforslag et voldsomt skridt i den forkerte retning, og derfor er jeg og Nye Borgerlige naturligvis også imod.
Vi har tidligere forsøgt at aktivere grundlovens § 42, som giver danskerne mulighed for at få det sidste ord, når regeringen sammen med venstrefløjen og Radikale Venstre forsøger at lempe udlændingepolitikken.
Nye Borgerlige mener, at danskerne fortjener at blive spurgt, når et rødt flertal går imod, hvad et flertal i Folketinget har lovet danskerne op til valget, og dermed lemper udlændingepolitikken.
Det håber jeg naturligvis at vi kan finde opbakning til blandt de ærede medlemmer af Folketinget, som jo har lovet danskerne at stå vagt om det, I kaldte den stramme udlændingepolitik. Det håber jeg, men efter i dag tvivler jeg på, om det kan lade sig gøre. Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Som jeg forstår Nye Borgerlige, har man en generel modvilje mod erhvervsordninger.
Man er imod positivlisten, man er imod beløbsgrænsen, og man er nu imod den her nye anciennitetsbestemte model.
Jeg vil bare rose Nye Borgerlige for, at det da i det mindste er konsistent og det er til at tage og føle på.
Tidligere har vi hørt både Venstre og Konservative være noget uldne i munden, når de har skullet forklare, hvorfor de accepterer beløbsordningen og oven i købet gerne vil have grænsen sænket, så endnu flere kan komme hertil fra den tredje verden, mens de død og pine er imod den her ordning.
Så jeg vil bare rose Nye Borgerlige for at være konsistent.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-14:
Jeg vil bare lige sikre mig, at ordføreren godt er klar over, at det her ikke kun gælder for asylansøgere.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-14:
Prøv nu at høre: Folk, der kommer hertil og får asyl, ser vi nogle helt klare mønstre for.
Man etablerer sig i parallelsamfund.
Man deltager ikke i det danske samfund.
Der er en langt højere frekvens af kriminalitet.
Jeg behøver ikke at forklare ordføreren alle de udfordringer, der er.
Det er to vidt forskellige ting, og jeg synes, det er useriøst af ordføreren overhovedet at forsøge at blande de to ting sammen.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-14:
Det var godt nok et selvmodsigende indlæg.
Jeg håber, at ordføreren vil præcisere det en smule.
Men derudover kan jeg i hvert fald slå fast, at vi i Enhedslisten ikke har noget imod udlændinge.
Vi har heller ikke noget imod arbejdere, som kommer fra andre lande end Danmark.
Det, som vi sikrer, er, at de aftaler, som man har kæmpet sig til, også de rettigheder, som generationer før os har kæmpet sig til, ikke i en eller anden rå, global kapitalisme skal blive brudt op.
Det handler jo om at sikre de værn, som vi har, i forhold til ikke at blive spillet ud mod hinanden og miste de rettigheder, som der er der.
Det har ikke noget at gøre med, at vi ikke kan lide mennesker, bare fordi de er født på en anden side af en grænse.
Det tror jeg simpelt hen er noget Nye Borgerlige må have misforstået.
For os handler det om, at vi vil sikre mennesket et godt, et værdigt og et frit liv, og nogle af de rettigheder, som man har kæmpet sig til på de her områder, er jo netop noget af det, der har sikret, at vi i Danmark har den frihed og har de muligheder og har den rigdom, som vi har.