runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2026-02-17:
Skal vi ikke også være enige om at behandle dyr ordentligt?
Jeg græmmes, når jeg ser det, og det har slet ikke været en del af den debat, vi har haft de sidste par måneder.
Så begynder man også at snakke om tonen, når vi ser den behandling, der er i vores land og i vores navn.
Så er jeg også glad for, at Moderaterne nu ærligt siger, hvad det handler om.
Det handler om at beholde småsvinene i Danmark.
Det handler ikke om, at der skal produceres færre svin.
Det handler i stedet om, at de skal køres til Polen, til Tyskland.
Så skal de køres over til min valgkreds på Sjælland, fordi man på Sjælland ifølge Danish Crown er underforsynet med gylle.
Jeg skulle så hilse og sige, at det synes vores fjorde ikke, og det synes vores fisk ikke.
Det burde ordføreren også vide, fordi ordføreren er opstillet i den samme kreds.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-17:
Tak til ordføreren for at kalde det statsautoriseret dyremishandling.
Måske er det, der foregår, ministerkontrolleret dyremishandling, for det er jo ministeren, der har underskrevet bekendtgørelsen, som udvander dyrevelfærdslovens ånd og ord.
Så det er sådan set ikke noget, som vi som ordførere har ansvar for.
Det er ministeren, der har ansvaret for det.
Og det der billede af, at Fødevarestyrelsen så kan tage ud og kontrollere nogle regler, der ikke er gode nok, er jo helt retvisende.
Sådan er det.
Altså, man tillader i sådan en bekendtgørelse, at pattegrise skal fravænnes ved 4 uger, og så står der så i en passus i stk. 2, at det altså også kan ske ved 3 uger, bare de kommer over i en ren stald.
Når man så ved, at der er den økologiske produktion, som har en fravænning ved 7 uger, og som prioriterer den naturlige adfærd, prioriterer smågrisene og prioriterer dyrevelfærd, så er der jo en anden mulighed.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren kunne se noget formål i, at den her lov også kunne sikre, at den ulovlige halekupering blev stoppet.
Zenia Stampe (RV), 2026-02-17:
Vi støtter også borgerforslaget, som netop lister nogle af de punkter op, som vi jo er enige om, nemlig bl.a. en reel efterlevelse af EU-forbuddet mod halekupering.
Det gør man også i Sverige.
Der halekuperer man ikke systematisk.
Det er det samme med stop for fiksering.
Nu er der kommet et forbud mod den langvarige fiksering, men det er jo ikke bedre, end at danske søer fortsat vil være fikseret omkring faring og diegivning.
Sådan er der jo en række ting, også i forhold til plads, alt for store kuld og alt for tidlig fravænning.
Nogle af de problemer, vi ser, med diarré og høj pattegrisedødelighed kunne vi jo også komme til livs ved at udskyde fravænning – også det kæmpestore penicillinforbrug.
Så vi er tæt allieret med Enhedslisten på det her punkt, og jeg takker for det gode, konstruktive samarbejde.
Det her handler nemlig ikke kun om straf; det handler om at hæve standarden.
Og jeg vil bare sige, at jeg var i Sverige i vinterferien.
Når man køber svensk grisekød, står der mange gange på pakken, at det er svensk, og hvorfor?
Fordi de vil være sikre på, at det ikke er fra Danmark, for de ved godt, at grisene i Danmark har det rigtig dårligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-02-17:
Nu er der blevet snakket en del om det her »Hvem passer på grisene?« afsnit 2, men der var jo også et »Hvem passer på grisene?« afsnit 1, hvor det var optagelser fra fødevarekontrollen fra Fødevarestyrelsen, der havde været ude at føre kontroller, og kontrollørerne ville egentlig gerne i flere tilfælde have foretaget politianmeldelser.
Nu står vi så med et lovforslag, der muliggør, at der kan være hårdere straffe.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren tænker omkring det her med, at vi har en kontrolinstans, der så har nogle kontrollører, som siger: Det her burde være en politianmeldelse.
Og så bliver det sådan set nedjusteret af ledelsen i styrelsen til, at det er en mindre sanktion, der skal være.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2026-02-17:
Tak for ordet.
Jeg har det sådan, at jeg, hvis nu ens retorik efter mange år i Folketinget bliver på den måde, så ikke ved, om jeg ønsker, at jeg er der i lige så mange år, som Fru Zenia Stampe har været det.
Systematisk mishandling af dyr, siger ordføreren at der er.
Jeg har godt lagt mærke til, at ordføreren går til valg på at nedlægge landbruget, det har jeg set på de sociale medier, og det er jo fair nok, og det er jo så ordførerens standpunkt.
Men jeg tror, der derude sidder nogle mennesker, som passer deres grise eller andre dyr rigtig fint og godt hver evig eneste dag, og som måske ønsker sig, at der fra os politikere kommer en lignende lov i forhold til mishandling af landmænd.
Når det så er sagt, er jeg, som jeg også sagde i min tale, selvfølgelig fuldstændig enig i, at vi skal have store, heftige straffe til dem, der ikke kan finde ud af at behandle deres dyr ordentligt, men jeg synes også, at fru Zenia Stampe skulle prøve at tænke over, hvordan det er, hun gang på gang tilsviner et erhverv, hvor der selvfølgelig ligesom i mange andre erhverv også er nogle, der ikke burde være der, men som ellers er et stolt erhverv.
Jeg synes, det er uhørt.
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne starte med at sige, at hvor er jeg glad for, at vi allerede er i gang.
Det her er jo et enormt vigtigt arbejde, både for mig som erhvervsordfører, men ikke mindst også som landdistriktsordfører.
Reglerne for boliglån er under gennemgang, og der er også allerede skabt større klarhed om, hvordan bankerne kan bruge fleksibiliteten i kreditvurderingen, bl.a., og der skal de unge høre godt efter, ved at inddrage fremtidig indkomst og lokale forhold.
Det vil jo sige, at hvis man er i gang med at læse og lige om lidt er færdig med en uddannelse, så vil bankerne kunne gå ind og vurdere en til at købe på den fremtidige indtægt, man vil have, når man er færdig med sin uddannelse.
Det giver noget mere fleksibilitet og gør det lidt nemmere for de unge mennesker at komme ind på boligmarkedet, end det er dag.
Vi er heldigvis i gang, for vi skal have større fleksibilitet på det her område.
Tak for ordet.
Joachim Hoffmann-Petersen (KF), 2026-02-17:
Tak for ordet, formand.
I Danmark drømmer otte ud af ti danskere om at eje deres egen bolig, men for alt for mange og særlig for unge forbliver den drøm uopfyldt.
Forslagsstillerne peger på, at reglerne for kreditvurdering i dag spænder ben for borgere, som reelt har en sund økonomi, men også rammes af meget strenge standardkrav.
Den bekymring deler vi i Konservative.
Vi har igennem de seneste år set en betydelig stigning i de administrative krav til finanssektoren.
Bankerne bruger flere og flere ressourcer på compliance og færre og færre ressourcer på individuelle kreditvurderinger.
Den her ekspertgruppe skal ikke føre til uansvarlig långivning.
Den skal tværtimod give os et solidt grundlag at træffe politiske beslutninger på.
Forslaget indebærer ikke nogen konkrete lempelser, men en grundig analyse af, hvordan reglerne kan justeres, så vi både støtter den finansielle stabilitet og giver flere borgere en reel mulighed for at blive boligejere.
For Det Konservative Folkeparti er det en kerneværdi, at danskerne skal kunne eje deres egen bolig.
Ejerboligen er fundamentet for stabilitet, ansvar og tryghed i tilværelsen.
Med B 22 får vi en mulighed for at skabe et bedre grundlag for både den politiske og den administrative regulering af kreditvurderingen og en mulighed for at sikre, at vores boligmarked er åbent og tilgængeligt, uden at vi slipper ansvarligheden.
Det er sund fornuft, og Konservative kan derfor støtte forslaget.
Nick Zimmermann (DF), 2026-02-17:
Tak for det.
Vi bakker helt op om forslaget, og vi kan også godt være med til at støtte en beretning, hvis det skulle komme dertil.
Lotte Rod (RV), 2026-02-17:
Tak for det, formand, og tak til Liberal Alliance for et godt forslag.
For vores boligmarked er uretfærdigt, og det handler ikke kun om det her.
Det er uretfærdigt, at der er så mange voksne, som har tjent kassen på en bolig, mens det for så mange unge er svært at komme ind.
Jeg kender unge, som ikke kan få lov til at låne til et hus i en landsby, og jeg kender også unge, som har virkelig svært ved at få lov til at købe noget her i København.
Derfor giver det god mening at nedsætte den her ekspertgruppe.
Det støtter jeg, og jeg vil derfor også gerne stemme for forslaget.
På folkestyrets vegne bliver jeg lidt glad for, at det nytter noget at fremsætte et beslutningsforslag.
I forhold til det gør regeringen det godt nok lidt kringlet, for regeringen har lige selv nedsat den her ekspertgruppe og har åbenbart i går tilkendegivet, at man ville gøre det, altså dagen før at vi har det i salen i dag.
Og selv om der er noget, i forhold til hvem der fandt på det og skal have æren for det, er det bare virkelig dejligt, at vi i fællesskab kan presse på for, at der kommer til at ske noget.
Carl Andersen (LA), 2026-02-17:
Tak for en god og hurtig dialog herinde i salen.
Sådan er det, når det tidligere forslag tog lang tid; så kan det her tage lidt kortere tid, og så går æbler og pærer ligesom op til sidst.
Så tak for en god dialog omkring det.
Muligheden for at eje sin egen bolig er rigtig vigtig for os i Liberal Alliance.
Det handler om det sted, hvor folk ønsker at have deres liv og skabe deres fremtid alene eller sammen med andre.
Derfor er det rigtig glædeligt, at der nu bliver nedsat en arbejdsgruppe, der skal kigge på, at det bliver lettere for folk at realisere deres boligdrømme.
Da vi forleden fik vished om, at regeringen faktisk har nedsat den her arbejdsgruppe, mener jeg, at det her beslutningsforslag i vidt omfang også er realiseret, og jeg vil derfor gerne arbejde på en beretning sammen med regeringen, og det kan jeg også konstatere at flere i Folketinget gerne vil.
Til sidst vil jeg afslutte med en lille kritik af den måde, hvorpå regeringen generelt har grebet sit boligpolitiske udspil an, hvis man da kan kalde det det.
For jeg og flere andre boligordførere synes mildt sagt, det har været en uoverskuelig affære for Folketinget.
Der er alle mulige enkeltelementer i forskellige ministerier, nogle ting via lovgivning og andre ting via bekendtgørelse.
Nogle ting offentliggøres, mens andre lever et stille liv, medmindre man spørger ind til det.
Nu har vi så fået en eller anden mangelfuld oversigt fra Social- og Boligministeriet, der viser, hvilke initiativer man ønsker at gennemføre, men ikke hvem der er ansvarlig for det, hvornår eller hvordan.
Derfor ender man i sådan nogle situationer, som vi har her, hvor beslutningsforslag går hen over tiltag, som regeringen har iværksat eller ønsker at iværksætte.
Men det er en dialog, vi kan tage på et andet tidspunkt.
Så tak for ordet.
Anders Kronborg (S), 2026-02-17:
Tusind tak for det, formand.
Det var dengang, Danmark vandt EM i fodbold for første gang.
Rådhuspladsen var fyldt, og den daværende statsminister hed ikke fru Mette Frederiksen, men hr. Poul Schlüter.
Jeg er 43 år i dag, og jeg føler mig ikke altid som en ældre herre, men det må jeg sige at jeg lidt gjorde, da jeg læste udkastet til det her lovforslag.
For ikke siden, der blev sagt huttelihut, ikke siden hr. Poul Schlüter var statsminister, og ikke siden hr. Anders Kronborg var 10 år og cyklede på vejen hjemme i Sønderris, har man ændret rykkergebyret.
Det er det, man vil gøre med det her lovforslag: Man vil få rykkergebyret fra 1992-satsen og op til nuværende sats her i 2026.
Det synes jeg er fornuftigt, det synes Socialdemokratiet er fornuftigt.
Hvis en borger eller for den sags skyld en virksomhed ikke betaler skat eller afgift til tiden, sender skattemyndighederne en rykker.
Samtidig pålægges der et rykkergebyr.
Idéen er enkel: Det skal give et tydeligt incitament til at betale til tiden.
Det er en kendt mekanisme i opkrævning.
Forslaget omfatter som sagt rykkergebyrer, som virksomheder får ved for sen betaling af skatter og afgifter, f.eks. moms eller selskabsskatter, og det omfatter også rykkergebyrer ved for sen betaling af motorkrav.
Det kan f.eks. være grøn ejerafgift eller registreringsafgift, altså helt almindelige betalinger, hvor rettidigheden betyder noget.
I perioden 2020-2024 var der godt 4.000 borgere og mellem 140.000 og 230.000 virksomheder, der betalte for sent og derfor skulle betale et rykkergebyr.
Rykkergebyret er i dag 65 kr.
Det er cirka, hvad det koster at gå ned og købe en frokostpizza i det lokale pizzeria.
Der har niveauet været siden 1992, altså som sagt i indledningen af min tale: i mere end 33 år!
I mellemtiden – det er vi bekendt med – er både priser og lønninger steget, og et gebyr på 65 kr. virker ikke særlig tidssvarende.
Derfor foreslås det, at gebyret hæves fra 65 kr. til 160 kr. med udgangspunkt i lønudviklingen fra 1992 til 2026.
Pointen er også, som jeg læser forslaget, at man vil gøre incitamentet til rettidig betaling mere reelt og mere relevant.
Der lægges også op til at justere grænsen for, hvornår man rykker visse virksomheder, hvis de i forvejen har gæld under inddrivelse.
Skattestyrelsen rykker i dag ikke for gæld under 100 kr.
Med gebyret på 160 kr. foreslås grænsen hævet til 200 kr., så der ikke rykkes for beløb, der er mindre end selve gebyret, altså det, vi også derovre, hvor jeg kommer fra i Jylland, kalder helt almindelig sund fornuft.
Vi glæder os til den videre behandling i Skatteudvalget, og med de ord kan jeg blot tilkendegive her fra talerstolen, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Så skal jeg hilse fra to af mine kollegaer – henholdsvis hr. Peter Kofod fra Dansk Folkeparti og hr. Mohammad Rona fra Moderaterne, der desværre ikke kunne være til stede i dag, men også har tilkendegivet, at de selvfølgelig følger udvalgsbehandlingen meget tæt og intensivt – og sige, at de også efter at have læst forslaget og behandlet det i deres folketingsgrupper kan støtte lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2026-02-17:
Tak for det.
Det forhold, at forslaget her støttes af vistnok alle partier her i Folketingssalen, og det forhold, at min kollega så godt og vel fik det gennemgået, kan man vist roligt sige, gør, at min tale nok bliver lidt begrænset.
Vi taler om et rykkergebyr, der skal forhøjes fra 65 kr. til 160 kr., og så lovfæstelse af en bagatelgrænse.
Der kunne siges meget om det, men min kollega har taget godt og vel hul på det, og jeg vil ikke bruge yderligere tid andet end at sige, at Venstre selvfølgelig støtter forslaget.
Sofie Lippert (SF), 2026-02-17:
Jeg er stolt af, at SF er med i flerårsaftalen om skattevæsenets økonomi.
Det er en aftale, som har stor betydning, og hvor en lang række partier tog ansvar for, at driften af hele skattevæsenet også fremover vil fungere, og at vi ikke risikerer at ende i skandaler, der ligner nogle, vi tidligere har set.
For SF er det meget, meget vigtigt, at vi ikke igen sparer helt vildt og skærer i skattevæsenet fordi skattevæsenet er hele forudsætningen for, at vi har penge til at finansiere alt det andet, vi gerne vil, og at skattevæsenet er veldrevet.
Jeg er glad for, at vi blandt aftalepartierne er blevet enige om at finde pengene ved at opjustere et rykkergebyr på for sen betaling af visse skatter og afgifter.
Som tidligere ordførere også har nævnt, er det her rykkergebyr blevet fastsat i 1992, et årstal, jeg sjovt nok ikke selv kan huske, og det er dermed ikke blevet prisreguleret i hele min levetid.
Det betyder, at inflationen reelt har udhulet den reelle værdi af rykkergebyret.
Derfor kan SF godt støtte, at det opjusteres til 2026-niveau, og det indebærer konkret, at vi går fra 65 kr. til 160 kr.
Derfor kan SF også støtte forslagene om at rydde op i overflødige og forældede regler om rykkergebyrer.
Jeg skal hilse fra Enhedslisten og sige, at de desværre ikke kunne være i salen i dag, men at de også kan støtte op om lovforslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2026-02-17:
Tak for det, formand.
Liberal Alliance er med i aftalen, som dette forslag er finansiering til.
Vi synes grundlæggende også, at det er helt fint med passende rykkergebyrer til for sene betalinger.
Vi synes også, det er godt, at der sættes en bagatelgrænse for opkrævning af gæld.
Det har til alle tider været spild af alles tid og egentlig også lidt komisk, når man nogle gange ser opkrævninger sendt til folk på enkelte kroner eller øre.
Liberal Alliance stemmer derfor for.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-02-17:
Tak, formand.
Det her forslag er jo relativt simpelt.
At støtte op om dette forslag, nemlig at et gebyr opjusteres til 160 kr. efter ikke at have været blevet pillet ved i 34 år, synes at være rimeligt.
Så er det også ganske fint, at bagatelgrænsen i forhold til virksomheder og deres betaling af afgifter osv. forhøjes, når gælden trods alt er i en inddrivelsesproces og inddrivelsesparat.
Men hvis jeg måtte gøre opmærksom på en dagsorden og en ting ved det her, som jo er lidt relateret til det, kan man sige, er det jo det her med, at det også er vigtigt, at vi som politikere sørger for, der er passende sanktioner for det, når borgere og virksomheder ikke betaler rettidigt.
Men jeg synes også, vi bør gøre opmærksom på, at det jo også er et problem, når staten gør det samme, nemlig ikke betaler regninger til tiden.
I Forsvarsministeriet blev 24 pct. af alle fakturaer betalt for sent.
139.000 fakturaer i alt betalte staten for sent for et par år siden.
Det er millioner af kroner i gebyrer og dummebøder så at sige, som man jo egentlig ikke burde pådutte danskerne at betale for.
Så jeg håber også, at man fra politisk hold vil gribe lidt i egen barm og sige: Okay, vi skal sanktionere danskerne tilstrækkeligt, når de ikke gør det, de skal, nemlig betale deres skat og afgifter til tiden, men det kunne jo også være dejligt, hvis vi sørgede for at spare danskerne nogle penge, ved at vi ikke selv var så lemfældige med de fakturaer, som staten skal betale.
Men Det Konservative Folkeparti kan støtte dette lovforslag.
Samira Nawa (RV), 2026-02-17:
Mange tak.
Det gik lige pludselig meget stærkt, så jeg skal lige have vejret.
Det her er en del af finansieringen, vi finder, og det bakker vi varmt op om.
Tak for ordet, formand.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2026-02-17:
Mange tak, formand.
Og tak til rækken af ordførere for den positive behandling af lovforslaget.
Det er jo en aftale, vi er fælles om at stå bag.
Flerårsaftalen om skattevæsenets økonomi blev indgået tilbage i juni 2023, og sidste efterår blev vi så derudover enige om det her finansieringselement, som handler om at gøre et rykkergebyr tidssvarende.
Som flere har været inde på, er det på 65 kr. og har, som den socialdemokratiske ordfører var inde på, været det, siden vi vandt EM i fodbold, hvor mange af os enten ikke var født eller var ganske små.
Priser og lønninger i samfundet er steget mange gange siden hen, og jeg er meget glad for, at vi med lovforslaget i dag får gjort det her tidssvarende.
Flere ordførere har været inde på, at det jo ikke kun er et finansieringselement, men også handler om at have en tilskyndelse til, at der bliver betalt til tiden, og derfor er der en pointe i, at det ikke skal udvandes i mere end 30 år, uden at vi får det gjort tidssvarende.
Det bliver suppleret med en bagatelgrænse for, hvornår der rykkes for gæld på skattekontoen.
Vi lægger med det her lovforslag også op til at fastsætte regler for, hvor stor en manglende betaling virksomheder skal have, før de rykkes for skatte- og afgiftsgæld.
Jeg takker for ordet.
Mads Olsen (SF), 2026-02-17:
Jeg tror ikke, at det er nogen dårlig idé i politik, at man bliver klogere, og det her beslutningsforslag, som Liberal Alliance har fremsat, peger på nogle meget reelle problemer, nemlig at det er svært for unge at komme ind på boligmarkedet, og at vi har ældre, som oplever, at de ikke kan købe den bolig, man ellers vil kunne forvente at de kunne købe, samt at det ude i landdistrikterne godt kan være svært at få et lån til de boliger, som er derude.
Jeg er med på, at regeringen har nedsat en arbejdsgruppe.
Jeg synes også, det her peger på en række problemstillinger, som det er nødvendigt at blive klogere på.
Den har ikke, som den ser ud lige nu, fungeret efter hensigten, hvad forslagsstillerne også skriver.
Der er en del spændende ting, som jeg også godt kunne være interesseret i at kigge på, nemlig hvordan den norske husbank fungerer, og om den vil kunne fungere i en dansk kontekst.
Jeg er med på, at forslagsstillerne skriver, at de ting, man opridser af muligheder, som ekspertgruppen skal undersøge, ikke er udtømmende, og at man derfor også godt kan kigge udover det.
Derfor kan SF godt støtte beslutningsforslaget, selv om vi har nogle forbehold i forhold til nogle af de ting, Liberal Alliance skitserer som mulige løsninger, f.eks. det her med, at unge kan låne af deres pensionsopsparing.
Der kan vi godt være bange for, at det bare sætter sig i priserne, hvis ikke man regulerer efterspørgslen på anden vis.
Men vi synes, det er fint at få nogle grundige analyser af de store problemstillinger, der tegner sig på boligmarkedet, og derfor støtter vi forslaget, men vi vil også meget gerne kigge på, om man kan lande en beretning.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-02-17:
Tak for ordet, formand.
Beslutningsforslaget her synes vi er meget fornuftigt, for vi har nogle udfordringer derude med den måde, det bliver gjort på i dag.
At regeringen så allerede har sat det i gang, er jo kun positivt.
Men Danmarksdemokraterne kan støtte beslutningsforslaget, hvis det er.
Skulle det ende med en beretning, er vi absolut også indstillet på at støtte sådan en i stedet for.
Tak for ordet.
Carl Valentin (SF), 2026-02-17:
Jeg kan forstå, at ministeren savner ros, så lad mig give ham lidt.
Jeg synes, det er godt, at vi nu skriver dyremishandling ind i straffeloven.
Det synes jeg er en stor ting, og jeg er glad for, at det sker.
Jeg har selv overrakt underskrifter fra borgere til ministeren på, hvorfor det var vigtigt, så selvfølgelig er jeg glad for det.
Jeg er også glad for, at vi gør det lettere at frakende retten til at holde dyr.
Det betyder meget for SF, og det er noget, vi har argumenteret for længe.
Og jeg er glad for, at vi nu hæver strafferammen.
Så nu synes jeg ikke længere, at ministeren kan sige, at han ikke er blevet rost.
Men der må også være plads til kritik her.
For vi er altså ikke blevet enige om, at vi vil lempe på lovgivningen, når det kommer til at straffe for dyremishandling.
Vil ministeren ikke nok være sød at se på, om vi kan pille den del ud, sådan at vi ikke skal have en lempelse her, så nogle af de groveste dyremishandlere kan gå hjem med en bøde i hånden?
Jacob Jensen (V), 2026-02-17:
Som jeg sagde i min indledning, vil jeg ikke have det siddende på mig.
I øvrigt tak for rosen og også for samarbejdet, for æres den, der æres bør, synes jeg, og også SF har virkelig været konstruktive omkring de her ting; det gælder også andre partier og altså også SF.
I forhold til den her diskussion så lad os snakke videre om det.
Som jeg nævnte, har det selvfølgelig været diskuteret, også af mine embedsfolk.
Fortalt på embedsmandssprog i forbindelse med de aftalekredsmøder, der har været afholdt igennem efterhånden en del tid, er der efter deres vurdering tale om, at det her er alternativet til at blive frikendt.
For situationen er den, at i dag kan man enten få en fængselsstraf eller også blive frikendt, og retspraksis har vist, at i de her helt undtagelsesvise, særlige tilfælde, hvor folk har været syge, haft en høj alder, været psykisk belastede eller andet, så er man gået fri.
Det synes jeg ikke man skal, selv ikke i de situationer.
Og derfor er vi det, at vi med det her forslag nu giver den mulighed.
Men jeg anerkender, at der er en usikkerhed om det, og lad os tage den enten i aftalekredsen eller i udvalgsbehandlingen.
Det stiller jeg selvfølgelig meget gerne op til også at få uddybet yderligere.
Carl Valentin (SF), 2026-02-17:
Det holder jeg ministeren op på.
Vi bliver nødt til at få drøftet, hvad vi kan gøre ved det her.
Og jeg må bare sige, at når man er i den groveste kategori, kan det ikke være nok med en bøde.
Det er simpelt hen ikke i orden.
Det må være betinget fængsel, som er et absolut minimum i de her sager.
Jeg har godt hørt, at Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri har en anden fortolkning af det her, og den er også blevet fremlagt på nogle aftalekredsmøder, men dyrevelfærdsorganisationerne er meget klare i spyttet her.
Deres jurister er meget bekymrede over den model, regeringen har lavet, og derfor synes jeg, vi skal have den pillet ud.