runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Det er bare for at præcisere: Jeg påstår overhovedet ikke, at hr. Jens Rohde eller andre herinde, måske ud over Frie Grønne, går ind for en ureguleret indvandring.
Men vi har haft en ureguleret indvandring til Danmark i mange år, og problemerne, som det har medført, forsøger vi at løse med et overreguleret samfund, og det er en svær balance.
Altså, jeg bryder mig da ikke om burkaforbud, håndtrykslov og al mulig anden symbolpolitik.
Men jeg må jo bare konstatere, at det, man kan kalde uliberale tiltag, såsom at tvangslukke ghettoer i forhold til de almene boliger og sådan noget, er en god løsning, fordi det er et problem, der skal løses.
Der kan man ikke bare sådan have ideologiske skyklapper på og sige, at man ikke vil tage de nødvendige værktøjer i brug.
Men det er en balance, og det at finde en bedre balance er jeg sådan set enig i.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Men jeg har dog været med i rigtig, rigtig mange år i forhold til formanden for LA, så jeg ved måske lidt om, hvordan den der flydende modernitet egentlig påvirker det politiske niveau, og jeg vil bare bede Liberal Alliance om at turde at sætte den fri dagsorden.
Hvem er det, der gør det?
For det er der jo ingen der gør.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-06-02:
Ikke desto mindre er det jo det, der er sket.
Selv om jeg tror, vi godt kunne blive enige om, at det godt kunne give mening også at kigge på, om man er kommet til at bruge for mange penge på bureaukrati – jeg kan også komme i tanker om nogle steder, hvor man godt kunne bruge ressourcerne mere fornuftigt og direkte på flere velfærdsopgaver – så er det jo rent faktisk ikke det, der sker.
Er det ikke det, vi skal gøre først?
Fakta er jo, at vi har skåret og skåret, i takt med at den demografiske udvikling jo rent faktisk betyder, at der kommer flere og flere ældre, og at flere og flere får brug for sygehusbehandling.
Og der er færre til at tage sig af dem.
Det betyder faktisk, at man har skåret så meget på ældreplejen, at pårørende bliver nødt til at gå til hånde, for at man overhovedet kan løse opgaverne i ældreplejen på en bare nogenlunde værdig måde.
Og det er tid, der går fra familier, det er tid, der går fra at have hygget i familierne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-06-02:
Vi vil komme til at bakke regeringen fuldt og helt op i den her sag.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-06-02:
Tak for kommentarerne og for ordene.
Jeg er meget enig.
Jeg oplever også, at der er et godt samarbejde og en kæmpestor goodwill fra regeringen.
Så kan det godt være, at der er nogle sager, man skal kæmpe lidt for, men sådan er det jo i politik, så jeg oplever sådan set, at meget kan lade sig gøre.
Jeg synes sådan set, at det her med, at unge i Danmark får noget mere viden om Grønland, er vigtigt.
Det er jo noget, som jeg har sagt utallige gange her fra talerstolen, men det er sådan en meget konkret ting, og jeg ved, at DUF, Dansk Ungdoms Fællesråd, har nogle gode initiativer, som vi i hvert fald vil støtte.
Jeg håber også, at partierne her i Folketinget vil være med til at støtte, at vi får afsat nogle penge til det på finansloven.
Så det er noget af det, vi kigger frem imod sådan helt konkret.
Så så jeg også rigtig gerne, at der kom flere grønlændere i arbejde.
Jeg synes, det er et helt konkret og godt område at have fokus på.
Og så er der det her med erhvervsudvikling i Grønland.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-06-02:
Tak for ordet, og tak for en god tale.
Jeg vil egentlig også gerne i dag gentage lykønskningerne til ordføreren her i et ret begivenhedsrigt forår, både med at blive formand for Arktisk Parlamentariker Komité og selvfølgelig også med valgsejren i Grønland.
Så tillykke med det.
Jeg vil egentlig også gerne lige bruge lejligheden i dag, hvor der er flere øjne på debatten om Grønland, til at fortælle lidt om, at vi til daglig oplever et rigtig godt og konstruktivt samarbejde med ordførerens parti.
Det andet parti i koalitionen i Grønland eller støttepartiet, Atassut, som er vores søsterparti, har jo også en rigtig konstruktiv tilgang til rigsfællesskabet.
Det er bare for at sige, at samarbejdet altså er meget bedre end det billede, man nogle gange får, når man læser om det i medierne, hvor det kun er konflikterne, der fylder, føler man lidt som grønlandsordfører.
I den ånd vil jeg spørge ordføreren, om ordføreren ikke vil pege på nogle områder, hvor ordføreren tænker at vi til det fælles bedste, altså til gavn for både Grønland og Danmark, måske kan øge samarbejdet internt i rigsfællesskabet og styrke rigsfællesskabet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Jeg vil lige sige til mine kollegaer her, at hvis de nogen sinde skulle ende i en situation som mig, hvor man er ene mand tilbage i et parti, er der én ting, man kan glæde sig til, og det er den service og den fleksibilitet og den hjælpsomhed, der er, både i Folketinget, i ministerierne og i Lovsekretariatet.
Jeg skal fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at de indgåede klimaaftaler ikke sikrer Danmarks målsætning om en reduktion af CO 2 -e på 70% i 2030, og at klimaaftalerne derfor må genåbnes med henblik på at finde større CO 2 -e-besparelser.
Folketinget noterer sig, at Ydelseskommissionens anbefalinger stadig er bygget på parolen om ret og pligt i stedet for et dogme om mere tillid og mindre kontrol.
Folketinget opfordrer derfor beskæftigelsesministeren til at indkalde til forhandlinger om at lave forsøg med kontanthjælp uden modkrav.
Folketinget noterer sig yderligere, at en markant reduktion af den animalske produktion i landbruget både er et enkelt greb i forhold til landbrugets andel af reduktion af CO 2 -udslip, men også er et svar på fremtidens efterspørgsel efter mere plantebaseret mad.«
Tak, formand.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Ja, vi er jo sådan set åbne over for alt, for som jeg sagde i min tale, har vi ikke nogen dogmer.
Vi skal jo væk fra dogmerne.
Jeg har det også sådan, at jeg er ligeglad med, om en kat er sort eller hvid, bare den kan fange mus.
Men det kan godt være, at vi skal til at finde et nyt udtryk, for det er jo faktisk et udtryk, der er opfundet af formand Mao.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-06-02:
Jamen det er jeg meget enig i, og det anerkender jeg.
Det, jeg prøver sådan ligesom at få en fornemmelse af, er villigheden til at finde kompromiser i forhold til finansiering.
Altså, vi kan se os selv i det der med beskæftigelsesfradraget og topskatten; det er fint.
Vi vil gerne afskaffe arbejdsmarkedsbidraget, men vi er da villige til at kigge på tingene.
Altså, vi er ligeglade, om katten er sort, så længe den fanger mus, og det handler jo netop om at få flere folk i arbejde.
Så er man fra KD's side også villig til at kigge på anden finansiering end bare at gældsætte?
For man har jo – er det 56 mia. kr., eller er det 58 mia. kr.?
– nej, 57,5 mia. kr.s gældsætning.
Så er man villig til at prøve at finde pengene andre steder end bare at gældsætte?
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Det er jo klart, at når vi laver en 2030-plan, er vi nødt til at stå til ansvar for den, for ellers falder den sammen.
Vi ønsker jo sådan set ikke blot at flytte grænsen for topskat op til 800.000 kr., vi ønsker også, at beskæftigelsesfradraget øges fra 10,65 pct. til 26,60 pct., og så vil vi gerne afskaffe generationsskiftebeskatningen.
Det er de tre skatteelementer, vi har i vores udspil, og der har vi jo anvist en række prioriteringer og en række finansieringer.
Det er jo Arnepensionen, det er besparelse på jobcentre, det er tilgangen til efterlønnen, som skal stoppes, og det er seniorjobordningen, der afskaffes, for nu at nævne nogle af dem, altså ordninger, som er gældende for de få, og som vi ikke mener gør samfundet rigere, og som vi i øvrigt mener svækker beskæftigelsen.
Det er jo en af de keystones, der er i vores 2030-plan, at vi ønsker at øge beskæftigelsen ganske markant.
Det er derfor, vi går ind for skatteinstrumenter.
Det er ikke sådan en fordelingsdiskussion, vi egentlig går så meget op i her; det er, hvordan vi kan sørge for, at der kommer flere hænder på arbejdsmarkedet, og vores plan giver 40.000.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-06-02:
Først bliver jeg næsten nødt til at komplimentere ordføreren for, at det er lykkedes ham at gøre nyfeministerne mere sure på ham, end de er på mig, når jeg mener, at de godt kan betale deres menstruationsbind selv.
Det er alligevel godt gået, vil jeg sige.
Man taler så meget om ting, som skiller os ad.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om man fra KD's side er fast besluttet på en finansiering heraf, for nogle af KD's planer er jo lånefinansieret, så derfor vil jeg spørge, om man er åben for og om man er villig til, hvis vi sætter os sammen ved forhandlinger og vi så kan finde en eller anden form for finansiering, så at se på, om man kan gå på kompromis.
For jeg har også hørt, at KD kun vil stemme for ting, som er finansieret i deres 2030-plan.
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Ja, og det er jeg også helt enig i, og det skal vi også.
Regeringens melding var, at man jo også gerne ville se, om der kunne opnås en konsensus på europæisk plan om, hvordan vi gør det.
Jeg prøvede også i min tale i sidste uge at lave det så balanceret, som det overhovedet kan være.
Det er ualmindelig svært at vide, hvordan man gør det rigtige; for det, der jo selvfølgelig er vigtigt, er, at vi også får kigget fremad, og at vi får sat den fredsproces på sporet igen.
Og der kan man jo godt have sine tvivl, om det er muligt for nuværende.
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
Nu fører det nok for vidt at diskutere, hvordan vi får fred dernede.
Men i den her situation opfordrer vi fra Folketingets side regeringen til at sige, at den gerne vil have, at man arbejder for en uvildig undersøgelse, som undersøger Hamas' krigsforbrydelser, og som undersøger Netanyahus og staten Israels krigsforbrydelser, og at den gerne vil have, at det sker inden for FN's rammer.
Det var det, vi sagde til regeringen.
Og i den situation kan jeg ikke finde på nogle mere neutrale parter – sådan har jeg kendt Kristendemokraterne før, nemlig at de har haft stor respekt for, at når FN går ind, finder man også så retfærdig en løsning, som man kan som mennesker.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-06-02:
Tusind tak for det.
Nu er min ærede kollega hr. Bertel Haarder til stede her i salen, og han har jo meget fokus på grænsehindringer.
En af dem, han for nylig har taget op og også har bedt mig om at kigge på, er de her roamingafgifter internt i rigsfællesskabet.
I EU har man jo fundet ud af at lave en løsning, der gør, at man kan rejse på kryds og tværs og bruge sin mobiltelefon, uden at man bliver mødt af en kæmpestor mobilregning.
Hvad er ordførerens holdning til, at vi også får kigget på det internt i rigsfællesskabet?
Det er hr. Bertel Haarder holdning, at hvis man kan finde ud af det i EU, må vi vel også kunne finde ud af det i rigsfællesskabet.
Hvad tænker ordføreren om det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-06-02:
Mange tak.
Det interessante er, at det faktisk ikke er særlig dyrt at ringe fra Grønland til Danmark, men det er dyrt den anden vej.
Det er selvfølgelig, fordi det foregår på nogle konkurrencemæssige vilkår, og der er nok ikke så mange, der ringer til Grønland, som der er, der ringer fra Grønland til alle mulige andre større lande.
Men det er en hindring, og jeg synes, det er vigtigt at kigge på, hvordan vi kan gøre det nemmere at kommunikere internt i rigsfællesskabet.
Det må jo være det politiske mål.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-06-02:
Lad mig starte med at kvittere for de pæne ord i forhold til skolepolitikken.
I bund og grund er det jo en forfejlet pædagogik, og vi har ladet stå til alt for længe, og hvis det er noget, vi kan tage fat på i fællesskab herinde i Folketinget, synes jeg, det er godt.
Jeg tror, der er ved at brede sig en forståelse af, at folkeskolereformen har fejlet.
Vi skal bare undgå at begå nye fejl.
Det siger sig selv.
Det er jo sådan en generisk sætning, man kan hive ud af en automat, men ikke desto mindre tror jeg virkelig, vi skal lære noget, i forhold til den måde vi styrer skolen på.
Så er der hele diskussionen om krisen i Danmark.
Jeg er lidt i tvivl om, hvad der bliver henvist til.
Altså, jeg tror, det er en balance.
Det, at der har været hjælpepakker i Danmark, har været med til at redde nogle arbejdspladser, og det har også været med til at give en kompensation til selvstændige, som har været tvunget til at have deres virksomhed lukket.
Men hjælpepakkerne har også været med til at lave en skævvridning.
Der har også været hjælpepakker til folk, der ikke har været særlig berørt af corona, og der har været en for rundhåndet tilgang til hjælpepakker.
Så jeg tror godt, vi kunne have fundet en bedre balance.
Det er ikke ensbetydende med, at vi står foran en økonomisk afgrund; det er ensbetydende med, at vi har spildt nogle penge.
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
Tak for det, og tak for talen, og i øvrigt tak for et ret produktivt og godt samarbejde.
Det er en fornøjelse at arbejde sammen med IA i Folketinget, men også uden for Folketinget,
synes jeg, når vi mødes i de sammenhænge, der er mulighed for at mødes i.
Jeg vil også gerne sige tillykke med alle de succeser, der har været for partiet den sidste tid, ikke mindst, at det rent faktisk lykkedes i Folketinget at lave konkrete politiske aftaler på tværs af de partier og regeringer, der har været.
Det er et imponerende stykke arbejde.
Jeg synes også, at det var godt, at amerikanerne ikke længere ville købe Grønland.
Jeg glæder mig til den dag, de heller ikke længere vil kræve militær oprustning af Danmark og Grønland, for jeg synes, det var en skandale, at de dikterede, at vi skulle bruge 1,5 mia. kr. på oprustning.
Jeg ved godt, at det ligger i den bløde ende, men alligevel.
På hvilke områder mener ordføreren at det er vigtigt?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-06-02:
Jeg oplever sådan set, at der netop er en respekt for Igaliku og Ilulissat, og det synes jeg selvfølgelig er vigtigt at holde fast i, for vi ønsker fred i området.
Og det har jo også været vigtigt for den nye naalakkersuisut at sige: Intet om os uden os.
Det er et motto, som IA også har brugt her i Folketinget rigtig mange gange.
Vi ønsker, at Grønland er med, når der er forhandlinger; vi ønsker, at Grønland spiller en større rolle på det udenrigs- og sikkerhedspolitiske område.
Så det er jo positivt.
Så samspillet internt i rigsfællesskabet er nødt til at være stærkt for at modstå de her interesser udefra.
Karsten Hønge (SF), 2021-06-02:
Jamen jeg er fuldstændig enig med fru Aaja Chemnitz Larsen i, at der i hvert fald ikke er nogen grund til at være naiv, slet ikke i forhold til USA.
Og som ordføreren selv siger, er det noget med i første omgang sådan at vinde befolkningen, massere den offentlige opinion, og på længere sigt ligger der ønsket om mere militær tilstedeværelse.
Men hvad er vigtigst her?
Er det ikke vigtigere netop at fastholde erklæringerne fra Igaliku og Ilulissat, end det er ligesom at falde på halen for den her offensiv fra USA?
Den lyder venlig, men det er i substansen den samme politik, som Trump og Pompeo stod for.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-06-02:
Først og fremmest siger man jo fra amerikansk side, at tilstedeværelse er lig med indflydelse, så det er jo et meget klart strategisk ønske om at få større indflydelse; også at vinde hjerterne og hjernerne, som man kalder det i Grønland.
Så man er jo meget klar på, hvad det er, man gerne vil.
Og jeg tror ikke, man skal være naiv, i forhold til at når amerikanerne er mere til stede, er det jo ikke kun, fordi man ønsker mellemfolkelige initiativer, men så er det jo selvfølgelig også, fordi man har et militært fokus.
Det er vigtigt for os, at vi ligesom, hvad skal man sige, finder den der balance i forhold til at samarbejde med nogle, som vi jo deler rigtig mange fælles værdier med, til dels også fælles mål om fred i Arktis, men hvor der jo heller ikke altid er en positiv historie, når man kigger på relationen mellem Grønland og USA.
Jeg tror, det er meget centralt.
Jeg tror i virkeligheden, at man godt kunne lade sig inspirere og dele viden med Grønland om det her med bæredygtig erhvervsudvikling, som jo virkelig også er noget, som Danmark er i gang med at blive et foregangsland for.
Kunne der f.eks. være datacentre i Grønland qua den natur, vi har, og de temperaturer, vi har i Grønland?
Er der nogle sådan alternativer?
Jeg har nævnt det her med Greenland Greenhouse mange gange, som er sådan en containersalat, så man kan øge selvforsyningen.
Det synes jeg er interessante muligheder.
Kasper Roug (S), 2021-06-02:
Tak for det.
Jamen jeg vil også mene lidt, at når vi nu har været så positive omkring rigsfællesskabet, som jo også er en speciel konstruktion, må man sige, at vi jo har mulighed for at støtte hinanden og hjælpe hinanden så meget som overhovedet muligt.
Og der vil jeg så spørge, hvordan ordføreren tænker at vi kan bruge rigsfællesskabet til at øge det her klimaengagement, bl.a. i Grønland, så vi kan begynde at kæmpe imod den her voldsomme klimaforandring, som man specielt oplever i det arktiske område i øjeblikket.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-06-02:
Mange tak.
Jeg vil gerne sige først og fremmest, at vi jo også i Grønland kæmper for, at Grønland kan tiltræde Parisaftalen – det er der i hvert fald et stort flertal der ønsker hjemme i Grønland.
Og det giver jo rigtig god mening, når vi er sådan vinduet i forhold til klimakonsekvenserne, kan man sige.
Ja, selvfølgelig gør regeringen en rigtig god indsats.
Det er også bare vigtigt at understrege, at det ikke kun er folk, der bor i Arktis og er dybt berørt og påvirket af de her klimaforandringer, som kan løse det alene, men det er enormt vigtigt, at man også samarbejder.
Og der kan man jo sige, at det er rigtig godt, at der er nogle meget ambitiøse mål, men det er selvfølgelig også vigtigt at kunne levere på de mål, som man sætter sig.
Så det er jo noget, som vi presser på for, ligesom jeg ved, at mange støttepartier også presser på for, at man honorerer de mål, man snakker om.
Kasper Roug (S), 2021-06-02:
Der var den.
Jamen tak for det.
Tak for en god tale, og tak for et godt samarbejde i løbet af året.
Vi har haft nogle gode møder og spændende diskussioner, må man nok sige, i løbet af det år, der er gået.
Det er i hvert fald noget, jeg har sat rigtig stor pris på.
Der er ingen tvivl om, at Socialdemokratiet er et parti, der gerne vil rigsfællesskabet, og som også gerne vil et stærkt rigsfællesskab.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at ordføreren kvitterer for, at man gerne vil udbygge rigsfællesskabet.
Det er noget, jeg synes bliver spændende at diskutere også fremadrettet.
Men jeg hører til gengæld også, at ordføreren nævner, at man gerne vil se et større klimaengagement i Folketinget og i Danmark.
Der håber jeg da i hvert fald på, at ordføreren kan kvittere for, at der altså i Danmark sidder en regering med nok det mest ambitiøse klimamål i verden i øjeblikket, nemlig en 70-procentsreduktion inden 2030.
Karsten Hønge (SF), 2021-06-02:
Først tillykke til IA med at have vundet regeringsmagten i Grønland, og jeg vil først og fremmest sige tillykke til Grønland med nu at have fået en regering, der har stærke ambitioner på vegne af miljøet, klimaet og den sociale retfærdighed.
Det, jeg lige vil ind på her, er USA's nærmest sådan umættelige appetit på indflydelse i Arktis.
Og det er jo klart, at Biden og Blinken er anderledes end Trump og Pompeo, men hvor langt hen ad vejen vurderer fru Aaja Chemnitz Larsen at der ikke bare her er tale om en lidt pænere indpakning og et lidt venligere sprog, men at jernnæven stadig væk kan mærkes inde bag fløjlshandsken?
Altså, hvor meget forskel er der i virkeligheden mellem dem, og hvordan vurderer fru Aaja Chemnitz Larsen USA's sådan langsigtede interesser i forhold til Arktis og i forhold til Grønland på den måde?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-06-02:
Jeg deler mange af tankerne bag.
I forhold til hjemløse glemmer man tit at koble det til det psykiske problem, de psykiske lidelser, som de mennesker har, og tror, det er bare er gjort med at stille en bolig til rådighed.
Men mange af dem kan ikke magte at være i en bolig.
Hvordan ser Alternativet på, at vi forsøger at lave nogle planer, som går lidt længere?
Altså, tidligere har meget af det her været på satspuljen osv., men hvad med, at vi sætter os ned og prøver at lave en 5- eller 10-årig plan, hvor man så kan afsætte midler, så man kan nå at udvikle noget på det her, så det ikke bliver sådan nogle løbende bevillinger, som faktisk begrænser muligheden for at udvikle sådan et område her?
Jens Rohde (KD), 2021-06-02:
Det synes jeg faktisk er svært at svare på, og det er det, ud fra hvem det er, der skal lave den uvildige undersøgelse.
Og det har jo lidt at gøre med, at det er vanskeligt at finde nogen, der ikke er forudindtaget enten på den ene eller den anden side.
Og man skal i hvert fald sikre sig i forhold til de undersøgelser, der bliver foretaget, om der er begået krigsforbrydelser, for jeg går ud fra, at det er de undersøgelser, hr. Christian Juhl henviser til.
Der må man jo ligesom lade det være op til regeringen at sætte sig ned ved bordet og finde ud af, hvad der er det muliges kunst.
Men jeg er ikke principielt imod – jeg er principielt for – at vi får den slags undersøgelser.
Det er kun fint, at man stiller lande, statschefer, regeringer til ansvar for deres handlinger.
Christian Juhl (EL), 2021-06-02:
Først vil jeg gerne sige tak for citaterne, især fra Amos Oz, som jeg sætter stor pris på.
Jeg har ikke læst dem alle sammen, men jeg har da læst en del af dem og er inspireret af det i forhold til nogen sinde at skulle have en varig våbenhvile, en forsoning og en reel fredsaftale i det område, som vi diskuterede i sidste uge.
Og der lagde jeg mærke til, at ordføreren stemte for flertallets udtalelse omkring Israel-Palæstina, og det var jeg glad for.
Det er i øvrigt noget af det, som jeg har brugt meget tid på, når jeg har brugt Kristendemokraterne til noget, har det især været omkring udviklingsbistand og internationale spørgsmål, fordi KD har en rigtig god tilgang til det.
Og man har været sikker på, at 0,7 pct. i hvert fald er absolut minimum, når vi skal lave udviklingsbistand.
Jeg vil gerne i den sammenhæng spørge, om ordføreren var tilfreds med den beslutning, der blev taget i onsdags i sidste uge.
Var ordføreren tilfreds med, at den danske regering tog til Menneskerettighedsrådet og endnu en gang undlod at stemme, i forhold til om der skulle laves en uvildig undersøgelse af de 11 dages krig, der har været dernede nu?
Mona Juul (KF), 2021-06-02:
Tak for det, og tak for en god tale, hr. Torsten Gejl.
Desværre fik vi jo ikke lov til at forhandle sammen om klimadelmålet 2025.
Hvor stiller det egentlig ordføreren henne, i forhold til at vi fremadrettet skal være fælles om klimaloven?
Kan ordføreren sætte nogle ord på, hvilken situation det har sat bl.a. ordføreren i?
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-02:
Og jeg er fuldstændig enig; i beskæftigelsessystemet, i skolesystemet – alle vegne – vil vi gerne have selvbestemmelse.
Og jeg er mere og mere beroliget i forhold til det med, at vi skal have noget af det der bureaukrati væk og så gøre det mere enkelt for de ældre at vælge et friplejehjem.
Mette Abildgaard (KF), 2021-06-02:
Jeg har den største respekt for den opgave, hr. Torsten Gejl udfører som enmandshær.
Jeg har prøvet at have 13 ordførerskaber, deriblandt også ældreordfører, så jeg ved godt, at ordføreren har det endnu sværere.
Så det er ikke for at binde ordføreren op på et eller andet specifikt svar i den her sag.
Men problematikken er netop, at det så kan handle om, hvor meget man trækker på hr-afdelingen, hvor meget man trækker på vej og park, når kommunen skal lave den her beregning.
Og det tal, man ender ud med, er altså afgørende for, om der er rum til et friplejehjem, om der er rum til at give de ældre den valgmulighed.
Det kan ordføreren og jeg jo tale videre om ved en anden lejlighed, men jeg tror i hvert fald, at selvbestemmelse er noget, vi som partier kan enes om.