runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Lund (KF), 2018-11-09:
Jamen Konservative indgår i de forhandlinger, der skal ske i 2020, og det er der, vi træffer vores afgørelse.
Det har jo været en lang og spændende debat.
Rart at høre mange synspunkter på det her, men meget kort kan man sige, at den her forespørgsel jo omhandler to ting.
Den omhandler dels de forligsmæssige bindinger vedrørende forhøjelse af pensionsalderen, og dels de konsekvenser det har for lønmodtagere, der tvinges ud af arbejdsmarkedet længe før pensionsalderen, enten fordi de er slidt ned fysisk, eller fordi de ikke har de fornødne kvalifikationer.
Jeg synes faktisk, da jeg lyttede til ministerens redegørelse, at ministeren redegjorde rigtig grundigt for begge ting, og jeg skal derfor kun fremdrage nogle enkelte ting omkring ministerens redegørelse.
Vi ved jo, at danskerne i dag lever et sundere liv end tidligere, og vi ved, at danskerne i dag lever længere end tidligere.
Vi ved også, at det forventes i fremtiden, at danskerne lever endnu længere.
Det skal vi selvfølgelig indrette vores samfund efter.
Med den stigende levealder og bedre helbred blandt seniorer ser vi, at flere og flere vælger at arbejde længere – og det er faktisk ganske positivt – hvis man har mulighed for det.
Der findes jo i dag ordninger, der understøtter, at det er attraktivt for seniorer at blive længere på arbejdsmarkedet.
Det gælder f.eks., at man kan fortsætte med at arbejde, samtidig med at man modtager folkepension – så får man en forhøjelse af folkepensionen derefter – eller man kan udskyde folkepensionsbidraget og dermed forhøje folkepensionen.
Det er ordninger, som flere og flere benytter sig af, og det er faktisk også rigtig positivt, at flere mennesker kan blive på arbejdsmarkedet og være med til at bidrage. Hvad angår personer, der er nedslidte inden folkepensionsalderen, har vi jo allerede ordninger, så medarbejderne i nedslidningstruede brancher får bedre mulighed for at deltage i bl.a. omskolingsforløb, og ministeren har sidste år nedsat et ekspertudvalg for arbejdsmiljø, som fik til opgave at gennemtænke den danske arbejdsmiljøindsats.
De anbefalinger, som ekspertudvalget er fremkommet med, skal vi så have en politisk drøftelse af.
Vi har også talt om arbejdslivet og de arbejdsvilkår, der tilbydes nogle steder.
Det skal vi helt sikkert gøre noget ved.
Og vi snakker så om 2030, og vi siger: Ja, der skal folkepensionsalderen sættes op til de 68, men hvad skal den så på længere sigt?
Det er også vigtigt at slå fast med hensyn til 2030, 2035, 2040, at der ingen er her, der kan forudsige, hvordan arbejdslivet former sig så langt frem.
Derfor kan vi sige, at vi har set frem til 2030 og en forhøjelse til de 68 år, og det er vi helt enige i.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Ja, og så er det også arrogant at sige, at så er det stadig væk den klasse, som har den laveste løn og det hårdeste arbejde og det korteste liv, som endnu en gang skal betale de næste 10 år
Det er det, der er det urimelige i de her ordninger.
Så giver vi også den gruppe et ordentligt seniorliv, og det gør vi ikke i øjeblikket.
Erik Lund (KF), 2018-11-09:
Det, jeg sagde, var, at vi ikke ved, hvilket arbejdsudbud der skal være i 2030.
Vi ved, hvordan det er i dag, og hvordan det udvikler sig frem til 2030.
Men hvordan arbejdsmarkedet udvikler sig, og hvilke jobs der er brug for i 2030-2035 for de nye unge, der skal ind på arbejdsmarkedet, ved vi ikke noget om.
Men jeg er enig med hr. Christian Juhl i, at vi ved, hvordan de folk, der er i arbejde i dag, vil være i 2030 – det er jeg fuldstændig enig i.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Det var kun, fordi ordføreren sagde, at vi jo ikke ved, hvordan det er i 2030.
Jo, det ved vi temmelig meget om.
Jeg kender lige præcis de folk, der skal have det hårde arbejde – i hvert fald nogle af dem, for det er mine tidligere kollegaer.
Jeg ved, hvad det gør ved deres krop, og jeg ved, at der ikke er investeret i teknologi på arbejdsmiljøområdet.
Den undersøgelse, vi fik sidste forår af beskæftigelsesministeren, viser, at vi troede, vi kunne forbedre arbejdsmiljøet med 25 pct. på en række vigtige områder.
Det var blevet forringet mellem 14 og 17 pct. – forringet, det var ikke engang vedligeholdt!
Derfor ved vi rigtig, rigtig meget om, hvad der vil ske i de næste 10 år.
Det er kun 10 år, og det er lige rundt om hjørnet.
Hvis ikke vi som politikere tør sige, at det ved vi nogenlunde noget om, så kan vi jo ingenting gøre.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-09:
Det er jo klart, at der ikke er så langt imellem os.
Det skulle da også være mærkeligt, for vi har jo diskuteret det her tema rigtig mange gange.
Der ligger lidt, i forhold til om man forestiller sig en fremtidig forhøjelse af pensionsalderen.
Men lad mig slå SF's position fast.
Den er, at vi er imod den nærmest automatiske forhøjelse af pensionsalderen, som ligger i velfærdsforliget, og vi stemte også imod forhøjelsen til 68 år.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Det er jo rigtigt, at grunden til, at vi ikke kunne blive enige, er, at Enhedslisten og Alternativet siger, at vi da er nødt til at stoppe det vanvid, der er i gang, med, at man bare sætter pensionsalderen i vejret i takt med den gennemsnitlige levealder.
Det må vel være den rigtige rækkefølge at gøre det i, hvis vi skal sikre, at vi ikke, om jeg så må sige, skolder en hel masse mennesker, der bliver ramt hårdt og uretfærdigt.
Det er sådan set det, der er ånden i det, men hvis det er det, vi kan arbejde videre ud fra sammen, så ser det jo meget godt ud.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-09:
Det er sådan set meget simpelt, for man kan sige: Forligsdækningen indebærer overordnet, at ændringer af folkepensionsalderen kræver alle forligspartiers accept, og at hver enkelt forhøjelse i forhold til den aftalte indekseringsmekanisme skal vedtages ved lov.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-09:
Det er jo rigtigt, at der er mange lighedspunkter mellem de to forslag til vedtagelse, men hr. Finn Sørensen må jo også mene, at der er forskel, for jeg har selv fremsendt forslaget til hr. Finn Sørensen, som ikke mente, at Enhedslisten kunne føle sig dækket af det.
SF afviser ikke på forhånd en forhøjelse af pensionsalderen, hvis det i øvrigt indgår i en række andre initiativer og kan begrundes i en konkret sammenhæng.
Erik Lund (KF), 2018-11-09:
Jeg håber ikke, at jeg har virket arrogant, for det har i hvert fald ikke været min intention.
Men jeg må stadig væk sige, som jeg også sagde i min ordførertale, at vi har nogle ordninger, så folk, der er nedslidte på arbejdsmarkedet og ikke kan agere mere, har mulighed for dels at få noget omskoling, dels at få førtidspension og alt muligt andet.
Så jeg håber ikke, at jeg har virket arrogant – det var i hvert fald ikke meningen.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Vi har nogle politiske uenigheder om, hvad der skal til for at gøre det rigtigt og gøre det rigtige – det er en anden sag.
Det er rigtigt, at Enhedslisten stemte for den lovændring i juni, og det var faktisk udtryk for en vis tillid til ministeren, for ministeren var meget ærlig om, hvad den lovændring betød: at det her ikke betyder, at flere vil få tilkendt førtidspensioner.
Det betyder, at dem, der bør have det, vil få det tidligere.
Det var vist nogenlunde ordret, som det blev sagt.
Det er klart, at man kun kan bakke det op, i en forventning om, at et lovforslag får den virkning.
Nu fremhævede ministeren, at det går rigtig godt med den lovændring, og at kommunerne har lyttet osv., og det er kun glædeligt – jeg ser frem til at få sådan en grundigere redegørelse på papir, men det kan vi sikkert sagtens få.
Mit spørgsmål er så: Set med ministerens øjne, er det så slut med at foretage lovændringer i spørgsmålet om selve kriterierne for at få tilkendt førtidspension, eller indgår det også i ministerens arsenal af mulige ændringer?
Karsten Hønge (SF), 2018-11-09:
Jeg må sige, at jeg helt ærligt synes, at hr. Leif Lahn Jensen laver for mange små hop på stedet.
De syge, de sårbare, de udsatte ude i landet kan jo ikke blive ved med at vente på, at der sker noget, og de kan ikke leve af venlige tanker alene, om man så må sige.
Så hr. Leif Lahn Jensen: Hvilke konkrete forslag er det, Socialdemokraterne møder op med til de her forhandlinger, hvad er det for nogle konkrete skridt, der skal tages, så man stiller borgerne stærkere, så de ikke bliver til kastebolde rundt i det kommunale sagsbehandlingssystem?
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Det handler om at investere i noget uddannelse, så alle dem med ikke ret meget uddannelse eller ingen uddannelse får en chance for og nogle rettigheder til at steppe ud af arbejdsmarkedet, når de ikke kan mere.
Det er jeg jo fuldstændig enig i, og det er sådan set det, der er ånden i det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten og Alternativet har fremsat.
For det siger jo: Lad os nu sætte den pensionsalder på pause og få kigget på alle de andre ting.
Når vi så har gjort det og vi har fundet nogle tilfredsstillende løsninger på det, kan vi diskutere en forhøjelse af pensionsalderen.
Så jeg forstår ikke rigtig, hvorfor SF ikke ville være med på det.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-09:
Der er jo den mulighed, at man kan lave en lov, der er god og klar, for så er der jo ikke mulighed for at have så stort et råderum.
Vi har jo lige præcis strammet op på den praksis, som havde udviklet sig, fordi vi ikke mente, at den svarede til den intention, vi havde i 2012.
Derfor tror jeg også, at man må sige, at den evaluering, der finder sted nu, også kommer til at præcisere og tydeliggøre, hvad der lå bag den aftale fra 2012.
Det vil jo betyde, at der bliver et mindre råderum for den enkelte kommune på nogle af de her punkter.
Det er sådan set også det, jeg lægger op til at diskutere.
Hvordan vi så helt præcis griber det an, er jeg ikke i stand til at konkludere på nu.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-09:
Ministeren har flere gange – i øvrigt som ministeren før ham – givet udtryk for utålmodighed og frustration over, hvordan nogle kommuner vælger at håndtere den her lov.
Kan ministeren se andre veje ud af den klemme, som nogle borgere kommer i i de kommuner, hvor man ikke nødvendigvis tænker på borgerens bedste, andet end den, at man udstyrer borgerne med en række helt konkrete rettigheder, så det uanset kommune til enhver tid vil være til borgernes fordel?
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Jeg vil gerne angribe ministerens snak om solidaritet.
Jeg tror, at ministeren godt ved, at vi lever i et klassesamfund, hvor der er forskel på dem, der har det bedst, og dem, der har det ringest – dem, der er rigest, og dem, der er fattigst.
Nogle får en uddannelse af samfundet, endda en høj uddannelse – jeg ved ikke, hvad ministeren har af uddannelse – og et godt, udviklende og spændende arbejde.
De kan holde til at arbejde rigtig, rigtig lang tid, for de starter relativt sent på arbejdsmarkedet.
De får som regel også en rigtig lang og god alderdom.
Andre må tage det tunge, ensformige, nedslidende arbejde, for det skal også laves, og de har ikke uddannelsen til at sige nej til det.
Ofte er det til en lav løn, lavere end akademikerens og professorens, og ofte er det sådan, at når de er 65 år, er der ikke ret meget overskud i kroppen til at få et godt seniorliv.
Hvis det er ministerens vej til solidaritet, så vil jeg sige, at jeg protesterer.
Solidaritet er, at vi får nogenlunde lige vilkår, og det er det, vi skal prøve med det her.
Derfor skal vi give dem, der har taget det tungeste læs, en bedre seniormulighed, end de har i dag.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-09:
Det var et enormt langt indlæg med et meget vanskeligt forståeligt spørgsmål, så jeg skal forsøge at gøre det relativt langt, hr. Christian Juhl.
Jeg tillod mig at diskutere begrebet solidaritet, og det er jo et begreb, som man jo i hvert fald på venstrefløjen er meget optaget af.
Da fru Laura Lindahl så tillod sig også at bringe solidaritet ind i den her diskussion, er det jo ligesom noget, synes jeg, der fortjener noget opmærksomhed.
Jeg har gået 3 år på gymnasiet og har en gymnasial uddannelse.
Det er det.
Der kan være mange forskellige årsager til, hvorvidt man har en lang eller kort uddannelse, og hvilke jobfunktioner man har, men det, der vel må være vigtigt, hr. Christian Juhl, er at sørge for at sikre, at man, hvis man kommer i den situation, at man har en jobtype, der gør, at man er på vej til at blive nedslidt, så kan blive omskolet, lave et sporskifte i sit arbejdsliv, at man har de her muligheder.
Og der lever vi jo heldigvis i et velfærdssamfund, hvor Danmark jo er et af de samfund i verden, hvor man har de allerbedste forudsætninger for, at det kan lade sig gøre, og hvor vi jo også heldigvis kan glæde os over, at teknologien kommer til at give os nye muligheder i fremtiden.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Så må jeg lige prøve igen: Det, man skal tage stilling til i 2020, er, om den gennemsnitlige levealder er steget i et omfang, så man er nødt til at forhøje pensionsalderen til 69 år.
Det tror jeg ministeren er enig i, det er i hvert fald klart beskrevet i lovteksten.
Mit spørgsmål går på, at hvis nu den gennemsnitlige levealder er steget – og det ved vi den er, for det var den allerede i 2015 – sådan, at hvis man skal overholde lovens tekst, skal man forhøje pensionsalderen til 69 år.
Er det sådan, at det står hvert enkelt forligsparti fuldstændig frit for, at man inden for forligets rammer kan stemme for eller imod en forhøjelse af pensionsalderen i den situation, som jeg beskriver her?
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Det forudsætter i hvert fald, at vi får en regering, der vil satse på, at voksne ufaglærte får en reel mulighed for at tage sig et sporskifte, og det vil sige en anden uddannelse.
Det er det ene punkt.
Der kan jo ikke være gode kontorjob til alle.
Der skal jo også være nogen, der laver det tunge arbejde, og jeg tror ikke, der er ret mange akademikere, der så omvendt vil tage det tunge job som skraldemand, jord- og betonarbejder og de andre ting, når de nu kommer til at mangle nogle folk der.
Det er det, der er det vigtige, ikke?
Og det er derfor, vi skal lave arbejdspladsernes nedslidende påvirkning om, så alle kan holde et helt liv i de job, de nu engang har.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-09:
Hr. Christian Juhl, som jo ellers plejer at være meget reflekteret på arbejdsmiljø, glemmer jo helt at diskutere det psykiske arbejdsmiljø.
Er det nu pr. definition hårdere at have et fysisk arbejde end det at sidde på kontor og måske være udsat for et psykisk hårdt arbejdsmiljø?
For mig er det ikke enten-eller, det er både-og
Der er både brug for at gøre noget i forhold til fysisk arbejdsmiljø, men også i forhold til det psykiske, og derfor er det jo ret nyt, at hr. Christian Juhl her i dag kun er optaget af det fysiske.
Det er jeg helt overbevist om var en fortalelse fra hr. Christian Juhls side, for den iver, han normalt har for arbejdsmiljø, må afspejle det.
Så vil jeg bare sige, at det jo ikke er rigtigt, at der ikke bliver gjort noget i forhold til sporskifte.
Jeg har selv været med til at lave en trepartsaftale sidste år for 2,5 mia. kr., hvor vi giver langt bedre mulighed for, at nogle af dem med de allerdårligste kompetencer får mulighed for at lave et sporskifte, end tilfældet er i dag.
Laura Lindahl (LA), 2018-11-09:
Tak for det.
Levetidsindekseringen af pensionsalderen er for mig og for Liberal Alliance at se en af de allermest centrale reformer af dansk økonomi i nyere tid
Uden levetidsindekseringen ville statsfinanserne ikke hænge sammen på længere sigt.
Jeg kan tit undrer mig over kritikken af, at når folk gennemsnitligt lever længere, ja, så skal man også arbejde lidt længere.
Det er for mig logisk, og hvis man er villig til at ville undvære de penge i statskassen, så skulle der jo findes temmelig omfattende besparelser sted andre steder.
De partier, som er gode til at fremføre kritik af ordningen, har ikke så store armbevægelser, når det kommer til at finde besparelser på velfærdsområdet.
I aftalen tog man udgangspunkt i, at man skulle have 14½ år på folkepension, men sagen er jo, at vi i de senere år har haft en eksplosiv udvikling i middellevetiden.
Den udvikling, vi troede skulle tage ca. 50 år, har kun taget ca. 10 år.
Og når vi har store begrænsninger på, hvor hurtigt vi kan tilpasse pensionsalderen, jamen så betyder det en temmelig skæv fordeling af pensionstid mellem generationer.
Det giver henholdsvis 20 og 23 folkepensionsår.
I takt med at man indfaser vores aftale, vil det blive mindre og mindre, men det betyder jo, at unge mennesker, som i dag skal arbejde og betale for, at nuværende pensionister får rigtig mange pensionsår, selv vil kunne se frem til væsentlig færre pensionsår.
Det undrer mig lidt, at partier, som normalt er optaget af fordeling, ikke har viljen til at gribe ind over for det problem.
Det bliver nogle gange fremført – det er det også blevet i debatten i dag – at der måske nok er middellevetidsforbedringer, men at det kun kommer de rige til gode.
Men det er ikke helt rigtigt.
Et nyt studie sammenligner den forventede middellevetid for en rig og for en fattig 40-årig.
Når man medtager, at Danmark ikke er et statisk samfund, og at der findes en ganske pæn indkomstmobilitet, så er forskellen i forventet middellevetid lille.
Forskellen på en rig 40-årig mand og en fattig 40-årig mand er ifølge det her studie 2,2 år.
Der er altså en større forskel i levetid på mænd og kvinder, end der er på rig og fattig – hvorfor er man ikke mere optaget af det?
Hvorfor er der så stor forskel på levetiden for mænd og kvinder?
Det hører man meget sjældent blive taget fat på politisk.
I Liberal Alliance er vi ærgerlige over, at der ikke er vilje til at tilpasse den indgåede aftale til den meget positive levetidsudvikling, men vi støtter selvfølgelig fortsat det samarbejde, der er indgået, selv om vi gerne ville have, at det gik stærkere.
Og vi støtter den vedtagelsestekst, som hr. Hans Andersen fra Venstre læste op.
Hans Andersen (V), 2018-11-09:
Jeg glæder mig til at komme til at diskutere de anbefalinger, der er kommet fra ekspertudvalget, med andre partier her i Folketinget, for vi skal bestemt gøre noget ved det arbejdsmiljø, vi har i Danmark.
Det er gået den forkerte vej.
Jeg er optaget af, at man bestemt ikke skal blive syg af at gå på arbejde; at vi ikke skal have et arbejdsmiljø, der gør, at man ikke bruger de teknologiske muligheder, der er, for at undgå nedslidning.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Jeg stillede et spørgsmål om, om ordføreren tror, at ekspertudvalgets 18 anbefalinger vil vende de kurver, der for 1½ år siden viste, at arbejdsmiljøet går den forkerte vej, i forhold til hvad vi har planlagt; det bliver mere og mere problematisk i forhold til henholdsvis muskel-skeletsygdomme og det psykiske arbejdsmiljø.
Der er flere og flere mennesker, der udsættes for de her påvirkninger, og det var meningen, at tallene skulle falde med henholdsvis 20 og 25 pct. Tror ordføreren på, at ekspertudvalgets 18 anbefalinger kan vende de der alvorlige kurver, som vi så i foråret sidste år?
Hans Andersen (V), 2018-11-09:
Jeg tror, at ordføreren måske godt ved, at vi ikke har brugt det meste af vores tid på at diskutere og drøfte, hvordan vi kunne lette skatten for dem, der tjener mindst her i Danmark.
Vi har lavet skattelettelser, afgiftslettelser – det står vi ved – men så tror jeg sådan set også, at almindelige mennesker godt er klar over, at der jo også er foregået andre ting i Folketinget, og det har vi også brugt tid på.
Vi står ved de aftaler, der er indgået.
Den aftale, der er indgået, er, at folkepensionsalderen skal hæves i 2030 til 68 år.
Christian Juhl (EL), 2018-11-09:
Hvis det er Venstres ordførers opfattelse, kunne man jo bare lade være med at kaste 11 mia. kr ud i skattelettelser til de rigeste i det her land – det er det, man har brugt det meste af sin tid på de sidste 4 år.
Derfor er det klart, at det er svært at finde finansieringen.
Og hvis det så er dem, der har knoklet hårdest, der nu skal betale ved at blive fuldstændig nedslidte og ikke få en ordentlig alderdom, så synes jeg godt nok, at prisen har været høj.
Derfor er det vigtigt, at vi får et ordentligt svar fra Venstre og de andre.
Skal pensionsalderen efter 2030 efter Venstres mening stige yderligere ud over de 68 år?
Tror ordføreren på, at anbefalingerne fra ekspertudvalget vil vende de forfærdelige kurver, vi har set på arbejdsmiljøområdet, hvor det bliver værre og værre, til, at det bliver bedre?
Hans Andersen (V), 2018-11-09:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi hele tiden kan sikre, at vi har råd til et sundhedsvæsen, et sundhedsvæsen i verdensklasse, at vi har råd til en rigtig god og ordentlig ældrepleje, at vi har råd til folkeskoler, universitetsmiljø osv.
Det kræver finansiering, det er der ingen tvivl om.
Og det er vores prioritering, og det er derfor, vi står ved den velfærdsaftale og de tiltag, der er kommet efterfølgende.
Vi står ved, at vi har stemt for, at folkepensionsalderen skal være 68 år i 2030.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Tak for indrømmelsen af, at der er en stor ulighed, i forhold til hvordan vores liv efter arbejdslivet kan blive, hvis vi overhovedet når så langt – tak for det.
Men så burde konsekvensen også være, at man droppede planer om at hæve pensionsalderen på baggrund af en gennemsnitlig levealder for hele befolkningen.
Vismændene gør sig ikke kloge; de påpeger bare, at der er et økonomisk råderum.
Der er råd til – oven i de udgifter, der i øvrigt er aftalt for de kommende år – at lave en lempeligere indfasning af stigninger i pensionsalderen.
Hvorfor er det så vigtigt at spænde ben for det?
Jeg tror, vi indtil videre skal holde os til sundhedsministerens svar, som vi har fået for ikke så forfærdelig længe siden, som jo var meget klart, og som viser den kæmpe ulighed, der er i den gennemsnitlige levealder mellem den lavestlønnede fjerdedel af befolkningen og den højestlønnede fjerdedel, og det er jo derfor, det er så hamrende uretfærdigt at basere pensionsalderen på en stigning i den gennemsnitlige levealder.
Så jeg vil da gerne høre ordføreren, om hun mener, at sundhedsministeren er helt galt afmarcheret.
Den linje, som ordføreren står for, betyder jo, at unge mennesker, f.eks. en på 18 år – det fremgår af STAR's fremskrivning – først kan gå på pension, når hun er 75 år.
Synes ordføreren virkelig, det er rimeligt at forlange, at et hvilket som helst ungt mennesker, f.eks. en, der kommer i lære og får et arbejdsliv som tømrer, murer, jord- og betonarbejder, social- og sundhedsassistent, whatever, med et yderst krævende job, skal arbejde, til de bliver 75 år?
Hans Andersen (V), 2018-11-09:
Til det første: Vi bliver gennemsnitligt set ældre, vi bliver sundere, vi bliver raskere.
Jeg er helt bevidst om, at der er forskel på, hvilket liv man har haft, hvilket arbejdsliv man har haft og dermed også mulighederne for f.eks. at få et rask og godt ældreliv – ingen tvivl om det.
Der har vi stadig væk udfordringer.
Men gennemsnitligt set
lever vi altså længere, og det tager jeg altså positivt ned.
Der vil jeg bare sige, at det jo igen handler om prioriteringer, for hvis man fulgte Enhedslistens forslag om at stoppe ved 67, jamen så skulle den finansiering jo findes et andet sted.
Så var der jo ikke mulighed for både at finansiere sundhedsudvidelser eller bedre ældrepleje.
Finn Sørensen (EL), 2018-11-09:
Tak, og tak til ordføreren.
Ordføreren siger, at vi bliver sundere, at vi lever længere – hvem er vi?
Altså, ordføreren er vel bekendt med sundhedsministerens svar på spørgsmålet om de forskellige levetidsaldre, om man så må sige, for de forskellige samfundsgrupper, som viser, at hvis vi kigger på den lavest lønnede del af mændene i det her land, den lavestlønnede fjerdedel af mændene i det her land, så lever de 10 år kortere end den højstlønnede del af mændene.
Så alene på den baggrund må man da sige, at det er hamrende uretfærdigt at indrette pensionsalderen efter stigningen i den gennemsnitlige levealder, ikke?
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål, og det får jeg nok ikke overbevist ordføreren om, burde ordføreren da være lidt lydhør over for.
Jeg tror, at ordføreren selv bemærkede, at de økonomiske vismænd i august måned på baggrund af pensionskassernes advarsler imod stigningen i pensionsalderen var fremme med et forslag om en lempeligere indfasning af stigningerne, når vi kommer på den anden side af 68-stigningen.
Hvad siger ordføreren til det?