Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Tak for ordet.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, handler jo grundlæggende om at gennemføre en række ændringer i dansk ret som følge af Danmarks tiltrædelse af udvalgte dele af EU's asyl- og migrationspagt.
Noget af det er, som også andre ordførere har været inde på, lidt teknisk stof, men formålet er jo sådan set ganske klart.
Det handler grundlæggende om at styrke kontrollen med indrejse, asyl og udsendelse af udlændinge og så om at sikre, at personer uden lovligt ophold i Danmark hurtigt findes og enten får deres sag behandlet ved grænsen eller bliver sendt ud af landet.
I den forbindelse er der jo nogle konkrete dele af det her lovforslag, som er værd at kigge nærmere på.
En af dem er den her screeningsforordning, der skal sikre kontrollen med udlændinges ulovlige indrejse ved Danmarks ydre grænser, altså havne og lufthavne.
Formålet er at sikre, at tredjelandsborgere hurtigt screenes med henblik på at afgøre, om de eksempelvis skal henvises til asylbehandling, eller om de skal udsendes af Danmark, fordi de allerede har fået afslag på asyl i et andet EU-land.
Selve screeningen omfatter bl.a. id på pågældende, biometri og forskellige sikkerheds- og helbredstjek.
Så indfører man også en national asylgrænseprocedure – det er godt, at taletidsuret ikke er startet, så har jeg ekstra taletid her – som kan anvendes i særlige situationer, f.eks. ved ændrede migrationsmønstre.
Der kan være situationer, hvor der kommer mange migranter til EU, og hvor det vurderes rimelig usandsynligt, at de pågældende vil være berettiget til at få beskyttelse.
Proceduren gør det så muligt i en periode på op til 6 måneder at behandle udvalgte asylansøgere i en hurtig proces direkte ved grænsen.
Så har man det her meget lange ord for det, man gennemfører, nemlig grænsetilbagesendelsesprocedureforordningen.
Det ord slår alle rekorder.
Det giver Danmark flere redskaber til at forenkle og effektivisere udsendelsen af afviste asylsøgere.
Bare der sker noget i den retning, er det jo fint.
Det er i sig selv i hvert fald fornuftigt, at EU-landene forsøger at forpligte hinanden til at tage kontrollen alvorligt, både ved de ydre grænser, men også i samarbejdet mellem landene.
Det store spørgsmål ved sådan et lovforslag er så, hvor meget det i praksis kommer til at ændre, for vi har jo mange gange hørt de her ord om, hvor vigtigt det er, og om, at nu skal vi også det ene eller det andet osv. osv.
Effekten af tiltagene afhænger i høj grad af, hvor effektive landene er til at lave den her form for kontrol ved deres ydre grænser, og det er jo et stort spørgsmål, om man f.eks. i Sydeuropa vil være i stand til at løfte den her opgave.
Hvis det ikke fungerer, kan man jo så sige, at screeninger, asylprocedurer eller kontrol egentlig kun er en papirting, for så virker det kun på papiret.
Erfaringen viser, at kontrollen langtfra er ensartet alle steder.
Vi er ganske flinke til at forsøge på det i Danmark, men det er ikke alle lande, der har det på den måde.
Så vores vurdering er altså, at EU's asyl- og migrationspagt ikke løser de grundlæggende problemer i det europæiske asylsystem.
Pagten tager ikke et reelt opgør med de incitamenter, som driver migrationsstrømmene mod Europa, og den ændrer ikke ved, at presset formentlig fortsat vil være massivt, specielt fra Afrika og Mellemøsten.
De tiltag, vi ser i det her lovforslag, kan være fornuftige skridt i den rigtige retning, men de ændrer ikke på, at Danmark fortsat har behov for en markant stærkere grænsekontrol, og de ændrer heller ikke ind på, at det fortsat er alt for vanskeligt at udsende afviste asylansøgere.
Derfor haster det med, at Danmark leverer nogle konkrete løsninger.
Det handler bl.a. om det udrejsecenter i et tredjeland, som Socialdemokratiet i øvrigt har talt om i årevis, uden at det er blevet til noget.
Samtidig er der også fortsat behov for en permanent grænsekontrol ved Danmarks grænser, hvis vi reelt skal sikre, at reglerne håndhæves, og at danskernes tryghed står forrest.
Så helt overordnet ser vi de her initiativer som skridt i den rigtige retning.
Vi vil under udvalgsbehandlingen prøve at få uddybet nogle af konsekvenserne af dem.
Men det løser ikke den grundlæggende udfordring, vi står med, nemlig at de her migrationsstrømme er kommet for at blive, og hvis ikke partierne og Folketinget tager sig sammen, vil det fortsætte, og så vil man ikke kunne gøre ret meget, heller ikke med det her lovforslag.