runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2024-02-27:
I SF har vi den grundlæggende tilgang til vores forsyningsselskaber, at de skal være demokratisk styret.
Det er vandsektoren jo også.
Man kan sige, at det, der faktisk er i vandsektoren, og som nu bliver overført til affaldssektoren, er, at man har aktieselskaber.
Samtidig vil jeg også bare sige, at der jo er brug for, at når vi har nogle monopoler, for hvem der kun er en til at betale regningen, nemlig danske husstande, så har vi også brug for et tilsyn, og det er jo det, lovforslaget her omhandler.
Jeg synes ikke, det er socialt ansvarligt, hvis man ikke mener, at hverken vores affaldsbehandling eller vores vandforsyning eller for den sags skyld vores varmeområde skal være underlagt et økonomisk tilsyn.
Det synes jeg vi skylder borgerne, men det skal selvfølgelig være et rimeligt tilsyn.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-02-27:
Tak for ordet.
Tak til SF, som med dette forslag sætter fokus på Den Uafhængige Politiklagemyndighed, også kendt som DUP.
Det er ingen hemmelighed, at der i slutningen af det forgangne år har været et stort fokus på politiet og på Politiklagemyndigheden med flere kritiske historier i medierne.
Det er selvfølgelig noget, vi skal tage alvorligt og kigge ind i, men vi skal heller ikke lade enkeltsager fælde dom over hele politistyrken.
I Moderaterne hilser vi debatten velkommen, og vi anerkender mange af aspekterne i forslaget fra SF.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at vi i Moderaterne har høj tillid til vores dygtige politibetjente, som hver dag går på arbejde for at passe på os andre.
Det gør de godt, og som det også står skrevet i teksten i det fremsatte beslutningsforslag, viser undersøgelser, at tilliden til politiet er høj som aldrig før.
Det er dog ikke ensbetydende med, at vi ikke skal kigge nærmere på, hvordan tilliden kan forbedres, herunder til Den Uafhængige Politiklagemyndighed, for tilliden til myndighederne er helt afgørende for, at politiet fortsat kan sikre borgernes tryghed.
Hvis borgere i mødet med politiet oplever brud på denne tillid og oplever uproportional magtanvendelse, skal adgangen til at klage være så nem og velfungerende som overhovedet muligt, og det er den desværre ikke i dag.
Der er lange ventetider på omkring 6-12 måneder, der gør, at klager trækkes tilbage eller helt undlades at blive sendt af sted.
Derfor er vi i Moderaterne langt hen ad vejen enige med SF om, at vi skal optimere og forbedre en lang række faktorer omkring DUP.
Her tænker jeg bl.a. på, at det kan være problematisk, at gamle politifolk skal efterforske tidligere kollegaer, hvilket oftest beskrives som politi efterforsker politi.
Derfor bør vi for mig at se
i det hele taget sætte både organiseringen af DUP samt den tilhørende rekruttering af medarbejdere under lup.
Altså, det handler om struktur, det handler om organisering, det handler om rekruttering, og det er klart, at det også kommer til at handle om økonomi.
Af den grund er vi også åbne for i regeringen, som min kollega også har sagt, at indgå i fremtidige politiske drøftelser omkring DUP'en.
Her er det problematisk, at videoovervågning oftest bliver indhentet, 30 dage efter den foreligger, og at man så ikke længere kan bruge den til noget.
Dermed kan vi bedre imødekomme den udfordring, som forsvarsadvokater kalder påstand mod påstand, fordi beviserne oftest bliver indhentet på bagkant.
De øgede midler til DUP vil kunne nedbringe sagsbehandlingstiderne og øge folks tillid til klagesystemet, men det her vil også gavne politiet, for det vil gøre, at politiet hurtigere vil kunne feje grundløse klager af vejen.
For at opsummere kan jeg sige, at Moderaterne ikke på nuværende tidspunkt kan stemme for beslutningsforslaget, men vi ser frem til de fremtidige politiske drøftelser omkring DUP.
I Moderaterne ser vi ligeledes frem til, også i det kommende politiforlig, at vi igen kan diskutere de økonomiske aspekter i bl.a. DUP.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-02-27:
Tak for den opbakning, jeg trods alt har set fra Moderaterne i pressen i dag, og jeg forstår, at ordføreren i hvert fald på visse stræk er enig med SF.
Jeg har selv prøvet at være regeringsordfører, og jeg ved, hvor svært det er at brænde for noget og bare ikke at kunne få lov at komme igennem med det sammen med andre partier, så det vil jeg bare gerne anerkende.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren synes, at det også i de her adfærdsklagesager kunne give mening at give en adgang til de samme gode redskaber, som man har i straffesagerne.
Jeg synes jo ikke, at alle sager skal undersøges på den måde, for det tror jeg nok vil være lidt overkill.
Men jeg synes, der er noget problematisk i, at de alle sammen kører i et forvaltningsretligt spor, og jeg tror ikke, det er hensigtsmæssigt, at de hver gang gør det, og jeg tror, at en af udfordringerne ligger begravet her.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-02-27:
Jeg vil ikke på nuværende tidspunkt gå ind og definere, hvilket spor vi skal gå ud ad.
Og det er egentlig også derfor, vi i tråd med Venstre, SF og Liberal Alliance er enige i, at bodycams dér kunne være en rigtig, rigtig god mulighed.
Derudover synes jeg også, det er problematisk, at man i efterforskningen ikke afhører borgerne fysisk, altså hvor man sidder over for borgerne og hører, hvad det er, de har oplevet, men at det tit foregår på et skriftligt grundlag eller via telefonen.
Hvilket spor man skal gå ud ad, kan jeg ikke svare på på nuværende tidspunkt, men jeg vil sige det så langt, at det i hvert fald er noget, som er problematisk for retssikkerheden og for, at vi igen får øget tilliden til Den Uafhængige Politiklagemyndighed.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-02-27:
Jamen udfordringen er jo netop lige præcis, at man, hvis det er en straffesag i retsplejelovens forstand, så har et katalog af handlemuligheder, herunder direkte at indhente videooptagelser.
Så det hele kunne jo bare løses ved at give den samme gode adgang i de her adfærdsklagesager.
Men kunne det så ikke give mening at nedsætte en arbejdsgruppe på det her område?
Jeg synes, vi trænger til at få undersøgt, hvad det er, der driver stigningen i klagerne.
Er det, fordi det er chikanøse klager?
Vi ved det ikke.
Og hvorfor falder medholdsprocenten så drastisk?
Kunne det ikke give mening at undersøge det og nedsætte en arbejdsgruppe?
Steffen Larsen (LA), 2024-02-27:
Jeg synes generelt, at det kunne være fornuftigt, hvis man gav nogle ret frie tøjler for de undersøgelser, der skal laves hos Politiklagemyndigheden.
Og det giver nogle problemer, for det gør jo også, at hvis en klager er tilpas dårlig til at klage, får man ikke nogen retfærdighed frem.
Peter Kofod (DF), 2024-02-27:
Tak for det.
Ordføreren for Moderaterne lægger vægt på slettefristerne for videokameraer, og det har tidligere ordførere på talerstolen også gjort.
Så kan man jo gøre det på den måde, at DUP'en eller andre, der skal kontrollere, alt efter hvad et flertal i Folketinget finder ud af, kan gøre det hurtigere, men der er jo også den mulighed, at vi bare skubber slettefristen, altså at man sletter videoer senere, end man ellers ville gøre.
Så i stedet for 30 dage eller 14 dage, eller hvad fristerne nu er rundt omkring i vores samfund, kunne man bare skubbe dem og sige, at slettefristen er 2 måneder eller 3 måneder, for så hindrer man jo, at potentielt vigtigt bevismateriale går tabt og bliver slettet.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-02-27:
Nej, jeg vil hellere se på, hvordan DUP håndterer de her videooptagelser, altså at man får en henvendelse fra en borger, der har klaget over en politibetjent, og så er der ligesom nogle efterforskningsskridt, som skal opstartes.
Og når man ved, at der går 30 dage, før overvågningen bliver slettet, så mener jeg, at man inden for de 30 dage skal indhente videoovervågningen.
Jeg ser ikke på nuværende tidspunkt en mulighed i, at man skal til at sætte fristen op for, hvor lang tid de her videoovervågninger skal være aktive.
Peter Kofod (DF), 2024-02-27:
Når jeg spørger, er det, fordi det måske bare virker mindre vidtgående og mindre besværligt at sige, at man får en uge mere.
Det ville jeg jo ikke synes var et overgreb på mig som borger, altså hvis jeg går på en S-togsstation og man så må gemme optagelsen x antal dage.
Hvis man så havde lov til at gemme det x antal dage mere, 7 dage eller 14 dage f.eks., så ville jeg nok ikke føle det som noget overgreb.
Men det kunne være, det var nemmere at lave det system om end at kaste sig ud i at bruge meget store ressourcer på at lave et andet klagesystem om.
Så det var bare et spørgsmål om, at vi måske havde det bevismateriale og kunne bruge det mere praktisk – men det går man altså ikke ind for?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-02-27:
Jeg har den opfattelse, at man skal holde den tidsfrist, der er i forvejen.
Man skal huske på, at videoovervågning jo ikke kun bruges i DUP's sagsbehandling; det bruges jo også i straffesager og i politiets arbejde i øvrigt.
Så for nuværende fastholder vi standpunktet omkring, at de 30 dage er passende.
Lige i forhold til det med adfærdsklager siger du, at det også bliver lidt svært for DUP'en at gå ind og definere, hvornår en adfærdsklage skal køre i det strafferetlige spor osv.
Og der synes jeg, det er vigtigt, at vi både taler rekruttering, at vi taler organisering, og at vi også taler økonomi.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-02-27:
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg håber også, at regeringen vil lytte godt efter i forhold til den del, for det mener jeg må være en minimumsarbejdsgang for Den Uafhængige Politiklagemyndighed.
Jeg bliver en lille smule nysgerrig på det her med adfærdsklager.
Eller mener Liberal Alliance, at det sådan set er fint, at det fortsat kører efter et forvaltningsretligt spor?
Vi ved jo ikke, hvad baggrunden er for, at antallet af klager stiger.
Er det chikanøse klager?
Det ved vi faktisk ikke, for vi har ikke undersøgt det.
Hvorfor falder antallet af afgørelser?
Det ved vi sådan set heller ikke.
Det kunne da give god mening at få det undersøgt nærmere, og jeg forstår slet ikke, at ordføreren ikke synes, at det er et problem, at advokater ligefrem fraråder at klage til den her ordning.
Men så vil jeg spørge om noget andet, nemlig om Socialdemokraterne vil være med til at sikre, at Den Uafhængige Politiklagemyndighed kan få en direkte adgang til politiets systemer, så de kan hente det, de skal bruge.
Det hørte vi jo at de rent faktisk har brug for.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-02-27:
Det er nok ikke overraskende, at det ikke altid er sådan, at man behøver at forstå hinanden, for at den ene kan synes, at noget er rigtigt, og den anden ikke synes, det er det.
Jeg tror, at der kan være mange forklaringer på, at antallet af klager stiger.
Noget af det handler om, som ordføreren selv var inde på, chikanøse klager.
Jeg synes, vi har set en række eksempler på nogle serier, der har været dokumenteret her det seneste års tid i fjernsynet, som, synes jeg, har tegnet et meget misvisende billede af, hvordan vores politi arbejder.
Noget af det synes jeg giver anledning til, at vi skal diskutere mulighed for videoovervågning, kropskamera osv., og den diskussion tager vi.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-02-27:
Hvis det nu havde været Venstres retsordfører, hr. Preben Bang Henriksen, som stod her, ville jeg netop have spurgt ham til hans citater tidligere, for han er jo en af dem, der har udtrykt stor skepsis i forhold til den her ordning, og finder det meget problematisk, at man stort set ikke kan komme igennem med nogen klager.
Var det en idé?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-02-27:
Om det lige skal være i form af en arbejdsgruppe eller andet, vil jeg ikke kloge mig på, men vi vil meget gerne medvirke til en debat, for det er vigtigt, at der er tillid til politiet, og langt de fleste af os er jo ikke sådan i jævnlig kontakt med politiet, bliver udsat for kropsvisitationer eller anholdelser eller andet, og der er det selvfølgelig nemt nok bare at sidde derhjemme og sige, at alt sikkert er godt og fint, og vi kan jo også bare se klagerne, altså at der nærmest ikke er nogen, der får medhold, og at alt er godt.
Det er selvfølgelig ikke godt nok, hvis der er nogen, der sidder tilbage og er af den helt klare overbevisning, at deres klage ikke er blevet taget alvorligt.
Og når der ovenikøbet er advokater, der direkte fraråder deres klient at klage og siger, at det alligevel ikke kan betale sig, synes jeg, at vi skal være opmærksomme og være med på at se, om vi gør det godt nok, og det er der noget der tyder på vi ikke gør.
Om det lige skal være en arbejdsgruppe eller hvad, vil jeg som sagt ikke kloge mig på, men vi er åbne for en debat – selvfølgelig også med SF – om, hvordan vi kan gøre tingene bedre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-02-27:
Når man kigger på den evaluering, der er lavet, kan man i hvert fald se, at klagerne er meget utilfredse med den behandling, som de får, og det synes jeg er rigtig ærgerligt.
Jeg tror, at en af udfordringerne ligger i, at adfærdsklagerne – og det er jo typisk dem, vi diskuterer, og det er dem, der optræder video af, som bliver delt rundt på nettet – kører i et forvaltningsretligt spor.
Så er ordføreren ikke enig med mig i, at det måske ikke altid er hensigtsmæssigt, at alle sager kører i et forvaltningsretligt spor?
Måske skulle der også være tilladelse til, at man faktisk kunne anvende nogle af de redskaber, man har, i retsplejeloven på den her type sager, bare en gang imellem.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-02-27:
Det kan jeg ikke gennemskue på stående fod.
Det kan sagtens tænkes.
Jeg vil også sige, at nogle af de videoer, som vi har set, jo altså virker meget voldsomme.
Det, man bare skal huske, er, at de jo kun viser situationen til sidst, hvor den er eskaleret, og derfor ville de her kropskameraer, der optager under hele forløbet, jo være en kæmpe hjælp, også for den politimand, der muligvis måtte være anklaget for noget urimeligt.
Så det må være i alles interesse at få bedre bevismateriale til grund for bedømmelsen af de her sager.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-02-27:
Tak for ordet.
Og tak til SF for at sætte fokus på emnet omkring Den Uafhængige Politiklagemyndighed, også populært kaldet DUP'en, ikke mindst set i lyset af de mere eller mindre saglige udsendelser, der har været på tv.
Det er vigtigt, at befolkningen har tillid til politiet, og det viser undersøgelser jo også at 87 pct. af borgerne har; men det er lige så vigtigt, at vi sikrer vores betjente et godt psykisk arbejdsmiljø, og det kan være svært med de lange sagsbehandlingstider, der er hos DUP'en.
Ofte er sagsbehandlingstiden over et år, og i den periode kan en betjent være suspenderet eller være pålagt ikke at have borgerkontakt, og det kan være psykisk hårdt for den enkelte betjent.
Vi har jo heller ikke nogen interesse i at sætte en betjent ud af spillet i længere tid end højst nødvendigt.
I dag er det også fuldstændig omkostningsfrit at komme med beskyldninger over for en politibetjent, og det kunne jo være, at man kunne afhjælpe sagsbehandlingstiderne, hvis man indførte en bagatelgrænse eller et mindre gebyr for at klage.
DUP'en bør også vejlede om, at falske klager kan have konsekvenser for den, der klager, og i den forbindelse kunne det være fint, hvis vi kunne få sat nogle tal på, hvor mange der bliver retsforfulgt for falske anklager mod politibetjente.
I nogle af tv-udsendelserne så vi også, at betjente blev udstillet på sociale medier med navn og adresse, og i værste tilfælde var de nødt til at flytte med deres familier til en midlertidig bopæl.
Problemet er også, at politibetjentenes fulde navn og adresse figurerer på rapporter, vidnefortegnelser osv.
Det burde man måske ændre, så det blot er fornavn og deres markeringsnummer.
SF påpeger i deres beslutningsforslag forskellige emner, som der bør kigges på, og i den forbindelse vil jeg gerne opfordre forslagsstillerne til, at vi kunne ende det her beslutningsforslag i en beretning og så i den forbindelse bede justitsministeren om at indkalde til drøftelser om eventuelle ændringer eller tiltag, man kunne tage, og det kunne jeg jo høre, at justitsministeren var åben over for i sin tale.
Derudover tænker jeg også, det kunne være relevant, at vi kigger på, om DUP'en har de fornødne ressourcer til det antal klager, de modtager, og det er forhåbentlig også noget, vi kan drøfte ved kommende forhandlinger om et nyt politiforlig.
Og så ser jeg frem til, at vi kan drøfte forslaget yderligere i udvalget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-02-27:
Jeg synes, at det er fair nok, at der er ting, man har spørgsmål til.
Jeg synes i virkeligheden, at det bedste, vi kunne gøre, ville være at nedsætte en arbejdsgruppe, og så kunne der blive arbejdet mere i dybden med det her forslag.
Men jeg vil gerne spørge Liberal Alliance til det her med, at da vi var på besøg hos DUP'en, sagde de jo, at de gerne ville have en direkte adgang til politiets systemer.
Altså, det er lidt omvendt at skulle bede dem om at finde ting frem hver gang, når de i virkeligheden bare kunne hente det, de har brug for.
Synes Liberal Alliance, at det er en god idé?
Tak for det.
Og tak for imødekommelsen.
Jeg er selvfølgelig altid optaget af at lave en beretning.
Kunne det give mening, at man nedsatte en arbejdsgruppe her, som rent faktisk kiggede ind i det?
Vi ved jo ikke ret meget om, hvad der driver stigningen i antallet af klager, og hvorfor antallet af medhold falder.
Jeg synes, det kunne give god mening at få undersøgt det nærmere, og det er jo en af de ting, som er årsagerne til, at advokaterne siger: Det kan ikke betale sig at klage.
Det synes jeg faktisk er lidt problematisk.
Så kunne det give mening?
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-02-27:
Det håber ordføreren er noget af det, man kommer til at tage med i vandreguleringsudvalget, og at de finder frem til, hvordan vi forholder os til det, også set i et økonomisk perspektiv.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-27:
Men ordføreren sagde jo, at en begrundelse for, at Socialdemokratiet ville stemme for det her lovforslag, lige præcis var de her tiltag omkring klima og miljø.
Hvordan kan det passe, når det så handler om, at man skal kigge på det på et senere tidspunkt?
Så hvad er begrundelsen for, at Socialdemokratiet stemmer for det her lovforslag, i forhold til den kritik der lige præcis er på miljø- og klimaområdet?
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-02-27:
Fordi det for ordføreren ikke er et enten-eller.
At der så er et step to i forhold til klimatilpasningproblematikkerne og den måde, vi regulerer det på, ser ordføreren ikke som værende et enten-eller, men det kan godt være et både-og, og derfor går vi ind for det her.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-02-27:
Tak for det.
Jeg står her som hasteindkaldt cykelvikar for vores faste klimaordfører, der desværre er blevet syg, men jeg skal gøre det så godt, som jeg nu kan.
Det her lovforslag er jo så ikke en isoleret handling; det er en del af en bredere indsats, der skal sikre, at vores vandsektor er i stand til at møde fremtidens udfordringer.
Vi ser jo hyppigere meget ekstreme vejrforhold, bl.a. nogle af de skybrud, vi så i efteråret, og det kræver selvfølgelig, at vi som samfund bliver bedre til at beskytte os mod klimaforandringerne, og her spiller vandsektoren en stor rolle, og de står over for ganske store investeringer, specielt i klimatilpasningsprojekter.
Derfor er det afgørende, at vi med det her lovforslag giver vandselskaberne nogle klare og nogle retfærdige rammer.
Ved at styrke både det statslige tilsyn og de kommunale kontrolmekanismer sikrer vi, at selskaberne drives økonomisk ansvarligt, mens de stadig kan gennemføre de nødvendige investeringer i ny infrastruktur, og lad mig være helt klar: Det handler ikke om at øge bureaukratiet eller placere unødige byrder på vandselskaberne, tværtimod.
Vi ønsker at skabe et miljø, hvor vandselskaberne kan trives og innovere, samtidig med at de lever op til deres ansvar over for forbrugerne og over for vores alle sammens miljø.
I lyset af den grønne omstilling og vores høje ambitioner om en cirkulær økonomi er det helt essentielt, at vandselskaberne motiveres til at udnytte deres ressourcer og investere i bæredygtige løsninger.
Lovforslaget repræsenterer et skridt i den rigtige retning, et skridt mod en fremtid, hvor vores vandressourcer håndteres klogt, effektivt og med respekt for både forbrugerne og miljøet.
Venstre støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Jeg ved ikke, om fru Theresa Scavenius ikke hørte min indledning.
Det er desværre så godt, som jeg kan gøre det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-27:
Ja, det er jo så fair nok.
Jeg synes bare, det er meget ærgerligt.
For det er jo et meget vigtigt lovforslag og en vigtig sektor.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-02-27:
Ja, men vi er desværre ikke herrer over, hvornår folk bliver syge.
Signe Munk (SF), 2024-02-27:
Tak for det.
Først og fremmest er vi i SF glade for, at den samlede økonomiske regulering af vandsektoren får en tur mere.
Et hjørne af den gamle politiske aftale var jo det her med et styrket økonomisk tilsyn med vandsektoren, og det har vi sådan set nikket til var en del af løsningen.
Så vi støtter det lovforslag, der ligger, men jeg vil også sige, at jeg har et par punkter, der undrer mig, og et par elementer, der stadig er behov for at få boret ud.
Jeg må bare først og fremmest sige, at der er noget dybt underligt i, at man ikke kan redegøre for, hvad de økonomiske og bureaukratiske konsekvenser er af det her forslag.
Altså, vi må simpelt hen bede hinanden om at være skarpere på at sige, når vi laver et tilsyn, hvad det er for et administrativt arbejde, det vil medføre, og som mindstemål i hvert fald forpligte os selv på at evaluere det.
Det er sådan, at tilsynet på vandsektorområdet faktisk ikke har været under evaluering, siden Folketinget tilbage i 2010 – SF var med i den aftale – lavede en ny vandsektorlov.
Så jeg synes, at en del af det her lovforslag bør være, at det tilføjes en evaluering af tilsynet, så vi får klarhed over, hvordan det fungerer.
Jeg kan i den forbindelse sige, at jeg også ved, det er et stort ønske hos vandsektorens hovedorganisation, DANVA, at man flytter tilsynsopgaven over i Forsyningstilsynet, hvor vi også har de andre tilsyn på forsyningsområdet.
Jeg synes, at det ville være oplagt at tage det med i en fremadrettet evaluering.
Så kan man sige, at der er en del spørgsmål, også i høringssvarene, som jo i virkeligheden vedrører, at vi har en økonomisk regulering i dag, som ikke tilstrækkeligt tilgodeser hverken klimatilpasning, miljøtiltag som f.eks. det, at man tager fosfor ud af spildevandet, eller at man får lavet grundvandsparker derude.
Jeg bliver bare nødt til at slå to streger under, at når vi skal have en ny økonomisk regulering, skal det kunne håndteres.
Jeg synes i virkeligheden også, at vi har en opgave i at oplyse vandselskaberne om, hvilke dispensationsmuligheder der er i den økonomiske regulering i dag til at lave projekter af den her karakter, for ellers risikerer vi, at det her vil stå bomstille i et ret sådan, tror jeg, langvarigt arbejde, vi har foran os, både med vandreguleringsudvalget, der jo først skal arbejde sammen, og selvfølgelig også den lovbehandling, der vil være bagefter.
Al erfaring siger, at det vil tage tid.
Afsluttende vil jeg bare sige, at jeg ser frem til, at ministeren præsenterer kommissoriet for vandreguleringsudvalget og også, hvem der skal sidde med ved bordet der.
Det bliver vigtigt, især i forhold til hvad det er for et arbejde, vi sætter i gang.
Tak for ordet.