Louise Schack Elholm (V), 2022-04-21:
Tak for ordet.
Med det her lovforslag kommer regeringen nu to skattestigninger i bunken af de enormt mange skattestigninger, der efterhånden er blevet gennemført.
Lad os tage den første først: en særlig forhøjet selskabsskattesats for den finansielle sektor.
Det er ikke for hele den finansielle sektor, nej, for arbejdsmarkedspensionerne er undtaget, så man har da sørget for at undtage nogle pensioner.
Men de danskere, der har en pension i et privat pensionsselskab som f.eks. Danica, SEB eller lignende, skal også være med til at betale den her skat.
Faktisk forventer Finans Danmark, at det her kommer til at koste en helt almindelig familie med hus omkring 1.400 kr. ekstra om året.
Det er alligevel også penge.
Altså, når man tænker på alle de andre skattestigninger, som den her regering har indført, så begynder det snart at gøre ondt på danskerne.
Vi har i øjeblikket voldsomt stigende priser, og de voldsomt stigende priser og de her, så vidt jeg husker, et godt stykke over 40 skattestigninger for over 40 mia. kr. – undskyld, nu vrøvler jeg, det er over 10 mia. kr.; det er også penge, men dog ikke helt lige så mange – kommer til at gøre ondt på danskernes økonomi, og på et tidspunkt kommer danskerne virkelig til at kunne mærke, hvor dyrt det er at have en rød regering.
Jeg håber, de opdager det inden næste folketingsvalg, så de ikke bliver ramt senere.
Men igen rammer det skævt.
Dem, der har deres pensionsopsparing gennem en fagbevægelse, slipper, men dem, der har en funktionærlignende stilling, skal betale.
Dem, der har et huslån, skal betale, mens dem, der ikke har et huslån, ikke skal finansiere det ad den vej.
Men bare du har en bankkonto, kommer du til at være med til at betale for den her skattestigning, og det har trods alt nok nærmest alle danskere.
Så det er altså en skat, der kommer til at ramme alle danskere, men det er klart, at regeringen igen har sørget for, at det er dem, der har en privat pensionsopsparing eller ejer deres eget hus, der bliver ramt hårdest.
Ud over at den her ekstra skat gør danskerne fattigere her og nu, gør den også Danmark fattigere på sigt.
De økonomiske vismænd har været ude at sige, at det her ikke er en skat, der vil gøre det mere effektivt; det vil hæmme væksten i det danske samfund.
Så ikke bare gør det danskerne fattigere med omkring 1.400 kr. om året her og nu, nej, på sigt gør det hele samfundet fattigere, for det er en ineffektiv skat, når man laver en særskat.
Så det her er altså skidt, fordi det gør os fattigere her og nu, og fordi det gør os fattigere på sigt.
Derudover er det dybt uigennemsigtigt.
Der er jo mange, der snakker om, at de gerne vil have et enkelt skattesystem, men her vælger man så at sige, at dele af den finansielle sektor i 2023 skal gange deres selskabsskattesats med en brøk, der hedder 25,2/22, og det er den sats, de skal betale.
Den ændrer sig så i 2024 til 26/22.
Det er simpelt hen helt vildt langhåret.
Så den her regering gør det også sværere at gennemskue, hvad man skal betale af skatter, og gør skattesystemet mere kompliceret.
Så er der det her med, at man nu gør op med det princip, at virksomhederne kan få fradrag for alle lønomkostninger i deres betalinger af skatter.
Det er jo med til at gøre, at marginalskatten bliver væsentlig højere for de højeste lønindkomster, og det er en måde at sige, at man ikke vil have de dygtigste direktører i Danmark – de må søge andre steder hen, for det skal være dyrere at ansætte gode folk i Danmark.
Det er også en ting, som vil være væksthæmmende for Danmark, for hvis ikke vi får nogle dygtige direktører, så får vi nok heller ikke den samme vækst i virksomhederne, for de dygtigste direktører er jo som regel dem, der bliver lønnet bedst.
Så alt i alt er det to skattestigninger fra denne regering, der bliver lagt oven i af bunken af skattestigninger.
Det gør Danmark og danskerne fattigere her og nu, og derfor håber jeg virkelig, at danskerne opdager det inden næste valg, så de kan få valgt en regering, der vil passe på danskerne og danskernes økonomi.
Tak for ordet.