runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sara Emil Baaring (S), 2023-11-09:
Jeg skal lige have sat talerstolen lidt ned her.
Tak for ordet, og tak til Liberal Alliance for at fremsætte beslutningsforslaget B 8.
Vi har et ansvar for at behandle alle børn lige og give dem den støtte, som de har brug for, uanset det skolevalg, som deres forældre har truffet for dem.
Derfor er det vigtigt at understrege, at alle elever, uanset hvor de går i skole, allerede på nuværende tidspunkt har ret til specialundervisning.
Det gælder for folkeskolen, og det gælder også for de frie grundskoler.
Ifølge friskoleloven skal fri- og privatskoler give specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand til de elever, der måtte have behov for det, og for det her modtager skolerne et statsligt tilskud.
De frie og private skoler skal altså følge de regler, som man skal på folkeskoleområdet, således at elever på fri- og privatskoler modtager samme støtte som kommunens øvrige elever.
Hvilken type skole en elev er indskrevet på har derfor ikke nogen betydning for, om en elev kan tilbydes specialundervisning.
Beslutningsforslaget henviser til, at frie grundskoler gerne må tage et større socialt ansvar.
Her er vi i Socialdemokratiet helt enige, men vi mener ikke, at det her forslag er den rette vej at gå.
I dag har kommunerne fuldt økonomisk ansvar for elevernes specialundervisning, så længe de er i en folkeskole.
På frie grundskoler finansieres omkostningerne til specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand gennem statslige tilskud, der er baseret på omkostninger pr. elev i folkeskolen, og gennem deres øvrige indtægter, herunder gennem skolepenge.
Det her forslag vil ændre det nuværende statslige tilskudssystem for frie grundskoler og bryde med princippet om, at frie grundskoler modtager et ensartet tilskud uanset skolens placering.
I stedet for finansiering gennem statslige tilskud vil det med det her forslag være op til kommunerne selv at finansiere specialundervisning på de frie grundskoler.
Kommunerne vil derfor ende med at have fuldt økonomisk ansvar for en service, som de ikke selv leverer eller har indflydelse på hvordan leveres.
Desuden vil det betyde, at tilskuddet til specialundervisning og anden specialpædagogisk bistand, som en fri grundskole modtager, vil variere fra kommune til kommune.
Dette vil skabe en uensartet situation, hvor nogle kommuner vil være i stand til at yde et højere tilskud end andre, og det er ikke i tråd med princippet om ligebehandling og lige adgang til uddannelse for alle børn, uanset hvor de bor.
Vi mener, det er vigtigt at sikre, at alle børn, uanset hvor de går i skole, får den rette hjælp, og det mener vi netop at modellen, som den er i dag, understøtter.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-09:
Jeg vil sige, at generelt set ligger koblingsprocenten på 76 nu.
Så vidt jeg ved, har den ikke været højere før.
Og friskolernes økonomi er generelt set – nu taler jeg om den generelt som sektor – ikke den mest udfordrede del af undervisningssektoren.
Det er også vigtigt for mig at sige, at jo, det er rigtigt, der er masser af historier, dem hører jeg også, om, at friskoler og privatskoler siger til elever med særlige behov, at de desværre ikke kan rumme dem, og så bliver de skubbet tilbage i folkeskolen, for friskoler har ret til selv at beslutte, hvilke elever de vil have på skolen.
Men jeg synes også, at det hører med til historien, at der også er friskoler, måske særlig nogle af dem med lidt færre elever, der faktisk løfter et rigtig stort socialt ansvar, også på specialundervisningsområdet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-09:
Jeg håber i hvert fald, at vi kan få noget mere gennemsigtighed på det her område.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om regeringen har gjort sig andre tanker, i forhold til at privatskoler og friskoler får større mulighed for at løfte nogle flere elever.
For vi ved, at de har bedre løfteevne, end folkeskolen har, og når jeg har været i dialog med dem, har en enkelt koblingsprocent ikke været nok, for de mangler mere økonomi.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, om regeringen har gjort sig nogle tanker på det her område.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-09:
Det kan jeg godt forstå er helt umuligt, for det er også helt umuligt for mig at finde ud af, for det bliver konteret lidt forskelligt.
Hvis en kommune sender et barn på specialskole, bliver det konteret særskilt, og derfor kan vi se, hvor mange udgifter der er til specialskoler.
Men hvis en elev i en almindelig folkeskoleklasse får hjælp som specialundervisning i en almindelig folkeskole, bliver det konteret som en almindelig folkeskoleudgift.
Derfor kan vi ikke rigtig, i hvert fald ikke med de nuværende regnskaber, se, hvor mange penge vi egentlig bruger på specialundervisning
samlet set på folkeskoleområdet.
Men det er noget af det, jeg er i dialog med Kommunernes Landsforening om at prøve at grave lidt ned i.
Nu var der for nylig en avisoverskrift, hvor der stod, at hver fjerde krone i folkeskolen bruges på specialundervisning, og det er jo ret voldsomt.
Så der er noget her, vi skal have gravet os ned i, for ellers får vi drænet den almindelige undervisning, den almindelige folkeskole for økonomi, og det er en ond spiral at komme ind i, men som vi er i lige nu.
Lotte Rod (RV), 2023-11-09:
Det er jo lige præcis derfor, jeg er så optaget af det.
For når statsministeren står heroppe på talerstolen og siger, at vi bruger for mange penge på specialundervisningen, så bliver jeg jo bange for, at det bliver inklusionsloven igen, hvor man bare vil tvinge nogle børn ind i den almindelige undervisning.
Jeg mener jo, at vi skal gøre det modsatte, altså at vi skal sørge for, at der er rammer om den almene undervisning, der gør, at det er godt for mange flere forskellige børn at være der, og at det ikke er som i dag, hvor så mange børn kommer til at føle, at de er forkerte, og at de faktisk bliver skubbet ud af den almindelige undervisning.
Men der er jo også forældre, som kommer til at vælge folkeskolen fra, fordi de faktisk startede i folkeskolen med et godt hjerte, men oplevede, at deres børn ikke kunne være der.
Ja, derfor skal der være en større ressource, og jeg har lige spurgt ministeren, hvad det ville koste at have det, der svarer til tovoksentimer i halvdelen af skolens timer, og det koster 5,7 mia. kr. Og jeg har jo ikke noget ønske om at diktere, at der skal være to voksne inde i timen.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Men det har de jo også på nogle skoler.
Nogle skoler har valgt at indrette sig på den måde, fordi det giver mening for dem at bruge sådan en ressourcelærer, og andre har valgt at indrette sig på en anden måde, fordi det ikke giver mening for dem.
Lise Bertelsen (KF), 2023-11-09:
Tak for ordet.
Jeg vil også rigtig gerne benytte lejligheden til at sige mange tak til ordføreren fra DF og hans datter for forslaget og for den her meget, meget vigtige debat.
Det er jo ikke nogen nyhed, at brugen af mobiltelefoner er skadelig for vores sociale interaktion med hinanden.
Den anden dag sad jeg i metroen og kiggede på en pige, som forsøgte at vise sin far, hvad hun havde lavet i sfo'en.
Det lignede sådan en eller anden slags fugl, og den var faktisk rigtig, rigtig fin, men faderen her var meget optaget af, hvad der foregik på telefonen, og det var faktisk overhovedet ikke rart at være vidne til.
Sådan kunne vi nok alle sammen komme i tanker om eksempler på, at mobiltelefonen tit står i vejen for den gode, dybe samtale, hvor øjenkontakt og opmærksomhed er til stede.
Og det opstår ikke, når man isolerer sig med mobiltelefonen; det kan ingen være uenige i.
Heldigvis er der allerede på rigtig, rigtig mange skoler rundtom i hele landet en god, sund og fornuftig mobilpolitik, og den vil vi gerne bakke op.
I Det Konservative Folkeparti tror vi på, at det er skoleledelsen, at det er forældrene, at det er eleverne, at det er lærerne og ikke mindst det pædagogiske personale, der er de helt rette til at udarbejde en mobilpolitik på de forskellige skoler.
Derfor kommer vi desværre ikke til at stemme for et decideret forbud, men vi støtter intentionen i den her gode debat – så tak for den.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-09:
Tak for det, og tak til DF for at sætte debatten omkring mobiltelefoner i gang igen igen.
André Rogaczewski, der er en af de betydeligeste it-ledere i Danmark, siger det.
Imran Rashid, læge, forfatter til bogen »Sluk«, siger det, og når vi lytter til vores egen sunde fornuft, ved vi godt, at børn ikke har godt af ubegrænset skærmtid.
Teknologien udvikler sig hele tiden, og internettet lokker med sociale medier, spil og andre muligheder, der kan være udmærkede at bruge i et begrænset omfang, men som er designet til at tage vores opmærksomhed i mange timer hver dag.
Ubegrænset skærmtid kan koste trivsel, nærvær og evnen til at koncentrere sig.
Det skal vi tage bestik af, når vi, de voksne, skaber rammerne for det gode børneliv.
Når børn går i skole, er det for at lære, diskutere, lytte, tale, undres og undersøge noget i et fællesskab.
Hvis det ikke var sådan, kunne vi lige så godt installere hver elev bag en skærm derhjemme, sådan som det skete under coronakrisen.
Men ensomheden bag skærmen er ikke den bedste måde at lære på, og mange børn led under ensomheden med skærmen derhjemme under den lange skolenedlukning.
Vi mener i Liberal Alliance ikke, det er nødvendigt at lovgive om det.
Vi synes, at ministeren har gjort det rigtige med at sende en klar opfordring til landets skoleledere.
Derudover synes jeg, at det er et vigtigt fund, at skolerne får det ud af mobilreglerne, som de gerne vil have, forstået på den måde, at der er virkelig mange forskellige måder at gøre det på og ingen skoler er ens, så der er ikke nogen rigtige eller forkerte mobileregler, men der er mere eller mindre gode grunde til at indføre dem.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-11-09:
Tak, formand.
Jeg vil også gerne starte med at takke forslagsstillerne, hr. Alex Ahrendtsen og hans datter, kunne jeg forstå, for at bringe det her emne på dagsordenen i Folketingssalen i dag.
Som mange nok ved, deler vi i SF rigtig mange af de bekymringer, der er nævnt i beslutningsforslaget.
For at skubbe til den debat, vi også har i dag, kom vi før sommer med et udspil, et skærmudspil, hvor vi foreslog, at skærme i undervisningen og i dagtilbud kun skal anvendes, når lærerne og pædagogerne mener, at det fagligt og didaktisk giver mening, og at udgangspunktet skulle ændres, så skolen som udgangspunkt var mobilfri, i stedet for at udgangspunktet var, at mobilerne kunne bruges.
Desværre forsvandt nogle af nuancerne fra debatten, og det blev udlagt som et nationalt forbud mod skærme.
Det mener vi ikke i SF, og det har vi aldrig ment.
Vi mener, at de beslutninger hører bedst til lokalt og tættest på borgerne.
Men vi mener, at vi i mange år har haft en lidt naiv tilgang til brugen af skærme og digitale hjælpemidler i vores dagtilbud og på vores skoler, og vi har politisk fra både Folketing og kommuner presset på for en digital dannelse ved at skubbe skærme ud tidligt.
Og det har ikke bragt dannelsen med sig, men det har derimod stjålet elevernes og børnenes opmærksomhed.
Vi mener, at man burde sende det modsatte signal.
Vi mener, at vi politisk bør sende det signal, at skærmene i udgangspunktet ikke skal bruges, hverken i vores dagtilbud eller på vores skoler.
Når det er sagt, mener vi dog også, at det skal styres lokalt.
Det skal styres som resten af folkeskolen, helst tættest på eleverne.
Det, der kan styres i klasseværelset, skal styres i klasseværelset, og det, der kan styres på mødet mellem skoleledelsen og skolebestyrelsen, skal styres dér.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget her, selv om vi støtter rigtig mange af intentionerne.
Jeg læser dog egentlig beslutningsforslaget, som at der er en åbning for, at det ikke er et totalforbud fra Folketingets side, og det vil vi gerne dyrke i den videre behandling.
Vi mener, at en skærmpolitik bør handle om alle skærme på skolerne, ikke kun mobilerne, og som nævnt i forslaget, at der også skal være en åbenhed for en lokal selvbestemmelse .
Det vil vi gerne drøfte i en fælles beretningstekst.
Vi kan som sagt ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at de har nogenlunde samme holdning.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-09:
Tak for ordet.
Vi behandler i dag et beslutningsforslag, som adresserer et helt centralt emne.
Det handler ikke blot om betingelserne for skoleelevers læringsudbytte; det handler også om betingelserne for dannelse, trivsel og fællesskaber.
Og ifølge direktøren for Dansk Industri handler det også om vores fremtidige arbejdskraft og om vores nations betingelser for velstand og velfærd, og det er jeg sådan set enig i potentielt også er på spil.
For spørgsmålet er: Bør elever have lov til at have deres mobiltelefoner fremme i folkeskolen?
Det korte svar, efter min mening, er: Nej, det bør de ikke.
Vi lever i en digital tidsalder, hvor teknologi er allestedsnærværende og mobilen er blevet en integreret del af vores hverdag.
Mobiltelefoner i klasselokalet er en gigantisk distraktion.
De kan friste selv den mest fokuserede elev til at glide væk fra undervisningen og ind i en verden af sociale medier og spil, og forskning viser, at elevers opmærksomhed og forståelse falder, når mobilen er inden for rækkevidde, også selv om den er slukket.
Koncentration er en forudsætning for læring, og hver gang en elev tjekker sin telefon, bliver koncentrationen afbrudt.
I Moderaterne går vi ind for evidens, og flere studier påpeger, at aktivitetsniveauet, trivslen og indlæringen øges, når elever afleverer deres mobiler om morgenen.
I Moderaterne går vi derfor også ind for mobilfrie skoler.
For vi går ind for en frisættelse af folkeskolerne og et styrket beslutningsmandat til skolebestyrelserne, og der er jo den risiko, at en ensartet, topstyret beslutning vil medføre en modreaktion.
Så ja, der skal være retningslinjer for brugen af mobiltelefoner i folkeskolen, men vi ønsker, at de retningslinjer skal blive til i et samarbejde mellem dem, som kender skolen bedst – skoleledelsen, lærerne, eleverne og forældrene.
Den fremgangsmåde vil fremme ansvarlighed, respekt og samarbejde, som jo er nogle værdier, vi ønsker at indprente i vores elever.
Når det så er sagt, ville jeg personligt ikke have noget imod at trække en streg i sandet, lige præcis hvad angår elevers private mobiltelefoner.
De er dræbende for såvel trivsel som indlæring, og jeg undrer mig over, at der kan være skoler, som endnu ikke er kommet frem til den konklusion.
Derfor er jeg også meget glad for, at regeringen som en del af folkeskoleudspillet vil udarbejde nogle nationale anbefalinger for skærme i skolen.
Mange skoler har allerede indført en restriktiv mobilpolitik, men vi har et ansvar for at skubbe på i forhold til den udvikling, og derfor er jeg også meget glad for, at vi får debatten i dag, så vi kan sætte endnu mere fokus på emnet, og jeg vil gerne takke Dansk Folkeparti for at have stillet forslaget.
Lad os arbejde sammen for at sikre, at vores elever får det mest frugtbare læringsmiljø, hvor teknologi er et værktøj til læring og ikke en hindring for læring.
Jeg håber, at alle skoler er i stand til at se, hvilken rolle elevers private mobiler spiller, hvad det angår, men vi kan ikke for indeværende støtte et centralt forbud.
Tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-09:
Og tak til hr. Alex Ahrendtsen fra Dansk Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag, så vi kan diskutere brugen af mobiltelefoner lidt igen.
Noget af det, jeg lagde mærke til i Alex Ahrendtsens indledende tale her, var faktisk noget, som gjorde mig rigtig glad, for her fortalte Dansk Folkepartis ordfører jo netop, at han havde taget en god dialog med datteren, og at det faktisk var datteren, som jeg kan forstå har inspireret til det her beslutningsforslag.
Det, der gjorde mig glad, var faktisk, at jeg tænkte, at her var ordføreren faktisk en rollemodel, for hvor ville jeg ønske, at langt flere forældre faktisk også tog dialogen med deres børn i forhold til mængden af brug af mobiltelefon.
Når det så er sagt, er vi i Venstre simpelt hen imod, at der skal laves et decideret forbud mod brug af mobiltelefoner i folkeskolen.
Det mener vi ikke er den rette vej at gå, men vi mener helt klart, at det er vigtigt, at det bliver reguleret.
Og derfor glæder det mig også rigtig meget, at en undersøgelse her for nylig blandt folkeskolens lærerpanel faktisk viste, at mere end 78 pct. af skolerne allerede nu har indført en politik om brugen af mobiltelefoner.
Der var ingen af dem, der sad med en mobiltelefon, og jeg tænkte: Yes, det er helt befriende, at de sidder og taler med hinanden.
Det var lidt det samme, som hr. Alex Ahrendtsen faktisk kom ind på at datteren havde sagt, nemlig at man pludselig oplever, at man taler med hinanden.
Det er akkurat det samme, jeg også har oplevet på efterskoler, hvor man jo typisk har rimelig restriktive regler omkring anvendelsen af mobiltelefoner, og hvor unge mennesker pludselig oplever, at nu kan de faktisk tale med hinanden og for den sags skyld kigge hinanden i øjnene, mens de taler med hinanden.
Men derfra og så til, at vi fra centralt hold skal til at lave et forbud i folkeskolen, er vi ikke med på.
Jeg vil også være ærlig og sige, at der bl.a. er børn med særlige behov, som i visse tilfælde faktisk har gavn af at kunne anvende en mobiltelefon.
Derfor synes jeg faktisk, at den vej, vi skal gå, og som vi lægger op til, mere er at skabe teknologiforståelse i folkeskolen, så eleverne får en forståelse af det, men at man selvfølgelig lokalt sætter reglerne for, hvornår man må bruge mobiltelefonen, og hvornår man ikke må bruge den.
Så derfor kan vi ikke tilslutte os det her beslutningsforslag.
Sara Emil Baaring (S), 2023-11-09:
For mig er der en helt klar forskel i målgrupperne.
Her er der tale om de allermindste børn, vi har i vores samfund, som ikke kan gå ind og lave de refleksioner selv, som skolebørn kan.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-09:
Grunden til, at jeg spørger, er bl.a., at vi i Danmarksdemokraterne rent faktisk mener, at der er mange lærere, der godt kan foretage det her skøn ude lokalt.
Det kan man bl.a. i min egen kommune, Helsingør Kommune, hvor man altså har indført regler for det her med mobiltelefon, uden at vi nødvendigvis her fra Folketingets side skal regulere det.
Men så er man jo hos Socialdemokraterne nu også begyndt bl.a. at detailregulere i forhold til dagtilbuddene, og det undrer mig, for der er jo også nogle pædagoger, som burde være fagligt klædt på til at kunne foretage et fagligt skøn.
Og vi bør have tillid til, at de kan foretage det skøn.
Derfor forstår jeg ikke helt, hvorfor man på det ene område rigtig gerne vil detailregulere, altså i forhold til dagtilbud og brugen af skærm dér, og at man så samtidig på det andet område, altså i forhold til folkeskolerne, står i den situation, at man ikke vil gøre det dér, hvilket jeg i øvrigt bakker op om at man ikke går ind og gør.
Sara Emil Baaring (S), 2023-11-09:
Jeg mener, at vi her helt klart stadig væk har et arbejde foran os, som vi skal have gjort, for jeg tror ikke, at alle lærere derude er helt sikre i de overvejelser, der skal til.
Så der tror jeg helt klart vi har et stykke arbejde foran os stadig væk.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-09:
Og tak til Socialdemokraternes ordfører på området.
Jeg vil gerne spørge, om ordføreren mener, at lærerne sådan rent fagligt er klædt på til at foretage et fagligt skøn, i forhold til hvornår det giver mening at inddrage mobiltelefoner i undervisningen.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-09:
Hvad er forskellen på en klar pædagogisk overvejelse og en pædagogisk overvejelse?
Carsten Bach (LA), 2023-11-09:
Tak for det, formand.
Enhedslistens beslutningsforslag her, B 10, indeholder fem krav, der skal gennemføres inden den 1. maj 2024.
Det er jo lidt morsomt i sig selv, at den yderste venstrefløj i Folketinget vælger netop den 1. maj, arbejdernes internationale kampdag, som skæringsdato for sine krav til regeringen – stor respekt for humoren i det.
Enhedslisten foreslår, at der indføres et krav omkring løse farende og diegivende søer i forhold til et fuldt tilgængeligt areal på mindst 6,6 m².
Der mener jeg, at det i den forbindelse er væsentligt at tilføje en pointe, nemlig at farestierne nødvendigvis også må indrettes med mulighed for at bruge beskyttelsesbøjler, da det ellers giver en ret stor risiko for øget pattegrisdødelighed.
Så vil jeg desuden understrege behovet for, at eventuelt kommende pladskrav reguleres på EU-niveau og på baggrund af nogle faglige og videnskabelige kriterier.
Enhedslisten foreslår videre, at der indføres krav om, at en so kun må føde et antal grise svarende til antallet af soens patter – undskyld sprogbrugen.
Sagt med i et glimt i øjet kan det krav godt lyde en smule skørt, også selv om det faktisk kommer fra Enhedslisten.
Men det handler selvfølgelig om en gennemsnitlig betragtning i forhold til avlsmål, og jeg er egentlig langt hen ad vejen enig med forslagsstillerne i, at avlen, når vi taler griseproduktion i Danmark, er gået måske i hvert fald lige til det yderste.
Det er branchen i virkeligheden egentlig også selv enig i, hvorfor der sidste år blev opsat nogle nye avlsmål i branchens avlsarbejde, der bl.a. har til formål at styrke overlevelsen af pattegrise.
I Liberal Alliance anerkender vi, fuldstændig på samme niveau som forslagsstillerne, også vigtigheden af et passende uddannelsesniveau for personalet i stalden, og vi støtter, at der i samarbejde med branchen og uddannelsesstederne og andre interessenter tages nogle initiativer til, at der løbende foregår evaluering af uddannelsesniveauet.
Ligeledes er vi i Liberal Alliance interesseret i mere forskningsbaseret viden om sodødeligheden, særlig i de tidligere også omtalte sommermåneder.
Til sidst kommer vi til Enhedslistens krav om grovfoder af høj kvalitet til alle søer.
Jeg er helt med på, at Enhedslistens ordfører selv er en meget kompetent og dygtig landmand, men mon ikke den socialistiske detailstyring har taget lige lidt overhånd her?
At vi som ordførere her i Folketingssalen skal vedtage fodertyper og kvalitet for landmændene, synes jeg er lige skævt nok, og derfor vil jeg sige, at samlet set kan Liberal Alliance heller ikke støtte beslutningsforslaget fra Enhedslisten.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-09:
Tak for talen.
Det fremgik jo meget klart, at vi har et problem med dyrevelfærd i Danmark, og kan man bare sådan løse det hele med et quickfix?
Nej, det kan man ikke.
Vi skal jo arbejde med det i længere tid.
Ordføreren refererer til pattegrisedødeligheden i Sverige.
Ja, det er korrekt, at den er høj.
Det er, fordi man bruger nogle andre avlsgrise.
Det er jo sådan set det, der giver masser af problemer, der så accelererer ude i staldene, fordi der bliver født for mange grise.
Med hensyn til det der med, at varmestress ligesom kan løses ved, at der er ansat en enkelt i en ph.d.-stilling på Aarhus Universitet, vil jeg sige, at jeg tror, der skal lidt mere til.
Nu var ordføreren efter Enhedslisten på nogle detaljer.
Der skal altså mere til end bare en ph.d.-studerende på Aarhus Universitet.
Men tak for at anerkende, at vi har problemer med dødelighed i danske grisebesætninger.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-09:
Det er jo en form for Christianialiberalisme, at man bare vil lade børnene sejle deres egen sø – det var det, de gjorde på Christiania i de glade 1970'ere og 1980'ere.
Det tror vi ikke på.
Vi tror på ansvarlige voksne, der siger, hvad der er godt for børnene.
Det har jo ikke noget at gøre med, at staten blander sig voldsomt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-09:
Det er alligevel friskt at sige, at Christiania er et spørgsmål om, at man drager omsorg, for hvad skal vi drage omsorg for?
Skal vi så drage omsorg for, at folk ikke må have langt hår eller kort hår, fordi de kan få det ned i øjnene, når de kører på knallert med full face-hjelm, for det er også farligt.
Jeg vil sige til hr. Alex Ahrendtsen, at det ikke er Nye Borgerlige, der er ude på et skråplan her i retorikken –
det bliver jeg bare nødt til at sige.
Det er Dansk Folkeparti, som i dag har meldt tydeligt ud, at de mener, at mere stat og mindre frihed er vejen frem, og det accepterer jeg fuldt ud.