runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2021-06-24:
Tak for det.
Vi elsker gæster i Midtjylland, men vi elsker ikke bedrevidende gæster, der på baggrund af et enkelt besøg en enkelt time begynder at udtale sig så kategorisk, som ret mange i den her sal gør, om, hvad der sker i området.
Jeg synes da, det er mærkeligt, at ordføreren, som har så travlt med at afvise det her forslag – og det kan der være mange grunde til – ikke engang kan sige, om han synes, at det, Hjørrings borgmester foreslår, er en god idé.
Jeg synes, at forslaget om at fordele dem ude i regionerne, så der ikke er så stor en koncentration, hvilket der også er mange der har klaget over, er det klogeste, der er blevet foreslået indtil nu.
Morten Dahlin (V), 2021-06-24:
Det kan jeg sige meget klart: Det synes vi ikke er en god idé.
En af de vigtigste pointer ved at have et udrejsecenter er jo at motivere de her mennesker til at forlade Danmark, for hele målsætningen med det her er jo ikke, at de skal ud og bo og integrere sig i et lokalsamfund.
Det her er mennesker, der har begået alvorlig kriminalitet, og som derfor skal forlade Danmark hurtigst muligt, og derfor skal vi selvfølgelig lave et system, som motiverer dem til at forlade Danmark, og jeg tror ikke på, at den løsning, Hjørrings borgmester foreslår, vil leve op til det formål.
Zenia Stampe (RV), 2021-06-24:
Jeg vil bare gerne bede ordføreren om at fortælle, hvor det er, de her tidligere kriminelle asylansøgere og udvisningsdømte så skal være.
Morten Dahlin (V), 2021-06-24:
Vi mener, de skal placeres på en ubeboet ø i Stege Bugt, der hedder Lindholm.
Zenia Stampe (RV), 2021-06-24:
Det var formuleringen omkring én dør, og at der kun er én dør ud, der fik mig til at markere.
Og jeg går så ud fra, at fru Pernille Vermund i lighed med Venstre synes, at det her udrejsecenter skal ligge på Lindholm.
Så vil jeg bare sige, og det er måske ikke et spørgsmål, men mere en kommentar, at der jo er en vej, der ikke kun fører ud af landet; der er jo en vej, nemlig med færge, over til byen Kalvehave – som altså udtales »kallehave«, selv om det ikke staves sådan; så det er ikke, fordi jeg ikke kender mit lokalområde.
Og derfor vil jeg bare spørge: Hvad er svaret til de beboere, som har den dør i forhold til de her tidligere kriminelle udvisningsdømte?
Den eneste dør, som der rent faktisk er, fører hen til deres lille lokalsamfund.
Hvad er fru Pernille Vermunds svar til dem?
Pernille Vermund (NB), 2021-06-24:
Jamen den eneste grund til, at vi nu bakker op om Lindholm, er, at man har solgt færgen, og at der jo ikke længere er en færgeforbindelse.
Og vi synes ikke, det er rimeligt, at man bare flytter rundt på de her problemer.
Vi synes ikke, det er rimeligt, at der er nogen danskere, der skal generes af kriminelle udlændinge.
Vi synes til gengæld, det er helt rimeligt, at man, hvis man er udvist af Danmark, ikke skal kunne gå frit rundt i vores land.
Zenia Stampe (RV), 2021-06-24:
Altså, det kan godt være, at man har solgt færgen, men så vidt jeg er bekendt med udlændingeretten, har man desværre ikke mulighed for at afskære de her mennesker fra at bevæge sig videre.
De har jo meldepligt, de sidder ikke i fængsel.
Ergo bliver man jo nok nødt til så at anskaffe sig en ny færge.
Og hvad er svaret så fra fru Pernille Vermund, når de her mennesker så alligevel kommer til at troppe op i Lindholm, fordi man ifølge udlændingeretten ikke kan afskære dem fra det?
Pernille Vermund (NB), 2021-06-24:
Så lovgivningen må laves om, når lovgivningen i dag giver de her mennesker mulighed for at chikanere danskerne.
Morten Dahlin (V), 2021-06-24:
Tak til ministeren for at gå på talerstolen.
Ministeren nævner den ene del, som det her beslutningsforslag handler om, nemlig den del om Langeland, men glemmer meget behændigt den anden del, som handler om, at ministeren skal indkalde til drøftelser, så man kan få flyttet de her mennesker fra Kærshovedgård.
Den del af beslutningsforslaget er jo i virkeligheden en hjælpende hånd til Socialdemokratiet, for det var Socialdemokratiet, der i valgkampen gav midtjyderne et løfte.
Derfor er mit spørgsmål bare: Når nu det her forslag lige om lidt bliver vedtaget, hvornår indkalder ministeren så til de drøftelser, så vi kan finde en løsning på problemerne omkring Kærshovedgård?
Jeg skal bare forstå det rigtigt.
Hvis det her forslag, som vi jo forventer bliver vedtaget lige om lidt, har regeringen så tænkt sig at sidde et folketingsflertal overhørig og ikke indkalde til drøftelser, på trods af at ministeren lige har stået og sagt, at regeringen i den anden sag ikke ønsker at gå imod et flertal i Folketinget?
Så bare ganske kort: Hvis det her forslag bliver vedtaget lige om lidt, kan vi så forvente, at regeringen følger et flertal i Folketingets ønske og indkalder til drøftelser, så vi kan få afhjulpet problemerne omkring Kærshovedgård i Midtjylland?
Zenia Stampe (RV), 2021-06-24:
Det var også det svar, jeg havde forventet.
Så vil jeg bare gerne spørge, hvad ordførerens kommentar er til de mange borgere, der bor i Kalvehave, og som er akkurat lige så utrygge ved udsigten til at få et udrejsecenter tæt på dem, som langelænderne har været.
Jeg ved også, at hr. Morten Dahlin er valgt i samme storkreds, som jeg er, nemlig Sjællands Storkreds, hvor Lindholm og Kalvehave ligger.
Hvad er svaret til borgerne i Kalvehave?
Pernille Vermund (NB), 2021-06-24:
Men hvorfor skulle vi igennem hele det her cirkus med et udrejsecenter på Langeland, som ingen ønsker sig?
Hvorfor var det nødvendigt for langelænderne at sige så kraftigt fra og mobilisere alle kræfter?
Det er jo indlysende, at ingen i Danmark ønsker, at terrordømte, voldtægtsforbrydere og andre alvorligt kriminelle udlændinge skal gå frit omkring i deres lokalområde.
Der er jo altså en grund til, at de her mennesker er blevet udvist.
Man ønsker dem ikke i Brande omkring Kærshovedgård.
Man ønskede dem heller ikke i Kalvehave, da øen Lindholm blev foreslået, og man ønsker dem heller ikke på Langeland – og med god ret.
Selvfølgelig skal udviste voldsmænd ikke færdes frit i samfundet.
Det er en fuldstændig sund og logisk holdning, at det ikke er danskerne, der skal forskanse sig og leve i utryghed.
Det er til gengæld fuldstændig ulogisk og usundt, at en fortolkning af en konvention gør danske politikere magtesløse på det her område.
Udviste kriminelle udlændinge, som er dømt for voldtægt, for terror og for narko, skal ud af landet.
Og vil de ikke det, må de opholde sig et sted, hvor der kun er én dør ud, og det er døren ud af Danmark.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2021-06-24:
Om der kommer hjælpende hænder fra Venstre til Socialdemokratiet, vil jeg lade andre om at vurdere.
Men jeg vil sige det på den her måde, at jeg ikke synes, at placeringen af et udrejsecenter egner sig til politiske forhandlinger.
Jeg synes, at det, der står i udlændingeloven, er fornuftigt, nemlig at det er myndighederne og ministeriet, der tilvejebringer og driver indkvarteringssteder.
Marcus Knuth (KF), 2021-06-24:
Tak, formand.
Jeg skal ikke bruge meget tid på det her, for jeg vil egentlig følge op på det, hr. Rasmus Jarlov sagde.
Jeg synes, det er meget, meget underligt, at udlændingeministeren ikke selv kommer op og tager ordet.
Jeg tror, at vi var rigtig mange, der havde glædet os til at se, hvad Socialdemokratiet ville gøre.
De havde jo kritiseret Lindholm.
Lindholm var ikke en perfekt løsning, men det var i hvert fald den bedste løsning, vi kunne finde på – en øde ø.
Man mente også, at man kunne finde en løsning, der var bedre end Kærshovedgård – og nu er der så ikke nogen løsning.
Jeg tror, at de mennesker, der bor i området Ikast-Brande, som virkelig havde glædet mig til, at regeringen ville levere på sit løfte, bare må være stærkt, stærkt skuffede.
Morten Dahlin (V), 2021-06-24:
Jamen jeg tror, det er et udtryk for en politisk uenighed.
Jeg er overbevist om, at hvis man gør det, som Enhedslisten lige har kaldt det mest geniale forslag, altså spreder de her mennesker ud, lader dem integrere sig i lokalsamfundet og bosætte sig i alle mulige miljøer og måske endda lader dem få lov at arbejde og al mulig andet, så er der da mindre sandsynlighed for, at de vil forlade Danmark.
Det siger sig selv.
Vi har nogle dybt kriminelle udvisningsdømte udlændinge, om hvem i hvert fald et bredt flertal i Folketinget har sagt, at de ønsker, de skal forlade Danmark.
Man kunne jo stille spørgsmålet den anden vej og spørge: Er Enhedslisten overhovedet enige i intentionen om, at de her mennesker skal forlade landet hurtigst muligt?
Rosa Lund (EL), 2021-06-24:
Jamen vi synes da naturligvis ikke, at man skal være her, hvis man er udvist af Danmark og ikke har et lovligt opholdsgrundlag.
Men jeg vil gerne vende tilbage til mit spørgsmål, hr. Morten Dahlin, nu, hvor det er mig, der er spørgeren, nemlig: Har hr. Morten Dahlin nye oplysninger, som viser, at frihedsberøvelse virker motivationsfremmende?
Altså, hvad er det, der gør, at Venstre er så overbeviste om, at den her model med opholdspligt, meldepligt og dårlig behandling får folk til at rejse ud?
Morten Dahlin (V), 2021-06-24:
Jeg bliver lige nødt til at stoppe op et øjeblik her.
I forhold til at påstå, at det danske samfund giver de her mennesker dårlig behandling, vil jeg sige, at jeg synes, det er lige omvendt.
Det her er nogle mennesker, der er kommet til Danmark; de er blevet tilbudt husly, de er blevet tilbudt beskyttelse, de er blevet tilbudt sundhed, og den måde, de betaler det danske samfund tilbage på, er ved at begå så alvorlig kriminalitet, at vores lovgivning siger, de skal udvises af Danmark.
Det er altså ikke os, der behandler dem dårligt.
Det er lige omvendt.
Rosa Lund (EL), 2021-06-24:
Tak for det.
Jeg tager ordet, fordi hr. Morten Dahlin kommer ind på det her med motivationsfremmende foranstaltninger.
Og der skal jeg bare høre, om hr. Morten Dahlin sidder med nogle andre oplysninger, end vi gør i Enhedslisten.
I 2018 spurgte vi i Enhedslisten ind til det igen, og der fik vi det samme svar: Frihedsberøvelse er ikke en motivationsfremmende foranstaltning.
Nu er vi i år 2021, og vi har ikke fået nogen nye svar i Enhedslisten, men det lyder jo lidt, som om hr. Morten Dahlin har nogle andre svar, end vi har i Enhedslisten, så dem vil jeg da gerne høre.
Morten Dahlin (V), 2021-06-24:
Svaret til borgerne i Kalvehave er jo naturligvis, at det er lidt skægt, hvad fru Zenia Stampe siger, i forhold til at det er det eneste sted i Danmark, hvor man skal stemme på Radikale Venstre, hvis man ønsker færre flygtninge – det er så i Kalvehave.
Altså, vi mener, at en løsning med en ubeboet ø medfører mindre utryghed for danskerne end at lægge det på en beboet ø.
Vi siger ikke, der findes en genial løsning på det her problem.
Der findes kun dårlige løsninger, men vi skal da tage den mindst dårlige, og det er altså en ubeboet ø.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-06-24:
Jeg er jo meget enig i indlægget her fra hr. Kristian Thulesen Dahl.
Jeg vil også bemærke, at jeg synes, der er rigtig meget at diskutere her, og at der er rigtig meget at kritisere: købet af en bygning til overpris; hykleriet i, at man først er imod Lindholm og derefter foreslår en løsning, som er endnu dårligere for et lokalsamfund osv.
Derfor synes jeg, det er meget kritisabelt, at vi ikke ser Socialdemokratiet og regeringen gå op på talerstolen og tage debatten med Folketinget, men at man bare holder lav profil, fordi man ved, at man har en dårlig sag – og så håber man, det går over.
Så jeg synes, det er godt, at Dansk Folkeparti indkalder til samråd, og jeg ville ønske, at regeringen havde mandsmod til at gå op på talerstolen.
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-26:
Jeg nåede det ikke, men jeg byggede op til at svare på ordførerens spørgsmål, og det vil jeg gerne svare på.
Jeg er ikke i stand til og regeringen er ikke i stand til på forhånd at svare på, hvad det er, lønstrukturkomitéen kommer til at konkludere.
Det, jeg til gengæld kan sige, er, at vi tager den lønstrukturkomité meget, meget alvorligt, og det gør vi af flere årsager.
Det gør vi for det første, fordi det er noget, parterne selv har aftalt, og den lå selv i den skitse, som også Dansk Sygeplejeråd var med til at anbefale, og det er et forslag på vegne af FH, og for det andet, fordi vi også reelt kan se, at vi har nogle udfordringer i den offentlige sektor, som jeg tror også kan adresseres.
Men det er jo ikke sikkert, at det hele er adresseret, ved at politikerne leverer pengeløsninger.
En hel del af løsningerne tror jeg også kommer til at pege på, at der inden for selve overenskomstforhandlingen mellem de forskellige grupper også er nødt til at ske justeringer.
Jacob Mark (SF), 2021-08-26:
Der er jo et flertal – også her i salen, hvis Socialdemokratiet var med – der har tilkendegivet, at det vil man gerne kigge på.
Der er jo ingen af partierne, der bilder sig ind, at alt, hvad man ønsker, får man bare sin vilje på, men viljen til at rette op på de skæve lønninger hører jeg er der, og derfor undrer jeg mig over, at Socialdemokratiet er gået sammen med de borgerlige her.
Det er bare en ærgrelse for at sige det rent ud.
Så synes jeg også, at det her forløb har vist, at den danske model på det offentlige område er dysfunktionel.
Man har vidst, at det ville ende her.
Man har vidst, at den her konflikt ikke kunne løses, uden at der kom ekstra penge på bordet og regeringen greb ind.
Vi har faktisk skrevet i forståelsespapiret sammen med de andre partier bag, at man skal kigge på den offentlige model og se, om man kan ændre den, så den bliver mere funktionel, så der ikke kommer de her konflikter, og så arbejdsgiveren ikke er for stærk i forhandlingen.
Vil regeringen være med på det?
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-26:
Jeg vil bare lige starte med at korrigere en enkelt ting: Det har ikke fungeret på den måde, at regeringen har sat sig sammen med de borgerlige partier og lavet en aftale om, hvordan det her skulle skrues sammen.
Altså, vi har jo nøgternt og i op mod 10 uger siddet meget, meget passivt og fulgt med i den her konflikt.
Det har for at være helt ærlig været vores sidste ønske at skulle gribe ind i konflikten, men begge parter har også sagt meget klart i offentligheden, i breve og på det møde, vi havde med parterne i går, at der ikke kunne nås en forhandlet løsning.
Derfor synes vi jo, at det mest rimelige er, når der ligger en mæglingsskitse, som begge organisationer på hver side af bordet også har anbefalet og sagt ja til, så at ophøje den til lov, i lighed med hvad man har gjort tidligere.
Det giver også sygeplejerskerne konkrete lønstigninger på linje med, hvad de andre offentligt ansatte har forhandlet hjem og stemt ja til, og det er lønstigninger, der samlet set rummer en ramme på 1,1 mia. kr. ekstra til sygeplejerskerne, og det, der svarer til, er jeg blevet oplyst, gennemsnitligt 2.000 kr. mere.
Det kan man sagtens synes og det har jeg respekt for hvis man synes er for lidt, i forhold til hvad man ønskede sig, men det er ikke korrekt, at sygeplejerskerne ikke oplever lønstigninger med den mæglingsskitse.
Jacob Mark (SF), 2021-08-26:
Det, der bare undrer mig, når vi kan gøre så mange ting sammen, altså støttepartierne og regeringen, og både Radikale, SF og Enhedslisten har sagt, at man vil bidrage til at rette op på de her lønninger, og at man gerne vil finde finansiering, er, hvorfor regeringen så ikke har prøvet.
Hvorfor har man ikke, inden man gik sammen med de borgerlige, indkaldt os og forsøgt at finde finansiering?
Det havde da været det bedste, hvis man ønsker at ændre på den uligeløn, der er.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-08-26:
Tak for ordet, og tak til ministeren.
Ministeren siger i sin tale, at der ingen vinder er.
Ministeren siger også, at ministeren hører sygeplejerskerne.
Det er jo noget, vi afgør.
Som situationen er nu, er det os, der afgør det.
Lad os gøre de her sygeplejersker, de her coronahelte, de her velfærdshelte til vindere.
Lad os sætte os ned og forhandle en aftale, der imødekommer sygeplejerskernes krav.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor vi ikke bare gør sygeplejerskerne til vindere her.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det er, der ligger til grund for, at regeringen ikke vil give en krone.
Jeg forstår det simpelt hen ikke – en socialdemokratisk regering!
Lad os gøre sygeplejerskerne til vindere her.
Peter Hummelgaard (S), 2021-08-26:
For det første vil jeg sige til hr. Sikandar Siddique, at regeringen ikke er sygeplejerskernes modpart i den her forhandlingssituation.
Det har været regionerne og Kommunernes Landsforening.
For det andet har de i øvrigt – det har jeg i hvert fald kunnet følge med i i pressen – flere gange også i løbet af den her strejke efterspurgt, hvad de konkrete krav er, der skal til, for at man kan nå en forhandlet løsning.
Jeg ved ikke, hvad der er blevet sagt omkring forhandlingsbordet, for jeg har ikke siddet der, men jeg har noteret mig, at det er blevet efterlyst.
Sosu-assistenterne, som har sagt ja til deres forhandlede løsning, er også coronahelte, og der er en lang række andre offentligt ansatte, som også har været hårdt presset, som har sagt ja til deres forhandlingsløsning, og som også er coronahelte.
Så hvis man har det synspunkt, som hr. Sikandar Siddique har, skylder man også at svare på, hvor meget det så er, man ønsker at give i lønstigninger til den ene eller anden gruppe.
Vi er i regeringen principielt uenige i, at Folketinget og regeringen skal gøre sig til forhandlingspart i overenskomsterne på det offentlige arbejdsmarked.
Vi vil gerne være med til at se på strukturerne, men vi mener ikke, at det er Folketingets opgave at forhandle lønninger med ansatte i den offentlige sektor.
Vi kan heller ikke svare på på forhånd, hvilke konsekvenser det vil have for eksempelvis reguleringsordningen og samspillet med de private overenskomster, som de offentligt ansatte jo lige præcis i den reguleringsordning er så glade for, og som historisk gennem tiderne har været med til at sikre de offentligt ansatte høje lønstigninger på linje med, hvad det er, man får i det private.
Vi kan heller ikke svare på alle de spørgsmål om det, som jo er følgevirkninger af det, som hr. Jacob Mark spørger om, nemlig hvad det også betyder mellem de forskellige grupper af offentligt ansatte.
Det er derfor, vores bedste svar har været at sige, at nu tager vi den lønstrukturkomité, som parterne selv har anbefalet, og som fagbevægelsen i øvrigt selv har opfordret til bliver nedsat, til at belyse det her ned i kernen.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-08-26:
Tak for ordet.
Jeg vil starte med at sige, at Frie Grønne ikke støttede en hastebehandling og heller ikke kommer til at støtte lovindgrebet.
Jeg vil også gerne annoncere, at vi i Frie Grønne kommer til at genfremsætte forslaget om at afskaffe tjenestemandsreformen, så Folketinget endnu en gang får mulighed for at gøre op med den grundlæggende ulighed.
Det er en trist dag i dag.
Det er det af mindst to årsager.
Den første årsag er, at regeringen sammen med et stort flertal i dag er ved at svigte sygeplejerskerne.
Det er de sygeplejersker, som vi alle sammen i kor for kort tid siden kaldte coronahelte; vi kaldte dem velfærdshelte, men i dag er vi ved at kaste dem under bussen.
Sosu'er, jordemødre og sygeplejersker, hvis fag hører til de kvindedominerede fag, har længe råbt op om deres dårlige arbejdsforhold, deres dårlige løn; de vil gerne have et opgør med tjenestemandsreformen.
Sygeplejersker hører vi dagligt fortælle, at de bliver nødt til at løbe stærkt, rigtig stærkt, at de får mere og mere arbejde og flere og flere opgaver, som de skal løse.
Vi ved, der er meget stress blandt sygeplejersker, jeg tror, det er hver sjette sygeplejerske, der oplever stress.
Det er de folk, der er der for os, når vores kære og nære bliver syge og verden ramler omkring os og vi ikke kan finde noget håb og vi ikke kan se noget håb.
Så er det de mennesker, de folk, der er der for os.
I dag beder de om hjælp.
De beder om hjælp.
De siger: Værdsæt vores arbejde, imødekom vores krav, giv os en ordentlig løn.
Men Folketinget, regeringen og også nogle af støttepartierne – hvilket jeg også har givet udtryk for – mener jeg svigter sygeplejerskerne i dag.
Den anden grund til, at det er en rigtig, rigtig trist dag i dag, er, at vores sygeplejersker bliver svigtet under en rød regering, under en socialdemokratisk regering, der burde stå op for sygeplejerskerne, og jeg har også udtrykt min utilfredshed med, at SF og Radikale Venstre støttede den her hastebehandling, fordi det i min optik de facto betyder, at man ikke kan tvinge regeringen til forhandlingsbordet, og at man dermed støtter lovindgrebet og svigter vores sygeplejersker.
Det sker samtidig under en socialdemokratisk regering, hvor vi kunne finde 19-20 mia. kr. til en minkaftale.
Nogle af partierne herinde sammen med regeringen har lige fundet 64 mia. kr. til at lave nye asfaltveje, motorveje, mere beton for.
Under coronakrisen fandt man ud af den blå luft 100 mia. kr. at give til erhvervslivet, og vi kan ikke finde et par milliarder kroner til vores sygeplejersker.
Jeg vil opfordre alle partier og især dem på venstrefløjen til at stemme imod det her lovindgreb, og så synes jeg, at en samlet venstrefløj må sætte sig ned, kigge sig selv i øjnene og sige: Hvad er det for et spor, vi er på vej ud ad, og hvor langt vil vi lade regeringen gå?
Frie Grønne kan ikke støtte lovindgrebet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-08-26:
Ja, det synes jeg det fortjener.
Jeg skal bare lige høre, om Frie Grønne mener, at det er Folketinget herinde, der skal diktere lønnen for hver gruppe derude.
Det er jo reelt set det, man sagde, ved at vi skulle give sygeplejerskerne mere i løn.
Altså, er det kun sygeplejerskerne, man skal beslutte hvad skal have i løn, eller er det også lærere, er det også pædagoger; er det Folketinget, der skal overtage den opgave og varetage det?
Det er ikke et polemisk spørgsmål; det er bare, fordi det jo er det, ordføreren reelt set lægger op til at gøre her, som jeg forstår det.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-08-26:
Da vi fremsatte et forslag om et opgør med tjenestemandsreformen, var det, fordi vi ved, at selv om vi ikke mere ansætter tjenestemænd, så er det hierarki, som man fastsatte i 1969, da man havde et vanvittigt kvindesyn her i Danmark, stadig en del af det overenskomstsystem, vi har.
Så der er en grundlæggende ulighed, når jordemødre, sygeplejersker og andre kvindedominerede faggrupper går ind og forhandler løn.
Det, vi i Frie Grønne siger, er, at det var en politisk vedtaget reform, så derfor må vi også politisk sørge for at løse det.
Og derfor må vi finde den pose penge, der skal til, for at den grundlæggende ulighed forsvinder, og så må man selv ude blandt parterne finde ud af, hvordan man forhandler med hinanden.
Men det afgørende er, at forhandlingsgrundlaget ikke skal være ulige, ikke skal være skævt; det er det, vi skal udligne.
Mai Villadsen (EL), 2021-08-26:
Men det er jo netop, fordi vi har at gøre med en socialdemokratisk regering, som jeg faktisk troede ville velfærdssamfundet, som faktisk i fællesskab med os har investeret milliarder i sundhedsvæsenet, i velfærdssystemet, at jeg bliver så frustreret i den her situation.
Derfor håber jeg faktisk, at ministeren vil svare på mit spørgsmål: Følger der penge med?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-08-26:
Men hvad så, hvis der, når de har fordelt pengene, stadig væk er ulighed derude?
Der er jo ingen, der siger, at de fordeler pengene lige.
Altså, hvis du giver dem pengene og siger, at nu kan de fordele pengene, så er det vel dem, der bestemmer, hvordan de deler pengene.
Derudover vil jeg spørge: Kunne man ikke lige pege på, hvor man vil finde de 15-20 mia. kr., som det her koster?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-08-26:
Når vi giver den pose penge, skal den selvfølgelig gå til de lavtlønnede, til de kvindedominerede fag, der, hvor vi ved at hierarkiet går ind og rammer.
Vi kunne f.eks. beskatte techgiganterne, vi kunne lave en formuebeskatning, vi kunne lave en boligbeskatning, de store multinationale selskaber kunne tage et større ansvar, de rige kunne betale mere …