runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2018-02-23:
Det er en vigtig problemstilling, som Dansk Folkeparti rejser med det her beslutningsforslag.
Og som andre har været inde på, synes vi også, at det er forargeligt, at så mange ikke betaler deres gæld.
Det er en del af det at være samfundsborger, at når man har gæld, også til det offentlige, skal man naturligvis betale tilbage.
Det er et krav, vi stiller til os selv her i Danmark, men som jo også skal stilles til de udenlandske studerende, som kommer til Danmark.
Så jeg er ligesom andre helt enig i, at problemstillingen er vigtig og relevant.
Spørgsmålet er så, hvordan man skal håndtere det.
Jeg må sige, jeg synes, at ministeren kom med en række gode argumenter for, at vi ikke skal stemme for det her forslag.
Først og fremmest er der initiativer, som er gået i gang, eller rettere sagt er blevet annonceret i dag.
Derfor handler man jo også på det.
Det skal man også gøre.
Men man gør det så på en måde, hvor man ikke kommer i konflikt med EU-retten.
Det synes jeg heller ikke man skal, for, som også ministeren påpegede, så er der jo efter vores mening – det er så der, der måske er en uenighed i forhold til forslagsstillerne – meget store fordele ved vores EU-samarbejde.
At bruge udtrykket nødret er jo fuldstændig ved siden af i forhold til det her problem, for, som det blev sagt af ministeren, er der også mange danske studerende, der skylder i udlandet.
Så derfor synes jeg i og for sig, at Dansk Folkeparti skal have tak for at rejse diskussionen her.
Vi kan ikke stemme for det her forslag, men vi følger meget gerne med i, hvordan regeringen fortsætter sine initiativer for at få det her problem løst.
Jamen der er, som det også blev sagt, en gensidighed i det her.
Det er også sådan, at danske studerende har fordele ved at kunne studere i udlandet, og der er også danske studerende, som har gæld i forhold til udlandet.
Derfor kan det ikke hjælpe noget, at et enkelt land nu lige pludselig vil lave det her store crash i forhold til EU-retten.
Det er vi ikke tilhængere af, og som sagt synes vi, det er udmærket, at regeringen er gået i gang med at løse det her.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-02-23:
Som flere ordførere allerede har været inde på, har lovforslaget her til formål at skabe en ny og samlet struktur for vejledning om valg af videregående uddannelse og om de forventede beskæftigelsesmuligheder efter endt uddannelse.
Der er lagt op til, at der etableres en institution, Studievalg Danmark, som får ansvaret for at udøve vejledning for hele landet.
Ved at samle vejledningsopgaven i én institution i stedet for som den nuværende organisering af vejledningen, hvor syv kontraktholdere varetager opgaven, er det hensigten at sikre bedre rammer for en sammenhængende og ensartet vejledning på tværs af landet.
Studievalg Danmark skal samarbejde med uddannelsesinstitutioner, videregående uddannelsesinstitutioner og vejledningsorganisationer og skal inddrage andre offentlige og private interessenter.
Det brede samarbejde skal sikre kvaliteten af vejledningen og understøtte en sammenhængende, ensartet og koordineret vejledningsindsats til gavn for den studerende og samfundet.
Det har været vigtigt for os i Det Konservative Folkeparti, at der er mulighed for, at det her kan evalueres, og vi har fået med, at det kan evalueres efter 3 år, og herefter vil vi på baggrund af evalueringen gerne se på, om det kan være muligt at konkurrenceudsatte området.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget, som det ligger her.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-02-23:
Vi er altid villige til at diskutere beretninger om private beslutningsforslag.
Det er ofte en god måde at komme videre på.
Hvis der kan laves en beretning om det her, er vi ikke afvisende over for at deltage i diskussionen af det.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-23:
Vi kan jo bare konstatere, at lige nøjagtig det værktøj ikke er i værktøjskassen, selv om vi vel alle sammen må indrømme, at det er det mest effektive værktøj.
Så hvorfor ikke bare støtte den del?
Så kunne det være, at vi kunne lave en beretning, hvad det angår.
I virkeligheden er det jo også størsteparten af gælden, der ligger hos studerende fra tredjelande.
Så hvorfor ikke bare støtte den del? Det kan være, at vi kan lave en fornuftig beretning i udvalget, så vi kan give regeringen et rigtig effektivt værktøj at have med i de forhandlinger.
Henrik Dahl (LA), 2018-02-23:
Jeg noterede mig, da hr. Finn Sørensen tidligere var på talerstolen, at hr. Finn Sørensen har en utrolig liberal holdning til, at regeringen kan bøje alle mulige internationale regler og tage chancen, og skidt med, at der er en procesrisiko, og vi gør det bare, og gung-ho.
Det er da også nogle spændende toner fra Enhedslisten, som måske også kunne gælde for f.eks. integrationsministeren og den måde, som hun forvalter sit embede på.
Så vi er da glade for, at Enhedslisten nu er slået ind på en stil med sådan friske initiativer, der strider imod al mulig sund fornuft i forhold til de problemer, der måtte være.
Men hvis jeg havde set den udtalelse, der var kommet – nu overså jeg den her – så havde jeg nok lige gjort anskrig.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-23:
Nu er der jo to dele af problematikken.
Vil ordføreren støtte den del?
Holger K. Nielsen (SF), 2018-02-23:
Det har vi da ikke noget mod.
Men det skal bare holdes inden for den gældende internationale lovgivning.
Vi synes faktisk, at regeringen har taget fat på det her problem, og derfor støtter vi ikke Dansk Folkepartis forslag.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-23:
Men så ville det vel have været på sin plads, hvis uddannelsesordføreren i Liberal Alliance omgående havde sat partiets skatteordfører på plads, da han udtalte det til medierne her for over en måned siden.
For det burde uddannelsesordføreren jo have reageret på.
Eller skyldes det i virkeligheden, at skatteordføreren kom til at sige det, som egentlig er Liberal Alliances holdning, men at man efterfølgende har fået at vide af en eller anden relevant minister, at nu sidder man i regering, og så er det altså noget helt andet?
Mads Fuglede (V), 2018-02-23:
Tak for ordet.
Også tak til forslagsstillerne for at rejse denne vigtige debat.
Jeg vil meget gerne understrege, at vi i Venstre deler bekymringen og ser med alvor på udenlandske studerendes ubetalte studiegæld.
I Venstre er vi grundlæggende af den holdning, at man skal betale sin gæld, og det gælder naturligvis også udenlandske studerende, som kommer til Danmark og nyder godt af en gratis uddannelse, og som tilmed får mulighed for at optage su-lån.
Det er ganske enkelt fuldstændig urimeligt, at danske skatteydere skal betale for udenlandske studerende, der ikke betaler deres gæld til det offentlige.
Det er vist tydeligt for enhver, at vores udfordringer med inddrivelse af udenlandsk su-gæld er en meget kompliceret sag, hvor der ikke findes nogen hurtige eller enkle løsninger.
Vi mener ikke, at svaret på gældsudfordringerne er at bryde med de grundlæggende rettigheder, der følger af EU-retten og retten til fri bevægelighed i EU.
Dansk Folkepartis forslag om at stoppe midlertidigt for studielån til udenlandske studerende vil stille andre EU-/EØS-borgere dårligere end danske statsborgere.
Løsningen skal derfor findes et andet sted, og jeg er rigtig glad for det udspil og de initiativer, som skatteministeren og uddannelses- og forskningsministeren i dag har præsenteret, også selv om det kom så sent, at jeg måtte være længe oppe for at læse op på det.
Som ministeren også redegjorde for, fordeler udspillet sig på et nationalt og et internationalt spor.
Det indeholder en række konkrete initiativer, og jeg ser frem til, at der arbejdes videre med det, og håber, at vi med det kan løse meget af den her problemstilling.
Jeg har sådan set forståelse for forslagsstillerne, og jeg vil gerne understrege, at vi deler frustrationerne, men vi er nødsaget til at finde en holdbar og konstruktiv løsning, der ikke bryder med de aftaler, som vi selv har været med til at indgå – det står vi os bedst ved.
På den baggrund skal jeg meddele, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Claus Larsen-Jensen (S), 2018-02-23:
Det er jo i givet fald et valg af metode, og der er jeg bare ikke enig.
Det er sådan set her, vandene skilles.
Sådan er det.
Vi går den anden vej rundt, og vi har da en tiltro til, at hvis ellers det her bliver sat i værk, så får man jo også drevet pengene ind.
Jo, men jeg skal bare lige sige, at der er noget EU-retligt i den her sag, vi er nødt til at respektere.
Det er også det, ministeren siger.
Man kan jo altid vælge, om man vil have en strategi, hvor man går efter en konkret løsning, eller om man vil hugge bremsen i og stoppe.
Det er to forskellige arbejdsmetoder, og min anbefaling er, at vi i stedet for at bruge den sidstnævnte metode prøver at gå den anden vej og ser, om vi kan få drevet de her penge ind ved at lave nogle fornuftige aftaler.
Hvis det ikke er muligt, kan der jo foreligge en ny situation, men vi vælger det spor.
Det kommer jo lidt an på, hvor man vil lægge tyngden.
Jeg synes i virkeligheden, at der, hvor vi skal lægge tyngden i den her sag, sådan set er på at få drevet de penge ind.
Det handler om at få lavet nogle aftaler og se at få pengene ind.
Altså, i virkeligheden skal man jo have fat i nakken på hver enkelt af dem, der har lånt pengene, og så skal vi have lavet nogle aftaler med de pågældende lande.
Og det synes jeg at vi skal gå efter.
Men det ændrer da ikke ved det principielle i synspunktet om, at vi er nødsaget til i en EU-sammenhæng at få sagt: Kære venner, der gælder det samme, når vi diskuterer arbejdsmarkedspolitik.
Det kan jo ikke nytte noget at have fri bevægelighed, hvis ikke vi har en sikkerhed for fair arbejdsvilkår for dem, der kommer til os og skal arbejde i landet.
De her ting skal hænge sammen, men det er jo en større og lidt længerevarende diskussion og et større slagsmål i en europæisk sammenhæng.
Det er det, vi anbefaler, og det er også det, regeringen gør.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-23:
Jeg tror sådan set, jeg deler ordførerens opfattelse.
Når vi taler om de lande uden for EU, de nordiske og England og måske et enkelt mere, vil der være gode muligheder.
Til dem kan man jo bare sige, at vi faktisk overvejer at indføre et sådant midlertidigt stop, hvis ikke vi får en fornuftig aftale.
Den skal selvfølgelig også gælde os.
Det skal være en gensidig aftale om, at vi skal hjælpe dem med at inddrive gæld, hvis det er danske studerende i udlandet, der skaber et problem.
Det er klart.
Det er nemt at løse.
I forhold til EU: Altså, tror ordføreren ikke, det kunne sætte lidt skub i systemet, i stedet for at vi går og venter på, at Kommissionen kan tage sig sammen til engang at løse det her?
Måske kan det, som ministeren lige har sagt, slet ikke lade sig gøre.
Hvorfor skal vi bede andre magter om at gøre noget, vi kan løse selv?
Claus Larsen-Jensen (S), 2018-02-23:
Jeg vil sige, at det da sådan set er rigtigt nok.
Det viser jo bare det, jeg siger, nemlig at vores EU-samarbejde er halvt i den forstand, at vi har bygget nogle rettigheder ind, som du ikke i tilstrækkelig grad kan forfølge grænseoverskridende.
Det skal du arbejde for, men vi parkerer ikke kun løsningen i EU-sammenhængen.
Jeg tror grundlæggende, at det, der er mest effektivt i den her sag, er, at vi i Nordisk Råd mellem landene i Norden aftaler at gøre noget ved det her i form af bilaterale aftaler med de lande, som leverer det højeste antal studerende, som ikke har betalt deres gæld tilbage.
Det er Tyskland, det er England, det er de nordiske lande osv.
Så lad os koncentrere os om den del.
Men det ændrer da ikke det grundlæggende synspunkt, at de fordele, som vi f.eks. ser i et europæisk samarbejde, ikke kan have nogle huller, med hensyn til at vi også meget gerne vil have, at vi får udbygget den grænseoverskridende forfølgelse af f.eks. gæld eller rettigheder.
Men vi deponerer det da ikke der.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-23:
Første spørgsmål: Nu, hvor ordføreren ikke vil forholde sig til problemet med EU, så kan vi da indføre den model i forhold til tredjelande.
Hvad skulle problemet være ved det?
Og er ordføreren ikke enig i, at hvis vi indførte sådan en model, så ville det være et yderst effektivt redskab, for så ville de lande, der gerne vil have, at deres borgere også får mulighed for at studere i Danmark, selvfølgelig skynde sig at lave en god aftale med os, og så er problemet løst?
Det var det første spørgsmål – jeg har lidt tid endnu.
Men hvad sker der lige for Liberal Alliance?
Altså, jeg kan da i hvert fald forstå af en artikel, jeg har læst, af 16. januar 2018, at Liberal Alliances skatteordfører, Joachim B. Olsen, kalder Dansk Folkepartis forslag for udmærket og umiddelbart fornuftigt.
Så hvad sker der lige?
Henrik Dahl (LA), 2018-02-23:
Grunden til, at vi i Liberal Alliance har et system med ordførere, er at sikre, at de enkelte MF'er er sådan nogenlunde godt inde i sagerne, inden de udtaler sig om dem.
Så hvad folk, der ikke er ordførere, har lyst til at sige, må stå for deres egen regning.
Den, der tegner partiet i de her spørgsmål, er mig.
Tak for det, formand.
Med beslutningsforslag B 64 bringer Dansk Folkeparti et meget vigtigt problem på banen.
I dag er der alt for mange udenlandske studerende, som misligholder eller, for at sige det på mundret dansk, sjofler deres studiegæld.
Det er både dyrt, umoralsk og irriterende, og derfor går det selvfølgelig ikke an.
Skal man så indføre et midlertidigt stop med de komplikationer i forhold til EU og EØS, som ministeren allerede har gjort rede for, eller skal man bakke op om den vifte af initiativer, der også er blevet gennemgået?
Vi er altså enige i, at det problem, som Dansk Folkeparti har beskrevet, er væsentligt, og at der skal gøres en indsats, men da vi så samtidig også bakker op om det løsningsforslag, som regeringen kommer med, så er det klart, at det er DF's løsningsmodel, der må vige, og det er så den, vi ikke kan bakke op.
Tak for ordet.
Mads Fuglede (V), 2018-02-23:
Og jeg fornemmer lidt, at det er det samme, du siger nu, altså at situationen er så alvorlig, at man kunne trække i håndbremsen.
Nødret er jo et juridisk udtryk for talemåden, at nød bryder alle love.
Men nødret er også strafbart, hvis der findes lovlige midler, som kan løse problemet i stedet for.
Og derfor har vi jo en række initiativer, som netop er blevet fremlagt, som skal løse problemet.
Og måske skal man kigge på dem, før man tyr til at indføre noget, som vi ved vil være i strid med de regler, vi selv har underskrevet.
Eva Flyvholm (EL), 2018-02-23:
Jeg hæfter mig ved, at ministeren siger, at Forsvarets Efterretningstjeneste og centeret her jo netop ikke er omfattet af persondataloven.
Men det er jo så heldigt, at vi i øjeblikket simpelt hen er i gang med at behandle en ny databeskyttelseslov i Folketinget, som skal erstatte den her persondatalov.
Derfor synes jeg jo, det vil være helt oplagt nu, hvor vi har den her gode mulighed, fordi tingene ligger samtidig, at tage fat i det og sige, om vi så ikke kunne gå ind og sørge for, at Forsvarets Efterretningstjeneste ikke er undtaget de her meget fornuftige databeskyttelsesregler.
Kunne ministeren ikke være interesseret i at være med til at tage en dialog, også med de andre partier, om ikke vi kunne lukke det hul i undtagelsen der?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-02-23:
Nu mener jeg jo ikke, at det er et hul i lovgivningen.
Selvfølgelig kan vi tage debatter om hvad som helst, men jeg mener, at det, der i den her sag er afgørende, er, at Center for Cybersikkerhed i en lang række tilfælde har de her opgaver i forvejen; det er der, ekspertisen er, og derfor kan vi jo lige så godt udnytte det.
Eva Flyvholm (EL), 2018-02-23:
Jeg må sige, at et af problemerne her er jo faktisk, at det ikke handler om, at hvis man omfatter Center for Cybersikkerhed og Forsvarets Efterretningstjeneste i de her regler, så kan man ikke have noget hemmeligt mere.
Men det handler jo om, at lige nu er de undtaget på sådan en højst mærkværdig måde, der gør, at f.eks. deres daglige drift, kan man sige, simpelt hen ikke er underlagt de her meget, meget fornuftige regler for datasikkerhed og beskyttelse, og det synes jeg da er meget, meget problematisk.
Og jeg er bestemt interesseret i, at vi forsøger at løse det her nu, hvor vi faktisk står med muligheden.
Det er jeg ked af at ministeren ikke er helt lige så åben over for, for jeg er meget enig med Alternativets ordfører i, at sådan som tingene ser ud nu, mener jeg simpelt hen ikke, at vi lever op til det, der er EU's regler, og hensigten i NIS-direktivet om at sikre den her ordentlige indsigt og datasikkerhed.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-02-23:
Men det egner sig jo til at blive behandlet under udvalgsbehandlingen, om vi lever op til NIS-direktivet.
Martin Lidegaard (RV), 2018-02-23:
Og det er jo, fordi vi mangler den samlede strategi fra regeringens side, så vi ved ikke, hvad man vil placere i det her center, og hvad man vil placere andre steder, og om det er det her center, der i det hele taget vil få den store nationale centrale myndighedsopgave med at koordinere hele staten.
For hvis det er det, vil der jo komme en masse nye opgaver, vi ikke kender i dag.
Lad mig bare nævne hele koordineringen af samarbejdet med den private sektor, hvor der helt naturligt vil komme en stribe persondata ind af ikkeefterretningsmæssig karakter, som man så skal behandle på en anden måde, fordi man ligger i Forsvarets Efterretningstjeneste.
Jeg er helt med på, at der også er nogle ting, der taler for at lægge det i Forsvarets Efterretningstjeneste.
Men det, der er vores udfordring, er jo, at vi ikke ved, hvad det her center præcis skal lave, og hvad der så er af fordele og ulemper.
Derfor har jeg to spørgsmål til ministeren:
Det første er: Hvornår kommer regeringens samlede strategi på det her område?
For det vil have ret stor betydning, synes jeg, for implementeringen af det her direktiv.
Kan vi nå at få den strategi med i implementeringen af direktivet?
Det andet spørgsmål er: Kan man forsøge at lave en oversigt over fordele og ulemper ved at placere det her center inde i Forsvarets Efterretningstjeneste eller ved siden af det som en civil myndighed under Forsvarsministeriet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-02-23:
Det sidste skal vi nok levere, altså fordele og ulemper ved placeringen.
Det er muligt, det bliver i begyndelsen af april, hvad ved jeg, men altså, det er tæt på.
Og derfor vil den jo falde inden for den tidshorisont, hvor vi behandler det her lovforslag i Folketinget.
Martin Lidegaard (RV), 2018-02-23:
Tak for tilsagnet om at svare på det andet spørgsmål.
Men spørgsmålet er så, om man måske kunne strække ministerens velvilje så langt, at vi ligesom bliver enige om, at vi ikke, om jeg så må sige, helt afslutter behandlingen af det her lovforslag, før vi kender den strategi, som skal implementere det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-02-23:
Nu vil jeg nødig stå og afgive garantier på andre ministres områder, men det er min opfattelse, at vi er tæt på, at regeringens it-sikkerhedsstrategi bliver fremlagt.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-23:
Tak for det.
Anerkender ordføreren, at det her kan være et forebyggelsesværktøj, hvad flere organisationer har været ude at sige det er, og som netop kan forebygge gentagelsestilfælde?
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om ordføreren ikke også anerkender, at der er lagt op til forhandling, at der er lagt op til dialog, og at der er lagt op til at finde løsninger sammen med Folketingets partier med det her beslutningsforslag.
Orla Hav (S), 2018-02-23:
Lad det være sagt som en præmis for dette indlæg, at det er en særdeles vigtig indsats, vi som samfund skal yde for at sikre optimal tryghed for grupper, der har svært ved at beskytte sig selv.
Så for os handler det ikke om, om vi skal beskytte og forebygge, men om, hvordan vi gør det optimalt.
Efter vores bedste overbevisning ligger ansvaret for at sikre samfundets svageste hos den ledelse og det personale, som er nærmest borgeren i dagligdagen.
De skal sørge for, at man lever op til at beskytte de borgere gennem en aktiv personalepolitik og et aktivt lederskab i institutioner og tilbud til borgerne.
Dertil kommer, at en høj etik er vigtigt, og det er vel også det, som en del af de organisationer, der har udtalt sig om emnet, positivt har forudsat, nemlig at det her absolut ikke kan stå alene – der skal noget andet til.
Og for os er det at have et velfungerende uddannelsessystem, som sikrer, at de mennesker, som vi stiller til rådighed for at servicere den her gruppe, som beslutningsforslaget vedrører, har den højest mulige etik.
Etikken skal udgå fra et højt uddannelsesniveau og en involverende personalepolitik og en aktiv ledelse i det daglige.
Vi frygter, at en attest kan blive en sovepude for dette og indgyde falsk tryghed, som ministeren også omtalte, frem for at vi har at gøre med årvågne organisationer, med en aktiv personalepolitik og en engageret ledelse.
Vi har selv spillet ud med et reformforslag og overvejelser i forhold til den offentlige sektor under overskriften »Fingrene væk«, der netop lægger op til, at ansvaret for opgavernes betryggende løsning ligger tæt på borgerne – så tæt på borgerne som overhovedet muligt.
Så af de grunde synes vi ikke, at man rammer skiven rigtigt med det her forslag.
Dertil kommer så, hvilket ministeren jo har været inde på, at der ikke er redegjort for økonomien omkring det.
Vi ser positivt på, at forslagsstillerne indregner såkaldte dynamiske effekter, og det vil vi da gerne være med til at kigge på i andre sammenhænge, men vi synes ikke, der rigtig er redegjort for, hvor man vil skaffe finansieringen.
Hvis ikke man kan få pengene til at passe, ja, så skal Folketingets partier se på det, og Folketingets partier har jo som bekendt mange forskellige prioriteringsønsker, så det kan blive en svær øvelse.
Vi deltager gerne i en fortsat diskussion om, hvordan man sikrer samfundets svageste, og har det udgangspunkt at bruge positive virkemidler.
Det tager vi gerne del i, både i salen, men for den sags skyld også gerne i forhandlinger og i udvalgsbehandlingen.
Så med de her ord vil jeg sige, at vi ikke kan støtte det forslag, som ligger her i dag, men vi er bestemt optaget af emnet.
Mai Mercado (KF), 2018-02-23:
Men at stå her og sige, at jeg som repræsentant for regeringen vil støtte et forslag, som ikke engang er beregnet, og som jeg dermed ikke ved hvad koster,
bliver lige frisk nok, vil jeg sige.
Jeg erklærer mig sådan set altid villig til at lave beregninger.
Man kan bare stille et folketingsspørgsmål, så laver vi meget gerne beregningerne konkret, og så kan man gribe muligheden, når der altså også er en mulighed for at finansiere.
Det vil typisk være via satspuljen.
Det vil også være en mulighed at finansiere via finansloven.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-02-23:
Det skal vi naturligvis nok besvare under udvalgsbehandlingen.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-23:
Så skal jeg bare forstå ministeren korrekt.
Hvis vi fremsætter det andet, vi havde, og ikke tager den moderniserede udgave, som bl.a. har været ønsket fra Ældre Sagen, som netop også ønsker, at ældre skal inkluderes i forhold til det med voksenattester, men hvis vi nu tager den tidligere udgave og fremsætter her i Folketingssalen, skal det så forstås sådan, at så vil regeringen støtte den?
Mai Mercado (KF), 2018-02-23:
Det er jo vigtigt at sige, at det ikke er det samme forslag.
Det er et noget bredere forslag.
Dels er det bredere i sin form, således at det lægger op til flere forskellige typer af kriminalitet, eksempelvis tyveri, det er også bredere i sin form på den måde, at det vil dække flere.
Som jeg lige husker beslutningsforslaget fra dengang, var det møntet på botilbud og plejehjem – noget mere afgrænset, end det altså er for nuværende.
Så det er simpelt hen et bredere spektrum.
Derfor er vurderingen i sidste ende, at det vil medføre en omkostning på 10 mio. kr. årligt, som regeringen i alt fald ikke ser nogen mulighed for at kunne finansiere på det foreliggende grundlag.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-23:
I sidste samling behandlede vi jo det her beslutningsforslag, som nu foreligger i en moderniseret udgave, og der bakkede regeringspartierne op om det og syntes, at det var vigtigt.
Hvad har ændret sig siden?
Nu sidder den tidligere opposition i regering, og så støtter man ikke længere forslag om voksenattester.