runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Jeg opfatter ønsket om en Palæstinas plads i København som en støtte til palæstinenserne og ikke som et angreb på Israel.
Jeg tror, det er en solidaritetserklæring over for de palæstinensere, der i mange år har lidt og er blevet fordrevet.
Jeg opfatter det ikke, og jeg har heller ikke nogen grund til at tro, at de radikale medlemmer af Borgerrepræsentationen gør det, som en krigserklæring mod Israel, overhovedet.
Vi har taget entydigt og skarpt afstand fra terrorangrebet den 7. oktober, og jeg har ikke på noget tidspunkt og på nogen måde, hverken direkte eller indirekte, og det er der heller ikke nogen af mine radikale frænder der har, forsøgt at undskylde Hamas' modbydelige overgreb.
Steffen Larsen (LA), 2024-10-03:
Tak, og tak for en god tale.
Men der er nu noget, jeg bliver nødt til at spørge ind til, og det er, at Radikale Venstres medlem af Borgerrepræsentationen i København Kashif Ahmad i aften stemmer for, at der skal være en Palæstinas plads i København.
Det kan man mene alle mulige ting om, og der kan være både gode og dårlige argumenter for det, men hvad jeg dog ser som værende helt skævt, er, at Kashif Ahmad skriver, at timingen for det ikke kunne være bedre.
Med hensyn til terrorangrebet den 7. oktober sidste år er det om 4 dage man kan sige »jubilæet« for det er, og der er lige blevet kastet håndgranater ved den israelske ambassade i København, og så mener man, at timingen ikke kan være bedre.
Der kunne jeg godt tænke mig, at Radikale Venstres formand tog og gav sin kommentar på, om han synes, den timing er helt perfekt.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Jeg synes da egentlig, jeg er meget tillidsfuld.
Jeg siger jo netop, at jeg tror, der er rigtig mange ældre, der gerne vil bidrage.
Jeg tror, der er rigtig mange, der møder aldersdiskrimination, dårligt arbejdsmiljø og mangel på uddannelse til at omskole sig.
Alt det vil jeg gerne komme i møde, for jeg er overbevist om, at rigtig mange mennesker gerne vil tage et ansvar, når de er ældre, som når de er seniorer, som når de er voksne, som når de er unge.
Hele vejen igennem livet bygger vores velfærdssamfund på, at vi har den tillid, og at folk har pligt til at bidrage, når de kan, og selvfølgelig skal hjælpes, når de ikke kan.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-10-03:
Jeg kender også ældre, som ikke kan fortsætte på arbejdsmarkedet, og som bliver fyret og ikke kan få job igen, fordi de er seniorer.
Hvorfor er det så svært for Radikale Venstre at have tillid til, at folk faktisk gerne vil arbejde, hvis de kan?
Det handler også om respekt, i forhold til at man selv har muligheden for at vælge en værdig tilbagetrækning, hvis man ikke længere kan, og i forhold til at man ikke skal gå direkte fra arbejdspladsen og hjem i sygesengen, men at man faktisk også skal have mulighed for at få nogle gode år på pension, hvor man kan mærke, at alternativet til at blive på arbejdsmarkedet kunne være, at man netop risikerer at være invalid resten af ens liv.
Hvorfor skal der være den forskel?
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Det, jeg efterlyser, er en ærlig diskussion om prioriteringer.
Jeg ville da hjertens gerne nedsætte pensionsalderen til 60 år og gøre de ældre glade, hvis det ikke betød, at jeg var nødt til at spare milliarder på vores velfærd, milliarder på børn og unge og milliarder på sundhedsvæsenet for den sags skyld.
Vi bliver jo nødt til at være ærlige.
Det har en konsekvens, hvis vi dropper velfærdsaftalen.
Det koster penge, mange, mange milliarder kroner.
Det betyder, at vi ikke kan investere i noget andet.
Jeg er med hele vejen.
Lad os give dem de muligheder.
Lad os bekæmpe aldersdiskriminationen.
Men jeg er ikke enig i, at seniorpensionen er så uattraktiv, for det er jo den, alle ældre, der er nedslidte, søger.
Man skal ned til lægen og have en lægeattest – det er rigtigt – men jeg synes ikke, det er et urimeligt krav, at man skal det, hvis man ønsker at blive betalt for ikke at gå på arbejde, før man når folkepensionen.
Men jeg har ikke noget ønske om at genere nogen ældre.
Jeg tror faktisk, der er rigtig mange, som gerne vil bidrage, og som er optaget af deres børn og børnebørns fremtid.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-10-03:
Tak for det, og tak for talen.
Det er jo ret præcist, hvordan Radikale ser samfundskontrakten, som jeg tror ordføreren kalder det, i forhold til unge og ældre.
Der synes jeg ikke, at det i forhold til Radikales syn på det er helt så fedt at være ældre, som det er at være ung.
Jeg kender ingen, som i overhovedet ingen, som går på pension, hvis ikke de har brug for det.
Jeg kender til gengæld nedslidte, som ikke kan få seniorpension.
Det er en bureaukratisk proces, hvor nogle andre skal tage stilling til, om man kan få den her pension eller ej.
Det er virkelig ikke fedt.
Jeg har ligesom De Radikale stor tillid til, at unge ved bedst, hvad der er godt for dem.
Jeg undrer mig bare så meget over, at De Radikale har så svært ved at have tillid til, at det ved ældre også bedst selv.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Vi er på vej med en landdistriktspolitik.
Det er jo os, der sidste år reddede de udsatte gymnasier i Danmarks yderområder sammen med Danmarksdemokraterne.
Det var os, der tog det ind i finanslovsforhandlingerne.
Jeg kan høre, at det er os, der kommer til at gøre det igen i år, hvor regeringen igen vil skære på en stribe udkantsgymnasier.
Det er jo nerven derude.
Vi ønsker at fremme en bedre kollektiv transport for de unge, så de kan komme til deres uddannelsesinstitutioner derude.
Vi har masser af landdistriktspolitik.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-03:
Det er bare, fordi der var en diskussion med en spørger fra Socialdemokratiet om, at den måde, man fra De Radikales side finansierer noget af det på, er ved at fjerne nogle tilskud, man får til ejerboliger, også ude på landet.
Man kan sige, at det nok er, fordi den måde, Radikale Venstre ser verden på, og hvordan vi gør det ude på landet, nok er lidt forskellige.
For nogle af de præmisser, som Radikale Venstre også har på miljøpolitik og på den her grønne omstilling, er, at solcellerne skal stå ude på landet, og at skoven også skal være ude på landet.
Og ja, så kan vi heller ikke sælge vores huse, og det må man bare leve med, kan jeg forstå.
Vil ordføreren så i hvert fald være åben over for, at vi begynder at snakke meget mere græs i stedet for bare skov i forhold til at løse miljøproblemstillinger?
Tak for det.
Jeg skal bare lige have det klarlagt.
Ordføreren sagde, at folk havde nydt godt af det her boligskattestop og tjent millioner på deres ejendomme.
Mener ordføreren, at det gælder hele landet?
Mette Thiesen (DF), 2024-10-03:
Tak for det.
Hvad man tænker og tror derhjemme, må man helt selv om, men man skal ikke undervurdere, hvor meget islam bliver infiltreret i det danske samfund.
Der er en grund til, at Priden ikke kørte igennem Nørrebro.
Altså, vi har massive problemer i Danmark, og det var egentlig derfor, jeg stillede spørgsmålet.
For det er en kæmpe trussel internt.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Jeg kender ikke baggrunden for den konkrete formulering, og derfor kan jeg ikke forholde mig til det.
Som sagt betragter jeg det ikke som en fjendtlig erklæring over for Israel, men som et udtryk for, at også det palæstinensiske folk lider frygteligt i de her dage, uger og måneder, om det så er i Gaza, det er i Libanon eller det er på Vestbredden.
Det gør israelerne også, men det gør palæstinenserne også.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-03:
Tak for det.
Jeg bemærkede, at Radikale Venstre på forsiden af Politiken for få uger siden sammen med tre forskere kritiserede regeringens kommende gymnasiereform.
Anledningen var, at de mente, at det her skærpede adgangskrav til stx, som den indebærer, vil føre til mindre social mobilitet og måske medføre, at nogle ikke vil kunne blive forskere.
Men virkeligheden er jo, at vi åbner gymnasierne op for mere end 11.000 unge pr. år.
Det gør vi med den her kommende reform.
Anerkender ordføreren, at Radikale Venstre var for hurtig på aftrækkeren i den kritik, og at vi faktisk gør rigtig meget for uddannelse, hvad det angår?
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Jo, egentlig var det en udløber af den diskussion, som statsministeren rejste om, at hvis vi ikke på et eller andet tidspunkt gør noget i forhold til at forsøge at tvinge parterne til forhandlingsbordet, så kommer de det nok ikke.
Så er der været lidt diskussion om, hvad det var, statsministeren mente, men jeg forstår, at det ikke var militær intervention, men at det kun var, hvis vi var i en situation med fred, så vi kunne have nogle fredsbevarende styrker.
Det er jeg i øvrigt enig med statsministeren i i den situation.
Men hvordan kommer vi dertil?
Der er det bare min konstatering, at EU efter min mening ikke gør nok aktivt for at få parterne til det forhandlingsbord.
Vi er Israels største handelspartner, og vi er palæstinensernes største bidragsyder.
Det giver os to meget store håndtag.
Og noget af det, jeg helt konkret har peget på, og som har været diskuteret i EU, og som jeg tror man måske godt kunne samle EU om, er, at for så vidt angår bosættelserne på Vestbredden, går det jo amok i de her dage og uger, og det er meget, meget voldsomt, og at man dér skulle overveje at sanktionere de finansielle institutioner, som gør de bosættelser mulige, og det tror jeg ville kunne få en ganske stor virkning på præcis det.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-10-03:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er lige her til middag kommet hjem fra den store FN-rejse, som jo finder sted hvert efterår her fra Folketinget, og hele det internationale system og Sikkerhedsrådet er selvfølgelig ekstremt optaget af den mulige storkrig i Mellemøsten, som vi alle sammen med rædsel kigger på som noget, der kan ske, og noget, som vi også i månedsvis har advaret meget om, i hvert fald vores to partier, når vi har haft debatterne her i Folketinget.
Jeg noterede mig, at hr. Martin Lidegaard i partilederdebatten i tirsdags på DR åbnede op for muligheden for sanktioner som et redskab i forsøget på at få bremset den eskalering, fordi det, der er i gang, jo netop er en katastrofe for adskillige landes civilbefolkning.
Vil ordføreren ikke sætte nogle flere ord på, hvad det er for nogle sanktioner, Radikale Venstre har i tankerne?
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Hvis jeg kunne svare på det spørgsmål på 30 sekunder, ville jeg være et større talent, end jeg er.
Men jeg deler analysen af problemet.
Det gælder vores små virksomheder, det gælder vores store virksomheder, og det gælder jo også statsadministrationen og utrolig mange steder i vores samfund, og det er måske også et resultat af digitaliseringen; vi har desværre været alt for gode til at bruge de teknologiske muligheder for at stille flere krav og lave mere snørklede regler.
Hvordan man får saneret i det og lavet enkle systemer, der er til at forstå, og som skubber til kreativitet, foretagsomhed og iværksætteri i stedet for at bremse det, er også en dagsorden, jeg gerne vil samarbejde med Konservative om.
Birgitte Bergman (KF), 2024-10-03:
Det var næsten ligesom dengang i skolen, hvor man tænkte, at nu kunne man få lov at gå hjem.
Men det kunne vi så ikke.
Jeg vil lige stille et spørgsmål om bureaukrati, for det er bydende nødvendigt for os i Det Konservative Folkeparti, at vi reelt får noget handling på det område og ikke mindst får sikret, at ressourcerne går til kerneopgaven og ikke til al mulig administration.
Ifølge SMV Danmark bruger alene vores små og mellemstore virksomheder 50 mio. timer om året på bureaukrati.
Det svarer til 25.000 fuldtidsstillinger.
Det tager jo livet af dem, og det er dybt bekymrende, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Radikale Venstre, hvordan vi får brudt med det bureaukrati.
Nu er min tid gået, men jeg vil gerne høre ordføreren, hvor vi skal sætte ind.
Pause Pause (Pause), 2024-10-03:
Mødet er udsat.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Det kan jeg svare helhjertet ja til, og jeg er også glad for de samarbejder, vi har haft med De Konservative og Liberal Alliance på det område.
Der er stadig en del skridt at tage, og det håber og tror jeg vi kan fortsætte med at prøve at presse på for.
Der er vel ikke noget, der er vigtigere for en virksomheds konkurrencekraft end at have dygtige og veluddannede medarbejdere og have nok af dem – det er jeg også enig i.
Birgitte Bergman (KF), 2024-10-03:
Og tak for talen.
Da SVM-regeringen trådte til, bedyrede statsministeren, at arbejdskraft er den nye valuta, men det nytter bare ikke noget, hvis ikke der er medarbejdere nok at få.
Mere end fire ud af ti virksomheder fortæller, at deres vækst er hæmmet på grund af manglende arbejdskraft, og 54 pct. af virksomhederne forventer manglende arbejdskraft frem mod 2030.
Det er jo ret alvorligt.
I Det Konservative Folkeparti er vi kommet med et erhvervspolitisk udspil, som netop skal hjælpe virksomhederne.
Det handler bl.a. om at sænke beløbsgrænsen for udenlandsk arbejdskraft, det handler om at sætte flere faggrupper på positivlisten og ikke mindst om at give udenlandske talenter mulighed for at prøve at arbejde i Danmark i 90 dage, og så er der mange andre gode tiltag.
Det vil batte langt mere for virksomhedernes bundlinje end bare at afskaffe en helligdag.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren, om Radikale Venstre deler Det Konservative Folkepartis ønske om, at det skal være nemmere at få international arbejdskraft.
Tak for det.
Og tak for talen.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Vi risikerer også, at de ungdomsinstitutioner, vi bruger så mange penge på at lave ude i udkantsområderne, vil få så få, der kan komme ind på det almene gymnasium, at der slet ikke er plads til rigtige linjer i det almene gymnasium dér længere.
Det vil sige, at der i praksis vil være dele af Danmark, hvor du ikke kan vælge det almene gymnasium længere.
Det er jo gift for at skabe et helt Danmark.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2024-10-03:
Men anerkender ordføreren ikke, at det også betyder noget, om man har forudsætningerne for at kunne gennemføre det boglige gymnasium?
Sådan skulle det gerne være.
Men det er nu engang sådan, at vi aldrig har haft flere ufaglærte studenter, end vi har i dag.
Vi er oppe på 25.000 unge.
For dem er gymnasiet blevet en uddannelsesmæssig blindgyde, og det er jo den blindgyde, vi vil omdanne til en farbar og flersporet vej frem ved netop at tilbyde et mere praktisk gymnasium.
Kan ordføreren ikke se, at det faktisk er en håndsrækning til dem?
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Jeg forsøgte faktisk at gøre mig umage med i min tale at sige, at vi er med på den del, der handler om at lave en ny uddannelse, målrette hf mere til erhvervsuddannelserne, skabe en bedre sammenhæng mellem hf og erhvervsuddannelserne, investere mere i erhvervsuddannelserne og ikke mindst lave nogle fælles campusser, hvor de forskellige ungdomsuddannelser kan mødes.
Det er vores egen politik, vi har foreslået det længe.
Der, hvor vi synes kæden hopper af,
er, at man så laver forskellige karakterkrav og adgangskrav på de forskellige gymnasiale uddannelser, fordi vi synes, at regeringen dermed signalerer, at noget er for nogle, og at noget andet er for nogle andre, og vi tror, at det fra start risikerer at stille det praktiske gymnasium, det nye epx, i en situation, hvor folk vil tænke, og hvor de unge vil tænke: Er det et B-gymnasium?
I hvert fald kan man sige, at det vil betyde, at drengene, folk i yderområderne og børn fra ikkeboglige hjem får sværere ved at komme på det almene gymnasium, hvis de har den lyst og de har den drøm i deres liv.
Det er det, jeg ikke bryder mig om.
Jeg oplever, at det er et klassegymnasium, man er ved at indføre.
Jeg ved ikke rigtig, hvad skal sige.
Nu så jeg forleden undervisningsministeren i Deadline netop sige: Vi vil lave adgangskrav til højniveauuddannelserne.
Så det er ikke mig, der taler om højniveauuddannelser – de bliver kaldt det, fordi de er på et fagligt højere niveau, og derved signalerer man jo også, at der her er nogle uddannelser, hvor man har lov til at have nogle fagligt højere niveauer, end man har på visse andre uddannelser.
Jeg synes, det er fair at lave to forskellige uddannelser, hvor man så til gengæld har et højere praktisk niveau på det praktiske gymnasium.
Så problemet er jo ikke at lave forskellige uddannelser.
Problemet er, at hvis man så laver et markant højere karakterkrav til det ene end til det andet, hvad er det så for et signal, man sender til de unge, og hvad det for en sammensætning, man får på gymnasierne og de andre uddannelser, og hvad er der så pludselig af muligheder for at tage højniveaufagene ude i yderområderne, hvor der ikke er så mange unge?
Der er mange komplikationer ved det her.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Det er der mange sympatiske takter i, synes jeg.
Men i forhold til det konkrete forslag, som vi har hørt fra regeringen, altså hvor man nedlægger 10. klasse og hf og laver en ny epx-uddannelse, hvor det så skal være på de samme campusser, men med forskellige adgangskrav, vil jeg spørge: Hvordan ser I på det?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Tak for det.
Det er en stor debat, hvor jeg skal nå at svare på 1 minut.
Lad mig prøve at tage fat i nogle ting.
Vi synes, det er rigtig godt, at man eksempelvis – nu starter vi helt nede i folkeskolen – har sløjfet uddannelsesparathedskravet.
For man startede jo allerede helt nede i 7. klasse med at se, om eleverne overhovedet var gearet til at tage en længerevarende uddannelse.
Jeg tror, at det er det, der er min pointe, altså at vi i Alternativet ønsker, at børn skal være børn i langt højere grad, i stedet for at de skal spores ind på et arbejdsmarked for at yde, til de bliver minimum 70 år.
Det handler også om, at vi skal have mindre karakterræs.
Vi vil gerne kigge på, hvad det er, de unges mistrivsel handler om.
Vi er med på, at det handler om mere end karakterræset, men det er jo en forventning fra samfundet sammen med de her højere og højere krav til, hvordan man skal være som ung i samfundet i dag.
Så vi håber på langt større fleksibilitet og meget mere inddragelse af de unge.
Martin Lidegaard (RV), 2024-10-03:
Så det tror jeg ikke jeg vil udfordre fru Franciska Rosenkilde i forhold til.
For nu havde vi jo en lidt heftig uddannelsespolitisk debat lige før omkring fremtidens ungdomsuddannelser, og hvordan man skal bygge dem op.
Vi får jo et nyt forslag fra regeringen her i næste uge angående de her nye gymnasiale uddannelser og adgangskrav osv.
Hvor er Alternativet egentlig henne i den debat, og hvilken uddannelsespolitik synes I skal føres for den gruppe af danskere?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Ja, det står ordføreren frit for.
Du ville nok heller aldrig høre mig rose Margaret Thatcher for at være kvindelig politiker i England – ellers uden sammenligning.
Men det handler jo ikke kun om køn; det handler også om, hvad det er for nogle værdier, man har med.
Og det, som det med køn også står for, er, at der skal være langt mere balance mellem klassisk feminine og klassisk maskuline værdier.
Og jeg må alt andet lige sige, at Pia Kjærsgaard da i hvert fald i min optik har bidraget til de maskuline værdier, der er rigeligt af herinde i forvejen.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-03:
Hun har gjort, at det ikke ser ud, som det gør lige over sundet i Sverige, hvor det er grænsende til, at vi kan sige, at Sverige nok er tabt.
Jeg ved ikke, om de nogen sinde får ryddet op i det morads, de har skabt med en fuldstændig forfærdelig udlændingepolitik.
Så jeg undrede mig bare over, at der ikke var flere, der ligesom kunne anerkende det store stykke arbejde og som minimum anerkende, at det er den første kvindelige formand for Folketinget, alt andet lige.
Så det studsede jeg bare over, men ordføreren bekræfter jo så, at det klinger lidt hult, for man vil kun rose de frontfigurer, man er enig med politisk.
Det synes jeg bare virker lidt mærkeligt.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Jeg vil gerne tage hatten af for, at Pia Kjærsgaard har siddet her i 40 år.
Det er alt andet lige lidt af en præstation, må man sige.
Jeg har kun siddet her i 2 år, så 40 år virker godt nok som lang tid; det må jeg nok indrømme.
Når det så er sagt, synes jeg da, det er helt centralt, om man er politisk enig eller ej.
Jeg har uagtet køn ikke tænkt mig at sidde og rose et folketingsmedlem, når jeg er dybt uenig i personens livssyn og politiske karriere, og som jeg for øvrigt synes har bidraget rigtig meget til en dårlig stemning i forhold til både dansk integrationsdebat og mange andre politiske emner.
Så jeg ville synes, det var mærkeligt at skulle rose en kollega, som jeg er dybt politisk uenig med.
Men man kan jo ikke tage fra hende, at hun har siddet her i 40 år, og det i sig selv synes jeg er imponerende.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-03:
Tusind tak.
Jeg går ned ad et lidt andet spor, for der var noget, der undrede mig rigtig meget.
For ganske nylig meldte fru Pia Kjærsgaard jo, at hun, som har haft en glorværdig karriere i Folketinget og er grunden til, at vi ikke har svenske tilstande, ikke genopstiller og træder ud af Folketinget.
Og så studsede jeg bare over, at stort set ingen venstrefløjskvinder var ude at rose den første kvindelige formand for Folketinget og en kvindelig partileder, som alt andet lige har ændret dansk politik for altid.
Jeg studsede også over ordførerens udtalelser i en podcast, hvor hun argumenterede med, at det var, fordi man var politisk uenig med fru Pia Kjærsgaard.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Det, der jo er så begrædeligt på alle mulige måder, er det, vi ser lige nu udvikle sig for øjnene af os, hvor historien jo desværre på mange måder gentager sig igen og igen, når det handler om krig, retten til at forsvare sig og oprustning.
Men det handler jo også om at stå fast på ikke at eksportere våbenteknologi til Israel, når det er, at de er under anklage for at begå krigsforbrydelser, men samtidig jo også på at blive ved med at insistere på fred og på samarbejde og derved også bruge sanktioner, eksempelvis de økonomiske.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-10-03:
Det vil jeg se meget stærkt frem til et fortsat samarbejde med Alternativet om.
Jeg er sikker på, at vi kan finde mange, mange fælles ting.
Konkret i forhold til det eskalerende konfliktniveau i Mellemøsten og faren for en regulær storkrig, hvor hele diskussionen omkring våbeneksport jo ligger, er et af de instrumenter, som vi sammen har været med til at lave forslag om, økonomiske sanktioner eller andre former for sanktioner.
Hvordan ser fru Franciska Rosenkilde perspektiverne for at fortsætte det arbejde, ikke bare i Danmark, men også på europæisk niveau, nu, hvor Danmark næste år træder ind og overtager formandskabet i EU?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-10-03:
Tak for ordførerens kommentarer om både talen og samarbejdet på Københavns Rådhus, som jeg er meget enig i.
Jeg tænker, at noget af det, som det handler om helt generelt for udenrigspolitikken, især i det år, vi kigger ind i, hvor jeg håber på et fortsat godt samarbejde med Enhedslisten, er klart at tale for fredens skyld, at tale for de civile, at stå på folkerettens side og nu mere end nogen sinde før insistere på, hvor vigtigt det er at blive lige så ambitiøse, når vi taler om fred, som når vi taler om krig.
Vi opruster og er meget opsatte på hele tiden at købe mere materiel.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi bliver lige så ambitiøse, når vi taler om fred, om diplomati og egentlig også om noget så lavpraktisk som arbejdsforholdene i forsvaret, altså at vi også hele tiden husker den menneskelige dimension af den virkelighed, vi står i.
Vi synes, det er en rigtig dårlig idé at nedlægge 10. klasse.
Det er et år – apropos at have lidt mere tid og ikke skulle stresses igennem et system – som rigtig mange unge finder en ro i at tage for at blive afklaret om, hvad de ellers vil.
Så vi ønsker ikke at nedlægge 10. klasse, og i det hele taget forekommer det mig virkelig spøjst, at man som et af verdens allerrigeste lande vil forringe et uddannelsessystem.
Det bedste, vi kan gøre, er hele tiden at skabe det bedste uddannelsessystem overhovedet.