runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (M), 2024-12-04:
Vi er jo enige om, og det har vi egentlig været tydelige om fra starten i forligskredsen, at det er klart, at de studerende, der skal søge ind på deres bacheloruddannelse i de kommende år, jo skal vide og have et eller andet tydeligt blik for, hvad det er for nogle muligheder, der ligger i den anden ende af en bacheloruddannelse.
Det sætter selvfølgelig en eller anden naturlig deadline for det.
Vi står fuldstændig bag de politiske ambitioner, vi har sat os.
Det er det, vi forsøger her.
Er det vanskeligt at lave ting om?
Ja, for pokker, det er vanskeligt.
Er det et argument for ikke at gøre det?
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-04:
Man må gerne lave vanskelig ting, men man skal også tage sig tid til at få dem gjort.
Og ved høringen i sidste uge omkring kandidatuddannelserne sagde universitetsrektorerne i hvert fald, at de mente, at deadline ville være i januar.
Så er ministeren enig i, at der senest skal være en melding der?
Christina Egelund (M), 2024-12-04:
Jeg ved ikke lige helt præcis, hvad spørgsmålet var her, men jeg noterede mig, at spørgeren erklærede sig rystet.
Men så må spørgeren jo have en meget voldsom hverdag, fordi alle aktivitetsbaserede ordninger, f.eks. på ydelsesområdet, jo fungerer på præcis den her måde.
Vi kan ikke – det kan spørgeren ikke, og det kan den til enhver tid siddende regering ikke – på forhånd vide, hvor stor aktivitet der vil være på en given ordning.
Sådan er det med andre ordninger, og sådan har det også været, da man indførte erhvervskandidatordningen.
Derfor må jeg bare betrygge spørgeren i, at hun så ikke behøver at gå rundt og være rystet og bekymret.
For i takt med at der kommer flere og flere erhvervskandidater, så er de finansieret.
Jacob Jensen (V), 2024-12-04:
Det er et meget, meget relevant spørgsmål, og tak for det.
Svaret er fra min side følgende: Fiskeri med tunge bomtrawl og kædemåtter hænger ikke sammen med en bæredygtig forvaltning af vores fiskeressourcer og beskyttelse af vores havmiljø.
Ved at anvende kædemåtter kan tunge bomtrawlere i højere grad udøve fiskeri på den hårde havbund, også på stenrevene.
Her ville andre slæbende redskaber sidde fast på grund af de store sten og de ujævnheder, der er, men med kædemåtterne trækkes redskabet hen over stenene.
Endnu mere bekymrende er det, at disse områder udgør vigtige opvækstpladser for de mindre fisk.
Der er ikke præcise oplysninger om, hvorvidt eller i hvor høj grad, kædemåtter bliver anvendt i Skagerrak, men det ændrer ikke på, at det efter min mening ikke bør være tilladt.
De sårbare revområder skal beskyttes; de skal ikke ødelægges.
Det har vi også arbejdet på fra dansk side igennem længere tid med et forslag om beskyttelse af fem rev i Nordsøen og Skagerrak.
Det er ved at blive vedtaget, og det er positivt, men der skal mere til.
Jeg har løbende været i dialog med de lokale fiskere, bl.a. fra Thorupstrand.
Jeg havde også her i sidste uge et rigtig godt møde med dem om, hvordan sagen her skal håndteres fremadrettet.
Jeg kommer også til at tage sagen op med mine ministerkollegaer fra Nederlandene og Belgien sammen med EU’s nye fiskerikommissær.
Sideløbende har jeg også bedt om, at sagen bliver taget op i det regionale samarbejdsforum for Nordsøen og Skagerrak.
Efter jeg har læst resultaterne fra forskningsprojektet, som vi har fået gennemført i Jammerbugt, synes jeg, at vi har en god sag fra dansk side i forhold til at kunne få udfaset bomtrawlfiskeriet i Skagerrak.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-04:
Tak for svaret, minister.
Det er netop vigtigt, at vi får taget det videre, så vi får stoppet brugen af det her.
Heldigvis har vi ikke længere danske fiskere, der anvender disse redskaber.
Jeg mener, vi har en dansk fisker tilbage, der har redskaberne, men ikke bruger dem og har søgt ophugningsstøtte, så der er ingen danske fiskere, der gør det her, netop fordi man er klar over, at i Skagerrak og mange andre steder er stenrevene vigtige opvækstområder for yngel.
Jeg kan forstå, at ministeren også har været oppe og tale med fiskerne i Thorupstrand.
Det har jeg også, og fiskerne deroppe fortæller jo netop, at de bare kan se det her og har set det flere gange, altså at
når man har haft et godt fiskeri i Skagerrak og der er gode fangster, så kommer de her hollandske bomtrawlere med det her slags udstyr på deres bomme og ødelægger havbunden deroppe, og så daler fangsterne voldsomt.
De er der i en kortere periode på 2-3 år, hvor de fanger meget.
Så forsvinder de, og så kan fiskerne i Thorupstrand netop måle, at så stiger mængden af fisk stille og roligt igen, indtil det er oppe på et vist niveau.
Så kommer hollænderne en gang mere, og så er det forfra.
Derfor er det netop vigtigt, at vi kommer videre, så jeg er selvfølgelig glad for at høre, at ministeren har fokus på at tage det her med ned til sine kolleger i Holland og Belgien og EU og få gjort noget ved det.
Men kan ministeren røbe noget om, hvad der kunne være et slag på tasken i forhold til en tidsplan for, hvornår der kan være landet noget, så vi rent faktisk får beskyttet de her områder, netop fordi det er meget specielle områder ude i Skagerrak?
Det er nærmest en form for indhav med den beliggenhed, og der er de her limsten, der ligger derude som rev, så det er jo supervigtigt, at vi får gjort noget forholdsvis hurtigt og rent faktisk bevarer den type fiskeri, som der også er ved Thorupstrand, og som jo er den måde, man har gjort det på før i tiden.
Det er et område, hvor vikingerne også holdt til i sin tid og byggede deres skibe og var ude at fiske og sådan noget.
Det er jo bare vigtigt at få beskyttet det her, så er der et bud på en tidsplan?
Jacob Jensen (V), 2024-12-04:
Altså, hvis det står til mig, er det omgående; og det står så ikke alene til mig.
Men det står i hvert fald til mig at tage det her op over for dem, som det vedrører, nemlig hollænderne og belgierne, som er dem, der udøver fiskeriet i Skagerrak og har en kvote, hvor man bruger det her redskab.
Det er også op til mig – og det har jeg tænkt mig at gøre, så hurtigt det praktisk talt kan lade sig gøre – at tage det op med Kommissionen og kommissæren, for det er netop gennem fælles EU-regler, at man skal håndtere de her ting.
Vi kan selvfølgelig gøre det, og det har vi gjort i forhold til det danske fiskeri.
Men som spørgeren også rigtigt siger, har det været meget begrænset, da vi kun havde en enkelt fisker i forhold til det her redskab.
Så det her kommer jeg til at gøre omgående, og allerede på mandag i næste uge har jeg et rådsmøde, hvor jeg har tænkt mig at konfrontere mine i øvrigt gode kollegaer i både Holland og Belgien med det her spørgsmål.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-04:
Tak for det, og vi springer straks ud i det: Hvad mener ministeren om, at de hollandske fiskere bruger jernkæder og jernmåtter i Skagerrak, når de danske fiskere ikke bruger disse redskaber for at skåne værdifulde stenrev?
Så vidt, så godt.
Jeg tænker, at indtil vi så har noget på plads om det, vil jeg sige, at der jo har været, og det har ministeren sikkert også bemærket, mange historier om, at de her udenlandske fiskere slukker for deres udstyr om bord, så man ikke helt kan se, hvor de er henne.
Måske har der ikke været den kontrol og opfølgning, der skal være netop med dem, og kontrollen har måske mere været rettet andre steder hen.
Så kunne ministeren være indstillet på, at vi sørger for at sige til vores fiskerikontrol og Fiskeristyrelsen, at det altså er her, I skal have tjek på, om de er de steder, de må være?
Jacob Jensen (V), 2024-12-04:
Jeg er meget tryg ved, at Fiskeristyrelsen, som jo er myndighed her, netop har blik for det.
Jeg hører i hvert fald også fra kollegaerne i både Holland og Belgien, at de nogle gange opfatter det, som om de bliver overkontrolleret i forhold til de danske fiskere.
Jeg skal ikke kunne sige, om det er tilfældet.
Det er selvfølgelig Fiskeristyrelsen, der som myndighed vurderer, også ud fra sådan en risikobaseret tilgang, hvorhenne og hvordan man skal kontrollere de her ting.
Men det er klart, at selvfølgelig skal der være styr på de her ting, og at man skal overholde reglerne overholdes.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-12-04:
Det er jeg glad for at høre, og så håber jeg selvfølgelig, at ministeren også vil være med til at sikre, at vi følger op på det, så der er den kontrol.
Jeg har også hørt, at hollænderne føler sig lidt presset af vores kontrolskibe herhjemme.
Jacob Jensen (V), 2024-12-04:
Jeg vil bare gentage, at det sådan set er positivt, at vi har fået en aftale i stand om fem områder, som nu bliver beskyttet.
Det ændrer ikke på, at vi selvfølgelig også skal følge op på og håndtere resten – ikke mindst i Skagerrak, som det her drejer sig om.
Det gælder også i forhold til den kontrol, der bliver udøvet, og at den selvfølgelig skal være målrettet, risikobaseret og effektiv.
Og jeg har sådan set stor tillid til, at Fiskeristyrelsen også håndterer det, men selvfølgelig skal det være inden for de rammer og regler, der gælder.
Det ændrer heller ikke på, at vi skal have slukket, ikke for systemerne, men for måden at kunne arbejde på, hvad de her fiskeriredskaber angår.
Det er det, jeg tænker at tage op nu her omgående med mine kollegaer fra Holland og Belgien, såvel som med den nye fiskerikommissær.
Mette Kierkgaard (M), 2024-12-04:
Jeg mener, at vi har en pligt til at sikre, at vi overholder straffeloven og er en retsstat.
Vi har en pligt til at sikre rammerne for en god ældrepleje.
Og så har man ansættelsesmæssigt både i kommunerne, men også hos de private leverandører fokus på at indhente straffeattester.
Man kan trække referencer.
Man har tæt faglig ledelse.
Man kan se, når det er sådan, at der har været nogle tjenesteforsømmelser osv.
Og alt det med borgernær og medarbejderfaglig tæt ledelse er en nøgle i forhold til at forebygge, at vi ser situationer som den her ske.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-04:
Tak, formand.
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at man som sosu-assistent kan misbruge sin stilling til at få adgang til sårbare ældre, misbruge dem seksuelt, få en straf for dette og efter 5 år vende tilbage til samme job?
Mette Kierkgaard (M), 2024-12-04:
[Lydudfald]
... der tilskynder dem.
Og det tror jeg sådan set vi alle sammen er enige om.
Nu kender jeg den konkrete sag alene fra pressen, og jeg synes jo grundlæggende, at det er forfærdeligt.
Jeg har også læst mig til, at sagen er behandlet i byretten, og at den dømte har anket dommen til frifindelse, hvilket vi, jævnfør at vi bor i en retsstat, selvfølgelig har behov for at afvente.
Jeg tror, at det spørgsmål, mange af os stiller os selv – det er i hvert fald det, jeg stiller mig selv – er: Hvordan kan vi undgå, at det sker igen, og, ikke mindst, hvordan kan det overhovedet være sket?
Her er det jo vores opgave i Folketinget at fastsætte de lovgivningsmæssige rammer for en værdig ældrepleje og at fastsætte nogle strafferetslige betingelser for, hvad der sker, hvis der er anlagt en sag.
Det er jo så derefter kommunens og også de private leverandørers ansvar at understøtte og etablere en kultur, hvor der er en omsorgsfuld ældrepleje.
Det kan man jo gøre på en række forskellige måder.
Først og fremmest kan man gøre det med faglig ledelse.
Vi ved, at et af de allervigtigste greb er ledelse, borgernær faglig ledelse, og vi ved også, at noget af det, der forebygger ting som dem i at ske, er, at vi sikrer rigtig gode ansættelsesforløb.
Det er jo sådan, at man inden for gældende ret kan lave en række ting; man kan søge referencer, man kan have gode samtaler, og så kan man jo også formulere politikker for ansættelse ude i kommunerne.
For mig at se er det helt naturligt, at det skal være et stærkt fokus i den fremtidige ældrepleje.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-04:
Det er vi i Dansk Folkeparti slet ikke uenige i.
Men vi taler om nogle af de her ret groteske sager, som vi ser med jævne mellemrum.
Jeg har tidligere bidt mærke i en sag fra Helsingør, hvor en medarbejder begik overgreb – stod og var utrolig ubehagelig over for en ældre dement dame, filmede det og lagde det ud på de sociale medier – og fik ansættelse i en anden kommune.
Vi har tidligere set problematikker på ældreområdet, hvor medarbejdere er blevet omplaceret i samme kommune, for så har man bare lige rykket dem et andet sted hen.
Der kunne jeg egentlig godt tænke mig at stille et spørgsmål til ministeren, for det her er så vild en sag.
Det her er en sag, hvor der er en, som man burde kunne stole på og have tillid til, som er kommet ind i hjemmet hos en ældre og har misbrugt den ældre, har misbrugt den tillid, der har været.
Og der er vores holdning i Dansk Folkeparti fuldstændig klar: Sådan et menneske skal aldrig nogen sinde arbejde med mennesker igen.
Vil ministeren sikre lige præcis det, altså at man som arbejdsgiver kan se klart og tydeligt, at den her person skal aldrig nogen sinde arbejde med mennesker igen?
Så må de stå ved et samlebånd eller et eller andet, hvis det endelig er.
Mette Kierkgaard (M), 2024-12-04:
Nu er det sådan, at det er justitsministeren, der står for straffeloven i det her land og også de bestemmelser vedrørende § 78 og § 79 i straffeloven, der siger, hvornår man kan være undtaget, og hvor man ikke bør arbejde grundet en dom, man har fået.
Så vil jeg også sige, at helt generelt skal vi huske på, når vi lovgiver omkring borgerlige rettigheder, at vi jo er en retsstat.
Når vi har udstået vores straf efter en dom, så har vi udstået vores straf.
Det er jo det, en retsstat beror på.
Så vil jeg bare igen minde om, for jeg har selv arbejdet ude i den borgernære velfærd igennem mange år, at tæt faglig ledelse og gode ansættelsesprocesser altså er nøglen til at forebygge, at sådan nogle ting som dem her sker.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-04:
Nej, nøglen er at sikre, at de medarbejdere, man ansætter, ikke begår overgreb mod de ældre, de skal tage sig af.
Jeg synes faktisk, det er et ret vildt svar af ministeren, som jo faktisk står og siger, at det er okay, at en voldtægtsmand, når vedkommende har udstået sin straf, kan komme ind og arbejde hos sårbare ældre igen.
Det synes jeg er ret vildt.
Jeg ved ikke, om ældreministerens holdning også gælder på børneområdet.
Hvis en dømt pædofil har udstået sin straf, skal vedkommende så have mulighed for igen at arbejde med børn og unge?
Altså, det her er jo nogle sager, hvor vedkommende ret klart og tydeligt har vist, at de simpelt hen ikke kan betros andre menneskers ve og vel.
Der synes jeg, at det er ret vildt, at ældreministeren ikke har en mere klar holdning.
Mette Kierkgaard (M), 2024-12-04:
Jeg har en meget tydelig og klar holdning om, at vi er en retsstat og har en straffelov, som selvfølgelig skal gælde.
Så har vi en pligt til herinde i Folketinget at skabe nogle lovgivningsmæssige rammer for en tryg ældrepleje.
Vi kommer med en helt ny ældrereform, en ny ældrelov, der giver fokus på den borgernære og tætte faglige ledelse, som er noget af det, vi ved man skal have fokus på.
Jeg er meget enig i, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at forebygge, at situationer som den her opstå.
Men spørgeren har jo også selv været i den borgernære velfærd igennem mange år, og det at have tæt faglig ledelse og gode ansættelsesprocesser er altså der, hvor vi fanger situationer som den her.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-04:
Ja, og så ikke ansætte folk, som er tidligere straffet for at begå overgreb mod dem, de skal passe på.
Ministeren taler her om pligt.
Ja, ja, men i Dansk Folkeparti mener vi sådan set, at vi har en grundlæggende pligt til at sikre de sårbare ældre, som de her medarbejdere skal ud at tage sig af.
Gudskelov er der rigtig, rigtig mange gode medarbejdere i ældreplejen, men der er altså også nogle brodne kar – lad os kalde dem det – som aldrig nogen sinde igen bør have ansættelse i omsorgserhverv, hvor de skal begå sig sammen med andre mennesker.
Der synes jeg, at det er underligt, at man fra ministerens side ikke anerkender, at vi har en pligt til at sikre, at sådan noget som det her ikke sker igen, og beskytte de ældre.
Morten Dahlin (V), 2024-12-04:
Hvad angår delen omkring retspræsidenten osv., må jeg henvise til justitsministeren.
Men jo, har man parallelle retssystemer, som forbryder sig mod dansk lovgivning, så er det dybt, dybt bekymrende.
Og bryder man dansk lovgivning som anerkendt trossamfund, er der mulighed for at fjerne anerkendelsen.
Det er jeg ikke sikker på den er, og derfor har vi jo som regering anmeldt, at vi gerne vil revidere lov om trossamfund til næste år, for jeg mener, det burde være klokkeklart, at hvis man bryder dansk lovgivning som anerkendt trossamfund, kan man selvfølgelig ikke være et anerkendt trossamfund.
Det er jo ikke for meget forlangt, at man overholder dansk lovgivning.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-04:
Igen tak for det klare svar.
Jeg kommer også til at stille en del spørgsmål til justitsministeren, kan jeg godt berolige kirkeministeren med, i forhold til det her, for jeg synes faktisk, det er ret problematisk.
Og det er klart, at hvis man tager et trossamfund af den her anerkendelsesliste, mister de bl.a. nogle skattefordele, og de kan ikke vie osv. Så det er jeg helt bekendt med.
Det, der gør mig bekymret – og det skal jeg nok også tage med justitsministeren – og i særdeleshed også, når vi så kommer ind og kan se en retspræsident, der har siddet i højrådet, og som måske også har haft lidt forskellige kasketter på, er, at det virker, som om man har et juridisk parallelsamfund i den her kirke.
Mener ministeren ikke, det er bekymrende?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-04:
De mange flotte ord vil jeg sådan set bare tilslutte mig vigtigheden af.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-12-04:
Tak, hr. formand.
Jeg vil læse spørgsmålet op: Hvad er ministerens holdning til, at et selskab i forbindelse med opførelse af en konkret energipark i Jammerbugt Kommune har stillet 100 permanente lokale arbejdspladser i udsigt, et argument, der er brugt lokalt af flere beslutningstagere for at få projektet glat igennem?
Peter Kofod (DF), 2024-12-04:
Det tager jeg gladelig imod.
Med regeringen drikker jeg al den kaffe, jeg kan komme i nærheden af, for jeg synes faktisk, at det her er vigtigt, og det fylder ikke så meget i offentligheden.
Det er altid alle mulige andre historier, der fylder, men lige præcis det her handler faktisk om, hvordan rigtig mange af os skal komme af arbejdsmarkedet en eller anden dag.
Det er da meget væsentligt, hvordan man lever sit liv, når man er blevet senior, og når man er sent i livet, og at der er nogle muligheder, så man kan foretage nogle gode, stærke og frie valg og har økonomi til det.
Derfor synes jeg, det er, må jeg sige, en meget stor bekymring, at forrentningen af pengene er så elendig.
Morten Dahlin (V), 2024-12-04:
Tak for spørgsmålet, som jeg synes berører et vigtigt emne.
Den 13. november i år var jeg også i samråd om et lignende emne, og min holdning har ikke ændret sig siden samrådet for en lille måned siden.
Regeringen er fuldt ud bevidst om, at der er gener forbundet med opstilling af sol- og vindenergi på land.
Derfor er det også vigtigt at slå fast, at der kun bliver udpeget en energipark, hvis den lokale kommune ønsker det.
For det første melder kommunerne og opstillerne af vedvarende energi selv arealerne ind.
For det andet står der sort på hvidt i loven, at en energipark kun kan udpeges med tilslutning fra kommunalbestyrelsen.
Når en energipark er udpeget, er det i udgangspunktet kommunens eget ansvar at stå for den mere detaljerede planlægning.
Med lov om statsligt udpegede energiparker kan kommunerne også skabe fordele til lokalområdet ved en energipark i form af arbejdspladser og erhvervsudvikling, og jeg tænker, at det er det, spørgeren henviser til, fordi der jo i sig selv ikke er mange arbejdspladser i solcellerne, men de tilstødende erhvervsarealer er dem, der kan give nogle arbejdspladser.
Det er særlig de nye muligheder for erhverv og ptx-anlæg i tilknytning til energiparkerne, som vi forventer kan skabe lokal udvikling og lokale arbejdspladser.
Flere af de energiparker, der aktuelt bliver arbejdet videre med med hensyn til udpegning, er i den indledende fase, og derfor er det, som jeg også sagde på det samråd, jeg henviste til tidligere, for tidligt at sige, præcis hvor mange arbejdspladser der samlet set forventes, men jeg synes, det er naturligt, at antallet af arbejdspladser figurerer i den lokalpolitiske debat.
Det er forhold, der er anliggender for kommuner, og jeg har grundlæggende tillid til deres måde at gøre tingene på.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-12-04:
Tak til ministeren for besvarelsen af spørgsmålet.
Hvis man kigger på de kommentarer, de nyheder og den debat, der har været generelt mange af de steder, hvor de her planlagte statslige energiparker bliver udmeldt og der foregår en lokal planlægning efter nogle forskellige kriterier osv., så er det jo, at man godt kan undre sig over – det er også derfor, jeg har stillet det her spørgsmål – at der tilsyneladende går sådan en vandrehistorie om, at for hver gang der kommer en energipark, så kommer der 100 medarbejdere ind ad døren, der skal udfylde vedvarende arbejdspladser lokalt.
Det er det, vi ikke rigtig kan forstå i Danmarksdemokraterne.
Ministeren har jo selv brugt det som argument i de samråd, der har været her i Folketinget.
Der har ministeren jo klart sagt: »Bare for at citere Mogens Gade: »En af vores parker giver 100 permanente arbejdspladser, når den står færdig, og det betyder meget i et område som vores.««
Sådan sagde Morten Dahlin.
Det er i hvert fald, hvad Jyllands-Posten citerer ministeren for at have sagt.
Der er det jo bare, at vi er meget interesserede i at vide, hvor det er, de oplysninger kommer fra.
Hvor er evidensen for de her arbejdspladser?
Der tales om 100 vedvarende, permanente arbejdspladser for hvert projekt som dem, der bliver skitseret her.
I det her tilfælde er det jo 1.000 ha, som man vil lægge ud til en kæmpe jernmark.
Så kan man jo gange det op.
Der er 26 statslige energiparker.
Forventer ministeren, at der kommer 2.600 nye vedvarende arbejdspladser; 100 hvert af de her steder?
Eller er det sådan en vandrehistorie, som vi jo kan se at en af projektmagerne siger, i hvert fald BioCircs med deres Go Green i bl.a. Ringsted, Vesthimmerland, Viborg, Skive og Jammerbugt.
Det er derfor, jeg egentlig gerne vil have ministeren til at uddybe den del af situationen.
Morten Dahlin (V), 2024-12-04:
Som jeg også sagde i samrådet, hvor jeg ikke mindes at hr. Hans Kristian Skibby deltog – men jeg kan jo tage fejl – citerede jeg borgmesteren fra Jammerbugt, der selv vurderede det med arbejdspladserne.
Og som jeg også sagde lige før, er det jo ikke solcellerne eller for den sags skyld vindmøllerne i sig selv, der giver arbejdspladser.
Det er det, at der med energiparkerne, som kun kan placeres ved kommunal tilslutning, kun, hvis kommunen ønsker det, kan laves erhvervsarealer i tilknytning til, og hvis der bliver lagt virksomheder på de erhvervsarealer, ja, så kan det også medføre arbejdspladserne.
Men jeg citerede borgmesteren fra Jammerbugt, da jeg blev spurgt her i dag, om det var naturligt, at det tal indgik i den lokalpolitiske debat.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-12-04:
Jeg ved godt, at det ikke er det samme som at lyve.
Men det er jo bare en underlig oplevelse, at når Jyllands-Posten prøver at ringe til den pågældende borgmester i kommunen, så kan han ikke svare på, hvad de 100 mennesker skal lave.
Hans svar var: Det synes jeg du skal spørge dem om. Kan det virkelig bære, at en minister går ned i Folketingssalen eller i et samråd i et udvalg i så vigtige sager som den her og løber med de her halve vinde?
Morten Dahlin (V), 2024-12-04:
Det er en grundlæggende forkert præmis, at jeg skulle have løbet med en halv vind.
For alle, der var til stede på samrådet, som hr. kristen Skibby ikke var, fremgik det meget tydeligt, at jeg citerede borgmester Mogens Gade, der havde udtalt sig til en artikel i Altinget.
Så har jeg i dag forsøgt at uddybe og har sagt, at hele årsagen til, at vi har givet kommunerne mulighed for at planlægge erhvervsarealer i tilknytning til de her energianlæg, er for at sikre, at der er mulighed for, at der kan komme nogle arbejdspladser, fordi VE-installationer i sig selv ikke giver særlig mange arbejdspladser, men det kan erhvervsvirksomheder jo gøre.