runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Det kommer så sandelig an på, hvad den aftale indeholder.
Vi har jo også nogle politiske prioriteringer, i forhold til hvad vi gerne vil.
Men jeg vil gerne sige, at topskattegrænsen jo har flyttet sig før, og det har vi til tider også været en del af.
Det er også derfor, at grænsen kan flyttes.
Så det vil jeg slet ikke afvise vil kunne lade sig gøre.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-12-22:
Tak for det, og tak for talen.
Dansk Folkeparti har jo sammen med regeringen, Det Konservative Folkeparti og Socialistisk Folkeparti indgået en ny flerårsaftale for kriminalforsorgen.
Det er jo en aftale, som både tager hånd om manglen på fængselsbetjente; som skaffer flere fængselspladser; den sikrer det, at vi nu sender 300 udvisningsdømte udlændinge til udlandet for at afsone deres straf, inden de forhåbentlig skal udsendes af Danmark; vi opretter en ny uddannelse for fængselsbetjente, nemlig fængselsbetjentuddannelsen i Nykøbing Falster.
Det er en rigtig god aftale, der tager hånd om mange af de store udfordringer, som kriminalforsorgen står med.
Og vi måtte jo forstå på Venstres ordfører tidligere, at de ikke er med i aftalen, fordi det er en rigtig dårlig aftale.
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Nej, den er jeg ikke enig i, men jeg er jo enig i, at der, når man laver en aftale, så er lidt tidsler, og så er der nogle flotte blomster indimellem.
Sådan er det jo.
Og der er da også nogle finansieringskilder i forbindelse med aftalen, som vi ikke synes er helt fantastiske.
Men samlet set synes vi, at ja, det er en rigtig god aftale.
De her 300 pladser, vi nu får i udlandet, har vi jo sukket efter, også under tidligere regeringer, hvor der også var forhandlinger i gang.
Nu har vi det.
Vi har kunnet se, hvad det er for nogle omgivelser, som vi får de her 300 pladser i.
Så ja, når vi kigger på den samlede pakke, synes vi, at det er en rigtig god aftale – også med de tidsler, som er i den.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-12-22:
Det er klart, at der altid vil være tidsler.
Man kunne godt få den fornemmelse, at tidslerne for Venstre mere er finansieringen end indholdet, og at vi jo så i virkeligheden er lidt tilbage ved en gammelkendt udfordring, når Venstre skal lave aftaler, måske endda særlig på retsområdet, nemlig at deres skattestop spænder ben for, at de kan tage det ansvar, som Dansk Folkeparti, Konservative og andre nu er med til at tage for genopretningen af kriminalforsorgen.
Er ordføreren enig i, at det er en udfordring, hvis Venstres skattestop er så rigidt, at man ikke kan føre retspolitik?
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Det må Venstre selv svare på, men jeg kan i hvert fald sige, at vi har ventet på den her aftale i mange år.
Jeg ved også, at skiftende regeringer har arbejdet på at få den her aftale på plads.
Det er jo ikke sådan, at den er kommet på plads lige nu.
Det har jo stået på over mange år, og derfor er vi rigtig glade for det signal, vi også kan sende, særlig til de her østeuropæiske tyvebander og andre.
Når man kommer til Danmark og laver kriminalitet, så får man altså ikke bare en ferieplads i et dansk fængsel, men så kommer man rent faktisk i et fængsel, og det kan også godt være uden for Danmarks grænser.
Vi tror, at det her sender et rigtig godt signal.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-22:
Jeg synes, det er spændende toner omkring topskattegrænsen.
Altså, når man vil ændre topskattegrænsen, er det jo ikke bare, fordi man synes, at folk skal have mere; det synes man så også de skal, men det er jo også, fordi der er nogle samfundsmæssigt gavnlige effekter af at gøre det i den situation, som vi står over for lige nu.
Og jeg beder ikke om, at man her fuldstændig skal løfte sløret for, hvad man tager med ind til forhandlingslokalet – jeg forstår godt den del – men om, om man kunne prøve at skitsere, hvad det så er, der er vigtigt for Dansk Folkeparti i de her »Danmark kan mere«-forhandlinger.
For jeg synes jo, at alle skal kunne se sig selv i noget og synes, at de har fået noget ind i det.
Så hvad er vigtigt for Dansk Folkeparti i »Danmark kan mere«-forhandlingerne?
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Det er jo, når man gør regnebrættet op til sidst og kigger arbejdsudbud, altså at vi er sikre på, at den aftale, vi så også laver, gør det mere attraktivt at være på arbejde, både for dem, der eventuelt kan komme op på fuld tid, dem, der kan komme ind på arbejdsmarkedet, og dem, der er derude i forvejen og kan arbejde mere, altså at regnestykket går op og man selvfølgelig også får lavet en pakke, som, ja, tager hånd om de udfordringer, som vi står over for.
Vi har jo lige haft det oppe i forskellige ordførerdebatter omkring sundhedsvæsen, ældrepleje osv. osv.: Vi mangler simpelt hen hænder derude.
Når man snakker udrejsecenter, skal man bare lige huske, at det så ikke handler så meget om, at de her mennesker skal ind på det der udrejsecenter for deres skyld, men at det også er for danskernes skyld.
Det er jo folk, der er dømt.
De har lavet kriminalitet, der er så hård, at de ikke kan gå frit i samfundet.
De har faktisk fået en dom om, at de ikke må være i Danmark.
Vi vil ikke have dem i Danmark mere, har man fået at vide ved en domstol.
Og så siger regeringen: Det er der jo ikke noget at gøre ved, og nu lader vi dem gå frit rundt i Danmark.
Nogle af støttepartierne siger endda, at nu skal man skille dem ad og give dem små huse rundtomkring i hele Danmark, så de kan få et ordentligt familieliv.
Vi er bare dybt uenige med regeringen i den prioritering, der ligger.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-22:
Jeg vil gerne spørge lidt ind til en af Dansk Folkepartis vigtigste mærkesager, nemlig udlændingepolitikken.
Vi savner bl.a. en løsning på et udrejsecenter, hvor vi jo i den tidligere valgperiode sammen med Dansk Folkeparti foreslog, at der skulle laves et udrejsecenter på Lindholm.
Men nu ser det ud til, at regeringen har givet totalt op på det her område.
Så jeg vil egentlig bare høre, hvad Dansk Folkepartis refleksioner er i forhold til en finanslov, som hæver ydelserne for udlændinge, ikke har noget udrejsecenter, og som i øvrigt har afsat penge til, at der kommer flere kvoteflygtninge ind.
Hvordan ser Dansk Folkeparti på det?
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Ja, det kan jeg klart afvise.
Vi vil ikke afskaffe den.
Vi har tidligere været med til at lave en ordning, hvor man kunne trække sig ud af det og få nogle skattefordele ud af det.
Det vil jeg ikke afvise at vi kunne komme til at gøre igen, men det er en fuldstændig frivillig ordning.
Jeg tror også, det er meget vigtigt at bide mærke i, at efterlønnen ikke kun er efterløn; det er faktisk også seniorjobordningen.
Altså, man har faktisk den her sikkerhed, at når man står i sit meget sene arbejdsliv, har man faktisk nogle muligheder for stadig væk at kunne komme ind på arbejdsmarkedet.
Man har faktisk en ret til at komme ind på arbejdsmarkedet igen.
Det tror jeg at der er mange der måske ikke får talt med, når man kigger på efterlønsordningen.
Det er faktisk en langt bedre ordning, end den bliver udlagt som.
Desværre er der ikke så mange på den mere.
Jamen det vil vi sådan set også gerne, og den måde, vi har beskåret på, er faktisk ikke bare ved at skære væk.
For puljerne er markant øgede, og det, vi har gjort, er, at vi har set på, hvad der lå i dem i 2021, og så har vi fremskrevet dem med 1,3 pct., og det, der så har ligget ud over det, der ligger i regeringens forslag, har vi taget ud.
Altså, det er ikke en beskæring, det er faktisk at fastholde det niveau, som vi havde i 2021.
Vi har ikke beskåret ud fra de tal, der var i 2021, for vi er meget enige i dem.
Vi vil gerne have en meget, meget stram udlændingepolitik, vi vil faktisk gerne have lukkede grænser i forhold til folk, der søger asyl, og derfor er man også nødt til at hjælpe i nærområderne, og det vil vi også gerne, men der er ingen grund til at foretage de massive udvidelser af de her puljer, som er det, der er lagt op til.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-22:
Jamen ud over hvad støttepartierne fik kæmpet igennem af additionel klimabistand på 100 mio. kr., er der jo ikke sket en forøgelse; det er stadig 0,7 pct., man går efter fra regeringens side.
Det, som man så lægger op til fra Dansk Folkepartis side, er jo at beskære, hvad der med min sammenregning af de forskellige forslag er 342 mio. kr., plus/minus.
Det er mange penge at skære.
Det vil sige, Dansk Folkeparti ikke vil give 0,7 pct. af bni i forhold til verdens fattigste lande, hvilket vi ellers har forpligtet os til som medlem af FN.
Så hvordan er det, man ser det?
Altså, bare fordi vi holder et niveau, fra da økonomien var på et lavere niveau, giver vi det samme.
Hvordan hænger det sammen med den måde, vi ellers opgør det på?
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Man må jo sige, at i den politiske debat, der selvfølgelig har været, når der er fremsat en finanslov – og det er fuldstændig fair, det har jeg stor respekt for – har man jo fordelt de penge.
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Tak for en god tale, og også tak for godt samarbejde i mange forløb.
Hr. René Christensen er jo en af de kolleger, der har allermest styr på tingene, så tak for det.
I talen taler hr. René Christensen meget om, at vi skal fremad, og han nævner især en værdig ældrepleje.
Men noget af det, der også er et problem i ældreplejen og ikke kun i det private erhvervsliv, er den her mangel på arbejdskraft.
Det sidste tal, jeg lige kan huske, er, at Kommunernes Landsforening mener, at der mangler 5.000 mennesker til at være hjemmehjælpere og sosu-assistenter osv., så det er en stor udfordring for hjemmeplejen og for sygehuse, at der simpelt hen mangler arbejdskraft.
Et helt åbent spørgsmål er: Hvad har Dansk Folkeparti af politik til at løse den meget store udfordring, både for det private erhvervsliv og for velfærden?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-22:
Jamen det er jeg fuldstændig enig i.
Er der ikke et ultimativt mindstekrav eller noget til, hvad arbejdsudbuddet skal øges med?
Det, der er lagt op til nu, med 10.000, går jo kun i nul.
Det ændrer jo ikke på det behov, der er skabt på grund af Arnepensionen.
Så kan man mene, at det ikke er en diskussion omkring den, men det kommer til at trække 10.000 ud.
Nu vil man så i regeringens forslag trække 10.000 ind, men det går jo kun i nul og skaber ikke flere hænder, som vi er enige om der mangler.
Så har Dansk Folkeparti sådan et estimat eller et tal på, hvor mange mere man gerne skulle lande på, for at man synes, at man har en god aftale, som rent faktisk løser de problemer, vi har, med manglende hænder?
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Det er jo en god start, at vi er enige om problemformuleringen, for jeg tror, at den største udfordring i forhold til at kunne levere velfærd bliver, om der er nogle til at udføre den.
Vi har jo overskud på de offentlige finanser, så vi kan godt sætte penge af, men hvis ikke der er nogen til at blive ansat, er vi jo lige vidt.
Hvad er Dansk Folkepartis mærkesager?
Nu nævnte hr. René Christensen beskæftigelsesfradraget, og der ved jeg, at man skal op i måske 4-5 mia. kr., man skal have afsat, før det for alvor giver noget.
Så er det måske lidt interessant at høre, hvordan man kunne finansiere de, og hvad Dansk Folkeparti har af andre mærkesager i de her forhandlinger, for det er jo lidt interessant for at se, om vi kan skabe det her, som vi gerne vil, nemlig meget brede flertal for at gøre noget ved det her problem.
René Christensen (DF), 2021-12-22:
En ting, jeg også tror man skal være opmærksom på, særlig når man kigger på området her, er, at det jo også er en faglighed at være i plejesektoren, og det er faktisk også en uddannelse at være i plejesektoren, og derfor er vi rigtig glade for, at det faktisk nu er lykkedes, at man nu faktisk også kan få løn under uddannelse, hvis man tager en social- og sundhedsassistentuddannelse.
Men igen er det jo ikke noget, vi har lagt ned over nogen fra Christiansborgs side og sagt, at nu skal I gøre det, for det er igen en frivillig ordning, hvor kommunerne kan sætte nogle penge af i deres budgetter, til at man så kan give løn under uddannelse.
Nu har der lige været kommunalvalg, og det er deres område, der er mest udfordret her, men det er vigtigt, at kommunerne efterfølgende går ud og benytter sig af nogle af de værktøjer, vi reelt har lagt i værktøjskassen til dem.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Fra 2015 til 2019 blev der aftalt skatte- og afgiftslettelser, som hvert år vil koste 22 mia. kr.
Det betød, at vores velfærd blev udhulet og forringet i samme periode.
Penge, der kunne have været gået til velfærd og ældrepleje, gik til skatterabatter, herunder også i alt for høj grad til de rigeste – med Dansk Folkepartis støtte.
Så har Dansk Folkeparti talt meget om, at man fik en ældremilliard igennem.
Men hvis vi ser på årene 2016, 2017 og 2018, så blev der ikke engang leveret på det demografiske træk.
Der blev faktisk brugt lidt over 4 mia. kr. for lidt.
Og hvis vi omregner det til, hvad en kommune normalt bruger på ældrepleje, så er det i hr. René Christensens egen kommune, Guldborgsund, 15 pct. af budgettet.
Det svarer til, hvad der bliver brugt rundtomkring i landet.
Og så er det jo faktisk omkring 600 mio. kr., som der på den måde blev trukket samlet set, hvis vi regner de 15 pct. ud af ældreområdet.
Det vil sige, at så er vi langt under 1 mia. kr., mens Enhedslisten f.eks., ud over at have bidraget til at sikre, at vi får det demografiske træk dækket i de finanslove, vi leverer, jo i sig selv også lavede et varigt løft af ældreplejen på 500 mio. kr. i finansloven for 2021.
Så skulle vi ikke bruge pengene på velfærd i stedet for på skattelettelser?
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Det er ikke et enten-eller.
For der er bestemt også nogle skattelettelser, som forrenter sig ret godt og ret fornuftigt apropos den debat, vi lige har haft, omkring arbejdsudbuddet og det at sørge for, at der også er nogle varme hænder ude i ældreplejen.
I en af de sidste finanslove, vi lavede, havde vi jo meget fokus på kvalitet i stedet for bare at bruge penge.
Det er en sådan lidt ærgerlig debat, altså den der med, at det bare handler om at bruge mange penge.
Nej, det handler faktisk om, at fru Jensen får gjort ordentligt rent.
Det handler faktisk om, at fru Jensen møder et ansigt, hun føler sig tryg ved.
Det handler faktisk om, at fru Jensen er glad, når hun får besøg af sin plejer, og føler, at hun har et godt liv.
Selv om hun er blevet gammel, og selv om hun er blevet plejekrævende, så føler hun faktisk, at hun har et værdigt og godt liv.
Det er jo det, der er det vigtige.
For vi har set fjernsynsudsendelser og meget andet.
Vi kan putte mange penge ind i maskinen, men hvis ikke de bliver ikke brugt rigtigt, så får vi ikke den rigtige service.
Derfor er jeg ærgerlig over det arbejde, som vi ikke fik sat i gang i Dansk Folkeparti, med, at på ældreområdet – det var det første sted, vi ville starte – skulle vi måle på noget andet.
I dag måler vi alene på, hvor mange penge der bliver brugt.
Der ville vi have, at der skulle måles på den oplevede service, altså hvad det er for en service, den enkelte borger oplever; hvad det er for et serviceniveau, den enkelte borger oplever.
Det er jo det, der er det interessante.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Min pointe er, at hvis det slet ikke handlede om penge, hvorfor går Dansk Folkeparti så så meget op i den 1 mia. kr., der blev givet?
Jeg synes, det var godt at give 1 mia. kr., fordi det også handler om penge.
Min pointe er, at Dansk Folkeparti har givet med den ene hånd og taget med den anden hånd, mens det, der er sket siden valget i juni 2019, er, at der er blevet givet med den ene hånd, men der er også givet med den anden hånd.
Hvis vi kigger på, hvad der er blevet tilført ældreområdet i finanslove, så ser vi, at det er 0,7 mia. kr., ca. 700 mio. kr.
Derudover er der i økonomiaftalerne blevet tilført midler, så vi faktisk, hvis man indregner de 15 pct. af de midler, der er blevet tilført til kommunerne, når over 1 mia. kr.
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Det gør altså ikke ondt på Dansk Folkeparti at lave skattelettelser, så borgerne får et større rådighedsbeløb.
Det gør det altså ikke.
Der er rigtig mange borgere, der går på arbejde hver dag og faktisk ikke oplever så stor forskel på at være på passiv forsørgelse og så at være selvforsørgende.
Den grænse vil vi gerne flytte.
Vi ønsker netop ikke, at man sænker bunden.
Vi ønsker at løfte den anden del, altså at man får lidt mere ud af at være på arbejdsmarkedet.
Det er det, der er interessant for os.
Og så er jeg fuldstændig enig med Enhedslisten i, at det bestemt også handler om penge.
Man skal have ressourcerne, når vi bliver flere og flere.
Når der er flere kunder i butikken, koster det også noget mere.
Jamen vi er jo ikke bange for at tale reformer, og vi sidder også stadig væk omkring bordet i forhold til det udspil, som regeringen er kommet med.
Der sker så ikke ret meget, skulle jeg hilse at sige, for der har været noget stille i forhold til mødeaktiviteten, men sådan er det.
Hvis jeg skal sige noget om det, er det, at vi aldrig har været nervøse for at kigge på beskæftigelsesfradraget eller andet, der gør det mere attraktivt at få det sidste med i forhold til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Lige når vi kigger på plejesektoren, har vi flere gange prøvet også fra den her talerstol at give en opsang til kommunerne: Kig nu på, hvordan I kan gøre det mere attraktivt at komme på fuld tid.
Der er jo rigtig mange i den branche, som er på deltid.
Det synes vi er ærgerligt, men vi håber selvfølgelig på, at kommunerne kan løse det, så vi ikke skal løse det herindefra.
Men der er også nogle håndtag, som man ude lokalt kan gøre brug af, altså drive det på en anden måde, end man gør i dag.
Men der er ingen tvivl om, at der er mangel på arbejdskraft, og særlig i forhold til at vi jo lever længere og også er plejekrævende længere.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-22:
Og tak til ordføreren.
Det er jo en meget, meget stor beskæring af udviklingsbistanden, både den fattigdomsbaserede, den multilaterale og den bilaterale og ikke mindst den grønne, altså klimabistanden.
Og vi er jo nogle, der kæmper for mere klimabistand, for det er jo sådan, vi egentlig kan sørge for at skabe mere stabilitet i verden.
Så kan ordføreren ikke lige forklare: Hvad går det her ud på?
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Jeg tror, at nogle af dem, der har stået op hver morgen og været fysisk eller for den sags skyld psykisk nedslidt og har haft utrolig svært ved at gå på arbejde hver dag, vil opfatte det som en kærkommen mulighed for at gå fra.
Det kan godt være, at det bliver til grønne skove, når man går fra og man tænker, hvor er det dog dejligt at få ro i sindet, og at man selv kan træffe den beslutning og ikke skal igennem et eller andet kæmpe forløb, hvor man skal udfrittes fuldstændig som menneske for at få lov til at have den her ret.
Sådan tror jeg det vil være for nogle, men guld bliver det aldrig.
Astrid Carøe (SF), 2021-12-22:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at starte med at takke ordføreren for det gode samarbejde, vi har, i forhold til at få flere unge igennem uddannelsessystemet.
DF har et stort fokus på unge med handicap og unge med funktionsnedsættelser, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti ser muligheder i den aftale, vi skal lave med »Danmark kan mere I«, for at bruge nogle af de penge på uddannelse til at sikre, at flere unge får en uddannelse i fremtiden.
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Jamen det er et meget, meget stort fokus for os.
Der er ingen tvivl om, og det gælder også i den her diskussion, vi har nu, omkring arbejdsmarkedet, at de fleste mennesker jo ikke er dovne.
De vil gå på arbejde.
Alle mennesker vil gerne, hvis de kan.
Og desværre har vi i Danmark – og man kan undre sig over det i et så rigt samfund, som vi er – faktisk rigtig mange unge, som har svært ved at komme ind på arbejdsmarkedet.
Vi har jo stadig væk ikke opnået vores mål om, at 95 pct. af en årgang skal have en ungdomsuddannelse.
Det har vi stadig væk ikke opnået som et af verdens rigeste lande.
Man kan også glæde sig over de ting, der er i finansloven, for man står altid og skælder ud over den, men der styrker man jo også fgu'en og andre ting i forbindelse med finansloven.
Man skal også huske de gode ting, der er i den.
Men ja, det er en kæmpe ressource derude for Danmark, men det er altså også en kæmpe hjælp for den enkelte, at man kan komme ind og være en del af et arbejdsfællesskab.
Astrid Carøe (SF), 2021-12-22:
Det er jeg helt enig med ordføreren i.
Jeg synes sådan set, det er en katastrofe, at vi stadig væk står det sted, vi står i dag, hvor 20 pct. ikke får en kompetencegivende uddannelse.
Så tak for den tilkendegivelse.
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Selvfølgelig kan vi det.
Man skal huske på, at stu'en, særlig tilrettelagt uddannelse, jo i sin tid kom igennem ved et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, så det er et fokus, vi altid har haft.
De, som kan og har mulighederne, skal være en del af et arbejdsfællesskab, og selv om man måske ikke kan være en del af et arbejdsfællesskab hundrede procent, kan man være det med lidt mindre.
Der er ingen tvivl om, at vi som mennesker har behov for at være en del af noget større, og det er man også, når man kommer på arbejdsmarkedet.
Så alle tiltag, der kan gå i den retning, er vi selvfølgelig for.
Halime Oguz (SF), 2021-12-22:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg blev sådan lidt nysgerrig på noget.
Dansk Folkeparti ønsker på den ene side, at man skal hjælpe mere i nærområderne, samtidig med at de gerne vil skære i udviklingsbistanden.
Kunne ordføreren gøre mig lidt klog på det spørgsmål og forklare, hvordan det kan lade sig gøre?
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Det, vi har gjort, er, at vi har kigget på de puljer, som er steget markant.
Det er jo ikke alle puljer, vi har gennemgået, vil jeg gerne lige sige, for vi har udvalgt nogle, og så har vi gjort det, at vi har sagt, at nogle af de penge vil vi gerne bruge på noget andet, og så har vi fremskrevet dem med 1,3 pct., som man gør, så de penge, man havde i år, altså i dag, har man også i morgen – plus 1,3 pct.
Så det er ikke en nedskæring, men det er jo, fordi vi har prioriteret at bruge pengene på noget andet i forbindelse med det finanslovsforslag, som vi er kommet med.
Vi vil gerne give de ældre en værdig alderdom, vi vil gerne give dem noget ordentlig rengøring, vi vil gerne gøre noget godt for personalet ude på sygehusene, og det har vi fundet finansiering til, ikke ved at skære, men ved at fastholde det niveau, som man havde i 2021.
Halime Oguz (SF), 2021-12-22:
I SF er vi også interesseret i at styrke velfærden, men på den anden side kan vi også konstatere, at hvis man skal sikre en god velfærd, skal vi også samtidig prioritere udviklingsbistanden.
René Christensen (DF), 2021-12-22:
Ja, det er faktisk vores erklærede politik, og det er også derfor, vi ikke har skåret puljerne væk.
For hvis man bare siger, at man vil have det hele væk, kan man finde masser af milliarder, for der ligger mange penge der.
Derfor har vi valgt at sige, at vi har fremskrevet med 1,3 pct., således at der ikke bliver skåret i de penge, som er til rådighed.
Der er ingen tvivl om, at når man har en stram udlændingepolitik i Danmark – vi ønsker så få migranter til Danmark som muligt – skal man hjælpe dem der, hvor de er, nemlig i nærområderne.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Det sidste, som ordføreren slutter af med, hele spørgsmålet om mangel på arbejdskraft, synes jeg måske godt kunne foldes lidt mere ud, i forhold til hvordan SF så tænker, at det problem kan løses, når SF jo også anerkender, at det er både-og og det ikke er enten-eller.
Hvad er SF's ambition så, når man forhåbentlig i 2022 kan lave en politisk aftale?
Hvad er ambitionsniveauet for en aftale?
Hvor meget arbejdsudbud skal der laves, og hvordan ser man vægtningen mellem klassiske reformer og det, som man i højere grad også skal tale om: hvordan man kan forbedre og optimere systemerne i forhold til nogle af dem, der er uden for arbejdsmarkedet, og som gerne vil have en tilknytning til arbejdsmarkedet?