runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Tak for det.
Nu startede undervisningsministeren med at sige, at det var ærgerligt, at der ikke var korte bemærkninger til det foregående forslag – så kan man jo godt undre sig over, at undervisningsministeren ikke tog ordet under andenbehandlingen af L 157.
Det plejer ministre jo at gøre – altså at stå på mål for de forslag, de lægger frem.
Det valgte den socialdemokratiske minister ikke at gøre.
Med det, vi diskuterer her, er jo ikke L 157; det er et borgerforslag, som mere end 50.000 borgere står bag, og som handler om at sikre frit valg for de unge og ikke tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst.
Og derfor vil jeg egentlig spørge ministeren, om ministeren mener, det er respektfuldt over for de unge, at man ikke længere lægger deres egne ønsker til grund, men at man laver en algoritme, hvor deres forældres indkomst bliver sådan en tilfældighedsfaktor, der kommer til at afgøre, om der er plads på de gymnasier, de søger ind på.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Altså, jeg begriber stadig væk ikke, og jeg sagde det også i min tale, hvordan man på en og samme tid kan have oppe i sit hoved, at man opfatter det som et frit gymnasievalg, at forældrenes adresse, som de fleste unge jo ingen indflydelse har på, når de er 15 år gamle, er det, der afgør, hvor man kommer ind, mens forældrenes indkomst, som man som 15-årig heller ikke har nogen indflydelse på, så til gengæld er tvangsfordeling og sovjetiske tilstande.
Jeg forstår ikke, hvordan de ting kan være der samtidig.
Og jeg anerkender ikke præmissen.
Jeg opfatter ikke nogen af delene som tvang.
Jeg opfatter det som en måde at fordele eleverne på i forhold til nogle landområder, hvor der er et hensyn til den enkelte, og hvor der er et hensyn til, at skolerne skal kunne overleve.
Og det samme gør sig jo gældende i de større byer i Danmark – der er der både et hensyn til den enkeltes valg og så til, at skolerne skal kunne overleve.
Og det er jo mere end 90 pct., der får deres ønskegymnasium.
Det er det med de gamle regler, og det er det også med de nye regler.
Så jeg synes, man prøver at skrue det op til et eller andet, som det slet ikke kan bære.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Altså, ministeren kunne jo have taget ordet til andenbehandlingen af L 157, hvis ministeren havde ønsket at stå på mål for den politik, som Socialdemokraterne har lagt frem, nemlig at man skal tvangsfordele på baggrund af forældreindkomst.
Det ønsker man ikke; i stedet for bruger man taletiden her på et borgerforslag, som grundlæggende handler om nogle unge mennesker, som er dybt bekymrede for, at deres frie valg ikke længere eksisterer, fordi man laver en tvangsmodel.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne stille mit spørgsmål igen: Mener ministeren, det er respektfuldt over for de unge mennesker, at man fremover fordeler dem ud fra en algoritmebaseret model, hvor udfaldet i høj grad afgøres af, hvad deres forældres indkomst tilfældigvis er?
Er det respektfuldt over for de unge mennesker, at man gør det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Jamen der er jo simpelt hen flere unge mennesker, der kommer på deres ønskegymnasium, end i den nuværende situation.
Det synes jeg faktisk er respektfuldt over for dem.
Så med den nye model er der flere ikke bare end med den gamle aftale, men også flere end med de gamle regler, der kommer på deres ønskegymnasium.
Det synes jeg da er respektfuldt over for dem.
Så er det jo rigtigt, at der fordeles – det gør der både i landområderne og i byerne, sådan at der er balancerede uddannelser, og sådan at vi ikke får en uddannelsesørken på hele Vestegnen.
Men antallet af elever, der vil opleve, at de kommer på deres ønskegymnasium, vil være det samme – faktisk vil det være større med det nye end ud fra de gamle regler.
Det synes jeg er respektfuldt.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Tak for det.
Lemvig Gymnasium er et fremragende gymnasium.
Jeg har selv haft fornøjelsen af at gå der som ung, og derfor kender jeg udmærket den geografi.
Men det, vi taler om her, er der jo intet nyt i.
Der er intet nyt i det.
Det nye, der ligger i lovforslaget på det her område, er til gengæld, at vi sikrer en minimumskapacitet på tre spor – noget, som vi bredt er enige om.
Det er jo også derfor, at vi ønsker at få det her lovforslag opdelt i to, sådan at vi netop sikrer det, vi er enige om, nemlig at vi også skal bevare de små institutioner rundt i landet, så der er et frit valg.
For der er ikke noget frit valg for de unge i Thyborøn eller Harboøre, hvis Lemvig Gymnasium lukker og der ikke længere er et lokalt gymnasium.
Så er der ikke den mulighed for at vælge en institution tæt på.
Derfor er den model, vi taler om i forhold til landdistrikterne, en helt anden end den tvangsfordeling i byerne, som Socialdemokraterne, SF, Radikale Venstre, Enhedslisten og nogle af løsgængerne ønsker at lave på baggrund af de unges forældres indkomst.
Det er ikke på baggrund af det frie valg og de unges ønsker, men altså på baggrund af deres forældres indkomst, og den del støtter vi ikke.
Men den anden del bakker vi op om, og det håber vi på at vi kan få lov til at stemme for.
Det vil rektor skulle godkende, som der også blev svaret, og hvis man læser de diskussioner, der har været i forbindelse med lovforslaget, så er det noget af det, der er til diskussion.
Men nej, jeg mener ikke, det er respekt for de unge mennesker at lave en tvangsfordeling på baggrund af deres forældres indkomst, og det er jo netop det, der er problemet med det her lovforslag, altså at de unge ikke kan være sikre på at komme på det gymnasium, som de brænder for.
De kan ikke være sikre på, at de netop kan bryde ud af deres sociale baggrund, fordi det vil være deres forældres indkomst, der binder dem til, om de kan eller de ikke kan.
Derfor er der for mange tilfældigheder i det her, og det bryder fundamentalt med det frie valg for eleverne, og derfor er vi imod.
Karsten Filsø (SF), 2022-06-07:
Jeg synes, fru Ellen Trane Nørby gradbøjer det frie valg og tvang.
Der er ingen tvivl om, at de unge oplever tvang.
Man kan få en glimrende gymnasieuddannelse i Lemvig, og det kan man også få i Struer og i Holstebro, men hvis ikke man selv kan vælge, hvor man går henne, er det da tvang.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Vi ønsker frit valg for de unge i hele landet.
For i forhold til yderområderne er diskussionen jo ikke, om det er det ene eller det andet, men om der overhovedet er en institution.
Derfor handler den del omkring landdistrikterne i det her lovforslag jo i høj grad om overhovedet at sikre, at der er institutioner, som de unge kan vælge imellem, altså at de unge overhovedet har et frit valg til at kunne vælge en lokal institution.
Det, der er blevet foreslået med hensyn til byerne, er en tvangsfordeling ud fra forældreindkomst.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-07:
Nu taler vi meget om en model og en tvangsfordeling ud fra forældreindkomst, som vi jo er stærkt imod.
Men man kan også høre, at det, der virkelig er væsentligt, er de unges trivsel, og nu har vi jo fået mange bekymrende mails fra mange institutioner og borgere om, at de er alvorligt bekymrede for de unges trivsel.
Kan ordføreren bekræfte, at det er rigtigt, at man ikke kan skifte gymnasium, hvis man ikke trives på det gymnasium, man går på, hvis grunden er, at det er et gymnasium, man er blevet tvangsfordelt hen til?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Det er jo fuldstændig korrekt, som den konservative ordfører siger, at der er en massiv bekymring både fra de unges egen side og fra forældrenes side i forhold til, at den tvangsfordeling, der nu lægges op til, også vil medføre en dyb mistrivsel, og det er jo også derfor, vi har stillet et ændringsforslag, som tager den del af forslaget ud.
Men det, der skal stemmes om i første omgang, er jo i det hele taget, om vi kan få delt lovforslaget op, og så er jeg og ordføreren sådan set enige om den anden del.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-07:
Den anden del var jo så, at SF her siger, at vi ikke tager ansvar for de gymnasier ude på Vestegnen, men netop Vestskovens Gymnasium og Høje-Taastrup Gymnasium, som jeg har besøgt, har jo, som jeg forstår det, ikke lyst til at være en del af det her, og de har faktisk fået lavet nogle stærke gymnasier, særlig Vestskovens Gymnasium, og klaret tingene selv.
Har man undersøgt de muligheder nok, sådan som det står nu?
Nu har jeg her på det seneste ikke været ordfører inden for det her område, og det kan være, at ordføreren lige kan hjælpe med at uddybe det her fra talerstolen.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Fra Venstres side ønsker vi jo ligesom Det Konservative Folkeparti og også de øvrige blå partier, at man ikke laver en tvangsfordelingsmodel på baggrund af forældreindkomst, men at man bevarer de unges frie valg, og det er der heldigvis også en række af institutionerne der støtter.
Der er også en række af særlig de erhvervsgymnasiale uddannelsesinstitutioner, hvor elevorganisationerne støtter det, og de er meget bekymrede, og der er også et borgerforslag, som vi skal behandle senere i dag, som i den grad støtter op om det.
Dermed håber jeg jo også på, at vi i dag både kan sende et signal om, at vi er nogle, der gerne vil det frie valg, men at vi også kan få delt lovforslaget op.
Maria Gudme (S), 2022-06-07:
Jeg ønsker lige at følge op på det, som ordføreren lige svarede på, om, at det ikke er muligt at skifte, hvis man oplever mistrivsel der, hvor man går.
For mig bekendt er det ikke korrekt, at der ikke er mulighed for at skifte, hvis man oplever mistrivsel.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Det er en diskussion om, hvorvidt rektor skal godkende det eller ej, og det er jo en del af den diskussion, der ligger i ændringsforslagene.
Men det understreger sådan set bare hele pointen, altså om man har respekt for de unge.
Tror man på, at de unge selv kan vælge på egne vegne?
Eller tror vi på, at vi skal have en tvangsfordelingsmodel bygget på forældrenes indkomst?
Altså, vi tror på det frie valg og på de unge selv og vil gerne vise dem tillid, og vi synes, den her model er forkert.
Maria Gudme (S), 2022-06-07:
Personligt må jeg sige, at jeg helt klart tror på, at det netop er respekt for de unge at gå op i, at alle har mulighed for at gå på det gymnasie, de gerne vil, uanset social baggrund.
For det er netop det, modellen kan være med til at sikre at man har mulighed for, også i de store byer, og at man ikke bliver presset til at gå på et andet gymnasie end det, man vil.
Men lige her blandes diskussionen omkring mistrivsel og det her med modellen sammen, og jeg hører det sådan, at der bliver bekræftet, at det ikke er korrekt, at man ikke har mulighed for at skifte gymnasie, hvis man er udsat for mistrivsel.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-06-07:
Ja, måske er mekanismerne forskellige, men logikken er jo den samme, nemlig at hvis vi bare giver det fuldstændig frit løb og ikke har elevfordelingsmekanismer, ender vi med, at gymnasier i yderområderne må lukke, og at vi i byerne vil se opdeling af vores gymnasier.
Den sigter jo mod både at bevare gymnasier i yderområderne og have blandede gymnasier i byområderne, sådan at der er et reelt frit valg for eleverne.
Det er jo sådan set det, elevfordelingen sikrer, nemlig at der er et reelt frit valg til at gå på et gymnasium, hvor man møder andre, der ikke ligner en selv, og hvor man ude i yderområderne kan gå på sit lokale gymnasium.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-07:
Det er jo et rigtig godt lovforslag, som forholder sig til at aktivere midlerne i nybyggerifonden, så der kan bygges flere almene boliger.
Det ligger der så en aftale om, som hovedsagelig bliver udmøntet med det her lovforslag.
Udvalgsbehandlingen har så mest drejet sig om, om vi kunne finde en løsning i forhold til noget af det almene byggeri, som har været i udbud, og hvor der er kommet for høje byggepriser.
Det er noget, som Enhedslisten faktisk har arbejdet med, lige siden vi forhandlede finanslov sidste efterår.
Nu ligger der så en løsning, som giver mulighed for, at maksimumsbeløbet bliver hævet.
Jeg har behov for at gøre opmærksom på, at det ændringsforslag, der ligger, ret bredt set giver en bemyndigelse til, at ministeren kan finde en finansieringskilde, som kan være i relation til enten kommunalbestyrelsen, Landsbyggefonden, almene boligorganisationer, staten eller beboerne.
Der er det udelukkende en finansiering, hvor det kommer fra Landsbyggefonden, kommunerne eller et miks.
Jeg synes, det er væsentligt at gøre opmærksom på, at der sådan set forestår en konflikt her, hvor vi har modtaget breve fra både BL, Københavns Kommune og KL, som gør opmærksom på, at det ikke er godt, hvis man ender med en finansiering, hvor kommunerne skal støtte og bidrage mere til det almene byggeri end det, der er fastlagt i grundkapitalen.
Hvis regeringen gerne vil have problemer med KL og med beboerne i den almene sektor, ca. 1 million beboere, så kan den selvfølgelig godt kaste sig ind i den konflikt.
Ønsker man så det relativt kort før et folketingsvalg?
Det synes jeg ville være ualmindelig dumt.
Hvis det ender med en ekstraregning for kommunerne, vil det betyde, at der bliver opført færre almene boliger, og det er jo ikke det, vi har brug for.
Jeg fornemmer, at vi er der, hvor flere og flere går ind for, at vi skal have en blandet by, og at vi skal have blandede boligområder.
Der er det altså nødvendigt, at vi sikrer, at der bliver opført almene boliger.
Man må jo sige, at det her ændringsforslag giver mulighed for, at det så kan ske i en række boligområder.
Og det er altså ikke noget, som kun vedrører København og Aarhus.
Det er sådan set noget, som er et landsdækkende problem, altså at vi har nogle høje byggepriser i øjeblikket, som gør det svært at opføre almene boliger.
Derfor er det også godt, at der bliver nedsat en arbejdsgruppe, og det er vigtigt, at den arbejdsgruppe inddrager KL og BL på bedste vis, sådan at vi kommer frem til gode, konkrete løsninger.
Men lige i den aktuelle situation med de 1.400 boliger er det altså vigtigt, at det lander der, hvor det bliver Landsbyggefonden, der finansierer den ekstra udgift.
Det siger jeg bare, og det er ikke den nye boligminister, der er problemet her.
Så det er gode ændringsforslag, der ligger, og der er også en udløbsdato.
I dag er det jo ændringsforslagene, vi stemmer om, og så håber jeg, at vi kommer videre med den her sag.
Mette Abildgaard (KF), 2022-06-07:
Jeg kunne egentlig bare helt grundlæggende godt tænke mig at vide, om ministeren og ministerens parti har bakket op om, at man bad et af de højest rangerede advokatfirmaer om at lave en vurdering af, om ministeriets fortolkning var korrekt.
Jeppe Bruus (S), 2022-06-07:
Mig bekendt har man i Skatteudvalget på baggrund af et ønske fra et stort mindretal, der ønskede at iværksætte en ekstern vurdering, bakket op om sådan en ekstern vurdering.
Jeg synes, det er helt fair parlamentarisk kontrol med regeringen, at man, hvis man er uenig i de vurderinger, der kommer fra embedsværket, ønsker at trykteste dem.
Så derfor har der jo været en ekstern vurdering fra et eksternt privat advokatfirma, og det har selvfølgelig ført til, at jeg har bedt mit ministerium om at trykteste, om man stadig væk mener, at den oprindelige vurdering holder.
Og det er det resultat, der er kommet frem.
Mette Abildgaard (KF), 2022-06-07:
Når nu ministerens parti har bakket op om, at man bad en ekstern lave den her vurdering – og jeg går ud fra, at man også har betalt den eksterne part et beløb for at gøre det – så gør man det jo med den hensigt at følge den vurdering, der kommer, eller i hvert fald tage den meget grundigt til efterretning.
Nu lyder ministeren, som om det er fuldstændig på månen, at man beder nogle eksterne om at komme med den her vurdering.
Og den her ene eksterne aktør er jo blot en af mange, som er kommet frem til den samme vurdering, nemlig at det ikke er nødvendigt at indføre det, Socialdemokratiet gør her.
Så hvorfor har man bedt eksterne om at vurdere det her, hvis man alligevel ikke vil lytte til dem?
Jeppe Bruus (S), 2022-06-07:
Jeg synes ikke, det er på månen; jeg synes, det er helt fair parlamentarisk kontrol, at man beder nogen om at trykteste, om den vurdering, der kommer fra embedsværket, holder.
Det, der står tilbage, er jo, at jeg som minister – og det tror jeg er ordføreren bekendt – er forpligtet til at følge den rådgivning og vejledning, der kommer, og den fortolkningspligt, der ligger i embedsværket.
Det, der er nyt her, er, hvis Folketinget siger: Jamen det betyder ikke så meget, hvad embedsværket når frem til; det er vigtigere, hvad Folketinget i kraft af ekstern vurdering når frem til.
Det ændrer jo sådan set spillepladen i forhold til at overholde den forpligtelse, jeg også har som minister, til at sikre, at dansk ret er i overensstemmelse med EU-retten.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-06-07:
Ministeren får det til at lyde, som om det er sådan en tilfældig advokat, som Skatteudvalget har hyret.
Det er det ikke; det er en advokat med stor, stor indsigt i EU-retten, som har arbejdet i EU-systemet, og som – bare lige for fuldstændighedens skyld – var i Folketingets Erhvervsudvalg i forbindelse med lovforslaget om regulering af techgiganter og kritiserede forslaget for ikke at være i overensstemmelse med EU-retten.
Onsdag aften kl. 23.05 før Kristi himmelfartsdag sendte erhvervsministeren besked over til Erhvervsudvalget om, at det lovforslag om techgiganter måtte han desværre trække, da det ikke var i overensstemmelse med EU-retten.
Så jeg vil bare sige, at regeringen jo har lænet sig op ad den samme ekspert i forbindelse med et andet lovforslag.
Så det undrer mig, at ministeren giver sådan en bandbulle over, at Folketingets Skatteudvalg hyrer en ekstern ekspert til at trykteste det.
Og jeg skal bare høre, om der ligger en åbningsskrivelse fra EU på sagen.
Jeppe Bruus (S), 2022-06-07:
Jeg tror, at jeg efterhånden to gange har sagt, at jeg synes, det er et helt rimeligt parlamentarisk værktøj at bede nogen om at trykteste den vurdering, der kommer.
Hvordan man kan oversætte det til, at jeg skulle være imod eller komme med en bandbulle, forstår jeg ikke helt.
Det ændrer ikke ved, at hvis det var hr. Torsten Schack Pedersen, der sad i mit sted, så ville man jo bryde den forpligtelse, man har som minister, til at sikre, at dansk ret er i overensstemmelse med EU-retten.
For jeg kan ikke fravælge den vurdering, der ligger fra embedsværket, og sige, at så tilvælger jeg en vurdering, der kommer fra en ekstern part.
Den vurdering, som Folketinget har forestået, har jo ført til, at jeg har bedt Skatteministeriets og i øvrigt også Justitsministeriets embedsværk om at trykteste, om den oprindelige vurdering holder.
Det er man så nået frem til den gør.
Hvis man er nået frem til et andet resultat i en anden parlamentarisk kontrol i forbindelse med et lovforslag om techgiganter, så er det jo fint, men i den her sammenhæng er der ikke tvivl om, at det her er vi nødt til at gennemføre, hvis vi skal overholde EU-retten.
Så det, der står tilbage, er jo, at der er et flertal i Folketinget, der nu siger: Det kan godt være, at den her vurdering fra embedsværket er den, der skal gøre, at vi overholder EU-retten, men det vil vi ikke stemme for.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-06-07:
Men det var fuldstændig den samme diskussion, vi havde i forbindelse med lovforslaget om regulering af techgiganter.
Der var regeringen overhovedet ikke i tvivl om, at der ikke var nogen problemer i forhold til EU-retten, men den opfattelse ændrede man så.
Jeg skal bare spørge, om der ligger en åbningsskrivelse fra EU om, at Danmark ikke overholder reglerne.
Jeppe Bruus (S), 2022-06-07:
Jamen nu er der jo tale om to forskellige lovforslag.
Og i det sidste spørgsmål ligger der så – jeg går ud fra, at det er det, man mener: Hvorfor venter jeg ikke og ser, om der kommer en åbningsskrivelse?
Det er ikke inden for rammerne af den måde, jeg skal bedrive forvaltning på i forhold til loven.
Jeg kan ikke sige, at der ligger en klokkeklar vurdering fra embedsværket, og her er der så en ekstern part, der mener noget andet, og det fører så til, at jeg venter og ser.
Så overholder jeg ikke de forpligtelser, jeg har som minister, og så vil jeg tro, at min levetid som minister på Folketingets nåde vil være ekstremt kort.
Jens Joel (S), 2022-06-07:
Tak for det.
Det er jo ret åbenlyst, når man taler med sektoren – med undervisere, med skoler, med elever – at det fatamorgana, som Venstre taler så meget om, nemlig det fuldstændig frie valg, jo ikke findes i dag.
Men det, der egentlig får mig til at tage ordet, er, at jeg vil høre, om Venstres ordfører kan bekræfte, at det, som Venstre kalder for tvangsfordeling, nemlig at ikke alle sammen nødvendigvis får deres førsteprioritet, er okay.
Hvis man bor i de mindre byer, må man godt blive tvangsfordelt, men hvis man bor i de store byer, kan man ikke.
Hvad er det for en forskel i menneskesyn, som gør, at Venstre kalder det ene for tvangsfordeling og det andet for en nødvendig ting for at sikre gymnasierne?
Nej, det handler om, at ni ud af ti unge mennesker faktisk får opfyldt deres prioriteter.
Vi tager udgangspunkt i de unges prioriteter, men vi har brug for elevfordeling – det har man i dag, og det vil man også have fremover.
Det var i øvrigt, da fru Ellen Trane Nørby selv var undervisningsminister, at fru Ellen Trane Nørby krævede nye elevfordelingsregler.
Der er så nogle elevfordelingsregler, som bliver opfattet som tvang, og nogle, der ikke gør.
Og der forstår jeg ikke, hvorfor dem i de mindre byer skal stilles ringere efter Venstres opfattelse af det frie valg end dem i de store byer, hvor der jo i parentes bemærket er ret stort sammenfald mellem forældrenes indkomst og deres bopæl.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-07:
Jamen jeg forstår godt, at den socialdemokratiske ordfører forsøger at tale udenom og forsøger at lave alt muligt spin, for det er jo en rigtig dårlig sag, at man ønsker at opdele de unge mennesker efter deres forældres indkomst og ikke på baggrund af deres frie uddannelsesvalg.
Det er jo også derfor, Venstre ikke støtter den del af aftalen, som indgår i lovforslaget i dag.
Men forældreindkomsttvangsfordelingen indgår kun i lovforslagets del omkring de store byer.
Den indgår ikke i landdelen, for det fik vi forhandlet ud ved de forhandlinger, der er i gang, og derfor synes vi også, det ville være på sin plads, at vi kunne få lov til at stemme om det her lovforslag i to dele, så vi netop kan stemme om det frie valg i såvel yderområderne som i byområderne, hvor vi ser anderledes på, hvordan de unge skal fordeles.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-06-07:
Nu er forvirringen da total.
Altså, hvis jeg forstår ordføreren ret, er elevfordeling i yderområder frihed, og elevfordeling i byområder er tvang.
Kan ordføreren ikke godt selv høre, at det jo ikke hænger sammen?
Måske er elevfordeling bare sund fornuft både i landområderne og i byerne.