runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Men sandheden er jo den, hvis vi f.eks. ser på de forhandlinger, der er lige nu, og de udmeldinger, der har været i forhold til et nyt klimamål for 2035, at De Konservative er det eneste parti i blå blok, der har sagt, at vi skal nå op over 82 pct., og der er i hvert fald mig bekendt mange, der ikke har bekendt kulør, i forhold til om vi overhovedet skal nå derop.
Så hvordan vil De Konservative, hvis der i den her regeringsperiode bliver fastsat et klimamål og der kommer et blåt flertal, navigere i det?
Der vil måske være et flertal af partier, der ikke bakker op om det klimamål, der er blevet sat, og som jo måske endda vil prøve at ændre det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til sådan en afgrænset problemstilling.
Klimarådets bevilling står jo til at falde markant.
Fra vi vedtog klimaloven og til nu, har en hovedmotorerne været, at vi og jo selvfølgelig regeringen – det står i klimaloven, at det skal regeringen have – har fået solid faglig rådgivning, men der bliver jo udarbejdet rigtig, rigtig vigtige analyser, som alle jo, også uden for dette rum, gør god brug af.
Mener ordføreren, at Klimarådets bevilling bør sikres fremadrettet, og mener ordføreren, at den bevilling bør være permanent?
Henrik Frandsen (M), 2025-12-17:
Nu mener jeg så stadig væk, at vi skal arbejde videre med f.eks et ambitiøst 2035-mål, som det også er blevet fremlagt af regeringen, altså på omkring 82 pct.
Jeg mener, at Klimarådet gør et godt stykke arbejde, og jeg mener, at det er et vigtigt stykke arbejde, de leverer.
Det er fuldstændig korrekt, som fru Leila Stockmarr siger, at den bevilling, som Klimarådet arbejder efter, jo er tidsbegrænset.
Det synes jeg egentlig er et ganske udmærket princip, man har dér; det er noget, man ser på rigtig mange andre områder også.
Når man først gør ting permanente, har de også en tendens til at blive lidt statiske i det.
Det er også klart, at når vi kommer videre frem til finanslovsforhandlingerne osv., stårt det jo ethvert parti frit for at bede om en forlængelse af de bevillinger, der er i dag.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Det gjorde vi såmænd også i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Vi stillede sågar et ændringsforslag, før man vedtog finanslovsforslaget, om, at Klimarådet skulle have en fast bevilling.
Det, som jeg ikke synes jeg får svar på, er, at såfremt man ikke sikrer flere penge – og Enhedslisten har jo ikke fået lov til at være med i en finanslov – vil regeringen så sikre, at vi ikke ser ind i, at Klimarådet måske skal halveres, fordi man ikke har fået en finansiering, der gør, at man har mulighed for at fastholde rådet i sin nuværende konstitution?
Henrik Frandsen (M), 2025-12-17:
Det bliver jo egentlig lidt det samme svar en gang til.
Den måde, man har finansieret Klimarådet på indtil nu, er med bevillinger x antal år ud i fremtiden.
Det har fungeret rigtig godt.
Jeg synes bare, det er en god måde, at man som Folketing har en mulighed for hele tiden at tage op til revision, om det er det rigtige, man gør.
Skal vi øge bevillingerne, eller skal vi sænke bevillingerne, eller er det et passende samlet niveau, vi har nu?
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Men det leder mig også til det næste spørgsmål, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at Konservative godt kunne tænke sig, at der kom et blåt flertal og dermed også en blå regering.
Hvordan ser Konservative klimapolitikken udvikle sig med et blåt flertal, sådan som de øvrige blå partier ser på behovet for at have en ambitiøs klimapolitik fremadrettet?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-12-17:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Jeg har totalt hvilepuls, hvad det angår, for jeg vil konstatere, at lige meget hvad for en måling man læser, så vil der stadig væk være et markant flertal i Folketinget for den klimapolitik, der er blevet ført.
Mange af de aftaler, der er, vil stadig væk have et flertal blandt aftalepartierne efter et eventuelt regeringsskifte, og jeg vil også sige, at jeg jo synes, at vi har taget det første spadestik til nogle meget gode blå samarbejder, f.eks. i forbindelse med det borgerlige fundament.
Jeg ved, at nogle synes, at det ikke var grønt nok, men I skal huske på, at vi skulle vidt omkring på 50 forslag.
Jeg synes, at en permanentgørelse af elafgiftens nedsættelse og mere ro om vores Natura 2000-områder er nogle rigtig gode idéer, som er grønne og gode.
Så vil jeg sige, at hvis man kigger udomkring i landet, må vi jo også se på, hvordan vi kan gøre rammevilkårene for den grønne omstilling bedre, for nu er der lige faldet 22 projekter i Tønder, og det var altså også medlemmer af røde partier lokalt, som stemte imod de ting.
Så jeg tror også, at det her mere og mere går fra at være en partispecifik ting til mere at være en områdebestemt ting, og der er vi nødt til at se indad her fra Folketingets side og se på, hvordan vi kan understøtte, at der rent faktisk kommer nogle projekter rundtomkring, som folk gerne vil bakke op om.
Henrik Frandsen (M), 2025-12-17:
Når det kommer til klimadebatten, er der mange, der gerne vil tale i overskrifter.
Men det, vi gør i dag, er noget mere jordnært.
Klimalovens 2025-mål på 50-54 pct.s reduktioner ser ifølge redegørelsen ud til at blive overopfyldt med reduktioner på 58 pct.
Det er ikke småting.
Det er flot.
Det er også et godt sted, hvorfra vi kan arbejde videre med yderligere reduktioner, for når vi gør det rigtige og de rigtige ting, så virker det.
Hvis der er en dansk disciplin, der har haft betydning her, så er det evnen til at lave brede aftaler og vel at mærke brede aftaler hen over midten, med respekt for at vi skal have hele samfundet med.
Det er i virkeligheden den balance, Moderaterne hele tiden har insisteret på.
Hvis vi holder kursen, står det til omkring 92 pct.s reduktioner i 2030, og dermed opnår vi målet for 2030 med en margin på cirka 1,6 mio. tons CO 2 -ækvivalenter.
Men her er det vigtigt, at vi siger det helt nøgternt.
Det kræver, at vi holder tempoet, og at vi får beslutningerne til at virke ude i virkeligheden.
Som ministeren nævner i redegørelsen, er »muligt« nøgleordet.
Det er muligt, men det kræver, at vi ikke læner os tilbage, og at vi har blik for implementering, genbesøg og det vedholdende arbejde fra beslutning til resultat.
Det er også derfor, jeg synes, at vi skal holde fast i tre ting i den her debat.
Det er vigtigt at have hele befolkningen med.
Mister vi først den brede opbakning til klimapolitikken, som vi har set det ske i andre lande, spreder det usikkerhed, og usikkerhed gør det sværere at finde nogen, der vil investere, og dermed løse de klimaudfordringer, vi har.
For det andet skal vi bevare det store fokus på implementering.
Når projekter og virksomheder møder uklare processer, lange svartider eller modsatrettede krav, forsinker det processen, og vi må ikke tabe momentum, for momentum er vigtigt, når man skal levere reduktioner til tiden.
For det tredje skal vi holde fast i den retning, vi allerede har lagt, sådan at klimapolitik bliver mere sammenhængende og mere strukturel og i mindre grad en række enkeltstående initiativer, der hver især skal genopfindes og genforklares.
Det giver mere stabilitet og bedre mulighed for, at alle kan planlægge efter det.
Vi har et stærkt grundlag frem mod 2030.
Vi skal fortsætte ad den samme linje, og vi skal gøre mere af det, der virker.
Tak for ordet, formand.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Jeg er overhovedet ikke bekymret for det, ordføreren siger bliver et tilbageskridt, hvis det er noget, der kommer danskerne til gavn, ved at man skærer en masse ting, der gør det dyrere at være dansker, men som absolut ikke gør nogen forskel i det samlede klimaregnskab, væk.
Der er jo også partier, som eventuelt kunne finde på at støtte en socialdemokratisk ledet regering efter et valg, som eksempelvis vil højere op i forhold til klimamålene.
Det synes jeg er endnu mere skræmmende, for at være helt ærlig.
For det kommer kun til at gøre danskerne fattigere, men det kommer ikke til at gøre noget i det store billede.
Så synes jeg hellere, at man skal fokusere på vores miljø, for det har nemlig været glemt i mange år.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Men det er jo et ret stort brud, klimaministeren er i gang med at lave i forhold til den hidtidige klimapolitik.
Styrken i 70-procentsmålet var jo netop, at vi bredt på tværs af partierne blev enige om, at det at det, den til enhver tid siddende regering skal levere politik efter.
Det at stå og sige, at man bare kan sætte ét klimamål, hvis det er den ene regering, og et andet klimamål, hvis det er en anden regering, er jo at bryde med det princip.
Lars Aagaard (M), 2025-12-17:
Jamen her kan man jo så diskutere, hvem der ikke vil det, for regeringen har spillet ud med sit, og vi har en forhandling, og så må vi se, om vi kan mødes.
Det er klart, at man kan indtage positioner og have krav i de forhandlinger, der gør, at vi ikke kan mødes, men it takes two to tango.
Der må vi jo så se på det i forhandlingerne.
Men spørgeren har ret i, at vi ikke står det samme sted
som i 2019-20.
Vi har været igennem alle sektorer.
Vi ved nu noget om, hvor lang tid det tager at lave revisioner, og vi ved noget om, hvad for nogle virkemidler der skal til.
Vi står også i en helt anden geopolitisk situation.
Derfor anerkender jeg fuldt ud, at vi står et andet sted.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Jeg deler ærgrelsen over, at vi har så kort tid til at forhandle i, og ministeren skrev jo for et år siden en kronik, hvor ministeren selv kastede bolden op og sagde: Nu skal vi ikke ende i en hurtig tænk på et tal-proces.
Det er jo så det, vi er endt i, fordi regeringen har startet den her proces så sent.
Vi står tæt på et folketingsvalg, og der har i hvert fald været klare stemmer fra den rød-grønne fløj om, at under 85 pct. vil være uacceptabelt, men indtil nu har ministeren fastholdt 82 pct.
Jeg ved, at ministeren ønsker sig, at den grønne omstilling skal være ambitiøs, og jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, hvordan ministeren ser dansk klimapolitik udvikle sig, hvis man sætter et 82-procentsmål uden nogen partier fra den rød-grønne blok i næste regeringsperiode.
Hvad tror ministeren vil ske med dansk klimapolitik?
Lars Aagaard (M), 2025-12-17:
Ja, det synes jeg at partierne i den rød-grønne blok skulle tænke over, men svaret på det spørgsmål vil jo så afhænge af, hvordan danskerne stemmer.
Det vil afhænge af, hvordan et fremtidigt flertal i Folketinget ser ud, og som man har kunnet høre i dag, er der jo ret stor splittelse i det, der kaldes den blå blok.
Hvad der så er flertal for på den anden side af det valg, kan jeg ikke forhåndsdiskontere.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Det er jo netop den risiko, som jeg også hørte den forrige spørger tale om, nemlig risikoen for at sætte et mål, der er så lavt, at man muligvis får en aftale med partier, der er med på 82 pct., hvor man jo samtidig så kun har den opgave, der hedder at reducere med 2 pct. yderligere fra det, vi allerede politisk har vedtaget at vi er på vej mod, nemlig de 80 pct.
Det sker, samtidig med at man jo så ikke vil pille ved de to sektorer, landbrug og transport, som vil udlede mest i 2035.
Er det ikke, jævnfør også det forrige spørgsmål, at gamble med dansk klimapolitik at lave et mål, der kan ekskludere mange af de partier, der har drevet dansk klimapolitik frem de sidste mange år?
Lars Aagaard (M), 2025-12-17:
I givet fald tænker jeg egentlig, at det er de partier, der potentielt er i gang med at ekskludere sig selv, og derfor er det spørgsmål, der bliver stillet, præcis det, som bl.a. spørgerens parti skal tænke over i forhold til de forhandlinger, vi er i gang med nu.
Samira Nawa (RV), 2025-12-17:
Jeg synes ikke, det er helt rigtigt, at der er frit slag for de partier, der gerne reelt vil forhandle om et ambitiøst klimamål med regeringen, altså at der skulle være frit slag i forhold til at komme med nogle virkemidler.
For regeringen har jo sagt, at det skal findes i form af tilskud, og instrumentet er fastlåst.
Dermed er der også nogle penge, der skal findes, men man kan ikke komme med alverdens finansiering; det skal være en finansiering, som regeringen er enig i.
Men lad os se, hvor det ender.
Jeg er lidt nysgerrig på at høre ministeren om følgende: Hvis vi fortsætter fremskrivningen, som det er nu, er der jo kun 2 procentpoint til forskel.
Lars Aagaard (M), 2025-12-17:
Tak for det.
Jamen det er så det, vi skal forhandle om, når vi stopper her.
Se, jeg synes ikke, det er nogen skam at bede Folketingets partier om at fortælle, hvad det er for en politik, de vil føre, og hvordan de ser det ske.
Vi har ærligt sagt, at vi vil lave et økonomisk råderum og i det råderum fremadrettet reservere 4 mia. kr. om året fra 2034 og 15 år frem.
Det er 60 mia. kr.; det er dog trods alt en slat.
Vi har sagt, at vi synes, det ser tungt ud at komme højere op, for man skal ikke ret meget højere op i det tal, før det er sådan, at et tilskudsinstrument ikke kan levere det, det skal, ikke medmindre det bliver meget, meget dyrere, fordi man bl.a. vil komme til at give tilskud til en masse ting, folk ville gøre i forvejen, så det såkaldte dødvægtstab vil stige ret meget.
Så det, vi har bedt om, er bare, at man fortæller om, hvad det så er for en politik, man har.
Det, der så er det gode – og det synes jeg hører med at sige i forhold til dem, der følger med i debatten her – er, at det, vi forhandler om, er et tal i en klimalov, men der er ikke noget i det tal, der forbyder politiske flertal eller politiske partier at komme hvert år til en finanslovsforhandling f.eks. med deres politik og prioriteringer og lave politik, der går videre end det.
Det skal man bare huske, og det kan jeg kun opfordre Folketingets partier til.
Der er nogle, der har sagt 90 pct., og så må man fremlægge en plan for, hvordan man vil nå de 90 pct.
Og så skal man her huske, at alting har en pris, og dermed bliver der også crowdet andre ting ind i budgettet – undskyld, jeg kom til at bruge ordet crowdet.
Samira Nawa (RV), 2025-12-17:
Jeg var i min egen tale lidt inde på den her lavere lattergasemission, som der er fundet frem til at danske marker udleder – altså en mindre mængde lattergas end antaget i klimafremskrivningen, eller at vi elektrificerer nogle færger, som heller ikke er medregnet i klimafremskrivningen, og som det sidste at vi fra aftalen om grøn skattereform har den her udfasning af petrokoks.
Hvis man tager de her tre elementer med ind i klimafremskrivningen, rammer vi jo 82 pct. uden at have løftet en finger.
Lars Aagaard (M), 2025-12-17:
Derfor kan der godt være elementer, der går hurtigere, som spørgeren peger på, altså at dele af elektrificeringen vil løbe hurtigere, men så har der hvert år også været noget, der trak i den modsatte retning.
Sådan vil det være.
Vi baserer vores politik og diskussionen på de fremskrivninger, der er, og det er sådan, det skal være.
Der vil være noget, der viser sig at gå hurtigere, og noget, der går langsommere.
Men lige nu siger fremskrivningen ca. 80 pct., og vi har fundet 4 mia. kr. til at hæve de sidste 2 pct., og det vil vi gøre uden at øge belastningen af dansk erhvervsliv og uden at øge belastningen af husholdningerne, fordi det også er en prioritet for os i den tid, vi er i nu.
Torsten Gejl (ALT), 2025-12-17:
Tak, formand.
Noget af det, som man baserer aktiviteterne på her frem mod 2035, er jo ccs, CO 2 -fangst kan det kaldes, og det kan gøres på mange måder og bruges til mange ting.
Lige nu ser det ikke så godt ud, fordi vi har sat en pulje i gang med en hel masse ansøgere, og de falder stort set alle sammen fra.
Der er stadig væk et par stykker tilbage, men vi ved jo ikke engang, om de bliver der.
Hvad tænker ministeren om, at mens vi satser mere og mere på ccs, så rasler det ned med de ansøgere, som konkret skulle have lavet projekterne?
Er det ikke en grund til, i hvert fald for en sikkerheds skyld, at prøve at bruge nogle andre instrumenter, måske her i sidste sekund at have nogle reserveinstrumenter i baghånden i forhold til at nå et hvilket som helst klimamål i 2035?
Lars Aagaard (M), 2025-12-17:
Spørgerens parti er mig bekendt med i alle aftaler om ccs, så det er et virkemiddel, spørgerens parti har været med til at pege på og stå bag ved og dermed også har været bevidste om er indregnet på den måde, det er indregnet i klimapolitikken på.
Jeg regner bare med, at man står ved de aftaler og også kan huske dem og kender konsekvenserne af af dem.
Konkret får vi resultatet af udbuddet lige i starten af januar.
En af måderne, vi skal arbejde med det her på, er, at når vi får ny viden, så skal vi agere på den, og det skal vi også gøre i forhold til ccs, og så må vi se, hvad udbudsrunden leverer.
Når det er sagt, kan jeg ikke, IPCC kan ikke se, at vi kan håndtere klimaudfordringerne i verden, uden at ccs kommer til at virke.
Jeg glæder mig over de fremskridt, der er på området, og at der er så mange, også af dem, der har meldt sig i bundrunden den her gang, der har sagt, at de vil fortsætte arbejdet med ccs.
Torsten Gejl (ALT), 2025-12-17:
Ccs er ikke vores livret, men vi har da stemt for det, og det løber vi ikke fra.
Jeg er bare drønhamrende nervøs for, om det kommer til at fungere, og nervøs for, at der er satset så meget på det.
Men en anden ting, jeg vil sige, er: Nu tog hr. Lars Aagaard jo over fra Dan Jørgensen, som var med til at lave klimaloven i 2019 med 70-procents-CO 2 -reduktion i 2030, men som også efterlod nogle svære ting, som hr. Lars Aagaard har været nødt til at rydde op i.
Mit spørgsmål er hurtigt: Skal ministeren bare være den minister, der rydder op efter Dan Jørgensen, og som forsøger at implementere det, han fandt på, eller skal ministeren ikke give den en på kassen og gå over i historien som en progressiv, ambitiøs klimaminister, der satte nogle mål, som kan gøre os stolte?
Lars Aagaard (M), 2025-12-17:
Her er der jo klar politisk forskel på os.
Jeg bliver ikke stolt af at sætte mål.
Jeg bliver stolt af, at vi får vedtaget konkret politik, der bevæger os i en retning – ansvarlig politik og sådan noget.
Det er der, min stolthed ligger.
Og tiden er anderledes.
Jeg anerkender fuldt ud, at det var en anden tid, vi levede i, da klimalovens første mål blev sat.
Men den er meget anderledes nu.
Vi ved, hvor svært det, der er tilbage, er.
Vi lever også geopolitisk i en anden tid.
Vi kan ikke komme hele vejen med de ambitionsniveauer, som spørgeren tager fat i, uden at bruge nogle meget, meget voldsomme politisk tiltag.
Derfor er det også en anden tid, vi lever i.
Men jeg får ikke sådan et bankende hjerte af bare at sætte et mål.
Altså, 82 pct. er et i international sammenhæng ekstremt højt mål, og jeg mener, at den kombination af 70-procentsmålet, 2035-målet og klimaneutralitet i 2045 placerer os som det land i verden, i hvert fald det udviklede land i verden, som har de højeste klimamål.
Det vil ligge foran den lige linje mod klimaneutralitet, så der går vi foran kurven.
Og de 2 procentpoint, vi snakker om, koster så 4 mia. kr., og det har vi været villige til at sætte af i det fremadrettede råderum.
I det ligger der jo bl.a. effekterne af grøn trepart, som spørgerens parti er med i, og det er jo et resultat af, at man dér har vedtaget noget, og det rækker langt ind i 2030'erne.
Det er et spørgsmål om at føre en ansvarlig klimapolitik, hvor der også er sammenhæng mellem de mål og de ambitioner, man har, og den økonomi, man stiller til rådighed, og det synes jeg er sundt.
Signe Munk (SF), 2025-12-17:
Inden jeg skulle til forespørgselsdebatten her, spekulerede jeg på, hvordan jeg allerbedst kunne beskrive den forhandlingsposition, som regeringen har lagt for dagen i forhold til 2035-målet.
For regeringen har et 2025-mål på 82 pct., og regeringen vil ikke rykke sig, medmindre man finder finansiering eller virkemidler.
Men regeringen vil ikke finde nogen ny finansiering og heller ikke diskutere nogen nye virkemidler.
Det svarer vel allerbedst til, at jeg bad ministeren om at løbe en tur rundt om Christiansborg uden at bevæge fødderne, for hvordan skal man kunne løse det?
Så jeg har egentlig bare lyst til at spørge ministeren: Hvordan pokker får man regeringen til at rykke sig fra de 82 pct., som jeg bare må sige er alt for uambitiøst og alt for lidt for SF?
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Der er indført flere afgifter, som helt klart påvirker det.
Det er klart, at man er nødt til at tage en CO 2 -afgift med i beregningerne.
Den her emballageafgift kom også fra EU, og den ville man så heller ikke fra ministeriets side lukke ned for og stoppe.
Der er rigtig mange ting, der gør det dyrere at være dansker i dag, og det er noget af det, som vi i Dansk Folkeparti siger nej tak til, i særdeleshed fordi det bliver en sådan meget enøjet klimapolitik, hvor man gør en hel masse, som absolut ingen betydning har i det samlede klimaregnskab.
Til gengæld gør det danskerne fattigere og mere udfordrede rigtig, rigtig mange steder.
Der går vi i Dansk Folkeparti – og det kan godt være, at der er andre partier, der er lidt ligeglade med det – faktisk ret meget op i at gøre det lettere og billigere at være dansker i stedet for at opretholde en masse fuldstændig vanvittige klimamål.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Så kunne jeg godt tænke mig for at følge op på den dialog, vi havde med Konservatives ordfører, og spørge ordføreren: Vil Dansk Folkeparti kunne lægge mandater til en regering, der fastholder, at Danmark har et klimamål frem mod 2035, der ligger på 82 pct., og også fastholder, at der er en grøn trepartsaftale, der stadfæster, at der er en CO 2 -afgift på landbruget?
Vil Dansk Folkeparti kunne sige ja til en regering med et regeringsgrundlag, hvor der i hvert fald er to partier, Venstre og Konservative, som har det som deres førte politik, og som har været med til at vedtage det i den her regeringsperiode?
Mette Thiesen (DF), 2025-12-17:
Jeg vil sige til fru Leila Stockmarr – og i øvrigt tak for samarbejdet i forhold til forurenet jord, for vi sidder på miljøområdet sammen, hvor vi kan blive enige om rigtig mange ting – at det jo er sådan, at alle partier er forskellige og har nogle forskellige indgangsvinkler til forskellige ting.
Konservative har én tilgang i forhold til klimapolitik, vi har en anden, og med den glædelige udgang på et kommende folketingsvalg, det ville være, at fru Mette Frederiksen ikke længere er statsminister og hr. Lars Løkke Rasmussen ikke længere er udenrigsminister og vi har en borgerlig regering, så er jeg helt sikker på, at vi sætter os sammen og finder ud af nogle løsninger.
Sådan er det jo, og det ved ordføreren også udmærket godt, altså at der er nogle, der giver lidt og nogle der tager lidt, og så giver vi hinanden lidt, sådan at vi alle sammen føler, at vi kan være i det.
Det er sådan, det fungerer.
Jeg kan garantere for, at det i hvert fald bliver et langt bedre scenarie med en borgerlig regering end det nuværende makværk, vi er vidne til.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Jeg vil også gerne kvittere for et rigtig godt samarbejde om rigtig meget på miljøområdet, og jeg vil gerne hurtigt nå at spørge om noget af det.
For vi ser jo ind i, at vi i den her regeringsperiode nok også skal se på, om vi skal lave et sprøjteforbud på de områder, hvor der bliver danne fremtidens drikkevand.
Alt tyder jo på – og lige om lidt får vi vished for det med regeringsanalysen – at hvis ikke man laver et sprøjteforbud, vil vandregningen for helt almindelige mennesker stige; så vil det blive dyrere som dansker at tænde for hanen.
Vil Dansk Folkepartis ordfører være med på at lave et sprøjteforbud på de områder, der bliver impliceret, for at modvirke, at det bliver dyrere for almindelige danskere at drikke rent vand fra hanen?