runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Bendixen (DF), 2018-12-05:
Tak for det.
Alt det, ministeren siger, er jo rigtigt, hvad angår de tiltag, der er lavet, stramninger osv.
Jeg tror, det var forrige år, Kraks Fond udgav den der »30 års ghetto-indsats er slået fejl«, og samtidig med det er der lavet en ghettopakke cirka hvert femte år, men til trods for alle de ghettopakker og alle de stramninger, der er lavet, er der altså væk stadig massive problemer, både økonomisk og kulturelt, og nu har vi så den her fremskrivning til 2060, der viser, at ikkevestlig indvandring vil fordobles.
Hertil kommer, at andelen af muslimer, der mener, at Koranens ord skal følges hundrede procent, er steget.
Vi står jo over for nogle meget massive problemer til trods for alle de stramninger, vi har lavet.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Ja, vi står stadig væk over for en række problemer, og det er derfor vigtigt, synes jeg, at vi kører videre ad det spor, som vi nu har lagt.
Vi er jo ved at gøre op med årtiers, må man sige, fejlslagen integrationspolitik, hvor man reelt ikke har turdet stille krav til folk, og det er klart, at det får vi ikke ændret fra den ene dag til den anden.
Siden vi kom i regering, er der 44.000 udlændinge med ikkevestlig baggrund, der er kommet ud på arbejdsmarkedet – 44.000.
Og man må sige, at det i hvert fald er et sted, hvor man bliver udfordret også på værdisættet, for det er blandt helt almindelige danskere.
Men når det er sagt, så er der mildt sagt stadig væk et stykke vej.
Simon Kollerup (S), 2018-12-05:
Mener ministeren, at Thisted Lufthavn skal have tilladelse til landinger via gps, når vejret er dårligt el. lign.?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-12-05:
Lad mig starte svaret med det, vi er helt enige om: Der er skønt ved Vadehavet, og det lyder som en dejlig mandag.
Når vi lavede den her oprydningsøvelse, handlede det jo om, at vi havde en del områder i Danmark, som noget fejlagtigt var udpeget som naturområder og dermed havde fået en Natura 2000-beskyttelse.
Nogle af de her områder omtaler jeg jo ofte som intensivt dyrket landbrug og gylletanke og havnemoler.
Jeg synes ikke, det er rimeligt, at vi kalder noget natur, som ikke er natur, og derfor satte jeg mig altså i spidsen for den her oprydning, men, som spørgeren også nævner, med det her ønske om, at vi skulle tage mere ind, end vi tog ud.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-12-05:
Hvis man kigger på, hvad Dansk Ornitologisk Forening har skrevet og ment om det her, så er det ganske stærke ord, de bruger.
Foreningen skriver videre, at de helt klart mener, at det er i strid med ramsarkonventionen, og at det følger af reglerne, at man skal spørge konventionssekretariatet, før man foretager en så voldsom indskrænkning.
De skriver yderligere, at det følger af ramsarkonventionen, at der skal være påtrængende nødvendige nationale interesser, hvis man skal beskære og fjerne ramsarbeskyttelsen af natur.
Hvad er det egentlig for påtrængende nødvendige nationale interesser, som ligger bag?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-12-05:
Som jeg nævnte i mit svar på det oprindelige spørgsmål, er det jo helt rigtigt, som man nævner fra Dansk Ornitologisk Forenings side, at det her begreb fremgår af ramsarkonventionen fra 1971.
Men omkring årtusindskiftet opdaterede man altså det her, således at man siger, at der kan være andre grunde.
Man kan få bedre viden, eller man kan have nogle oprindelig fejlbehæftede områder, og det er jo det, der er tilfældet her.
Og jeg deler bekymringen for fugleliv og for trækfugle, og jeg anerkender, at Vadehavet er et vigtigt område, men vi har tusindvis af hektar med kornmarker, også i Natura 2000-områder.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-12-05:
Men hvis den udpegning, der er sket, er så fejlbehæftet, hvorfor har man så ikke i højere grad fremlagt tungtvejende argumenter over for ramsarkonventionens sekretariat?
Igen: Dansk Ornitologisk Forening skriver efter at have søgt aktindsigt, at der ikke er sket nogen fremlæggelse af planerne eller de reviderede grænser, inden de blev gennemført.
De tidligere grænser blev i sin tid fastlagt efter et flerårigt udredningsarbejde, hvor flere eksperter deltog.
Mange af disse grænser fejes nu af bordet, med henvisning til at de var fejlagtige, og det er også det, ministeren fremfører nu.
Men hvad er der for nogle argumenter for, at de er fejlagtige?
Hvad er det for nogle eksperter, man har rådført sig med?
Det var jo et meget grundigt arbejde, der lå til grund for den oprindelige udpegning.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-12-05:
Jo, men det ændrer jo ikke ved, at den oprindelige udpegning har vist sig at være fejlbehæftet, bl.a. fordi kortgrundlaget er blevet opdateret.
Vi har fået mere præcise kort, og det skal man også anvende.
Og nu spørger spørgeren efter, hvilke eksperter det er.
Det er Miljøstyrelsen, som altså på et naturfagligt grundlag og med baggrund i data over fuglebestande har taget højde for, hvad det er, vi kan tage ud, og hvad det er, vi ikke kan tage ud.
Og det er altså muligt, også under ramsarkonventionen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-12-05:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er ambitiøst, når regeringen i dens eget luftudspil skriver, at der er brug for yderligere indsatser for partikler og ammoniak frem mod 2030, hvis Danmark skal leve op til EU’s NEC-direktiv, der fastlægger lofter for, hvor meget de enkelte lande skal reducere luftforureningen?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-12-05:
Igen det korte svar først: Ja, regeringen har fremlagt et ambitiøst klima- og luftudspil med en række initiativer, der er målrettet reduktion af partikler og af ammoniak.
Tilsvarende for ammoniak har vi med finanslovsaftalen afsat 160 mio. kr. til en indsats for reduktion af ammoniak.
Her og nu vil vi etablere en EU-finansieret tilskudsordning for slagtesvinestalde, der skal være med til at udbrede ammoniak- og drivhusgasreducerende teknologier.
Regeringen vil med afsæt i klima- og luftudspillet fremlægge en plan for, hvordan vi opfylder NEC-direktivet, i starten af 2019 med henblik på at sende planen til Europa-Kommissionen i april 2019.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-12-05:
Tak for det.
Man må jo sige, at man fra regeringens side med undersøgelsen bevæger sig påfaldende tæt på det valg, som jo skal komme,
hvilket man kan undre sig over, for det har jo været meget klart for regeringen i hele regeringens levetid, at det her NEC-direktiv skulle overholdes.
Derfor er det påfaldende, at man først så sent i perioden kaster sig over en undersøgelse, som måske, måske ikke skal lede frem til initiativer, som kan sikre, at man overholder det.
Når man står med regeringens luftudspil, kan man jo sort på hvidt læse, at for partikler og ammoniak er der formentlig behov for yderligere indsatser frem mod 2030, som ministeren også læste op.
Det er jo egentlig lidt underligt, når man fremlægger så – ifølge regeringen selv – ambitiøst et udspil, at man så ikke sikrer, at vi kommer i mål med vores forpligtelser.
Det er ikke på grund af forpligtelserne i sig selv, men fordi forpligtelserne jo sigter til at løse nogle konkrete udfordringer, som også går ud over Danmark.
Der dør mere end 3.000 mennesker for tidligt hvert eneste år i Danmark som en konsekvens af luftforureningen, og det er jo i virkeligheden den store, tungtvejende årsag til, at vi skal gøre noget ved partikelforureningen.
Hvis ikke man synes, det er vigtigt nok, det tror jeg nok de fleste synes, men hvis man mangler yderligere argumenter, så kan man forvisse sig om vigtigheden i forhold til indsatsen mod partikelforurening ved at kigge på udgifterne til at håndtere de sygdomme, som følger med luftforureningen, og de beløber sig til over 5 mia. kr. om året.
Hvor er indsatsen i forhold til ammoniak, hvor er indsatsen i forhold til partikler?
Jeg mener, at regeringen går uden om de ting, som er vanskelige, og det er jo ikke ambitiøst.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-12-05:
Jeg er ikke helt enig i, at vi går uden om de problemer, som spørgeren nævner, for udfordringen er jo ganske reel.
Vi laver altså også en skrotningsordning for de gamle dieselbiler, for det er altså de gamle dieselbiler, som udgør problemet her.
Derudover afsætter vi altså det her beløb på 160 mio. kr. til at imødegå den her ammoniakudledning.
Jeg synes, at det er ganske ambitiøst.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-12-05:
Mener ministeren, at det er ambitiøst, når regeringen i dens eget luftudspil skriver, at der er brug for yderligere indsatser for partikler og ammoniak frem mod 2030, hvis Danmark skal leve op til EU’s NEC-direktiv, der fastlægger lofter for, hvor meget de enkelte lande skal reducere luftforureningen?
Tak for det.
Jeg besøgte Nationalpark Vadehavet i mandags.
Det er jo et fuldstændig fantastisk område, smukt og meget anderledes end den natur, som Danmark ellers kan byde på, og det er jo også derfor, at området er fredet, både i relation til Natura 2000, altså fugledirektivet, og i forhold til ramsarbeskyttelse.
Det er virkelig et af de områder, hvor vi har noget at byde på turismemæssigt, men også naturmæssigt.
Så i forhold til biodiversitet er det jo simpelt hen så vigtigt et område.
Derfor undrer det mig også, at ministeren, som ellers har markedsført sig selv som en grøn minister og gerne taler om det grønne, nu går ind og fjerner mere end 5.000 hektar beskyttet natur lige præcis i Vadehavsområdet.
Det er jo så alvorligt et angreb på naturen i de her områder, at nationalparken – i øvrigt sammen med de andre nationalparker, som det vil være ministeren bekendt – også har sendt et brev til ministeren, hvor man i forbindelse med høringsfasen lufter en meget alvorlig bekymring, i forhold til om man vil være i stand til at løfte det ansvar for naturen, som man skal ifølge reglerne om vores nationalparker.
Så det er et alvorligt angreb på naturen, som ministeren her stiller sig i spidsen for.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren helt grundlæggende: Hvad er årsagen til, at man skærer så meget beskyttet natur væk?
Man kunne jo have undladt at skære det væk.
Det var jo glædeligt, at vi fik lagt et massivt pres på ministeren og kom hen i en situation, hvor ministeren har valgt at tage lige så meget natur ind i beskyttelsen, som man tager ud, men det var jo ikke nogen pligtopgave, at ministeren skulle fjerne beskyttelse af natur i Danmark, særlig i en situation, hvor Danmark i forvejen er et af de lande i Europa, som procentmæssigt har allermindst beskyttet areal inden for vores grænser.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-12-05:
Tak for spørgsmålet.
Det korte svar er, at jeg forholder mig roligt og afventende til kritikken.
Men jeg vil gerne benytte lejligheden her til at give spørgeren to sådan mere faktuelle oplysninger om ramsarkonventionen.
Hver part i konventionen skal udpege mindst ét vådområde forstået som et fugtigt naturområde eller et lavvandet område og ikkeopdyrkede marker.
Danmark har udpeget 28 ramsarområder, og der er ikke i forbindelse med den gennemførte justering fjernet naturarealer omfattet af konventionens bestemmelser.
Simon Kollerup (S), 2018-12-05:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at Thisted Lufthavn skal have tilladelse til landinger via gps, når vejret er dårligt el. lign.?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-12-05:
Tak for spørgsmålet.
I mindre danske lufthavne er det kun tilladt at lande, når vejret er godt og piloten derfor kan se landingsbanen.
Hvis vejret er dårligt, og sigtbarheden derfor er lav, skal piloten i dag flyve under skyerne for at sikre, at han kan se landingsbanen og de øvrige fly i området.
Jeg går ud fra, at spørgeren henviser til en situation, hvor piloten skal foretage en landing ved at flyve ned gennem skyerne i dårligt vejr ved hjælp af gps.
Som jeg forstår det, vil en pilot, der anvender gps, kunne lande i sit fly i f.eks. Thisted Lufthavn, selv om vejret er dårligt.
Det er jo sådan set en god løsning.
Problemet er bare, at gps'en ikke oplyser piloten om, hvor andre fly i området befinder sig, og på grund af det dårlige vejr kan piloten ikke se de andre fly, og der vil derfor være risiko for kollision.
Derfor er det i dag et krav, at der skal være en eller flere personer på jorden, som løbende kan oplyse piloten om trafikken og vejrforholdene omkring lufthavnen, når det er dårligt vejr.
Som jeg også sagde på den store luftfartskonference i sidste uge, er det min holdning, at hvis der er mulighed for fremskridt ved hjælp af ny teknologi uden at gå på kompromis med sikkerheden, mener jeg, at man bør se nærmere på det.
Tak for ordet.
Simon Kollerup (S), 2018-12-05:
Tak for det, og tak for, hvad jeg faktisk oplever som en positiv besvarelse om, at hvis der er ny teknologi, der kan skabe nye muligheder, og det i øvrigt er sikkert, skal vi selvfølgelig tage dem i anvendelse.
Når jeg har spørgsmålet om Thisted Lufthavn med i dag, er det jo, fordi man i Thisted Lufthavn, som er beliggende nær Hanstholm Havn, netop ser de nye muligheder for at kunne etablere eksportruter for reservedele til de maskiner, man producerer i Thyområdet, kunne eksportere de fisk, der bliver landet i Hanstholm Havn, så de hurtigere er på spisebordet i Rom, eller hvor de nu skal hen, og dermed øge værdien af de råvarer og den produktion, som Danmark står for.
Så vi har i hvert fald set mulighederne i det her lokalområde, som Thy og Mors i øvrigt også repræsenterer.
Der er ingen, der er interesseret i at lave en løsning, der ikke er sikker.
Derfor er det vel det, vi skal koncentrere os lidt om i dag: Hvornår er en løsning med gps sikker nok?
Det, som er den løsning, man ønsker sig, er jo en gps-baseret landingsløsning, hvor man kan gå igennem skyerne, som ministeren helt rigtigt siger, også når vejret ikke er godt, og hvor man så via en radiomeldepligt flyene imellem på den her unicom-frekvens kan oplyse hinanden om, hvor man er.
Så mit spørgsmål er selvfølgelig: Mener ministeren, at det vil være en tilstrækkelig sikker løsning, at man laver en gps-model, der baserer sig på sådan en RMZ-zone, tror jeg, den hedder – Radio Mandatory Zone – med pligt til at bruge den her unicom-frekvens?
På den måde, er det flyene, der oplyser hinanden om, hvor de er, og dermed kan man med sikkerhed gå ned til sin lufthavn efter fisk eller reservedele, eller hvad der ellers skal flyves med.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-12-05:
Ja, det kan man se på, hvis der er nogen, der kommer med et konkret forslag til, hvordan man håndterer sagen med en kombination af gps og radiokommunikation mellem flyene.
Det er sådan, at der hos Trafik, Bygge- og Boligstyrelsen, hvor man behandler den slags, er en åbenhed over for, at man kan gøre tingene på en anden måde, hvis man kan dokumentere, at sikkerheden er i orden.
Og enhver lufthavn i Danmark vil kunne sende en ansøgning til styrelsen, hvor man oplyser om, hvordan man håndterer sikkerheden, og så kan styrelsen tage stilling til, om sikkerheden er håndteret, som den skal være.
Men også Thisted Lufthavn vil kunne sende en ansøgning, hvor man dokumenterer, at man har styr på sikkerheden, og så må styrelsen se på det.
Simon Kollerup (S), 2018-12-05:
Men det tror jeg da bestemt at der er en interesse for også fra Thisted Lufthavn at byde ind på, men det er selvfølgelig afgørende, at man ved, hvornår man i tilstrækkelig grad har dokumenteret sikkerheden, og derfor er mit spørgsmål selvfølgelig: Hvilke dokumentationskrav stiller man fra ministeriets og styrelsens side?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-12-05:
Selv om man ikke skulle tro det, er der faktisk forskel på luft og beflyvningen af luft i hvert fald.
Men det er op til dem, der ansøger om en måde at gøre det på, at dokumentere, at de har styr på sikkerheden, og der må kreativiteten gerne være stor.
Jeg er sikker på, at man i branchen har en større kreativitet, i forhold til hvordan man kan tilfredsstille sikkerhedskravene, end vi har på embedsmandsplan, og så må vi tage stilling til de ansøgninger, der kommer.
Simon Kollerup (S), 2018-12-05:
Jeg bliver altid bekymret, når man blander kreativitet og sikkerhed sammen i samme sætning.
Jeg har faktisk brug for sådan et lidt mere håndfast svar.
Det er jo fair nok, hvis ministeren her på stående fod ikke er i stand til at sætte de konkrete krav op til, hvordan man dokumenterer sikkerhed.
Det tror jeg så jeg vil følge op med et skriftligt spørgsmål.
Mener ministeren, det vil være oplagt for styrelsen at tage sådan en dialog med de interesserede parter?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-12-05:
Det tror jeg styrelsen vil gøre, hvis man bare griber telefonen og ringer til styrelsen og siger, at man gerne vil tale med den medarbejder, der har med det her at gøre.
Så tænker jeg, at han også tager sin telefon og svarer på spørgsmål.
Rasmus Prehn (S), 2018-12-05:
Mener ministeren, det er realistisk, at Folketinget når at vedtage en ny havnelov inden folketingsvalget?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-12-05:
Hvordan forholder ministeren sig til Dansk Ornitologisk Forenings kritik af regeringens beskæring af over 13.000 hektar ramsarområder, hvor eksempelvis området ved Vadehavet har stor betydning for Danmarks trækfugle?
Der henvises til artiklen »Miljøminister skærer også i vigtige vandfugleområder i strid med regler« fra Dansk Dansk Ornitologisk Forening.
Tak for det, og jeg læser spørgsmålet op: Hvordan forholder ministeren sig til Dansk Ornitologisk Forenings kritik af regeringens beskæring af over 13.000 hektar ramsarområder, hvor eksempelvis området ved Vadehavet har stor betydning for Danmarks trækfugle?
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Tak for svaret.
Jeg er enig i, at imamloven, ghettoplanen, den nye finanslovsaftale er redskaber, som forhåbentlig vil kunne reducere det her problem på længere sigt.
Jeg synes, at det er interessant, at ministeren er – hvad skal man sige – åben over for, at vi måske i et samarbejde forsøger at beskrive målet for integration bedre, og i den forbindelse mener jeg også, at det er vigtigt at lave nogle måleinstrumenter for integrationen.
Jeg har tidligere kritiseret integrationsbarometret, som jeg ikke mener er et seriøst bud på en måling af integration i virkeligheden.
Jeg kunne godt tænke mig, at Integrationsministeriet i højere grad lavede nogle undersøgelser på det her område, som så bagefter måske kunne bruges til forskellige måleinstrumenter.
Jeg har for nylig stillet spørgsmål om, hvornår man sidst har undersøgt indvandreres ægteskabsmønstre, og det glæder jeg mig til at få svar på.
Det mener jeg er en af de ting, som man bør kigge på, men jeg mener også, at man løbende bør følge udviklingen i værdier, fordi de undersøgelser, der ligger som en del af integrationsbarometret, jo er uden en vurdering af de værdier, der indgår.
Der ville løbende værdimålinger, som bliver lavet en gang imellem, men som slet ikke laves regelmæssigt, være en meget, meget stor fordel, tror jeg.
Så nogle klare mål og nogle klare praksisser kommunikeret ud til integrationsapparatet, samtidig med at man kunne have nogle undersøgelser, der kunne måle det her i højere grad, mener jeg kunne gavne det praktiske arbejde med de mennesker, der er i Danmark, som skal integreres – som der selvfølgelig stadig væk vil være nogle af.
Men selv om vi har sat alle de her ting i gang, så der vil blive færre af dem, er det jo alligevel vigtigt, at de færre, der så er her, får muligheden for at blive integreret.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Som jeg også nævnte lige før, anser jeg det som dybt problematisk, at der jo findes nogle her i Danmark, f.eks. børn og unge, der vokser op i Danmark, der mener, at Koranens anvisning skal følges fuldt ud.
Som jeg også sagde tidligere, er det kun – og kun – danske love og dermed demokratiske love, der gælder her.
Det betyder også, at selve fundamentet omkring frihed og ligestilling er det fundament, man skal bygge sit liv på, og det skal man tage til sig.
Ligesom jeg gjorde før, vil jeg også fuldstændig anerkende, at vi har parallelsamfund, men det er jo parallelsamfund, som vi netop også sammen med Dansk Folkeparti i høj grad er gået i gang med at bryde op.
Vores ambitiøse mål er jo, at der ingen ghettoer skal være i 2030, og det vil jo sige, at det ikke bare er fysiske parallelsamfund, men det er også mentale parallelsamfund, vi skal have gang i at få brudt op.
Det er jo også for at sende et klart signal om, at det her vil vi ikke.
Derudover har vi jo sammen også indgået en forkynderaftale, hvor der er taget nogle initiativer, der også sender et klart signal om, at antidemokratiske værdier ikke er velkomne i Danmark.
Det har vi jo bl.a. gjort ved at gøre det strafbart efter straffeloven udtrykkeligt at billige terror og drab, voldtægt, voldshandlinger, incest, pædofili, frihedsberøvelse, tvang og flerkoneri, hvis det er som led i en religiøs oplæring.
Til sidst: Den nationale sanktionsliste, som vi har indført, forbyder jo, at udenlandske religiøse forkyndere med fanatiske holdninger overhovedet kan komme til Danmark.
Så jeg vil sige, at opgøret med parallelsamfund og med den tænkning, som også fru Marie Krarup henviser til her, er et opgør, der skal tages på mange fronter, og der mener jeg jo at vi er godt i gang, og at vi er godt i gang sammen.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-12-05:
Nu er det en mundtlig runde med spørgsmål og svar her, og derfor har jeg jo ikke en kinamands chance for at sige, hvad der ligger bag ved konkrete straffesager.
Det, jeg ved, er, at retspraksis er, at det er ubetinget fængsel, og anklagemyndigheden er derfor af Rigsadvokaten instrueret i, at der som det klare udgangspunkt skal nedlægges påstand om ubetinget fængsel.
Det, jeg kan sige om det, er, at jeg selvfølgelig går ud fra, at når det er sådan, man er instrueret, er det også det, man gør.
Så kan jeg ikke sige noget om enkelte sager.
Og hvis vi skal kigge på selve strafniveauet, altså at få udnyttet rammen, så synes jeg, det er noget, vi skulle tale om, når vi bl.a. mødes for at tale om respektpakken.
Peter Kofod (DF), 2018-12-05:
Så lad mig allerede i dag komme med et forslag til ministeren.
Vi kunne godt forestille os, at man kom til at lave det her om til en minimumsstraf, simpelt hen fordi vi har gjort utrolig meget fra Folketingets side.
Det er et stort flertal i Folketinget, der har været engageret i at få strammet op på det her område, og det lader ikke til, at det sådan for alvor afspejler sig og slår igennem i praksis.
Der er i hvert fald stadig væk sager, der slipper igennem.
Så vil ministeren kunne være med til, at der i tilfælde af vold over for offentligt ansatte er en minimumsbarre, fordi man simpelt hen ikke kan forestille sig, at straffen skal være lavere?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-12-05:
Jeg tror, det kan blive meget svært.
Voldssager er jo generelt kendetegnet ved at være så forskellige – altså, voldssager kan være mange ting – at det kan være rigtig svært at angive både en normal straf og en minimumsstraf.
Jeg synes, vi skal passe meget på med minimumsstraffe, især hvis der er tale om et tvivlstilfælde.
Her kan man måske forestille sig, at der, hvis der er en minimumsstraf, alt efter hvad den er, vil være en øget tilbøjelighed til at sige, at så må usikkerheden komme den tiltalte til gode – ved at man er mere forbeholden over for at dømme vedkommende skyldig.
Men jeg synes, vi skal kigge åbent på det.
Hvis vi kan se, at den praksis om ubetinget fængsel, vi har sagt skal være praksis, ikke er praksis, skal vi have fundet ud af, hvordan vi gør noget ved det.
Det er jeg enig i.