runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Østerby (KF), 2019-11-21:
Tak, formand.
Det lovforslag, vi står med her, L 51, omfatter det at få lukket hullet mellem de 5,75 pct. og de 7,6 pct. i forbindelse med biobrændstoffer.
Det er det, sagen drejer sig om for at overholde EU-direktivet på de 10 pct.
De resterende 2,4 pct. bliver fundet i forbindelse med elektrificering af jernbane og vejtrafik.
Det tror jeg da vi alle kunne.
Jeg ser også, at der sker enormt meget i øjeblikket på området.
Senest i går viste man et forsøg fra Tyskland med lastbiltrafikken, hvor man havde elektrificeret en vejstrækning, så man kunne oplade lastbilernes batterier under transporten på et vejstykke og derefter være på batteridrift.
Lige for øjeblikket er man ovre i det vestjyske ved at se på tog på VLTJ, som udelukkende kører på batterier.
Det vil sige, at vi kan blive fri for elektrificering på strækninger, hvor vi i stedet for kan køre med tog med batterier.
Der findes en fabrik i Tyskland, som er rigtig gode til det her.
Og jeg glæder mig da til, at vi i forligskredsen, når forudsætningerne for klimaloven er klar, vil finde løsninger på at få lavet den grønne omstilling på energiområdet.
Der er virkelig grøde i udviklingen på transportområdet.
Vi må sige, at selv om vi har valgt at have nulafgift på elbiler, er det jo ikke sådan, at de strømmer ud på markedet.
Hvorfor gør de så ikke det?
Det er jo prisen, der er afgørende, plus at man tænker sig rigtig meget om i forbindelse med markedet for privat bilkørsel, altså om man nu skal investere i det her med en elbil, som måske om et år eller to er 100.000 kr. billigere.
Alt det er vi oppe imod, så selv om der er nogen, der ønsker, at vi skal køre 200 km/t., kan vi lige for øjeblikket kun køre 25 km/t., så vi er nødt til at se, hvad markedet bringer, og det går rigtig, rigtig stærkt.
Derfor er det selvfølgelig uomgængeligt, at vi må få tilpasset det her med de 10 pct. og dermed også leve op til direktivet, og så må vi efterfølgende se på, hvad vi skal gøre på transportområdet, for der er virkelig, virkelig mange, mange muligheder.
En af de ting, jeg godt lige vil slå et slag for, er, at vi holder fast i iblandingskravet på andengenerations bioethanol.
Vi står over for i Danmark at få lavet den første fabrik af moderne art på det her område, og jeg tror, at på den lange bane vil bioethanol være et af de midler, vi kan bruge i den mellemfase op til 2050, hvor vi skal sørge for at have så lidt brug for fossile brændstoffer som muligt og i stedet i vidt omfang oplader på bl.a. bioethanol og bruger det som drivmiddel til elektricitet.
Derfor er det vigtigt for os, at vi i Danmark får en bioethanolfabrik op at stå i Holstebro, sådan at vi dermed kan være leveringsdygtige på det her område.
Det Konservative Folkeparti støtter L 51.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Jeg kunne forstå på ordføreren, at ordføreren ser mange muligheder for at løse problemet med omstillingen af transportsektoren.
Og der må man så sige, at vi lige har været igennem 4 år, hvor der har været Venstreledede regeringer – hvor De Konservative også var med i regeringen i en vis periode – og at der var nogle drøftelser sidste år om grønnere transport, hvor det jo endte med, at regeringen ikke formåede at lave en aftale.
Nu står ordføreren så og siger, at vi fremadrettet ligesom skal gøre både det ene og det andet, etablere ny bioethanolfabrik osv.
Kan ordføreren ikke se, at den tidligere regering ikke har leveret her?
Vi har sådan set et gammelt VE-direktiv, som er tilbage fra omkring 2008-2009, og det er med i energiforliget fra 2012.
Man kunne regne sig frem til det på flere måder, men de 10 pct. var et ret præcist tal.
Det er ikke bare et spørgsmål om, at naturen skulle have det godt, men at man skulle leve op til de 10 pct.
Kan ordføreren ikke se, at den tidligere regering har svigtet på den her dagsorden med at få elektrificeret vores transportsektor?
Orla Østerby (KF), 2019-11-21:
Hr. Søren Egge Rasmussen har ret i, at vi mangler 1,85 pct. i at nå op på de 10 pct., og det har hr. Søren Egge Rasmussen så for længe siden regnet ud.
Det kunne jo være, at elbaseret transport var kommet op på 4 pct.; nu er den kun på 2,4 pct.
Det er sådan, at jeg har det rigtig godt med, at den tidligere regering ikke har forceret det her.
Til eksempel kan jeg nævne for hr. Søren Egge Rasmussen, at vi, hvad angår Struer-Vejle-banen – som ordførerens parti jo har arbejdet meget for skulle elektrificeres – nu er fremme ved, at vi kan få batteridrevne tog fra Struer til Vejle, hvorefter de tog kan køre på elledninger til København, hvor batterierne bliver opladet.
Og så kan togene, når de kommer tilbage, køre på batteri til Struer.
Jeg er rigtig glad for, at vi ikke har brændt en masse milliarder af til unødig elektrificering af tog, når der er en helt ny teknologi, der nu dukker op.
Og derfor har jeg ikke så travlt som hr. Søren Egge Rasmussen, for det er rigtig godt for Danmark, at vi gør det her på den rigtige måde og ikke unødigt brænder penge af.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Jamen den tidligere regering har jo brændt penge af på den måde, at den har gjort diesel- og benzinbiler billigere de seneste 4 år.
Den har også efterladt en regning på 300 mio. kr. i forhold til finansloven for 2020; der ligger ubetalte regninger, efter at regeringen har soldet pengene væk på at give danskerne billigere biler.
Nej, man kan ikke sige, at den tidligere regering forcerede den grønne omstilling; den gjorde sådan set lige det modsatte.
I har trukket i den forkerte retning.
I skulle skamme jer.
I har svigtet.
Orla Østerby (KF), 2019-11-21:
Tak for det.
Jeg kan bare sige til Hr. Søren Egge Rasmussen, at hvis vi ser på råderummet i dansk økonomi, så er det da lang, lang tid siden, at vi har set nogen regering levere sådan et råderum, som den afgåede regering har gjort.
Så vi har ikke efterladt nogen regning i noget som helst hjørne af noget kontor på Christiansborg.
Når vi ser på elektrificeringen af den danske transportsektor, vil jeg bare gentage for hr. Søren Egge Rasmussen: Hvor er det godt, at vi ikke har brændt milliarder af i den togfond, hr. Søren Egge Rasmussen gerne ville have gennemført.
For nu står vi over for nye teknologier, som løser opgaver for os langt, langt billigere end det, der var forudsat for bare et år siden.
Og nede i Tyskland har man nu prøvebaner for lastbiler, der kan oplade batterier, så vi også der ligefrem kan elektrificere i løbet af meget, meget kort tid.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-11-21:
Vi kunne forstå på Venstres ordfører, at det handlede om, at oppositionen var besværlig i sidste valgperiode, og derfor havde man ikke gjort noget.
Konservatives ordfører var inde på, at det er, fordi man har efterladt et stort råderum.
Ja, bare ikke klimaets råderum, og jeg må sige, at jeg synes, det er en af de her sager, der er så ærgerlige, for selvfølgelig skal vi leve op til vores internationale forpligtigelser og de EU-aftaler, vi laver.
Men vi har jo altid valget, med hensyn til hvordan vi vil gøre det, og her har der siddet en regering i 4 år og ikke leveret på det her, så det nu skal gøres over hals og hoved, og det koster nogle penge – penge, som vi bruger på noget helt forkert, fordi det ikke har den langsigtede og ønskede effekt, som vi gerne ville have haft.
Jeg har en masse spørgsmål, som jeg vil stille skriftligt i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag.
Men helt overordnet er det spørgsmål omkring det her med, at der fortsat er en udelukkelse af elektricitet i iblandingsforpligtede virksomheders målopfyldelse.
Det er jeg lidt nysgerrig på, for jeg har set, at der rundtomkring har været rejst spørgsmål om EU's statsstøtteregler i forhold til det her, så der skal vi bl.a. finde ud af, om man har lov til det, eller om det vil være statsstøtte af særlige områder.
Det glæder jeg mig til at høre om man har fået undersøgt fra ministeriets side.
Ellers vil jeg sige, at jeg har en række andre spørgsmål, som jeg tror bedst egner sig til at blive stillet skriftligt i forbindelse med udvalgsbehandlingen, så vi kommer godt til bunds i denne uheldige sag.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-11-21:
Mange tak.
Med det lovforslag, vi står med her, vil regeringen implementere et EU-direktiv fra 2019.
Lovforslaget har elementer, der – som det allerede er blevet berørt – lader til at være kortsigtede løsninger i forhold til iblandingsforpligtelsen angående biobrændsler.
At man forhøjer kravet det ene år for derefter at sætte kravet ned det næste år, virker kortsigtet, og kortsigtede løsninger lader industrien stå over for en usikker fremtid i forhold til investeringer og udvikling af bæredygtige avancerede biobrændsler.
Danske bilister og transportører har heller ikke lang tid til at forberede sig på en potentiel betydelig meromkostning.
Nu står vi med det her problem, fordi der er blevet vedtaget et tal, og så er vi nødt til at vælge en løsning, der – som jeg forstår det – ikke nødvendigvis har effekt i forhold til CO 2 -udledningen, hvis man ser på det på globalt plan.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Tak for ordet.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Det er jo interessant med de her internationale forpligtigelser, som har været gældende siden ca. 2008-2009, og som vi jo cementerede i 2012 i energiforliget, hvor Liberal Alliance så ikke var med og selvfølgelig ikke kan have ansvar for, at det står i den tekst.
Men vi har så siden hen haft et kæmpe ansvar, i og med at Liberal Alliance har haft transportministerposten, og derfor havde jeg egentlig set frem til, at det var Ole Birk Olesen, der stod på talerstolen i dag, fordi det så ville være lidt nemmere at – hvad skal man sige – gøre den tidligere minister ansvarlig for de ting, der ikke skete.
Kan ordføreren ikke se, at det havde været bedre at satse på noget mere elektrificering?
Anne Paulin (S), 2019-11-21:
Jeg tænker, at nu er det her jo sådan et område, hvor vi i Danmark er kommet lidt bagud og står i en lidt ærgerlig situation.
Men det kunne jo også være alle mulige andre lande i det europæiske samarbejde, som stod i en lignende situation på det grønne område – at man ikke lige havde fået fulgt op på det.
Hvad tænker I om det?
Skal vi så også bare godtage det, hvis andre lande ikke lever op til de her forpligtelser og aftaler, som man har aftalt sammen i det europæiske samarbejde, altså at der lige var nogle, som ikke nåede det, og at så ser vi bare igennem fingrene med det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Jeg kan godt se, at der kunne være andre tilfælde, hvor vi stod over for at skulle bryde nogle EU-regler, og hvor vi så kunne se, at det blev lidt dyrere, og sagde, at det gennemfører vi så.
Men nu står vi sådan set med nogle løsninger her omkring, at fødevarebaserede biobrændstoffer skal øges ned i tanken, som vi synes er det helt forkerte virkemiddel.
Jeg kunne godt forestille mig andre tilfælde, hvor vi kunne sige: Det bliver lidt dyrt, men vi står inde for den måde, man handler på.
Og så levede man op til et EU-direktiv.
Jeg ser egentlig meget frem til, at vi får de her drøftelser af, hvorfor der ikke er startet sager mod Danmark om overtrædelse af vandrammedirektivet, overtrædelse af de direktiver, der vedrører luftkvaliteten, af habitatdirektivet.
Altså, hvorfor har man ikke startet sager mod Danmark, når biodiversiteten er i tilbagegang i Danmark og man kører videre med den landbrugsproduktion, som er en del af problemet?
Hvorfor er man ikke fra EU's side kommet frem til at sige: Det der går ikke – I er medlem af EU, og I skal overholde alle de her traktater?
Så jeg synes egentlig grundlæggende, at i forhold til de traktater, der vedrører vores fælles miljø og også miljøforhold, som er grænseoverskridende, skal vi gøre det yderste for at leve op til de direktiver.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-11-21:
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren og jeg er enige om, at vi skal have lange grønne løsninger her i Danmark.
Og jeg har faktisk fuld tillid til, at det bliver diskuteret og undersøgt i den fremtidige udvalgsbehandling.
Zenia Stampe (RV), 2019-11-21:
Tak for det.
Og jeg er her igen på vegne af vores klimaordfører, Ida Auken, og hun har skrevet en tale til mig.
Hun har skrevet: Et af vores største problemer i forhold til klimaet er transportsektoren.
Vi ved, at vi skal have køretøjerne over på el, brint eller gas, og vi håber på at kunne fremme avancerede biobrændstoffer og elektrofuels, der kan fortrænge benzin og diesel.
En sådan forandring er ikke alene godt for klimaet, det vil også give markant renere luft i vores byer.
Det stykke lovgivning, vi står med i dag, giver os desværre slet ikke de rammer, der skal til for at sætte en ny retning i transportsektoren, måske nærmere tværtimod.
Fordi der i alt for mange år er blevet ført en zigzagkurs på elbilområdet, har vi ikke kunnet leve op til vores EU-mål for 2020 med hensyn til el.
Derfor står vi nu og skal stille nye krav til iblanding af biobrændstoffer for ikke at bryde loven.
Forhandlingerne har i sig selv været et uskønt forløb, der bærer præg af, at man skal nå en løsning inden den 1. januar 2020.
Vi vil derfor gerne opfordre til, at vi ikke får den slags forløb igen.
Det er bedre, at Folketinget bliver inddraget tidligere, og at vi kan få et forhandlingsforløb, som både vi som politikere og befolkningen kan være tilfredse med, og selvfølgelig en ramme for, hvad virksomhederne skal forvente.
Det eneste gode ved det her er, at det kun gælder i 2020.
Vi har i det hele taget brug for en ny måde at regulere vores transportsektor på, der er fokuseret på CO 2 -udledningen, og som ikke blot er et mål i et enkelt år, men sætter rammen mange år frem.
Det vil vi i Radikale Venstre arbejde for, både i arbejdet med en klimalov og klimahandlingsplan og i de igangværende finanslovsforhandlinger, hvor vi er kommet med forslag om en pulje med det formål at få det offentlige til at køre grønt samt forslag om en sikkerhedsplan for elbilerne, der sikrer de lavere afgifter, indtil et nyt afgiftssystem er på plads.
Signe Munk (SF), 2019-11-21:
Tak for det.
Lovforslaget her er der vist ikke nogen tvivl om er en feberredning, for at vi ikke bryder EU-reglerne for niveauet af vedvarende energi i transporten.
Det er en lappeløsning 5 minutter i lukketid, som, som flere ordførere heroppe har klarlagt, kunne have været undgået, hvis vi havde haft en mere stringent og fremtidssikret løsning for el i vores transport.
Men nu står vi så her, og jeg håber, at den her proces og den debat, vi har i dag, er noget, vi alle sammen kan lære af: Hvis vi ikke får truffet langsigtede beslutninger om den grønne omstilling, ender vi desværre i situationer, hvor vi kan risikere at skulle træffe nogle forhastede og trælse beslutninger, som vi gør nu.
Det lovforslag, vi står med her, er ikke i vores optik det, der kommer til at fremme den grønne omstilling af transporten.
Vi anerkender dog, at man og vi i fællesskab har forsøgt at strikke en løsning sammen, hvor man forsøger at minimere risikoen for en øget efterspørgsel af det særlig klimaskadelige palmeolie til iblanding i diesel med dette lovforslag og ved at sætte et minimumskrav for iblanding af biobrændstof i benzin.
Men det er jo ikke en langsigtet løsning, og derfor har det været vigtigt for SF i forhandlingerne at få skrevet ind i aftalen, at det, vi skal gøre fra næste år, er at få sat os sammen og kigget på en aftale, hvor der kommer fokus på, at vi får en langsigtet løsning, hvor vi skal have VE-brændstoffer i transporten, og hvor der er fokus på CO 2 -fortrængning og ikke fokus på, om det er det ene eller det andet biobrændstof, som iblandes.
Jeg hører også, at der er nok opbakning til, at vi skal have en langsigtet løsning.
Derfor er det også godt, at det her lovforslag blot gælder i det år, hvor direktivet også tvinger os til at lade det gælde, og at vi så får en langsigtet løsning med fokus på CO 2 -fortrængning, elektrificering og vedvarende energi i transporten.
Med disse bemærkninger støtter SF lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Jamen jeg deler ordførerens betragtning om, at det er en dårlig løsning.
Hvis nu vi skal prøve at kigge frem – det er jo i en nær fremtid – ligger der jo en energiaftale, hvor der er afsat 100 mio. kr. til grøn transport i hvert af årene de kommende år.
Det vil sige, der er 27 mio. kr. mindre næste år til virkelig grønne tiltag.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det var en idé, at vi står sammen på næste energiforligsmøde.
Så lad os da få taget hul på, hvordan de her penge bruges, inden ministeren kommer til at låne flere af de penge, så den her omstilling ikke kan gennemføres.
Det synes jeg vi skal skynde os med at gøre, inden der er nogen, der kommer og låner flere penge, for omstilling af transportsektoren er jo det allersværeste.
Og det er på grund af den tidligere regerings forfejlede politik på det her område.
Kan ordføreren ikke se, at vi skal i gang med den her elektrificering hurtigst muligt, og at der skal turbo på den?
Signe Munk (SF), 2019-11-21:
Jeg er helt enig med hr. Søren Egge Rasmussen i, at vi skal i gang med omstillingen af transporten hurtigst muligt.
Det handler jo ikke kun om de penge, der ligger i energiaftalen, det handler også om en grundlæggende elektrificering af vores jernbaner igennem vores infrastrukturinvesteringer, det handler om, hvordan vi får understøttet elbilsalget, og så handler det selvfølgelig også om, at vi tilskynder kommunerne til f.eks. at købe grønne busser i de næste udbud, de skal lave – altså at understøtte det økonomisk.
Anne Paulin (S), 2019-11-21:
Tak for det.
Jeg er enig med ordføreren i, som vi også allerede har diskuteret, at rigtig meget mere kunne have været gjort, sådan at vi ikke var endt i den situation, som vi står i i dag.
Men jeg vil nu alligevel gerne spørge, om det virkelig er rigtigt, at det er Enhedslistens politik, når der er grøn EU-regulering, som vi ikke har formået at følge op på – hvor vi ikke lige har fået sat det i gang, som der skulle sættes i gang – at så skal man bare bryde med de aftaler, som vi har lavet i EU, med den argumentation, at det nåede vi ikke lige.
Signe Munk (SF), 2019-11-21:
Det er korrekt, hvad hr. Søren Egge Rasmussen siger.
En del af kompromiset i den her aftale er, at der bliver lånt nogle penge i den grønne transportpulje under energiforliget til at dække omkostningerne ved den her aftale.
Det har ikke været SF's ønskelige udgangspunkt, men det har været sådan kompromiset måtte være.
Så vil der stadig være nogle penge tilbage i den grønne transportpulje, og dem håber jeg vi i fællesskab i energiforligskredsen kan få fordelt på den mest fornuftige måde, så det får fremmet grøn omstilling af transporten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-21:
Kan ordføreren ikke se, at der er et eller andet, der er gået galt i den tidligere regering?
Zenia Stampe (RV), 2019-11-21:
Nu foregreb hr. Søren Egge Rasmussen mit spørgsmål, men så vil jeg gerne stille et andet.
Og for nu at fortsætte i den terminologi, som hr. Erling Bonnesen har introduceret, kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvad gør vi så, når kampen bliver fløjtet af og der ikke er leveret fuldt ud på de kollektive virkemidler?
Er Venstre så indstillet på at indhente det efterslæb, der skulle være, på øget målrettet regulering?
Erling Bonnesen (V), 2019-11-21:
I Venstre står vi altid på mål for de aftaler, vi indgår.
Nu står vi så her midt imellem de to halvlege – for at bruge det billede – og vi sidder nu i omklædningsrummet og skal diskutere, hvordan vi skal spille anden halvleg.
Der har vi da en klar forventning om, også med den taktik, jeg forsøger at lægge for dagen her, at vi kan spille anden halvleg igennem og så løbe resultatet hjem, fuldstændig som vi har aftalt.
Vi har oven i købet også mange landmænds opbakning til det, sektorens opbakning til det, og så er det da underligt, at man her fra regeringens side og måske også med opbakning fra radikal side siger: Det vil vi så ikke høre på, vi vil ligesom køre nogle andre ting.
Det synes vi så er forkert.
Zenia Stampe (RV), 2019-11-21:
De målinger, vi får ind nu, når folk går ud og måler på vandmiljøet, viser jo, at der er sket nul og niks.
Det vil sige, at det efterslæb, vi skubber foran os nu, skal lægges sammen med de 6.200 t, vi i forvejen har udsat til næste vandmiljøperiode.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Erling Bonnesen: Mener hr. Erling Bonnesen, at vi skal nå EU's vandrammedirektiv i 2027?
Erling Bonnesen (V), 2019-11-21:
Jamen det er jo ikke rigtigt, når ordføreren nu siger, at der er sket nul og niks.
Det tror jeg lige ordføreren skal overveje en gang til, inden hun siger det, og så lige at prøve at kigge lidt tilbage i historikken for det.
Hvis man tager det historiske blik, er der sket en stor reduktion.
Og ja, de aftaler, vi så har lavet, og dermed landbrugs- og fødevarepakken, står vi fuldstændig på mål for.
Jeg syntes, det var godt, at Radikale Venstre var med i forhandlingerne lige til sidste fløjt, men det var jo, lige inden man, om jeg så må sige, virkelig skulle stå på mål, at man så sprang ud af banen, ikke i det 90. minut, men i det 89. minut.
Det synes jeg er ærgerligt.
Jeg synes, Det Radikale Venstre skulle være blevet der og have været med til at føre det her i mål, for det er en god aftale, som sikrer, hvis den bliver gennemført helt, at vi både kan drive landbrug og samtidig passe godt på miljøet.
At Enhedslisten gerne vil ind og signalere nogle ting, må Enhedslisten selv stå på mål for.
Jeg påpeger bare, at når der ligger en aftale, der rækker frem til 2021 – og så kan man jo sammenligne med sport og alt mulig andet, men det er i hvert fald et meget godt billede på det – så skal vi have hele aftaleperioden med, og der ligger en udfordring med hensyn til de her omkring 800 t, hvad angår en kontinuerlig indfasning af det, men det har man jo så netop også aftaleperioden, eller resten af den, til at køre ind.
Og når man kan se at der er en positiv udvikling, så er det da oplagt, at man skal køre de ting igennem i anden halvleg i stedet for at sænke nogle spærrebomme, som man er i gang med her.
Men det må Enhedslisten jo så sammen med regeringen tage ansvar for.