runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Tak for det.
Sådan som jeg læser om dispensationsmulighederne, er jeg ikke helt sikker på, at vi er enige om, hvor gode de er.
Men der er et helt konkret problem, som jeg forudser.
Nu siger ordføreren selv, at vi gerne vil have, at børn fra udsatte boligområder vokser op med andre end dem, der selv bor i de udsatte boligområder, kan man sige, men det, vi gerne vil, er, at vi gerne vil afskaffe de udsatte boligområder.
Det kommer bare ikke til at ske med det her lovforslag.
For som jeg ser det, vil de danske, kan man sige, velstillede familier næppe vælge at bosætte sig i en udsat boligområde, fordi deres barn ikke kan gå i institution i det område, hvis de kommer op over 30 pct., for hvis de nu ligger på procent nr. 31, vil deres danske barn, lad os sige velfungerende fra en god social familie, ikke kunne komme i institution i nærområdet på grund af den her regel.
Så jeg tror, det kommer til at afholde de danske familier, kan man sige, altså de familier, vi gerne vil have ind i de udsatte boligområder, fra at flytte dertil.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Jeg bemærkede, at ordføreren lagde meget vægt på i sin indledning, at det er så vigtigt, at vi møder hinanden der, hvor vi bor.
Fru Carolina Magdalene Maier har haft fat i det: Er det ikke sådan, at hensigten med det her forslag lige præcis er, at børn i udsatte boligområder ikke skal møde børn der, hvor de bor, men faktisk skal et andet sted hen og gå i daginstitution?
Opnår man dermed ikke nøjagtig det modsatte af det, ordføreren var inde på, nemlig at børn skal mødes i de daginstitutioner, der ligger der, hvor de bor?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Som socialdemokrat mener jeg, at det er fuldstændig afgørende, at vi både arbejder boligpolitisk for blandede boligformer, så man møder hinanden der, hvor man bor, men at vi også samtidig tager højde for, at vores daginstitutioner, vores skoler, vores uddannelsesinstitutioner i øvrigt er blandede.
Og lige i øjeblikket er det en kamp på alle fronter, fordi vi har boligområder, hvor man ikke mødes der, hvor man bor, vi har daginstitutioner, hvor man ikke mødes der, hvor man går i daginstitution, og vi har skoler, hvor billedet er det samme.
Jeg mener, at vi skal sætte ind på alle fronter, og det her er så et af elementerne.
Og derfor mener jeg, at det er et vigtigt skridt, som selvfølgelig ikke kan stå alene.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Jeg hører en erkendelse af, at det, som man gør med det her forslag, er, at børnene ikke skal gå i dagtilbud der, hvor de bor, hvis de bor i udsatte boligområder.
Så vil jeg også godt høre helt konkret: Er det sådan, at ordføreren mener, at det her kommer til at betyde, at man lukker institutioner i de udsatte boligområder?
Og hvis man lukker dem, kan ordføreren så ikke beskrive, hvad der sker, når børnene fra de udsatte boligområder ikke længere kan gå tæt på, hvor de bor?
Hvad bliver så konsekvensen, når de rykker ud i de nærliggende institutioner?
Skal de så også lukkes?
For så vil de jo også støde på 30 pct.-problemstillingen.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2018-10-09:
Til det første, ordføreren siger, kan jeg bekræfte, ja.
Hvis du bor i et udsat boligområde og i dag går i en daginstitution nede i din gård, hvor det er de selv samme børn, du bor sammen med, der også går i institutionen, så du ikke i særlig høj grad møder børn, der har en anden opvækst, som måske taler det danske sprog, og som har forældre, der går på arbejde, så ja, så synes jeg, du skal et andet sted hen og gå i daginstitution, for det synes jeg børn fortjener.
Jeg synes, at børn fortjener den bedst mulige start på livet for at få en stærk chance for at klare sig, og jeg synes, at vi har alt for mange børn, som vi ikke giver den mulighed i dag i vores samfund.
Og det synes jeg ikke vi kan være bekendt.
Jeg tror, jeg ville være enig i bekymringen, hvis ikke der var dispensationsmuligheder.
Men det er jo lige præcis derfor, at der er dispensationsmuligheder.
Jeg er meget glad for, at ministeren også har lyttet til de bekymringer, der har været, i forhold til at adressere lige præcis den her problemstilling.
Jeg tror på, at de steder, hvor man faktisk har en plan for, at boligområderne skal være blandede, vil det her også være et hensyn, man tager.
Jeg tror på, at hvis vi fulgte det op med en stærk boligpolitik, ville det her problem ad åre blive meget mindre, og det er selvfølgelig det, vi stræber efter.
Det er også derfor, at vi i Socialdemokratiet som parti arbejder for, at der bliver blandede boligbyggerier, altså at man, når man bygger nyt, også skal have almene boliger med ind i det, sådan at vi også i grundstrukturen kan adressere det her problem.
For det løser man selvfølgelig ikke alene med daginstitutioner.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-09:
Jeg synes, at problemet er omfattende, og jeg er da glad for, at Jacob Mark har været i Aarhus for at besøge SF's rådmand.
Det er 18-19 daginstitutionstilbud i Aarhus, det drejer sig om – det her er faktisk massivt.
Jeg synes, det er en risikabel bane, men bevæger sig ind på her.
Og når man så har debatter i det offentlige, som nedgør nogle bestemte boligområder, så gør det det jo lidt sværere at få forældre udefra til at få øje på, at der måske er nogle gode tilbud i et område, som de er lidt utrygge ved.
Jeg er meget bekymret for, at al den offentlige debat, der kører om de her udsatte boligområder, medfører, at det, vi er på vej til at vedtage, er en umulighed.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om ikke vi skulle have gået en helt anden vej, simpelt hen lagt maksimalt tryk på at forbedre de institutioner i de udsatte områder.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Tak for det.
Tak til ordføreren for talen.
Jeg vil gerne følge op, for det er jo forskelsbehandling.
Vi kommer jo til at forskelsbehandle vores borgere ved at sige til nogle af dem, at de gerne må få en plads i nærmiljøet, i lokalmiljøet, og andre må ikke.
Venstre går i hvert fald ind for det frie valg, det ved vi, men som jeg kender Venstre, har Venstre også et stærkt engagement i lokalmiljøets, nærmiljøets betydning for borgeren og i det stærke civilsamfund.
Men er ordføreren ikke bekymret for, at vi fuldstændig udvander nærmiljøet, lokalmiljøet i forhold til at kunne skabe de her fællesskaber omkring f.eks. børneinstitutioner, når institutionerne jo givetvis lukker på baggrund af det her lovforslag?
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Jeg synes, vi skal passe på med at fremstille det som et eller andet stort spøgelse.
Altså, der kan være risiko for, at der kan være daginstitutioner, der måske kommer til at lukke, men jeg må sige, at det kan vi jo ikke vide noget om endnu.
Det gør der jo bl.a. i de her daginstitutioner med det tiltag, vi gør med det her lovforslag.
Men på den lange bane håber jeg da som sagt, at det, vi i dag kalder ghettoer, forsvinder, og dermed tror jeg egentlig, at det kommer til at løse sig selv, altså på den lange bane.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-10-09:
Jeg tror, at vi kommer til at stå her om 5 år eller mere for at skulle reparere på et lovforslag, der ikke fungerer.
Det tror jeg helt seriøst, for jeg tror, vi kommer til at se en masse områder, hvor der er for mange børn til daginstitutionerne, og så vil der være nogle tomme daginstitutioner andre steder.
En anden ting, som jeg synes er forskelsbehandling i det her forslag, er jo også, at de forældre, der bor uden for et socialt udsat boligområde, ikke skal sige ja til den plads, de får tilbudt inde i det socialt udsatte boligområde; det har vi været inde på tidligere i debatten.
Hvorfor skal man have lov til at sige nej tak til en plads, når man bor uden for et socialt udsat boligområde, i en institution, der ligger indenfor?
For hvis hensigten er, at alle institutioner i hele Danmark skal have maks. 30 pct., er der jo ikke nogen forskel på den institution, der ligger i et socialt udsat boligområde, og den institution, der ligger udenfor.
Så hvorfor skal man have den ret, hvis man bor uden for et socialt udsat boligområde, at man kan sige nej tak til pladsen?
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Det er korrekt, at lovforslaget er lavet på en måde, så man skal have to tilbud – et inden for området og et tilbud, som ligger udenfor.
Jeg må stadig væk sige, at jeg ikke er så bekymret, som Alternativets ordfører er.
Jeg tror egentlig, at med de samlede tiltag, der nu kommer til at ske på det her område, vil de her ghettoområder stille og roligt blive ændret.
Vi kan jo allerede nu se, at mange af kommunerne, som de her områder ligger i, heldigvis har taget det her til sig, og at man er i gang med at planlægge, hvordan det kan løses i de pågældende kommuner.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-09:
Jeg kunne godt tænke mig at høre om noget: Hvad er det for et hensyn, man i Venstre tager til børnene, når man i stedet for at skulle hen i den vuggestue, som ligger nede for enden af villavejen, og som ens forældre havde set frem til man skulle hen i, nu skal hen i daginstitutionen inde i ghettoen i forbindelse med en eller anden integrationsindsats?
Hvad er det for et hensyn, Venstre har taget til det her 1-årige barn?
Det er fint – så er det jo klarlagt, hvilket hensyn man tager.
Man tager hensyn til de børn, som er børn af forældre, der har valgt ikke at integrere sig i samfundet.
Hvad er Venstres svar så til den børnefamilie, som nu må se deres 1-årige barn blive anvist en plads henne i ghettovuggestuen i stedet for i vuggestuen nede for enden af villavejen, som man egentlig havde set frem til at få?
Hvad er Venstres svar til den familie?
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Nu er det sådan, at inden jeg blev folketingsmedlem, har jeg arbejdet 19 år på hele dagpasningstilbudsområdet, og jeg kan jo sige, at selv om den kommune, jeg arbejdede i, ikke havde nogen form for ghettoområde, så var der også i de år mange eksempler på, at forældrene ikke kunnet få deres første ønske opfyldt.
Og det synes jeg faktisk også er at tage hensyn.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-09:
Nu nævner fru Anni Matthiesen, at det her lovforslag ligesom er den eneste løsning og den eneste mulighed.
Det synes jeg egentlig er at tænke meget snævert.
Jeg synes, det ville være meget naturligt, at man styrkede de daginstitutioner, som måtte have mange børn, som har behov for en særlig støtte.
Hvis jeg kigger på det her og tager Aarhus, er der sådan set 14 ud af 18 daginstitutioner, der ligger i de områder, som betegnes som en slags udsatte boligområder, som risikerer ikke at kunne køre videre.
Så kommer der nu en eller anden dispensationsmulighed, som måske løser noget af problemet, men man kaster jo kommunerne ud i en stor uvished.
Og når I nu har ændret det, må det jo være et tegn på, at I har set, at den parallelsamfundspakke, der blev aftalt, ikke er god nok.
Jeg vil godt spørge ordføreren, om der ikke kunne være en anden vej at gå, nemlig at styrke nogle af de her institutioner, som ligger i de udsatte boligområder, ved at lave ekstra gode tilbud der, frem for at vi kommer frem med det hellige tal på 30 pct., som man skal til at sprede børnene efter.
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Jamen kære hr. Søren Egge Rasmussen, vi gør jo begge dele.
Vi har jo netop også udmøntet en aftale om at få sat ekstra ressourcer af til de her socialt belastede områder.
Så jeg mener ikke, at det her er et spørgsmål om enten-eller.
Vi har netop sendt flere penge til de socialt belastede institutioner, som med garanti også har ekstra behov for, at der bliver ansat en ekstra eller to ekstra pædagoger til at kunne give en håndsrækning med at håndtere den her opgave.
Så jeg mener sagtens, at man kan tale om, at det er både-og.
Da jeg snakkede om hensynet til børnene her for kort tid siden, mente jeg faktisk i forhold til den dårlige integrationsindsats, vi har gjort igennem årtier.
Der mener jeg faktisk, at lovforslaget her tager hensyn til de børn, som nu forhåbentlig kommer til at møde flere danske børn og dermed jo også møder det danske sprog, og som dermed også fra skolestart er væsentlig bedre klædt på til at kunne starte i skole, fordi de har mødt både sproget og for den sags skyld også den danske kultur væsentlig tidligere.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-10-09:
Nu kommer man mig lige lidt i forkøbet, for det var egentlig lidt om det samme.
Nu har jeg jo så ikke siddet med ved forhandlingerne på dagtilbudsområdet, så jeg blev lidt nysgerrig, da jeg hørte ordførerens tale, nemlig i forhold til hvordan Dansk Folkeparti så vil løse udfordringen med det her parallelsamfund, som jo er et kæmpe problem i de udsatte boligområder.
Man har jo selv nævnt et par stykker af dem i ordførertalen.
Så jeg var faktisk lidt nysgerrig på, hvad man så vil foreslå, for at vi kommer det her problem til livs.
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Jeg synes måske også, det er vigtigt lige at sige her, at det jo er i forhold til nyoptag, at det her loft bliver sat ind, at maks. 30 pct. kan optages.
Det er måske især for at understrege det for de folk, der følger med ude ved tv-skærmene.
Det er jo ikke noget med, at der pludselig er børn, der bliver smidt ud af et dagtilbud i de her områder.
Men det er et loft, vi sætter ind i forhold til nyoptag.
Og ja, det er et drastisk skridt, men et nødvendigt skridt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
Men bor man altså i et udsat boligområde, er ens mulighed for selv at ønske en konkret institution meget voldsomt reduceret i forhold til alle andre forældres.
Er der ikke dermed – uden omsvøb – tale om en markant forskelsbehandling af de forældre, der bor i et udsat boligområde?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-09:
Som nævnt over for Venstres ordfører handler det om, at vi skal løse det her problem ved roden, nemlig at der er mennesker, der har taget ophold i det her land, og som i og med at de ikke er på arbejdsmarkedet og muligvis også er kriminelle, tydeligvis har valgt at vise, at de ikke ønsker at være en del af samfundet.
Derved kan vi løse problemet med, at der er store områder, hvor de har valgt at bosætte sig sammen.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-10-09:
Det er jeg jo med på, altså at det kunne være rart og nemt, hvis man bare kunne gøre sådan.
Det kan jo ikke lade sig gøre i alle tilfælde at sende folk hjem, for det er heller ikke alle, der bor i de her områder, som man sådan set kan sende noget sted hen.
Når man nu så ikke kan sende nogle retur, hvordan skal det så løses?
Det savner jeg stadig væk lidt at høre, hvis vi ligesom skal lave et forebyggende arbejde i forhold til at komme parallelsamfundene til livs.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-09:
Jamen jeg anerkender simpelt hen ikke præmissen om, at man ikke kan sende en masse af de her borgere hjem.
Men det er klart, at det arbejde bliver besværliggjort, hver gang regeringen fremsætter et nyt lovforslag om at optage de her borgere som danske statsborgere i stedet for at nægte dem statsborgerskab.
Det er klart, at så bliver det noget sværere.
Men hvis regeringen nu begyndte at si alle de her mennesker fra lovforslagene om statsborgerskab, ville det være endnu lettere at komme i gang med det her arbejde, sådan at vi får ryddet op i det her problem.
Jacob Mark (SF), 2018-10-09:
Så skal jeg bare lige forstå: Mener Dansk Folkeparti, at de her mennesker, som jo bliver optaget på indfødsretsmeddelelsesforslaget og får statsborgerskab, ikke bare ikke skal have statsborgerskab, men at de decideret skal sendes hjem?
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-09:
For så vidt angår de borgere, som bidrager til, at vi har en ghettoproblematik, altså folk, som ikke er i arbejde, eller som begår kriminalitet, skal de selvfølgelig ikke have statsborgerskab, nej, og de skal sendes hjem, ja.
Så derfor er det jo et fåtal af dem, og derfor ville man jo også kunne sende de fleste af de borgere, som gør ghettoområder til ghettoområder, hjem ved sådan set at bede dem om det.
Det ville man kunne.
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Tak for det.
Som det også tidligere er nævnt, er det lovforslag, som vi behandler her i Folketingssalen lige nu, et spørgsmål om at ændre dagtilbudsloven.
Lovforslaget er en del af regeringens samlede indsats mod parallelsamfund og har jo til formål at sikre, at børn fra udsatte boligområder kommer i dagtilbud, hvor der tales dansk, og hvor de også møder jævnaldrende, som kender det danske sprog og bruger det danske sprog, og at de for den sags skyld på den måde også kan lære mere om både dannelse, kultur og udvikling i det danske samfund.
Helt kort og godt mener vi faktisk, at det er vigtigt, at vi tager det her skridt.
Jeg anerkender helt klart, at der kan være problemstillinger i forbindelse med det her store skridt, som vi nu tager, men jeg mener, det er nødvendigt.
Jeg mener, det er nødvendigt, fordi de her børn jo ellers simpelt hen risikerer at komme langt bagud, når de starter i skole.
Vi har set igennem mange år, at de rent sprogligt har svært ved at begå sig, de har svært ved at følge med, når de starter i skolen, hvis de vel at mærke ikke også omgås danske børn og lærer sproget væsentlig bedre, end det sker i dag.
Så er der i lovforslaget også sat nogle dispensationsmuligheder ind, og jeg må sige, at det jo netop er, fordi vi også helst skal have det her til at fungere i virkeligheden.
Alt, alt for mange børn har igennem de seneste mange, mange år haft et liv, hvor de måske udelukkende har talt et fremmed sprog, og hvor de ikke har mødt den danske kultur, og det er jo det, vi sammen med alle de andre tiltag, der ligger i parallelsamfundsudspillet, vil forsøge at gøre noget ved.
Jeg vil egentlig til slut også gerne takke branchen for at være med til at spille en stor rolle i forhold til udformningen af det her lovforslag.
For det her bliver ikke nogen let opgave.
Vi ved, at det kræver, at man også rundtomkring i kommunerne tager fat i den her opgave, men jeg ser det faktisk som den eneste mulighed for reelt at få gjort noget ved den her opgave, som vi jo egentlig også på tværs af partier har anerkendt vi måske for længe siden skulle have taget fat på.
Så med det kan jeg sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-09:
For en 4-5 måneder siden vedtog Folketinget en ændring af dagtilbudsloven, som indebærer, at forældre fik styrket muligheden for at ønske en plads i en konkret daginstitution.
Virker det ikke meget modsætningsfyldt, når man nu her 4-5 måneder efter gør det stik modsatte, nemlig fratager en gruppe af borgerne mulighed for at ønske en bestemt plads – ovenikøbet en bestemt plads, der ligger, umiddelbart hvor de bor, og alene på grundlag af hvor man har sin folkeregisteradresse, og uden andre vurderinger i øvrigt?
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Jo, det kan umiddelbart godt virke, som om det er drastisk og for den sags skyld modstridende i forhold til det, vi ellers lige har gjort
Men jeg må også sige, at det jo ikke er hver dag, vi tager en beslutning om at gøre så store tiltag, som også parallelsamfundsudspillet er.
Jeg vil egentlig bare opfordre til, at man ser tingene i en helhed.
Det vil sige, at de indsatser, vi gør på andre områder, bl.a. på boligpolitikområdet, på socialområdet osv., jo også skal ses sammen med det lovforslag, som vi behandler her i dag.
Det er nødvendigt, og selvom vi i Venstre holder af det frie valg, må vi sige, at her er vi simpelt hen nødt til at gøre noget mere barsk, kan man sige.
Vi er simpelt hen nødt til, også af hensyn til de her børn, at tage det her skridt.
Jacob Mark (SF), 2018-10-09:
Så bliver jeg i tvivl om, om ordføreren overhovedet ved, hvad der skal til for at få statsborgerskab.
For hvis man får dansk statsborgerskab, er man netop ikke kriminel, og man har været selvforsørgende i ret mange år, og man har været i Danmark i ret mange år.
Så de elementer, der gør, at man kan komme på den her udsatteliste, er netop de ting, man ikke skal være for at få dansk statsborgerskab.
Skal de nu også sendes hjem?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-09:
Jamen jeg tror ikke, det hjælper de her godt 50 boligområder at tale så dårligt om dem.
Og hvis vi tager sådan et område som det i Aarhus, der hedder Skovgårdsparken, jamen så ryger området sådan set af den her liste, der hedder en hård G-liste, hvis bare der er ti familier, der kommer i arbejde.
Og det er en boligforening, hvor der er mere end et års venteliste for at få lov til at flytte ind, hvor huslejen er sådan i den rimelige ende, og hvor energiudgifterne er lave, fordi området er blevet totalrenoveret for få år siden.
Der ligger daginstitutioner i det område.
Hvis det her lovforslag bliver vedtaget, er der en risiko for, at en række af de daginstitutioner ikke kan køre videre, medmindre de opnår en dispensation.
Så der kan man risikere at komme til at bo i et boligområde, hvor der er dårligere børnepasning.
Og der kan vi risikere, at den positive udvikling, området stille og roligt har været igennem nogle år, bliver bremset af det her lovforslag.
Så jeg vil godt appellere til, at man taler lidt mere differentieret om de her godt 50 boligområder.
Lotte Rod (RV), 2018-10-09:
Det er det.
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Er det ikke også korrekt, at da Radikale Venstre var med i regeringen, faktisk under Helle Thorning-Schmidt som statsminister, var det noget, man kunne gøre brug af, altså også dengang?
Og der tænker jeg bare, at hvis man i Radikale Venstre er så meget modstandere af det i dag, hvor regeringen fremsætter det her lovforslag, hvorfor har man så ikke ændret på det, dengang man selv havde regeringsmagten?
Lotte Rod (RV), 2018-10-09:
Det er rigtigt, at det havde vi også diskussioner om på det tidspunkt, for det er jo netop, som ordføreren siger, noget, man har gjort i længere tid.
Det er også derfor, jeg prøver nu at se, om vi ikke rent faktisk kan gøre noget mere med hjemmepædagogerne.
Jeg har dykket ned i det og fundet ud af, at man jo rent faktisk har gode erfaringer i Aarhus med at bruge hjemmepædagoger som dem, der kan skabe tilliden til daginstitutionerne, fordi der jo er nogle forældre, som måske synes, det virker farligt, ukendt eller utrygt at sende deres børn i daginstitution.
Der kan pædagogerne gøre en forskel, når de kommer hjem hos familien og faktisk kan være med til at tage børnene med hen i institutionen.
Så det synes jeg vi skulle prøve i stedet for nu at have mere tvang.
Anni Matthiesen (V), 2018-10-09:
Jeg må sige, at SF's ordfører er rigtig dygtig til at male det her op som, ja, nu bruger jeg det udtryk, som jeg egentlig ikke bryder mig om: en form for skræmmebillede.
Jeg synes ikke, det er fair at kalde det her for skuffende og noget rod.
For modsat hører jeg også nogle gange SF's ordfører sige, at han egentlig kunne ønske sig, at det her blev bredt ud til hele landet.
Jeg synes, der er noget modstridende i, at man står på talerstolen her i dag og egentlig rakker det her lovforslag ned og så måske næste dag står og taler om, at bare det havde været for alle, havde det været okay.
Nu tager vi fat.
Nu hjælper vi de her børn, som jo ellers kan risikere, som ordføreren også var lidt inde på, at starte i skolen og ikke kunne dansk og ja, måske derfor hele skolegangen igennem halte bagefter og for den sags skyld have sværere ved at finde job på arbejdsmarkedet.
Altså, det med at tvinge var faktisk også noget, man kunne, da SF sad i regering.
Jacob Mark (SF), 2018-10-09:
Jeg har aldrig nogen sinde sagt, at jeg gerne så det tvungne læringstilbud udbredt til hele landet.
Det, jeg har sagt, og det, som SF siger, er, at vi gerne vil have, at alle børn skrives op til et dagtilbud – et godt dagtilbud med uddannede voksne, der ruster barnet til hele livet, ikke kun arbejdslivet; hvor forældrene har medindflydelse; hvor man som barn har ret til at være underlagt de styrkede pædagogiske læreplaner, som vi lige har besluttet i samarbejde i Folketinget.
Det her tilbud, som regeringen, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti vil vedtage, er det modsatte: mindre forældreindflydelse, bureaukrati og straf, hvis man kommer for meget eller kommer for lidt, og intet krav om styrkede pædagogiske læreplaner
Det skal vi bare have rullet tilbage, ikke rullet ud.