runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-13:
Venstres ordfører sagde, at der ikke var flere krænkelser i forsvaret, end der var andre steder.
Jeg synes ikke rigtig, ordføreren svarede på det.
Jeg står her med en artikel fra Berlingske i lørdags, som omtaler en rapport, som hæren har udarbejdet sammen med KVINFO, hvor der står: »Forsvaret er endda en af de brancher, hvor kvinder skal møde allermest sexisme og seksuel chikane.«
Lise Bertelsen (KF), 2025-05-13:
Tak for ordet, formand.
Vi behandler i dag to lovforslag ud af flere, der kommer.
Lovforslag nr. L 213 er en overgangslov, hvis primære formål er at sikre, at overgangen til en ny sundhedsstruktur sker ordentligt, koordineret og ansvarligt.
Det er afgørende for Det Konservative Folkeparti, at overdragelsen af opgaver mellem region og kommune sker med høj grad af forudsigelighed og gennemsigtighed, både for medarbejderne og for de myndigheder, der enten afgiver eller overtager opgaver og ansvar.
Medarbejdernes tryghed og kontinuiteten i opgaveløsningen skal sikres, så vi danskere oplever kvalitet og sammenhæng i sundhedstilbuddene under hele overgangen.
Lovforslag nr. L 214 indeholder ændringer af regionsloven og en række andre love med henblik på at implementere den nye struktur.
Blandt nogle af de væsentlige ændringer er sammenlægningen af Region Hovedstaden og Region Sjælland til Region Østdanmark samt etablering af sundhedsrådene.
Sundhedsrådene skal netop fungere som tværgående, forpligtende samarbejdsfora med repræsentanter for både kommuner og regioner.
Under behandlingen af lovforslagene har der været udtrykt bekymring for, om kommunerne nu vil miste indflydelse på sundhedsområdet.
Det Konservative Folkeparti har haft stort fokus på netop det og hæfter sig ved, at kommunernes rolle ikke bare bevares, men indtænkes aktivt i den nye struktur.
Sundhedsrådene får en vigtig opgave og en vigtig rolle i den fælles forvaltning og planlægning, og de skal sikre lokal forankring og en tæt koordinering i hele sundhedsvæsenet.
Der har været debat om konsekvenserne af at afskaffe eksisterende samarbejdsstrukturer som sundhedsaftaler og kontaktudvalg.
Vi mener, det er vigtigt, at de nye strukturer ikke blot bliver en erstatning, men en reel forbedring, hvor ansvar og handlekraft bliver tydeligere og samarbejdet mellem sektorer styrkes til gavn for borgerne.
Vi ser positivt på, at ansvaret samles i færre, men stærkere enheder.
Tak for ordet, formand.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-05-13:
Tak for ordet, formand.
Jeg står her i dag som vikar for vores ordfører, som desværre ikke kunne være til stede i dag, så jeg vil hermed læse talen op: Tak for ordet.
Sundhedspolitikken er en del af Moderaternes dna.
Vi er bygget på en vision om at skabe bæredygtighed, robusthed, modenhed og at finde løsninger på de udfordringer, som samfundet står over for, og det gælder ikke mindst på sundhedsområdet, hvor den geografiske ulighed i sundhed er synlig.
Andelen af ældre borgere forventes at stige markant i de næste mange år.
Sygdomsbilledet vil ændre sig med flere kronikere og multisyge.
I Moderaterne er vi gået ind i samtalen med eksperter og borgere, og gennem konferencer rundtomkring i landet fik vi klarlagt fornuftige prioriteter og bæredygtige visioner for fremtidens sundhedsvæsen.
Flere prioriteter afspejler sig i den sundhedsreform, vi nu udmønter, og det er vi stolte af.
Og vi er stolte af, at regeringen og partierne på begge sider af den politiske midte tager ansvar for fremtidens sundhedsvæsen.
Det skaber grundlag for varige og holdbare ændringer til gavn for danskernes møde med sundhedsvæsenet.
I Moderaterne har vi et ønske om at give strukturen i sundhedsvæsenet et eftersyn.
Vi vil skabe sundhedsfællesskaber, som gør op med kompleksiteter i mødet med det nære sundhedsvæsen.
Vi behandler i dag lovforslag, som gør netop dette.
Fremover skal der etableres sundhedsråd rundt om i det danske land, geografisk afgrænsede råd, som skal dyrke nærheden og den lokale forankring i vores sundhedsvæsen.
På den måde skal en klarere struktur sikres, og borgerne skal møde en mere nær og mere sammenhængende indsats i sundhedsvæsenet.
Uligheden i sundhed er desværre også geografisk betinget, og det gælder f.eks. andelen af hospitalsansatte.
Andelen af speciallæger er lavere i Region Sjælland end i Region Hovedstaden, og der er generelt ulighed at spore mellem de to regioner.
Det bliver der nu gjort op med ved at sammenlægge dem i et nyt Region Østdanmark.
Og vi styrker indsatsen mod ulighed i sundhed yderligere med lovforslaget om lægedækning, som vi behandler som det næste her i salen.
Med lovforslaget her sikrer vi mulighed for at etablere et nært og sammenhængende sundhedsvæsen til gavn for borgerne – et sundhedsvæsen, som står bedre rustet imod de demografiske og sundhedsmæssige udfordringer, vi vil møde.
Men vi sikrer også, at vi ikke svækker sundhedsvæsenet i overgangen.
Med nedsættelsen af et forberedende sundhedsråd og valg af et forberedende regionsråd for Østdanmark skal vi skabe en tryg og god overgang til den nye struktur.
Sundhedspolitikken er en del af Moderaterne dna.
Vi skal have et sundhedsvæsen, der er rustet til fremtiden til gavn for alle borgere, og med forslaget her bevæger vi sundhedsrådet i den rigtige retning.
Derfor stemmer Moderaterne for dette lovforslag.
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Hvor de enkelte klager skal gå hen, om det skal være til sygehuset eller ministeriet, om der skal laves et eller andet underudvalg et sted, eller om det skal til en kommunalbestyrelse, har jeg ikke noget overblik over her.
Men det er rigtigt, at uanset hvilke strukturændringer man laver, vil der være fordele og ulemper.
Vi ser bare hellere et system, hvor vi i langt højere grad har selvejende enheder derude, som leverer sundhed, frem for at der er politikere, uanset om det er i regionsråd, kommunalbestyrelser eller på Christiansborg, som har så meget styring med det.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-13:
Det vil så sige, at man forestiller sig, at man nationalt herindefra i Sundhedsudvalget eller i ministeriet skal tage stilling til alle lokale sager, der måtte være rundtomkring i landet; det er der, ansvaret skal ligge.
Jeg tænker bare, at når man ser på, hvor mange sager vi i forvejen har i Sundhedsudvalget herinde, ville jeg være bekymret som borger i den struktur, for der er trods alt ret langt fra Hjørring til Slotsholmen.
Og hvis ministeren skal tage stilling til samtlige sager, der måtte dukke op – og jeg ved, hvilke sager man bliver præsenteret for i regionsrådene – så tænker jeg, at man drukner i både ministeriet og i Sundhedsudvalget her på Christiansborg.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Hvis man har en helt konkret klage over sit lokale sygehus, er det sygehuset, man skal gå til, men ellers mener vi egentlig, at det er et nationalt ansvar, og at sundhedsvæsenet i Danmark overordnet set bedst organiseres nationalt.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-05-13:
Tak for det.
Jeg vil følge op på fru Kirsten Normann Andersens spørgsmål her.
Jeg er lidt i tvivl om, hvad Liberal Alliance mener, for det lyder, som om man vil fjerne regioner, fordi det skal være et nationalt ansvar, samtidig med at det er kommunernes ansvar, men de har jo ikke ansvaret for drift af hospitaler eller sundhedsvæsen.
Ordføreren er også bekymret for, at der kommer flere politikere.
Jeg kan så sige, at der kommer jo numerisk færre politikere samlet set, fordi der bliver nedlagt en region og der bliver færre regionalt valgte politikere, så det må jo trods alt være noget, som de i Liberal Alliance er glade for.
Det er bare for at forstå det: Hvem skal have det politiske ansvar?
Hvem skal man som borger gå til, hvis der er noget, som man ikke synes fungerer i sundhedsvæsenet, der hvor man bor?
Er det kommunalbestyrelsen?
Er det ministeren?
Hvor skal man gå hen?
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Det er en af de bekymringer, som vi faktisk har med oprettelsen af de her sundhedsråd.
Der kan jo komme et tab af faglighed, som egentlig bliver rykket fra kommunerne, som står for meget af det her i dag, og op i de her sundhedsråd.
Det vil tage noget tid at få genskabt.
Så det er jo et kommunalt ansvar.
Kommunerne er dem, der er tættest på borgerne, og det er der, hvor det bør foregå.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-05-13:
Den handler netop om, at meget mere behandling gerne må foregå uden for sygehusene.
For der er rigtig meget i forhold til sundhed, som ikke bare handler om operationer eller om at få den rigtige medicin; det handler også om, at man skal kunne fungere i sit liv, når man kommer hjem, måske med en kronisk sygdom eller måske med en progredierende sygdom, hvor man bare bliver svagere og svagere og hele tiden har brug for noget opfølgning, og det skal man jo ikke være på sygehuset for.
Så hvem skal tage sig af det nære og det sammenhængende sundhedsvæsen?
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Det er ledelsen på det lokale sygehus.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-05-13:
Tak for det.
Jeg er da lidt betrygget ved, at Liberal Alliance trods alt synes, at der skal være en eller anden form for styring i vores sundhedsvæsen, og at det ikke bare skal være sådan helt hvad har du lyst til at lave-agtigt.
Men mener Liberal Alliance virkelig, at vi i forhold til danskernes sundhed – selv om vi er et lille land – er bedst til her fra København på Christiansborg at vurdere, hvad det er, der er behov for i Nordjylland eller i Østjylland eller på Sjælland for den sags skyld?
Eller anerkender ordføreren, at der faktisk er kæmpestore geografiske forskelle på sundhed rundtomkring i Danmark?
Hvem er nærmere til at have overblikket over det end de lokalt valgte politikere?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Ordføreren nævner netop nogle af de samme bekymringspunkter, som jeg har, altså kommunernes rolle.
Bl.a. FOA siger i deres høringssvar, at de er bekymrede for, at der er et demokratisk underskud, og jeg kan høre, at bekymringen er den samme hos ordføreren, men at ordføreren alligevel er tilfreds.
Det kunne jeg ikke lige forstå, så vil ordføreren ikke gentage det?
Det andet er bekymringen for de ansatte.
Der er ikke blevet lavet nogen tryghedsaftale.
Det bliver jo netop overladt til tilfældighederne, fordi vi skal afvente de bekendtgørelser, som ministeren laver senere.
Så hvordan kan ordføreren være tryg i, at det foregår på den måde, som ordføreren ønsker, når der netop i det her lovforslag ikke er nogen sikring af, at de ansatte bliver håndteret i den her overgangsperiode?
Tværtimod står der faktisk, at de godt lidt kan falde mellem to stole.
Så er der ikke behov for, at vi sætter ind der og faktisk laver en ekstra indsats og sørger for, at der ikke er nogen ansatte, der bliver utrygge i den her overgangsperiode?
Lise Bertelsen (KF), 2025-05-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan høre – også på den tidligere debat, som ordføreren har været god til at rejse – at hele fortolkningen er vi ikke helt enige om, og præmisserne er vi heller ikke enige om.
Men vi har jo alle sammen læst høringssvarene, og vi er blevet kontaktet af alle dem, der overhovedet kunne være bekymrede, og jeg tror faktisk, at både regioner og kommuner vil gøre alt, hvad de kan, for at holde på deres medarbejdere, især i disse tider.
Så jeg er helt sikker på, at både regioner og kommuner tænker det her ind for netop at bevare de dygtige medarbejdere derude.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-13:
Det var heller ikke det spor, jeg beskrev.
Jeg synes lige, at ordføreren skal huske på, at det sådan set var ordførerens parti, som gennem den tidligere kommunalreform fik afspecialiseret hele det specialiserede socialområde og fik flyttet opgaverne fra regionerne og de daværende amter ud til kommunerne, og at det lige præcis var det, der gav den store udfordring.
Derfor er mit svar: Lad os lave nogle nationale kvalitetsstandarder her fra Christiansborg og sikre, at de tilstrækkelige midler er der til, at opgaven kan løses.
Er det så nødvendigt, at kommuner går sammen for at løse opgaven, er det fint; er det regionen, der løser opgaven, er det fint; er der en kommune, der selv kan løse opgaven, er det også fint.
Den detailstyring, som hr. Christoffer Aagaard Melson lægger op til, og som også blev indført med kommunalreformen, er absolut ikke det spor, jeg skitserer her.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-05-13:
Vi har jo faktisk prøvet den model af nu i efterhånden mange år, og vi kan tydeligt se, at især de små kommuner har svært ved at leve op til de standarder og den kvalitet for det, som vi rent faktisk kan gøre for de her patienter i forhold til at behandle dem i eget hjem i dag.
Derfor har vi jo kunnet se ind i et system, hvor det gik alt for langsomt, fordi alting skulle forhandles, og hvor vi også stod over for en stor udfordring med, at de mindre kommuner simpelt hen ikke kunne løfte opgaven med den rette kvalitet.
Og derfor er jeg meget uenig med ordføreren i, at det var en løsning at gå videre ned ad det spor, men det kan vi jo se forskelligt på.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-13:
Nej, og det var også derfor, jeg tilkendegav, at jeg sådan set er glad for, at den kommunale medfinansiering bliver afskaffet.
Nu kalder ordføreren det selv en incitationsmodel, men jeg havde egentlig hellere set, at man havde lavet nationale kvalitetsstandarder, i forhold til hvad det er for en behandling patienterne kan forvente, uanset om det er i Hillerød eller i Hjørring, og at vi så her fra Christiansborg sikrer, at de tilstrækkelige midler kommer med ud, og så lader det være op til det lokale niveau at løse opgaven.
Om det er kommuner eller regioner, der løser opgaven, er i princippet underordnet, bare man lever op til de kvalitetsstandarder, der er.
Det var sådan set den model, jeg helst havde set, og som var en del af vores udspil til strukturreformen.
Nu har man så valgt en anden model, som jeg synes stadig væk mangler at blive udfoldet fuldt ud.
Men når nu ordføreren spørger, så var det den model, jeg havde foretrukket man havde benyttet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-05-13:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil spørge lidt ind til den her udfordring, der er med incitamentsproblemer i forhold til hjemmebehandling, som kommunerne i dag i høj grad står for, og som jo i mine øjne gør, at man ikke har fået udviklet den del godt nok, fordi man ikke får en del af besparelsen for de patienter, der ellers ville ende på hospitalet.
Mener Enhedslisten ikke, at man strukturelt bliver nødt til at gøre noget for at løse den udfordring, eller tror de på, at man bare kan fortsætte, som man gør indtil videre?
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-13:
Der har tidligere været forslag fremme fra regionerne om at sikre en slags regional udligning, hvor man til de områder, hvor man har en stor andel af behandlingskrævende patienter, kan målrette nogle af midlerne, der bliver givet gennem økonomiaftalerne, og det havde jeg sådan set hellere set.
Jeg synes i forhold til den løsning, man laver her, at jeg har lidt svært ved at se rationalet i, at det er en rigtig god idé at slå Region Hovedstaden og Region Sjælland sammen, mens det også stadig væk er en god idé at beholde Region Nordjylland, Region Midtjylland og Region Syddanmark – sådan at man har én kæmpe region og tre mindre regioner.
Altså, hvis det virkelig var rationalet, at man skulle slå det sammen i store enheder, så havde man vel lavet en Region Øst og en Region Vest.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Jamen altså, i Liberal Alliances verden skulle vi ikke have fire regioner – vi skulle slet ikke have nogen regioner, og så skulle vi have en højere grad af statslig styring af det overordnede sundhedsvæsen og mere ansvar ude på de enkelte institutioner.
Så ville det jo være op til de bestyrelser, som der nu engang er på sygehusene og så fremdeles, at lave nogle samarbejdsaftaler og andre ting.
Men jeg kan ikke give et fuldstændig sikkert svar på det her, for det ved jeg at vores sundhedsordfører er meget mere inde i, end jeg er.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-13:
Nu fik vi jo ikke rigtig mulighed for at komme med ind til bordet og være med til at præge den endelige udformning af aftalen, men noget af det, vi havde bragt med ind til bordet, var netop, at vi skulle lave en lighedsgaranti i reformen, og at vi får opsat nogle klare mål for, hvordan vi får gjort op med ulighed i sundhed, og får lavet nogle parametre for, hvad der skal til, for at vi reelt kan se, at vi får taget et opgør med ulighed i sundhed.
For sundhedssystemet bliver ofte en turbo på den ulighed, der findes i det omkringliggende samfund, og det havde vi gerne set var blevet en del af aftalen.
Men jeg tror da, at når en stor del af aktørerne i sundhedsvæsenet tager godt imod aftalen, er det bl.a. også på den baggrund, at nu er det den aftale, der er.
Det er jo den her, der skal arbejdes videre med, og derfor ville det også være svært at sige, at den aftale, der er blevet lavet nu, og som kommer til at danne fundamentet for sundhedspolitikken de næste mange år, ikke duer.
Så jeg tror da, at der er en anerkendelse af, at man prøver at løse nogle problemstillinger her, men jeg tror ikke, at man skal tage det som udtryk for, at den model, man har fundet her, er den ultimativt perfekte model.
Lea Wermelin (S), 2025-05-13:
Tak for det.
Den diagnose, som ordføreren her er inde på – og det, som ordføreren anerkender at der har været et problem med – er jo så det, vi forsøger at løse.
Noget af det, der har været vigtigt for Socialdemokratiet, er nemlig et opgør med den ulighed i sundhed, vi kan se.
Der vil jeg bare høre, hvad ordføreren tænker om, at de aktører, der er en del af vores sundhedsvæsen, faktisk har taget rigtig godt imod den her sundhedsreform.
Så kan man altid diskutere, at der kan være det ene snit og det andet snit.
Og Enhedslisten kan have nogle andre forslag.
Men hvad er ordførerens tanker egentlig om, at det faktisk er blevet så godt modtaget?
Nu laver vi en rigtig stor reform, som bredt set er blevet rigtig positivt modtaget, i forhold til at løse lige præcis nogle af de problemer, som ordføreren selv peger på.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens tanker om.
Lise Bertelsen (KF), 2025-05-13:
Jeg anerkender på ingen måde det med det demokratiske underskud.
Jeg tænker faktisk – og jeg er også en del af en kommunalbestyrelse – at det er en styrkelse af den kommunale indflydelse, at de netop sidder med her.
Nu vil jeg jo ikke tillade mig at svare på ministerens vegne, men jeg er helt sikker på, at ministeren også er interesseret i, at medarbejderne, både i regioner og kommuner, bliver fastholdt og tilgodeset både i forhold til den her overgang og til implementeringen.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Så der er jo en meget stor risiko for, at kommunerne f.eks. vil være utilfredse med den måde, deres ansatte bliver behandlet på, men at de så bliver tvunget til det fra statslig side.
Så jeg synes bestemt ikke, at det, der står i lovforslaget, er betryggende i forhold til den del.
Men i forhold til kommunerne og den bekymring, du nævner, og som også andre, f.eks. FOA, nævner i forhold til demokratisk underskud, hvordan mener ordføreren at lovforslaget svarer på det?
Lea Wermelin (S), 2025-05-13:
Det er da interessant, at det, ordføreren tager med fra den positive modtagelse, er, at aktørerne i virkeligheden tænker: Nå, men nu er det den model, der er.
Det er ikke helt sådan, jeg kender aktørerne.
Jeg tror, de plejer at være rimelig gode til at sige, præcis hvad de mener om den politik, vi fører.
Men så vil jeg gerne spørge ind til en anden ting om det her med forskellen på regionerne.
Lige præcis Region Sjælland er et af de steder, som virkelig mærker den ulighed i sundhed, der er, og det er derfor, vi laver den nye Region Østdanmark.
Der hørte jeg ordføreren sige: Arh, nu bliver der forskel på regionerne.
Men det er også sådan, vi kender kommunerne i dag, for der er også kæmpestor forskel på Læsø Kommune og Københavns Kommune.
Derfor har vi et godt kommunalt selvstyre alligevel.
Hvad tænker ordføreren om det?
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Jeg har et spørgsmål i forhold til Region Hovedstaden.
En af de bemyndigelser, der bliver givet, er, at ministeren kan træffe beslutninger om de økonomiske dispositioner i regionen i den her overgangsfase, og også hvis det gælder kommunen.
Det er jo sådan et ret vildt indgreb, man laver.
Man laver noget statslig styring af både en region og nogle kommunale beslutninger.
Vil ordføreren ikke kommentere på, hvilken type sundhedspolitik det er, og om det virkelig er nødvendigt, at man skal sætte Region Hovedstaden under administration i den her overgangsfase.
Hvad er behovet for det?
Derudover er spørgsmålet, som også bliver stillet i høringssvarene, jo netop, hvad omfanget af det her er.
Skal ministeren beslutte alt?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-13:
Vi kan lave nogle rammer, vi kan udstikke nogle retninger, og vi kan sammen diskutere med parterne, hvordan vi bedst muligt kommer videre og får det her til at lykkes.
Der tror jeg faktisk, at de her rammer er de rigtige, og jeg tror, at det, at vi her faktisk har defineret den måde, som vi har lagt op til at det skal foregå på over de næste par år, er den rigtige vej at gå.
Tak, det er rigtig vigtigt, at vi tager det her som én, hvad det også er, meget, meget stor reform, der vil ændre grundlæggende på hele vores sundhedsvæsen og i høj grad på alt, hvad der foregår ude i det mere nære sundhedsvæsen.
For at kunne gøre det tror jeg faktisk vi er nødt til på den her måde lovgivningsmæssigt at skabe nogle rammer og så i aftalekredsen stille og roligt og også sammen med de parter, der skal udfylde det, få udfyldt det hen ad vejen, sådan at vi rent faktisk opnår de ting, vi vil.
Det, jeg oplever en enighed om i aftalekredsen, er, at vi vil følge det tæt, og at vi vil være klar til at lave de justeringer, der måtte skulle til hen ad vejen.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
De her lovforslag, vi behandler nu, er jo det, der hedder bemyndigelseslovgivning, i stor udstrækning.
Det vil sige, at meget af det reelle indhold kender vi faktisk ikke endnu.
Det bliver fastlagt
senere hen i ministeriet og hos ministeren og måske med aftalekredsen.
Bekymrer det ordføreren, at vi laver den her type af lovgivning, som næsten er indholdstom?
For rigtig meget af det kommer til at ske senere hen.
For eksempel giver vi jo den fulde bemyndigelse til ministeren til, at hun kan bestemme, hvor sundhedsrådene skal ligge, og hvordan de skal organiseres.
Altså, hun får den fulde kontrol over det.
Hvad mener ordføreren om den problematik?