runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2018-05-16:
Jamen det er da helt rigtigt, at den tidligere regering en gang imellem gjorde nogle kloge ting.
Altså, der er et ordsprog om blinde høner og korn; det skal jeg ikke gentage her.
Men den tidligere regering gjorde det klogt ved at igangsætte en analyse af afgifterne.
For de nuværende afgifter i energisektoren spænder ben for noget af det, vi gerne vil.
Vi vil gerne bruge el til opvarmning i stedet for at bruge naturgas eller kul.
Vi vil gerne bruge overskudsvarme i stedet for at lukke det ud til fuglene.
Men i dag er det afgifter, der spænder ben for det.
Noget af det, vi kan gøre for at få mere vedvarende energi og genbruge den energi, der er produceret, er at sætte afgifterne ned.
Og derfor er det begge dele: både mere produktion, men også kloge afgifter.
Benny Engelbrecht (S), 2018-05-16:
Som det vil være ministeren bekendt, var den tidligere SR-regering jo også meget optaget af afgifter og satte en række afgifts- og tilskudsanalyser i gang, hvilket er noget af det, som regeringen tydeligvis har brugt som udgangspunkt.
Der vil jo også være en række tiltag, som kan laves neutralt.
Kristian Jensen (V), 2018-05-16:
Det er både en energiinvesteringspakke, som får mere vedvarende energi ind i dansk energiproduktion, og en afgiftspakke.
Bl.a. når Det Miljøøkonomiske Råd kommer og siger, at den elafgift, vi har i Danmark, er for høj; når vi kan se, at alle eksperter siger, at den elvarmeafgift, der er i Danmark, er for høj; når vi kan se, at det, der er med til at spænde ben for at bruge overskudsvarmen bedre, er, at afgiftssatsen på reopvarmning er for høj, så er det da klogt at sænke afgifterne til et andet niveau.
Sagen er jo, at mange af de afgifter, vi har, er fra en tid, hvor det var kulkraftværker, der primært producerede strømmen i Danmark.
I dag er en primær del af strøm produceret på vedvarende energi, og derfor er der en anden dynamik, som vi også skal have til at afspejle sig i afgifterne.
Jamen der er blevet flere penge til det, vi gerne vil politisk.
Og vi vil gerne fra regeringens side en grøn omstilling.
Vi vil gerne investere – ikke bare de 2,5 mia. kr., men faktisk endnu mere fra det økonomiske råderum – i en grøn omstilling, sådan at vi kan få mere vedvarende energi, en bedre udnyttelse af den energi, der allerede produceres, af den el, der produceres af vindmøller, af solceller og andet, sådan at vi får skabt en mulighed for, at den overskudsvarme, der i dag bliver spildt, rent faktisk bliver nyttiggjort.
Det er ting, som vi gerne vil investere i.
Og det betyder, at vi både skal arbejde med de afgifter, der i dag lægger hindringer i vejen for en effektiv udnyttelse af den energi, der er produceret, og at vi skal investere noget mere i at støtte produktionen af vedvarende energi.
Det er for mig at se også et spørgsmål om velfærd; det er et spørgsmål om, at vi giver velfærd videre til kommende generationer
, at vi sørger for at få lavet en ambitiøs energiaftale, der både giver mere vedvarende energi, arbejder med energibesparelser og sørger for, at vi ikke har dumme afgifter, der spænder ben for det, vi egentlig gerne vil politisk.
Det økonomiske råderum, der er lavet, er jo ikke et råderum, der er bundet op på at skulle bruges på alene én type udgifter, altså alene på offentligt forbrug.
Det kan man bruge på mange forskellige elementer.
Man kan bruge det på offentligt forbrug, man kan bruge det på investeringer i infrastruktur, man kan bruge det på afgiftslettelser, man kan bruge det på flere forskellige elementer, man gerne vil.
Man kan eventuelt bruge det på at øge offentlige ydelser, hvis man har lyst til det.
Men bundlinjen er, at vi altså har valgt at sige, at en del af det råderum, der er, skal bruges til at prioritere den grønne omstilling.
Benny Engelbrecht (S), 2018-05-16:
Først og fremmest er jeg glad for, at vi nu nået til at få svar på det her spørgsmål, for gensidigt har vi jo skubbet spørgsmålets besvarelse ad et par gange.
Dels kom der en regeringsrokade, som vi tog hensyn til, dels var det Europadag i sidste uge, og derfor er vi gensidigt blevet enige om at lade spørgsmålet ligge til i dag.
Og nu kan vi så stå her i sommervarmen og glæde os over at kunne se på det.
Jeg ved så ikke, om der eventuelt er en sammenhæng mellem regeringens økonomiske linje i forhold til de grønne investeringer og regeringspartiet Venstres manglende grønne logofarve; det holdt i hvert fald ikke i så lang tid, må man sige.
Men bundlinjen er vel, hr. minister, at ser vi på spørgsmålet om PSO'en og indregningen af PSO'en – også i forhold til det, som regeringen har lagt op til at diskutere med Folketingets partier – så er det vel ikke sådan, at der er blevet relativt flere penge at gøre godt med i forhold til velfærden.
Og det er det, som mit spørgsmål til ministeren indledningsvis vedrører, al den stund at regeringens oplæg jo også klart og tydeligt viser, at man netop har tænkt sig at prioritere inden for den grønne sektor på det her område.
Så spørgsmålet er altså: Er der så de facto blevet flere penge til velfærd, sådan som ministeren udtalte til Ritzau i april?
Kristian Jensen (V), 2018-05-16:
Nu havde jeg egentlig planlagt at tage konvergensprogram 2018 med i trykt form, indtil jeg fandt ud af, at vi af miljømæssige hensyn ikke længere trykker den.
Så tænkte jeg, om jeg skulle holde min iPad op, men nu har jeg så valgt at printe en enkelt side ud, nemlig side 37 i konvergensprogram 2018.
Af den fremgår det, at aftalen omkring forsvarsområdet har 0 i forhold til ændring af det finanspolitiske råderum i 2025, altså 0.
Så når der bliver sagt, at forsvarsudgifterne vil æde råderummet for 2025, er det simpelt hen faktuelt forkert.
Det er rigtigt, at i 2020 tager det 0,5 mia. kr. af råderummet.
Hvad er det så, der har givet det øgede råderum?
Ja, det er bl.a. et spørgsmål om de foreløbige regnskabstal for 2017, altså at når man kigger på, hvad forbruget har været i kommunerne, i staten, i regionerne, så har vi styret økonomien på de områder, sådan at der er yderligere 1,5 mia. kr., der kan bruges fremadrettet.
Så det er med til at give væksten.
En anden ting, der er med til at give væksten, er, at den aftale, der bliver gennemført omkring en model for finansiering af almennyttige boliger, er ca. 0,25 mia. kr. mere til gavn for statskassen end den oprindelige model, der blev indregnet i finansloven og indregnet i råderummet i august 2017.
Så der er altså en række forskellige elementer, der er med til at øge råderummet i dansk økonomi, og som gør, at vi har flere muligheder for at investere, for at lette skatter og afgifter eller for at øge det offentlige forbrug.
Og ja, så er det faktisk også sådan, at ved at gå fra en beregningsteknisk model, som man havde oprindelig omkring PSO-afgiftens omlægning til finansloven, og så til en konkret beregning, så har man også vurderet: Hvad er det for en profil, der er på udgifterne?
Og udgifterne falder mere, end man havde regnet med, og udgifterne bliver dermed anderledes, og det betyder, at vi har et øget råderum på 2,5 mia. kr. – taget ud fra, at man nu konkret indregner PSO, sådan som man skønner det i dag, og det giver altså mulighed for, at man kan tage yderligere initiativer for 2,5 mia. kr., og de penge er lige så gode som alle andre penge i forhold til de initiativer, vi politisk gerne vil tage.
Benny Engelbrecht (S), 2018-05-16:
Tak, formand.
Vil ministeren redegøre for, hvordan han den 25. april 2018 kan udtale til Ritzau, at »Det økonomiske råderum ser meget positivt ud, fordi fremskrivningen viser, at der er kommet yderligere frirum i dansk økonomi.«, og »Det betyder, at vi har nogle flere muligheder for at investere i både velfærd og infrastruktur eller i at lette for eksempel afgifterne for danskerne«, når der reelt er færre penge til rådighed i 2025 til velfærd og ikke flere, hvis man tager højde for forøgede forsvarsudgifter, og at de indregnede PSO-besparelser hidtil blot ikke har figureret som en del af råderummet?
Kim Christiansen (DF), 2018-05-16:
Det har været rigtig, rigtig lang tid undervejs, og derfor er det selvfølgelig glædeligt for de partier, som gang på gang har fremsat det her i Folketingssalen i forskellige konstellationer, men i en række beslutningsforslag, for at gøre op med noget af det snyd, der er i transportbranchen.
Jeg kunne forstå på ministeren, at det her ville medføre store omkostninger for erhvervslivet, dele af erhvervslivet i hvert fald.
Det kunne jo så i givet fald være i form af øget skattebetaling.
Men det er jo så ikke en omkostning.
Det er jo, fordi man har tjent nogle penge, som man så betaler skat af ligesom alle andre mennesker, og dermed konkurrerer på lige vilkår.
Jeg skal gerne anerkende, at det da godt kan være lidt dyrere at følge reglerne.
Men hvorfor pokker er der nogle, der skulle undlade at følge reglerne og spare lidt penge og skabe en unfair konkurrence, når nu hovedparten overholder reglerne og afholder de omkostninger, der er forbundet med at overholde reglerne – chaufføruddannelse osv. osv.?
Her har vi med en branche at gøre, som har været dybt gennemsyret af, at man altså kunne gå på nettet, købe en gammel lastbil eller varebil under 3.500 kg, som måske ikke var særlig trafiksikker, men formodentlig synet, og så kunne man male Raketpost på siden, eller hvad man nu kunne komme i tanker om, få sig et cvr-nummer og så i øvrigt uden om sociale ydelser, og hvad man ellers kan ernære sig ved, ligge og køre fragt i fremmed regning til langt, langt under det, andre tager.
Vi har eksempler på helt ned til 60 kr. i timen for at køre de her ydelser rundt.
Så er man altså nødt til enten at snyde i skat eller også have anden indkomst ved siden af.
Det, der kan undre mig, er, at når Dansk Industri m.fl. – dele af transportbranchen – gang på gang siger, at de vil have fair konkurrence til glæde og gavn for det danske erhvervsliv, er det de samme mennesker, de samme organisationer, der hyler, når vi så prøver at gøre noget ved det politisk.
For så kigger de hele tiden lige ned i baglommen og siger, at det her jo godt kunne risikere at komme til at koste lidt penge.
Og så vender jeg tilbage: Ja, det er nok lidt dyrere at følge reglerne end at snyde på vægten.
Det anerkender jeg.
Men vi har som sagt været igennem et langt forløb.
Jeg håber nu, at et flertal trods alt her i Folketinget kører det her igennem, og så har jeg hørt, at der skulle være lidt i forhold til ikrafttrædelsestidspunktet og sådan noget, og det er vi selvfølgelig villige til at diskutere.
Det her skal gøres rigtigt, og det skal gøres ordentligt, og det bliver det.
Dansk Folkeparti støtter naturligvis forslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2018-05-16:
Tak, formand.
Grunden til, at jeg netop spurgte ind til det pågældende citat, er jo, at der ikke fremgår nogle grønne investeringer af det citat – det kan godt være, at det har været det, man kalder en freudiansk fortalelse, fra ministerens side selvfølgelig – og det studsede jeg ærlig talt temmelig meget over.
Det gjorde jeg ikke mindst, i betragtning af at noget af det, der fremhæves, eksempelvis er spørgsmålet om afgifter.
Og når man ser på regeringens forslag på det grønne område, må man sige, at det jo mere ligner en afgiftslettelsespakke, end det ligner en grøn investeringspakke.
Jacob Mark (SF), 2018-05-16:
Tak for svaret.
Jeg er sådan set mest interesseret i at rejse en debat om omprioriteringsbidraget og om, hvad det har haft af konsekvenser.
Derfor synes jeg selvfølgelig, at det var meget interessant, at den tidligere uddannelsesminister, som selv havde siddet på området og set konsekvenserne af det her omprioriteringsbidrag, ligesom selv sagde, at det må være på tide nu, at det her hører op, og at den anbefaling vil jeg ligesom gerne give videre.
Jeg så det lidt som sådan en sidste tjeneste til de studerende i Danmark fra uddannelsesministeren, og det blev jeg glad for.
Når jeg kigger på omprioriteringsbidraget og de konsekvenser, det har haft, er det jo mere end bare 2 pct.
Det er 2 pct. om året, og det er jo 2 pct. om året hele vejen frem til 2021.
Og efter hvad jeg har kunnet finde af beregninger, svarer det til ca. 14,7 mia. kr. Så det kan godt være, at 2 pct. lyder af lidt for dem, der sidder og lytter med på tv fra Folketinget, men 14,7 mia. kr. fører jo til færre timer, der fører til mindre feedback, det betyder tusind færre lærere på ungdomsuddannelserne i Danmark, det betyder flere studerende i klasserne, og det betyder færre mundtlige eksamener.
De ting er jo konsekvenserne af de her besparelser, og de er konsekvenserne af, at regeringen nærmest har set uddannelserne som en uudtømmelig brønd, når man skulle finansiere andre initiativer.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren, ligesom den afgåede uddannelses- og forskningsminister, tror, at de her besparelser har haft nogle konsekvenser for uddannelserne, og at det kan være negative konsekvenser.
Kristian Jensen (V), 2018-05-16:
Der har siden engang i 1980'erne – jeg kan desværre ikke huske præcis hvornår – været effektiviseringsrunder, hvor Finansministeriet har bedt ressortministre og i øvrigt også sit eget departement om at blive 1 eller 2 eller 1½ pct. mere effektivt hvert år.
Og hvis man tager det over hele perioden, burde det føre til, at vi ikke havde nogen offentlig sektor i dag, hvis den logik, som hr. Jacob Mark tager frem, skulle være rigtigt.
For så skulle man nærmest have ført en politik, hvor man kun reducerede budgetter.
Det betyder, at man bruger pengene et andet sted.
Og der er blevet tilført massivt med midler over de sidste 10 år til uddannelsesområdet.
Hvis man tager det i bruttotal inden for ungdoms- og videregående uddannelser, ser man, at tallet er steget – i inflationsrensede tal – fra 25,3 mia. kr. i 2008 til 31,4 mia. kr. i 2018, når man tager alle de udgifter med, der er på området, inklusiv SU.
Det synes jeg faktisk er en fremgang og ikke en tilbagegang.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-16:
Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at vi har stor respekt for, at man nedsætter et ekspertudvalg.
Det kan være rigtig fornuftigt, som ministeren siger, at man har nogle af de klogeste hoveder på området til at melde ud, hvad de ser som sigtelinjerne på området.
Det er sundt og fornuftigt.
Kan ministeren nævne nogle af de havne, som han helst ser lukket som følge af den her lovændring?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Alle havne er jo medlemmer af Danske Havne, og Danske Havne har siddet i udvalget.
Det vil sige, at også de kommuner, hvis borgmestre nu er utilfredse, har en havn, som er medlem af Danske Havne, som har siddet i udvalget.
Og Danske Havne er enig i de anbefalinger, der kommer her.
Jeg er helt klar over, at et ekspertudvalg har sine fordele, og at et interessentudvalg har andre fordele.
Nogle gange vælger man ekspertudvalget, fordi man gerne vil have et godt bud på, hvad det rigtige vil være at gøre for det danske samfund.
Andre gange vælger man et interessentudvalg for at finde ud af, hvad interessenterne kan blive enige med hinanden om.
Men hvis man gerne vil have et bud på, hvad det rigtige er at gøre for det danske samfund, fra nogle mennesker, som har forstand på det, og så bagefter have den politiske proces, hvor man tager hensyn til forskellige interesser osv., så er det jo ekspertudvalget, man vælger.
Og medmindre Socialdemokratiet har fået en ny politik om, at ekspertudvalg altid er dårlige, så må Socialdemokratiet også være åben over for, at ekspertudvalget også i den her sag kunne være en god idé og er en god idé.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-16:
Først og fremmest vil jeg da lige understrege, at der jo er flere eksempler på, at vi også fra Socialdemokratiets side har støttet regeringen og bakket regeringen op i det, som regeringen har lagt frem.
Så det er ikke bare sådan, at vi partout er imod, fordi regeringen har lagt noget frem, slet ikke.
Vi vil gerne være konstruktive.
Men her kan vi jo bare konstatere, at da man fremlægger det her ekspertudvalgs udspil til ny havnelov, er det bl.a. Kommunernes Landsforening, som på vegne af alle de her 98 kommuner, herunder også borgerlige kommuner, giver udtryk for, at de er dybt bekymret over nogle ting på det her område.
Og der er det da underligt, at man ikke har taget mere højde for de små og mellemstore havnes interesser.
Hvilket indtryk gør det på ministeren, at Kommunernes Landsforening melder så klart og negativt ud, som de har gjort?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Alle ting kan gribes an på andre måder, og jeg er klar over, at der findes medlemmer af oppositionen i Folketinget, som altid mener, at den måde, som regeringen har gjort det på, er forkert.
Uanset hvor rigtig den måtte være, mener de stadig, den er forkert.
Jeg har valgt den tilgang at bede eksperter, folk med forstand på det – men også folk med interesse for de danske havne har siddet i udvalget, og Dansk Industri har siddet i udvalget – om at sætte sig sammen, kigge på tingene og så om muligt nå til enighed om anbefalinger.
Og det her er meget væsentligt, for udvalget nåede til enighed.
Danske Havne er enige med resten af udvalget om disse anbefalinger.
Og herefter vil regeringen så tage en drøftelse af det inden for de forskellige ministerområder, som er berørt, og finde regeringens holdning til det.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-16:
Det er selvfølgelig nyttigt lige at få repeteret det.
Det, der undrer mig som Socialdemokratiets ordfører på transportområdet, er, at man sætter det her store arbejde i gang, og så kommer man med nogle anbefalinger, som i så stort et omfang virker til at være i modstrid med, hvad der er af interesser hos de danske havne, især de mellemstore og små havne, hos Kommunernes Landsforening og hos flere andre, som har kritiseret det her med, at man som lille eller mellemstor havn bliver tilført en masse ny bureaukrati og måske også får frataget nogle muligheder for at køre videre som selvstyrehavn og andet, sådan at forudsætningerne for at drive havn som mindre eller mellemstor havn bliver meget, meget svære.
Hvorfor har ministeren ikke valgt en proces, hvor man i højere grad havde involveret de her mennesker og måske også involveret os andre som ordførere på området, så vi kunne have fået et udspil, som mere flugtede med, hvad det er for nogle interesser og behov, der er i Danmark, men også hos de her havne?
For det virker lidt, som om man nu kommer og har skudt meget ved siden af, i forhold til hvor det er, vi kommer til at lande inden for det her område.
Der bliver en masse unødig frustration og angst hos nogle af de mindre kommuner, som er rigtig glade for deres havn og gerne vil bruge den som et vækstlokomotiv for deres kommune.
Kunne man ikke have grebet det her an på en lidt mere hensigtsmæssig måde?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Tak for spørgsmålet.
Indledningsvis kan jeg oplyse, at ekspertudvalget blev nedsat i 2017 for at give anbefalinger til en revision af den nuværende havnelov fra 2012.
Udvalget fik til opgave at vurdere, om den nuværende havnelov regulerer de offentligt ejede havnes struktur og organisationsform på en måde, der sikrer forvaltningsmæssig og konkurrencemæssig klarhed.
Udvalget har derfor i dets arbejde haft fokus på, at konkurrencen mellem offentlige og private virksomheder i havnesektoren skal ske på fair og lige vilkår, og udvalget er kommet med en række forslag til spilleregler for forholdet mellem kommuner, havne og de private virksomheder på havnene.
Der er tale om meget detaljerede anbefalinger, der vedrører flere ministerområder, og der er igangsat en proces i regeringen, hvor udvalgets anbefalinger skal drøftes.
Jeg vil derfor først tage konkret stilling til udvalgets anbefalinger, herunder spørgsmål om små og mellemstore havnes interesser, når udvalgets anbefalinger har været drøftet i regeringen.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-16:
Jeg skal læse spørgsmålet op: Mener ministeren, at ekspertudvalgets oplæg til ny havnelov tager tilstrækkeligt hensyn til de små og mellemstore havnes interesser?
Mener ministeren, at ekspertudvalgets oplæg til ny havnelov tager tilstrækkeligt hensyn til de små og mellemstore havnes interesser?
Marlene Harpsøe (DF), 2018-05-16:
Hvad er ministerens holdning til, at man i Helsingør Kommune kun kan stille op, vælges og stemme til et integrationsråd, hvis man har udenlandsk baggrund?
Kristian Jensen (V), 2018-05-16:
Det, der bliver hentet ind i et omprioriteringsbidrag, bliver brugt igen til at styrke dansk velfærd.
Hvert eneste år vurderer vi i forhold til finansloven, hvor det er, der er mest behov for at styrke dansk velfærd.
Og vi mener faktisk, at det er rimeligt, at man har bedt nogle skoler om at gøre det samme, som alle mulige andre offentlige institutioner har gjort, nemlig at være med til at blive en lille smule mere effektiv, også på områder som drift af bygning, også på områder som drift af it, også på områder som energiomkostninger og andet, og at sørge for, at de penge bliver investeret på målrettede områder inden for den offentlige sektor.
Og vi har prioriteret.
Vi har prioriteret større tryghed i form af flere betjente, vi har prioriteret større tryghed i form af flere læger, og vi har prioriteret, at vi nu kan forske mere, fordi vi følger udviklingen af BNP med 1 pct. i forskningsudgifter hvert år.
Jacob Mark (SF), 2018-05-16:
Ja, end for 10 år siden, men ikke fra regeringens start.
Altså, hvis man renser for SU, og hvis man renser for det, at der er kommet flere studerende, bruger man færre penge pr. studerende i dag, og det er på grund af omprioriteringsbidraget.
Og det er jo, fordi det ikke er et omprioriteringsbidrag.
Problemet er bare, at vi ikke har dygtige læger i fremtiden, vi har ikke dygtige politibetjente i fremtiden, hvis man bliver ved med at spare på uddannelse.
Så mit spørgsmål er, for nu har erhvervslivet – Dansk Erhverv, Novo Nordisk, nogle af dem, der blander sig internationalt som firmaer – været ude at sige, at man bør afskaffe det her bidrag: Kan man i det mindste fra regeringens side se logikken i at gøre det til et reelt omprioriteringsbidrag, så det, man sparer, bliver inden for området?
Kristian Jensen (V), 2018-05-16:
Jeg er enig i, at vi har indgået finanslovsaftaler siden 2015, der indbefatter, at der er et omprioriteringsbidrag, og det omprioriteringsbidrag er blevet brugt til at lave konkrete målrettede initiativer.
Det er et omprioriteringsbidrag, der bl.a. har været med til at finansiere, at vi har øget politistyrken svarende til en fordobling af hele Fyns politi.
Det er det, der har gjort, at vi på vores sundhedsområde har haft råd til at ansætte 1.000 læger mere alene siden 2015.
Det er det, der gør, at vi har råd til at understøtte en økologisk omlægning, der betyder, at vi omlægger et landbrugsareal, der svarer til 150 fodboldbaner, hver eneste dag.
Så vi har altså valgt at prioritere midlerne i den offentlige sektor på en anden måde.
Og det er ikke kun et spørgsmål om, at de tal, jeg nævnte, er SU-tal.
Det er også et spørgsmål om, hvad der rent faktisk går til konkret undervisning ude på de enkelte uddannelser.
Så det er ikke bare SU-tal, det er også konkrete undervisningstal, der er gået op fra 2008-2018.
Vi bruger i dag flere penge end for 10 år siden på uddannelse.
Vi bruger flere penge på at sikre, at vi har en klogere og klogere generation, og det er jeg tilfreds med.
Jacob Mark (SF), 2018-05-16:
For det første er det talmagi – det er sådan klassisk politikertalmagi.
For det er rigtigt, at der er kommet flere udgifter til SU, men det er også, fordi man f.eks. har flyttet flere fra kontanthjælp over på SU.
Så er det klart, at udgifterne til SU stiger.
Det var man i øvrigt også ude at sige, da den historie kørte i medierne, altså at vi nu brugte flere penge.
Der er også flere studerende, der tager en uddannelse, end tidligere, og det betyder jo også, at der kommer flere penge til uddannelse, men det betyder ikke, at der er flere penge til den enkelte studerende.
Det, man oplever lige nu rundtomkring, er, at der er færre penge til den enkelte studerende.
Dansk Folkeparti har været ude og sige, at man ikke kan have de samme ambitioner for forskning og uddannelse, hvis de her besparelser fortsætter.