runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2025-12-18:
Venstres socialordfører har desværre lagt sig med influenza, så derfor har jeg lovet lige at tage lovforslaget her.
Det er blevet dyrere at købe ind.
Samtidig er det også blevet sværere at få en billig bolig, især i de største byer.
Der oplever mange, at selv et lille værelse kan koste mange tusind kroner om måneden.
Det kan betyde, at de mister eller ikke engang kan få en lejebolig på grund af økonomiske problemer.
Derfor er jeg også glad for, at vi med lovforslaget her afsætter en pulje på 15 mio. kr. i 2026 til kommuner, så de også har en mulighed for at yde et ekstraordinært økonomisk tilskud til husleje til de mest udsatte borgere.
Samtidig foreslås det, at der vil kunne fastsættes nærmere regler om fordelingen af puljen til kommunerne og om, at kommunernes tildeling af huslejetilskud på den her måde kan give en håndsrækning til udsatte borgere.
Med det her lovforslag er vi altså med til at sikre, at pengene hurtigst muligt kommer ud til de mest udsatte borgere, og dermed forhindrer vi, at deres situation forværres.
Med lovforslaget her sørger vi for en økonomisk håndsrækning.
Det er et midlertidigt huslejetilskud, og det vil forhåbentlig gøre en positiv forskel i forhold til at sikre, at mennesker, der i forvejen er i en udsat position, ikke får det endnu sværere.
Derfor støtter vi i Venstre lovforslaget.
Samtidig har jeg lovet at hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også støtter forslaget.
Camilla Fabricius (S), 2025-12-18:
Jeg ved ikke, om ordføreren, hvis vi havde fundet 17 eller 21 mio. kr., så havde peget på det.
Altså, jeg synes, at det er væsentligt at sige, at det i virkeligheden handler om mulighederne for, at vi kan gå ind og give et huslejetilskud.
Vi har peget på de kommuner, som har udfordringer med billige boliger, og de steder, hvor der er mange hjemløse.
Hvorvidt det er nok, og det har jeg også sagt til tidligere ordførere, må vi se, og så må vi løse de problemer, vi står over for, løbende.
Astrid Carøe (SF), 2025-12-18:
Okay, jeg hører ikke helt ordføreren sige, at hvis det her viser sig ikke at være nok, så er man klar til at finde flere penge, og ja, så synes vi, at det er en lille redningskrans, og vi vil afsøge, om der er mulighed for at finde flere penge et sted.
Kan ordføreren løfte sløret for, hvorfor det lige er 15 mio. kr., man vurderer er tilstrækkeligt for at hjælpe de her mennesker i forhold til ikke at ryge ud i hjemløshed?
Camilla Fabricius (S), 2025-12-18:
Tak for det, og tak for at dele Socialdemokratiets vision og ønske om at bringe flere væk fra hjemløshed og understøtte socialt udsatte borgere.
Det er vigtigt for os at sige, at vi har lavet en lang række tiltag, som sideløbende er med til at holde hånden under mennesker, som har en presset økonomi.
Men det er også væsentligt at være klar over, at det at sikre boliger til en ordentlig pris er en konstant udfordring i Danmark.
Noget af det, vi har gjort, er jo at have en opmærksomhed på fødevarepriser og elpriser og på at sikre, at vi har, som jeg også sagde til den tidligere ordfører, gode arbejdsmarkedsordninger, så også socialt svage borgere har mulighed for at få en plads på arbejdsmarkedet.
Så i forhold til det, som ordføreren siger, er det her en del af en plan til at holde hånden under dem, og det synes jeg er et rigtig godt sted at starte.
Jamen altså, det er jo en kendt virkelighed, at Alternativet og Socialdemokratiet ikke er enige på beskæftigelsesområdet.
Noget af det, vi har gjort, er jo, at vi har understøttet en lang række arbejdsmarkedsmuligheder, hvor udsatte borgere har en mulighed for at få en tilknytning til arbejdsmarkedet og det fællesskab, der ligger der.
Det har vi gjort med meget stærke aftaler, f.eks. det sociale frikort.
Det har vi også gjort med SSA aftalen ved at understøtte f.eks. KLAPjob eller andet.
Så Alternativet og Socialdemokratiet ligger bare ikke ens der.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-18:
Men for mig forekommer det jo bare sådan lidt spøjst, at man faktisk ved, at det her er 6 pct. af det behov, der har været tidligere, og så siger man: Vi ved ikke helt, om det dækker.
Og det er jo heller ikke en langsigtet investering.
Kan ordføreren ikke også være bekymret for det, altså at vi reelt mangler 94 pct. af det, vi mangler, og at vi bare kommer til at hjælpe de få – det er godt, men hvad med alle de andre, der nu ikke kan få hjælp?
Burde vi ikke gøre noget ekstra der?
Camilla Fabricius (S), 2025-12-18:
Nej, det kan jeg ikke se for mig.
Vi mener, at det her er et sted, vi skal gå ind.
vil jeg sige, at det ved vi ikke, men de historier, der har været oppe, er jo ikke nye historier; det har været livssituationer, som man har været i over noget tid.
Når jeg giver eksempler med Ejner, så er det jo, fordi der er byer i Danmark, som er meget udfordrede på at have betalelige boliger, som altså også økonomisk ret dårligt stillede mennesker har brug.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-18:
Tak til ordføreren for talen.
Det synes jeg Ejner fortjener.
For jeg har været i gang med lommeregneren, og det var et svært regnestykke, men den her støtte svarer til 6,2 pct. af det, der er blevet brugt tidligere.
Så selv om vi ikke ved, hvordan det går, så har jeg jo en stærk fornemmelse af, at det, vi har sat af til det her, langtfra er nok.
Kunne ordføreren forestille sig, at vi arbejdede sammen om at kigge på at genindføre § 34 i stedet for, så kommunerne faktisk får mere frie hænder til at hjælpe dem, der ikke kan betale huslejen selv?
Astrid Carøe (SF), 2025-12-18:
Tak for det.
Jeg er også, ligesom ordføreren er, glad for, at vi finder en redningskrans til de mennesker, der risikerer at komme ud i hjemløshed, fordi vi fjerner den her § 34.
Jeg synes dog, at det er en meget lille redningskrans, regeringen kommer med.
Kirkens Korshær vurderer, at det vil række til ca. 4½ uges huslejehjælp.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om man forestiller sig, at det her lige er første omgang, og at man så vil se, om man kan finde nogle flere penge i det nye år, eller hvad tænker man?
For 4½ uge er vel at mærke ikke særlig meget.
Det er jo nærmest kortere tid, end det tager at behandle et lovforslag herinde i Folketinget.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-12-18:
Jeg holder mig ikke tilbage, selv om jeg har den der titel af regeringsordfører.
Altså, hvad er det værste, der kan ske, ikke?
Det går nok.
Det, der er ærgerligt, er kidnapningen af debatten væk fra, hvad det her handler om, og væk fra, hvad det her lovforslag handler om, altså den der smiden mudder, »det var også«, »vi sagde det også«, »det stod i høringssvarene« og alt det der.
Alle mulige begik fejl.
Der er begået en række fejl, og en masse kommuner har svigtet byggeriet osv.
Lad os blive i problemet, få det afdækket og så få det rigtigt løst.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-18:
Tak for det.
Med det siger ordføreren jo også: Jo, jeg har været bekymret, og jeg er bekymret for de henvendelser, der kom.
Men når man sidder i et regeringsparti og et ikkeregeringsparti, er det af forskellige årsager forskelligt, hvad man har lov til at give udtryk for.
Og det kan jo godt være, at nogle af de stærkeste bekymringer kom hen ad vejen.
Jeg har taget det alvorligt siden da og har også påpeget det, og jeg ved da, jeg har været i forskellige debatter, hvor jeg har sagt: Kunne vi ikke lige kigge på den her § 34?
Kunne det være løsningen at genindføre den?
Om det er den perfekte løsning, ved jeg ikke, men jeg ved bare, at nu har vi et problem, der ikke er løst med 15 mio. kr.
Måske bliver det det på sigt, men lige nu har vi ikke løst problemet.
Det er et lille plaster, og små plastre er også gode, men de er bare ikke store nok.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-12-18:
Jeg er selvfølgelig fuldstændig med på, at der lander en række bekymringer.
De kom mellem anden- og tredjebehandlingen.
Gå tilbage, og lyt til jer ordførere.
Ordføreren var selv ordfører for Moderaterne på forslaget dengang.
Der var ikke nogen af jer, der var obs på den her, og ja, det fylder en lillebitte smule.
Der er tre sætninger.
SAND har en sætning, og DH har en sætning.
Men det er i hvert fald ikke noget, der nåede frem.
Vi forsøgte jo at handle dengang.
Der er et fantastisk opslag på ordførerens LinkedIn fra den dag, hvor vi forsøgte at handle på det for at forstå, om der er et problem her, da stemmerne begyndte at lyde kort før tredjebehandlingen.
Jeg fik lov som det tynde øl at være med i Beskæftigelsesministeriet, men ordføreren blev betrygget og skrev: »For mit vedkommende er frygten for, at det går galt, nu meget mindre af følgende grunde«, som hun så nævnte – bam, bam, bam.
I det her er der sket nogle fejl.
Der er ikke blevet bygget.
Man har ikke været obs på den her problemstilling.
Nu handler vi.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-18:
Tak for det.
Noget af det, som jeg synes har været sjovt ved debatten her i dag, er, at vi igen kommer til at snakke om, at vi nok er lidt usikre på, hvem målgruppen er.
Vi taler om, at det er de allermest udsatte, som om det er et eller andet specielt begreb, og så ved vi alle sammen, hvad det drejer sig om.
Der har jeg bare brug for at gøre opmærksom på, at vi alle sammen kan havne i den her gruppe, der er allermest udsat, og det er jo netop det, det her illustrerer.
Jeg synes, at Enhedslistens ordfører kom med det her gode eksempel på Katarina, der nu står til at blive smidt på gaden.
For 2 år siden var hun på ingen måde i en udsat position, men det risikerer hun at blive lige nu.
Det er jo ligesom det, vi skal tage hånd om, og vi skal ikke gøre det op i excelark osv., og det har jeg også prøvet at sige.
Jeg har jo allerede gjort mig lystig over, at det er 6 pct. af det behov, der reelt er, vi nu giver tilbage igen.
Det er jo et af de steder, hvor jeg altid har syntes at politik er lidt sjovt, og »sjovt« er igen det forkerte ord, for først sørger man for at gøre noget, der river gulvtæppet lidt væk, og bagefter siger man, at nu får I lidt tilbage, og så nu må I være glade.
Jeg må selvfølgelig sige, at jeg ikke er enig i, at det her ikke har noget med kontanthjælpsreformen og § 34-støtten at gøre, slet ikke, for det er jo netop det, der blev advaret om i forbindelse med kontanthjælpsreformen, og der var store bekymringer, også fra Rådet for Socialt Udsatte, om man nu fratog dem § 34-støtten.
Så jeg har jo hele tiden set, at det er tæt på bunden, og nu ser vi konsekvenserne af det.
Men det vigtige er jo, at nu er konsekvenserne der, og selvfølgelig skal vi gøre noget for at gøre det godt igen, og det er vi jo heldigvis alle sammen enige om, har jeg indtryk af.
Jeg synes umiddelbart også, at Enhedslistens ordførers forslag om at give kommunerne lidt friere rammer til faktisk at støtte dem er ganske godt, så det er jeg rimelig sikker på at vi kommer til at støtte op om, for der tror jeg måske også, at vi kan blive enige om, at det i hvert fald er fjollet, at det er nogle regler, der står i vejen for, at man kan få lov at støtte, hvis man har pengene.
Jeg frygter så selvfølgelig, at pengene ikke er der, og det må vi jo så håndtere et andet sted.
Men selvfølgelig kommer vi ikke til at stå i vejen for, at man putter et plaster på det her sår, men jeg glæder mig også til at dykke ned i Enhedslistens ændringsforslag og se, om det var noget, vi kunne arbejde videre med.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-18:
Tusind tak.
Generelt set er det jo fuldstændig frygteligt nogle gange, og det ved vi jo også fra offentlige myndigheder, at man får en eller anden frygtelig besked i e-Boks om et eller andet, man så ikke kan gøre noget ved, fordi det kommer fredag eftermiddag eller lige på vej ind i en ferie.
Og så kan man ellers gå der og have ondt i maven.
Så det burde man generelt lade være med, vil jeg sige.
Selvfølgelig kigger vi på det ændringsforslag, som Enhedslisten har stillet.
Det gør vi altid, det gør jeg mig altid umage for, og det ved jeg mine kollegaer i Dansk Folkeparti også gør sig umage for, for vi sådan set ligeglade med, hvor de gode forslag kommer fra.
Hvis der kommer et godt forslag fra et parti, som vi normalt er meget uenige med, er vi selvfølgelig ligeglade med det.
Hvis det er et godt forslag, stemmer vi for.
Victoria Velasquez (EL), 2025-12-18:
Jeg er i hvert fald dybt bekymret for, hvad det kan presse mennesker ud i, at du pludselig med dine børn risikerer at stå uden tag over hovedet, og det er f.eks. i forhold til den julemelding, som Katarina Pedersen fra Odense har fået, om, at hun risikerer at blive smidt på gaden til februar med sin søn, som har en hjerneskade.
Derfor vil jeg spørge, om Dansk Folkeparti vil kigge på det ændringsforslag, som vi kommer til at stille.
Jeg håber selvfølgelig, at man vil bakke op om det.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-18:
Jeg plejer at bryste mig af, at jeg ved rigtig meget om langt det meste, men lige præcis arbejdsmarkedsområdet og beskæftigelse osv. er det normalt hr. Nick Zimmermann der sidder med.
Men jeg deler sådan set nogle af de bekymringer.
Det var egentlig også det, jeg prøvede at adressere lidt i min tale, for jeg synes, vi har et ansvar som samfund for at sikre dem, der har allermest behov, altså de danskere, som eksempelvis står i hjemløshed, og som har forskellige diagnoser osv.
Jeg har som sagt bare nogle spørgsmål for at være fuldstændig klar på tingene i forhold til den her gruppe, også fordi det er et lovforslag, som faktisk ligger lidt på to områder, både i forhold til boligområdet, men også socialområdet og i øvrigt også, som ordføreren selv nævner, noget omkring beskæftigelse og alt muligt andet, som heller ikke er mit område.
Victoria Velasquez (EL), 2025-12-18:
Tak for det.
Dansk Folkeparti er ikke med i den kontanthjælpsaftale, som nu stadfæster det, der bliver kaldt mindstesatsen, og som jo er en ydelse, der ligger under SU-niveau.
Det er også den, der har været udfordret som værende grundlovsstridig, men hvor det blev sagt, at fordi § 34 er der, er den ikke grundlovsstridig; nu afskaffer man så § 34.
Jeg kan godt være bekymret for, hvad det her får af betydning generelt i forhold til arbejdsmarkedet.
Vi har set, hvordan sårbare er blevet udnyttet lige fra at have med asbest at gøre til rigtig mange andre ting.
Vi har tung viden på området om, at det her har flere dynamikker.
Den ene gruppe blive endnu mere stresset.
Det skaber uro, at der ikke er tryghed omkring ens boligsituation, og man kommer længere væk fra arbejdsmarkedet.
Og så er der en anden gruppe, der kan blive presset ud i at sige ja til hvad som helst og hvilke som helst arbejdsvilkår, og det er også med til at presse vilkårene på arbejdsmarkedet, fordi der desværre er arbejdsgivere, der udnytter, at der er nogle, der står i den her situation.
Er Dansk Folkeparti også bekymrede for de her dynamikker i samfundet, der kan være en konsekvens af den her reform?
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-18:
Jeg oplever måske ikke den der kasten med mudder.
Jeg oplever, at vi er mange herinde, der er bekymrede for kontanthjælpsreformen, og jeg håber, det er okay, at vi har det synspunkt, at vi synes, den rammer helt skævt.
Samtidig er vi også nogle, der er bekymrede for, at man ikke har § 34 længere, og jeg håber også, spørgeren ser det som helt reelt, at det er en bekymring.
Så det har noget med hinanden at gøre.
Så jeg synes ikke, det er noget med at tage det som gidsel.
Vi siger, det er en konsekvens af det, og ja, vi vil gerne have rettet op på det igen.
Men jeg synes jo ikke, det er utænkeligt, at man begynder at kigge på § 34.
Hvis det faktisk virkede, er det så ikke den vej, vi skal kigge igen?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-18:
Jeg vil gerne kvittere for modtagelsen af lovforslaget og for den debat, vi har haft her i salen i dag.
Vi har jo desværre set både stigende fødevarepriser, mangel på betalbare, billige boliger og høje leveomkostninger, og det kan gøre det ekstra svært, hvis man samtidig er et menneske, der lever i en udsat position.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi fra regeringens side vil afsætte en pulje på 15 mio. kr. i 2026 til kommunerne, sådan at de kan yde et ekstraordinært økonomisk tilskud til husleje til de mest udsatte borgere.
Lovforslaget vil medføre, at der vil kunne fastsættes nærmere regler om fordeling af puljen til kommunerne og om kommunernes tildeling af huslejetilskud til de mest udsatte.
På den måde vil vi også kunne få pengene ud at arbejde hurtigt og ud til dem, som har brug for det.
Jeg er blevet stillet en række spørgsmål her i dag, og dem besvarer jeg selvfølgelig gerne under udvalgsbehandlingen, og derudover vil vi selvfølgelig se på de forskellige spørgsmål, der også er stillet undervejs.
Så med det vil jeg egentlig bare sige, at jeg ser frem til udvalgsbehandlingen og takker for den modtagelse, der har været indtil videre.
Jamen som jeg sagde før, er det sådan, at jeg mener, at vores politik skal gå på mange ben.
Den her pulje er faktisk ikke kun møntet på folk, der er på kontanthjælp f.eks., men den er møntet på folk, der har svært ved at betale deres husleje.
Derfor er det også svært at sige, at det kun er én ting, der er behov for.
I det hele taget har vi brug for flere betalbare boliger, ikke kun for mennesker, der er på kontanthjælp her og nu, men også for andre mennesker.
Det kan være førtidspensionister, det kan være fattige ældre, det kan være enlige, der af en eller anden årsag ikke har råd til at have en ordentlig bolig, og det arbejde bliver vi også nødt til at kigge på, uagtet hvad den her pulje så i øvrigt måtte afhjælpe her og nu.
Og det er jeg i øvrigt meget åben for.
Victoria Velasquez (EL), 2025-12-18:
Da vi havde ministeren og ministerens kollega i salen, blev der peget på, at kommunerne selv kunne gå ind og hjælpe.
Det er jo så kommet frem, at der er nogle forskellige ting, der laver benspænd for, at kommunerne kan det, bl.a. det der med, hvor langt deres betalingsevne rækker og andre ting, der skal vurderes.
Jeg synes, det taler for, at regeringen hjælper med at kigge på det ændringsforslag, som vi har stillet.
Så det er mit spørgsmål over til ministeriet, om man vil yde teknisk bistand til at lave det her ændringsforslag.
Men der vil jo stadig være nogle kommuner, der ikke har nok penge på kistebunden til at kunne løse det.
Så hvad er ministerens svar til de mennesker?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-18:
Mit svar er, at jeg tror, det i hvert fald er rigtig godt, at det ligger hos kommunen, som kender borgerne, kender deres økonomi og kender deres udfordringer og på den måde kan være med til at vurdere, om det her er det, der kan være med til at gøre, at man netop kan blive i sin bolig.
Det er det, der er sigtet med lovgivningen, altså at man får en vurdering af, om støtten fra den her pulje kan være med til at sikre, at man ikke går fra hus og hjem.
Det antager jeg at dem, der sidder med det konkret, og ikke os, der sidder og læser aviser eller lignende, er bedre til at vurdere, for det bliver meget uensartet, hvis det alene er dem, der tør stille sig frem, der får andel i pengene.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-18:
Man fristes til at sige efter den udmelding: Glædelig jul.
Men lad os nu komme tilbage til sagen.
Jeg bliver en lille smule i tvivl, når jeg læser det her lovforslag, for at være helt ærlig, fordi der også bliver nævnt noget med tolkebistand og sådan nogle ting.
Det vil så være ordene herfra, da jeg ikke kan sige på nuværende tidspunkt, hvor vi lægger os i forhold til det her konkrete forslag, andet end at mennesker i hjemløshed er noget, der altid har ligget os meget på sinde.
Jeg har også personligt brugt rigtig, rigtig meget tid med mange af de folk, der bor på gaden, og som har mange forskellige komplekse udfordringer, der gør, at det nogle gange er en større opgave at få hjulpet dem ud af hjemløshed og ind i en bolig – den her meget håndholdte indsats i forhold til at få skabt et hjem og skabt et nyt liv og måske få et job.
Det er en meget, meget lille gruppe.
Så det er en vigtig opgave, og det kan godt lyde, som om det er en lille del, men jeg synes, det er en meget vigtig del, for det er jo der, hvor vi virkelig viser som samfund, hvem vi egentlig er.
Holder vi hånden under dem, der har allermest behov for os, altså de danskere, som eksempelvis ender i hjemløshed og oftest også har det, man i dag kalder dobbeltdiagnoser, altså måske misbrug og nogle psykiske udfordringer osv.?
Når det er sagt, vil jeg sige, at den gruppe vil vi rigtig gerne hjælpe, men jeg har nogle spørgsmål i forhold til lovforslaget, som jeg kommer til at stille i udvalgsbehandlingen.
Forhåbentlig bliver jeg klogere, så jeg kan sige, om vi stemmer ja, nej eller måske.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-18:
Som social- og boligminister følger jeg jo området området meget, meget tæt, og jeg mener, at vi løbende skal finde løsninger, og én ting er beløbet lige på den her ordning.
Men nu har vi også indgået en aftale, hvor vi jo netop har lagt nye 150 mio. kr. ind til at støtte med husleje i almene boliger for også at sikre, at der dér er flere betalbare boliger.
Derudover får vi forhåbentlig også bedre afløb for de midler, der er afsat til at bygge billige boliger til målgrupperne.
Så ja, jeg er generelt meget åben over for at kigge på løsninger både i forhold til det ene og det andet.
Astrid Carøe (SF), 2025-12-18:
Ja, det er jo rigtig godt.
Jeg synes, det er svært at få svar på, hvorfor det er sådan, at man tænker, at de 15 mio. kr. er tilstrækkeligt.
Men jeg vil egentlig hellere spørge ministeren om noget andet.
For vi hører jo fra ordføreren fra Moderaterne, at hvis det her ikke er nok, er man klar til at finde nogle flere penge.
Er man også i ministeriet og i Socialdemokratiet klar til at sige, at okay, vi tænker, at 15 mio. kr. er nok – vi kan ikke rigtig få svar på, hvorfor I vurderer det – og hvis det viser sig ikke at være det, er vi klar til at lægge nogle flere penge over i den her pulje?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-18:
Det, der er målet med puljen, er jo at kunne række en udstrakt hånd frem til nogle af dem, som lige nu er særlig udfordrede på deres husleje, eller som risikerer at miste deres bolig som følge af nogle af de økonomiske problemstillinger, der er.
Jeg mener ikke, at puljen kan sammenlignes med f.eks. aktivloven og den paragraf, der var der før, som det er blevet fremsat af nogle ordførere.
Jeg mener ikke, det er den rigtige sammenligning, og at man kan sige, at det er sådan en procentdel af det, vi brugte før, osv.
I forhold til hvad man skal gøre på længere sigt, skal der jo også mere strukturelle indsatser til.
Boligområdet er blevet nævnt, der er blevet nævnt andre forskellige indsatser, og vi har netop indgået en aftale, i øvrigt sammen med SF, der også yder en særlig boligstøtte til de almene boliger til nogle af de steder.
Så de 15 mio. kr. er jo et udtryk for, at man her vil kunne hjælpe en lang række mennesker med et huslejetilskud på mellem ca. 1.000 og 2.000 kr., som kan være med til at sikre, at de ikke skal gå fra hus og hjem.
Astrid Carøe (SF), 2025-12-18:
Tak for det.
Uh, det er måske nogle gange det hårde lod ved at være formand.
Tak til ministeren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren kunne sætte en lille smule ord på, hvorfor det er de her 15 mio. kr., man er landet på, og jeg spurgte også den socialdemokratiske ordfører om det.
For jeg synes ikke rigtig, vi får nogen svar på, hvorfor det lige præcis er 15 mio. kr., man tænker er det tilstrækkelig beløb.
Så hvad er årsagen til, at det lige er 15 mio. kr., man er landet på, og hvilket regnestykke er det, der ligger bag?