runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-05-08:
Jeg vil bare kvittere for, at ministeren også har et fokus på, at vi sikrer, at vi ikke mister de ruter.
Vi ved jo alle sammen, at vi på det her område går og venter på en ekspertgruppe, og jeg glæder mig ekstremt meget til at se, hvad den kommer med.
Så er vi bare nødt til at kæmpe en kamp for, at vi kan bevare de ruter, der er derude nu.
Når først de er lukket, ved ministeren lige så godt som mig, at det er meget, meget sjældent, at vi kan få dem genetableret.
Og så skal vi selvfølgelig have tilpasset dem, i forhold til at det giver mening derude.
Susie Jessen (DD), 2024-05-08:
Ministeren har også uddybet til Jyllands-Posten, at der var tale om en faglig vurdering, der gjorde, at Folketinget blev forhindret i at blive oplyst om, at der lå en ekstraregning på 200 mio. kr. på afskaffelsen af store bededag, som jeg også sagde før.
Jeg synes bare, at det er så vigtigt, at sådan nogle beløb, når man laver sådan et lovforslag her, er med, især når det drejer sig om 200 mio. kr.
Det er jo en sjat, kan man sige.
Så jeg har bare lige behov for at få spurgt igen, om ministeren kendte til det her beløb, inden lovforslaget blev lavet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-08:
Jeg tænker, at spørgeren henviser til de 200 mio. kr.
Som sagt har vi fra regeringens side hele tiden været ærlige omkring, at det at afskaffe en helligdag og dermed bede folk om at arbejde en dag mere, ville hæve lønnen, og hvis man bare lod satsreguleringen køre, som den kører, vil ydelserne følge med op, når lønnen stiger.
Det har vi hele tiden sagt vi ikke synes skulle være tilfældet i den her sammenhæng, for det er dem, der arbejder en dag mere, der også skal have løn en dag mere.
Vi er også helt bevidste om, at det er forligsbelagt, og derfor var vi også helt bevidste om, at da vi først afskaffede store bededag som helligdag, var det, det handlede om, og at vi efterfølgende så skulle tilbage i forligskredsen og bede om forligskredsens opbakning til så at neutralisere ydelserne.
Susie Jessen (DD), 2024-05-08:
Tak for svaret.
Til at starte med vil jeg sige, at man jo fra regeringens side var enig om, at statskassen ville indhente 3,2 mia. kr. ved at afskaffe store bededag.
Kommunerne vil så bl.a. have nogle udgifter, og de skulle have 180 mio. kr. til f.eks. at holde børnehaver åbne.
Der var også 700 mio. kr., som gik til folkepensionisterne, når overførselsindkomsterne og lønningerne stiger.
Det, jeg i dag er interesseret i at vide, er selvfølgelig, at Folketinget, når der er sådan et lovforslag her, også bliver orienteret om alle de beløb, som har en potentiel indvirkning på det samlede lovforslag.
Derfor synes jeg, det er utrolig vigtigt i dag, at vi får et svar fra ministeren på, om ministeren kendte til de her 2 mio. kr., der udhulede gevinsten, da ministeren fremlagde lovforslaget.
Og hvis ministeren kendte til det beløb, hvordan kan det så være, at det ikke var en del af lovbehandlingen herinde?
Hvorfor var det, at Folketinget ikke blev orienteret om de her 2 mio. kr.?
Det vil jeg gerne have et meget klart svar på.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-08:
Mange tak for det.
Med afskaffelsen af store bededag stiger årslønnen, fordi den årlige arbejdstid forøges med 1 dag.
Det vil isoleret set føre til, at ydelserne stiger 2 år efter som følge af den automatiske satsregulering.
Det er den adfærdsmæssige effekt af denne afledte ydelsesændring, som der spørges ind til.
Det vedrører altså alene provenuet et enkelt år.
Jeg skal for god ordens skyld understrege, at det, der spørges ind til, ikke vedrører selve lovforslaget, men alene drejer sig om fremstillingen af de økonomiske bemærkninger til lovforslaget.
Det er ikke en minister, der laver den slags, hverken de fagligøkonomiske vurderinger eller de økonomiske bemærkninger til et lovforslag, det er der nogle andre der sidder og gør, og i det her tilfælde er det udarbejdet i et samarbejde mellem embedsmænd i Finansministeriet og Beskæftigelsesministeriet.
Af mine embedsmænd er jeg blevet orienteret om, at der fra område til område er forskellig praksis for, hvordan de økonomiske konsekvenser præcis fremstilles – der er altså ikke en fast skabelon – og at de på Beskæftigelsesministeriets område normalvis fremstilles sådan, at der tages højde for både skat, tilbageløb og adfærd ved lovændringer, som har ydelsesmæssige konsekvenser.
Jeg er også blevet oplyst, at der er en tabel i de økonomiske bemærkninger til lovforslaget, som alene angiver provenuet efter skat og tilbageløb og altså ikke adfærd, som man ellers for det meste gør.
Tabellen oplyser ikke specifikt, hvad de økonomiske konsekvenser er, når der er taget højde for de adfærdsmæssige konsekvenser af den afledte ydelsesændring i 2023.
De embedsfolk anerkender, at det ville have været mere retvisende og i overensstemmelse med det, man normalt gør på Beskæftigelsesministeriets område, hvis det i stedet for havde været virkningen både efter skat, tilbageløb og adfærd, der var blevet præsenteret i den oprindelige tabel.
Men det er så alene i den økonomiske tabel, og det er alene en 1-årig effekt, der ikke har betydning for de varige økonomiske konsekvenser, når vi gennemfører neutraliseringen senest i 2027, og – det er måske det vigtigste – de erhvervsmæssige konsekvenser fremgår tydeligt af de økonomiske bemærkninger til det efterfølgende lovforslag, hvor vi ændrer ydelserne for at neutralisere virkningen af afskaffelsen af store bededag.
Susie Jessen (DD), 2024-05-08:
Tak skal du have.
Er det ministerens opfattelse, at det var en fejl, at Folketinget i lovforslaget ikke blev gjort opmærksom på, at en adfærdseffekt hos befolkningen ville medføre en ekstraregning på 200 mio. kr., da Folketinget behandlede lovforslaget om konsekvenser ved afskaffelsen af store bededag som helligdag i starten af 2023?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Jeg er åben over for forslag fra Alternativet.
Mig bekendt er der ikke kommet et eneste forslag ind fra Alternativet til ministeriet, men hvis man har det, er man selvfølgelig velkommen til at fremsende det, og man er selvfølgelig også velkommen til at deltage i den formelle folketingsdebat, der er senere i dag.
Man er altid velkommen til at sende gode forslag til byudvikling og projekter.
Det her er noget, der er blevet diskuteret i den aftalekreds, der ligger omkring aftalen om parallelsamfund, og det har været afgørende vigtigt, at det bliver en vej.
Det gør alle ikke, kan jeg afsløre, i Brønshøj, Husum og Tingbjerg, hvor det her område ligger.
Nogle kører i bus, og andre kører i bil, og sådan bliver det nok ved med at være et stykke tid endnu.
Heldigvis bliver bilerne jo grønnere, så mon ikke det går?
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Det er jo rigtigt, at cykelstier, hvis man skulle bygge dem igennem Vestvolden, også vil betyde affredning.
Men det vil trods alt medføre langt færre gener, både for dyrearterne, men sådan set også i forhold til støj for mennesker, så det er jo noget, der er langt mere bæredygtigt.
Jeg kan undre mig over, at vi sidder og forhandler cykelstrategi med transportministeren, og at vi generelt i dansk politik taler om bæredygtig mobilitet, også fra regeringen, mens man samtidig stadig anser biler som det centrale for at forbinde f.eks. bydele.
Så kan ministeren ikke komme ind på, om man ikke kunne have gjort det her smartere, f.eks. med en letbane?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
De her ting står heldigvis sjældent i modsætning til hinanden, men hvis man har en principiel modstand over for at åbne Tingbjerg, som jo er isoleret, bl.a. pga. Vestvolden, mere op, så vil det jo være et spørgsmål om at foretage en affredning.
Jeg synes, det er en rigtig god idé, at man kan bevæge sige igennem på flere forskellige typer af transportmidler, herunder busser og deslige, hvilket vil betyde, at man kan bevæge sig til og fra området.
Det gælder Tingbjerg, men det gælder også nogle af de andre områder som Vollsmose i Odense, som er et andet eksempel, hvor man har skabt nogle byområder, der er isoleret fra alt andet.
En af måderne at få lavet det om på er jo bl.a. ved at lave nye vejføringer, og derfor er det her faktisk noget af det, jeg synes er rigtig vigtigt i byudviklingen af det her lokalområde.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Ministeren har helt ret i, at Vestvolden i forvejen er blevet gennemskåret, men i Alternativet synes vi ikke, at det er et udtryk for, at man skal fortsætte med at lave fortidens fejl.
Jeg vil gerne tage fat i det her med, at Tingbjerg er en isoleret bydel.
Det har ministeren jo helt ret i.
For os at se er det også et udtryk for, at Tingbjerg er bebygget som en trafikø, det vil sige et sted, hvor biltrafik skal fylde mindre.
Kunne ministeren ikke forestille sig, at man kunne tænke videre i de baner og f.eks. anlægge flere cykelstier for at forbinde Tingbjerg med resten af København?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-08:
Nu kunne jeg være lige så kort og flabet og sige, at nej, det mener jeg ikke det er.
Det synes jeg faktisk man skal være ret omhyggelig omkring, og derfor skal man jo afveje de hensyn, der er.
Det mener jeg vi har gjort, og her er der et byområde, som ligger ret isoleret fra alle os andre, der bor ude i området, og hvor det at lave en gennemført vej dels vil være det samme, man har gjort med fingerplanen i forhold til Vestvolden, og dels vil det være en lille del af Vestvolden.
Vi har heldigvis ude i det område rigtig store grønne arealer, og det vil sige, at det at få integreret den her bydel vil være til gavn for hele lokalområdet, og det vil have en betydning, der har en meget overskuelig karakter i forhold til de grønne arealer.
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-08:
Nu var der faktisk en stribe af de 55 regler, vi har fjernet, som handler om daginstitutionsområdet, og vi diskuterer kun én, så jeg formoder, at det er, fordi der egentlig er rimelig bred opbakning til de andre, som vi foreslår fjernet.
Så vil jeg også sige til Enhedslisten: Hvor skal de politiske ressourcer bruges henne?
Skal det være på en teknisk diskussion af, hvor vi skal opgøre normeringer?
Hvad med at kaste blikket hen på diskussionerne omkring en ny pædagoguddannelse, som man i en misforstået, snobbet tilgang har gjort alt for akademisk?
Hvad med, at vi diskuterer, hvordan vi kan få den gjort mindre teoretisk, mere professionsrettet, mere interessant og med mere kvalitet og mindre frafald?
Det er da det, der er den interessante politiske diskussion, med hensyn til hvordan vi kan få kvalitet ind i daginstitutionerne, og ikke en teknisk opgørelse af, hvordan vi registrerer normeringerne.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-08:
Som sagt er det ikke en politiker, der laver de økonomiske skøn eller de økonomiske tabeller.
Da vi så skulle have en runde mere på forligskredsens neutralisering af ydelserne, var vi helt nede i det, som det selvfølgelig handlede om, i anden runde.
Derfor er det også det, der er blevet oplyst til Folketinget i den sammenhæng, altså hvad det egentlig er, skat, tilbageløb og adfærd beløber sig til, når vi neutraliserer ydelserne, da vi bad om opbakning i forligskredsen.
Den fik vi ikke, og derfor har vi nu et lovforslag på ryggen af at have opsagt det forlig, hvor tallene til fulde fremgår.
Det er som sagt en faglig vurdering, hvordan man opgør den slags.
Helle Bonnesen (KF), 2024-05-08:
Jeg går ud fra, at ministeren gerne havde set, at man havde løst det med neutraliseringen i forligskredsen.
Det lykkedes ikke, og derfor kom der et forslag.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Kunne det ikke have været en idé at spørge pædagogerne, hvilke regler de godt kunne tænke sig at blive fri for – hvilke regler der faktisk står i vejen for, at de kan bruge mere tid sammen med børnene?
Kunne det være noget med, at man ikke skulle tælle den ekstra støtte til børn med særlige behov med i minimumsnormeringen, eller at lederen ikke skulle tælles med i normeringen?
Og kunne der være nogle andre, man skulle kigge på at få tilbage i daginstitutionerne – alle de seniorer, der har brug for bedre forhold for at kunne få lyst til at bruge mere tid sammen med børnene i daginstitutionerne, f.eks. ikke at blive trukket i efterlønnen?
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-08:
Det første, jeg vil sige, er, at det godt kan være, at der ikke er meget bureaukrati på den enkelte institution, der opgør normeringer på institutionsniveau, men det kan der godt være i forvaltningen.
Vi har i det hele taget ansat alt for mange djøf'ere i det her samfund, alt for mange høvdinge og for få indianere.
Den regel, vi diskuterer nu, er 1 ud af 55 regler, vi har fjernet for at forhindre bureaukrati og frigøre ressourcer i kommunerne, så vi kan bruge økonomien tæt på borgerne.
Og jeg ved godt, at den enkelte regel måske ikke irriterer så meget, men samlet set har vi et regelmonster i det her samfund, og derfor er vi i gang med at fjerne dem, og det her er bare 1 ud af 55, som vi i første omgang har fjernet.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Nu siger pædagogerne derude jo, at det her med at opgøre normeringerne på institutionsniveau ikke er noget, der tager tid væk fra børnene, og ministeren foreslog selv, at man som forældre kunne tage en snak med lederen om det – lederen, som jo også tæller med i normeringen.
Jeg kan virkelig ikke se, hvordan den her øvelse, som er en lillebitte opgave ude i kommunerne, er det, der skulle sørge for, at pædagogerne fik mere tid sammen med børnene, eller at man virkelig kunne se, at loven om minimumsnormeringer faktisk gjorde en forskel derude.
Og en del af aftalen omkring minimumsnormeringer var jo, at pædagogandelen ikke måtte falde, men den er jo faldet.
Altså, der er jo også rigtig mange derude, der egentlig står klar til at tage meritpædagoguddannelsen.
Kunne man ikke gøre mere, for at det var muligt for flere?
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-08:
Den bagvedliggende intention er jeg egentlig enig i, nemlig at dem, der har en pædagogisk uddannelse, og som måske har forladt faget og laver noget andet, er mere end velkomne tilbage i vuggestuer og børnehaver og fritidstilbud.
Jeg tror ikke, at det, der får dem tilbage, er en specifik opgørelse af normeringen i de enkelte institutioner.
Jeg tror faktisk mere, at det, der kan få folk tilbage, er en tiltro til, at politikerne ikke bygger et unødigt bureaukrati op og bruger ressourcerne på at registrere og indberette, men at vi frigør flest mulige ressourcer til at være sammen med børnene.
Det var det, der lå bag min besvarelse på det samråd, der henvises til.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Tak for svaret.
Ministeren udtalte på det samråd, vi havde indkaldt til om mørklægning af minimumsnormeringer på institutionsniveau, den 19. april, at han mener, at der er for mange ansatte i dagtilbud, der ikke har nogen pædagogisk uddannelsesbaggrund.
Samtidig er der rigtig mange pædagoger, som gerne vil gå op i tid, hvis vilkårene bliver bedre derude.
I forhold til det her med, at der er kommet flere kolleger, kunne det jo være en idé at sørge for, at man som pædagog kunne følge med i, hvor god normeringen er i forskellige daginstitutioner, hvis det var noget, der kunne få en til enten at komme tilbage til faget eller gå op i tid.
Måske kunne det også være at sørge for, at kommunerne faktisk havde råd til at sørge for, at minimumsnormeringer reelt var minimum og ikke et gennemsnit på kommuneniveau.
Hvad tænker ministeren om det?
Mattias Tesfaye (S), 2024-05-08:
Tak for spørgsmålet.
Manglen på pædagoger kræver noget af alle aktører på området, men særligt af kommunerne som arbejdsgivere og af professionshøjskolerne, der uddanner dem.
Vi har brug for mere uddannet pædagogisk personale i vores daginstitutioner, dagpleje, fritidshjem og på det specialiserede socialområde.
Der er ikke nogen nemme eller hurtige løsninger, men det, vi arbejder med i regeringen, er at tænke hele vejen rundt om udfordringen.
Det handler om bedre løn, flere kolleger, bedre mulighed for opkvalificering og styrket uddannelse.
Først om lønnen: Her har vi gennemført en historisk trepartsaftale med arbejdsmarkedets parter i den offentlige sektor.
Det er en aftale, der har afsat et milliardbeløb frem til 2026 til at forbedre rekruttering og fastholdelse på børneområdet.
Ifølge BUPL, altså pædagogernes fagforening, vil trepartsaftalen sikre omkring 1.800 kr. om måneden – det kan man se på lønsedlen.
Derudover har vi med opkvalificeringspuljen afsat et par hundrede millioner kroner årligt i de kommende år til at opkvalificere pædagogisk personale i dagtilbud.
Jeg håber bl.a., at det vil betyde, at flere pædagogmedhjælpere kan blive uddannet som pædagoger, som meritpædagoger, mens de fortsat er ansat i en kommunes dagtilbud.
Jeg forventer, at bedre løn og bedre mulighed for opkvalificering og specialisering kan fastholde flere i faget og kan få flere af dem, der endnu ikke er uddannet inden for faget, til faktisk også at uddanne sig.
Derudover mener jeg, at det er vigtigt, at vi som politikere også husker at fremhæve de gode historier, der er på det pædagogiske område, fremhæve personalets store arbejde, og at der også siden 2019 er kommet flere kolleger til de ansatte i daginstitutionerne.
Faktisk er der kommet 13 pct. flere pædagogisk ansatte siden 2019 som følge af aftalen om minimumsnormeringer.
Men vi er ikke færdige endnu, langtfra.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-08:
Mener ministeren, at de initiativer, som regeringen allerede har taget, er tilstrækkelige til at sikre flere pædagoger og pædagogiske assistenter i daginstitutionerne, og hvilke initiativer vil ministeren konkret igangsætte, hvis det ikke er tilfældet?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-08:
I lovforslaget om en neutralisering af ydelserne er både skat, tilbageløb og adfærd med, og det er det lovforslag, vi er i gang med at vedtage nu.
Susie Jessen (DD), 2024-05-08:
Jeg synes, at det her er lidt at tørre det af på embedsværket.
Man sidder som minister med et ansvar for, at de her tal kommer frem i lyset over for Folketinget, og det har man sådan set et ansvar for som minister.
Ja, en minister sidder jo ikke og laver de her tal og laver beregningerne, men en minister har ansvaret for, at Folketinget bliver orienteret om de her tal, når man skal behandle et lovforslag, som ovenikøbet var så vigtigt som afskaffelsen af store bededag.
Kendte ministeren til de tal her, og hvorfor frembragte ministeren ikke de tal her for Folketinget?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-05-08:
Det er der ikke noget politisk svar på, for det er der ikke en politisk beslutning om.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Som ministeren er inde på, er Vestvolden 14 km lang, og den bliver jo benyttet af rigtig mange til at cykle på arbejde og til at gå tur med hunden eller slappe i naturen og nyde de dyrearter, der er derude.
Som ministeren er inde på, er det et stykke af Vestvolden, der bliver affredet, men som vi ser det i Alternativet, er det en tendens, man ser i dansk politik, hvor man tager stykke for stykke løbende til f.eks. at bygge vejanlæg, som man gør her.
Derfor er noget af det, jeg er bekymret for, og som jeg tror rigtig mange borgere deler, specielt i Tingbjerg, den tendens, hvor vi måske sætter barren meget, meget lavt for, hvornår det er, vi er villige til at bygge på vigtig beskyttet natur og fredede historiske monumenter.
Mener ministeren ikke, at det her er en glidebane, i forhold til hvor lav barren skal være, før vi affreder og bygger vejanlæg?
Thomas Danielsen (V), 2024-05-08:
Det var, ligesom jeg er refereret på det møde, hvor der blev refereret til selskaber, som spekulerer i ekstra flyvninger, som de egentlig ikke havde tænkt sig at udføre, men de gør det for at følge reglen med de 55 pct., eller også flyver de på en udenlandsk licens.
Som jeg også nævnte, er selv et selskab som Nordic Seaplanes, der flyver med vandflyver mellem Aarhus og København, et udenrigsselskab eller har på anden måde registreret sig.
Det er fuldt lovligt, så der er ikke noget galt i det, men jeg kan bare ikke se pointen i det.
Og ingen af ordførerne har sagt, hvorfor det er en genial idé, at man skal omgå reglerne i dag i stedet for bare at lave det som et dansk selskab.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Grunden til, at vi stiller det her spørgsmål oven på det samråd, ministeren tidligere henviste til, er, at vi blev ret overrasket over, at det her også gælder taxaflyvninger, altså det, der sådan i folkemunde nok betragtes som privatflyvninger.
Vi lærte så, at det i hvert fald både er ruteflyvninger og taxaflyvninger.
Man forventer jo en eller anden udvikling; det må man gøre.
Forventer man en udvikling, der peger hen imod, at rutefly i højere grad vil nøjes med at flyve indenrigs, eller at taxaflyvninger i højere grad vil?
Thomas Danielsen (V), 2024-05-08:
Ja, eller på en udenlandsk licens.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Tak for ordet.
Jeg har taget det omtalte spørgsmål med, og det er jo et svar fra transportministeren, som man henholder sig til.
Jeg vil derfor gerne læse den liste op af taxaflyselskaber, som nævnes her.
Der nævnes følgende taxaflyselskaber: Air Alsie, BLACKBIRD AIR, BlueWest Helicopters Greenland, Copenhagen AirTaxi, DAT, FlexFlight, Global Reach Aviation, JoinJet, North Flying, SkyCopter, Starling Air og Sun-Air of Scandinavia.
Det er jo altså flyselskaber, som transportministeren må være bekendt med.
Skal jeg forstå transportministeren sådan, at alle disse flyselskaber primært flyver udenrigs?
Thomas Danielsen (V), 2024-05-08:
Jeg forstår slet ikke, at jeg skal udfrittes her, når skatteministeren har svaret på spørgsmålet, uden at ordføreren har henvist til det.
Jeg ville da hellere end gerne have dykket ned i det, men ordføreren har allerede nu formuleret sig på to forskellige måder, i forhold til hvad der er svaret.
Derfor synes jeg, det er på et lidt useriøst niveau.
De økonomiske konsekvenser er ca. 5 mio. kr., ergo er det altså særdeles begrænset.
Er der nogen, der potentielt vil kunne få gavn af det her?
Ja, det vil alle, der opretter et selskab, inklusive ordføreren og mig selv, for vi behøver ikke at finde en udenlandsk licens eller andet.
Jeg sagde bare, at jeg ikke er bekendt med nogen, som flyver indenrigs i Danmark, og som betaler moms, altså hvor man ikke har en ...
Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-08:
Det er jo transportministeren, som jeg har i salen i dag, der har været ude at sige, at nu indfører vi nulmoms for indenrigsflyselskaber.
Transportministeren, som jeg står og spørger her, svarer, at man ikke er bekendt med, at der er en række taxaflyselskaber, som vil få gevinst af det her, for sådan er der svaret ovre fra Skatteministeriet.
Det har jeg meget sværere ved at forstå.
Er det ikke transportministeren, der har været ude at sige, at man vil indføre nulmoms, som nu siger, at man ikke er bekendt med, hvad for nogle selskaber det reelt hjælper, selv om der er kommet et svar fra samme regering, godt nok fra et andet ministerie, om, at det vil hjælpe en række taxaflyselskaber, bl.a. Blackbird Air?
Thomas Danielsen (V), 2024-05-08:
Jeg svarede, at jeg ikke er bekendt med taxaflyselskaber, der i dag flyver taxaflyvninger, og som ikke er udenrigsselskaber; det er jo korrekt.
Spørgeren spørger så: Vil der være nogle selskaber, som potentielt kan få gavn af det her?
Det vil der jo være.
Først og fremmest kan jeg bare sige, at jeg ikke har set det svar, som skatteministeren har givet.
Det har kørt i et helt andet ressort.
Du har inviteret transportministeren i salen i dag, og jeg har ikke set, hvad skatteministeren har svaret.
Men det er klart, at hvis du opretter et indenrigsflyselskab i morgen ...