runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Nogle gange er det jo så sjovt, for både da ministeren talte og ordføreren talte, tænkte jeg lidt: Er det nu det her beslutningsforslag, vi står og taler om, som man ønsker at førstebehandle, eller er det alt muligt andet?
Jeg kunne godt tænke mig lige at høre, om ordføreren er enig med klimaministeren, der i november sagde, som der står refereret i bemærkningerne til forslaget: »Hvis vi blot sidder med hænderne i skødet, vil en masse omkostninger stige eksplosivt« og »Jeg har en klar forventning om, at det vil være god business at gøre en kraftig indsats mod klimaforandringerne, og at det vil blive alt for dyrt ikke at gøre noget«.
Er man enig i det?
Og mener man så, at man har et fuldstændigt overblik over de økonomiske konsekvenser, klimaforandringerne vil have, for vores samfund, set i det perspektiv, at det er den indsats, man nu er gået i gang med at snakke om?
Jeg sætter enormt meget pris på at debattere her i salen og have diskussioner om klimaet.
Dem har jeg haft rigtig mange af, siden vi kom ind for 4 år siden.
Jeg kan bare sige, at hver gang jeg er kommet med et forslag, er det første, jeg får tilbage i hovedet, spørgsmålet: Hvilke økonomiske konsekvenser vil det have?
Der er det bare, jeg siger: Lad os nu på et oplyst grundlag lave de her risikovurderinger.
Så kan vi begynde at holde tingene op mod hinanden og sige: Ja, det her koster noget, og det her koster noget.
Og så kan vi skride til handling.
Jens Joel (S), 2019-04-04:
Der findes lande i verden, som ikke har olie- og gasressourcer.
Der findes lande i verden, som har helt utrolig store olie- og gasressourcer.
Og når hr. Christian Poll refererer til klimavidenskaben og det, at man skal lade de kendte reserver blive i jorden – altså at man kun skal tage en femtedel op – er det jo rigtigt, at det er det, klimavidenskaben siger.
Men det er jo ikke et spørgsmål om, hvilke lande vi kender dem i – altså, der vil være olie- og gasreserver, som vi kender i dag, og som vi ikke skal hive op.
Man kan jo sige, at hvis vi i Danmark fortsætter det forbrug, vi har i dag – vi foreslår jo at fremrykke tidspunktet, hvor vi kommer af med de sorte brændstoffer – men lukker hurtigere ned for vores egenproduktion, så skal vi købe det på verdensmarkedet.
Og det giver jo ikke nogen reduktion i forhold til klimaet, at man så køber sin olie og gas et andet sted.
Vi kan sagtens diskutere, hvad vi kan gøre for at fremrykke udfasningen af vores forbrug af fossile brændsler, og hvordan vi kan stramme op på de internationale aftaler, så der bliver købt mindre olie og gas, men det giver simpelt hen ikke mening at sige, at vi ikke vil udvinde til det egetforbrug, vi har i en markant årrække endnu, både fordi det klimamæssigt vil være dårligt, men også fordi det vil have konsekvenser, i forhold til at vi ikke kan investere så meget i den grønne omstilling.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Nu er det jo sådan, at for det første er vi i gang med at reducere vores forbrug af olie og gas, og det er kernen i det hele, og det skal vi selvfølgelig have til at gå sådan cirka hånd i hånd med den anden udvikling.
Men så er det for det andet faktisk også sådan, at det er en myte, at vi er selvforsynende – det er slet ikke rigtigt.
Altså, vi importerer og eksporterer olieprodukter frem og tilbage – vi importerer en hel del benzin og diesel, og vi eksporterer fyringsolie osv.
Det er jo et frit, åbent marked, og der er ikke tale om selvforsyning.
Jens Joel (S), 2019-04-04:
Nej, men der er tale om, at Alternativet påstår, at det ville være en klimagevinst, hvis man lukkede ned for produktionen i Danmark, men at der stadig væk blev forbrugt det samme i Europa, eller i verden.
Og der er det bare, jeg siger, at det jo ikke er rigtigt, hvis den produktion så bare foregår et andet sted.
Så ville det, ud over at det faktisk ville forøge udledningen af klimagasser, fordi det er mindre klimavenligt at udvinde i mange af de lande, vi ellers handler med, også betyde, at vi havde færre penge til at investere i den grønne omstilling og dermed til at vise den vej, som flere af verdens lande skal gå i de kommende år.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Jeg er lidt nysgerrig på det her med, at ordføreren jo er enig i, at vi skal lade kendte ressourcer blive i undergrunden, bare ikke lige her.
Hvem er det så, der skal lade deres ressourcer blive i undergrunden?
Hvis vi skal lade 80 pct. af de kendte ressourcer blive i undergrunden og lade være med at jage flere eventyr på olie og gas, hvem er det så, der skal stoppe
Jens Joel (S), 2019-04-04:
Med al respekt vil jeg sige, at der er kendte olieressourcer i nogle af de olieproducerende lande med ekstremt store ressourcer, som vi selvfølgelig skal lade være.
Hvad er aftalen med de lande, som ingen ressourcer har haft, og som ikke har olie- og gasproduktion?
Har de så afleveret deres tilladelse til Saudi-Arabien, så de så kunne producere lidt mere end deres 20 pct.?
Det her system, som Alternativet gerne vil etablere, hvor hvert land har en kvote, findes jo ikke.
Det er rigtigt, at vi ikke skal hive alle de olie- og gasressourcer op, vi har på globalt plan, for det ville selvfølgelig ikke kunne lade sig gøre.
Det er også rigtigt, at vi skal reducere forbruget af olie og gas, og det er jo derfor, jeg siger, at det sådan set er helt i den socialdemokratiske politiks ånd, at vi presser på for at få så høje ambitioner på globalt plan, så det bliver en dårligere forretning at investere i olie og gas fremadrettet, fordi vi skal reducere det forbrug.
Men der findes jo ikke en opdeling af, hvilke lande der må udnytte alle deres ressourcer eller en del af deres ressourcer, og hvad med de lande, der ingen ressourcer har?
Hvad skal de så gøre?
Skal de have nogle penge fra dem, der producerer mere end deres 20 pct.?
Det system findes ikke, men det system, der findes, er det, der er opnået enighed om i Parisaftalen, nemlig at vi skal reducere CO 2 -udledningen, og det betyder, at der vil være et mindre indkøb, en mindre efterspørgsel efter olie og gas.
Det er godt, for det er den måde, vi nedbringer de globale CO 2 -udledninger på.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Mener ordføreren så, at det kun er efterspørgselen, vi scorer på, og ikke også udbuddet, og at vi ikke på noget tidspunkt skal stoppe med det her, men bare køre løs, også med de her nye runder, man har givet, som kører 40 år ud i fremtiden?
Skal vi bare blive ved i al evighed med bare at suge alt op af den danske undergrund?
Hvad er det, ordføreren mener med det her?
Er det her alvorligt?
De 80 pct. af de kendte ressourcer ligger jo ikke i de lande, hvor der ikke er nogen ressourcer, for der er tallet 0.
Det er af de kendte ressourcer, vi skal lade 80 pct. blive i undergrunden.
Men det gælder så ikke Danmark, kan jeg forstå, men det gælder alle de andre lande.
Hvornår skal vi så stoppe det her i Danmark?
Jens Joel (S), 2019-04-04:
Nej, vi kommer da selvfølgelig til at skulle stoppe udvindingen i Danmark.
Det, jeg siger, er, at hvis man vil påvirke oliemarkedet i verden, så skal man gøre det ved at reducere efterspørgslen.
Det er den effektive måde.
Hvis man reducerer udbuddet i et land, så flytter den produktion til et andet land, og hvis det land udleder mere CO 2 så har klimaet ikke vundet noget ved det.
Derfor synes jeg sådan set, at der er udmærket paritet imellem, at vi i Danmark reducerer vores eget forbrug af fossile brændsler, og at vi lever op til de aftaler, vi har lavet, omkring udvinding, og så i øvrigt investerer de penge i at få sat turbo på den grønne omstilling.
Mikkel Dencker (DF), 2019-04-04:
Tak, formand.
Vi har jo i Danmark en bred politisk ambition om, at vi skal have udfaset de fossile brændsler i Danmark og erstatte dem med vedvarende energi.
Det er en ambition, som alle partier her i Folketinget bakker op om inklusive Dansk Folkeparti.
Men på trods af at vi har ambitionen, er det jo ikke realistisk, at vi holder op med at bruge fossile brændsler, herunder olie og gas, inden for de næste 10 år.
Så selv om Alternativet foreslår her, at vi skal stoppe med at producere olie og gas i Danmark, så har vi jo brug for olie og gas i længere tid end de 10 år, som der ses frem her.
Det vil jo så betyde, at hvis man gennemfører Alternativets forslag, skal vi så i meget højere grad end i dag – nemlig med en andel og dækning af vores forbrug på 100 pct. – importere olie og gas fra andre lande, i stedet for at vi selv producerer det.
Det kan man så sige er et politisk valg, altså om vi skal producere vores olie og gas selv, eller om vi skal købe det fra andre lande.
Som den foregående ordfører allerede var inde på, bidrager dansk olie- og gasproduktion netop til at give indtægter til statskassen, som bruges på investeringer i grøn omstilling, men de bruges også på at finansiere vores velfærdssamfund.
Og så kan man jo så vælge, som Alternativet foreslår, at man ikke længere vil have den indtægtskilde, og at de penge, vi bruger på olie og gas, så er penge, der bliver sendt til Norge, til Rusland, til Saudi-Arabien eller Qatar, hvor man så fylder statskassen op dér i stedet for.
Jeg ved ikke, om det er sjovere, at danske kroner, som vi køber olie og gas for, bliver brugt på at opruste det russiske militær eller at udbrede islamisme fra Saudi-Arabien, altså om det er det, som Alternativet mener er bedre, end at de finansierer dansk velfærd gennem en dansk produktion af olie og gas.
Så jeg må sige, at vi i Dansk Folkeparti synes, det er et dårligt forslag fra Alternativet, og derfor siger vi nej til det.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Tak for det.
Nu er det sådan, at hvis vi skal nedbringe klimabelastningen på verdensplan, skal vi jo skrue ned for afbrændingen af fossil energi.
Det hænger sådan set meget logisk sammen med, at vi så også skal udvinde mindre fossil energi, og der er det jo, at forskerne har fortalt os, at hvis vi skal holde os inden for det, der ender med at blive 1½-2 graders temperaturstigning, så skal vi faktisk lade 80 pct. af de kendte reserver i dag blive i undergrunden.
Det vil sige, at vi kan trække 20 pct. op, altså en femtedel af det, vi kender, kan vi trække op.
Hvorfor skal det ikke gælde for Danmark?
Nu ved ordføreren godt, at jeg er lidt af en nørd, og jeg har været inde at kigge på de der produktionsdata og andre data, som ligger på Energistyrelsens hjemmeside, om vores olie- og gasproduktion i Nordsøen.
Det toppede jo der i 2004 eller 2005, og i dag er vi nede på noget, der er en tredjedel af, hvad der produceres.
Og fremskrivningen fra Danmarks Statistik siger, at i 2033 er der nok ikke mere at hente op.
Så skete der jo det, at oliebranchen kom kravlende og sagde: Vi kan ikke komme videre, hvis ikke vi får lidt ekstra hjælp.
Der blev så lavet de her skatterabatter i Nordsøaftalen, og det rækker næsten helt frem til 2050.
Og der er jeg rigtig bekymret, for der vil vi jo hive meget mere op end det, der er de kendte reserver i dag.
Og det, som klimavidenskaben siger, er, at vi jo kun skal hente en femtedel af de kendte reserver op.
Så hvordan kan ordførerens parti være med til at hive så meget mere op, end klimavidenskaben siger vi skal?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-04:
Tak for det, formand, og tak til Alternativet for forslaget.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at regeringen ikke kan støtte forslaget.
For det første vil forslaget underminere det finansielle grundlag for den grønne omstilling.
Indtægterne fra Nordsøen bidrager bl.a. til at muliggøre disse investeringer.
Frem til og med 2018 bidrog Nordsøen med 439 mia. kr. i skatteindtægter.
Hvis vi antager, at Alternativets forslag betyder, at der ikke kommer flere skatteindtægter fra Nordsøen fra 2030, bliver det en dyr omgang.
Det skønnes at reducere statens indtægter med ca. 106 mia. kr. fra 2030 og frem til 2046.
Det er indtægter, som kan investeres i den grønne omstilling og Danmarks velstand og velfærd.
Derudover må der også forventes markante erstatningskrav, hvis vi ophæver og afvikler de tilladelser, som allerede er blevet tildelt.
For det andet vil forslaget ikke have en reel positiv klimaeffekt, i værste fald vil det faktisk have en modsat effekt.
I Danmark blev der i 2017 i gennemsnit produceret 0,14 mio. tdr. olie pr. dag.
Samme år var verdens samlede olieforbrug godt 98 mio. tdr. olie pr. dag.
Et dansk stop vil altså ikke have effekt på den globale efterspørgsel efter olie.
Tværtimod vil Danmark og andre skulle importere en større andel af deres olie fra andre lande, der formentlig har et større klimaaftryk i deres olieproduktion.
For det tredje vil forslaget også skade Danmarks ry som et attraktivt og troværdigt investeringsmål med forudsigelige rammevilkår for erhvervslivet.
For det fjerde vil Danmark opfylde sine forpligtelser under Parisaftalen, selv om vi efterforsker og indvinder olie og gas.
Olie- og gasindvindingen er ikke i strid med Parisaftalen.
Som jeg efterhånden har sagt en del gange, er der ikke en modsætning mellem fortsat olie- og gasindvinding, regeringens grønne ambitioner og overholdelse af klimaforpligtelser.
I de kommende år er det ikke et enten-eller-spørgsmål.
Danmark vil ligesom resten af verden være afhængige af olie og gas i en del år fremover.
Regeringen mener i stedet, at vi skal fokusere på at mindske afhængigheden og efterspørgslen efter fossile brændsler.
Det er derfor, vi bl.a. har et mål om, at den sidste benzin- og dieselbil skal være solgt i 2030.
Som afslutning vil jeg sige, at dette forslag vil have store konsekvenser, mens det er svært at få øje på de reelle fordele for klimaet og den grønne omstilling.
Alternativet mener, at der er behov for et kraftfuldt signal til omverdenen.
Jeg mener, at det er et meget dyrt og virkningsløst signal.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Tak for det.
Hvis man læser Danmarks Statistiks opgørelse over mulighederne i Nordsøen, løber de kendte reserver ud omkring 2033-35, og jeg tror, det måske var noget af det, som fik olie- og gasbranchen i Danmark til at gå til regeringen, til politikerne, her for et par år siden, og sige: Kan vi ikke få noget skatterabat, for der er måske ikke så god forretning i det mere, men hvis vi får lidt flere penge at gøre godt med, kunne man udskyde det her med at afvikle udvindingen i Nordsøen?
Så jeg vil bare høre ministeren: Hvilke aftaler har ministeren med andre lande om, at de så stopper deres udvinding hurtigere, hvis vi skal have lov til at hive mere end vores 20 pct.s andel op?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-04:
Tak for spørgsmålet.
Mig bekendt har vi ingen andre aftaler med andre lande.
Det er jo det enkelte land, der selv tager stilling til, hvorvidt man ønsker at fortsætte en olie- og gasproduktion.
Sådan er det også for Danmarks vedkommende.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Det undrer mig så bare, for det, der ligger som grundlag – ikke sådan direkte i Parisaftalen, for sådan er Parisaftalen jo skruet sammen, men dog indirekte – er jo, at vi skal stoppe temperaturstigningerne ved 1½ eller maks. 2 grader.
Og det betyder jo, at vi ikke skal udlede mere CO 2 og andre klimagasser, end det kan bære.
Så skal man også have klimagasserne gravet op for at brænde dem af, og det vil sige, at der jo er en direkte sammenhæng imellem, hvor mange klimagasser der udledes, og hvor meget olie, gas og kul fra undergrunden vi hiver op.
Så derfor vil jeg sige igen: Vi skal stoppe ved 20 pct. af de kendte reserver.
Hvis Danmark gerne vil hive mere end 20 pct. op, hvilke aftaler er der så med andre lande om, at de hiver mindre end deres 20 pct. op?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-04:
Vi har ingen aftaler.
Og det er således med Parisaftalen, at der jo, som spørgeren også siger, ikke er noget forbud imod at fortsætte med olie- og gasindvinding.
Jeg prioriterer – og regeringen prioriterer – at vi fortsætter den grønne omstilling; at vi i højere og højere grad gør os uafhængig af fossil energi, herunder også olie.
Det synes vi er den rigtige vej at gå.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Er det ikke rigtigt, at når man laver en aftale som Parisaftalen, er der også nogle konsekvenser bagefter, hvor man må sige: Hvis vi skal leve op til det her, skal vi gøre sådan og sådan?
Og er det ikke korrekt, at der har været konsensus blandt mange forskere om det her med, at det handler om, at vi ikke skal bruge al den fossile energi, vi har i undergrunden, og alt det, vi kunne forestille os der er, men lade den ligge og i stedet for skifte til vedvarende energi?
Det er det ene.
Det andet, jeg godt kunne tænke mig at høre om, er de her tal, som ministeren nævner.
Der var et meget, meget højt tal på over 100 mia. kr. fra 2030 til 2046, og jeg kunne bare godt tænke mig lige at få bekræftet, hvilke olieprisscenarier man så benytter der – er det sådan et Parisaftalekompatibelt olieprisscenarie, eller er vi tilbage ved de gamle olieprisscenarier, hvor verden ikke lever op til den aftale, vi har indgået?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-04:
Først er det vigtigt at understrege, at vi selvfølgelig lever op til Parisaftalen.
Det gør vi, det gør et flertal i Folketinget, det gør vi med den række af initiativer, som vi har taget, og som vil blive taget.
Så er det rigtigt, som hr. Rasmus Nordqvist nævner, at der er forskere, der peger på, at der i forhold til at kunne levere på Parisaftalen og kunne levere på 1½-gradsmålsætningen er behov for, at man lader nogle af olie- og gasressourcerne ligge i undergrunden; det er fuldstændig korrekt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Så vil jeg lige igen høre til det med pengene, for jeg forstod ikke helt de tal, ministeren brugte.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det er for et olieprisscenarie, ministeren bruger, når han nævner de her over 100 mia. kr. i indtægter fra 2030 til 2046.
Er det et olieprisscenarie, som er kompatibelt med Parisaftalen eller med FN's bæredygtighedsmål?
Det er jo en diskussion, vi har haft tit her i Folketinget.
Så jeg kunne egentlig godt lige tænke mig at høre: Hvad er det præcis for et olieprisscenarie, ministeren læner sig op ad her?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-04:
Det er den udvikling i olie- og gaspriserne, som vi altid anvender, når vi laver de her fremskrivninger.
Jeg skal tilbyde at fremsende til hr. Rasmus Nordqvist, hvad det præcist er for et grundlag, det udregnes fra.
Jeg mener at kunne huske, at det faktisk er IEA's fremskrivninger af olieprisen, der er tale om.
Jens Joel (S), 2019-04-04:
Tak for det, formand, og tak til Alternativet for debatten i dag.
Det er jo ekstremt vigtigt at diskutere, hvad vi kan gøre for at leve op til Parisaftalen.
Det er også ekstremt vigtigt at diskutere, hvad vi kan gøre for at nedbringe det globale forbrug af fossile brændsler.
Det er sådan set også rigtig vigtigt at diskutere, hvad vi kan gøre for at nedbringe Danmarks forbrug af fossile brændsler.
Vi har foreslået, at vi fremrykker det tidspunkt, hvor Danmark skal være fri af de fossile brændsler, og det har vi jo gjort, fordi vi gerne vil understrege, at der er behov for hurtigere og mere ambitiøs handling i forhold til klimaet.
Man kan sige: På den måde bør Danmark også kaste sig ind i kampen for at gøre vores olie- og gasforretning til en dårligere og dårligere forretning, forstået på den måde, at vi jo faktisk skal kæmpe for at få så høje reduktionskrav på forbruget og så høje reduktionskrav på CO 2 -udledningen, som vi overhovedet kan, med de internationale aftaler.
Og vi skal gå forrest – det har jeg allerede sagt – vi ønsker at fremrykke det tidspunkt, hvor vi skal være fri af de sorte brændstoffer.
Men så længe vi forbruger olie og gas i Danmark, giver det simpelt hen ikke klimamæssigt mening at sige, at det er bedre at købe det i udlandet end at producere det selv.
Og det skyldes jo primært, at vi faktisk har en produktion af olie og gas, som er mere CO 2 -venlig, mere klimavenlig end produktionen i nogle af de nabolande, vi handler meget med.
Det kunne være Norge.
Bare i Norge ville det forøge CO 2 -udledningen markant, hvis man købte sin gas der i stedet for.
Så det ville være en dårlig idé set med klimabrillerne på.
Men det er også klart, og det har ministeren været inde på, at det også har en økonomisk konsekvens.
Det er selvfølgelig også et krav fremadrettet, at vi udnytter de olieressourcer, vi har, så længe vi har dem, til at sætte turbo på den grønne omstilling.
Endelig er det også klart, at det her forslag, som Alternativet har fremsat, vil være et brud på den Nordsøaftale, Socialdemokratiet har indgået, og derfor agter vi selvfølgelig ikke at stemme for det.
Men jeg er glad for at få en debat om, hvad vi kan gøre for rent faktisk at reducere forbruget af olie og gas.
Jeg vil også være glad for at diskutere, hvordan vi rent faktisk fordeler, om man så må sige, den olie og gas, som vi producerer de næste par år, og hvad vi skal bruge den til.
Men det giver ikke mening ud fra et klimaperspektiv at flytte produktionen til andre lande, hvor de udleder mere CO 2 med den samme produktion.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Vil det sige, at Dansk Folkeparti mener, at vi sådan skal tage det år for år og se, hvad det lige koster, hvis der kommer ekstrem tørke – hvad det koster landbruget – og så må vi lige finde pengene sådan år for år?
Mener man ikke, at det vil være fornuftigt at prøve at lave nogle fremskrivninger og se på, hvordan det her ser ud konsekvensmæssigt, hvis vi når til det her, det her eller det her, så vi har nogle styringsværktøjer?
Mikkel Dencker (DF), 2019-04-04:
Jo, viden er rigtig god at have, men det, som Alternativet vil, er jo, at vi skal til at spå om, hvordan verden ser ud om 30 år.
Det mener vi ikke er realistisk.
Hvordan den økonomiske virkelighed ser ud om 30 år, kan vi umuligt vide i dag.
Og hvor meget den påvirkes af, hvordan vejret er til den tid, kan vi heller ikke på nogen måde vide i dag.
Det er noget, man må indrette sig på, som tiden skrider frem.
De ting, som vi ved vil ske, skal vi selvfølgelig indrette os på.
Morten Bødskov (S), 2019-04-04:
Tak for det, formand.
Det her forslag handler, som formanden rigtigt sagde, om iværksætterselskaberne, og årsagen til, at jeg tager ordet, er, at Socialdemokratiet sammen med den øvrige del af oppositionen minus Dansk Folkeparti har stillet et ændringsforslag, hvor vi i stedet for at bruge – populært sagt – den store hammer mod de her iværksætterselskaber suspenderer ordningen i et år og prøver at finde ud af at finde en bedre model.
Der skal være tale om en model, som på den ene side lukker hullet i forbindelse med muligheden for oparbejdelse af skattegæld og for skattesvindel, som vi har set det i nogle selskaber, og på den anden side skal den model, vi skal finde, indeholde alle de positive sider af iværksættermiljøet, som ordningen også har givet muligheder for.
Helt i tråd med den linje, der har været i erhvervspolitikken i det her Ting bredt igennem flere år, skal det ikke være bureaukrati, som stiller sig i vejen for, at eksempelvis iværksættere kan udleve deres drøm, kan skabe et selskab, som kan være til gavn for dem selv, deres idé og jo i sidste ende det danske samfund.
Der er lavet en meget grundig rapport om ordningen, som viser, at der er problemer visse steder, og dem skal vi selvfølgelig håndtere, men rapporten viser også, at der er rigtig mange selskaber, som bliver succeser, der er rigtig mange selskaber, som bliver stedet, hvor nye, spændende industriiværksætterprojekter og andre projekter for erhvervslivet udvikler sig.
Og den ordning er, synes vi, for god til at blive slået ned med den store hammer, som man gør med det her forslag.
Vi er bekymret for konsekvenserne, og vi havde som sagt hellere set, at man havde suspenderet den nuværende ordning, brugt tiden på at se, om man kunne finde en ny ordning, som kunne sikre, at det positive ved iværksætterselskabsmodellen og den ordning her kunne leve videre.
Så der skal lyde en opfordring til, at man stemmer for det socialdemokratiske ændringsforslag, husker på, hvad der var tanken med den oprindelige ordning, nemlig at vi skulle gøre livet nemmere og mindre bureaukratisk for iværksættere, således at vi fortsat i det her land kan have et stærkt iværksættermiljø.
Så der skal lyde en opfordring til at stemme for og – som minimum – en opfordring til regeringen om, at vi følger det her løbende, og at vi finder sammen i den bredde, som stod bag den oprindelige ordning, og ser på, hvordan vi kan fortsætte med at gøre livet nemmere for iværksætterne.