Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-10:
Tak for ordet, formand.
Det lovforslag, vi står med her, er på mange måder et historisk fremskridt, og selv om vi i Danmark selvfølgelig skal diskutere også de små nationale linjer i loven, må man ikke glemme det store blik på den.
Med OECD-aftalen fra 2021, som er den internationale aftale, der er baggrund for lovforslaget her, tog man i verdenssamfundet et kæmpemæssigt skridt i international skattepolitik.
OECD-aftalen lægger en bund under selskabsskatten på 15 pct., og med 138 lande, som har tilsluttet sig aftalen, bliver det en verdensomspændende bund under selskabsskatten.
Det er ikke bare en europæisk bund, og det er ikke bare en dansk minimumsbeskatningslov.
Det er en verdensomspændende bund under selskabsskatten.
Derfor sidder man også i mange parlamenter i de her dage og måneder og vil skulle behandle lignende lovforslag.
Det er fire meget vigtige bidrag til en mere retfærdig verden og verdensøkonomi, der kommer med den her aftale.
For det første sætter OECD-aftalen effektivt en stopper for de værste skatteaftaler.
Et eksempel er Irland, som lod Apple betale under 1 pct. i skat fra 2003 til 2014.
Det hul lukker OECD-aftalen.
For det andet vil aftalens spor et, som bliver implementeret senere, sikre en mere ligelig fordeling af skatteindtægterne mellem lande.
Det vil sikre, at også udviklingslande får en mere fair andel af den skat, som egentlig bliver tjent eller burde blive betalt i deres land.
For det tredje sætter aftalen en stopper for den skattekonkurrence, der har været i bl.a. europæiske lande, hvor man skridt for skridt har sænket selskabsskatten.
Det er i hvert fald min forhåbning og også min formodning, at den her aftale vil sætte en klar stopper for det.
For det fjerde bidrager aftalen også til et mere fair marked.
Det sikrer vi nu.
De små virksomheder stilles lige med de store.
Når jeg i talen bruger lidt tid på at fremhæve de store fordele både for Danmark og verdenssamfundet, er det, fordi vi jo her i salen godt kan diskutere det store perspektiv og de konsekvenser, det har herhjemme i Danmark.
Det vil kræve ressourcer, administrativt og også i virksomhederne, og det er betydelige ressourcer, som vi også har set i debatten.
Det er ca. 5,6 mia. kr.
Vi har en række spørgsmål, vi vil forfølge i den videre debat om lovforslaget.
Det handler bl.a. om provenuberegningen og den provenuberegning, som især betyder, at aftalen vil gå i nul, når man sammenholder den med spor et.
Det har jeg kunnet læse af fremsættelsestalen, men jeg har ikke kunnet finde regnestykket, og det vil vi gerne se på et tidspunkt.
Dertil er vi en lille smule usikre på koncernbegrebet.
Det bør dække udenlandske selskaber, hvis de er en del af en koncern.
Det bør også dække såkaldte selvejende udenlandske selskaber, hvis de reelt kontrolleres af koncernen, og om loven tilstrækkeligt sikrer den sidste del, er vi i tvivl om.
Sidst, men ikke mindst, handler det om opgørelsen af det beskattede beløb.
Minimumsbeskatningsloven sikrer, at der kan opkræves en beskatning, hvis ikke man har betalt en 15-procentsminimumskat i andre lande.
Men hvad er det reelt beskattede beløb?
Er det den potentielle beskatning i fremtiden, eller er det de reelt betalte skatter det foregående år?
Det vil vi forfølge videre i udvalgsbehandlingen.
Med de indvendinger synes vi, det er et godt lovforslag, og vi støtter det, selv om vi jo ikke mener, at en bund på 15 pct. er et mål, hverken for den danske eller den internationale selskabsskat.