runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Mange tak.
For på det her bulkdataniveau er det jo ligesom noget rådata, der kommer ind, hvor man tager al data.
Der kan man ikke sondre mellem noget, man må have, og noget, man ikke må have.
Man må kigge i det indledningsvis, og så er det først senere hen i processen, man skal bede om en tilladelse, som der så er et tilsyn med.
Men det er så ifølge høringssvarene også ret udefineret.
Der er ikke klare kriterier.
Problemet er bare, at jeg ikke er helt sikker på, at vi undgår den masseovervågning, som måske allerede sker i øjeblikket.
Så ville jeg også bare lige kommentere på og høre, om ordføreren går ind for det, der står her i kapitel 7 om kontrol, hvor man kan gå ind og indrette et kontor i bunden af alle teleudbydere og trække al deres data.
Hvad er SF's holdning til den del?
Dennis Flydtkjær (DD), 2026-01-16:
Tak for det.
Jeg kan bare tilføje i forbindelse med det, at Berlingske, tror jeg det var,
skrev, at i Storbritannien har man faktisk valgt en model, hvor der er en tæt sammenkobling mellem deres efterretningsnævn og tilsynet med efterretningstjenesten – jeg tror, det hedder noget andet derovre, men det er de samme to instanser
Det er simpelt hen pålagt ved lov, at der skal være en tæt koordination.
Jeg er sådan set enig i, at det bør vi også have i Danmark, og så skal vi samtidig have den der fokus på, at det skal være uafhængigt.
Det synes jeg i hvert fald – og det kan jeg høre at fru Theresa Scavenius er enig i – at man gør bedre, ved at der er en uafhængig sekretariatsbetjening, i stedet for at det er Forsvarsministeriet, der skal lave den betjening.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2026-01-16:
Jeg kender ikke chatkontrolforslaget i detaljer, så det vil jeg helst ikke udtale mig om.
Det, der er det vigtige for mig, er, at den indhentning, man eventuelt vil lave, ikke angår danske statsborgere.
Det er jo hegnet ind og godt beskyttet.
Det ændres der ikke ved.
Det har man aldrig måttet i FE, og det må man heller ikke med det her forslag.
Men vi jo nødt til at have en efterretningstjeneste, som også kan noget, og derfor mener jeg, at det er afgørende nødvendigt, at man også kan det her.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Jeg citerer nogenlunde: Masseovervågning er aldrig noget, som man skal skøjte let hen over.
Det er jo også præcis det, som de her to EU-domme om Storbritannien og Sverige har vist.
Der siger man: Den eksisterende praksis i efterretningstjenesterne i Europa er ikke stram nok; vi skøjter for let hen over borgernes privatliv, og derfor skal der strammes op.
Spørgsmålet er, om det her lovforslag laver den stramning, som der er behov for, og der er det jo i hvert fald sådan ifølge høringssvarene, at der er så mange usikkerheder, vage formuleringer og store bagdøre, der gør, at det ikke er sikkert, at vi faktisk får den sikring af borgernes ret til privatliv, som var hensigten.
Men jeg er glad for, at ordføreren også nævner, at han er bekymret, og at der måske er en evaluering.
Jeg synes, det er en rigtig god ide.
Men kunne vi også arbejde med at få indført nogle af de strammere redskaber, som gør, at man netop ret præcis kunne gå ind og sige: Hvordan kan borgernes ret til privatliv i højere grad beskyttes, når vi her taler om, at der bliver indhentet rådata, som i virkeligheden bare er alt?
Peter Juel-Jensen (V), 2026-01-16:
Venstre er jo et lov og orden-parti, og vi er altid klar til at indgå i dialog.
Men jeg synes bare, at når der falder spørgsmål i debatten, der antyder, at tingene ikke bliver fremvist på en korrekt måde, så er det vel en pligt for os alle sammen at gribe ind og stille spørgsmål, uanset hvem søren der står på talerstolen.
Jeg vil jo bare gerne, fordi jeg kender ordføreren som en, der er grundig og godt inde i sagerne, have en bekræftelse af, at den mængde trafik, der kan indhentes, kun er udenlandsk trafik og ikke dansk teletrafik.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-01-16:
Jo, det går jeg bestemt ud fra det er.
Men jeg synes måske, at det her med, at man rejser sig op og stiller spørgsmål til en, der lige har talt, er lidt sjovt.
Det har været flere gange i den her debat.
Jeg synes, det understreger, at vi alle sammen har en interesse i at være klare på, hvad det her lovforslag indebærer, og at vi, hvis der er noget, der er uhensigtsmæssigt, så retter op på det.
Peter Juel-Jensen (V), 2026-01-16:
Sandheden er som regel det første offer i sådan en debat som den her.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at når Theresa Scavenius, uden for grupperne, siger, at så kan efterretningstjenesten bare flytte ned i en kælder hos en teleudbyder, og så er det slut med alt, hvad der hedder privatliv, retsstat osv., så er den mængde data, som FE kan indhente, kun er teledata fra udenlandsk trafik, altså ikke fra dansk trafik?
Er ordføreren ikke enig med mig i det?
Altså, vi bliver simpelt hen tvunget til at holde styr på den her debat, for ellers løber den jo helt væk.
Og Theresa Scavenius siger jo, at det er al trafik, som man kan indhente, og det er jo ikke korrekt.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-01-16:
Jeg synes, at der er en hel del ting, vi skal have boret grundigt i i løbet af udvalgsbehandlingen, og jeg glæder mig også til samarbejdet om det.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Ja, jeg håber det samme, nemlig at regeringen vil være med på det, og at de andre partier vil være med på det, og så håber jeg også, at vi netop kan få lavet nogle ændringsforslag, der kan indramme det.
Men spørgsmålet er, om man kan redde lovforslaget, for det hele handler jo om, hvorvidt Danmark kan leve op til de her EU-domme.
Så det er jo også noget med, at vores fornemmelse af, hvad der er retssikkerhedsmæssigt forsvarligt, også skal passe med, hvad EU-dommene siger.
Og her skal vi være lidt bekymrede, for der er det jo sådan, at hvis ikke man har en god ramme omkring behandling, indhentning og bearbejdning af de er data, så er det ikke i overensstemmelse med sikring af borgernes ret til privatliv.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-01-16:
Jeg håber i virkeligheden, at regeringen vil være med på det; det har de jo vist sig at være i andre sammenhænge, i andre politiske sager, hvor der også har været de her såkaldte bunkelovforslag.
Så det håber jeg ikke behøver den helt store øvelse.
Alle de andre uklarheder, bl.a. noget af det, som ordføreren er inde på i spørgsmålet, er noget af det, jeg håber vi i udvalgsbehandlingen kan bruge noget tid på grundigt at få afdækket, fordi vi jo alle i Folketinget bør være enige om, at retssikkerhed for borgerne er fuldstændig afgørende, og at der skal være klarhed om, hvad lovens omfang kommer til at være.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Mange tak.
Jeg synes, det var en rigtig god tale, og at det netop er vigtigt at påpege de specifikke problemstillinger, ordføreren refererer til.
Er det ikke også noget, som ordførerens parti vil være imod?
I hvert fald er det, som jeg også forstår det, ikke en del af den politiske aftale, så det er kommet ind undervejs.
Så det burde man kunne få ud, og måske kunne vi samarbejde om at få delt lovforslaget op, så i det mindste den del bliver nedstemt – fordi jeg faktisk mener, at der må være så mange, der er imod det, altså fordi jeg ved, at oppositionen er imod chatkontrol, og så burde de også være imod det her, hvor man bare tager alle til teleudbyderens data, hvilket jo er alle borgernes data.
Der kan man ikke sondre, som man siger: Vi finder lige den udenlandske.
Vi skal jo igen huske på, hvad det her er; det er Forsvarets Efterretningstjeneste, og de må ikke gå efter de danske borgere.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-01-16:
Forsvarets Efterretningstjeneste udfører en vigtig samfundsopgave.
Særlig i tider, hvor freden og sikkerheden i kongeriget Danmark er truet udefra, herunder af vores såkaldte nære allierede, er det afgørende vigtigt, at vi har efterretningstjenester, der arbejder effektivt og pålideligt.
Desværre har de seneste år vist, at vi ikke har grund til at have ubetinget tillid til PET og FE.
Derfor er det nødvendigt at skærpe mulighederne for uafhængig kontrol med tjenesternes arbejde.
Det har altid været Enhedslistens opfattelse, at den demokratiske kontrol med de hemmelige tjenester ikke er grundig og gennemsigtig nok.
Vi erkender, at der er grænser for åbenhed og gennemsigtighed, fordi der netop er tale om hemmelige tjenester, der sikrer efterretninger af en helt særlig karakter.
Men vi mener stadig, at den uafhængige kontrol kan blive bedre og mere troværdig.
For knap 2 år siden, i februar 2024, var Enhedslisten med til at indgå en aftale med regeringen og næsten samtlige partier i Folketinget om at styrke Tilsynet med Efterretningstjenesterne, og den aftale står vi selvfølgelig ved, og de dele af lovforslaget her, som udgør en udmøntning af den aftale, vil vi naturligvis stemme for.
Det er ærgerligt, og det er ikke første gang i den her regeringsperiode, at regeringen fremsætter den her type bunkelovforslag, hvor stof fra en tidligere indgået aftale bliver kædet sammen med andre og nye initiativer.
Det er en fremgangsmåde, der gør det lidt vanskeligt, især for partier, der som Enhedslisten selvfølgelig vil stå ved en indgået aftale, men som samtidig måske er skeptiske eller tvivlende over for andre elementer i et lovforslag.
Når vi er skeptiske over for andre dele af lovforslaget, skyldes det ikke mindst et vægtigt 23-siders høringssvar fra Institut for Menneskerettigheder.
Dem lytter vi altid gerne til.
Vi havde ikke kendt sandheden om efterretningstjenesternes utilgivelige svigt af agenten Ahmed Samsam, hvis ikke det havde været for det vigtige arbejde, som især ihærdige journalister fra Berlingske udførte for at komme til bunds i sagen.
Sagen viser, at journalisters fortrolige researchmateriale fortjener en særlig beskyttelse i et demokratisk samfund.
Det er en pointe, der burde være selvskreven, men ikke er det, og Samsamsagen understreger det.
I Enhedslisten har vi ikke gjort vores endelige stilling til det samlede lovforslag op.
Vi står som sagt naturligvis ved aftalen fra februar 2024, men vi vil opfordre regeringen til at opdele lovforslaget og til at imødekomme de vigtige og vægtige kritikpunkter fra bl.a. Institut for Menneskerettigheder.
Mette Abildgaard (KF), 2026-01-16:
Tak for det, formand.
Jeg er her i dag, fordi min kollega Rasmus Jarlov, som er ansvarlig for det her lovforslag, ikke har mulighed for at være til stede, og derfor er jeg nok også nødt til at være ærlig og sige, at jeg kan være begrænset i min indsigt i det.
Det, jeg dog ved, er, at det både er et nødvendigt, men også et kompliceret lovforslag.
Derfor er det også fint, at der er blevet stillet teknisk gennemgang og andet til rådighed, kan jeg forstå.
Det er jo et resultat af, at der også er blevet truffet en beslutning ved Domstolen, som har indskrænket den måde, vi har gjort det på hidtil, og det har krævet, at man har fundet nye måder at løse den her opgave på.
Og det er en bunden opgave.
Der udgør efterretningstjenesterne, vi har i Danmark, bare en utrolig vigtig faktor, og de udfører et vigtigt stykke arbejde.
Der bliver oprettet nye nævn med det her lovforslag, som ser både forud og bagud, hvilket vi har høj grad af tillid til.
En lille ting, jeg vil nævne, er, at jeg er ret sikker på, at vi også med det her lovforslag går ind og styrker Udvalget vedrørende Efterretningstjenesternes mulighed for at anmode om undersøgelse hos Tilsynet for Efterretningstjenesterne.
Der vil jeg blot nævne, at vi måske burde gøre os nogle overvejelser i forhold til at sikre, at de ressourcer, der så bliver brugt på nye undersøgelser, der bliver sat i gang, så at sige ikke bliver taget fra den eksisterende ramme, altså at vi ikke forhindrer, at der bliver ført det almindelige tilsyn, fordi der er en given episode eller andet, som man specifikt ønsker at undersøge.
Det tror jeg er noget, vi kommer til at måtte drøfte fremadrettet.
Men vi kan fra Det Konservative Folkepartis side støtte det her lovforslag, og vi ser også frem til en grundig udvalgsbehandling, hvor nogle af de bekymringer og spørgsmål, der også er rejst i debatten her, passende kan blive adresseret.
Peter Have (M), 2026-01-16:
Det kan jeg så godt forstå at spørgeren er i tvivl om, men det er ikke en tvivl, som jeg besidder, eller som Moderaterne besidder.
Altså, vi er klar til at kigge på det her, når loven har været praksis i en årrække, og så må vi se, om vi skal lave en evaluering på det hen ad vejen, men som udgangspunkt har vi ikke nogen kvaler med det her.
Theresa Scavenius (UFG), 2026-01-16:
Jo, det er jo netop det, vi godt kan
Politisk set kan vi da sagtens spørge om, hvor vide rammer efterretningstjenesterne skal have, versus hvorvidt borgerne skal have ret til privatliv.
Man kunne også beslutte, som man gjorde under Stalintiden, at sige, at der skal være en agent i stort set hvert soveværelse.
Det kan man også beslutte – bare ikke hvis man er en retsstat.
Så det her handler jo om, om de beføjelser, efterretningstjenesterne har i Danmark, lever op til reglerne for en retsstat.
Det er det, der er spørgsmålet, og det er der grundlæggende rigtig stor tvivl om, hvorvidt de gør i den nuværende praksis.
Så er spørgsmålet, hvorvidt lovforslaget gør det, og der er jeg stadigvæk i tvivl; det gør det sandsynligvis nok ikke.
Peter Have (M), 2026-01-16:
Som udgangspunkt synes vi ikke, at der er noget i det her med sikkerheden, hvor vi på nuværende tidspunkt bare kan sige: Nu skal vi gå ind og rette på det.
Vi kan heller ikke lægge begrænsninger på efterretningstjenesternes arbejde, i forhold til hvad det er for nogle risici, som de gerne skulle forebygge, eksempelvis terroranslag på dansk jord.
Men vi er jo helt åbne for at snakke om det her i udvalgsarbejdet.
Lad os prøve at se, hvad der sker der.
Trine Pertou Mach (EL), 2026-01-16:
Det har jeg da en klar formodning om det er, men jeg håber også, at ministeren kan bekræfte det, når han kommer på talerstolen senere, og at det i øvrigt er noget af det, der bliver fuldstændig klart, når vi kommer til udvalgsbehandlingen.
At der er en række uklarheder omkring omfanget, synes jeg er åbenlyst.
Jeg mener også, at det var det, den tidligere ordfører, fru Theresa Scavenius, i virkeligheden påpegede som en grundlæggende problemstilling, og det synes jeg vi alle sammen har en interesse i at sikre ikke er uklart.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-16:
Formanden har jo selvfølgelig altid ret, men jeg vil dog komme ordføreren til sproglig undsætning, for »røv« er ikke et dårligt ord.
Det kommer af det oldnordiske »rauf«, så det er et gammelt godt dansk ord.
Desværre er der ved at indfinde sig sådan en sproglig overkorrekthed her i salen.
Når vi siger »spise«, taler vi egentlig tysk, mens »æde« er et godt gammelt oldnordisk ord, men det bruger vi jo kun, når vi taler om dyr.
Så det er fint, at vi passer på hinanden, og at vi retter hinanden, når vi taler dårligt sprog, men »røv« er et godt ord.
Bjørn Brandenborg (S), 2026-01-16:
Jeg vil bare sige, at det sker en gang imellem, at vi på Sydfyn siger »æde« i stedet for »spise«, men ellers har jeg ikke mere.
Peter Juel-Jensen (V), 2026-01-16:
Jeg synes på ingen måde, at min ordførertale var rosenrød.
Så er det i hvert fald en lidt større opgave.
Hvis ens nærmeste foresatte er den person, man har udfordringer med, skal man jo gå et niveau op.
Altså, hvis det er din gruppefører eller din sergent, som har krænket dig, skal du gå til din delingsfører.
Er det delingsføreren, går du til næstkommanderende.
Er det kompagnichefen, går du til bataljonschefen, ikke?
Du har jo også en talsmand i din underafdeling, som du kan gå til.
Stinus Lindgreen (RV), 2026-01-16:
Udfordringen er jo så, når nu det eksempelvis er den nærmeste chef eller man ikke føler, at der bliver taget hånd om det.
Andre steder kan du sige op; du kan gå din vej, og du kan gøre noget.
Det kan man jo ikke bare som værnepligtig.
Det er jo en lidt anden situation, man er i.
Jeg synes også, at der er noget om tallene, som fru Lisbeth Bech-Nielsen siger.
Det er afhængigt af, hvordan du laver undersøgelser.
Altså, de tal, vi har i redegørelsen, er fra én type undersøgelse.
Der kigger man på nogle af indberetningerne til Auditørkorpset.
Laver man større og bredere undersøgelser, er der andre tal, der dukker op.
Det viser jo nok, at der er et mørketal her, og det er det, jeg synes vi skal forholde os til, så vi ikke laver et rosenrødt billede af, hvordan det er, og så vi rent faktisk forholder os til virkeligheden.
Peter Juel-Jensen (V), 2026-01-16:
Hele det militære system bygger på, at dem, der træffer beslutningerne, skal have al nødvendig viden for at træffe de bedst mulige beslutninger.
Så hvis man føler, at man er blevet krænket, eller hvis man føler, at man er blevet udsat for noget, man ikke skal udsættes for, skal man selvfølgelig gå til sin nærmeste chef.
Det er der, chefernes handlepligt kommer ind, og så vil der blive handlet på baggrund af det.
Ordføreren har jo også siddet sammen med mig ovre i forligslokalet ad flere omgange og hørt om nultolerance og den meget håndfaste måde, som forsvaret vil gribe ind over for det her på.
Man skal altid gå til sin nærmeste foresatte.
Stinus Lindgreen (RV), 2026-01-16:
Tak for talen.
Nu vil jeg så prøve at spørge ordføreren fra Venstre om det, som jeg også spurgte vikaren fra Socialdemokratiet om før, nemlig: Hvad gør vi i den situation, hvor man som værnepligtig er i en lidt anden situation, end man er i andre typer ansættelser?
Det ved ordføreren bedre end jeg; jeg har ikke selv aftjent værnepligt.
Så hvad gør man, hvis man står i en situation, hvor man bliver udsat for noget krænkende adfærd og man ikke føler, at der bliver taget hånd om det?
Har ordføreren gjort sig nogen tanker om det?
Peter Juel-Jensen (V), 2026-01-16:
Nu er jeg relativt genert, så jeg blev far til en datter i en relativt høj alder, men jeg vil gerne lige sige, at det nok er korrekt, at jeg er blevet mildere med årene, ja.
Carsten Bach (LA), 2026-01-16:
Det er svært at fatte sig i korthed i den her debat, og derfor er det jo også vigtigt, at vi har den, og at vi også tager den i forligskredsen og andre steder.
Ordføreren nævner selv i her sin anden korte bemærkning kultur.
Ordføreren har også i flere omgange nævnt det forhold, at ordføreren er far til en datter.
Vi ved fra mange ledelsesmæssige undersøgelser – jeg ved ikke, om det er tilfældet i Forsvaret, men det kunne jeg forestille mig – at når ledere får døtre, ændrer kulturen sig, så ændrer omgangstonen sig.
Vil ordføreren måske prøve ud fra egne erfaringer at reflektere lidt over det faktum?
Peter Juel-Jensen (V), 2026-01-16:
Jeg kan ikke genkende det billede, der blev tegnet fra SF's ordførers side, med hensyn til hvordan situationen var i Forsvaret, ud fra den tjenesteperiode, jeg har haft.
Når jeg siger, at det siver ned igennem systemet, er det, fordi den nuværende forsvarschef og den forhenværende forsvarschef faktisk satte et stort arbejde i gang, hvor vi netop gik ind og sagde: Det her, kære venner, er så vigtigt, at enhver chef i det danske Forsvar skal tage den her opgave på sig, og man kan ikke skubbe den videre til andre eller andre steder hen i systemet.
Der lavede vi faktisk en kulturændring.
Jeg synes faktisk, at der, hvor jeg har været, og det kan jeg så være umådelig glad for, både i Livgarden og ved Gardehusarregimentet, var man gode og ordentlige mod hinanden og gav hinanden plads.
Troels Lund Poulsen (V), 2026-01-16:
I forhold til bemærkningerne fra Carsten Bach om det der med undersøgelser, og om det betyder noget, om man har en dreng eller en pige, vil jeg sige, at det har jeg ikke haft lejlighed til at studere.
Det er jo i bund og grund skræmmende, hvis det er tilfældet.
Men jeg tror da, det har en betydning, og derfor vil jeg også sige, at det, der må have fokus, jo er, at man hele tiden er opmærksom på, hvordan man opfører sig ordentligt.
Altså, det er jo faktisk ikke særlig svært, og der tror jeg, at der også har været en misforstået kultur i det danske forsvar gennem for mange år, som ikke kun handler om kønskrænkende adfærd, men også den måde, man taler til hinanden på, og den måde, man respekterer hinanden på, og det skal vi jo have taget et opgør med.
Det er jo også nedladende tale, og det er, at man ikke nødvendigvis giver folk de rigtige muligheder for at udfolde deres evner.
Det er selvfølgelig en særlig udfordring, hvis det er kønskrænkende adfærd, der så gør sig gældende for dette element, men det er det jo også, i forhold til om man så er en moderne arbejdsplads.
Der tror jeg, man må sige, at forsvaret nok i for mange år ikke har været gode nok til at transformere sig om til det, som dansk erhvervsliv ellers er, nemlig moderne.
Carsten Bach (LA), 2026-01-16:
Jeg bemærker, at forsvarsministeren ikke omtaler kultur og omgangstone særlig meget i sine bemærkninger, hverken som svar på spørgsmål eller i sit indlæg.
Nu ved jeg jo tilfældigvis, at forsvarsministeren også er far til en datter, og vi ved, som jeg har gjort rede for tidligere, at når ledere får døtre, ændrer omgangstonen og kulturen sig ofte i en organisation.
Jeg får jo så faktisk lyst til at sige, at jeg næsten vil håbe, at forsvarsministeren fortsætter som forsvarsminister i en lang periode, sådan at vi netop kan få den forandring af kultur og omgangstone i forsvaret.
Måske det kan være sådan, at forsvarsministeren lige som afsluttende bemærkning vil sige en lille smule om udviklingen af kulturen og omgangstonen i forsvaret.
Troels Lund Poulsen (V), 2026-01-16:
Jeg synes ellers, det var et meget godt spørgsmål og en god konklusion, Carsten Bach kom frem til, ud over den første del.
Men redegørelsesdebatten her handler jo ikke om samarbejdet mellem Socialdemokratiet og Venstre eller samarbejdet mellem Venstre og Liberal Alliance; det tager jeg nu også som en positiv bemærkning fra Carsten Bach.
Altså, jeg tror, man må sige, at der er flere forskellige elementer i det.
Jeg tror, vi kan gøre rigtig, rigtig meget mere i forhold til at lave de her forsvarslinjer, som nu, tror jeg, findes ti steder i Danmark i dag, som er blevet en kæmpestor succes, og som også kan være med til at gøre, at der er flere kvinder, der går forsvarsvejen, fordi de får et anderledes indtryk af, hvad det danske forsvar er.
Carsten Bach (LA), 2026-01-16:
Tak til ministeren for talen, tak for redegørelsen og tak for den utrolig store interesse, jeg fornemmer i Venstre, for Liberal Alliance.
Mange tak for det.
Det vil jeg sige jo tegner utrolig positivt for fremtiden, for nu er det jo sådan, at Venstre i en meget lang periode efterhånden sådan set egentlig kun har interesseret sig for Socialdemokratiet, for den socialdemokratisk ledede regering, som man selv er en del af, og den socialdemokratiske statsminister.
Der er jo nu forhåbninger om, at Venstre er begyndt at kigge lidt mere i en anden retning, mod Liberal Alliance og måske mod et borgerligt samarbejde og en borgerlig regering i fremtiden, hvad ved jeg.
Jeg vil også godt sige tak til ministeren for at have aftjent sin værnepligt.
Jeg synes, at vi som ordførere her godt kan feltudnævne ministeren til faktisk at have aftjent sin værnepligt.
Jeg sætter utrolig stor pris på mit samarbejde med forsvarsministeren.
Så tak for det.
Måske ministeren lige kan nå også at sige nogle få ord omkring den faldende grad af frivillighed blandt kvinder i værnepligten.