runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Holst (V), 2018-02-20:
Lovforslaget om reform af valgbarhedsområdet kan Venstre støtte, og vi skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og meddele, at de også kan støtte det.
Vi gør det med bevæggrund i det, som de to foregående ordførere har været inde på: gennemskuelighed og ensartethed, i forhold til hvad det er for et regelgrundlag, der ligger til grund for, om man er valgbar eller ej.
Jeg synes, vi har set enkelte eksempler på afgørelser i det hidtidige system, der lidt kunne tyde på en manglende ensartethed for Jørgen Hattemager og Kong Salomon, i forhold til hvilken afgørelse der er blevet truffet om et kommunalbestyrelsesmedlems eller regionsrådsmedlems valgbarhed, og det duer ikke.
Når det så er sagt, er jeg fuldt bevidst om, at det kan være svært at gøre det her område til et område, hvor man kan trække en manuel i en automat og sige: Denne sag ser sådan og sådan ud.
For i et politisk miljø kan der være særtilfælde, som kræver en særlig indsigt for at kunne bedømme omfanget af skaden.
Det er også lidt sådan, jeg læser høringssvarene fra Danske Regioner og Kommunernes Landsforening.
Det ændrer ikke ved, at på baggrund af den empiri, der har været i de foregående 10 år i forhold til det hidtidige arbejde, og på baggrund af ønsket om, at der er en ensartethed, transparens og gennemsigtighed, så er det, der nu lægges op til, at foretrække.
Tak for ordet.
Henning Hyllested (EL), 2018-02-20:
Tak for det.
Kernen i lovforslaget er jo, som også tidligere ordførere har redegjort for, at Valgbarhedsnævnet nedlægges, og at kompetencen til behandling af sager om kommunal- og regionvalgtes valgbarhed og suspension af borgmestre overdrages til Valgnævnet.
Det kræver samtidig, at man lovfæster kriterierne for ophævelse af valgbarhed, således at det bliver objektive kriterier, som er fastsat i loven, og det er alt andet lige at foretrække.
De foreslåede kriterier er i øvrigt formuleret på baggrund af en gennemgang af Valgbarhedsnævnets praksis.
Det er den praksis, som i det store og hele skrives ind i loven.
Der sker samtidig nogle forbedringer set med Enhedslistens briller.
Fremover er det kun frihedsstraf ved endelig dom eller ubetinget frakendelse af kørekort f.eks., der kan føre til tab af valgbarhed.
Det vil sige, at bødestraf ikke længere kan medføre tab af valgbarhed.
Betinget frihedsstraf kan aldrig føre til tab af valgbarhed ud over den funktionsperiode, inden for hvilken den pågældende er dømt.
Det kan det faktisk i dag.
Perioden for tab af valgbarhed kan maks. blive 3 henholdsvis 5 år efter straffens udståelse.
Det vil sige, at hvis perioden udløber inde i valgperioden, kan man umiddelbart genindtræde i kommunal- eller regionsbestyrelsen.
Det kan man ikke i dag.
Her må man vente, til valgperioden er slut.
Som en naturlig konsekvens af at lovfæste principperne indføres der en pligt for den dømte til at meddele det, når man har fået en straf, der medfører tab af valgbarhed, ligesom der indføres en pligt for borgmestre og regionsrådsformænd til at bidrage til, at loven rent faktisk overholdes.
Kommunernes Landsforening og Danske Regioner er kritiske over for, at der ikke er lokalpolitisk repræsentation i Valgnævnet.
Det kunne såmænd være et relevant kritikpunkt, men man må sige, at den nuværende lokalpolitiske repræsentation i Valgbarhedsnævnet indskrænker sig til én person fra KL og én person fra Danske Regioner, så den må siges at være meget begrænset i forvejen.
Men det centrale er, at i og med at kriterierne for tab af valgbarhed nu skrives meget klart ind i loven og gøres til objektive kriterier, bliver det fremover et rent juridisk spørgsmål, om loven er overholdt.
Faktisk synes vi, det er meget fornuftigt at fjerne det lokalpolitiske skøn – lad os kalde det det – i den slags sager, som findes i dag.
Det fjerner i hvert fald muligheden for beskyldninger om, at afgørelserne er dikteret af partipolitiske hensyn, hvis nogen skulle få den grimme tanke.
Vi har selvfølgelig intet imod, at der indføres en form for observatørposter i Valgnævnet, således at KL og Danske Regioner kan have en repræsentant hver ved Valgnævnets behandling af sager om valgbarhed.
Men det er ikke noget, vi går voldsomt op i at få med, må jeg sige.
Generelt mener vi altså, at der i virkeligheden er tale om en styrkelse af lokalvalgtes retssikkerhed i sager om tab af valgbarhed.
Man ved, hvad man har at holde sig til, og hvad det kan koste.
Derfor kan vi i Enhedslisten støtte lovforslaget og vil selvfølgelig engagere os i udvalgsarbejdet, som måtte komme.
Villum Christensen (LA), 2018-02-20:
Tak for det.
Valgbarhedsnævnets praksis forekommer meget klar og tydelig, hvorfor det naturligvis er muligt at overføre principperne, som nævnet arbejder efter, til klare og tydelige lovregler, så vi så at sige sparer det fordyrende mellemled og vi samtidig sikrer kvaliteten og egentlig også retssikkerheden i sagsbehandlingen, som der allerede er redegjort for.
Det er jo meget juridisk funderede sager, så der er god grund til at lade objektive kriterier ligge til grund.
Med disse bemærkninger støtter vi lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2018-02-20:
Mange tak.
I Alternativet har vi drøftet det her forslag og var tilbøjelige til at støtte det, men tænkte, at vi lige ville høre debatten i salen i dag, men jeg må da sige, at den kun har bekræftet mig i, at det er rigtigt at støtte det her forslag.
De gode argumenter for det allerede er blevet fremført af op til flere ordførere.
Og vi støtter gerne en nedlæggelse af Valgbarhedsnævnet for i stedet for at få opstillelse af mere objektive kriterier i forhold til valgbarhed til kommunale og regionale valg.
Vi synes, at det virker mere gennemskueligt, mere transparent; der kommer større ensartethed; der bliver endda et opgør med en lille smule bureaukrati; vi synes, at der kommer større objektivitet; og så er der et par yderligere forbedringer som f.eks., at man ikke ved f.eks. bødestraf får ophævet sin valgbarhed direkte.
Så i Alternativet synes vi, at det her ser fornuftigt ud, og vi kan godt støtte det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-02-20:
Tak for det, formand.
Som sidste ordfører vil jeg ligesom alle andre ordførere med det samme tilkendegive, at jeg er positiv over for de gode intentioner i det her lovforslag.
Objektive kriterier, i forhold til hvornår man er valgbar til kommunalbestyrelser og regionsråd, er kun en god idé, og forslaget kan sagtens ses som en tiltrængt afbureaukratisering, også når Valgbarhedsnævnet samtidig nedlægges.
Så SF støtter forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2018-02-20:
Jeg vil gerne takke ordførerne for Folketingets partier for den brede opbakning til lovforslaget.
Der er jo to, synes jeg, gode grunde til det her forslag.
For det første sikrer vi jo med lovændringen nogle klare og objektive kriterier for, hvornår politikere i kommuner og regioner ikke er valgbare på grund af straf, og det vil sige, som det også blev sagt fra flere af ordførernes side, at der jo i virkeligheden er tale om en bedre retssikkerhed, og at der er tale om mere gennemskuelighed, gennemsigtighed, fordi man ved, hvordan reglerne er.
Jeg synes, det er positivt, at vi også fremadrettet kan slippe for at skulle have diskussioner om, om der eventuelt skulle være nogle politiske motiver.
Det siger jeg ikke der har været, men jeg siger bare, at den diskussion i forhold til de her sager er kommet op en række gange, og det klæder ikke vores demokrati.
For det andet nedlægger vi med den her lovændring også Valgbarhedsnævnet, og dermed afskaffer vi noget bureaukratisk sagsgang og noget bureaukrati, og dermed er det også et lille skridt i forhold til en afbureaukratisering.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget og står naturligvis til rådighed for besvarelse af spørgsmål såvel mundtligt som skriftligt, hvis det skulle ønskes.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-20:
Tak for det.
Set i lyset af ministerens kollegas tale kunne jeg godt tænke mig at høre om den diskussion, man netop har om satspuljen.
Det er jo en diskussion, vi har haft flere gange her i Folketingssalen, netop i forhold til rimeligheden i, om det er overførselsindkomsterne, der skal finansiere det.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ministeren agter at foretage sig.
Agter ministeren at henvende sig til sin ministerkollega, så man får en anden form for finansiering, så man ikke har en satspulje?
Kim Christiansen (DF), 2018-02-20:
Jamen generelt synes jeg ikke, der skal være undtagelser for nogen som helst former for hovedbeklædning.
Bekendtgørelsen siger, at på et kørekortbillede skal der ikke være nogen hovedbeklædning, sådan er det.
Men nu hører vi jo alle de her redegørelser fra ministeren om, at når bare det ikke lige dækker her og det ikke dækker alt for meget over øjnene og øjenbrynene, at man skal kunne se hagen og sådan noget.
Og der må jeg så nok sige, at sådan en kalot helt omme i nakken vel nok er noget af det mest fremkommelige i forhold til den redegørelse, vi fik fra ministeren.
Men generelt skal vi ikke tage de her religiøse hensyn, når det gælder sikkerhed og svindel med kørekort.
Jeg vil sige, at det nu altså ikke var undertegnede her, der startede en diskussion om spild af tid.
Jeg synes, at alle folkevalgte har ret til at fremsætte forslag og få dem behandlet seriøst og ordentligt i salen.
Det var jo ikke mig, der rejste tvivl om det faktum.
Min holdning er stadig væk, at der kan skabes tvivl om, om man kan identificere en person, når vedkommende har hovedbeklædning på, tørklæde, eller hvad det nu måtte være.
Og det er den tvivl, vi i Dansk Folkeparti gerne vil fjerne ved at fjerne de her, synes jeg, lidt underlige forbehold.
Reglerne må være ens for alle, også i Danmark.
Rasmus Prehn (S), 2018-02-20:
Så det, Dansk Folkeparti foreslår her i dag, er altså også, at man ikke må have en jødekalot på, hvis man får taget billede til et kørekort.
Skal det forstås sådan?
Sådan hører jeg ordføreren.
Kim Christiansen (DF), 2018-02-20:
Der står i forslaget, at der ikke skal tages religiøse hensyn, og så kan Rasmus Prehn jo tolke det, som han vil.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-02-20:
Jeg vil godt spørge hr. Kim Christiansen: Hvilken skade gør det, at folk har religiøs hovedbeklædning på?
Når man alligevel er i stand til at identificere dem, fordi ansigtet skal være frit,
hvad er problemet så egentlig?
Vi har det på den måde hos De Konservative, at hvis vi skal forbyde noget, skal det være, fordi det, vi forbyder, gør en eller anden form for skade enten på samfundet eller på andre mennesker.
Der må være et eller andet, som er et problem.
Hvad er problemet ved, at folk eksempelvis har en kalot på?
Kim Christiansen (DF), 2018-02-20:
Nu begynder selv De Konservative også at gå meget op i en kalot.
Det kan jo også være en fez, man har på hovedet, eller det kan være en kasket, fordi folk har deres egen lille religion, der gør, at det er betimeligt at gå med en kasket i bestemte miljøer.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-02-20:
Nej, det kan man altså ikke, hr. Kim Christiansen.
Man kan ikke vende tingene om på den måde og sige: Vi forbyder alt for en sikkerheds skyld, for det gør ikke nogen skade at lave et ekstra forbud.
Der skal være en begrundelse for, at man laver et forbud.
Som lovgiver har man et ansvar for at forsøge at holde mængden af forbud nede.
Man sidder ikke bare og laver forbud, fordi man tænker, at det ikke skader noget at forbyde det.
Kim Christiansen (DF), 2018-02-20:
Men lad nu det ligge.
Der er to elementer i det her, som jeg har gjort rede for, og det ene er selvfølgelig det sikkerhedsmæssige i, at man ikke skal kunne svindle med kørekortet, fordi hele ansigtet ikke kan ses.
Så kan det godt være, at der er nogle regler om, at man skal kunne se kindben og det ene og den andet.
Men har man eksempelvis et tørklæde på, vil det alt andet lige dække en del af ansigtet.
Det synes jeg bare ikke at der er nogen grund til.
Der er altid en mulighed for, at folk kan ligne hinanden en lille smule på nogle af ansigtstrækkene.
Vi forandrer os hele tiden.
Så jeg synes, at alene det at eliminere den her mulighed for snyd berettiger til en vedtagelse af sådan et forbud.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-02-20:
Hr. Kim Christiansen var inde med en kommentar til min ordførertale, og tak for det.
Jeg vil godt slå fast med syvtommersøm, at vi i Venstre har den dybeste respekt for alle de beslutningsforslag, der bliver fremsat her i salen, og som kan give anledning til en debat, og det gælder også det her forslag.
Mine bemærkninger om skæg og blå briller var mere sådan for at gøre grin med mig selv på en uhøjtidelig måde, så jeg vil godt slå fast, at vi skam respekterer forslaget, og at vi har forholdt os til det.
Men jeg vil godt gentage, at det, der er det centrale for os, jo er, at man kan genkende personen, der er på det her kørekort, således at politiet har mulighed for at kontrollere det.
Det er vel det, der er det centrale, og derfor vil jeg spørge hr. Kim Christiansen: Er ordføreren ikke enig i, er det centrale er, at man kan genkende personen og kontrollere, om det nu er den rigtige, der har det her kørekort, som der påstås, og at vi jo derfor ikke vil finde os i eksempelvis niqab og burka?
Kim Christiansen (DF), 2018-02-20:
Jo, selvfølgelig er det centralt, at man kan genkende personen, men det er jo netop det, vi rejser tvivl om.
Når der f.eks. er to søskende, der har et tørklæde på, så kan der faktisk være så meget lighed, at man ikke kan være sikker på, at det er den samme person.
Det borteliminerer man så ved at sige, at hovedbeklædning altså er hovedbeklædning.
Men der lægger vi os fladt ned og siger, at hvis man nu bare tror på et eller andet, så skal vi da dispensere fra det, og så må man næsten have hvad som helst på hovedet, bare det selvfølgelig ikke lige dækker ansigtet.
Men det må godt dække alt andet, og det synes vi bare er betænkeligt.
Det giver en mulighed for svindel, og det er den, vi gerne vil fjerne.
Men det er vi så ret alene om.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-02-20:
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførertalen og de uddybende mærkninger, hvor jeg stadig ikke har hørt noget belæg for, at det her beslutningsforslag har en nødvendighed.
Nu siger ordføreren for Venstre, at de har dyb respekt for alle beslutningsforslag, der bliver taget op og fremsat.
Men jeg har også dyb respekt for folkestyrets tid
De siger jo, at de på ingen måde vil tillade den her hovedbeklædning, hvis det var det, der var tilfældet.
Jeg medgiver, at man kan finde på nogle sjove tiltag.
Jeg ved ikke, om ordføreren kender til den østrigske Niko Alm, som havde en pastasi på hovedet på sit kørekortfoto, fordi hans religion foreskrev, at han skulle have det.
Det var fjollet, men man kunne stadig væk se hans ansigt.
Kim Christiansen (DF), 2018-02-20:
Jeg kan næsten forstå på hr. Roger Courage Matthisen, at det her mere eller mindre er spild af folkestyrets og Folketingets tid, sådan opfattede jeg det i hvert fald.
Så jeg synes måske, at man skulle forholde sig mere til indholdet i det her og ikke spørgsmålet om, om man, ikke nødvendigvis af religiøse årsager, men af politiske årsager, har en helt, helt anden holdning end Dansk Folkeparti.
Det er jeg jo slet ikke tvivl om at man har.
Det var jeg heller ikke, inden jeg kom herned i salen.
Så jeg havde ikke forventet at få opbakning fra hr. Roger Courage Matthisen.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-02-20:
Skal jeg forstå ordførerens svar sådan, at når Alternativet fremsætter ting, som man synes er spild af tid, er det derfor også okay, at man gør det?
Altså, anerkender ordføreren, at den lovgivning, vi har i dag, virker efter hensigten, det får vi besked om fra ministeren, det får vi besked om fra ministeriet, det får vi besked om fra de mennesker, der udøver lovgivningen?
Anerkender ordføreren det?
Andreas Steenberg (RV), 2018-02-20:
For nogle år siden – så vidt jeg husker – fik jeg en henvendelse fra en blind person, som var stærkt utilfreds med, at vedkommende ikke kunne få befordring, ligesom handicappede i øvrigt kan.
Jeg må indrømme, at jeg startede med at svare, at det da ikke kunne passe, og at det måtte vedkommende have misforstået, for jeg var af den opfattelse, at også blinde og svagtseende var en del af den ordning.
Det viste sig så, at det var mig, der tog fejl, og borgeren, der havde ret.
Det har ikke været sådan, at blinde og svagtseende var en del af den her ordning, hvor man kunne blive befordret.
Det bliver de så heldigvis nu med det her lovforslag, som min kollega har været inde på er en del af en satspuljeaftale, men som nu bliver til lov på Transportministeriets område.
Vi kan støtte lovforslaget.
Rasmus Prehn (S), 2018-02-20:
Tak, formand.
Lovforslaget her handler om at implementere det såkaldte NIS-direktiv, som er et EU-direktiv, der omhandler, at vi skal have den højest mulige sikkerhed i forhold til vores net- og informationssystemer, og her er det så på transportområdet, og det gælder altså hele vej-, bane-, luft- og havneområdet, hvor vi altså skal sikre os, at vi har det højest mulige sikkerhedsniveau, når det handler om de informationssystemer, vi arbejder med der.
Det synes vi fra Socialdemokratiets side er rigtig positivt.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi skal have størst mulig sikkerhed på det her område.
Vi ved, at vi lever i en tid, hvor netop informationssystemer kan være skrøbelige og være udsat for diverse angreb og andet, og bare det mindste problem kan få meget, meget voldsomme følger, så der skal bare være styr på det her område.
Der synes vi, at det lovforslag, der ligger her på transportområdet, ser fornuftigt ud, og at det trækker i den rigtige retning.
Vi må så, når vi læser de mange høringssvar, konstatere, at der er en række kritiske spørgsmål, en række kritiske bemærkninger, og det handler i høj grad også om den måde, man håndterer persondataspørgsmålet på – bl.a. er IT-Politisk Forening kritisk her – og så handler det også om, hvor store de administrative byrder er.
Når man læser lovforslaget, ser det ud, som om det er ret beskedent med de administrative byrder og de udgifter, der skulle være forbundet med det, men der er altså flere af høringssvarene, der er lidt kritiske.
Så derfor vil vi fra Socialdemokratiets side forfølge nogle af de spørgsmål, der er i høringssvarene, i udvalgsprocessen og blive klogere på det område, men tanken er, at det her er noget, som er så vigtigt, at vi selvfølgelig skal have implementeret det her, og derfor kommer vi til at støtte det her forslag i sidste ende.
Men vi skal igennem en grundig udvalgsproces på det her område for at være helt sikre på, at vi kommer ud i alle de hjørner, der bliver berørt i høringssvarene.
Kim Christiansen (DF), 2018-02-20:
Ganske som hr. Rasmus Prehn kan vi jo slet ikke være uenige i, at vi skal have størst mulig sikkerhed på de her områder og også inden for vores område, nemlig transportsektoren, som vi her berører.
Det er flysikkerhed, og i forslaget er også nævnt signalsystemet.
Vi kunne her komme med en sidebemærkning om, at her er vi i hvert fald i god tid, for det er jo blevet lidt forsinket.
Men når det så er sagt, handler det her om, at man øger sikkerheden og implementerer det her NIS-direktiv.
Men jeg vil også pointere, at det, jeg synes der mangler, er en konkretisering af, hvad det er for en organisation, der skal opbygges.
Hvad kommer det til at koste?
Det har jeg i hvert fald ikke kunnet læse mig frem til.
Og hvad er der af byrder for de implicerede firmaer, Naviair, DSB osv. osv.?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-02-20:
Tak for det.
Lovforslaget her har jo til formål, at vi fra dansk side lever op til EU's NIS-direktiv på transportområdet.
NIS står for net- og informationssystemer.
Det er jo i høj grad relevant, for som to ordførere allerede har været inde på, lever vi i en verden, hvor der er en trussel mod vores cybersikkerhed.
Vi har en meget stor dansk virksomhed, nemlig A.P. Møller - Mærsk A/S, der kan tale med om, hvad det betyder, når man bliver udsat for angreb, og hvad det kan koste.
Så der er ingen tvivl om, at det er højst relevant, at vi også inden for transportens virksomheder er meget opmærksomme på den risiko, der er, og at vi også har en struktureret tilgang til, hvordan vi håndterer det.
Så det er et lovforslag, som Venstre bakker varmt op om.
Det skal ikke være således, at Danmark er det svage led i kæden, når det gælder it-sikkerhed på europæisk og globalt niveau.
Så vil jeg i øvrigt også bemærke, at jeg i det hele taget tror, at vi kommer til inden for de forskellige områder af vores samfund at være mere opmærksom på sikkerhed også i vores kommunikation.
Der er altså nationer, som bruger rigtig, rigtig mange ressourcer på at opbygge en offensiv kapacitet, bl.a. Rusland, og det er vi nødt til at gardere os imod, også inden for transportområdet.
Venstre støtter lovforslaget.
Villum Christensen (LA), 2018-02-20:
Danmark er et af de mest digitaliserede lande i verden, og det giver os en lang række fordele, men det gør os selvfølgelig også sårbare.
Sidste år så vi, hvordan et cyberangreb lammede en af de største virksomheder i landet, nemlig A.P. Møller - Mærsks forretninger, som lå stille i flere dage.
Det er ikke kun private virksomheder, som er i en udsat position.
Vores offentligt ejede infrastruktur er i høj grad også digitaliseret, og derfor er risikoen for cyberangreb også høj her.
Det kan være svært at forestille sig konsekvenserne, hvis Københavns Lufthavn eller Banedanmark lammes, sådan som A.P. Møller - Mærsk blev det sidste år.
Derfor skal vi sikre os, at operatørerne af vores infrastruktur lever op til nogle præcise standarder, når det handler om at håndtere disse risici.
Det mener vi at lovforslaget her bidrager til, og derfor støtter vi forslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-02-20:
Tak for det, formand.
L 135, net- og informationssystemer.
Det er også vigtigt, at det bliver implementeret.
Jeg synes, at alle mine kollegaer har ridset op, hvorfor det er vigtigt, og også den historik, vi har i Danmark, om, at den økonomi, vi har, vurderes at være den fjerde mest udsatte i verden for cyberangreb.
Så lad mig bare gå direkte til vores bekymringer.
Regeringens implementering er vi kritiske over for.
Det drejer sig hovedsagelig om placeringen af CSIRT hos Center for Cybersikkerhed, som ligger hos FE, altså Forsvarets Efterretningstjeneste.
Som det er sagt tidligere, er Forsvarets Efterretningstjeneste generelt undtaget lovgivning om datasikkerhed, som der netop stilles krav til i direktivet.
Det undrer vi os over.
Implementeringen går derfor direkte imod direktivet.
Det undrer vi os over.
Det skal vi være opmærksomme på.
Vi må stille nogle spørgsmål sammen med S og de andre partier.
Derfor er det ikke klart, hvilken vej Alternativet vil gå i forhold til L 135, om vi kan være for eller imod.
Vi er nødt til at få afklaret det her med gennemsigtigheden.
Det tror jeg er en af vores største udfordringer i forhold til vores digitaliserede samfund.
Det er vigtigt at have fokus på vores datasikkerhed.
En anden anke er, at lovforslaget lægger op til, at ministeren har mulighed for at dele sikkerhedshændelser med befolkningen, hvis særlige omstændigheder ikke er til stede.
Igen i forhold til øget åbenhed: Mulighed for at dele – hvorfor er det ikke ministerens pligt at underrette offentligheden, hvis særlige omstændigheder ikke er til stede?
Så for at opsummere er vi meget positive over for direktivets hensigter, men vi mener ikke, at de hensigter bliver anerkendt og overholdt i regeringens lovforslag, og det bliver vi nødt til at tale om.
Det var ordene.