runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2023-04-28:
Tak for det.
Jeg vil gerne vende tilbage til det spørgsmål, jeg stillede ministeren indledningsvis, for det virkede på ministeren, som om jeg havde misforstået det.
Når vi taler migration og migrationspres, er det jo sådan, at det henhører under ministeren, hvis ikke det bare handler om, at politiet skal stå ved grænsen, men hvis vi skal have en ny lovgivning, som sikrer, at vi kan sende folk til en asyllejr i et tredjeland eller til og med afvise folk, så er det ny lovgivning, der skal til.
Jeg har prøvet at finde ud af, hvad det er, ministeren og regeringen vil gøre helt konkret, når migranterne bevæger sig op mod Danmark.
Hvad vil man gøre?
Hvordan vil man på ministerens område sikre, at vi ikke står i samme situation som i 2015?
Pernille Vermund (NB), 2023-04-28:
Jeg siger meget gerne, som jeg også sagde i talen, at der – heldigvis for det – jo er folk, der er kommet hertil fra Stormellemøsten, som er gode danske medborgere, har taget vores værdier til sig og lever, som de fleste gør i Danmark.
Det ændrer ikke ved, at der i islam og særlig den politiske del af islam er totalitære træk, som gør, at det undergraver friheden og undergraver demokratiet, uanset hvor den her politiske del af islam vinder frem, og at der også i den muslimske kultur er nogle traditioner og nogle normer, som er meget langt fra de danske.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-28:
Tak for opremsningen igen.
Det var ikke så meget det, jeg bad om.
Jeg spurgte bare, om fru Pernille Vermund kunne overveje at karakterisere de lande eller de grupper som det, de er, ekstreme, autoritære og fundamentalistiske, når problemerne bliver omtalt, i stedet for blot at referere til en religion, som af millioner af mennesker i verden praktiseres fuldstændig fredeligt i ligeværdige og ligestillede ægteskaber uden vold og uden kriminalitet.
Kunne fru Pernille Vermund overveje det i sine taler?
Pernille Vermund (NB), 2023-04-28:
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at uanset om man ser på situationen i Danmark, i andre europæiske lande eller til og med i Stormellemøsten, er det her problemer, som er knyttet stærkt til både den muslimske kultur og den politiske del af islam.
Det er dér, de store problemer er.
Vi kan se, også i Stormellemøsten, at den islamiske vækkelse jo har taget frihed og demokrati fra lande, som tidligere har været spirende demokratier og måske til og med har været i nærheden af noget, som kunne virke lidt vestligt.
Den islamiske vækkelse er et stort problem i Stormellemøsten, i Europa og ikke mindst i Danmark.
Og det er et problem, ikke mindst i Danmark i de familier og i de miljøer, hvor man har børn, som vokser op, og unge kvinder, der vokser op med danske værdier og pludselig bliver tvangsgift med en fætter eller en slægtning fra et hjemland; kvinder, der bliver sat tilbage som måske 30-årige.
Nu er det hjem bag kødgryderne, for det siger vores muslimske kultur, og hele resten af familien og slægten står bag os i presset for, at vi skal leve, som man gør i Stormellemøsten.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-28:
Tak for det.
Jeg bemærkede, at fru Pernille Vermund bruger ordene islam og muslimer, når fru Pernille Vermund omtaler vold, kriminalitet og kvindeundertrykkelse.
Nu har jeg været på en del rejser rundt i verden, og jeg er stødt ind i og har hørt om ekstreme buddhistiske, hinduistiske, jødiske og kristne grupper, der praktiserer ekstrem kvindeundertrykkelse, begår kriminelle handlinger og udøver vold mod egne medlemmer og andre.
Kunne det være en god idé, hvis fru Pernille Vermund brugte ordene ekstrem og fundamentalistisk sammen med ordene islam og muslimer, når problemerne af den karakter og den voldsomhed bliver omtalt?
Pernille Vermund (NB), 2023-04-28:
Jamen det vil jeg gerne fortælle.
Så for os er det helt afgørende, at retssikkerheden er på plads her, og det er også helt afgørende, at når vi ser på systemet generelt, med de regler, der i dag, så kan vi jo se, at der er en kultur – hvis man kan sige det sådan – blandt sagsbehandlerne, som gør, at når skolerne indberetter indvandrerbørn og indvandrerbørns problemer i familierne, bliver de her problemer ikke løst.
Så vi er bange for, at det ender i flere forkerte tvangsfjernelser, og at det reelle problem, vi står med, ikke bliver løst.
Frederik Vad (S), 2023-04-28:
Det er jo sjældent, man hører, at ordføreren ikke har lyst til at tage de skrappeste midler i brug, og jeg forstår ikke, hvorfor det lige præcis er her, man tøver.
For ordføreren har jo ret i meget af det, ordføreren sagde i sit svar, nemlig at der er steder, hvor lovgivningen ikke bliver fulgt i dag.
Vi har en berøringsangst over for de her familier i store dele af systemet, og det ændrer den her lov ikke på.
Og vi ved jo fra mange af de her indvandrerfamilier, at der er en masse søskende, som i dag ikke har de samme rettigheder, som barnets lov vil give dem, og derfor forstår jeg ikke, hvorfor Nye Borgerlige ikke lader det hensyn lige være det, der gør, at I træder fuldt ind i diskussionen om barnets lov og bakker op om den.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-28:
Jo, det vil jeg rigtig gerne.
Jeg synes faktisk, det er en ekstremt vigtig debat, som jeg også har prøvet at rejse tidligere.
For jeg må erkende, at da statsministeren i sin tid i sin første nytårstale omtalte det her, var jeg på lange stræk enig i, at der er familier, hvor der ikke bliver grebet ind i tide.
Men jeg ved også, at der er familier, som oplever det helt fatale at få tvangsfjernet deres børn, uden at det er berettiget.
Jeg skal ikke kunne sige, hvad der er værst for en familie, eller hvad der værst for et barn, men det er jo en utrolig hårfin balance.
Når vi allerede i dag ved, at der med de nuværende regler skal langt flere indberetninger til, før man handler, når det handler om hjem med ikkevestlig baggrund, end der skal, når det handler om danske familier, så er det jo et tegn på, at der er nogle folk, nogle sagsbehandlere derude, som måske har noget berøringsangst og tænker: Sådan gør man i de kulturer, og så er det sådan, det er.
Og jeg kan godt forstå det.
Jeg kan godt forstå, at man tænker: Dem om det – det er inden for privatsfæren.
Dilemmaet er bare, at det går ud over børnene, og vold avler vold.
Så jeg tror, at vi med mindre skrappe midler end det, der er lagt op til i barnets lov, kan løse nogle af de meget ekstreme problemer, der er, uden at det går ud over de danske familier, som vi ser komme i klemme i dag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-28:
Man fristes jo helt til at citere det gamle digt af Valdemar Rørdam: Vi ved, et fjeld kan sprænges, og tvinges kan en elv, men aldrig kan et folk forgå, som ikke vil det selv.
Det synes jeg jo siger noget om det, der er sket i Danmark, og som sker i mange andre lande, hvor man siger: Vi har en kultur, vi holder af, og den ønsker vi at bevare.
Det synes jeg sådan set der er stor opbakning til her i Folketinget i dag også.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-28:
Tak til ministeren for gode svar, synes jeg, og meget ordentlige og gode budskaber.
Men jeg hæftede mig ved én ting, og det var faktisk ikke Radikale, det gik ud over.
Ministeren sagde det her lidt hypotetiske med, at hvis Enhedslisten og Alternativet selv oplevede den politik, de gik ind for, så ville de ikke gå ind for den mere.
Så det kunne jeg godt tænke mig at bore lidt i og spørge ministeren: Hvis ministeren nu selv oplevede den politik, som ministeren går ind for, ville han så stadig væk gå ind for den?
Og jeg vil spørge helt konkret.
Nu er ministeren jo godt og lykkeligt gift, ved jeg, men hvis ministeren ikke var det og f.eks. på en rejse til udlandet, lad os sige til Rwanda, blev forelsket og gift og derefter ikke kunne bo med sin ægtefælle i Danmark og måske måtte gå af som minister og flytte til Tyskland, ville ministeren så stadig væk gå ind for den politik?
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-28:
Tak for det.
At mange lejere derude, både i det private og i det almene, er hårdt presset, tror jeg vi alle sammen er enige om, og at det også er en rigtig god idé at komme med en hjælpende hånd.
Landsbyggefonden er jo bygget op af lejernes egne huslejeindbetalinger.
Når vi f.eks. hjælper folkepensionister, førtidspensionister og andre, gør vi det jo i fællesskab over skatten, så de bredeste skuldre bærer det tungeste læs, men med det her lovforslag lader man sådan set de smalleste skuldre bære det tungeste læs, nemlig ved, at lejerne selv skal finansiere det, og vi ved, at dem, der bor i de almene boliger, er nogle af dem med de allerlaveste indkomster i Danmark.
De skal så selv finansiere hjælp til sig selv – hvorfor det?
Thomas Monberg (S), 2023-04-28:
Det er lidt af en debat at komme efter her min anden gang på talerstolen, må man sige.
Det er så meget, forbrugerpriserne steg i 2022.
Det er en konsekvens af den tårnhøje inflation, der har raseret igennem hele Europa.
Inflation rammer utrolig skævt og giver utrolig mange følger for de hårdest ramte familier i vores samfund.
Det tror jeg at vi er mange der er enige om.
Heldigvis deler mange partier herinde min, Socialdemokratiets og regeringens holdning.
Derfor er jeg utrolig glad for, at vi kan hjælpe disse mennesker.
Vi står her i dag og har dette lovforslag på dagsordenen for at hjælpe familier og enlige.
For bliver en person eller en familie først udsat af en almen bolig, er fremtidsudsigterne dystre.
Familier med børn kan ende i hjemløshed eller med tvivlsomme boligforhold med andre ting til følge som skoleskift, at miste venner og, ja, endnu flere og værre ting, der kan traumatisere børn og familie.
Lovforslaget foran os handler konkret om udmøntning af nogle af de midler, der indgik i aftalen om inflationshjælp fra februar tidligere i år.
Det drejer sig om prioriteringen af 350 mio. kr. fra Landsbyggefonden, der skal gå til midlertidige huslejenedsættelser i de hårdest ramte almene boligafdelinger, hvor lejerne har lave indkomster og lave rådighedsbeløb.
Lovforslaget er en justering af de regler, som Landsbyggefonden giver huslejenedsættelser efter, således at Landsbyggefonden kan støtte med de aftalte 350 mio. kr. plus 10 mio. kr. til økonomisk rådgivning af udsætningstruede lejere.
For dette lovforslag er ligeledes med til at modvirke risikoen for, at der sker en stigning af udsættelser i almene boligafdelinger.
For en udsættelse af en lejer betyder typisk, at boligafdelingen vil opleve stigende udgifter, som de andre beboere i afdelingen er med til at dække.
Det her er ikke første gang, vi tager afgørende skridt for at hjælpe danskere i en svær situation.
Vi har gjort det før, både med ældrechecks, huslejeloft og meget mere.
Det er noget, der udligner inflationens konsekvenser, og som vi i Socialdemokratiet er stolte af.
Vi står i en tid, hvor udefrakommende kriser vender op og ned på vores hverdag.
Og i tider som disse skal vi vise solidaritet, sammenhold og handlekraft.
Det viser vi med dette lovforslag, som giver en håndsrækning til de lejere, som er hårdest ramt af inflationen.
Derfor skal der også lyde en stor tak til alle de partier, der har været med til at løfte den her opgave og forhandle det her igennem.
På grund af dette kan jeg klart sige, at Socialdemokratiet støtter dette forslag.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-28:
Nej, jeg mener ikke, at vi har for få, men jeg mener også, at hvis spørgeren ser på det generelle billede i Europa lige nu, er det svært at finde et land, der har bedre styr på det, end vi har; det er det.
Altså, vi repatrierer 400-500 om året, og vi har 1.000-1.400, der får asyl.
De tal kan du stort set ikke finde nogen i Europa der ikke gerne ville bytte med, og det er det billede, der er det generelle.
Så er det rigtigt nok, at selvfølgelig er der altid en risiko for, at der kommer flere til landet, men vi har helt anderledes styr på det, end vi havde i 2015.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-28:
Nej, nej, og det forklarer selvfølgelig også en masse.
For hele dagen i dag er gået med at fortælle om alle de her problemstillinger.
Nu siger ministeren så, at vi herinde demokratisk kan vælge, om der er for mange eller få, og så må man jo konkludere, da vi ikke kan få en eneste ting at vide om, om der kommer hegn, eller hvad ministeren har tænkt sig at gøre, hvis der kommer en ny flygtningestrøm, at på trods af al den gode snak og den der lidt rundesnak, der foregår herinde, lige så snart politikere går på talerstolen, mener Socialdemokraterne teknisk set, at vi har for få.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-28:
Det, jeg siger nu, er ikke det, der blev sagt i 2015, og det er særlig ikke det, som blev gjort i 2015.
Den situation, der var dengang, var en situation, hvor vi havde svært ved at sende folk hjem, og hvor der ikke var en samlet vej, fra man får en afvisning i Flygtningenævnet, og til man kommer hjem.
Det er det, vi har gjort nu.
Det er derfor, jeg uge for uge modtager delegationer fra stort set alle andre europæiske lande, som spørger mig, hvordan vi er lykkedes med at få folk sendt hjem, og hvorfor vi kan sende folk hjem til nogle lande, som mange andre har enormt svært ved at sende folk hjem til.
Det er jo det, der er essensen af det.
Essensen er, at herinde i Folketinget beslutter vi nogle ting omkring, hvem der har lov til at blive i Danmark, og hvis man synes, det er for mange eller for få, kan man gå herned og stemme noget igennem.
Men det må jo ikke være sådan, at når man har vedtaget noget herinde, er der en bagvej, som handler om, at vi gør det særlig bekvemt, eller at hvis folk venter længe nok, kan de få en opholdstilladelse alligevel.
Det skal besluttes demokratisk.
Det må være det, der er udgangspunktet, og det kan jeg heller ikke forestille mig Nye Borgerlige er uenige i.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-28:
Tak for det.
Man kan sige meget om ministeren, men jeg tror, det kommer fra et godt hjerte, men meget af det bliver også sådan en omgang rundesnak, når ministeren bliver stillet spørgsmål.
Jeg vil godt vende tilbage til et tidligere spørgsmål, der blev stillet.
Men er det så ikke rigtigt forstået, at det, der kommer til at ske, altså det, der bliver resultatet af det, såfremt der kommer en flygtningestrøm som i 2015, igen er lejre herhjemme, centre med dem, indtil deres sager er færdigbehandlede?
hvis vi så fortsætter ud ad den tangent, sender vi dem ikke hjem, når sagerne er færdigbehandlede, for det har de ikke lyst til.
For det er jo det, der er holdningen nu og har været det siden 2015.
Der er sag på sag, hvor folk ikke sendes hjem, fordi de ikke har lyst til det.
Der er ikke noget hegn, der er ingenting, og vi skal behandle sagerne.
Er det ikke rigtigt forstået, at det, som ministeren siger nu, er nøjagtig det samme som det, der skete i 2015: en masse snak, som ender i lejre?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-28:
Altså, jeg tror ikke, der er nogen, der har stemt på Socialdemokratiet, som er i tvivl om, at vi gerne vil det her.
Og jeg vil sige, at man godt kan aflæse i sin indbakke, når folk er sure over noget, og når man går ned ad Ahlgade i Holbæk, får man det også at vide, hvis der er noget, vi har gjort, som folk synes er råddent.
Og jeg vil sige, at det ikke er det, jeg oplever.
Susie Jessen (DD), 2023-04-28:
Men er ministeren ikke også enig i, at man lidt stikker sine vælgere blår i øjnene, når man inden valget står og siger, at man kan finde en løsning inden for ét år – altså en national løsning – og at man efter valget står og svinger lidt mellem, om det er 5 år, eller om det overhovedet kan lade sig gøre?
Vi hører også nede fra EU, at der er mange, der ikke er med på den her vogn.
Så spørgsmålet er, om det overhovedet bliver til noget.
Altså, er det ikke at love sine vælgere for meget før valget, men at der så er kommet nogle partier med, bl.a. Moderaterne, der har en helt anden tilgang til det her, og som har fået lidt for meget at skulle have sagt?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-28:
Den bedste måde at gøre det på vil jo være på EU-plan, altså at vi sørger for, at der ikke er nogen, der kan komme over Middelhavet støttet af menneskesmuglerne, hvor mange dør undervejs; at vi siger, at alle, der vil ind i Europa, må stille sig op i den kø, der er et sted, og så må man sige, at dem, der har behov for beskyttelse, så bliver fordelt på den måde, som nu giver mening.
Altså, det er en meget mere retfærdig model – det er en model, som mange andre vestlige lande enten arbejder med eller nærmest allerede har, og der tror jeg, at udgangspunktet for vores idé dengang i 2018 var at lave det fælleseuropæisk.
Jeg er enig i, at det selvfølgelig har et længere aftræk, end hvis man lavede en rent dansk løsning, men det er også en bedre løsning, end hvis man lavede en dansk løsning.
Og det, vi ser i øjeblikket, er, at der er en række europæiske lande – også lande, som vi normalt sammenligner os med; på det seneste eksempelvis Holland – som siger: Det her synes vi faktisk er en god idé.
Altså, lad os prøve at se, om vi kan lave det på EU-plan, ligesom man gjorde med Tyrkiet i 2016.
Susie Jessen (DD), 2023-04-28:
Ministeren skal roses for hans gode fortællergen – vi sidder jo alle sammen her og drømmer os tilbage til fabrikkerne eller slagterierne i 1960'erne, hvor de alle sammen sad i kantinen og sad hver for sig og ikke havde deres koner med og sådan nogle ting.
Men jeg synes også nogle gange, at Socialdemokratiet har en tendens til at lave lidt om på historien og på, hvordan det rent faktisk var.
Jeg tror, vi er nogenlunde jævnaldrende, men jeg kan godt huske Thorning-Østergaard-tiden, og den var ikke rar – der var rigtig mange udlændingelempelser til stor skade for Danmark.
Og det var først meget sent, at Socialdemokratiet faktisk adopterede Dansk Folkepartis udlændingepolitik på baggrund af nogle fokusgrupper, de havde lavet.
Men når det er sagt, vil jeg bare lige påpege det her med Rwanda.
For vi kan godt være enige om, at alle de her stramninger betyder noget for helheden, altså hvor mange folk der søger hertil, og der har man jo parkeret Rwandaløsningen i EU nu.
Først sagde ministeren, at det kunne blive en realitet inden for et år – det sagde han før valget.
Så var det 5 år, og nu ved vi jo slet ikke, om det kommer til at ske.
Så er ministeren ikke enig i, at det her er den forkerte vej at gå, hvis vi gerne vil passe på Danmark?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-28:
Jeg kender ikke specifikt EU-reglerne i detaljer.
Men jeg vil umiddelbart sige, at jeg synes, det er godt, at vi har stramme regler for familiesammenføring.
Og det tror jeg er sundt.
Men med det sagt er jeg jo enig i, at vi har nogle knaster, der skal slibes ned, og det kommer vi med et forslag på inden alt for længe.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-28:
Jeg vil gerne komme med den erkendelse, at vi selvfølgelig også har udviklet vores politik over tid og i erkendelse af nogle af de fordringer, vi har haft.
Men mere konkret og knap så polemisk vil jeg spørge: Kunne det så ikke give god mening, at vi simpelt hen tilsluttede os EU-reglerne, når det gælder ægtefæller og familiesammenføring, som handler om, at man skal kunne forsørge sin partner, at man ikke må være kriminel, og så kan man bo med den, man elsker, i det EU-land, hvor man gerne vil?
Det ville jo gøre det meget enkelt, og man ville undgå de her uheldige sager, hvor et australsk-tysk ægtepar kan flytte til Danmark, men et dansk-australsk ægtepar ikke kan.
Ville det ikke give god mening at tilslutte os EU-reglerne?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-28:
Så skulle jeg finde en partner under 24 år, selvfølgelig, i Rwanda.
Jeg tror, jeg nogenlunde kan bestå kravene for familiesammenføring, men jeg er med på, at der har været skøre sager.
Det erkendte vi allerede i den gamle regering.
Det er noget, vi er på vej med at lave lovforslag på, fordi vi ser folk, som bliver klemt i det her.
Og jeg tror, det er vigtigt at spole tiden tilbage til netop 00'erne, da man lavede familiesammenføringsændringerne.
Der var det jo også en erklæret hensigt fra den daværende regering med Venstre og Konservative, at det ikke måtte ramme danskere, der finder en ægtefælle i udlandet.
Altså, det skulle være for at stoppe alle de her proformaægteskaber, og hvad der ellers var.
Og det tror jeg da er vigtigt at holde fast i.
Nu nævnte jeg ikke De Radikale, det kunne jeg godt have gjort, men jeg vil sige, at jeg mener det meget ærligt, altså at
hvis man havde en politik som f.eks. i Sverige, hvilket jo ville have været resultatet, hvis man havde fulgt det, som Enhedslisten og Alternativet og måske også De Radikale har stemt for gennem årene, så tror jeg, man ville sige: Arh, det her er gået for vidt.
Frederik Vad (S), 2023-04-28:
Jeg var her i salen, da vi førstebehandlede barnets lov, og nu tog fru Pernille Vermund selv barnets lov op i sine spørgsmål undervejs her i debatten.
For mig er barnets lov også udlændingepolitik, for rigtig mange af dem, som vokser op i familier, hvor forældrene ikke kan tage vare på dem, er jo børn med anden etnisk baggrund.
Og noget af det, vi gør med barnets lov, er jo at indføre obligatorisk søskendeundersøgelse.
Derfor kan det undre mig, at de der meget konservative principper om familiens frihed og hensynet til forældrene hos Nye Borgerlige overtrumfer det, at der er rigtig mange indvandrerbørn derude, der skal have et nyt hjem, hvilket de får mulighed for at få med den her lov.
Vil ordføreren ikke uddybe, hvorfor ordføreren både mener, at vi skal gøre noget mere for denne gruppe børn, og samtidig er imod barnets lov?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-28:
Ja, det er jeg enig i.
Jeg er bare uenig i løsningen.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi har et kæmpemæssigt retssikkerhedsmæssigt problem.
Det er regeringen enig i, og det er derfor, vi har skrevet nogle ting ind i regeringsgrundlaget.
Det er i øvrigt derfor, vi behandler barnets lov i øjeblikket; det er jo for at spænde bardunerne.
Så det er bare for at sige, at jeg er fuldstændig enig i karakteristikken af problemet.
Det er ikke den del, vi er uenige om.
Det, vi er uenige om, er, hvorvidt vi skal spise borgerne af med at sige, at løsningen på de her problemer er at lave en forvaltningsdomstol, i stedet for at erkende, at dem, der har ansvaret for, at det er på den måde, er os.
Katrine Daugaard (LA), 2023-04-28:
Vi har jo flere gange inden for den seneste tid diskuteret det her med, om lovgivningen er god nok, bl.a. på anbringelsesområdet.
Vi kan jo se på Børnesagsbarometeret, at i 45 pct. af børnesagerne afholder man ikke den her lovpligtige børnesamtale.
I 65 pct. af børnesagerne overholder man ikke de lovpligtige tidsfrister.
Det er jo der, hvor ministeren nu selv har mulighed for at lave en ny meget stor og omfattende lov, som jeg jo så går ud fra at ministeren mener er til det bedre, og fjerne de her ting.
Det vil da give færre sager til Ankestyrelsen.
Men du kan også finde år, hvor Ankestyrelsen omgør op imod halvdelen af alle handicapsager.
Så der er jo i hvert fald et stort problem med at overholde lovgivningen derude.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-04-28:
Jamen det er jo ikke den del, vi er uenige om.
Altså, Ankestyrelsen kan jo hjemsende sager og kan sanktionere, i forhold til at her er der ikke gjort det, der skulle gøres.
Vi har et sanktionssystem.
Det er slet ikke den del, der står til diskussion.
Det står heller ikke til diskussion, om vi synes, det er en god idé, at retssikkerheden skal være i orden eller ej.
Jeg tror bare ikke på den der meget amerikaniserede variant, hvor man skal retssage sig ud af, at man fundamentalt set ikke har en ordentlig lovgivning.
Så min analyse af problemet er simpelt hen anderledes.
Vi er enige om, at retssikkerheden skal være væsentlig højere; vi er enige om, at der selvfølgelig skal kunne sanktioneres; vi enige om, at der selvfølgelig skal være et sted, man kan klage.
Men til det at tro på, at en forvaltningsdomstol skulle være den hellige gral, vil jeg sige, at jeg ikke tror på det.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-28:
Jamen jeg synes, det er en illusion, at det kan gøres på den måde.
I løbet af de sidste 10 år har der været 500.000 klager til Ankestyrelsen, og 100.000 er omgørelser, og det er de borgere, der orker at klage.
Altså, når vi sammenligner med resten af Europa, kan det da ikke passe, at de har en ringere retssikkerhed alle sammen, når de har en forvaltningsdomstol.
Det her handler jo ikke bare om at klage.
Det handler om at få omgjort forkerte beslutninger og sørge for, at det offentlige bliver sanktioneret, så de ikke gentager det.