runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2022-02-23:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Hvis vi ikke handler politisk, vil centraliseringen af studerende i de største byer fortsætte, og det vil betyde lukninger af regionale uddannelsestilbud, som forsyner erhvervsliv og velfærdstilbud i hele Danmark med arbejdskraft.
Der findes it-rettede uddannelser på en række institutioner, ikke kun på ITU, og flere af dem har i dag ledige pladser.
Der er behov for de kompetencer.
ITU og de øvrige videregående uddannelsesinstitutioner i de største byer er blevet bedt om at komme med deres bud på, hvordan de kan reducere antallet af pladser i de fire største byer med 5-10 pct.
Det kan de gøre ved enten at flytte pladser ud af de fire største byer og placere dem andre steder eller ved at nedskalere optaget.
Jeg vil i forlængelse af det gerne bruge anledningen til at korrigere en udtalelse fra spørgerens politiske leder, fru Sofie Carsten Nielsen, som i spørgetimen i Folketingssalen forleden udlagde det, som om ITU som følge af aftalen vil lukke uddannelser.
Det er ikke tilfældet.
Uddannelsesinstitutionerne har afleveret deres bud på, hvordan de kan bidrage til aftalens målsætninger.
Nu drøfter vi i aftalekredsen, hvordan den endelige model skal skrues sammen – jeg kommer faktisk lige fra et møde i den kreds – og både i aftalens tekst og i den implementeringsopgave, vi har lige nu, er der fokus på it-uddannelser og det formål at sikre et bredt udbud af efterspurgte it-uddannelser i Danmark.
Tak for ordet.
Katrine Robsøe (RV), 2022-02-23:
Tak for det.
Nu er det jo regeringen, der har foreslået, at op til 10 pct. af uddannelsespladserne i de fire største byer skal flytte eller lukke, og da en rigtig, rigtig stor del af dem ikke kan flytte, så medfører det jo lukning af uddannelsespladser.
Det synes jeg ikke helt overraskende, for det tror jeg er sagt meget tydeligt fra min side, er en rigtig, rigtig dårlig idé.
Jeg har dog ikke fået svar på, hvorvidt Socialdemokratiets minister mener, IT-Universitetet i København bør lukke pladser, og det var sådan set det, jeg spurgte om.
Jeg synes, at den socialdemokratiske minister bør give et svar på, hvad ministeren mener.
Det er trods alt på baggrund af den ambition, at man i aftalen, som Radikale Venstre jo af gode grunde ikke er med i, er kommet frem til, at de her pladser skal lukke.
Så vidt jeg husker det, henviste fru Sofie Carsten Nielsen i spørgetimen til en udtalelse, der var kommet ganske kort tid inden.
Hun henviste til, hvad hun selv sagde tidligere, nemlig at de lukker uddannelsespladser.
Så jeg tror, man skal passe på med at gerne ville gøre det til en ting fra uddannelses- og forskningsministerens side, medmindre vi skal have en rigtig træls diskussion, der handler om, at bare folk kommer til at sige noget forkert, så er det åbenbart noget, en minister skal stå hernede og gøre sig populær på.
Jesper Petersen (S), 2022-02-23:
Jeg har ikke det fjerneste imod at tage en politisk diskussion om den aftale.
Jeg synes, den er ekstremt vigtig.
Den er vigtig for, at unge i Danmark får gode uddannelsesmuligheder, uanset hvor de kommer fra.
Så har vi et behov for at se på it-kompetencer, og der er det jo ikke mindst et spørgsmål om at få flere til at søge de uddannelser, for der er ledige pladser i dag på it-uddannelserne, og det er der også på andre meget vigtige og meget efterspurgte uddannelsesområder, hvor vi har behov for at flere simpelt hen vil søge ind.
At der er et særligt fokus på ITU og de uddannelser, de udbyder, forsøgte jeg at sige lidt om i min indledning, og jeg kan bare igen bekræfte, at det absolut også er noget, der indgår i diskussionerne i den aftalekreds.
Hvordan det ender, er det for tidligt for mig at sige her.
Katrine Robsøe (RV), 2022-02-23:
Tak for det.
Mener ministeren, at ITU bør lukke 5-10 pct. af deres pladser i København, og hvordan forholder ministeren sig til bekymringerne fra erhvervslivet, der har stor efterspørgsel efter dimittender fra ITU?
Det er helt korrekt, at vi i Det Radikale Venstre også synes, at uddannelse har en enorm værdi for vores samfund og for det enkelte menneske, og vi synes også, at det giver god mening, at man har en chance for at kunne komme til at bruge de kompetencer, man lærer i sine uddannelser, når man får et arbejde.
Men jeg vil gerne spørge, om ministeren mener, at 86 studiepladser skal lukke på IT-Universitetet.
Jesper Petersen (S), 2022-02-23:
Regeringen er optaget af, at vi får flere til at tage it-rettede uddannelser.
Det kan være på ITU, det kan også være andre steder.
Uden at sige for meget kan jeg godt sige, at der er et særligt fokus og en særlig opmærksomhed på ITU i den kreds af partier, der nu drøfter implementeringen af aftalen.
Den kommer også fra mit eget parti, hvor vi er meget opmærksomme på de her kompetencer.
Og så synes jeg, at nuancen til diskussionen altså hører med, at der også i dag sker begrænsninger på optag på visse uddannelser, som også spørgerens eget parti står bag, fordi det jo handler om, at man også skal kunne få arbejde bagefter.
Katrine Robsøe (RV), 2022-02-23:
Så vil jeg egentlig gerne give ministeren mulighed for at komme med en lille uddybning i forhold til de tanker, som ministeren kunne gøre sig, med hensyn til hvordan en fremtidig karakterskala skal se ud og kan se ud, når nu vi gerne vil løse nogle af de udfordringer med, at der er for få muligheder på midten.
Jeg hørte også i ministerens indledende bemærkning, at ministeren er åben over for, at der muligvis også er for få i toppen og bunden.
Jesper Petersen (S), 2022-02-23:
Både i aftalens tekst og også i den implementering, der foregår der nu, er der en drøftelse specifikt af IT-Universitetet, og der er blevet bedt om, at der skal være et hensyn til uddannelser på det område, når man kommer med sine planer som institution, der er meldt ind til os politikere.
Og vi har en drøftelse, der også handler om ITU, og vi er som regering interesseret i at få flere med de uddannelser.
Jeg synes bare, det er nødvendigt også her at få sagt, at der jo allerede i dag foregår en dimensionering af uddannelser på IT-Universitetet, for det er ikke dem alle, der har fuld beskæftigelse, og det er jo en dimensionering, som fru Sofie Carsten Nielsen som minister og Katrine Robsøes eget parti står bag.
Så partiet er jo selv med til at begrænse optag på uddannelser på IT-Universitetet, men det er bare med en anden begrundelse og med et andet ophæng.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-02-23:
Jamen det vil jeg tage med tilbage til den revidering, vi skal lave på et tidspunkt, og så vil jeg sige, at hvis der er nogle, der lytter med og overvejer at flytte til Dybvad, så er det altså ikke selve skolen i Dybvad, der er faldefærdig, for det er altså en gammel privatskole.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-02-23:
Det er hårdt nok at skulle vige pladsen for SF, men sådan må det jo være, når det skal gå i rækkefølge.
Mit spørgsmål til ministeren lyder: Hvilke overvejelser gør ministeren sig over, at kommunerne angiveligt mener, at det ikke er muligt for kommunerne at skride ind vedrørende bygninger, der enten udgør farer for omgivelserne eller ikke fremstår i sømmelig stand?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-02-23:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg kan selvfølgelig ikke tage fat i de enkelte sager, men jeg kan redegøre for den generelle politik på området.
I byggeloven kan kommuner stille krav til bebyggelsen og til de omkringliggende arealers stand.
De bestemmelser gælder, uagtet hvad ejendommen i øvrigt benyttes til, og hvornår bebyggelsen er opført.
Såfremt der som følge af mangler ved ejendommen opstår fare for ejendommens beboere eller andre, kan kommunen kræve, at bebyggelsen og de omkringliggende arealer i nødvendigt omfang afspærres og rømmes.
Kommunen kan således påbyde ejeren at bringe en ejendom i sømmelig stand.
Hvis et påbud ikke straks efterkommes, kan arbejdet gennemføres af kommunen på ejerens bekostning.
Dette forudsætter ikke en retssag, såfremt det efter omstændighederne ikke er forsvarligt at afvente en dom over ejendommens ejer, inden der træffes foranstaltninger til sikring af beboerne eller andre.
Kommunen kan endvidere med byfornyelsesloven under visse betingelser yde støtte til istandsættelse af ejer-, andels- og private udlejningsboliger.
Der kan også ydes støtte til nedrivning, når det er begrundet i ejendommens stand, ligesom kommunen ved frivillig aftale med ejendommens ejer kan opkøbe nedslidte boliger med henblik på istandsættelse eller nedrivning.
Derudover kan kommunen vælge at kondemnere ved at nedlægge forbud mod, at en bygning kan benyttes til beboelse, hvis det vurderes, at benyttelsen af boligen er forbundet med sundheds- eller brandfare.
I forbindelse med en beslutning om kondemnering kan kommunen udstede påbud om f.eks. afhjælpende foranstaltninger, afspærring eller nedrivning.
Vejledningen om håndtering af skæmmende ejendomme blev udgivet som praktisk guide til kommunale medarbejdere for at understøtte brugen af de forskellige lovgivningsmæssige muligheder, og på den baggrund er det min opfattelse, at kommunerne har tilstrækkelig mulighed for at gribe ind over for skæmmende ejendomme i dag.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-02-23:
Tak for ministerens svar.
Og ud af det konkluderer jeg, at byggelovens § 14, stk. 1 i hvert fald hjemler en klar mulighed for kommunen til, at den, hvis ejendommen ikke er i sømmelig stand, eller hvis den bringer fare for omgivelserne, kan udstede et påbud.
Påbuddet kan medføre, at kommunen river ejendommen ned, og en nedrivning forudsætter ikke nogen domsafsigelse.
Det er fuldt ud tilfredsstillende, at det er sådan ifølge loven og ifølge byggelovens § 14.
Det er imidlertid min klare opfattelse, at kommunerne er tilbageholdende med det her, og jeg vil gerne høre, om ministeren og ministeriet har den samme opfattelse.
Vi har i Nordjylland flere eksempler på ejendomme, som ligger til gene for naboerne, og jeg taler selvfølgelig om ejendomme, der ligger i kvarterer, der forudsættes at have en helt anden beskaffenhed end den pågældende ejendom.
Den kan jo ligge så langt væk fra alfarvej, at det er nogenlunde underordnet, hvordan den ser ud, men hvad angår ejendomme, der burde være i sømmelig stand, ser jeg mange eksempler, hvor kommunerne holder sig tilbage med at benytte den her mulighed.
Kan ministeren bekræfte den samme opfattelse og i givet fald kommentere den?
Præcis den ejendom har jeg også fokus på, og så på adskillige andre ejendomme i landsdele, hvor vi fra alle partiers side her i Folketinget siger, at vi gerne vil have Danmark i balance.
Men sådan en ejendom kan jo medføre, at naboerne ikke kan sælge deres ejendomme, og den kan medføre, at ingen vil flytte til sådan en by.
For de findes jo i byggelovens § 14, ovenikøbet på ejerens bekostning.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-02-23:
Jamen det er jeg enig i.
Jeg kender selv til sager fra mit eget lokalområde, hvor man har haft ejere, som har været uvillige til at sætte en bolig i stand.
Men på det tidspunkt, hvor folk flytter væk, har man reelt ikke nogen sanktionsmuligheder.
Det er i hvert fald opfattelsen.
Men det har man jo så, som jeg siger, i byggeloven, og også i forbindelse med den nedrivningspulje, der er.
Hvis vi ser en kommune som Lolland, så nedriver de omtrent 200 ejendomme om året ud fra den pulje, og det vil Frederikshavn også kunne gøre.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-02-23:
Det letteste er måske at bruge nedrivningspuljen, men de 200 mio. kr. får jo også ben at gå på i kongeriget Danmark, må vi sige.
Derfor synes jeg, der er al mulig grund til at indskærpe over for kommunerne, at vi har byggelovens § 14, og ikke mindst, at vi har § 17, der jo siger, at hvis påbuddet ikke effektueres, så kan kommunen gå ind og nedrive eller reparere for at vedligeholde for ejerens regning.
Det er en udgift, som kommunen ovenikøbet vil have førsteprioritet og panteret i ejendommen til, hvis den går på tvangsauktion.
Det gør de tit.
Så det burde være uden udgift.
Jeg tror bare, at det skal indskærpes over for kommunerne.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-02-23:
Ja, i forhold til den nævnte paragraf er det også min opfattelse, fordi der jo selvfølgelig er en risiko forbundet med det.
Typisk vil kommunerne bruge den pulje, som har været afsat igennem snart 10 år, hvor man med 40 procents kommunal medfinansiering opkøber en ejendom og derefter nedriver den.
Jeg tror, der er afsat 200 mio. kr. til det i indeværende år, og det er forskelligt fra kommune til kommune, hvor stor en tradition man har med at benytte den ordning.
Nu kender jeg lidt til sagen fra Dybvad, fordi jeg selv har fået mit navn fra den by der, og det er jo en ejendom deroppe, som er handlet til en meget, meget lav pris, og hvor der reelt kun vil være nedrivningsprisen, der vil være den pågældende.
Peter Skaarup (DF), 2022-02-23:
Spørgsmålet lyder sådan her: Vil ministeren tilkendegive, om regeringen vil suspendere strafrabatten på grund af lang sagsbehandlingstid for sager om økonomisk kriminalitet, der er blevet nedprioriteret?
Nick Hækkerup (S), 2022-02-23:
Tak til spørgeren og for spørgsmålet.
Spørgsmålet sætter fokus på et vigtigt emne om økonomisk kriminalitet, som jeg også havde lejlighed til at redegøre for nærmere i et samråd i Retsudvalget den 1. februar i indeværende år, og på udfordringerne med lange sagsbehandlingstider, som går ud over retsfølelsen.
Derfor er jeg også glad for, at vi, herunder sammen med spørgerens parti, med flerårsaftalen for politiets og anklagemyndighedens økonomi har iværksat flere initiativer for at sikre mindre sagsbunker og kortere sagsbehandlingstider i politiet og hos anklagemyndigheden.
Som et element i den flerårsaftale er vi også blevet enige om at begrænse anvendelsen af strafnedsættelse på grund af lang sagsbehandlingstid mest muligt inden for rammerne af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Begrænsningen trådte i kraft den 1. januar i år og har virkning for forhold begået efter det her tidspunkt.
Muligheden for strafnedsættelse på grund af lang sagsbehandlingstid kan derfor ikke uden videre suspenderes for verserende sager, hvilket er i overensstemmelse med det grundlæggende princip i straffeloven om, at der ikke må pålægges en strengere straf end den, der var anvendelig på tidspunktet for lovovertrædelsen.
Men til gengæld vil begrænsningen af strafnedsættelse på grund af lang sagsbehandlingstid have virkning for nye sager om bl.a. økonomisk kriminalitet, som er begået efter den 1. januar i år.
I fremtiden vil domstolene kun kunne give strafnedsættelse på grund af lang sagsbehandlingstid, hvis det er nødvendigt på grund af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Afslutningsvis vil jeg endnu en gang gerne understrege, at regeringen deler spørgerens fokus på at begrænse sagsbehandlingstiderne i det hele taget.
Peter Skaarup (DF), 2022-02-23:
Tak for det.
Anledningen til mit spørgsmål til ministeren her i dag er jo, at det for nylig er kommet frem, at der er 45.000 – 45.000 – uopklarede sager omkring it-relateret økonomisk kriminalitet, og det er jo et voldsomt stort tal.
Og det er sådan, også i forhold til ressourcerne til at opklare de her ting, at politiforeningerne i både Nordsjælland og på Vestegnen har udtalt, at der hverken er ressourcer eller kompetencer til at kunne følge med i forhold til den her meget store sagspukkel, der ligger.
Når så man på grund af det nedprioriterer økonomisk it-relateret kriminalitet, betyder det jo også, at der er mange sager, der aldrig bliver opklaret, og det er meget problematisk, som vi ser det i Dansk Folkeparti, fordi der er sager, hvor forurettede så venter i årevis på en afklaring.
Typisk kan det jo være, ved at man har købt en vare på nettet og i den forbindelse har en tanke om, at parten, man handler med, gør det rigtige, men vedkommende gør ikke det rigtige og afleverer ikke varen, sender f.eks. ikke varen.
Det er problematisk, at folk bliver snydt på den her måde, og hvis der så ikke er nogen til at gribe fat i sagen fra myndighedernes side, har samfundet et problem, for der er jo ikke andre til at indkræve de varer eller de penge, eller hvad det er, man er blevet snydt for, end samfundet.
Vi skulle nødig få en situation, hvor folk vælger at tage sagen i egen hånd, fordi der ikke er nogen konsekvens, der ikke er nogen myndigheder, der tager sagerne op.
Så vi ser gerne, at man fjerner strafrabatten, fordi vi har de her lange sagsbehandlingstider, for på et eller andet tidspunkt når man vel frem til sagerne fra politiets side, forhåbentlig også efter at vi har givet flere ressourcer fra Folketingets og regeringens side til at løse de her sager.
Så det er noget, vi synes er vigtigt, og vi håber, ministeren vil samarbejde om at prioritere det her område.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-23:
Først en anerkendelse af problemet: Det er rigtigt, at de her sager om økonomisk kriminalitet begået på nettet er der mange af.
Der er en stor pukkel af det.
De ligger for en dels vedkommende hos det, der hedder NCIK, altså Nationalt Center for It-kriminalitet.
Man må i øvrigt også konstatere, at NCIK har været i stand til at udlicitere en række af sagerne til kredsene, hvor gerningsmændene så vil blive retsforfulgt.
Men noget af det, som vi kan gøre, er jo at gøre brug af dels de ting, vi har lagt i aftalen, og som handler om, hvad der skal gøres fremadrettet, dels de mange ekstra ressourcer, som vi med aftalen tildeler vores politi og vores anklagemyndighed.
Først og fremmest er der igen en anerkendelse af, at der er noget, vi skal gøre i fællesskab.
For noget af det, som vi har aftalt i forbindelse med den store aftale om politi og anklagemyndighed, ud over at der skal gives flere penge til politiet og anklagemyndigheden, handler om antallet af politifolk.
Det er jo faktisk sådan, at vi, når vi kommer frem til 2023, altså de sidste år i aftalen, har hævet politiets økonomi med 1 mia. kr., og at vi har hævet antallet af politifolk med 450, sådan at vi når op på 11.700 politifolk, hvilket er historisk højt.
Så der er flere hænder til at gøre godt med.
Peter Skaarup (DF), 2022-02-23:
Ja, og i den forbindelse vil jeg spørge ministeren om noget.
Nu er det jo ikke nogen ukendt sag, at Dansk Folkeparti – vi er med i den her aftale – gerne havde set, at der kom flere politibetjente ud af det, og det er jo én vej at gå.
Men det tager jo lidt tid at uddanne politibetjente, og man kunne også godt for at få en sagspukkel væk ansætte HK-uddannet personale, som altså her på nogle markante områder kan hjælpe med at få nedbragt sagsbunkerne.
Det vil jo ikke kræve en lang uddannelse at håndtere mange af de facetter, der er på de her sager.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren vil tage det middel i brug, altså at ansætte noget uddannet arbejdskraft til at tage sig af de her sager, så vi får høvlet bunkerne ned.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-23:
Må jeg starte med at sige, at noget af det, som vi jo også har aftalt, er at flytte kørekortsområdet fra politiet, men beholde mandskabsressourcen, hvilket i øvrigt giver over 100 årsværk, som jo også vil kunne bruges.
Noget af det andet, vi har aftalt, er, at vi skal sætte os ned sammen og finde ud af, hvordan vi får sikret prioriteringen af de her sager, altså ikke noget med, at man siger, at de her sager skal henlægges, og at der ikke skal ske retsforfølgelse, men man f.eks. spørger, om man kan lave søgesystemer hos politiet, sådan at man kan genkende mønstre, sådan at vi er sikre på, at vi, når der er nogen, der, som det bliver sagt, mange gange foretager salg af ting, kan komme efter dem.
Peter Skaarup (DF), 2022-02-23:
Ja, og lige i den forbindelse vil jeg nemlig godt spørge ministeren: Hvis man ikke mener, at man vil fjerne eller kan fjerne strafrabatten med tilbagevirkende kraft – kan man sige – som ministeren var inde på, hvordan vil man så egentlig nedbringe den her meget store sagsbunke?
For så er det jo den vej, vi skal gå.
Så er det jo et spørgsmål om at få nedbragt sagsbunken, sådan at folk kan få en afgørelse på deres sag.
Hvordan vil man rent praktisk fra regeringens side gribe det an, selvfølgelig i et samarbejde med de forligspartier, der er?
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-23:
Jeg er glad for, at ministeren anerkender, at der er brud på menneskerettigheder.
Men hvad gør vi?
Hvad er den danske regerings politik i forhold til regeringer, der udøver apartheid?
Hvad gør vi med apartheidstater?
Hvad gjorde vi med Sydafrika?
Det er derfor, vi i Frie Grønne siger: Lad os boykotte Israel politisk, økonomisk og kulturelt, fordi det er det, man gør med apartheidstater.
Så derfor vil jeg afslutningsvis spørge ministeren, og jeg håber, at ministeren vil svare ja eller nej, men det kan jeg selvfølgelig ikke afgøre: Vil ministeren og vil regeringen erklære Israel for en apartheidstat – ja eller nej?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-02-23:
Jeg beklager, at jeg er ulden, for jeg kan faktisk bedre lide at være meget firkantet i mine udtalelser – det slår nogle sig nogle gange på – men lige præcis hvad angår datoen, kan jeg ikke være andet end ulden, simpelt hen fordi vi ikke har lagt os fast på datoen endnu.
Men både uddannelses- og forskningsministeren og jeg er selvfølgelig enormt opmærksomme på, hvordan det spiller sammen med bl.a. optagelsessystemet, som jeg ved, at man sidder og arbejder på nu i det regi.
Så vi har jo tæt, tæt koordination.
Karakterskalaen betyder jo sindssygt meget både på de videregående uddannelser og på ungdomsuddannelserne og i grundskolen.
Så vi skal nok sørge for at holde tæt koordination, selvfølgelig.
Sikandar Siddique (FG), 2022-02-23:
Spørgsmålet lyder således: Ifølge en ny rapport fra Amnesty International udfører Israel systematisk diskrimination og undertrykkelse af palæstinenserne, hvilket ifølge Amnesty, Human Rights Watch og FN udgør et brud på international lovgivning og forbrydelser mod menneskeheden i form af apartheid – deler regeringen organisationernes vurdering af, at situationen i de besatte områder i Palæstina udgør apartheid og dermed forbrydelser mod menneskeheden?