runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Hr. Benny Engelbrecht bruger jo tit det argumentationskneb, at han vælger én ting, som et andet parti er modstander af på et bestemt område.
Det kunne f.eks. være i forhold til arbejdskraft; Konservative er imod at afskaffe store bededag, ergo er Konservative ikke gode for arbejdsudbuddet, selv om vi har et helt katalog med en finanslov, som er så fuld af initiativer, at den giver 56.000 ekstra arbejdspladser.
Og det samme gør man så her på det grønne område: Man nævner én løsning, som vi har været modstandere af, fordi vi ikke rigtig kan se for os, hvad de her lastbilchauffører skal omstille sig til, for der findes ikke ellastbiler.
Så man pålægger dem en ekstra udgift, men de har ikke rigtig nogen mulighed for at omstille deres produktion.
Men der er da mange andre steder, man kunne gøre mere, og vi har også været med i de fleste aftaler, og det ligger os meget på sinde, at vi får mere fart på den grønne omstilling.
Benny Engelbrecht (S), 2023-03-29:
Det var jo, hvis man sådan skal summe det hele op, det, man sagde, og det ville være utrolig spændende at prøve at kvantificere det en dag, hvis man også har tænkt sig at fremlægge et finanslovsforslag fra Konservatives side – nå.
Blandt de mange ting, som ordføreren harcelerede over, var den grønne indsats.
Og det virker jo lidt mærkeligt, at Socialdemokratiet og Venstre og Moderaterne skal beskyldes for at være nogle fodslæbende grønne partier, når man samtidig kan konstatere, at der lidt tidligere i dag blev fremlagt en aftale omkring en kilometerbaseret CO 2 -afgift for lastbiler, hvor Konservative ikke er med.
Så kunne man tænke: Hvem er det så egentlig af disse fire omtalte partier, der er det fodslæbende parti?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-03-29:
Men man kan bare godt gøre flere ting på én gang.
Der er jo ikke noget modsætningsforhold mellem at have en finanslov, der bekæmper inflationen, og så at have en finanslov, der tager fat om at finde medarbejdere til de steder, hvor der er behov for medarbejdere, faktisk tværtimod.
Det, at man finder ekstra hænder, dæmper inflationen, fordi der så ikke er så stort et lønpres.
Så man skal lade være med at lade, som om politik kun handler om at gøre én ting, og at man derfor ikke kan gøre noget andet.
Man kan gøre mange ting på samme tid.
Kasper Roug (S), 2023-03-29:
Tak for det.
Det er jo rigtig, rigtig fint.
Grunden til, at jeg lige spørger til det, er jo også, at ordføreren tidligere har udtalt, at det er et teknokratisk og apolitisk forslag, som tager udgangspunkt i en tilstand, der var, da regeringen overtog magten.
Min pointe er sådan set bare, at det stadig væk er en tilstand, vi er i i dag, og at det nuværende finanslovsforslag vel derfor i virkeligheden er fornuftigt nok.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-03-29:
Med hensyn til det første: Jeg forstår ikke, hvorfor man har alle mulige dårlige ordninger, og man så mener, at de er gode, fordi man kalder dem velfærd.
Hvorfor er det godt, at man, hvis man bliver ledig i dag i et samfund, hvor der er masser af arbejde at få, så render rundt på dagpenge i 2 år, i stedet for at man får et arbejde efter 1 år?
Hvorfor er det godt?
Hvem er det godt for?
Altså, det er godt for folk, der ikke gider arbejde, men det er jo ikke godt for samfundet, at folk ikke får et arbejde efter 1 år, og at de venter med at få et arbejde, indtil dagpengeperioden udløber 2 år senere.
Det er jo ikke godt for nogen.
Ellers er det jo rigtigt nok, at regeringen siger, at målet med den her finanslov er at bekæmpe inflationen.
Og i forhold til en dårligere finanslov gør den selvfølgelig det.
Kasper Roug (S), 2023-03-29:
Det må jeg nok sige.
Det er altid en fornøjelse at høre ordføreren på talerstolen, for der kommer altid sådan nogle klare liberale snit, og det er klart, hvor snitfladerne skal gå.
Det er også dejligt at høre, at man ved hjælp af, jeg tror, det var 138.000 ekstra medarbejdere, ordføreren fandt, gerne vil skubbe til den balance, der jo normalt er i Danmark, fordi vi gerne vil have en fornuftig velfærd, samtidig med at vi selvfølgelig skal betale noget skat for det, og der accepterer man åbenbart, at velfærd ikke er så højt prioriteret.
Hvad mon de andre blå partier siger til det?
Det ved jeg selvfølgelig ikke.
Men mit spørgsmål skal alligevel gå til noget lidt andet, og det er, om ordføreren er enig i, at hovedformålet med den her finanslov jo selvfølgelig er, at vi i den nuværende økonomiske situation skal bekæmpe inflationen.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Nej, men jeg tror ikke, der er nogen, der vil beskylde hr. Lars Løkke Rasmussen for virkelig at have det i hjertet at lave grøn omstilling og klimapolitik.
Det skulle alligevel være mærkeligt, når der så skete så lidt, da han sad som statsminister.
Det samme må man sige om Venstre og Socialdemokratiet: Det er ikke partier, der prioriterer det ret højt.
Jeg er ret sikker på, at jeg sagde tre af de sorteste; jeg tror ikke, jeg sagde de tre sorteste.
Det synes jeg alligevel ville være at strække den for langt.
Der er andre partier, hvor man godt kan sige, at de måske er mere sorte.
Men jeg synes ikke, at regeringen brænder nok for det område.
Henrik Frandsen (M), 2023-03-29:
Jamen så har man jo forskellig opfattelse af det.
Nu hørte jeg så udtrykket de sorteste lidt anderledes, og vi må så konstatere, at ordføreren også opfatter Moderaternes politik på det område lidt anderledes, end vi egentlig afleverer det.
For der er jo ingen, der skal være i tvivl om, at vi har en formand, og vi har også en klimaminister, som er rigtig meget optaget af, hvordan vi kommer i mål med vedvarende energi, hvordan vi kommer i mål med at få opstillet så mange sol- og vindanlæg både på land og til havs, men også at få det over i de andre sektorer – nu hørte vi om ellastbiler – altså den sektorkobling, der skal foregå mellem elsektoren og andre sektorer.
Det er vi meget optaget af.
Vil ordføreren ikke anerkende det?
Kris Jensen Skriver (S), 2023-03-29:
Tak for ordet, og tak for talen.
I Socialdemokratiet er vi optaget af at sikre et Danmark i balance, og der er jo rigtig mange ting, der spiller ind og er afgørende for, at vi har et Danmark i balance.
Noget af det, der er afgørende for vilkårene derude, hvor der er lidt længere mellem husene, er ungdomsuddannelser.
Jeg er selv valgt i en kreds, hvor der både i Vejen og Grindsted faktisk er en bred vifte af ungdomsuddannelser, og det er vigtigt for mig og mit parti, at vi også har det fremadrettet.
Derfor vil jeg spørge ordføreren, om ordføreren er enig i, at vi her fra Christiansborg har et ansvar for at sikre, at der er et tilfredsstillende udbud af ungdomsuddannelser i hele Danmark.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Det er vi selvfølgelig enige i.
Vi vil gerne styrke vores retsvæsen.
Det er meget utilfredsstillende – det er en meget ubehagelig situation at stå i at vente på at få en afgørelse ved en domstol.
Der vil det være bedst for alle parter, hvis man kan få afklaret tingene hurtigt, også mens det er frisk i erindringen.
Det gør sikkert også, at sagerne går nemmere.
Så det er vi helt enige i.
Fie Hækkerup (S), 2023-03-29:
Og tak til hr. Rasmus Jarlov for talen, hvor jeg synes hr. Rasmus Jarlov så udmærket får udpenslet en perlerække af uenigheder mellem Socialdemokratiet og Konservative.
Jeg vil dvæle lidt ved noget, jeg tror vi er enige om.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Der blev ikke reflekteret meget over det, jeg sagde.
Men prøv lige at gå hjem at høre det igen, for jeg tror godt, det kan lykkes at forstå, at det ville være en helt speciel situation, hvis man begyndte at sige, at lige præcis den der udgift kan virksomheder ikke trække fra, når de ellers kan trække alt andet fra.
Kasper Roug (S), 2023-03-29:
Tak for det.
Det vil sige, at svaret så må være, at der ikke er noget loft i forhold til medlemsbidrag i medlemsorganisationerne.
Det er altså en lønmodtager, der får et lillebitte skattefradrag på 6.000-7.000 kr., hvorimod de store interesseorganisationer åbenbart – 6,5 mio. kr. for Dansk Industri f.eks. – skal have lov til at trække det hele fra.
Det er da alligevel noget.
Men tak for klarheden om, at Konservative selvfølgelig synes, at der ikke skal være nogen øvre grænse, når vi taler om interesseorganisationer.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
For der er virkelig et behov for, at Socialdemokraterne og de mennesker, de taler til, forstår forskellen på virksomheder og borgere i forhold til fradrag.
Det er sådan, at virksomheder bliver beskattet af deres overskud.
Det betyder, at de kan trække alle deres udgifter fra, og så bliver de beskattet af forskellen mellem deres indtægter og deres udgifter.
Sådan er det ikke for borgere.
Det er jo det, der gør, at virksomheder kan trække kontingent til arbejdsgiverorganisationer fra.
Der findes, i modsætning til hvad Socialdemokraterne forsøger at efterlade folk med et indtryk af, ikke nogen særregel om, at virksomheder kan trække kontingent til arbejdsgiverforeninger fra.
Men det er bare sådan helt generelt, at virksomheder kan trække deres udgifter fra.
Så når man laver en særregel for borgere om, at de kan trække fagforeningskontingentet fra, er det netop en særregel, hvor man bevidst foretager en aktiv handling for at favorisere Socialdemokratiets sponsorer i fagbevægelsen.
Men det er det ikke, fordi der er en regel om, at virksomheder kan trække deres udgifter fra, heller ikke til arbejdsgiverorganisationer.
Det håber jeg virkelig at Socialdemokratiet kan forstå, så man ikke udbreder den misforståelse.
Kasper Roug (S), 2023-03-29:
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførertalen.
Når jeg taler med mine konservative kollegaer, er noget af det, som de konservative kollegaer altid peger på, ordentlighed, når man taler om konservative dyder.
Jeg synes dog alligevel, at jeg lige vil nævne nogle ting, som ordføreren i sin ordførertale jo nævnte, og det er bl.a. provisorietiden med gode, gamle Estrup.
Der tropper man altid op.
Det er da sådan set meget sympatisk.
Men tilliden er ved at blive udhulet i Danmark, på grund af at politikere bryder loven; at Socialdemokraterne åbenbart kun har kernevælgere på Aalborg Portland.
Jeg må sige, at ordførertalen måske nok er lidt skinger i det og måske endda også lidt spydig, og det synes jeg alligevel ikke jeg er vant til at høre fra konservative talere.
Dog vil jeg gerne lige spørge til noget andet.
Det er, fordi ordføreren tidligere har udtalt sig om, at vi nu hæver fradraget på de faglige kontingenter.
Så ser man næppe et politisk parti som dem.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, hvad han så synes loftet for virksomheders fradrag for medlemskab af arbejdsgiverorganisationer skal være.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Jeg er ked af, hvis jeg ikke svarede på det.
Det, jeg prøvede at sige, var, at så slemt har det, vi gjorde over for erhvervsskolerne, ikke været.
Derfor mener jeg jo nok, at det bliver overdrevet lidt, at man ikke kan have tillid til os.
Det var det, jeg forsøgte at sige.
Jeg kan kun sige, at jeg ikke lige ser for mig, at vi kommer til at stå i vejen for at styrke erhvervsskolerne.
Jeg er fuldstændig enig i, at det er et område, der skal styrkes og prioriteres, og jeg tror, at fremtiden i meget høj grad tilhører håndværkere, for det har vi vildt meget brug for.
Jeg tror også, de kommer til at tjene rigtig mange penge, så jeg kan kun anbefale, at man går den vej, hvis man er et ungt, ambitiøst menneske.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-03-29:
Nej, det gør jeg ikke, og den gode hr. Arne er jo det bedste eksempel på, hvad Arnepensionen gør.
Arne havde jo ret til at gå på efterløn og var på vej på efterløn, men da Socialdemokratiet så i stedet tilbød ham en Arnepension, fik han sit efterlønsbidrag udbetalt, fordi det så bedre kunne betale sig at være på Arnepension, og det synes jeg jo siger alt.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Jeg kommer lidt til kort her, og det gør man nogle gange, når man er fra et mindre parti og man diskuterer med en erhvervsskoleordfører fra Socialdemokratiet.
Så specialiserede er vi ikke hos os, at jeg har brugt lige så mange af mine vågne timer på det område, som ordføreren har, og som han dygtigt fremfører og kæmper for.
Det har jeg stor respekt for.
Jeg kan ikke huske præcis, hvordan de der satser blev ændret.
Jeg husker det umiddelbart ikke, som om vi skar ned på det der, for vi har hele tiden været opmærksomme på, at der er en udfordring i at få flere lærepladser.
Men der har jo været løbende diskussioner gennem rigtig mange år om, hvor meget skolepraktik man skal have, hvor stort et tilskud man skal give til virksomhederne for at tage imod lærlinge osv.
Og det er hele tiden en balance at finde en god økonomisk tilskyndelse, men heller ikke presse unge mennesker ud på arbejdspladser, hvor der ikke er noget fornuftigt at sætte dem til.
Det har været det, vi nogle gange har været lidt bekymrede for, hvis man brugte alt for kraftige instrumenter over for virksomhederne.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-03-29:
Tak for det.
Glemmer du, så husker jeg, får man lidt lyst til at synge, når man hører hr. Rasmus Jarlovs tale om klima.
Jeg skal spare forsamlingen for skønsang, men det er da en lille smule komisk, når hr. Rasmus Jarlov – for os, der husker en lille smule længere tilbage end bare den her valgperiode – selv har siddet i en regering, der åbenlyst har angrebet vores erhvervsskoler, altså der, hvor vi uddanner dem, der skal bære den grønne omstilling, med 2-procentsbesparelser hvert år.
Det er jo de problemer, vi prøver at tage os af nu; det er de besparelser, hr. Rasmus Jarlov var med til at lave, dengang han var erhvervsminister.
Der må han da om nogen have mødt nogle virksomheder, der har sagt: Kunne det være, vi skulle stoppe lidt op og fokusere på at få uddannet noget faglært arbejdskraft?
Det skal kombineres med, at Konservative – det er der jo desværre nogen der har glemt – dengang lige efter corona, da antallet af indgåede lærepladsaftaler faldt fuldstændig voldsomt og der var en stor opsparing penge øremærket lærlinge i AUB-fonden, gik ud og sagde, at det skulle da gives som en skattelettelse til virksomhederne, også dem, der ikke tog lærlinge, i stedet for at bruge de penge fornuftigt og skabe nogle flere lærepladser.
Det var jeres standpunkt dengang, og derfor vil mit spørgsmål helt simpelt være: Hvorfor skulle vi have tillid til, at De Konservative kan løse klimakrisen?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Nej, det synes jeg ikke man kan sige.
Vi har jo ikke lovet noget sted, at vi ville låse os fast på en særlig vækst i den offentlige sektor.
Det har vi tværtimod sagt meget klart at vi ikke vil.
Og ja, vi synes da godt, at vi måske kunne rulle det lidt tilbage med de der 40.000 ansatte, der er kommet under coronaen, for hvad er det egentlig, de der coronapodere skal lave nu her, hvor vi ikke har den udfordring mere – i hvert fald overhovedet ikke i samme grad?
Så vil jeg i øvrigt sige tak for enigheden omkring tillidskrisen.
Jeg er også enig i det der med, at når man nogle gange fortæller folk, at der kun er én valgmulighed, og at vi er nødt til at gøre præcis det her, så er det meget ofte ikke rigtigt.
Det er rigtigt.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-29:
Okay, jeg synes ellers, jeg har hørt ordføreren sige og også læst ordføreren skrive på Twitter, at der er for mange offentligt ansatte, altså ikke bare, at der skal omdisponeres mellem forskellige funktioner.
Så det kan ordføreren måske lige opklare.
Og i forlængelse af det vil jeg spørge om noget andet.
Ordførerens parti var jo med i det store velfærdsforlig tidligere med at hæve alle danskeres pensionsalder.
Og det, man sagde til danskerne dengang, var jo: Nu hæver vi jeres pensionsalder, til gengæld er der råd til velfærd i fremtiden, når der bliver flere ældre.
I det løfte lå selvfølgelig også, at vi så ansætter flere mennesker i den offentlige sektor til at tage sig af de flere ældre.
Ellers ville løftet jo ikke holde.
Er det ikke en form for løftebrud, når ordførerens parti har været med til at gennemføre de forringelser for folk på det løfte og nu ikke vil opfylde det?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Det sidste tal kender jeg ikke umiddelbart, men det første tal kan jeg bekræfte.
Det ved jeg er korrekt.
Min bekymring er bare, at på et eller andet tidspunkt falder den private beskæftigelse, og der er altid en træghed i så at justere den offentlige sektor.
Og derved har det det jo nok med at sætte sig på et fast niveau.
Den private beskæftigelse svinger jo med konjunkturerne, den offentlige beskæftigelse svinger med politiske beslutninger.
Derfor kan jeg være meget nervøs for, at den offentlige beskæftigelse sætter sig på et meget højt niveau.
Jeg synes, hr. Pelle Dragsted burde være enig med os i, at man godt kan afskaffe besværligt overflødigt bureaukrati rundtomkring og dermed frigøre nogle offentligt ansatte.
Det var det, jeg sagde.
Det er ikke, fordi jeg synes, der skal være færre sygeplejersker, tværtimod.
Det ville vi også investere massivt i, hvis det var, at vi havde magten.
Ældreplejen kommer vi også helt uundgåeligt til at investere mere i.
Men vi synes altså, at der er et enormt potentiale, bl.a. i bureaukratiet.
Pelle Dragsted (EL), 2023-03-29:
Tak for det, og tak for en god tale.
Jeg deler helt bekymringen for det her tillidsspørgsmål.
Jeg tror nu, at hele den her fortælling om, at der ligesom er én nødvendig politik, og det er, at folk skal have forringet deres vilkår, også er med til at skabe den her ligegyldighed og mistillid.
Men til gengæld indtog ordføreren jo nok, hvad skal man sige, et ledigt standpunkt i debatten, nemlig at der er for mange ansatte i den offentlige sektor.
Vi hører jo om kræftpatienter, der ikke kan få den behandling, de skal, om ubesatte stillinger, og så er det jo ret friskt at komme og sige, at vi skal nedbringe antallet af medarbejdere i den offentlige sektor.
Argumentet er så, at der er flere end nogen sinde.
Og ja, det er rigtigt.
Men kan ordføreren ikke også bekræfte, at andelen af beskæftigede, som er ansat i den offentlige sektor, er lavere end i mange, mange år, og at relationen mellem antallet af medarbejdere i det offentlige og borgere, altså hvor mange timer der er pr. borger, selv om vi får flere plejekrævende mennesker, er lavere end nogen sinde?
Og er det så ikke en lidt mærkelig påstand, at vi skal have nedbragt antallet af medarbejdere i den offentlige sektor?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-03-29:
Det vil jeg anerkende, når jeg ser det.
I er jo et nyt parti, og derfor er det svært endnu at vide helt, hvor man har jer henne, og ord er jo gratis, men når man er kommet i regering, skal man også sætte handling bag.
Så det vil vi se frem til.
Det er jo både fordelen og ulempen ved at sidde i regering, kan man sige.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-03-29:
Tak for det.
Det var måske også lidt frækt at gå ned i så konkret en sag.
Men det her omprioriteringsbidrag har været ret diskuteret.
Derfor tillader jeg mig at dvæle lidt ved det i stedet for, og I har jo været med til at indføre de her årlige besparelser på erhvervsskoler, på fremtidens faglærte.
Det synes jeg bare er et kæmpestort problem, og så synes jeg også, det er et problem, at hr. Rasmus Jarlov overhovedet ikke responderer på spørgsmålet, som jo gik på tillid.
Hvordan skal vi have tillid til, at Det Konservative Folkeparti kan løse klimakrisen, når det kun er 6 år siden, I var villige til at spare på dem, der rent faktisk skal løse det ude i virkeligheden?
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-03-29:
Det, der måske kan have skabt forvirring, uden at jeg ved, hvilke citater man har siddet og kigget på, er jo, at vi har den klare holdning, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Det er klart, at det altid er en balance, når man hæver ydelser, hvad man jo her gør for nogle.
Man skal jo sikre, at det stadig væk kan betale sig at arbejde, men vi har også det andet incitament at tage hensyn til, kan man sige, nemlig at vi også gerne vil have, at folk er medlem af en a-kasse.
Og der er jo den udfordring for nogle af dem, der er højtlønnede, at det ikke kan betale sig for dem.
Så det er derfor, vi ikke vil rulle det tilbage, men vi har stadig væk også det andet fokus, nemlig at det skal kunne betale sig at arbejde.
Kasper Roug (S), 2023-03-29:
Tak for det.
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Det er jo en ordning, der er videreført i den nuværende finanslov.
Der har bare været lidt uenighed mellem, hvad formanden for Danmarksdemokraterne har sagt, og hvad ordføreren har meldt ud, og hvad bl.a. hr. Jens Henrik Thulesen Dahl har meldt ud osv. osv.
Men jeg kan forstå, at Danmarksdemokraternes linje er, at de bakker fuldtonet op om den aftale.
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-03-29:
Nu er der ikke behov for, at vi bakker op om den, for den er jo ligesom aftalt og gennemført, sådan som jeg husker det.
Men det er ikke noget, vi har noget principielt imod.
Jeg går ud fra, at det, man snakker om, er de der første 3 måneder, hvor man får et højere tillæg, hvis man har en indkomst over et bestemt beløb.
Jeg kan ikke huske beløbet, men det er også lige meget.
Det er ikke noget, vi har planlagt at rulle tilbage eller stemme nej til for den sags skyld.
Kasper Roug (S), 2023-03-29:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Det var rigtig, rigtig fint.
Jeg har sådan et lidt mere konkret spørgsmål til ordføreren.
I sidste periode blev der jo gennemført en aftale om et tillæg til dagpengesatsen for tilknyttede til a-kassesystemet, og der har været lidt skiftende meldinger fra Danmarksdemokraterne.
Vil Danmarksdemokraterne bakke op om sådan en aftale?
Dennis Flydtkjær (DD), 2023-03-29:
Men når vi snakker folkeskole, er der også en balance, og det er ofte en udfordring, at vi propper alt for meget ind i den, så man fjerner fokus fra noget af det faglige; altså, man skal jo lære om alt muligt med forskellige temadage.
Jeg tror, man skal have ryddet op i det.
Men jeg tror også, at man kunne gøre dem, der ikke nødvendigvis er så bogligt stærke, en stor tjeneste, hvis de allerede i folkeskolen kunne komme til at snuse lidt til noget praktisk, om det så er i en virksomhedspraktik nogle få dage i løbet af året eller på anden måde, for at de også kan få nogle succesoplevelser og finde ud af, at man ikke nødvendigvis er dum, fordi man ikke læser så godt, men måske er supergod til noget andet.
Men igen vil jeg sige, at der skal være den balance i det, at vi ikke læsser alt for meget ned over folkeskolen, for der skal også være fokus på det faglige.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-03-29:
Så vælger jeg at konkludere følgende: Jeg glæder mig til, at Danmarksdemokraterne også kommer til sammen med regeringen at se, om vi rent faktisk kan finde de penge til erhvervsuddannelserne fremadrettet – det synes jeg er helt enormt vigtigt.
Og så glæder jeg mig til, at vi sammen skal have den diskussion om, hvordan vi får gjort erhvervsuddannelserne endnu mere attraktive, for det er sindssyg vigtigt.
Noget af det, jeg selv tror skal fylde noget mere, er vores folkeskole.
Altså, den er simpelt hen blevet for boglig i dag; der er behov for noget mere praktisk, også til de elever, som ikke nødvendigvis lærer ved at sidde stille og lytte.
Kunne hr. Dennis Flydtkjær sige en lille smule om Danmarksdemokraternes stilling til det?