Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-12-15:
Det er fuldstændig rigtigt, hvad fru Mai Mercado siger: Jeg er stærkt begejstret over det her lovforslag.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at vi behandler stort og småt her i Folketingssalen, og det vil sige, at vi indimellem behandler lovforslag, hvor det omfatter 1,3 millioner mennesker på en gang, og indimellem har vi med lovforslag at gøre, hvor det ikke omfatter så mange mennesker.
Men faktisk er det typisk sådan, at hvis det er meget få mennesker, det drejer sig om, så er det til gengæld noget, som har meget stor betydning for deres liv, for så taler vi typisk om socialt udsatte borgere, borgere med handicap eller lignende.
Så når det omfatter små grupper, er det noget, som typisk har en meget, meget dyb indvirkning på deres liv, hvor de lovforslag, som omfatter utrolig mange mennesker, til gengæld kan handle om noget, som typisk ligger i periferien af deres liv.
Og det her er et af dem.
Jeg havde godt gættet, at fru Mai Mercado også ville være mægtig godt tilfreds med det her, fordi det netop åbner muligheder for nogle grupper af unge mennesker, som kan få en lidt bumlet tilværelse, hvis ikke vi får grebet ordentligt om tingene her fra Christiansborg og får givet nogle gode rammer.
Så tusind tak for at åbne for det, og velkommen til Mulernes Legatskole.
Det er dejligt, at I er på besøg i Folketinget i dag.
Jeg vil sige, at noget af det, jeg også synes det her kan, er, at det kan følge op på forsøg, der bliver lavet.
Eller hvorfor bliver der ved med at være en relativt stor gruppe unge mennesker – altså årgang efter årgang efter årgang – som ikke er i gang med uddannelse eller beskæftigelse, og som vi på en eller anden måde får tabt i vores system?
Det er sådan nogle megaproblemer, som vi alle sammen gerne vil gøre noget ved, men som det er utrolig svært for alvor at få rykket på.
Noget af det, som jeg tror kan være vejen frem i forhold til at få rykket på nogle af de store problemer, er jo faktisk, at man forsøger sig med nogle nye metoder til noget og så efterfølgende følger op på det og så træffer beslutning om, om det er noget, der skal gælde på mere permanent basis.
For at det skal kunne lade sig gøre, kræver det jo faktisk, at vi er sammen om det meget bredt i Folketinget, fordi en forsøgsperiode på uddannelsesområdet typisk er længere end en valgperiode, eller i hvert fald er meget tæt på at have samme længde som en valgperiode.
Derfor vil det typisk række hen over flere forskellige Folketing og måske også flere forskellige ministre, og derfor er det at have de brede aftaler omkring både forsøg, men også omkring det længere og permanentgørende sigte enormt vigtigt.
Ellers vil det ikke kunne lade sig gøre.
Så ville man kaste det ud med badevandet, når der kom ny regering til.
Det her rækker tilbage til 2015, hvor Folketinget gav mulighed for, at efterskoler og frie fagskoler, som er godkendt med særlige undervisningstilbud, lige præcis kunne lave forsøg, hvor eleverne alene aflægger folkeskolens 9.-klasseprøver i fagene dansk og matematik.
Baggrunden var et ønske om, at så mange som muligt får en smidig adgang til erhvervsuddannelserne ikke mindst, og det forudsætter jo så, at eleven mindst har opnået karakteren 02 ved folkeskolens prøve i dansk og matematik.
Det er jo svaret på den del omkring engelsk.
Jeg synes dog, der er en meget fin indre logik i, at det, som det her sigter til, er, at man tager de prøver, der skal til for at blive optaget på en ungdomsuddannelse, og det er dansk og matematik.
Hvis man åbner op for engelsk, vil mit første spørgsmål være: Hvorfor så ikke også fysik/kemi?
For det er de fag, man prøves i i forbindelse med optagelsesprøven til gymnasieskolen.
Det er alle de fire fag, altså dansk, matematik, fysik/kemi og engelsk.
Der har også været spørgsmål om, om der kunne være andre skoletyper, som skulle have samme adgang.
Det vil jeg heller ikke afvise.
Det synes jeg også vi skal være åbne over for at kigge på, altså om man skal derhen.
Grunden til, at vi permanentgør det her nu, er jo, at forsøgsordninger til gengæld kun må køre i en bestemt årrække, og så skal man faktisk tage stilling til enten at permanentgøre det eller udfase det.
Det er der, vi er nået til nu, og derfor lægger vi op til, at det her bliver permanentgjort.
Jeg synes, der er rigtig meget af den anden diskussion, der hænger sammen med den debat om skolen, som vi har startet sammen, og som handler om en mere praktisk anlagt folkeskole i al almindelighed, hvor der i min bog også er en dertilhørende drøftelse af, hvad det er for en type af afgangsprøver, man tager ved afslutningen på sin grundskole.
Der er jeg overbevist om, at vi har gjort tingene for stift, som det er i dag.
Jeg har ikke konkluderet noget endnu, men vi har jo i hvert fald fra regeringens side taget initiativ, ved at vi har påbegyndt den diskussion om, at det ikke er sikkert, at tingene skal se ud på den måde i fremtiden.
Det vil vi mægtig gerne have både ungdomsuddannelsernes, men også lærernes, skoleelevers og forældrenes bud på, inden vi konkluderer.
Men der kan sådan noget som det her meget vel også komme i spil.
Det tror jeg egentlig er, hvad der er at sige om det her lovforslag.
Tusind tak for jeres opbakning til det.
Nok er lovforslaget småt, men hold op, hvor det betyder meget for dem, det drejer sig om.
Tak for ordet.