runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2024-11-06:
Det er jeg enig med spørgeren i.
Når jeg siger, at vi lægger pres på, så er det, at vi lægger de rette ressourcer til, at Miljøstyrelsen kan behandle det.
Der lægges ikke noget pres på Miljø- og Fødevareklagenævnet.
Det kan vi ikke og skal vi ikke.
Det er erhvervsministerens ressort, og der sidder dommere i det nævn, og det skal vi ikke og kan vi heller ikke lægge pres på.
Jeg tror, vi er enige om det, altså regeringen og jeg, og det tror jeg også spørgeren er.
Det går ikke at have så lang sagsbehandlingstid; at ligge i pukler og bunker kommer der ikke noget ud af, hverken for havmiljøet eller for vores grønne omstilling af erhvervslivet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-11-06:
Jeg kan da lige gøre opmærksom på, at Vejle Havn har slæbebåde, pram og graveudstyr til ca. 35 mio. kr. liggende og det har ligget uvirksomt hen siden den 1. november 2020.
Det i sig selv er jo megatræls.
Vejle Havn er et eksempel på, hvordan det er i flere havne.
Når man klager i 2023 og vi ikke er færdige med det her før engang tæt på midten af 2025, er det en meget lang behandling af klager.
Jeg har respekt for, at det skal være muligt at klage, men at bruge over 2 år på at behandle det er helt uanstændigt.
Magnus Heunicke (S), 2024-11-06:
Jeg kan garantere, at vi gør alt, hvad vi kan.
Der er også blevet tilført flere midler til at få den pukkel væk.
Den er der ikke længere.
Det ændrer så ikke på, at der, hvis der bliver påklaget – og det er så der, vi er i den her situation – er et helt nyt kapitel, og det er jo så i Miljø- og Fødevareklagenævnet, der som bekendt er Erhvervsministeriets ressort, og deres bevillinger.
Så det kan jeg ikke svare på, men også der mener jeg at det bør være det samme; der skal man hurtigst muligt kunne levere et grundigt og ordentligt svar, men selvfølgelig også et svar, så man kan vide, om man skal videre eller ej.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-06:
Det svarer bare stadig væk ikke på det.
Ministeren glider sådan lidt hurtigt hen over de her 9 måneder, og nu i Nakskov, som min medspørger sagde, kom vi jo i mål, over målstregen, efter noget, der varede 5-6 år.
Som ministeren selv siger, bliver de her havne jo brugt til netop at lave projekter, der er gode for miljøet, som er miljøministerens primære interesseområde, og de her klapningstilladelser skal genfornyes.
Vil ministeren i dag garantere mig, at næste gang Vejle skal have genfornyet den tilladelse, de får nu, kan de forvente, at ministeriet sørger for, at det varer maks. 9 måneder, inden de har et svar?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-06:
Jeg kan sagtens se den sammenhæng, der er.
Skal vi have produktion af grøn teknologi i Danmark, eller skal vi ikke?
Jeg nævnte stoffer til Femern, som er en CO 2 -mæssigt meget, meget god investering med omstilling til f.eks. godstransport på jernbane.
Så der er masser af gode argumenter for, at vi skal kunne producere til den grønne omstilling i Danmark.
Selvfølgelig skal det gøres miljømæssigt forsvarligt.
Den tilladelse, man så fik fra miljømyndighederne til det konkrete projekt uden for Vejle, blev givet den 2. januar 2023.
Så er der 4 ugers klagefrist.
Hvem der har klaget?
Dem, der har klaget, er Fredericia Kommune, altså naboerne, Danmarks Naturfredningsforenings afdelinger i Vejle og Fredericia, Danmarks Fiskeriforening og Vejle Amatørfiskerforening.
De har selvfølgelig krav på at få behandlet deres klage sagligt og ordentligt, men de har jo heller ikke et ønske om, at det bare skal ligge i en bunke.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-11-06:
Tak for det, og tak til ministeren.
Så er vi i gang.
Så kan det påklages.
Man kan jo godt, når man sidder og hører på de her svar, tænke, at det bliver påklaget, og efter 6 år kan man ikke komme i gang.
Er virkeligheden ikke, at ministeren har et lidt større ansvar end bare at sige, at der godt nok var en sagspukkel? Det er noget af en sagspukkel, hvis det er klapning.
Så mange havne har vi ikke i Danmark.
Det her bliver nogle gange vigtigt, når vi vil i gang med alt det andet omstilling eller byggeri, vi har gang i.
Man kan jo godt nogle gange som nordjyde have den her tro på, at der er nogle, der sidder og påklager det, fordi de i hvert fald så får standset det.
Når Vejle Havns lodser allerede har fjernet 1 m i dybden, betyder det flere skibe.
Ministeren har jo ud over klapning og ålegræs ansvaret for, at vi udleder mindre CO 2 , og at vi gør tingene mest fornuftigt.
Er ministeren ikke enig i, at den her sagspukkel faktisk har medført, at vi nu kommer til at udlede mere CO 2 til skade for miljøet, og at ministerens ansvarsområde faktisk er skyld i, at vi får et dårligere miljø og ikke et bedre miljø?
Magnus Heunicke (S), 2024-11-06:
Ja, det skal vi.
Sagen er også den, som spørgeren også er inde på, at klapning af den her type – sådan er det også i Nakskov, som det blev nævnt – må man kun gøre i en vis del af perioden, netop af hensyn til ålegræs og vækstsæsoner, og det må vi selvfølgelig indrette os efter.
Derfor er det ikke bare lige en måned ekstra, men det kan være et helt år ekstra, før man kan komme i gang med det, man har planlagt som privat virksomhed.
Og selvfølgelig skal Miljøstyrelsen ikke give tilladelse til noget, der er miljømæssigt uforsvarligt, men har man en tilladelse, som hviler på et forsvarligt grundlag, bør det også være sådan, at der kan klages.
Men klagerne bør kunne afsluttes inden for en rimelig tid.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-11-06:
Ja, for fakta er jo, at Vejle Erhvervshavn ser frem til at skulle udskibe en godsmængde i omegnen af 1 mio. t i forbindelse med Femern Bælt fra 2025.
Derudover har de ca. 200.000 t gods, der skal fra banen og ud.
Det er bare et kæmpeproblem, for allerede nu har lodserne nedsat dybden med 1 m, og det betyder, at man ser ind i at skulle have to skibe til at sejle ind hver gang, hvis de overhovedet kommer i den sidste ende.
Så jeg er nødt til at sige, at vi skal have presset på for at få løst den her opgave hurtigst muligt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-06:
Tak for at gå op i retfærdigheden.
Først og fremmest vil jeg understrege, at jeg tror, at vi deler den der forargelse over, at nogle kriminelle rockere og bandemedlemmer tilsyneladende modtager førtidspension, samtidig med at de åbenbart er i stand til at have arbejdsevne nok til at begå alvorlig kriminalitet og socialt bedrageri.
Hvis det er tilfældet, svækker det jo opbakningen og tilliden til vores grundlæggende velfærdssamfund, altså hvis vi har skattefinansierede velfærdsydelser, der udbetales til personer, som så i givet fald ikke har ret til dem.
Jeg er ved – og det har vi været i noget tid – at kigge ned i, hvordan vi strammer her.
Det har jeg sagt i Folketingssalen tidligere, og jeg har også sagt det til ordføreren, fordi jeg ved, at det er en sag, der er vigtig for ordføreren.
Vi arbejder på højtryk, og vi er også i afslutningen af juridisk at prøve at finde nogle landingsbaner, i forhold til hvordan vi f.eks. i særlige tilfælde kan frakende førtidspensionen, hvis en borger begår alvorlig kriminalitet, f.eks. rocker- og banderelateret kriminalitet.
Jeg tror på, at vi kan finde nogle landingsbaner, sådan at der bliver strammet op her.
Nick Zimmermann (DF), 2024-11-06:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at regeringen ikke har tænkt sig gøre noget ved det her.
Nu har man vidst i 13 år, at kriminelle indvandrerbander og rockere kan få tilkendt en førtidspension, og samtidig ved man, hvor svært det er som dansker at få tilkendt en førtidspension.
De danskere, jeg har snakket med, der kommer ind i hele jobcentermøllen,
bliver kastet rundt fra ende til anden.
Det er så frygteligt for rigtig mange borgere at være i hele jobcentersystemet.
Man bliver presset fuldstændig ned under gulvbrædderne.
Når vi så ved siden af det kan se det ene efter det andet efter det tredje eksempel på, at rockere og bandemedlemmer får tilkendt en førtidspension, kan jeg simpelt hen ikke forstå, hvorfor regeringen ikke har tænkt sig at gøre noget ved det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-06:
Vi indfører en autorisationsordning, så det ikke er alle og enhver, der må arbejde med asbest, men man skal vide, hvad man laver.
Det handler om at passe på mennesker, og det handler om f.eks. at forebygge, at folk får lungehindekræft af det her forfærdelige materiale, der kan sætte sig og udvikle sig, så mennesker potentielt dør af det på sigt.
Det er mit politiske ansvar, synes jeg, at have så stramme regler, at folk ikke bliver syge, og livsfarligt syge, af at gå på arbejde, og det er det, vi gør med den her autorisationsordning.
Jeg glæder mig helt vildt til, at den træder i kraft den 1. januar.
Victoria Velasquez (EL), 2024-11-06:
Hvad er ministerens holdning til, at Egmont Indsigts undersøgelse viser, at alt for mange børn lever i fattigdom, og burde regeringen ikke se på muligheden for en fremrykning af ydelserne, så de ikke er efterreguleret med 2 år?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-06:
Først og fremmest ønsker jeg ikke, at der er nogen børn, der vokser op i fattigdom.
Jeg synes, det gør meget stort indtryk, hver gang vi får de her billeder sat på, hvilke afsavn børn oplever.
Det gør et stort indtryk på mig.
Jeg kan se, at ordføreren kobler det til en fremrykning af en regulering af ydelser.
Jeg er sådan set helt enig i, at det giver mening, at vores ydelser følger med, når lønningerne stiger.
Det er også derfor, vi f.eks. kan se, at de har udsigt til at stige 3,6 pct. her den 1. januar.
Det er, fordi lønningerne er steget tilsvarende.
Der er heller ikke nogen tvivl i mit sind om, at det bedste, vi kan gøre for de her børn, er at sikre, at deres forældre kommer i arbejde, så de er så kort tid i kontanthjælpssystemet som muligt.
Der er der jo virkelig noget at glæde sig over, for det går markant i den rigtige retning i de her år.
Men det ændrer ikke på, at den problemstilling, ordføreren rejser, er helt reel: Når priserne stiger på et tidspunkt, hvor ydelserne stiger med forsinkelse, hvad sker der så med nogle af de her afsavn?
Det er jeg helt bevidst om kan sætte sig i nogle husholdninger.
Derfor har regeringen jo også undervejs, mens vi har set den her høje inflation, og før reguleringen kom, lavet særskilte initiativer og er kommet med særskilte udstrakte hænder – nogle af dem bl.a. sammen med ordførerens parti – sådan at vi midlertidigt har kunnet hjælpe de her familier.
Victoria Velasquez (EL), 2024-11-06:
Om den første del, at der er blevet givet en udstrakt hånd til dem, vil jeg sige, at det vil jeg altså ikke kalde det.
Nu var det ikke noget, jeg havde forberedt at skulle komme ind på, men det synes jeg faktisk ikke man kan kalde det.
Det var et børnetillæg, som vi lavede, der skulle række ud til nogle af de allerfattigste i vores samfund, og det var, uden at der var inflation og energikrise.
Så tog man de penge, ændrede lige overskriften, stregede den ud, så er der ikke stod børnetillæg, og skrev i stedet »inflationshjælp« og spredte den tyndere ud.
Så jeg synes faktisk overhovedet ikke, det var en håndsrækning.
Helt konkret tænker jeg, at der er en helt åbenbar mulighed her, hvor vi rent faktisk ville kunne gøre en forskel og hjælpe nogle af dem, som er blevet allerhårdest ramt af inflationen, og som blev allerhårdest ramt i energikrisen.
Det handler om, at vi lige nu har nogle mennesker, der mangler 8 mia. kr. – 8 mia. kr.!
Det er jo helt vildt mange penge, de her mennesker samlet set mangler.
Jeg synes, det er ret ubegribeligt, hvorfor vi ikke har rettet op på det her noget før.
Nogle af dem, som er pensionister – førtidspensionister, folkepensionister – og mennesker ramt af sygdom, som er på sygedagpenge, og andre bliver ikke kompenseret rettidigt for de stigende priser og for lønudviklingen.
Det kan vi ændre på, men det kræver, at vi simpelt hen siger: Der skal ikke være en 2-årsforsinkelse i, at din indtægt følger den udvikling, der har været i priserne og i indkomsterne.
Vi skal gøre det så hurtigt som muligt.
Vi ved godt, at I er nogle af dem, der bliver allerhårdest ramt, når priserne stiger, inflationen rammer, og det bliver dyrt at varme boligen op derhjemme.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-06:
Der, hvor der har været mindst luft i budgetterne, er der, hvor det gør mest ondt, når en pakke smør måske pludselig koster over 25 kr. Så ja, det er entydigt noget, man har kunnet mærke
Jeg er også enig med ordføreren i, at så snart man kender det tal, der skal reguleres ud fra, skal man rykke på det og få det ud at virke.
Men det er faktisk også det, der er tilfældet i dag.
Men det handler også om, at lønstigningerne skal registreres og indregnes, og så kan vi først regulere.
Men jeg er ikke uenig i, at det skal ske så hurtigt som muligt, så snart vi kender de her tal.
Victoria Velasquez (EL), 2024-11-06:
Men der er jo faktisk sket en forbedring her, så vi ville kunne rykke det i hvert fald et år frem, og det ville gøre en verden til forskel.
Nu nævner ministeren selv, at det er 3,6 pct., og det kan godt være, at 3,6 pct. ikke lyder som så meget.
Det er ret meget, og det betyder virkelig meget, når man skal have en økonomi med meget få penge til at hænge sammen.
Og i finanslovsforhandlingerne foreslår vi, at regeringen kan udskyde de planlagte skattelettelser, der primært går til de allerrigeste, som er på 11 mia. kr. på et år.
Hvis vi bare udskyder dem med et år, vil vi kunne overfinansiere og sagtens sikre, at vi kunne fremrykke, at folkepensionisterne, dem på sygedagpenge og førtidspensionisterne faktisk ville få deres ydelse mere rettidigt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-06:
Men det her er, så snart vi kender tallene.
Derfor siger jeg også, at jeg ikke er uenig i, at så snart vi ved, hvad lønstigningerne er for et år, så indarbejder vi dem.
Men jeg har ikke stor lyst til at stå og forhandle finanslov her.
Jeg ved, at ordføreren gør et habilt stykke arbejde i forhold til at bære de her ønsker ind, så det håber jeg, I tager i de rette fora.
Men jeg er slet ikke uforstående over for medfølelsen med de her familier, som kan mærke det.
Det gælder også andre steder i vores ydelsessystem: vores fattigste pensionister osv.
I den sammenhæng har vi jo også givet en udstrakt hånd og permanent hævet ældrechecken.
Victoria Velasquez (EL), 2024-11-06:
Men det er jo bare én anvisning, vi har lavet, til, hvordan man kunne finansiere det.
Og det handler om, at ved vi også at trække nogle penge ud af økonomien er med til at sikre, at det at give noget til de mennesker, der lige nu mangler 8 mia. kr., ikke kommer til at puste til inflationen, for det er dem, der vil blive ramt allerallermest af det.
Det er derfor, vi vælger denne her finansiering, for vi synes kun, det er rimeligt, at de allerrigeste er dem, som bidrager.
Det, jeg bare er mest optaget af, er, at vi løser problemet, og det er derfor, jeg inderligt beder ministeren om at hjælpe med at se på det og spørger, om ministeren gerne vil gøre det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-06:
Jeg kan ikke helt fornemme på ordføreren, om ordføreren ønsker grundlæggende at lave om på systemet, sådan at vi begynder at regulere, før vi kender tallet, eller om vi skal gøre det så hurtigt som muligt, efter vi kender tallet.
Det, jeg arbejder for i dag, er, at så snart vi kender tallet, dvs. lønstigningerne for det seneste år, så indarbejder vi det og får det reguleret.
Hvis det kan gøres hurtigere, er jeg interesseret i at kigge på det.
Men jeg synes, det har nogle indbyggede risici at begynde at bryde med princippet om, at man gør det, før man kender det tal, som det skal reguleres på baggrund af.
Victoria Velasquez (EL), 2024-11-06:
Ministeren har tidligere tilkendegivet, at det er et lovbrud at sætte medarbejdere til at arbejde på giftgrunden i Nyborg, når der er giftige stoffer, så hvis Arbejdstilsynet og politiet ikke kan forfølge bygherren, hvordan vil ministeren så sikre, at en bygherre, som bryder reglerne, kan sanktioneres?
Nick Zimmermann (DF), 2024-11-06:
På baggrund af den her forfærdelige sag med to børn, der har arbejdet med asbest, lovede regeringen, at man ville sætte nogle initiativer i gang.
Jeg kan så forstå, at de initiativer, man har tænkt sig at sætte i gang, er at lave besparelser for næsten 20 mio. kr. på Arbejdstilsynet, og at så er det altså at fyre mellem 30 og 50 mennesker, der arbejder med at finde frem til de her forskellige sager.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-06:
Det betyder bare ikke noget i forhold til kontrollen af asbest, og det er det, vi snakker om i dag.
Jeg er fuldstændig enig i, at alt arbejde, der har med asbest at gøre, er potentielt livsfarligt.
Så der er ikke nogen, der er mere forarget over den her sag, end jeg er, og det kommer jeg til at vedblive med at være.
Jeg kommer også til at glæde mig over, at politiet nu er i gang med at undersøge, om det her kan straffes.
Men det har regeringen også.
Lige præcis af hensyn til den gruppe, hvor mange, som ordføreren rigtigt nok pointerer, har haft en lang vej hen til en førtidspension, og for hvem den nu er deres tryghed for forsørgelse i deres liv, er det vigtigt for mig, at vi gør det her med en nålestiksøvelse, sådan at dem, vi rammer, er de her rocker- og bandekriminelle og ikke alle mulige andre uskyldige, som har fortjent deres førtidspension.
Det vil jeg til gengæld også give håndslag på at vi skal kigge på sammen.
For jeg er der, hvor jeg bestemt deler den her forargelse.
Nick Zimmermann (DF), 2024-11-06:
Der er jo ingen tvivl om, at der er rigtig mange udlændinge, der modtager en førtidspension, og som absolut ikke fortjener den.
Jeg står her med de seneste tal for, hvor mange udlændinge der er blevet tilkendt en førtidspension her i Danmark.
Jeg kan tage eksemplet fra Aarhus først og fremmest.
Antallet af ikkevestlige indvandrere på førtidspension er steget med hele 215 pct. over de sidste 20 år, mens der for deres efterkommere er tale om en stigning på hele 2.408 pct.
Det er altså tallene for de sidste 20 år, hvor der er kommet flere og flere ikkevestlige indvandrere på en førtidspension i Danmark.
Samtidig med det er det stort set umuligt for en dansker at blive tilkendt en førtidspension.
Hvordan i alverden kan det være, at regeringen har bygget et system, hvor man som dansker ikke kan få, men hvis man kommer hertil som udlænding eller endda er kriminel udlænding, kan man bare få tilkendt en førtidspension?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-06:
Det er heller ikke en præcis udlægning af sagen.
Tværtimod.
Men det ændrer ikke på, at i de tilfælde, hvor vi ser rocker- og bandekriminelle begå alvorlig kriminalitet og bare fortsætte med at få førtidspension, når de bliver udskrevet fra fængsel og ellers potentielt har haft deres karantæneordning, som jo heldigvis findes, så skurrer det helt vildt i mine ører.
Jeg bliver dybt forarget over det, og derfor vil jeg også meget gerne have, at vi sætter os sammen, og jeg har også tidligere givet ordføreren håndslag på, at så snart vi har et juridisk grundlag og nogle modeller at arbejde ud fra, og det har vi snart, så sætter vi os ned, og så finder vi ud af noget.
Nick Zimmermann (DF), 2024-11-06:
Der foregår nogle ting her i vores land, der er dybt uacceptable.
Vi ved, at det er frygteligt som dansker at være i hele jobcentersystemet.
Vi ved, at man bliver kastet rundt.
Vi ved, at rigtig mange danskere er mere syge, når de kommer ud af jobcentersystemet, end de var, da de kom ind i det.
Jeg har set utallige eksempler på danskere, der er presset fuldstændig ned under gulvbrædderne og alligevel ikke kan få tilkendt en førtidspension.
Når vi så har tal på, at der været en stigning på 2.400 pct. blandt ikkevestlige efterkommere, der har fået tilkendt en førtidspension, er der jo noget grundlæggende galt.
Den urimelighed over for danskerne skal da stoppes.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-06:
Vi har til gengæld også lige foran os udsigt til grundlæggende at nytænke vores beskæftigelsessystem, netop sådan at vi finder et system med mere værdighed, som man ikke bliver syg af at komme ind i.
Det har regeringen fra dag et haft som en ambition.
Det har vi også forhandlinger om forude.
Der er nemlig en lille gruppe af rocker- og bandekriminelle, som huserer i vores land, og som i mange tilfælde ved siden af modtager en offentlig ydelse, og det synes jeg er værd at diskutere hvad vi kan gøre ved, og det har jeg tænkt mig at indkalde til møde om i indeværende måned.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-11-06:
Så må jeg gå ud fra, at man mener, det er positivt, at man går efter at vælge folk på baggrund af køn og geografi.
Det bekymrer mig rigtig meget, at man i iveren efter at ville inkludere folk og ikke diskriminere vælger metoder, som fører til diskrimination.
Hvis man vil have 50-50-repræsentation, kræver det, at der er 50-50-fordeling i forhold til mænd og kvinder eller i forhold til Nordjylland og København i alle sammenhænge, medmindre man har tænkt sig at behandle folk forskelligt, og når man gør køn til en kompetence i sig selv, går vi pludselig tilbage i tiden til der, hvor køn får betydning.
Det skal være sådan, at det er kønnet, som ikke betyder noget længere.
Når man så laver strategier, hvor man siger, at nu skal vi have flere kvinder, fordi det mangler der, eller flere mænd, så kommer vi frem til, at kønnet får en selvstændig betydning, i stedet for at man siger, at vi skal have en praksis, hvor kønnet ikke har betydning.
DR vælger at lave det her, og de er jo ikke hvem som helst.
DR får flere milliarder kroner om året for at skulle formidle public service og for at afspejle den virkelighed, vi lever i, og ikke den, som DR mener er rigtig.
Men det her handler simpelt hen om, om jeg, når jeg får et opkald fra DR, så er kvinden fra Nordjylland, der skal opfylde deres kvote, eller om jeg er et menneske, som har de kompetencer, de har brug for i deres studie den dag.
Det er nedværdigende for det underrepræsenterede køn.
I mange tilfælde er det mig som kvinde, der skal være strategier for, for at jeg kan gøre mig gældende, selv om jeg ikke har haft problemer og jeg ikke møder det.
De har ikke bevist, at der sker diskrimination.
De har ikke bevist, at det er svært at komme til i DR, hvis du er kvinde, men de vælger alligevel at lave forlommer, hvor de siger at man gerne må komme, hvis man er kvinde, men ikke, hvis man er mand, fordi de mangler en kvinde.
Hvordan kan ministeren for ligestilling mene, at det er i orden?
Nick Zimmermann (DF), 2024-11-06:
Hvilke initiativer vil ministeren tage for at sikre, at sagen om børn, der har arbejdet med asbest, ikke gentager sig?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-11-06:
Vi har at gøre med en sag her, hvor jeg virkelig mener virkeligheden overgår fantasien.
Det er fuldstændig grotesk, at et så farligt materiale som asbest nogen sinde kommer i nærheden af mindreårige børn.
Når vi ved, at asbest er livsfarligt, hvis det ikke bliver håndteret rigtigt, er det jo klokkeklart, at børn ikke skal arbejde med det; de skal ikke engang i nærheden af det.
Det er arbejdsgiverens klokkeklare ansvar.
I den konkrete sag er jeg glad for, at Arbejdstilsynet har reageret hurtigt.
De er også ved at vurdere, om der er grundlag for en straffesag, og jeg er glad for, at politiet er i gang med at efterforske sagen.
For der er jo et eller andet i, at vi ved, at asbest kan være så livsfarligt, at det kan præge resten af dit liv, og at det skal have en konsekvens, der kan mærkes, at gøre det mod børn og unge mennesker.
Vores to partier har jo heldigvis også i fællesskab strammet reglerne for asbest.
Det træder i kraft her den 1. januar 2025.
Det er jeg meget glad for, for det er jo i den her helt groteske sag børn, det går ud over.
Så samlet set gør vi med regler, tilsyn og sanktioner rigtig meget på den her ordning, og det skal vi også, fordi det er livsfarligt.