runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-11-17:
Jeg er ikke så godt inde i transparensregler i forhold til partistøtte, men jeg vil meget gerne fortsætte den samtale med hr. Morten Messerschmidt uden for salen.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-17:
Jamen fru Anne Valentina Berthelsen behøver ikke at overbevise mig om, hvorfor EU ikke skal blande sig i lønforhold.
Der er vi helt enige.
Jeg bemærkede bare, at fru Anne Valentina Berthelsen i sin tale sagde, at det var godt, at EU kunne gribe ind, hvis der skete ting inden for retsstatsprincipper, som fru Anne Valentina Berthelsen ikke brød sig om.
Det kunne f.eks. være, at EU så ikke brød sig om de regler, vi har for partistøtte i Danmark.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-11-17:
Det er lidt uklart for mig, præcis hvad det er, hr. Morten Messerschmidt refererer til.
Det ville være rart med et konkret eksempel, for nu er jeg jo ny ordfører.
Men når det så er sagt, forholder jeg eller nogen andre SF'ere sig ikke særlig principielt til EU.
Det synes vi ikke er hensigtsmæssigt.
På nogle områder, f.eks. på et område, hvor vi har et kollektivt overenskomstreguleret arbejdsmarked i Danmark med den danske model, er det meget uhensigtsmæssigt, også fordi vi kan se, at det måske ville virke andre steder, og bliver bakket op i det af f.eks. Sverige.
Og på andre områder kan vi se fornuften og frugterne af et stærkt EU-samarbejde om nogle af de værdier, vi har tilfælles.
Det vil nok være sådan mit indledende svar.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-17:
Det påkalder sig selvfølgelig ros, når SF's ordfører afviser, at EU skal blande sig i danske lønforhold og arbejdsmarkedsanliggender.
Det, der så kan undre, er, hvorfor SF mener, at EU så skal blande sig i f.eks. danske medieforhold eller forsamlingsfriheden eller andre retsstatsprincipper.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Altså, man kan have et så ædrueligt og klart standpunkt i relation til arbejdsmarkedspolitikken og sige: Hertil og ikke længere!
EU skal ikke blande sig.
Men i samme tale har man den opfattelse, at EU skal blande sig i fuldstændig fundamentale forhold vedrørende fortolkningen af vores grundlov.
Kan fru Anne Valentina Berthelsen forklare det?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-11-17:
Det betrygger mig bestemt ikke, ligesom det heller ikke betrygger fagbevægelsen.
Og jeg vil egentlig godt anfægte idéen om, at der skulle være hjemmel til det her, for det er der jo meget delte meninger om, også når vi spørger i Bruxelles og hos juristerne i Kommissionen og i Rådet for den sags skyld.
Så altså, jeg synes, vi skal starte med principielt at spørge, om det her overhovedet er tilladt på EU-plan, for det mener jeg ikke.
Dernæst kan vi så forholde os til, om forslaget bliver presset igennem, og hvad vi så kan gøre.
Jens Rohde (RV), 2020-11-17:
Jeg har også beskæftiget mig med det her i rigtig mange år, bl.a. i meget tæt samarbejde med 3F.
Det er sjovt nok, for man er jo lidt selvmodsigende, for på den ene side siger man, at der ikke er hjemmel til det, og på den anden side siger man, at domstolen kommer og bestemmer noget.
Artikel 155, stk. 1 litra b er det sted, hvor man henter hjemmel til at understøtte ordentlige arbejdsvilkår.
Og der, hvor man så har sikkerheden i forhold til domstolsafgørelserne, er jo i stk. 5, hvor der står, at der ikke må være en direkte lønpåvirkning, og det burde jo sådan set betrygge SF om, at man her kan være med til at fremme bedre arbejdsvilkår for alle, og at der samtidig er pænt lukket af for yderligere domstolsinitiativer.
Tak for en fin tale – men ikke desto mindre støtter de jo lovforslaget.
De støtter i hvert fald, at man har en lidt anden tilgang til det end den, som fru Anne Valentina Berthelsen giver udtryk for.
Og det gør de jo af to grunde: Den ene er, at der også er noget, der hedder solidaritet med dem, der er ikkedanske, altså de mennesker, som er på et arbejdsmarked, hvor man ikke kan lave kollektive overenskomster, fordi organisationsprocenten er for lav.
Det er den ene grund.
Den anden er, at der jo også er nogle, der har erkendt, at det her ikke på nogen måde kommer til at få nogen påvirkning af de danske overenskomster.
Hvor vil fru Anne Valentina Berthelsen påvise, at det her kommer til at få indflydelse på det danske arbejdsmarked og på løndannelsen på det danske arbejdsmarked?
Det vil jeg meget, meget gerne se, al den stund at det her lovforslag fra Kommissionen jo stort set ikke taler om andet, end at man skal fremme kollektive overenskomster.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-11-17:
I forhold til det første vil jeg gentage en af mine sætninger, nemlig at retsstatsprincipperne ikke er til forhandling.
I forhold til det sidste er SF's holdning til mindsteløn både her og i Europa-Parlamentet den, jeg har ridset op.
Vi mener ikke, at EU skal blande sig i, hvordan vi fastsætter løn- og arbejdsvilkår på det danske arbejdsmarked.
Sidst jeg tjekkede med de skrappe damer i Europa-Parlamentet, som også sidder der på vegne af SF, mente de sådan set også det.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-17:
Tak til SF's ordfører for talen.
Jeg har to spørgsmål.
Nu er det jo sådan, at Ungarn og Polen har blokeret for etableringen af hele den her fond.
Det er noget, der skal godkendes i alle lande, så det kan de jo gøre.
Så er der ligesom to muligheder: Enten at der ikke kommer udbetalinger fra den, eller at man giver tilstrækkelige indrømmelser til Ungarn og Polen, så de accepterer den.
Hvilken af vejene mener SF man skal vælge?
Det andet spørgsmål var det med, at SF's ordfører nævnte spørgsmålet om mindsteløn, og jeg var jo fuldstændig enig i det, SF's ordfører sagde.
Jeg vil bare lige høre, om det også er SF's politik i Europa-Parlamentet.
Jens Rohde (RV), 2020-11-17:
Jeg synes jo ikke, at der er en modsigelse mellem at have fri bevægelighed og så have en reguleret bevægelighed, en fair bevægelighed og en social protokol, som jeg også altid har argumenteret for.
Det har jeg jo faktisk altid gjort, fordi jeg mener, det er helt afgørende.
Hvorfor?
Fordi man ellers ikke får al den frihed, man ellers ønsker sig, fordi folk så vil vende sig imod den – og det er jo det, vi ser i Europa.
Det er jo frygten for den fri bevægelighed, fordi den ikke er reguleret og dermed fører for mange ulykker med sig.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-17:
Jo, men nu var det ikke mig, der startede med at snakke om den her fri eller uhæmmede bevægelighed som den hellige gral i EU – det var hr. Jens Rohde.
Og det var det, der var årsagen til, at Domstolen dømte, som den dømte, så det er den, der skal gøres op med.
Og derfor bliver jeg nødt til at komme tilbage til: Hvem er det, hr. Jens Rohde forestiller sig vil være med til at gøre op med det?
Er det Venstre?
Er det Konservative?
Altså, jeg synes, det er en fin målsætning, og jeg vil meget gerne arbejde sammen med Radikale Venstre om at få en social protokol.
Men jeg får det bare ikke til at rime med det andet, hr. Jens Rohde siger.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-11-17:
Jo, men som jeg også sagde i talen, er vi jo solidariske over for ideen med, at man sikrer bedre lønindkomster andre steder i Europa, andre steder, hvor man ikke har kollektive overenskomster.
Vi synes bare, at metoden er forkert, og det synes vi for det første, fordi mindstelønnen ikke i sig selv er en garanti for, at man har ordentlige løn- og arbejdsvilkår; for det andet mener vi, at kollektive overenskomster er en bedre måde at gøre det på; og for det tredje ville jeg ikke være så sikker, som hr. Jens Rohde er, i forhold til ordlyden af det forslag, som Kommissionen har lagt frem, og at man dermed kan garantere, at det her ikke vil betyde noget for det danske arbejdsmarked.
Det er jo netop det, der er bekymringen i f.eks. fagbevægelsen, der sidder med det her til daglig.
De er bekymrede for, om det her er en glidebane, og om der f.eks. vil være en indirekte påvirkning af den danske model.
Og hvis der er det, vil det jo være katastrofalt for vores måde at gøre det her på.
Derfor tror jeg egentlig ikke, at det her er måden at fremme kollektive overenskomster på, hverken i Danmark eller i resten af Europa.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-11-17:
Med al respekt for min kollegaordfører synes jeg, det er en lidt påtaget undren, fordi vi jo fra regeringens side har spillet ud med, at vi ville lave den her lovgivning, og så kommer Venstre, som det også før er set, med et beslutningsforslag i mellemtiden for så at stå som ophavsparti til det.
Vi er jo enige om det.
Vi var også enige, da den tidligere regering lavede det.
Vi syntes, det var et godt forslag, uanset at der også var mange, der dengang var bekymrede.
Så lad os dog stå sammen om at få gennemført det i stedet for at diskutere, hvem der fandt på det, og hvem der ikke gjorde.
Heidi Bank (V), 2020-11-17:
Tak for det.
Der er jo slet ingen tvivl om, at der er en enighed om, at det, der blev vedtaget i 2018, var et skridt på vejen, at det var et stykke ad den vej, vi gerne ville gå, men at det bare ikke er tilstrækkeligt.
Det har vist sig ikke at fungere godt nok.
Og jeg undrer mig bare over, at man fra ministerens side ikke kan stemme for det her forslag, når ministeren bebuder, at der på et senere tidspunkt kommer noget.
Mette Frederiksen (S), 2020-11-17:
Jeg kan sige med fuldstændig hundrede procents sikkerhed, at jeg ikke negligerer noget som helst.
Jeg har fra starten sagt, at det, at der ikke er lovhjemmel, er en fejl, og at det skal der rettes op på.
Og nu kommer der en redegørelse.
Men at sammenholde den situation, vi står i nu med en fejl, med noget, må jeg forstå, på de sociale medier, der tenderer mod fascisme, er jo en voldsom påstand og i al respekt også et ret lavt niveau for den samtale, der bør kunne være i et folkestyre.
En regering begår fejl, og det er beklageligt.
Det skal regeringen sørge for at få rettet op på.
Men det, at man påstår noget som helst i den her retning, bliver jeg bare nødt til at sige, har jeg altså i de snart 20 år, jeg har siddet i Folketinget, aldrig nogen sinde været udsat for før.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-11-17:
... som ikke kan være i sin egen krop af ren forventningens glæde nu, hvor jeg har hørt, at statsministeren går op i, at der bliver svaret på spørgsmål.
Det vil jeg glæde mig til.
Det synes jeg mildest talt ikke er en disciplin, som statsministeren altid selv har mestret.
Jeg synes, at den sidste uges tid i dansk politik har været meget bekymrende.
Jeg tror oprigtigt ikke, at vores folkestyre, vores demokrati og danskernes tillid til folkestyret kan holde til mange uger som den, vi lige har haft, altså den foregående uge.
Lad mig bare lige opsummere nogle af de ting, vi har været vidne til den sidste uges tid.
Først og fremmest er der selvfølgelig en regering, der bryder grundloven ved at aflive samtlige mink og et helt erhverv uden at have grundlaget på plads, med et fingerknips.
Forklaringen er, at der ikke er en eneste embedsmand, at der ikke er en eneste jurist, som advarer om grundlovsbruddet.
Men Fødevarestyrelsen kan i samme uge fortælle, at man siden juni har vidst, at man ikke kunne gøre det her på lovlig vis.
Fødevareministeren kommer med tre forskellige, modstridende forklaringer på 3 dage.
Statsministeren, fødevareministeren og den samlede regering undlader at rette op på den ulovlige ordre.
Ja, statsministeren siger direkte til en minkavler på tv, at den minkavler ikke kan beholde sine mink – det er der ikke nogen muligheder for – selv om lovhjemmelen ikke er på plads.
Ja, statsministeren udtaler ligefrem, at statsministeren ikke fortryder den ulovlige ordre, fordi det var den rigtige beslutning.
Så må jeg vel forstå, at det er ligegyldigt, at den er ulovlig.
Ja, statsministeren nægter at svare både Folketinget og journalister på spørgsmål om, hvorfor statsministeren ikke rettede op på den ulovlige ordre.
Så er der ulovligheden om tempobonus.
Og så er der en hærchef, som på sociale medier sådan næsten praler af den indsats, der er, i forbindelse med eksekveringen af den ulovlige aflivning af mink uden for smittezonerne.
Jeg synes, det er helt vildt.
Jeg synes også, det er vildt at høre statsministeren i dag sådan næsten negligere det, som om det er en formalitet, en teknikalitet.
Hvorfor bliver man ved med at bryde loven og ikke respektere grundloven?
Mette Frederiksen (S), 2020-11-17:
Jeg synes i respekt for det arbejde, der er igangsat omkring en redegørelse, at det er den proces, som nu skal tilvejebringes.
Jeg forstår faktisk ikke, at man ikke svarer på spørgsmålet.
Hvorfor svarer man ikke på spørgsmålet, om man bakker op om den anbefaling, der ligger fra sundhedsmyndighedernes side?
Jo, men er vi alligevel ikke i den situation, når vi står midt i en global pandemi – midt i en global pandemi; vi har 600.000 danskere, der er i risikozonen, hvis de får covid-19; en pandemi, der har lukket store dele af verden ned – og vi så i Danmark har nogle sundhedsmyndigheder, der anbefaler, at mink slås ned, at man så i alle partier bør svare på, om man bakker den anbefaling op?
Pernille Vermund (NB), 2020-11-17:
Jeg synes sådan set, det er mere interessant for danskerne at vide, at vi har en regering, der selv efter at man bliver bekendt med, at man har begået lovbrud, fortsætter de ulovlige ordrer.
Så sent som i går blev der indgået en aftale, hvor der står, at de her påbud er et krav.
Det er det altså først den dag, aftalen er blåstemplet af et flertal i Folketinget, og der kan gå lang tid.
Så der er stadig ikke noget lovgrundlag for at kræve raske avlsdyr uden for zonerne aflivet, og det her er ret alvorligt.
Både jeg og Nye Borgerlige mener, at regeringen bør gå af og lade danskerne blive hørt.
Selv om statsministeren måske skulle vælge at ofre fødevareminister Mogens Jensen i den her sag, så kommer jeg og Nye Borgerlige til at presse på for at få en kommissionsundersøgelse af det her, og jeg vil gerne spørge statsministeren, som jo også er formand for Socialdemokratiet: Vil Socialdemokratiet bakke op om en kommissionsundersøgelse af hele forløbet og hele regeringens håndtering af det her?
Mette Frederiksen (S), 2020-11-17:
Jeg går ud fra, at alle myndigheder varetager deres opgave korrekt.
Det lægger jeg til grund, også i den her sag.
Det ved alle.
Det er så sådan nu, at der er indgået en politisk aftale, der sikrer, at den lovhjemmel kommer på plads.
Så jeg udtaler mig ikke anderledes i lovhjemmelspørgsmålet end det, som er kendt, nemlig at der ikke er lovhjemmel til den beslutning, som regeringen traf.
Det ændrer jo så ikke på substansen, det ændrer ikke på indholdet, nemlig at vi skal beskytte danskerne, vi skal passe på folkesundheden, og derfor er det i mine øjne stadig væk afgørende og stadig væk nødvendigt, at vi følger sundhedsmyndighedernes anbefalinger.
Og jeg synes faktisk, det er interessant, også for danskerne, at vide, om alle partier i Folketinget bakker op om den anbefaling, der ligger fra sundhedsmyndighedernes side.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-17:
Statsministeren siger igen i dag: Som man desværre skal.
Det er jo stadig sådan, at der ikke er lovgrundlag for at aflive de her mink.
Der er en aftale på plads, ja, men den er ikke tredjebehandlet her, og dermed er regeringens »der skal aflives mink i hele Danmark« et påbud, som er ulovligt.
Det var onsdag, det var altså, flere dage efter at regeringen var blevet bekendt med, at det her lovbrud fandt sted, altså at man havde udstukket en ulovlig ordre.
Tidligere sagde statsministeren, at statsministeren havde tillid til, at når man som ressortminister havde ansvar for et område og man blev bekendt med, at man handlede ulovligt, så trak man de her ordrer tilbage.
Mener statsministeren, at forsvarsministeren har pådraget sig et ansvar ved at lade hæren gå ud uden hjemmel i lovgivningen?
Og hvis ikke, er det så hæren, der har handlet i strid med regeringens ordre?
Mette Frederiksen (S), 2020-11-17:
Tak også for det spørgsmål.
Først og fremmest vil jeg sige, at vi ikke har truffet beslutning på baggrund af frygt.
Vi har truffet beslutning på baggrund af den risikovurdering, der ligger fra sundhedsmyndighedernes side, og jeg kan med den viden, der er tilvejebragt både herhjemme, men også den viden, der i øvrigt er i den her diskussion, ikke se andet, end at en ansvarlig politiker vil være nødsaget til at træffe beslutningen.
Og det står mig stadig væk lidt uklart, om man bakker op om, at man skal følge den anbefaling, der ligger fra sundhedsmyndighedernes side.
Jeg føler mig ikke i stand til at gøre andet på baggrund af den risikovurdering, og det handler jo så også om det tidsinterval, som gør sig gældende.
Der foregår jo en masse omkring mink i en længere periode end den, som vi diskuterer aktuelt netop nu, og der bliver slået en del mink ned, syge mink, der laves sikkerhedszoner, myndighederne arbejder med en række forskellige ting.
Men da den risikovurdering, der rammer os, rammer os, så mener jeg faktisk ikke, at man kan træffe en anden beslutning.
Og hvis jeg også forstår det, kan man sige, sådan fagligt-fagligt i forhold til minkavl, skal vi, når man skal aflive mink, som vi desværre skal i Danmark, også passe på med, at vi ikke skaber en falsk forhåbning om, at man, hvis man lige bevarede nogle ganske, ganske få dyr, kan få erhvervet tilbage på det niveau, som erhvervet har haft i Danmark.
Jeg har en klar forventning om, at når man som ansvarlig minister bliver gjort opmærksom på, at der ikke er lovhjemmel til den beslutning, der er truffet, så retter man selvfølgelig op på de problemer, der er.
Og i forhold til at blive berørt: Det er vi alle sammen.
Vi er alle sammen berørt af den her situation.
Det er en dybt ulykkelig beslutning, vi har været nødsaget til at træffe.
Det er da så pinefuldt at se på, at mennesker, der har levet af et erhverv igennem generationer, har opbygget et livsværk, ikke får mulighed for at videreføre det.
Nu er der lavet en aftale omkring hjemmelsspørgsmålet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-11-17:
Men, statsminister, I vidste det ikke, da I traf beslutningen.
Indtil jeg hører andet, tager jeg det for gode varer.
Så bliver man klar over, at hov, loven er brudt, der er endda et skriftligt citat fra fødevareministeren den søndag.
Det, der står tilbage nu, uanset hvor træls det er – og nogle gange tænker jeg, at det er, som om vi andre bare er i vejen og insisterer på alt det her demokrati og sådan noget – er, at jeg tror, at vi kunne komme langt, hvis vi blev inddraget lidt i sagerne, og det er en anden ting.
Men kan statsministeren ikke bare fortælle mig – og det behøver man ikke redegørelser til – at når man finder ud af, at noget er ulovligt, og det finder man ud af, hvorfor stopper man det så ikke?
Man blev ved med, at der var en ulovlig ordre, og forsvaret blev sendt ud på folks ejendomme.
Men, statsminister, I vidste det jo godt, og da I vidste det, hvorfor stoppede I det så ikke?
Mette Frederiksen (S), 2020-11-17:
Svaret på det spørgsmål er nej.
Der er ikke noget over dansk lovgivning, og det kommer der heller ikke, og det har der ikke været på noget tidspunkt i den her coronahåndtering.
Vi ved ikke, da vi træffer beslutningen, at der ikke er lovhjemmel.
Så svaret på det spørgsmål er nej.
I forhold til de danske sundhedsmyndigheder: Det glæder mig, hvis der er bred opbakning i Folketinget til de danske sundhedsmyndigheder.
Og jeg går da ud fra – og det har jeg i øvrigt gjort igennem hele forløbet – at de danske myndigheder er i tæt kontakt både med kolleger indenlands og udenlands og i forhold til de organisationer, der håndterer den globale pandemi og har viden om det.
Og det lægger jeg altså også til grund fremadrettet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-11-17:
Det er helt i orden.
Jeg tror ikke, der er nogen, der har belæg for ikke at have tillid.
Nogle gange er beslutninger så store, at man kunne spørge andre mennesker og måske have en idé om, om andre kunne bidrage til at gøre en beslutning bedre.
Så sagde statsministeren også – jeg tror, det var tidligere på dagen her – at det blev lidt polemisk med lovbrud osv.
Ja, nu må vi se redegørelsen.
Jeg skal jo ikke kunne vide, hvem der har vidst hvad.
Jeg konstaterer bare, at søndag har alle i hvert fald vidst, at der var et lovbrud i gang.
Det vidste man søndag, men man stoppede det ikke.
Statsministeren sagde tidligere i dag, at havde man vidst det her på pressemødet, så havde man selvfølgelig sagt det.
Altså, statsministeren må jo være himmelhenrykt over det parlamentariske grundlag, hun har, der synes, det er i orden, at man bare fortsætter et lovbrud.
Statsministeren vidste det jo godt søndag.
Hvad er så grunden til, at man ikke stoppede?
Hvad er grunden til, at man blev ved og ikke stoppede det?
Er det, fordi statsministeren simpelt hen mener, at hun i den her sag er overbevist om, at det dér kommer foran lovgivningen, at statsministeren har den holdning, at det her bare skal gennemføres, og at vi så må klare det bagefter, også selv om man blev bevidst om, at loven var brudt?
Mette Frederiksen (S), 2020-11-17:
Der bliver spurgt til, hvorfor det hastede så meget.
Det gør det jo ene og alene af hensyn til danskernes folkesundhed og potentielt den globale folkesundhed.
Det er grunden til hastværket.
Der er ikke andre grunde.
Når man får en risikovurdering som den, vi får den pågældende mandag aften, så mener jeg ikke, at man ansvarligt kan træffe andre beslutninger.
Derfor hastværket.
Og det handler om folkesundheden herhjemme; om smitten fra minkene; om mutationen; om den potentielle risiko i forhold til vaccine.
Og det handler selvfølgelig også om Danmarks omdømme ude i verden, nemlig: Evner vi at træffe de nødvendige beslutninger på baggrund af en sådan risikovurdering, som resten af verden også vil holde øje med?
Det er grunden til hastværket.
Ejer jeg tvivlens nådegave?
Ja, det gør jeg.
Og hele coronahåndteringen siden marts måned har jo været fyldt med dilemmaer.
På daglig basis er der dilemmaer.
Og derfor vil jeg sige to ting.
Den ene er: Støtter Det Konservative Folkeparti, at vi træffer de nødvendige beslutninger oven på risikovurderingen?
Og den anden er: Vi bliver jo nødt til at have tillid til de danske sundhedsmyndigheder.
Det er dem, der rådgiver både regeringen, men jo også Folketinget, i de beslutninger, der skal træffes.
Og jeg har i hvert fald ikke belæg for ikke have tillid til de danske sundhedsmyndigheder.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-11-17:
Jeg vil gerne lige tage fat i noget af det, jeg hørte statsministeren svare lige før.
For statsministeren sagde, at inden man træffer så vidtgående en beslutning – som at nedlægge et erhverv, forstås – skal man være helt sikker.
Så er det uforståeligt for mig, at vi andre har halvanden time i et møde med nogle ministre og nogle embedsmænd, nogle styrelser, den 4. november, hvor jeg selv spørger, om vi ikke kan få en second opinion, om vi er helt sikre på det her, og om der er konsensus om det her, men at det er der ikke tid til – selv om man ikke har set cluster-5 siden september måned i Nordjylland.
Og nu kommer der jo andre forskere, der er ude at sætte spørgsmålstegn ved det.
Fauci har sagt: Påvirker det her en vaccine?
Jeg ved ikke, om regeringen har spurgt vaccinevirksomhederne, om det her kommer til at påvirke en vaccine.
Danske forskere har også været ude at stille sig kritisk over for det.
Hvis statsministeren virkelig mener, at man ikke nedlægger et helt erhverv uden at være helt sikker, hvorfor kunne der så ikke gives bare en dag eller to til en second opinion?
Har statsministeren på intet tidspunkt haft tvivlens nådegave, i forhold til at det kunne være, at de 8-9 andre partier i Folketinget måske havde et eller andet at bidrage med og kunne stille noget, der mindede om relevante spørgsmål, så man kunne få den her diskussion?
Hvad var det, der hastede?
Det synes jeg er helt vildt.