Morten Bødskov (S), 2020-11-26:
Tak skal du have, formand.
Tusind tak for både den store interesse og de, synes jeg, konstruktive og også opbakkende tilbagemeldinger, der har været, og den dialog, der har været om lovforslaget.
Også tak til både dem, der har indgivet høringssvar og er kommet med indspark til Folketingets partier, og andre; det er vigtigt.
Det er nemlig, som også flere har været inde på, en meget stor opgave at udvikle et helt nyt system til at vurdere ejendomme i Danmark, men det er nødvendigt, da danskerne skal kunne have tillid til, at de ca. – holdt fast! – 46 mia. kr. i årlige ejendomsskatter opkræves på et retfærdigt og rimeligt grundlag.
Jeg vil gerne prøve at trække lidt frem om baggrunden for, hvorfor vi rent faktisk står her i dag.
Det er nemlig sådan, at Rigsrevisionen i 2013 kritiserede de ejendomsvurderinger, som danskerne i dag beskattes på grundlag af, at de ikke har været gode eller præcise nok, og på den baggrund har ejendomsvurderingen jo været suspenderet siden 2013.
Det er derfor en bunden opgave at udvikle nye og forbedrede vurderinger for både ejerboliger og også erhvervsejendomme.
Derfor er jeg også glad for, at det er en opgave, som et bredt flertal i Folketinget har taget på sig.
Vi har sammen taget en hel række svære skridt frem mod genopretningen af ejendomsområdet.
Med det brede vurderingsforlig fra 2016 og ejendomsvurderingsloven fra 2017 blev de grundlæggende principper for det nye vurderingssystem fastlagt.
I loven blev der bl.a. fastsat en ny model for erhvervsvurderinger.
Den blev fastlagt på et tidspunkt, hvor vi grundlæggende ikke havde et datagrundlag, der kunne fortælle os, om modellen ville virke.
Siden har det desværre vist sig, at der er behov for væsentlige forenklinger af loven fra 2017 for at få vurderingssystemet ført ud i livet.
Derfor vedtog Folketinget betydelige forenklinger af vurderingsmodellen og modellerne for ejerboliger i efteråret 2019.
I 2019 var der navnlig tale om forenklinger for ejerlejligheder, mens vurderingsmodellerne for enfamilieshuse i det store og hele kan implementeres som forudsat i vurderingsforliget fra 2016.
Det skyldes, at datagrundlaget både i 2016 og nu er væsentlig bedre for enfamilieshuse end for øvrige ejendomme.
Ligesom for ejerlejlighederne har det efter en grundig analyse vist sig, at det desværre ikke er muligt at implementere den model for vurdering af erhvervsejendomme, der er forudsat i vurderingsforliget fra 2016 og beskrevet i ejendomsvurderingsloven fra 2017.
Det skyldes navnlig store udfordringer med datagrundlaget.
Det var udfordringer, som vi ikke var bekendt med i 2016.
Bl.a. har analyserne vist, at den såkaldte grundresidualmodel, som vi foreslår at erstatte, i rigtig mange tilfælde vil give negative eller meget høje værdier.
Det giver ikke mening og betyder, at vi nu kan se, at den model ikke virker.
Derfor er der også behov for forenklinger af vurderingsmodellerne for erhvervsejendomme.
Det meddelte jeg forligskredsen i foråret, og derfor er det aftalt med kompensationsaftalen fra maj i år, at der er behov for mere enkle og gennemskuelige erhvervsvurderinger.
Jeg havde selvfølgelig gerne set, at det var muligt at implementere den model, der er aftalt tidligere, men man må sige, at vi er blevet klogere siden 2016, og det har vist sig, at der er behov for en anden løsning end den, vi troede på dengang.
Uden en ny og bedre vurdering mangler vi altså grundlaget for at opkræve over ca. 11 mia. kr. årligt.
Jeg ved, at forligskredsen deler alvoren med mig i den her sag, og jeg vil gerne kvittere for de gode drøftelser, vi allerede har haft i løbet af både foråret og sommeren og efteråret om den her sag.
Derfor foreslår regeringen nu en ny og væsentlig enklere model for fastsættelse af grundværdier for erhvervsejendomme, der er mere gennemskuelig, og hvor der er en klar sammenhæng mellem grundværdierne for erhvervsejendomme og grundværdierne for ejerboliger.
Der er en række fordele ved den foreslåede model i modsætning til modellen i vurderingsforliget fra 2016, som jeg gerne vil opholde mig lidt ved.