runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Det er jo opstået.
Vi har jo en organisation i det her land, som har dokumenteret, at der findes asbest.
Derudover har de også dokumenteret, at der findes noget materiale omkring de asbestdeponier, som ikke er blevet taget ind i lovforarbejdet, og det er problematisk.
Så det er der allerede.
Og det her handler heller ikke om, om jeg synes, det er tilstrækkeligt.
Det her handler om, hvorvidt Miljøstyrelsen synes, det er tilstrækkeligt, om EU synes, det er tilstrækkeligt.
Det er faktisk de institutioner, jeg refererer til.
Jeg har ikke tilstrækkelig viden om alle de her miljøkonsekvenser, men alle de her organisationer og instanser er dybt kritiske.
Så GeoHav har dokumenteret, at der findes asbest.
Skal vi ikke have det undersøgt til bunds, inden det her lovforslag kan fortsætte?
Rasmus Prehn (S), 2024-03-19:
Jeg er slet ikke i tvivl om, at det her lovforslag bygger på meget udførlige undersøgelser.
Igen og igen har man lavet undersøgelser.
Er man så helt til bunds
Jeg kan være i tvivl om, om fru Theresa Scavenius vil stille sig tilfreds på noget tidspunkt.
Det, jeg kan sige, er, at man lægger til grund, at det med hensyn til asbest er undersøgt tilstrækkeligt.
Opstår der så noget, må man kigge ind i det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Ordføreren siger, at alting er blevet undersøgt til bunds, og det er nok det, som mange vil være uenige i.
Grunden til, at der har været så mange miljøundersøgelser, er jo netop, at de foregående er blevet kritiseret sønder og sammen, og så har man forsøgt en gang til, og så er det blevet kritiseret, og så er det blevet forsøgt en gang til, og så står vi så her i dag.
Der er pointen jo bare, at undersøgelserne stadig bliver kritiseret for slet ikke at være tilstrækkelige.
Så det med, at det er undersøgt til bunds, tror jeg måske lidt må stå for ordførerens egen regning.
Lovforslaget siger, at der ikke er fundet asbest i den undersøgte jord.
Men vi ved fra høringssvarene, at der er mange borgere, som er vidende om, at der findes nogle asbestdeponier i de områder, hvor der skal graves.
Så mit spørgsmål til ordføreren er: Hvad vil det betyde for ordførerens vurdering af det her lovforslag, hvis det, der står, faktisk er forkert, og at der er fundet asbest?
Er der så ikke behov for, at det bliver undersøgt til bunds, før vi laver sådan et lovforslag?
Rasmus Prehn (S), 2024-03-19:
Jeg kan høre, at man er vant til konspirationsteorier i Det Konservative Folkeparti.
Nu er det sådan, at jeg skiftede holdning i 2014.
Jeg stillede op til folketingsvalget i 2015 repræsenterende Aalborg Vestkredsen.
Så var det først i 2017, at jeg skiftede til Hjørringkredsen.
Så den der konspirationsteori passer altså ikke.
Per Larsen (KF), 2024-03-19:
Jeg tænker også lidt på, om det måske har noget at gøre med, at hr. Rasmus Prehn skiftede valgkreds på et tidspunkt og kom til at skulle repræsentere nogle i Hjørringkredsen, hvor hr. Rasmus Prehn jo er opstillet.
Var det det, der fik Rasmus Prehn på bedre tanker?
Måske havde borgmesteren i Hjørring et ønske om, at hr. Rasmus Prehn skulle gå ind for en tredje Limfjordsforbindelse over Egholm?
Rasmus Prehn (S), 2024-03-19:
Vi skal jo tilbage til 2012 for at finde det citat, og på det tidspunkt diskuterede man indgående, at det, man skulle have, var en udvidelse i øst.
Der var en uafklarethed internt i Socialdemokratiet: Skal vi gå med den ene forbindelse, eller skal vi gå med den anden forbindelse?
Det var jo netop, fordi der har været forskellige modeller fremme, som jeg også var inde på i mit historiske svar, og på det tidspunkt var jeg endnu ikke overbevist om det her.
Det blev jeg så i 2014.
Per Larsen (KF), 2024-03-19:
Tak for det.
Det er jo en glædens dag i dag, hvor vi kommer til at behandle den her anlægslov.
Det har jeg i hvert fald set meget frem til, og det tror jeg at der er rigtig mange der har i Nordjylland.
Men jeg har jo også noteret mig, at hr. Rasmus Prehn igennem tiderne har skiftet holdning om og også direkte talt imod en tredje Limfjordsforbindelse.
Hvis man kigger på, hvad hr. Rasmus Prehn har sagt til Nordjyllands radio i 2012, har hr. Rasmus Prehn jo givet udtryk for, at han som transportordfører skulle varetage hele landets interesse, og at de få ressourcer, vi har, var vi nødt til at prioritere; han syntes ikke, at en tredje Limfjordsforbindelse lå ligefor.
Det sagde hr. Rasmus Prehn, der afviste, at der var råd til en ny forbindelse.
Hvad er det, der har fået hr. Rasmus Prehn på andre tanker?
Rasmus Prehn (S), 2024-03-19:
Når vi i dag behandler anlægsloven om Den 3. Limfjordsforbindelse, er det på mange måder en vigtig og en historisk dag, ikke mindst for Nordjylland.
Det er et anlæg, der har været meget diskuteret, og det er noget, der har delt nordjyderne, i forhold til om man var for eller imod.
Men der er ikke nogen tvivl om, at der er et kæmpe behov for, at de store trængselsproblemer, der er i forbindelse med krydsning af Limfjorden, bliver løst.
Vi ser, at der hver dag er mennesker, der risikerer at holde i kø; der er færgerederier i Hirtshals og i Frederikshavn, der diskuterer, om man skal overveje at sejle ud et andet sted fra, fordi der er problemer med forbindelsen ned igennem Europa; der er virksomheder, der døjer med at tiltrække den arbejdskraft, de skal bruge.
Der er i det hele taget rigtig mange problemer.
Så det at få det her løst er noget, rigtig mange nordjyder har ventet længe på.
Jeg tænker også, det er derfor, at samtlige nordjyske kommuner bakker op omkring det her, og at regionsrådsformanden bakker op omkring det her, og at man senest den anden dag så et indlæg i Nordjyske Stiftstidende, hvor samtlige borgmestre i Nordjylland og regionsrådsformanden skrev, at det er vigtigt, at vi får det her afklaret.
Det er et spørgsmål, der har været diskuteret i mange år.
Allerede tilbage til den 6. maj 1969, da man havde åbningen af den nuværende Limfjordstunnel, gik man i gang med at diskutere: Skal vi have en ny forbindelse?
I 1973, der er mit fødeår, fremlagde man ni forskellige modeller for, hvordan det her skulle være, og så har man i løbet af årene diskuteret de forskellige modeller.
Vi har så i de seneste år diskuteret den nuværende linjeføring, Egholmforbindelsen, og den har været undersøgt hele tre gange.
Så det er altså en forbindelse, der i den grad er undersøgt til bunds.
Og det er også, fordi der har været dygtige og engagerede mennesker, som har været nervøse for, om det nu ville gå for meget ud over miljøet og klimaet, og hver eneste gang har man taget det alvorligt, undersøgt det til bunds og lavet en redegørelse og lagt den frem, så vi kunne diskutere det.
Det er vigtigt i et dansk demokrati, og det er vigtigt, ikke mindst i en tid, hvor vi tager klima og miljø så alvorligt, at hver gang der er den mindste tvivl, så undersøger vi det, så følger vi det til dørs, og så sikrer vi os, at vi ikke gør noget, som er overilet.
Og alt det vil jeg sige vi har gjort den her gang.
Vi har en rigtig god forbindelse, som vil styrke Nordjylland, som vil binde Nordjylland sammen, og som vil sikre, at Nordjylland ikke bliver hægtet af udviklingen, men også en forbindelse, hvor der er taget behørigt hensyn, som der skal.
Så ved jeg godt, at der er bekymringer og debat, og det skal der være plads til, og derfor har vi også i udvalget i dag vedtaget en ekstra lang tidsplan, sådan at vi kan få det her behandlet på behørig vis.
Jeg ser rigtig meget frem til debatten, og jeg ser også frem til at svare på spørgsmål.
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-19:
Det kan jeg fuldstændig bekræfte.
Rasmus Prehn (S), 2024-03-19:
Som jeg nævnte, har man diskuteret det her spørgsmål siden 1969.
Det er, 4 år før jeg blev født.
Og siden 1973 har man undersøgt forskellige modeller, og i de seneste 15-20 år har vi så undersøgt den nuværende forbindelse igen, igen og igen.
Så man har undersøgt det grundigt.
Er folk så tilfredse?
Det kan jeg forstå at de ikke er.
Det, jeg lægger til grund, er, at samtlige nordjyske borgmestre bakker det op, regionsrådet med regionsformanden bakker det op, og et flertal i Folketinget bakker det op.
Og det har jo været situationen ikke bare efter det her valg, men efter flere valg.
Så der er opbakning til det, og tingene er undersøgt.
Og hr. Torsten Gejl har også bedt om at få et samråd.
Der skal være plads til spørgsmål.
Torsten Gejl (ALT), 2024-03-19:
Jamen vi har fået 177 siders sammenfatning af høringssvar for 5 dage siden, og så siger ordføreren, at alt er undersøgt.
Var det så bare en skueproces?
Var det bare et skuespil, at alle de mennesker skulle lave den høring, og at Vejdirektoratet skulle skrive en miljørapport?
Var det bare skuespil?
Det blev der jo bare tromlet fuldstændig hen over.
Har ordføreren overhovedet læst de fire vandrapporter, når ordføreren står og siger, at vi skal stemme for det her?
I dag skriver de fremmeste trafikforskere i landet, Otto Anker Nielsen og Mogens Fosgerau, som ikke sådan nødvendigvis plejer at være enige, at den samfundsmæssige forankring i det her projekt er alt for lav, og at man bare kan lave et ekstra tunnelrør meget billigere og meget bedre.
Rasmus Prehn (S), 2024-03-19:
Så man har i forbindelse med noget af det areal, man skulle bruge, sagt til dem, der var lodsejere og jo var kede af, at der var en reservation på deres grund: I får lov at beholde det her.
Det var så stor en sag, at TV 2 Nord var med hr. Preben Bang Henriksen ude at fejre det med champagne på de berørte arealer, hvor borgerne var så glade over, at den reservation, der havde ligget der, blev ophævet.
Jette Gottlieb (EL), 2024-03-19:
Jeg vil spørge til de mulige alternativer, for i mine øjne bliver de bare sådan blankt afvist, og når man spørger hvorfor, er det, fordi det nu er valgt og besluttet.
Betyder det, er det ikke gør noget indtryk, hvis man kunne lave en østlig forbindelse, som tog den halve tid og kostede det halve?
Rasmus Prehn (S), 2024-03-19:
Netop støjspørgsmålet er noget, vi i Socialdemokratiet tager meget alvorligt.
Og jeg oplever faktisk, at hele Transportudvalget er stærkt optaget af støjspørgsmålet – også fordi nogle af dem, vi får allermest på besøg, i deputation i Transportudvalget, er borgere, som er bekymrede over det med støj.
Så det står meget højt på vores dagsorden.
Derfor er jeg også glad for, at forslaget her tager behørige hensyn til at lave støjafskærmning, og det er jo noget, man vil følge tæt.
Det er noget, vi har stor interesse for.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-03-19:
Det var jo positivt.
Så lad mig tage hul på noget andet, nemlig undersøgelser omkring støj.
Det har vist sig, at 10.000 boliger, når vestenvinden står rigtigt, vil blive voldsomt påvirket, også i en grad, hvor det kan få sundhedsmæssige konsekvenser.
Hvad tænker ordføreren om de konsekvenser?
Rasmus Prehn (S), 2024-03-19:
Ja, det har jeg, og det har man også i Transportministeriet og i Vejdirektoratet – faktisk allerede tilbage i 2019, da det her var oppe at vende første gang.
Jeg så godt, at det var i TV 2 Nord i går aftes, og det blev fremlagt som noget nyt, som noget, der måtte være så vigtigt, at det ligesom skulle udsætte hele processen.
Men det, der er sagen, er, at det, der blev refereret man har sagt fra forsvarets side, er en til en noget, som forsvaret har været i proces med Transportministeriet og Vejdirektoratet om allerede i 2019 og årene derefter.
Så det forslag, vi behandler her, har taget højde for den bekymring, der var fremme i TV 2 Nord i går.
Så det er jo lidt ærgerligt, også rent journalistisk, at man, når man tager et høringssvar og gør et stort nummer ud af det og får det til at lyde, som om det må have stor indvirkning på behandlingen i dag, så ikke lige har noteret sig, at det faktisk er noget, der er taget højde for, og at man har lavet om på anlægget, sådan at de bekymringer er imødegået.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-03-19:
Tak for det.
Jeg er jo glad for, at ordføreren kan sige, at der er 11 borgmestre, der er glade.
Jeg kan fortælle, at der er rigtig mange byrådsmedlemmer, der er knap så glade som de borgmestre.
Jeg kunne godt tænke mig at tage fat i et høringssvar fra Forsvarsministeriets Ejendomsstyrelse, der frygter, at en motorvej over Limfjordsforbindelsen tæt ved Flyvestation Aalborg kan få konsekvenser for flyvevåbnet.
Har ordføreren kigget på det?
Rasmus Prehn (S), 2024-03-19:
Det er den rette beslutning.
De trafikforskere, der har været fremme i dag, er jo nogle, vi har kendt til de sidste 20-25 år, hvor de har sagt noget af det samme.
Så det er jo en debat, der er kendt.
Det, der er det gode ved den vestlige linjeføring, er, at man også aflaster trafikken inde i Aalborg, altså bl.a. den nuværende Limfjordsbro.
Der bliver jo mulighed for, at vi kan opgradere det plusbussystem, der er i Aalborg, så vi kan få en bedre kollektiv trafik.
Vi kan muligvis også få plads til mere cyklisme.
Nu så jeg hr. Preben Bang Henriksen, der sidder hernede, på cykel i Aalborg den anden dag, og jeg tror, der er stor opbakning til at få det her, så vi ligesom får trafikken uden om Aalborg i stedet for ind igennem Aalborg.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-03-19:
Nu har jeg jo ikke 90 mandater alene, men det er rigtigt, at jeg er skeptisk, stiller spørgsmål og forholder mig, som vi alle sammen gør, selvfølgelig kritisk spørgende til de ting, vi står med.
For det er en stor beslutning, og det hører jeg også ordføreren være enig i.
Det her er jo en stor beslutning.
Men jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at der er trafikale udfordringer.
Jeg er fuldstændig enig i, at der skal gøres noget for at løse de kæmpe udfordringer, der er i Aalborg, og som ordføreren ganske givet kender bedre, end jeg gør.
Min bekymring er som sagt bare, om det her er den rette beslutning.
Jeg synes, der er kommet masser af nye oplysninger frem.
Hr. Torsten Gejl nævnte nogle eksperter, der var fremme her i dag.
Så jeg synes bare, der er grund til at kigge på, om det er den rette beslutning, inden vi bruger 9 mia. kr.
Rasmus Prehn (S), 2024-03-19:
Jeg tror, der har været mange forskellige tidsplaner for, hvordan man skulle gøre det her.
Nu er man så landet på det her, fordi man har følt, at man var klar til det.
Tingene var undersøgt, og man synes, at man har et gennemarbejdet forslag, og at vi kan tage en debat.
Der er, som jeg har forstået det, bred opbakning til det i Folketinget, og det er jo en kendt sag, at Radikale Venstre lidt har det med at skifte holdning i de her spørgsmål.
Altså, jeg har jo forstået det sådan, at Radikale Venstre oprindelig var med til at lave »Aftale om Infrastrukturplan 2035«, som det jo er en del af, og her sagde man ikke fra.
Nu har man så en anden holdning.
Når vi så er ved historik, er det jo også interessant, at Radikale Venstre var imod Storebæltsforbindelsen, Øresundsforbindelsen og dankortet.
Så vi kender jo til, at De Radikale kan være meget, meget skeptiske, og spørgsmålet er, om vi nogen sinde fik anlagt noget som helst, hvis det var De Radikale, der skulle bestemme.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-03-19:
Tak for det, og tak for talen til ordføreren.
Der er jo ingen tvivl om, at ordføreren om nogen i salen her kender historikken bag den her forbindelse bedre end de fleste.
Mit spørgsmål er lidt i tråd med det, ordføreren er inde på, med, at man altid kan undersøge mere og stille flere spørgsmål, men at den oprindelige tidsplan for lovforslaget her jo var, at vi skulle have debatten til efteråret.
Man har så fremskyndet det et halvt års tid, så vi står her nu, i stedet for at holde fast i den oprindelig aftalte tidsplan.
Så jeg vil blot høre ordføreren, om ikke man med de oplysninger, der kommer, og de bekymringer, der er fra flere sider, kunne holde fast i den oprindelige plan og sige, at vi lige tager os lidt tid og får kigget på de 177 sider, der kom forleden, og venter til efteråret med at tage beslutningen.
Rasmus Prehn (S), 2024-03-19:
Jeg har selvfølgelig læst det materiale, der er, når jeg stiller mig op på talerstolen her.
Det her lovforslag er utrolig grundigt gennemgået.
Kan man så være endnu mere grundig?
Ja, det kan man muligvis, og det er jo også derfor, vi så har lagt ekstra meget tid ind i forhold til behandling af det her.
Og det er sådan, at hr. Torsten Gejl har bedt om at have et samråd.
Han kan også bede om mere: teknisk gennemgang.
Og så svarer vi på de spørgsmål, der måtte være.
Tingene skal undersøges korrekt, inden vi sætter spaden i jorden.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-03-19:
Jeg vil gerne rose ordføreren for en rigtig flot tale, som på kort tid oplister de her tonsvis af problemer, der er i det her lovforslag, både i forhold til miljø, klima og folkesundhed, og som netop med alvorstyngde og dramatik ligesom understreger alvoren i, at det er Folketinget, der er med til og er ansvarlig for den her lovgivning og de sandsynligvis store retsstridigheder, der vil være i forhold til EU-retten.
Det er jo også den her type af lovgivning, der skaber den her mistillid.
Borgerne står jo derude og spørger sig selv: Er I i Folketinget fuldstændig ligeglade med, at der er en risiko for asbest i vores drikkevand, både arbejdsmiljømæssigt og i vores lokalområde?
Er I fuldstændig ligeglade?
Det skaber jo en grundlæggende mistillid hos borgerne, som jeg synes ordføreren på meget fornem vis får linet hurtigt op.
Så mit spørgsmål er bare: Vil ordføreren tage initiativ til en høring, sådan at vi i højere grad kan få mere information omkring det her, og sådan at der er flere kollegaer, som måske – som nogle allerede er blevet nu – kan blive overbevist om, at den her proces er demokratisk uværdig?
Der er så mange problemer, at selv om man synes, at det er vigtigt med en motorvej, så skal man stadig lytte til kritikken og finde en anden løsning.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-19:
Vi er villige til at lave enhver aftale, som kan få voldelige og kriminelle udlændinge ud af Danmark, også selv om SF så ikke måtte have helt samme sigte som os.
Er det egentlig ikke et meget klart indicium for, at man ikke vil Danmark, hvis man forbryder sig imod vores våbenlovgivning?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-03-19:
Det synes jeg er en interessant måde at se det på.
Jeg tror, der er mange mennesker, der begår lovovertrædelser, og som ikke nødvendigvis gør det bevidst og af den årsag, at de ikke vil Danmark.
Jeg er dog enig med hr. Morten Messerschmidt i, at der er mange tilfælde, hvor kriminelle udlændinge gør det i særlig grove tilfælde, hvilket klart set fra mit synspunkt synes at været et udtryk for, at de ikke vil Danmark.
Men vi må jo have en mere konkret dialog om, hvad det er, hr. Morten Messerschmidt præcis forestiller sig.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Forslaget her er en stramning af lov om våben og eksplosivstoffer og lov om krigsmateriel og lov om jagt og vildtforvaltning.
Der er ting i lovforslaget, som vi sagtens kan støtte i Liberal Alliance, bl.a. at der automatisk gives afslag på våbentilladelser, hvis man er dømt for grovere forbrydelser, bl.a. terror og overtrædelse af våbenloven, og hvis man har fået et tilhold, opholdsforbud eller er blevet bortvist, samt at ens våbentilladelse automatisk bliver tilbagekaldt, hvis man bliver dømt for de førnævnte forhold.
Vi er også positive i forhold til indførelsen af en indberetningsordning, hvor offentlige myndigheder skal indberette til politiet, hvis de er bekymrede over, at en borger har våbentilladelse.
Vi er dog i Liberal Alliance meget kritiske over for den del af forslaget, der går ud på, at politiet skal indhente en lægeerklæring fra den, der ansøger om våbentilladelse.
Det virker meget bureaukratisk og som at skyde gråspurve med kanoner.
Endelig vil forslaget også give politiet adgang til virksomheder og personers ejendom, der har tilladelse til at fremstille våben, vel at mærke uden en dommerkendelse.
Der tror vi i Liberal Alliance så meget på magtens tredeling, at vi gerne ser, at der fortsat er krav om, at den dømmende magt skal ind over.
Liberal Alliance er derfor imod forslaget, som det er fremsat.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-03-19:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg vil starte med at påpege, at vi i Danmarksdemokraterne selvfølgelig bakker op om, at politiet skal kunne afslå en ansøgning om våbentilladelse, og at en allerede gyldig våbentilladelse bortfalder, hvis man har begået grov kriminalitet eller er blevet udvist af Danmark.
Men det er vigtigt at understrege, at Field's-sagen, som bliver nævnt i fremsættelsestalen som en påmindelse om, at vi som samfund skal sikre, at våbenlovgivningen er tidssvarende og hensigtsmæssigt, er en meget uheldig sammenligning.
Der er også rigtig mange gode argumenter for, at der kan være psykiske lidelser, der retfærdiggør, at det ikke kan være forsvarligt at udstede en våbentilladelse.
Men i lovforslaget står der også, at der kan være situationer, hvor den fysiske tilstand hos en person bevirker, at personen ikke er i stand til at besidde et våben, og her har jeg måske lidt svært ved at se, hvad der kan være forhindringen.
Forhåbentlig bliver man ikke nægtet en våbentilladelse, hvis man f.eks. sidder i kørestol.
Nogle personer med forskellige diagnoser kan ligefrem have gavn af at gå til skydning, og det hjælper dem med at koncentrere sig og fokusere.
Dem skal vi selvfølgelig ikke fratage den mulighed.
At have en spiseforstyrrelse er også en psykisk lidelse, men her tænker jeg, man stadig væk godt kan gå på jagt eller til skydning.
Derudover har vi en stor gruppe af veteraner fra både forsvaret og politiet, som har god gavn af at gå til skydning og holde denne kvalifikation ved lige.
Der er også et fællesskab, som gavner dem, og som de vil gå glip af, hvis de får frataget deres våbentilladelse eller ikke kan opnå en tilladelse.
Jeg har derfor brug for, at ministeren betrygger mig i, at det ikke vil gå ud over helt almindelige borgere, som blot ønsker at dyrke deres interesse, og her kunne jeg godt tænke mig, hvis jeg kunne få nogle eksempler fra ministeren på, hvor der har været tilfælde af psykisk syge, som har misbrugt deres våbentilladelse.
Sådan nogle tilfælde ønsker vi ikke at bakke op om.
På den baggrund ønsker vi i Danmarksdemokraterne at få belyst nogle ting i udvalgsbehandlingen, inden vi ligesom giver vores endelige melding.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Tak for ordet.
Lovforslaget, som vi i dag skal behandle, implementerer lovændringer fra regeringsudspillet »Strammere greb om våben« fra 2023.
I Moderaterne går vi meget op i den personlige frihed.
Vi har tillid til den enkelte, og vi tror generelt på frisættelse og valgfrihed som vejen frem.
Derfor har det også været vigtigt for os at finde den rette balance mellem netop frihed, kontrol og tillid, når vi strammer kontrollen med våbentilladelser.
Reglerne må ikke stå i vejen for jagt- og skytteforeninger rundtomkring i landet, som skaber stærke fællesskaber for unge og for gamle.
Reglerne og en strammere kontrol skal derimod sikre, at våben ikke havner i de forkerte hænder.
Vi skal eksempelvis sikre os, at den tragiske hændelse i Field’s i juli 2022 aldrig gentager sig.
Derfor øger vi nu sikkerheden for besiddelse af våben, og vi giver politiet endnu bedre forudsætninger for at træffe afgørelser om våbentilladelser.
Det mener vi i Moderaterne er ansvarligt og fornuftigt.
Tak for ordet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-03-19:
Med forbehold for, at jeg er ordførervikar, vil jeg sige, at det er jeg i tvivl om om man kan.
SF har det generelt sådan, at hvis man viser, at man ikke vil Danmark, så vil vi gerne se på mulighederne for at udvise.
Det har vi også tidligere talt med Dansk Folkeparti om, men der er jo nogle forskellige juridiske teknikaliteter, også på EU-plan, som hr. Morten Messerschmidt sikkert kender mere til, end jeg gør, og som kan stå i vejen for de her ting.
Samtidig vil jeg så spørge hr. Morten Messerschmidt, igen med forbehold for, at jeg ikke er den faglige ordfører på det her område, præcis hvilke overtrædelser han forestiller sig, og kunne man forestille sig, at der måske var behov for en variation i, hvordan man behandler forskellige typer af overtrædelser?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Som du selv siger, er det jo oplistet, altså at det eksempelvis skal gælde drab, det skal gælde røveri, det skal gælde terror, det skal gælde bandekriminalitet eller andre alvorlige forbrydelser.
Så det er det leje, vi i Moderaterne mener det skal ligge på.