runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Jamen det glæder vi os også til.
Der er jo ingen tvivl om, at det var et forslag, som den tidligere regering og Dansk Folkeparti kom med.
Det var et løsningsforslag til, hvor de her mennesker skulle være, indtil de kan udrejse af Danmark.
Det er jo folk, der har fået dom i Danmark af en dansk dommer på, at de ikke må opholde sig i Danmark længere – og de er her altså nu på tålt ophold.
Derfor er det jo ret vigtigt at sige, når man ikke vil det, som den tidligere regering og Dansk Folkeparti ville, hvad det så er, man vil.
Er det bare et udrejsecenter, hvor man kan komme kørende i BMW'en, gå ind og krydse sig af, og så kan man køre afsted igen og fortsætte sin kriminelle løbebane?
Eller er det et sted, hvor man faktisk forventer, at man kan have styr på de her mennesker, eksempelvis i nattetimerne?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Det er jo helt afgørende vigtigt, at vi har så godt styr på de her mennesker, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Man må bare sige, at det er ualmindelig alvorlige forbrydelser, der også optræder blandt de her personer.
Det, vi har sagt, er, at det ikke er et spørgsmål om, at vi skal finde et sted, hvor vi har styr på folk, og hvor vi ikke risikerer, at de begynder at lave en ny kriminalitet, men det er et spørgsmål om, om den placering og den løsning, man havde fundet under den tidligere regering sammen med Dansk Folkeparti, var den klogeste.
Og der siger vi: nej, det synes vi ikke.
Det var en utrolig dyr løsning, og det var også en løsning, der ville tage meget lang tid at gennemføre.
Og derfor må man jo stille sig selv spørgsmålet: Hvis det er noget, der er enormt dyrt og tager meget lang tid at gennemføre, er det så det rigtige at gøre?
Der tror vi, at vi kan finde på noget klogere.
Og det vil vi selvfølgelig vende tilbage til Folketinget med, når vi har det konkrete bud på, hvad løsningen skal være.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Tak for det.
Finansministeren siger selv, hvor ambitiøst det her 70-procentsmål om reduktion af drivhusgasser er, og også – og tak for det – at der skulle hjælp til at nå derhen.
Og det er rigtigt – det er virkelig et ambitiøst mål, og vi tager ambitioner meget alvorligt i Radikale Venstre.
Og derfor vil jeg spørge finansministeren, om det er rigtigt, at der i Socialdemokraternes finanslovsudspil ikke er ét eneste initiativ, der reducerer drivhusgasudledningen i Danmark til næste år.
Er der ikke nogen initiativer i Socialdemokraternes finanslovsforslag?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Allerførst er jeg meget glad for, at fru Sofie Carsten Nielsen deler ambitionerne om 70-procentsmålsætningen med de partier, der har peget på regeringen, og Alternativet – og flere er kommet til.
Vi vil meget gerne – også med den aftale, vi forhåbentlig kommer til at indgå, bl.a. med Det Radikale Venstre – tage yderligere initiativer i forhold til det, regeringen allerede har lagt frem.
Vi har en forhandlingsreserve på mere end 2 mia. kr., vi også kan bruge på det grønne.
Så har vi også i det finanslovsforslag, vi har lagt frem, initiativer, som jeg da meget håber vil bidrage til at nedbringe udslip.
Når vi har en ambition om at nå de 70 pct. i 2030, er det nu, vi skal afsætte penge til forskning, det er jo ikke i 2029, hvis vi skal have de nye værktøjer, som vi ved vi får brug for.
Og vi må også bare konstatere, at forurening og klimaproblemer jo ikke er isoleret til kongeriget Danmark.
Det er i høj grad også en global udfordring.
Derfor er det også, at vi meget gerne vil bruge udviklingsbistanden som et værktøj til at løse problemer uden for Danmarks grænser.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Ja, men det er i Danmark, at vi har forpligtet os til at nedbringe CO 2 -udledningen med 70 pct. i 2030, og jeg må jo tage finansministerens svar som udtryk for, at der ikke er nogen konkrete initiativer i Socialdemokraternes finanslovsforslag til at måle CO 2 -reduktionen.
Vi bidrager gerne med rigtig mange forslag.
Et af dem er for 1 mia. kr. jordudtagning af de sårbare landbrugsjorder, fordi det virkelig vil bidrage – både med at reducere CO 2 og med mere natur i Danmark.
Kunne det være en af måderne, hvorpå finansministeren så at vi kunne reducere CO 2 ?
Og vil finansministeren også se på andre tiltag – tiltag, der faktisk kan være med til at øge finansieringen, nemlig de grønne afgifter, der også kan reducere CO 2 ?
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Jeg lytter meget gerne til gode forslag til, hvordan en grøn finanslov kan blive endnu grønnere.
Jeg tror også, at man skal være meget opmærksom på, hvad det er for virkemidler og instrumenter, vi bruger.
Og jordudtagning er et af de rigtig positive, man dér kan se på.
Det er jo også, uden at røbe for meget, ideer, som ikke alene Det Radikale Venstre, men også andre partier deler en ambition med regeringen om kan være et værktøj, vi kan bruge.
Og så synes jeg, det er vigtigt at sige, at når det gælder den her indsats, er det ikke alene finansloven, så er det også en klimalov, og så er det en klimahandlingsplan, det handler om.
Finansloven er første del af en tretrinsraket.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Tak til finansministeren for talen og redegørelsen.
Finansministeren siger, at han ikke har et pengetræ – det er der jo ingen af os, der har, og derfor må man jo også, hvis man har flere ønsker, komme med nogle finansieringsforslag.
Og det har SF også gjort i det, vi har lagt frem.
Vi har været meget optaget af, at når vi ønsker at bruge nogle flere penge på velfærd – specifikt til flere pædagoger til børnene og en mere ambitiøs klimaindsats – så skal vi også have finansiering, som trækker i den rigtige retning i forhold til at mindske uligheden og sikre grøn omstilling.
Så vil jeg bare nævne tre eksempler på vores finansiering.
Det er noget, der ligger ud over det, regeringen har som finansiering.
Ministeren behøver ikke at forholde sig specifikt til de her forslag.
Nicolai Wammen (S), 2019-10-22:
Altså, helt overordnet synes jeg jo, at vi har fremsat et finanslovsforslag, hvor vi har nogle rigtig fornuftige balancer, så vi styrker velfærden, styrker trygheden, sætter en grøn retning og også sikrer, at der er styr på pengene.
Skal man finde nogle andre indtægtskilder, jamen så er det klart, at det også skal være noget, som hænger sammen, både i forhold til den danske befolkning og i forhold til erhvervslivet.
Det vil vi også lægge vægt på.
Men jeg glæder mig til i de kommende uger at høre partiernes bud på, ikke alene hvor man kan bruge pengene, men hvordan man kan skaffe pengene.
Så det tænker jeg at jeg får rig lejlighed til at høre ovre i den røde bygning – også fra fru Lisbeth Bech Poulsen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-22:
Man kan stadig væk konstatere, at der er en lang række af nye tiltag, der er blevet taget.
Er man nået i mål?
Men man er i hvert fald nået et langt stykke ad vejen, og det gælder også på justitsområdet og på alle mulige andre områder.
Det tror jeg ikke handler så meget om partipolitik.
Men det handler måske i virkeligheden om, at man har opgraderet den indsats, som man gør fra Grønlands side, i forhold til at sætte Grønland på dagsordenen her i Folketinget.
Mange tak.
Vi har fem kommuner i Grønland, og jeg tænker, at hver kommune i hvert fald bør have mulighed for at få et børnehus.
Og så kan man så selv vælge, hvordan man sikrer, at man har de her satellitter eller rejsehold, afhængigt af behovet.
Der er en erkendelse af, at vi i Grønland jo ikke kun er én stor ø, vi er også 80 små øer, fordi hver bygd måske har forskellige behov – nogle steder er der større behov end andre.
Vi har talt med kommunerne, og mange af kommunerne har også meldt positivt tilbage om det her, og jeg skal til Grønland i morgen og mødes med naalakkersuisut om området.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Tak for talen.
Det, som jeg specielt bed mærke i, er, at ordføreren nævnte, at fastholdelsen af anstaltsbetjente er en virkelig, virkelig stor udfordring.
Vi kender det jo også i forhold til fængselsbetjente i Kriminalforsorgen herhjemme, men det lyder, som om der virkelig er nogle problemer og udfordringer, som er værd at holde øje med.
Vi må se, hvor vi måske også kan bidrage fra dansk side.
Her tænker jeg også på den urimelige forskelsbehandling i lønnen, der er, i forhold til anstaltsbetjente.
Kan ordføreren redegøre lidt mere for det og fortælle lidt mere om, hvad det vil betyde for muligheden for at rekruttere nok personale, hvis man i højere grad får en rimelig løn eller simpelt hen får den samme løn, som man får i Danmark, altså at der ikke er den urimelige forskelsbehandling?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-22:
Mange tak.
Vi ser bare, at for mange vælger at tage andre steder hen, når de så har fået den her uddannelse og været nogle år hos politiet.
Så der er behov for at sikre en ligeværdighed.
For jeg tror i virkeligheden, at kodeordet her er ligeværdighed.
Altså, man sætter sig ind i samme patruljevogn – det eksempel har jeg brugt mange gange herinde – og udfører det samme arbejde, men personen fra Grønland får mindre for i virkeligheden at lave mere.
Så der er en skævvridning, som man er nødt til at kigge på.
Det er sådan set der, hvor vi mener, at der er behov for, at man kigger på det.
Med relativt få greb vil man godt kunne det, også eventuelt med penge fra den her Nordatlantpulje, hvis det er den eneste løsning, der kan være.
Det er bare på sin plads, at man får sikret en større ligeværdighed når det gælder lønvilkårene.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Det er jo det eneste rimelige at gøre, kan man sige.
Har ordføreren et bud på, præcis hvad der skal gøres, hvor finansieringen skal komme fra, og hvad der vil være rimeligt at få aftalt i den her folketingsperiode – og i hvilken sammenhæng det vil være naturligt at tage det op?
Det er jeg meget interesseret i at høre fra ordførerens side.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-22:
Mange tak.
Helt konkret peger vi på 2,2 mio. kr. om året til politiet, så man kan få gjort det mere ligeværdigt.
Det er den arbejdstidsaftale, som ligger, og som der ikke er fundet finansiering til, men som der er opbakning til, kan jeg forstå, både hos Rigspolitiet, men også hos Politimesteren i Grønland.
På anstaltsområdet drejer det sig om omkring 4 mio. kr. hvert år for at sikre det her udligningstillæg.
Det er jo ikke, fordi vi skal blande os i overenskomstforhandlinger.
Vi kan bare se, at det her også har en politisk betydning.
Anders Kronborg (S), 2019-10-22:
Tak for en flot tale.
Rigsfællesskabet går en spændende tid i møde, siger taleren.
Jeg kommer selv fra en by, som har et meget stort boligområde opkaldt efter Grønland.
Jeg har desværre en opfattelse af, at danske børn og grønlandske børn tidligere var i meget større harmoni og dialog med hinanden, bl.a. som pennevenner, igennem udveksling, igennem venskabsbysamarbejde osv.
Man ønskede jo også i forbindelse med folkeskolereformens revidering i 2019, at det arbejde skulle styrkes.
I 2018 valgte man faktisk at sætte ekstra penge af.
Mit indtryk er desværre, at vi ikke rigtig er kommet videre.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens vurdering af, om det arbejde skal have et yderligere skub, om man er kommet videre, og om kulturmødet mellem danske børn og grønlandske børn kan styrkes.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-22:
Tak skal du have.
Det er jo således, at når man som grønlænder kommer til Danmark, har man meget større viden omkring de danske forhold, det danske sprog, den danske mad.
Vi bliver oplært fra barnsben af, men desværre er det ikke sådan den anden vej.
Jeg tror, at den vigtigste fokus, hvis vi skal styrke det, er viden om kulturforskellene.
Vi skal have ligeværdig viden om hinanden, hvis vi reelt set ønsker, at vi også skal have ligeværdige forhold mellem de enkelte individer, og det vil være min løsning på det.
Anders Kronborg (S), 2019-10-22:
Tak skal ordføreren have.
Jeg bliver bekræftet i, at det arbejde, som vi faktisk snakker om i Børne- og Undervisningsudvalget, nemlig at styrke dialogen og også sætte yderligere fokus på et bedre samarbejde blandt danske børn og grønlandske børn, er værd at fortsætte.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-22:
Mange tak.
Jeg bliver desværre lidt provokeret, fordi man bliver ved med at nævne de 3 mia. kr.
Men hvis man kigger på de beregninger, ved man også, at 2 mia. kr. af dem er lufthavnene.
Og man ved også godt, at de lufthavne er noget, der er blevet finansieret på grund af Naalakkersuisut og på grund af Kim Kielsens ønske om de lufthavne, man nu er i gang med at bygge.
Når det så er sagt, vil jeg sige med hensyn til Sisak, at det er politimesterens ønske, og man har sagt det fra politiet i sin helhed.
Men man har glemt at lytte til de arbejdere, der faktisk deltager i redningsaktionerne, og der er stor protest derfra.
Man kommer til at høre meget mere om det senere, for der kommer til at komme en bevægelse.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-22:
Mange tak.
Også tak for talen.
I den periode, hvor jeg har siddet i Folketinget, har vi været med til at sikre resultater for 3 mia. kr. til gavn for Grønland, hvor det i forrige valgperiode var ca. 200 mio. kr.
Så det er i hvert fald sort på hvidt, man kan se, at der er skruet op for indsatsen.
Når det handler om Sisak, kan man jo konstatere, at det i hvert fald er et internt ønske hos politiet at have nogle både, også hos politiet i Tasiilaq bl.a., som i dag ikke har et beredskab.
Så det er sådan set ikke noget, som politiet selv har sat sig ned og sagt er det, de gerne vil.
Det er sådan set noget, som Tasiilaq har sagt er den slags både, de ønsker.
Hvis der er et ønske om, at man gerne vil have nogle større både, nogle andre både, er jeg sådan set åben over for, at man kan have en dialog om det og tage det med til nogle finanslovsforhandlinger, men det kunne jeg godt tænke mig at høre en kommentar fra ordføreren til.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-22:
For mig er det bare vigtigt at snakke om Sisakberedskabet, for lige på det område bliver der lavet en nedgradering, og det er simpelt hen ikke godt nok, for det kan koste menneskeliv.
Jeg har snakket med mange af Sisakfolkene, og bare her forleden sagde de, at de havde været nødt til at trække den samme type båd, som man nu gerne vil erstatte Sisakbådene med, ud af havet, selv om det var relativt godt vejr, fordi de både simpelt hen bare ikke kan klare de meget farefyldte grønlandske farvande.
Det bekymrer mig.
Mange tak.
Det er jo det, jeg undrer mig over, nemlig om det er sådan, hvis man har de her børnehuse, at det så er de enkelte byer, der kommer til at stå for faciliteringen og den nødvendige kvalificerede arbejdskraft.
Det er også en afklaring, vi bliver nødt til at have, også med det danske Folketing, hvis det er det, vi ønsker at gøre fra Grønlands side.
Et andet spørgsmål er, om man så har snakket med de forskellige kommuner og den grønlandske regering om dette.
For der er også rigtig mange initiativer, der bliver lavet inden for kommunerne, og jeg vil gerne vide, om der kommer støtte fra de enkelte kommuner omkring forslaget.
Marcus Knuth (V), 2019-10-22:
Det, jeg hørte ordføreren sige før, var, at den danske støtte var for nedadgående og ikke for opadgående, og jeg vil altså på det kraftigste understrege, at jeg vil mene, at den danske støtte har været for opadgående.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-22:
Jeg synes ikke, det er godt nok, og det er det, jeg pointerer, netop fordi det lige med hensyn til SAR er sådan, at selv om man organisatorisk har lagt Sisakberedskabet under politiet, så vil man fyre de kvalificerede mennesker, der også deltager i redningsaktioner og laver kortlægning – kortlægning, som også er forsinket med flere år – og man vil også fjerne nogle af kutterne for at erstatte dem med mindre både og med færre folk.
Det er der, jeg synes, der bliver tale om en nedgradering af sikkerheden i forbindelse med redningsaktioner.
Med hensyn til de her militærskibe, så kan de heller ikke lave de samme redningsaktioner, fordi de kun kan sejle de få måneder om året, hvor vejret er bedst, netop fordi de heller ikke kan sejle gennem isfyldte farvande, og det bekymrer mig.
Marcus Knuth (V), 2019-10-22:
Også tak herfra, og velkommen til finanslovsforhandlingerne til ordføreren.
Jeg var glad for det, ordføreren var inde på, om samarbejdet mellem Danmark og Grønland i indsatsen for udsatte børn, men jeg var lidt uforstående over for kritikken af den danske indsats, især til søs.
Jeg vil jo mene, at der med den nye Arktisk Kommando i Nuuk og med det øgede fokus, vi har, ikke mindst til søs, men også i luften, samlet set har været tale om en opgradering.
Så for lige at forstå ordføreren korrekt: Mener ordføreren virkelig, at den støtte, Danmark yder, ikke mindst i forhold til SAR-operationer osv., har været for nedadgående og ikke for opadgående?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-22:
Ja, jeg synes, det er værd at arbejde videre for.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt.
Uanset hvilket land og kultur man kommer fra, kan man sagtens lære meget af hinanden.
Som mennesker, der kommer med forskellige baggrunde, kan vi altid lære meget af hinanden, og hvis det kan styrkes, burde det styrkes.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Det vil jeg meget gerne se, for det er jeg meget interesseret i, så det må I meget gerne sende; det synes jeg er spændende.
Vi hører jo tit fra mange sider, at vores skattesystem burde være mere simpelt og enkelt, og det er jeg enig i, altså hvis vi kunne løse alle de her ting.
Det er bare sjældent sådan, at der er nogen, der lige har lyst til at opgive deres eget fradrag for at gøre det mere enkelt.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Jeg synes jo roligt, at Dansk Folkeparti og ordføreren kan rose talen.
Den opmærksomme lytter vil jo have lagt mærke til, at jeg faktisk sneg et lille Dansk Folkeparti-citat ind, nemlig det her med, at der er meget, vi skal passe på.
Så der er vel al mulig grund til at rose talen.
Ordføreren har jo også ret i, at vi skal gå på to ben.
Det er fuldstændig rigtigt at spørge, som ordføreren gør, hvor pengene skal komme fra, hvis vi skal skabe ordentlige forhold i vores velfærdssamfund.
De skal komme fra danske virksomheder, som ansætter danske medarbejdere, som kan betale skat, så vi kan finansiere vores velfærdssamfund.
Derfor går regeringens finanslovsforslag også på to ben.
Vi kommer til at opleve en vækstfremgang næste år, vi kommer til at opleve, at der vil være faldende ledighed næste år, og vi sikrer jo med finansloven, at vi investerer i uddannelse og i det grønne som to eksempler på noget, som også vil komme erhvervslivet til gode, sådan at vi også i fremtiden har råd til at investere i et godt velfærdssamfund.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-10-22:
Jamen vi vil da meget gerne sende nogle beregninger på det til ordføreren, hvis det kunne være med til, at SF ville være åben for at kigge på det, hvis der nu ikke er nogen konsekvenser i forhold til det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
Nu tror jeg ikke, at noget af det, jeg sagde, kom bag på den tidligere klimaminister.
Jeg tror, jeg har sagt det mange gange – også da han var klimaminister.
Er det det, der er konkrete investeringer i ægte grøn omstilling?
Og jeg spørger jo, fordi vi har fremlagt en række løsninger på, hvordan vi får de rigtige penge til grøn omstilling – altså ikke går og snakker om, hvor lidt er nok, men hvad der egentlig skal til for at lave den her omstilling.
Er Venstre villig til at begynde at se på nogle af de løsninger, som man bl.a. har brugt i Holland med grønne obligationer for at komme i gang med den ægte grønne omstilling?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Tak for det.
Ja, Venstre er helt villig til at diskutere det her, og vi er også helt villige til at skulle bruge af det økonomiske råderum, altså det, som jo er udtryk for, at vi bliver rigere som samfund.
Vi synes, at det giver god mening at bruge en del af den velstandsstigning på at lave en grøn omstilling i det her samfund.
Det skal man selvfølgelig gøre på en både klog og visionær måde.
Det er der mange forskellige forslag til.
Det Radikale Venstre nævnte bl.a. udtagning af jord, som kunne være et eksempel.
Det, som jeg tror man skulle ofre langt flere kræfter på, er, hvordan vi kan få langt flere investeringer i det grønne område.
Det er også at lave om på nogle af de regler, der i dag er for investeringer, for nu at nævne et andet konkret eksempel.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Ordføreren sagde, at Venstre mener det samme efter valget som før valget.
Arh, det holder vist ikke helt.
I 2015 gik Venstre til valg på nulvækst i det offentlige forbrug, men lige efter valget fremkom man med et regeringsgrundlag, som kun Venstre stod for, hvor man forøgede det offentlige forbrug, så det passer grundlæggende ikke.
Jeg håber ikke, at det er en ting, man vitterlig har tænkt sig at fortsætte med, for op til det valg, der lige er overstået, var Venstre jo ude med en udmelding om, at 69 mia. kr. skulle bruges på velfærd.
Man ville altså bruge det økonomiske råderum på velfærd, man ville fortsætte med at have de andenhøjeste skatter i verden.
Så derfor er mit spørgsmål til ordføreren: Har Venstre ændret holdning til det her, eller vil man fortsat bevare verdens andenhøjeste skatter og forøge det offentlige forbrug i en af verdens største offentlige sektorer?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Altså, Venstre står fuldstændig ved det velfærdsløfte, vi gav før valget.
Det vil man også kunne se i de økonomiske prioriteter, vi har i vores forslag til finanslov, når det bliver præsenteret.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Jeg synes, det er umådelig trist, at Venstre kun holder ord, når det handler om at bruge flere af borgernes penge, ikke når det handler om at give nogle af pengene tilbage til borgerne, tilbage i borgernes lommer, hvor de hører til.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til råderummet.
Mener ordføreren, at råderummet reelt set er borgernes penge, eller at det er nogle midler, som politikerne allerede har råderet over?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Vi kommer langt omkring.
Jeg mener generelt, at vi er valgt af borgerne, og alle skatter og afgifter er jo penge, som borgerne eller virksomhederne betaler til samfundet, og som vi forvalter.
Det er sådan set relativt simpelt.
Derfor skal man også være påpasselig med, hvordan man bruger de penge, og man skal også få de penge udnyttet på den bedste og mest effektive måde.
Det tror jeg sådan set også jeg er enig med ordføreren i.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Tak for det.
Regeringen har jo fremsat et finanslovsforslag, som rummer, at man øger arveafgiften for familieejede virksomheder ved generationsskifte fra 6 pct. til 15 pct. Det er et mærkeligt forslag, og den argumentation, som følger, er også mærkelig, for den handler om, at arvingerne også skal betale noget.
Men de betaler jo i det omfang, de trækker penge ud af deres virksomhed til privat forbrug.
Det er et spørgsmål om, at virksomheden skal betale, at virksomheden pludselig skal finde alle de milliarder.
Mit spørgsmål til Venstres ordfører er: Vil Venstre ligesom Liberal Alliance tilbageføre arveafgiften fra 15 pct. til 6 pct. – højst 6 pct. – i tilfælde af at vi blå partier igen får flertal efter et kommende folketingsvalg?
Det var dejligt.
Folk siger, at vi blå partier ikke er enige om noget som helst.
Vi er enige om rigtig meget.
I det første spørgsmål, jeg stiller, er vi hundrede procent enige.
Det er godt.
For hvorfor skal man egentlig betale 6 pct. i arveafgift?
Hvorfor er det det rigtige tal?
Når 15 pct. er alt for højt, er 6 pct. så egentlig ikke også for højt?
Burde det ikke være 0 pct., ikke alene for arvinger, der arver virksomheder, men også for alle os andre, der en gang mellem måske kunne arve noget, f.eks. en gammel sofa eller et større beløb, af vores forfædres?