Thomas Danielsen (V), 2023-03-23:
Tak for det, formand.
Og tak for den spændende debat, som også bevægede sig en lille smule uden for Transportministeriets ressort, men det ændrer ikke på, at det var meget spændende at lytte til.
Men i dag, når vi behandler det her lovforslag, L 54, er det sådan, at større dyr skal holdes adskilt fra veje og stier, så de ikke ved krydsning skaber fare og kan være medvirkende til et færdselsuheld.
Sådan er reglerne i dag, og jeg kan betrygge med, at det skal de også fortsætte med.
Der er med andre ord det, som man kalder en hegningspligt, og det betyder, at dyrene skal indhegnes i forhold til alle de veje og stier, der går igennem et område.
Men det gælder også, hvis man sætter større dyr ud, som ikke betragtes som husdyr i traditionel forstand.
Det kan være hjorte, elge, vildheste, der sættes ud for at skabe større biodiversitet.
Fordi færdselslovens definition af vej er så bred, som den er, er det faktisk ikke muligt at udsætte større dyr i områder, hvor der samtidig er veje eller blot mindre stier, der benyttes af offentligheden, og det gælder også, selv om der måske kun er adgang for fodgængere eller cyklister.
Den eneste undtagelse til hegningspligten er i dag den, vi ser i naturnationalparkerne, hvor der gælder nogle særlige regler, som ikke har noget med det her lovforslag at gøre.
Den gældende hegnspligt findes af hensyn til færdselssikkerheden.
Der kan opstå farlige situationer, når der er større dyr, der bevæger sig ud på vejen, særlig hvis der er veje med meget trafik, og derfor er der for mig ikke nogen tvivl om, at den gældende hegnspligt giver god mening i de fleste tilfælde.
Men hvis vi taler om veje med meget begrænset trafik eller veje eller stier, hvor der kun er adgang for fodgængere og cyklister, er det begrænset, hvor store de færdselssikkerhedsmæssige udfordringer er.
Og derfor mener jeg, at færdselslovens hegningspligt skal revideres, så den passer bedre til den praktiske virkelighed.
Det er sund fornuft, og jeg mener, at det er muligt at gøre det på en færdselssikkerhedsmæssigt forsvarlig måde.
Det gælder først og fremmest i områder, hvor der ikke er almindelig adgang for biler eller andre motordrevne køretøjer.
Det kan f.eks. være et engområde, hvor der er udsat kvæg, og hvor gående og cyklister har adgang.
Det kunne også være et skovareal som f.eks. Gribskov, hvor der i visse dele af skoven ikke er almindelig adgang for motoriserede køretøjer.
Men det gælder også i områder, hvor der er adgang for biler, hvis der i området ikke er væsentlige færdselsårer.
I disse tilfælde skal trafiksikkerhedsrevisionen sikre, at der ikke er trafikale udfordringer ved at undlade hegning.
Dyrehaven i Jægersborg er også et eksempel herpå, ligesom dele af Rebild Bakker er et område af denne karakter.
Med de foreslåede tilpasninger sikrer vi bedre mulighed for at kunne udsætte større dyr i sammenhængende naturområder.
Samtidig sikrer vi også, at færdselslovens hegningsregler mere generelt tilpasses til den praktiske virkelighed, og at der kun stilles krav om hegning, når det giver mening efter færdselssikkerhedsmæssige hensyn.
Og jeg kan høre, at der har været spørgsmål fra bl.a. Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige, som vi selvfølgelig gerne bistår med yderligere svar på eventuelle spørgsmål.