runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-14:
Det er også, fordi De Radikale jo aldrig nogen sinde har sat fødderne i den virkelige verden.
For grunden til, at vi gør det i forhold til tørklæderne, er, at de bliver brugt til undertrykkelse, og i forhold til moskéerne er det, fordi de bliver brugt som samlingssteder for ekstremister.
Det er derfor, vi gør det; det er, fordi vi en gang imellem kommer uden for vores lille drømmeboble, og så ser vi verden derude.
For når De Radikale – heldigvis ikke hele gruppen, og det er jo dejligt at vide – nu stemmer det her igennem, så skal de radikale vælgere jo vide, at al den snak, som hr. Christian Friis Bach er kommet med nu, er udenomssnak.
For Radikale Venstre kommer til at stemme for, at der er nogle kunstnere, der ikke længere kan være kunstnere, og så er alt det andet rent snak.
Det er rent snak, hr. Christian Friis Bach, og det vil dine vælgere jo også finde ud af.
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-14:
Det er ikke mit indtryk, at der er nogen kunstnere, som udelukkende er kunstnere, i kraft af at de laver en utilbørlig behandling af religiøse skrifter.
Jeg tror, at samtlige kunstnere, der måske har bevæget sig på kanten af lovgivningen, har mange måder at udtrykke deres kunstneriske frihed på, og jeg er sikker på, at de med stor innovation og slagkraft vil fortsætte deres religionskritik med andre former for udtryk, hvis de skulle føle sig begrænset af det her lovforslag.
Og det er ganske få mennesker, vi taler om.
Theresa Scavenius (UFG), 2023-11-14:
Der bliver sagt mange forkerte ting.
Strafferammen er jo 2 år.
Det er det, der er rammen, og så nævner ordføreren mange gange det her med, at det er koranafbrændinger.
Jeg bliver bare nødt til at minde om, at det er et lovforslag, der ikke handler om koranafbrændinger.
Det er meget bredere.
Det er de ting, ordføreren og Radikale Venstre vil begrænse, og det skaber jo den her ekstreme usikre situation, både for kunstnere og for andre.
Antag, at vi sad og behandlede et lovforslag om, at man godt måtte slå børn, og så ordføreren sagde: Ja, men der er nogle præciseringer og nogle forbedringer.
Det minder det her lovforslag lidt om.
Det, der foregår, er grundlæggende forkert.
Og det bekymrer mig også virkelig meget, at ordføreren siger, at det slet ikke er vigtigt, og at han slet ikke forstår konsekvenserne i forhold til det her lovforslag.
Men mit spørgsmål går faktisk mere på ordførerens argumentation, for ordføreren nævner rigtig mange gange det her med, at respekt er vigtigt.
Men hvis det er respekt, det handler om, hvorfor så ikke forbyde al religionskritik?
For hvis man har nogle følelser nede i maven omkring nogle ytringer, der bliver lavet oppe i et land som Danmark, så handler det vel ikke kun om en skriftlig artefakt?
Så er det vel også tale og ytringer osv.?
Hvad er ordførerens holdning til det?
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-14:
Når fru Theresa Scavenius korrekser mig, bliver jeg nødt til at korrekse tilbage.
Fru Theresa Scavenius skal læse hele lovforslaget, også de sidste bemærkninger, hvor der står: »Det forudsættes, at førstegangstilfælde af overtrædelse af bestemmelsen som udgangspunkt straffes med bøde.
I gentagelsestilfælde forudsættes der som udgangspunkt udmålt en kortere fængselsstraf i dage.«
I juristsprog betyder det i praksis op til 60 dage, så det er strafferammen for den her bestemmelse.
Nødvendigheden af at nævne religiøse skrifter er jo netop baseret på glidebaneargumentet, altså i forhold til at undgå en glidebane, og derfor er det nødvendigt at gøre det så præcist som muligt.
Og det er jo den afgørende grund til, at lovforslaget skal formuleres, som det er blevet, og det er blevet betydelig mere præcist.
Det om anerkendte trossamfund, religiøse skrifter, bestemmelserne fra menneskerettighedskonventionen og den kunstneriske frihed er skrevet ind i lovforslaget på en måde, så vi langt bedre kan se os selv i lovforslaget, hvor vi havde svært ved at se os selv i det første.
Theresa Scavenius (UFG), 2023-11-14:
Ordføreren svarer ikke på mit spørgsmål, for behovet for at lave en begrænsning i ytringsfriheden kommer fra noget respekt omkring religion, og hvis det er tilfældet og det handler om de her følelser, så er der jo vildt meget, vi skal til at lovgive omkring, og så er den her præcise lovgivning jo ikke tilstrækkelig.
Et andet spørgsmål er også det her med, at jeg synes, at argumentationen lidt er, som om det kunne være en demokratiambassadør i Iran, der talte, altså set i forhold til det her med, at det jo er få mennesker, det drejer sig om, at det er okay, og at vi jo må forstå osv.
Hele pointen er, at det faktisk er en meget autoritær tilgang til borgernes sikkerhed.
Bare fordi der er tale om få mennesker, betyder det ikke, at loven bliver mindre problematisk.
Christian Friis Bach (RV), 2023-11-14:
Jeg sagde meget klart, at det var sikkerhedsargumentet, der var det afgørende for os for at lovgive.
Men jeg står ved, at vi skal behandle hinanden med respekt og værdighed.
Det ser jeg som en afgørende grundværdi i den måde, vi skal bruge ytringsfriheden på.
Det har jeg sagt adskillige gange, men ordføreren stillede jo fire spørgsmål oven i hinanden i første omgang og nu to.
Det er få mennesker, der bliver påvirket af det, ja, men sådan er det med meget lovgivning i det her land; vi lovgiver inden for rammer, og vi håber i virkeligheden, at folk helt undlader at gennemføre de handlinger af respekt for deres medmennesker, og at det dermed ikke får stor effekt.
Hvis det skete få gange om året, kunne vi håndtere det, men når det sker hundredvis af gange oven i hinanden, bliver vi nødt til at gribe ind.
Det gælder her, og det gælder for så meget andet i vores samfund.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-11-14:
Nu skal jeg lige huske, hvad det var, der blev spurgt om, altså om referencen til blasfemiparagraffen, og om det her er et pres.
Jo, det var vist, om det vil sænke presset.
Det var det, fru Pia Kjærsgaard spurgte om.
Jeg aner ikke, hvad PET vil vurdere for fremtiden.
Men man kan jo sammenligne det lidt med at sætte en tyverialarm op derhjemme, og kan man så garantere for, at der dér aldrig nogen sinde bliver begået tyveri?
Nej, men formodningen måtte nok være, at der ikke er den samme risiko, som der tidligere har været.
Det er svært at hamle op med prosaniveauet her.
Jeg kender ikke Reagancitatet; jeg skal medgive, at det da i hvert fald lød ganske smukt.
Jeg kommer til at gentage, hvad jeg har sagt før.
Det, vi taler om her – det var så også det, min socialdemokratiske kollega forsøgte at slå fast – er et forbud mod en afbrænding af religiøse skrifter.
Nu bliver det altså fremstillet af de tilbageværende medlemmer i Folketinget her, som om det er ytringsfriheden, der går helt fløjten.
Jeg kan forstå, at af samtlige verdens lande – er der 230 eller 240 lande i verden? – har langt, langt de fleste, måske 95 pct. af dem, en lovgivning som den, vi er i gang med her.
Det må jo være de rene diktaturer; det kan ikke være anderledes.
Nej, det her er et formål, som er ganske velkendt overalt i verden.
Jeg kender ikke lige den amerikanske ret på det her punkt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-14:
Så må jeg altså bare spørge ordføreren om noget: Mener ordføreren, at nu vil PET nedsætte risikoen for trusler i Danmark, altså at der er større sikkerhed, fordi man har indført den her lov?
Det kan ordføreren simpelt hen ikke sige ja til; det kan man bare ikke.
Der er desværre en for høj risiko i Danmark, som skyldes alt muligt, i forhold til hvad man har indført af islamister og andet, der aldrig nogen sinde skulle have været ind i Danmark, men det her har intet at gøre med sikkerhed for Danmark.
Hvis jeg bare lige må sige noget mere om blasfemiparagraffen.
Den, der offentligt ...
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-11-14:
[Taleren talte grønlandsk].
Jeg vil gerne sige tak for en rigtig god tale.
Der var mange vigtige elementer, heriblandt anerkendelsen af den fredelige politiske linje, som Grønland adskillige gange har meddelt er vigtig at fastholde.
Men vigtigst af alt er det, at der også kom en anerkendelse af de mennesker, der netop bor i Arktis, altså de oprindelige folk, der bor i Arktis, som oftest bliver glemt i de her debatter.
For det er jo ikke en ødemark.
Det er et sted, vi kalder hjem, og derfor er det også på sin plads at anerkende det, når det bliver husket i taler som den foregående.
Så tak for det.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-11-14:
Det er nemlig vigtigt at sige, at det, som for nogle er et andet sted i rigsfællesskabet, netop er et hjem for andre.
Der er det fuldstændig afgørende, at vi udvider det og fastholder og grundlæggende forpligter os på, at oprindelige folks organisationer også skal sidde med ved bordet, når der bliver diskuteret, drøftet og planlagt, hvad der skal ske i det arktiske.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-11-14:
Undskyld den sene indtegning her, men et enkelt spørgsmål til hr. Alex Ahrendtsen er, om ikke man er lidt bange for, hvordan kravet om værnepligt vil blive modtaget i Grønland og på Færøerne.
Jeg kan sådan set godt forstå rationalet, og det er jo egentlig sådan grundlæggende lidt underligt, at der er en del af befolkningen i kongeriget, som ikke skal bidrage til forsvaret.
Vi har i øvrigt også værnepligtige nok.
Vi har 100 pct. frivillige i øjeblikket, så det er ikke, fordi vi står og mangler nogen.
Jeg kan godt være bange for, at det kan blive udlagt som sådan et forsøg fra Danmarks side på at presse noget ned over Grønland og Færøerne, som de – i hvert fald nogle af dem – vil være modstandere af.
Hvis du nu er glødende løsrivelsestilhænger, republikaner og hader Danmark, er det ikke sikkert, du har lyst til at gøre tjeneste i det danske forsvar.
Jeg kan godt være bange for, hvilke reaktioner det kan udløse.
Så er det nødvendigt at foreslå det?
Og vil det føre noget positivt med sig?
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-14:
Jeg har jo den holdning, at man ikke skal være bange for at sige, hvad man mener, til sine venner, og grønlændere og færinger er vore venner i et fællesskab, der hedder rigsfællesskabet i det danske kongerige.
Jeg synes næsten, det er værre, at vi siger til grønlændere og færinger, at vi ikke ønsker, at de skal bidrage.
I Dansk Folkeparti har vi den holdning, at selvfølgelig skal de være med til at bidrage, især fordi de har noget substantielt at bidrage med, som vi ikke har, altså et lokalkendskab til området, som kun kan styrke forsvaret af kongeriget og dermed også Arktis.
Det er muligt, at der er nogle, der vil bruge det politisk, men det skal jo ikke afholde os fra at sige det, der er rigtigt at sige.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-11-14:
Jeg tror måske, det er lidt en romantisering af, hvordan hver enkelt færing kender hvert et skær i farvandet.
Personligt kender jeg ikke alle indsejlingsforholdene i Øresund, fordi jeg er opvokset i området.
Jeg er godt klar over, at Færøerne er lidt mere søfarende, end jeg er, men vi kan jo spørge fru Anna Falkenberg, om hun kan redegøre for havdybden alle steder omkring Færøerne.
Men jeg vil i hvert fald sige, at jeg har stor respekt for hr. Alex Ahrendtsens holdning.
Den er jo også konsistent med, at han, som jeg ved, er en meget ivrig fortaler for også kvindelig værnepligt.
Så han er i hvert fald ikke bleg for at udvide værnepligten.
Det ved jeg er noget, han har kæmpet rigtig, rigtig meget for.
Så tak for det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-14:
Selv tak, og jeg glæder mig til de kommende delforhandlinger med også hr. Rasmus Jarlov.
Tak for samarbejdet.
Anna Falkenberg (SP), 2023-11-14:
Nu valgte jeg lige at tage ordet alligevel, når vi nu taler lidt om Færøerne og værnepligt.
Det er begrundet i, at beslutningen om forsvarspolitiske beslutninger jo ikke ligger på Færøerne; det er danske politikere, der beslutter de missioner, der skal udsendes osv.
Derfor tror jeg, at det er forkert, at færinger skal være underlagt en værnepligt.
Men vi er jo ikke helt afvisende over for det, men jeg tænker, der bør komme noget andet i forkøbet, nemlig at man finder en måde, hvorpå det færøske politiske system kan være med til at træffe de beslutninger om, hvad der skal ske med forsvaret, og hvilke missioner forsvaret skal sendes ud på osv.
Så vil jeg også bare sige, at der er rigtig, rigtig mange færinger, der bidrager frivilligt til forsvaret igennem værnepligten.
Så jeg tror faktisk, at hvis man vil sætte det op procentvis, så er der egentlig rigtig, rigtig mange flere færinger, der bidrager til værnepligten, end danskere.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-14:
Jeg har jo forstået, at Grønland og Færøerne gerne vil sidde med bordet ved forsvarsforhandlinger.
Det har de så også gjort.
De har haft samtaler med forsvarsministeren.
Der har også været repræsentanter, og man ønsker fortsat at være en del af disse delforligsforhandlinger.
Derfor er det meget naturligt, at man så også bidrager, og en af måderne at bidrage på kunne jo være, at man siger ja til værnepligt.
Det er trods alt Danmark, der betaler hele gildet, så derfor har det jo været meget naturligt, at det så også var Danmark, der var ansvarlig for forsvaret af kongeriget.
Men i og med at vi hele tiden forbedrer vort samarbejde med Grønland og Færøerne, vil det også være naturligt, at Færøerne og Grønland bidrager til forsvaret, herunder med en værnepligt.
Anna Falkenberg (SP), 2023-11-14:
Jeg vil bare lige understrege det en gang til: Færinger bidrager rigtig meget til forsvaret.
Så er det ligesom sagt.
Men er ordføreren ikke enig med mig i, at når der bliver truffet beslutninger i Danmark om at udsende missioner til Baltikum og til alle mulige andre steder i verden, så er det de danske politikere, der tager beslutningen?
De færøske politikere er jo ikke inde over det.
Det kan godt være, at vi sidder med til forsvarsforligsforhandlingerne om, hvordan vi skal udvikle forsvaret.
Men det er ikke de færøske politikere eller det færøske politiske system, der har noget at skulle have sagt, når der skal udsendes en mission, som færingerne jo kan blive underlagt at skulle med på.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-11-14:
Færinger som individer bidrager helt vildt.
Men Færøerne som land har valgt ikke at bidrage, og det er egentlig bare det, jeg beder om at man gør.
Og så forestiller vi os jo, at færingerne aftjener deres værnepligt for det område, der gælder for Færøerne, for det er der, vi virkelig kan drage nytte af deres særlige viden på havet.
Jeg forestiller mig ikke, at færinger skal til Baltikum.
Det ville jo ikke give mening.
De skal være med i opbygningen af forsvaret i Atlanterhavet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-14:
Redegørelsen om Arktis udvikler sig lidt undervejs; det kommer jeg tilbage til.
Den er jo, som den er; den er svær, og man kan være enig eller uenig, men den er jo, som den er.
Konservatives ordfører var inde på noget med noget løsrivelse, og selv om jeg som nordjyde tit har haft tanken om, at jeg også skulle løsrive mig fra København, er jeg efter en gennemgang af det kommet frem til, at når man lagde plusser og minusser sammen, så var det nok bedst at blive.
Jeg skal ikke blande mig i hverken færingernes eller grønlændernes ønske om det.
Når de kommer med et forslag, hvis det kommer nogen sinde, så tager jeg stilling til det til den tid, men jeg håber, at man sørger for at gøre at gøre vægten op på begge sider, inden man træffer den beslutning.
Men når nu vi også snakker om alt andet end Arktis – og tak til mine ordførerkolleger – så er der jo nogle problemstillinger, må vi sige.
Jeg har mange ordførerskaber og møder mine nordatlantiske kollegaer på mange områder.
Det er på områder, der er hjemtaget, hvor de fremsætter ønsker om ting, de har brug for hjælp til, og ting, hvor vi fra Danmarks side egentlig stadig væk har serveretten, men så måske nogle gange glemmer at smashe den hele vejen op.
Jeg tænker på retsområdet, hvor vi stadig væk har en tendens til, at når vi laver forbedringer på retsområdet, glemmer vi lidt at få implementeret det samtidig i Grønland og på Færøerne med de lokale korrektioner, der skal til.
Det skal vi være bedre til.
Så lagde jeg faktisk mærke til under spørgetiden her den anden dag, at mine nordatlantiske kollegaer kunne komme og stille statsministeren spørgsmål.
Det overraskede mig, for det ændrede jo lidt i talerrækken herinde, og der gik det op for mig, at de åbenbart ikke altid er indbudt, og det er da noget, vi kan rette op på ret hurtigt.
Selvfølgelig skal mine kollegaer være på højde med alle os andre.
Så hvis der er en eller anden regel fra gammel tid om, at de ikke kan spørge statsministeren eller en minister ud over en gang om året, så synes jeg da, vi skal rette op på det.
Har jeg misforstået det, er det, fordi jeg er ny i Folketinget og ikke er klogere; jeg er sådan oppe fra Nordjylland.
Vi takker for redegørelsen, og Nye Borgerlige tilslutter sig naturligvis.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-11-14:
Hold da op, det er ikke sådan lige at komme efter hr. Kim Edberg Andersen, når der er så stor forskel på højden.
[Taleren talte grønlandsk].
I dag taler vi om arktisk redegørelse, og det er jo således, at uanset om det land, der taler om arktisk redegørelse, er i Arktis eller ej, er det vigtigt, at man kan tale om de ting, der sker rundtomkring i verden.
Uanset hvordan man forholder sig til det, kan man også have en stor indflydelse.
For netop når vi taler om udenrigspolitik og Arktis, bliver det også vigtigt at huske, at uanset hvad det er, der egentlig sker rundtomkring i verden, har dette en stor indflydelse på, hvad det er, der sker, selv på et sted, der kan føles fjernt, som Arktis.
Der så vi bl.a., da der udbrød corona, hvor hurtigt det var, at man i den ene del af verden oplevede de konsekvenser, der kunne være, efter der var sket noget i en anden del af verden.
Derfor kan man også godt koble det sammen med alle andre ting, der sker rundtomkring i verden.
I Siumut ønsker vi, at dette er mere koblet sammen, så vi ikke bare ser Arktispolitik som en fjern politik, men så Arktispolitik netop er alt, hvad der handler om resten af verden, og så vi også ser på, hvilken effekt dette har på lande som Grønland, der netop er i Arktis.
Det kan være forskellige konflikter og krige, der er rundtomkring i verden, der også har en indflydelse på det.
Det er også vigtigt at komme ind på, netop når vi taler om Arktis, at vi skal huske det folkefærd, der lever og ånder i Arktis.
Hvis vi kigger på det danske kongerige, er det netop det grønlandske folkefærd, der er dem, som lever i Arktis.
Her ser vi bl.a., at der er sket en stigning i antallet af forskere rundtomkring i verden, der kommer til Grønland og netop gerne lave interviews og forske rundtomkring i Grønland, bl.a. i forhold til klima, og her har det en stor værdi, at rigtig mange fra Grønland netop deler ud af den viden, man også har ved at bo i Arktis, og kan vise, hvor de forskellige ting er m.m.
Her er det vigtigt at være imødekommende, men man skal også kunne stille krav om samme imødekommenhed, specielt for så lille en befolknings vedkommende.
Til allersidst vil jeg gerne runde af og sige, at hver gang vi taler om Arktis, er det vigtigt at huske på, at Arktis ikke bare er en ødemark.
Arktis er et sted, hvor der bor et folk, og det er også vigtigt at huske på det på den måde, når vi taler om det.
Os, der bor i Arktis, det grønlandske folk, er jo dem, som kender vores land bedst, og som kan være med til at bidrage bedst til det.
Ja, det var nogenlunde sådan.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-11-14:
Ja, jeg har faktisk drøftet det med Siriuspatruljen.
Jeg kan huske, at jeg, da vi med Forsvarsudvalget var oppe at besøge Nordøstgrønland for et par års siden, så netop spurgte til, hvorfor der ikke er flere grønlændere, der gør tjeneste i Siriuspatruljen.
For vi har en eller anden fordom om – og jeg tror også, det er korrekt – at grønlændere måske i gennemsnit er lidt bedre til at køre hundeslæde, end danskere er, og han svarede, at det mente han slet ikke var rigtigt at sige, for der havde været én grønlænder ud af 100 personer i Siriuspatruljen, og det svarede præcis til forholdet mellem befolkningstallet i Danmark og Grønland.
Men jeg er enig i, at det ville være oplagt.
Vi vil generelt gerne have flere til at gøre tjeneste i det danske forsvar, og det kræver bl.a., at de har nogle kontorer deroppe, og at man fra grønlandsk side ikke modarbejder det, når der f.eks. er et forslag om, at man kan blive afprøvet til session i det danske forsvar.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt, for det modvirker, at flere kunne gøre tjeneste i forsvaret, hvilket ellers ville være godt for dem og godt for sammenholdet i rigsfællesskabet.
Karsten Hønge (SF), 2023-11-14:
Det er jo ikke så længe siden, jeg holdt min tale, så jeg er faktisk lidt skuffet over, at hr. Sjúrður Skaale allerede har glemt den.
Jeg sagde: På en højstemt dag vil jeg endda sige, at jeg elsker rigsfællesskabet.
Det synes jeg er stærke ord.
Jeg elsker rigsfællesskabet.
Hele mit liv har været en lang sammenblanding med især Grønland, men også til dels Færøerne; på det personlige plan og på alle mulige familiemæssige måder er jeg knyttet til det, så jeg elsker rigsfællesskabet.
Men det ændrer ikke på, at vi bliver nødt til at tage hele konstruktionen op til revision.
Og det handler ikke om, at jeg er stødt af tonen.
Den forurener debatten, hvis man især i Grønland har en debat, der simpelt hen er som er revet ud af den virkelighed, som vi andre er i.
Det er jeg ikke stødt over – det ødelægger bare debatten.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-11-14:
Tak for det.
Da vores sædvanlige ordfører er fanget i andre forhandlinger, har jeg fået fornøjelsen af at læse denne glimrende tale op.
Jeg vil starte med at sige tak til udenrigsministeren for den redegørelse, vi har fået, men det er jo ikke længe siden, at den seneste redegørelse blev behandlet – vi skal bare tilbage til den 14. marts – hvorfor der også er en del passager i redegørelsen, der egentlig er en gentagelse fra sidste gang.
Men jeg har alligevel lige et par kommentarer til nogle enkelte punkter.
Jeg vil starte med at nævne, at det er glædeligt, at vi har fundet frem til en fredelig grænsedragning oppe ved Hans Ø og farvandet mellem Grønland og Canada.
I danske farvande har der været fokus på fremmede magters såkaldte forskningsskibe, der sejler rundt i dansk farvand, og hvor det egentlige formål menes at være en omfattende spionage og kortlægning af kritisk infrastruktur på havbunden.
Jeg håber og forventer virkelig, at regeringen og forsvaret har styr på overvågningen af den kritiske infrastruktur i farvandet omkring Grønland og Færøerne, og det gælder også overvågningen af kabler på havbunden og kablerne mellem Danmark og de nordatlantiske lande.
Jeg hæfter mig også ved punktet i redegørelsen om søfart og sejladssikkerhed.
Det er godt, at Søfartsstyrelsen har fokus på tilsyn rettet mod krydstogtskibe, ikke mindst med tanke på det krydstogtskib, der for nylig gik på grund i en grønlandsk fjord.
Det endte jo heldigvis godt, så vi ikke fik en skibskatastrofe som med »Titanic« i 1912 og »Hans Hedtoft« i 1959, der begge sank efter at have ramt isbjerge.
Sejlads i farvandet omkring Grønland kræver, at skibe kan klare de ofte vanskelige forhold, og det er klart, at rederierne ikke umiddelbart kan forlade sig på hjælp fra redningstjenester i samme omfang, som vi kender det fra Danmark, alene grundet de store afstande.
Derfor er det godt, at Søfartsstyrelsen nu har fokus på sikkerheden og beredskabet for sejlads med krydstogtskibe omkring Grønland.
Jeg har forstået, at det også er et ønske fra grønlandsk side.
Det er klart, at landene omkring Det Arktiske Ocean deltager i samarbejdet, men man kan jo undre sig lidt over, hvorfor man i sin tid har lukket Japan, Kina og Sydkorea ind i samarbejdet, i og med de jo ikke lige grænser op til i Ishavet.
Jeg vil slutte med at glæde mig over, at der via forskningsreserven også er afsat midler til et nyt oceangående forskningsskib, og over, at A.P. Møller Fonden har bidraget med 50 mio. kr. til bygning af skibet.
Jeg håber, at freden snart sænker sig over Europa, så samarbejdet mellem alle lande omkring Arktis kan komme i gang på ordentlige vilkår igen.
Tak for ordet.