runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Torp (SF), 2016-10-11:
Overordnet set er vi i SF enige i den intention, som regeringen har med det her forslag, hvor man jo ønsker at forbedre indsatsen for at forhindre identitetsmisbrug i forbindelse med køb på kredit og optagelse af lån.
Det er et centralt og vigtigt middel, og som det også er nævnt af andre ordførere, er det her ikke det eneste middel, man skal tage i brug for at undgå det misbrug, men det er en vigtig metode til at forhindre det.
Generelt ser vi den foreslåede digitale ordning, hvor det skal gøres muligt for en borger, der er fyldt 15 år, at indsætte en markering i Det Centrale Personregister om, at vedkommende ønsker at advare mod kreditgivning i vedkommendes navn, som et fint tiltag.
Men som lovgivere er vi i sagens natur også forpligtet til at forholde os til, hvad eventuelle negative konsekvenser af et lovforslag kan være.
Særlig borgerens retsstilling bør være i fokus, når vi i udvalgsbehandlingen skal drøfte, hvordan vi bedst muligt kan indrette den her digitale markeringsløsning.
Der er flere elementer, som vi i SF synes det er vigtigt at forholde os til.
Det kan være problematisk, at borgerne ikke, når de skal markere, at de ønsker at advare mod kreditgivning, i den digitale selvbetjening kan beskrive, hvad årsagen til markeringen er.
Man kan derfor risikere, at en borger, som er blevet bestjålet, og som har foretaget en markering for at undgå identitetstyveri, sidestilles med en borger, som af privatøkonomiske årsager har foretaget en markering for præventivt at beskytte sig imod gældsætning.
En sådan skelnen kan systemet, som det er beskrevet i lovforslaget, ikke tage højde for, og det er der jo også flere organisationer, herunder Forbrugerrådet Tænk, Finans og Leasing og Det Kriminalpræventive Råd, der i deres høringssvar har udtrykt bekymring for.
Så at finde en løsning, hvor man har mulighed for at angive, hvad årsagen til markeringen er, vil vi i SF bakke op om.
Et andet element, der også bør være fokus på i udvalgsbehandlingen, er borgerens retsstilling, i tilfælde af at vedkommende ikke har anvendt markeringsmuligheden i Det Centrale Personregister, og om en eventuel manglende registrering i CPR herved kan have negativ betydning for borgerens retsstilling.
Idet den foreslåede ordning er en frivillig ordning, hvor borgerne altså selv må afgøre, om de vil anvende muligheden for at markere, og virksomhederne selv må afgøre, om de vil anvende muligheden for at se, om der er markeret, så opstår der altså nogle gråzoner, som vi bør være opmærksomme på.
F.eks. har Forbrugerombudsmanden i sit høringssvar udtrykt bekymring for det og påpeger, at det ikke fremgår af lovforslaget, hvorvidt det kan komme borgeren til skade, hvis borgeren ikke har benyttet sig af muligheden for at indsætte en markering i CPR.
Det synes vi skal belyses og tydeliggøres endnu mere.
Andreas Steenberg (RV), 2016-10-11:
Radikale Venstre synes også, at regeringen med det her lovforslag får givet sig selv og danskerne et værktøj imod identitetstyveri, som jo nok ikke vil få det til at forsvinde, men som er udmærket.
Vi synes ligesom Enhedslistens ordfører, hr. Finn Sørensen, at den store udfordring jo er, at der er virksomheder, som giver kredit eller sælger en mobiltelefon alene på cpr-nummeret.
Det synes vi, ligesom Enhedslisten nævnte, er en udfordring, som man over mange år egentlig har forsøgt at være i dialog med erhvervslivet om, i forhold til om man ikke kunne putte noget mere på.
Men det her lovforslag giver mulighed for, at en borger kan meddele til et register, at man ikke vil have givet kredit alene på sit cpr-nummer.
Det giver selvfølgelig en mulighed for nogle til at undgå at få kredit, hvis man helst ikke vil blive fristet til at tage et lån, men det giver selvfølgelig også en mulighed til folk, der har fået stjålet deres cpr-nummer i en eller en form, at sige, at det skal man ikke give lån på baggrund af.
Det er udmærket, og så opfordrer vi regeringen til at fortsætte dialogen med erhvervslivet om at være lidt strammere i den måde, man giver kredit eller sælger ting på.
Torsten Gejl (ALT), 2016-10-11:
I Alternativet har vi nogle ting, vi godt lige vil have vendt, før vi støtter det her forslag fuldstændig.
Det kan sagtens være, det er en god idé, at man kan markere i CPR, hvis man har været udsat for identitetstyveri eller har mistet sit pas.
Det kan man jo hurtigt selv få glæde af.
Men man kan så selvfølgelig spørge, om det skal være nødvendigt
Kan vi ikke sætte så hårdt ind over for identitetstyveri på en eller anden måde, at det her ikke bliver nødvendigt?
Noget andet er, at det her med kreditværdighed i hvert fald ikke må blandes ind i det på nogen som helst måde.
Det, hr. Finn Sørensen citerede Rådet for Socialt Udsatte for, i forhold til at det vil være rart at kunne give sådan en anmærkning til sit cpr-nummer, hvis man har dårlig kreditværdighed, er også en interessant idé, men det er meget, meget vigtigt, at dem, som skal aflæse det her, kan se, hvad der er hvad.
Så er det også meget vigtigt, uanset hvordan det her udformes, at det ikke skal være sådan, at virksomheder og kreditinstitutter kan lave sådan en bred scanning af borgere med anmærkninger, men at det er ét konkret tilfælde, hvor man kan gøre det med én konkret borger, og at borgeren får besked om, at det er blevet gjort.
Så der er nogle ting, vi er lidt i proces med i Alternativet, hvor vi lige skal have diskuteret og klarlagt lidt mere i udvalget.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-10-11:
Det er i alles interesse, at man sørger for lave et så effektivt værn mod identitetsmisbrug som overhovedet muligt.
At give mulighed for, at man kan indsætte en markering i CPR, hvis man mener, at man er i fare for at blive udsat for identitetsmisbrug, er en enkel og smidig løsning.
Finansrådet peger på, at mange danskere har deres NemID i deres pung og derfor ofte mister NemID i den situation, hvor de har brug for at beskytte sig imod identitetsmisbrug.
Den beskrivelse kan jeg i hvert fald genkende.
Jeg synes derfor, det er relevant at få afklaret under lovbehandlingen, om man kan give mulighed for at indsætte markeringen uden NemID, uden at det skaber overdrevne bureaukratiske byrder.
Men Liberal Alliance kan under alle omstændigheder støtte lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-11:
Enhedslisten vil også gerne melde sig i rækken af partier, der er positivt indstillet over for det her, men vi vil gerne lige tilføje et par bemærkninger om ting, som vi så også gerne vil arbejde videre med i behandlingen af lovforslaget.
Vi er meget enige med bl.a. IT-Politisk Forening, som siger, at løsningen vedrørende identitetstyveri først og fremmest indebærer, at virksomheder skal tage deres ansvar for at bekræfte identiteten på en person, de yder lån til, meget mere alvorligt.
Kravene til kreditgiverens kontrol bør skærpes.
Enhedslisten er også betænkelig ved, at ministeren på trods af opfordringer i flere høringssvar ikke vil indskrive direkte, at denne nye mulighed for at få en advarsel registreret ikke skal betyde, at en borgers ansvar i efterfølgende erstatningssager bliver ændret, fordi personen ikke har brugt ordningen.
Det skal være reelt frivilligt, og det må ikke betyde, at virksomheder, der yder kredit til en kriminel, der udgiver sig for at være en anden – det vil sige en kriminel, der har begået et identitetstyveri – kan vælte ansvaret over på den borger, der har fået sin identitet stjålet, blot fordi vedkommende ikke har brugt den her mulighed for en markering.
Det vil vi stille nogle spørgsmål til, så vi kan få det fuldstændig afklaret.
Men jeg vil også sige her, at vi er meget bekymrede for, at det vil have den modsatte effekt, hvor flere borgere pludselig kan stå tilbage med en regning for en kriminel handling, som andre har begået – en regning, som de ikke ville stå med i dag.
Og vi vil overveje et ændringsforslag, hvis ikke ministeren kan være mere klar og afvise, at der bliver ændret på ansvarsvurderingen.
Til sidst vil jeg bemærke, at vi finder det forståeligt, at ministeren på baggrund af høringssvarene har ændret i bemærkningerne, så det klart fremgår, at markeringen ikke er et spørgsmål om kreditværdighed, men om identitetskontrol.
Det er dog fuldstændig sandt, som Rådet for Socialt Udsatte skriver, at der i årevis har været et behov for, at mennesker, der er ramt af høj gæld, dårlig økonomi og ringe evne til at administrere penge, og som er særlig udsatte, kan få mulighed for at angive en sådan markering.
Og det er da ærlig talt lidt utroligt, at når det kommer til ressourcestærke mennesker, der har været udsat for kriminalitet, så rykker man fra regeringens side lynhurtigt, men udsatte borgere i en gældsfælde gør man intet for.
I Enhedslisten vil vi stille et ændringsforslag, så der med forslaget bliver indført to markeringer, en som den, regeringen har foreslået, og en, der kan markere dårlig kreditværdighed, som Rådet for Socialt Udsatte foreslår.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-10-11:
Jamen det her er jo en diskussion af nogle tekniske præciseringer til et lovforslag, der indførte et loft over kontanthjælpen.
I Radikale Venstre mener vi, at kontanthjælpen skal være på det niveau, den var på, før denne regering indførte et loft, og det mener vi, allermest fordi det her loft intet har med floskler at gøre, det har at gøre med børn, der kommer i fattigdom.
Jeg er klar over, at vi har forskellige opfattelser af, hvad det vil sige, men for mig er det på den fattigdomsgrænse, som den tidligere regering definerede.
Og det synes jeg er meget alvorligt.
Karsten Hønge (SF), 2016-10-11:
Det lovforslag, vi står med, er mildt sagt en anelse ugennemskueligt.
Der blev også sagt, at lovforslaget bare er af teknisk karakter.
Jamen så kunne man måske godt have ønsket sig, at teknikken også havde bredt sig til den måde, det er præsenteret på.
Jeg medgiver gerne, at der er forbedringer i det her lovforslag i forhold til den oprindelige lov, og det er jo dejligt, men det er altså små bitte forbedringer af en asocial lov.
Så hvis de her tekniske tilretninger bare gik i en positiv retning, ville der ikke være nogen problemer med SF.
Men desværre rammer den her såkaldte tekniske tilpasning også mennesker, som ender med at blive stillet dårligere.
Det handler, som vi har været inde på, om de husstandsmedlemmer, som er under 18 år, og som indgår i beregningerne, og det handler om kommunernes dyneløfteri.
Jeg synes, det ville være godt, hvis man kunne dele lovforslaget op, sådan at vi kan stemme for de ting, der trods alt er ganske små ting, men som dog alligevel går i en positiv retning i forhold til borgernes situation, og sådan at vi kan stemme imod de ting, som forringer den.
Hvis det ikke sker, vil SF stemme imod lovforslaget.
René Gade (ALT), 2016-10-11:
Det er også bare et kort spørgsmål.
Er det ordførerens opfattelse, at man vil se, at det primært er de her lidt større kæder, der vil kunne komme ind og udnytte det her?
Det er ikke, fordi jeg ved det, men altså, det er jo lidt det, der ligger i kortene, tænker jeg, at hvis man laver den fleksibilitet for udlejeren, kan vedkommende oftere tilbyde lokalet og regulere prisen, og så vil markedet umiddelbart se ud til – sådan ser det ud i mine øjne – at blive favoriseret for dem, der netop har kapitalen til at sige: Ved du hvad, vi byder ind her; vi tager lokalet.
Den selvstændige, der så måske har haft en periode, hvor vedkommende har investeret i lokalet og i butikken, vil så stå i en situation, hvor den afståelse, man kender i dag, eller det brand ligesom ryger.
Det er min opfattelse – indtil vi er kommet videre – og er det ikke også ordførerens opfattelse?
Preben Bang Henriksen (V), 2016-10-11:
Der er, som jeg nævnte, en tjekliste, som Boligministeriet har udarbejdet, og som man stort set vedhæfter alle lejekontrakter.
Og den bør efter min opfattelse i højere grad også gøre opmærksom på det problem, som spørgeren rejser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-11:
Og det betyder selvfølgelig ikke, at det ikke skal have nogen konsekvenser, men jeg synes egentlig, at ordføreren selv åbnede op for det.
Jeg er ikke sikker på, at SF kommer til at stemme for det her forslag, men det kunne da blive gevaldig forbedret, hvis man tog nogle sideløbende skridt til at sikre folk, der måske bare gerne vil have en lille forretning, men som ikke er stærke i lovgivningen, lidt bedre.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-10-11:
Jamen der er jo ingen grund til at vende op og ned på noget som helst, og Lisbeth Bech Poulsen har ret i, at lejernes situation alt andet lige nok er bedre i dag.
Det, vi så må sige, er, at de er erhvervsdrivende, men som spørgeren nævner, er der altså også små erhvervsdrivende, som måske ikke lige er repræsenteret af advokater og ikke lige er så gode til at læse kontrakterne.
Og dem skal vi selvfølgelig passe på.
Derfor håber jeg også, at ministeren vil gå ind og korrigere den vejledning, som man allerede udarbejdede i år 2000, og som kunne følge med erhvervslejekontrakter, og den tjekliste, som ministeriet har udarbejdet, og som i dag følger med erhvervslejekontrakter.
Der bør selvfølgelig præciseres, hvad konsekvensen af det her er, nemlig den, at når man har en ophørsdato, skal man flytte på den dato.
Det er der slet ingen tvivl om.
Skulle det så, jeg havde nær sagt ende helt galt, altså sådan, at man fuldstændig med bind for øjnene underskriver det her, så er der en bestemmelse i erhvervslejelovens § 7, der taler om, at boligretten kan tilsidesætte urimelige lejevilkår, og den må man jo i givet fald forsøge sig med.
Men det primære, man skal gøre, er selvfølgelig at læse sin egen lejekontrakt.
Sådan må det være ved erhvervslejemål.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-11:
Det er jo sjældent, at der kommer oprigtigt nysgerrige spørgsmål her i Folketingssalen, men mit spørgsmål her er oprigtigt, for jeg og SF er skeptiske over for lovforslaget.
Vi er bange for, at små butiksdrivende vil komme til at stå svækket tilbage, mens de store ejere af f.eks. butikscentre godt vil kunne håndtere det her.
Hvad mener ordføreren om det?
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-10-11:
Som Socialdemokraternes ordfører var inde på, er det her jo et lovforslag, hvor intentionen bag er, at man skal sikre og styrke konkurrencen i Danmark i forhold til det med at have styr på erhvervslejelovgivningen og give ordentlige rammebetingelser for dem, der er erhvervsudlejere, og dem, der står på den anden side og gerne vil leje de pågældende lokaler.
Det første punkt i lovforslaget er jo det med, at man vil fjerne lejernes mulighed for at tilsidesætte de her vilkår for tidsbegrænsning, og man mener, at det således vil gøre det mere attraktivt for udlejerne at indgå den her type af erhvervslejeaftaler.
Det er jo noget, som har baggrund i det udvalg, som har arbejdet med det tidligere, og som er kommet med nogle anbefalinger.
I »Analyse af fremtidens detailhandel« har man jo helt tilbage i april 2014 arbejdet med det og er kommet med de her anbefalinger.
Vi har egentlig ikke noget imod, som også Socialdemokraterne siger, at der bliver holdt øje med, om det foregår på en god måde.
Og i forhold til de her relativt små ændringer – som jeg vil tillade mig at sige at det trods alt er, selv om der er en vis skepsis over for dem – så tror jeg nu ikke på, at vi er nødt til ligefrem at kræve, at der bliver årlige afrapporteringer til Erhvervsudvalget.
Det er ikke Dansk Folkepartis politik.
Vi mener, at hvis man begynder på det, vil man kunne finde mange andre steder, hvor der også vil skulle afrapporteres inden for det erhvervspolitiske område – både i forhold til banker, forsikring, pension og realkredit og alt muligt andet, og så kunne vi sandt for dyden få mange årlige afrapporteringer.
Og så vil det jo svært at finde folk, der har lyst til at sidde med det erhvervspolitiske arbejde her i Folketinget, for vi ville blive alt for overbebyrdet, for at sige det ligeud.
Vi anerkender den bekymring, der har været i forbindelse med lovbehandlingen indtil nu.
Der er jo nogle, der er kommet med en række kritiske kommentarer til det om, at man mener, at forslaget vil svække særlig de mindre butikkers position i forhold til de udlejere, som de så samarbejder med, og man mener også, at det vil svække investeringslysten nogle steder over for detailhandelen.
Dansk Folkeparti har ikke nogen interesse i at svække investeringslysten, og vi har så sandelig heller ikke nogen intention om at svække de mindre butikkers muligheder for at have gode lejekontrakter.
Vi håber selvfølgelig, at ministeren vil være behjælpelig med at give svar på den kritik, der er kommet fra Dansk Detail og Erhvervslejernes Landsorganisation og ikke mindst Håndværksrådet.
Men vi vil ikke på nuværende tidspunkt sige ja eller nej til det samlede lovforslag.
Vi vil egentlig gerne have lov til at få de her ting belyst, den kritik og den bekymring, der har været rejst, og så vil vi tage stilling til det ved lovbehandlingen i Erhvervsudvalget.
Det skulle være ordene.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-10-11:
Det vil helt givet være sådan, at vi ikke vil se mange tidsbestemte lejeraftaler i fremtiden –
det tror jeg ikke.
Men jeg skal være ærlig og sige, at jeg havde et møde med bl.a. Erhvervslejernes Landsorganisation i dag, og her mener man, at det kan gå hen og blive dagens orden i centre, at man laver tidsbestemte lejeaftaler, for at udlejer hele tiden kan regulere huslejen op med nye lejere.
Jeg håber ikke, det vil være tilfældet, men jeg forstår godt bekymringen.
Jeg må bare gentage, at den lejer – og det gælder i særdeleshed en stor lejer, som det pr. definition vil være i et center – altså også må sætte sig ned og læse sin lejekontrakt, og hvis der står, at lejemålet slutter den 1. januar 2022, så er det altså meningen.
Og der må jeg så sige at der heller ikke i dag er nogen mulighed for at tale om goodwill, for i dag ved man jo også, at man skal ud den dato.
Men det bliver helt tydeligt i fremtiden.
Pelle Dragsted (EL), 2016-10-11:
Lovforslaget indeholder jo to elementer.
Det første indebærer det forslag, som vi har hørt om, som indfører en videre, kan man sige, mulighed for at tidsbestemme erhvervslejeaftaler, ved at man fjerner lejerens mulighed for at kræve vilkåret om tidsbegrænsning tilsidesat, hvis det på indgåelsestidspunktet ikke er tilstrækkeligt begrundet i udlejerens forhold.
Og det er altså den her rettighed, kan man sige, eller mulighed, der ligger hos lejeren, som tilsidesættes med forslaget.
Så siger Venstres ordfører, at det drejer sig om erhvervslejemål, og at man må forvente, at de har læst kontrakten, og at det ikke er en beskyttelse af den enkelte forbruger.
Men også blandt erhvervsvirksomheder er der jo forskel på store og små, og der er nogle, der har større muligheder, og nogle, der har mindre, og når man læser høringssvarene til lovforslaget, er det også tydeligt, at nogle af dem, som er bekymrede, jo er de brancheorganisationer, som organiserer mindre erhvervsdrivende, og som altså peger på, som det også er fremgået af debatten, at man forrykker en eller anden form for magtbalance i udlejerens favør på bekostning af lejeren.
Regeringen mener så, at det her vil være vækstfremmende, og at det vil øge BNP med 200 mio. kr. fra 2020.
Spørgsmålet er, om det ikke er lettere optimistisk.
I hvert fald kan man jo sige, at noget af det, der også påpeges i høringssvarene, bl.a. det fra Håndværksrådet, er, at færre måske vil være villige til at leje tidsbegrænset, fordi deres sikkerhed bliver undermineret.
Og som Alternativets ordfører også var inde på, investeres der jo ganske mange penge i et erhvervslejemål, og hvis man kan opsiges meget nemmere, kan det jo sådan set også svække investeringslysten, hvilket måske kunne give det modsatte samfundsøkonomiske resultat i forhold til det, regeringen ønsker med det her forslag.
Så den del af forslaget er vi modstandere af.
Det andet element i lovforslaget er til gengæld rigtig fornuftigt.
Vi har jo hørt de her historier om, hvordan det har været rigtig svært at få afprøvet sin leje i forhold til at finde ud af, hvad huslejen egentlig er i f.eks. naboejendommen, som Venstres ordfører også var inde på.
Og det, at man får præciseret, hvilke oplysninger det er, der skal fremgå i forbindelse med den her vurdering af markedslejen, er rigtig positivt.
Så hvis den del bliver udskilt i et særskilt lovforslag, vil Enhedslisten kunne støtte det.
Men vi kan ikke støtte det samlede lovforslag, fordi det stiller erhvervslejerne svagt i forhold til modparten, nemlig udlejerne af erhvervsejendomme.
Troels Ravn (S), 2016-10-11:
Tak for det.
På Christiansborg taler vi tit om, at vi gerne vil have kommunerne til at effektivisere.
Vi vil have mere for pengene, ligger der jo nok i de ord.
Og det kan der være mange gode grunde til, så det er sådan set fint nok.
Men det er faktisk ikke altid, at kommunerne har mulighed for at gøre deres arbejde mere effektivt, og det skyldes ofte bureaukratisk lovgivning herindefra.
Det samlelovsforslag, som vi i dag behandler, er noget så sjældent som et forsøg på at gøre det lettere for både borgere og medarbejdere ude i den kommunale virkelighed.
Man skal tænke sig godt om, når man forenkler lovgivningen eller ønsker at gøre hverdagen lettere ude i kommunerne.
De forbedringer, der kan opnås, skal afvejes i forhold til borgernes retssikkerhed.
Lovgivningen skal være robust og på borgernes side, så de ikke ender i en klemme.
Det lyder intuitivt rigtigt, at en fremtidsfuldmægtig sidestilles med en værge udpeget af Statsforvaltningen, når det kommer til optagelse i et botilbud uden samtykke.
Det giver borgeren mulighed for selv at udpege den person, der kan tiltræde en kommunal indstilling om optagelse i et botilbud efter serviceloven, hvis borgeren ikke selv er i stand til det på det givne tidspunkt, f.eks. på grund af demens.
Det styrker borgerens selvbestemmelse og tryghed, og det mindsker det offentlige bureaukrati.
Men det er selvfølgelig klart, at den fremtidsfuldmægtiges beføjelser skal være præcist angivet og klart afgrænset i lovgivningen.
Det mener jeg også på baggrund af høringssvarene at lovforslaget her lever op til.
De samme overvejelser gælder den foreslåede mulighed for at straksoptage borgere i botilbud, før klagefristen er udløbet, hvis de klageberettigede tiltræder kommunens indstilling om flytning.
Også her er der igen god grund til at rose ministeren og ministeriet for at have præciseret og forbedret lovforslaget på baggrund af de indkomne høringssvar. Vi skal tænke os godt om, og det mener jeg at man har gjort med det her samleforslag.
Med lovforslaget forenkles en række procedurer ude i kommunerne, der vil komme både borgere og medarbejdere til gavn, samtidig med at borgernes retssikkerhed bevares.
Socialdemokratiet kan derfor bakke op om forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2016-10-11:
Altså, jeg synes sådan set, at det, at vi nu diskuterer de her to ting i sammenhæng, giver ganske udmærket mening.
Så kan man selvfølgelig være for det ene element og imod det andet.
Men jeg har altså ikke tænkt mig at dele lovforslaget op.
Hvis jeg skal være helt ærlig, synes jeg ikke, det kan bære det, i forhold til, om jeg så må sige, den her del, der handler om en præcisering.
Det har der også været nogle ordførere der har været inde på tidligere, så det synes jeg simpelt hen ikke det kan bære.
Pelle Dragsted (EL), 2016-10-11:
Jeg vil bare høre ministerens syn på eventuelt at dele lovforslaget op, i og med at vi er flere ordførere, som har meddelt, at den ene del er der sådan set bred opbakning bag.
Er det noget, der kunne blive aktuelt?