runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Så dem, der kommer tilbage til Danmark, er kun dem, der har søgt om asyl fysisk i Danmark, eller hvordan?
For i dag søger man jo typisk asyl i Italien, og når man så har fået lovligt ophold, kan man bevæge sig rundt i Europa.
Altså, det er folk, der kommer til Danmark og søger asyl, får deres sag behandlet og så kommer tilbage til Danmark – og ikke andre.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-07:
Jeg tror, jeg ville foregribe begivenhedernes gang med en melding om, præcis hvor et europæisk spor ville kunne ende henne.
Som sagt glæder jeg mig over, at der er flere og flere lande, der er enige om at etablere modtagecentre og asylbehandling i et land uden for Europa.
Det vil være med til at begrænse presset, ikke bare på Danmarks grænser, men på Europas grænser.
Og det er jo så det, der forhandles om og drøftes: Hvordan kan det realiseres mest effektivt?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Det, hr. Morten Messerschmidt spørger ind til her, er jo meget afgørende.
Jeg må indrømme, at jeg ikke synes, svaret fra Venstres ordfører er særlig klart.
Danmark er jo et af de eneste lande, der har et retsforbehold.
Det vil sige, at hvis andre lande arbejder ud fra en rwandaløsning, er det formentlig en rwandaløsning med en eller anden form for fordelingsmekanisme, altså hvor man fordeler migranterne mellem de forskellige europæiske lande.
Så skal man forestille sig en europæisk plan, der tager forbehold for, at Danmark har et retsforbehold på det her område og dermed skal have en eller anden helt særlig europæisk løsning, som gør, at kun dem, der kommer for at søge asyl i Danmark, kommer til Danmark, eller hvordan skal det helt præcis tilrettelægges?
For ellers ender vi i virkeligheden med at tage imod flere, efter den her rwandaløsning bliver implementeret, end vi får i øjeblikket.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-07:
Jeg tror, at diskussionen, der har været over de seneste par uger, gør, at det står ganske, ganske tydeligt for enhver, at for Venstre er det afgørende, at regler om asyl, og hvem der kan få midlertidig beskyttelse i Danmark, er et dansk anliggende, og det ønsker vi at fastholde.
Og derfor vil det selvfølgelig være en dansk afgørelse, hvem der skal have asyl, og hvem der ikke skal.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Nu har vi jo hørt fra flere regeringsordførere her i løbet af debatten, at der allerede sker ting rundtom i de europæiske lande, og man er allerede i gang med at arbejde for en rwandaløsning i flere europæiske lande.
Kan Venstres ordfører garantere, at den rwandaløsning, som der lige nu arbejdes på i EU-regi, ikke er en rwandaløsning med en tvangsfordelingsmekanisme, men er en rwandaløsning, der tager hensyn til Danmarks retsforbehold og dermed ikke ender med at føre til, at Danmark skal tage imod flere migranter, end vi gør i øjeblikket?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-05-07:
Det er da et hundrede procent klart, at det danske retsforbehold skal overholdes.
Det har jeg ikke hørt nogen fra noget regeringsparti sige ikke skulle være tilfældet.
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Det var en del spørgsmål.
Jeg skal gøre mit bedste for at svare.
Jeg synes, det er fornuftigt at lave en model med modtagecentre i et tredjeland, også på EU-niveau.
Det er SF's politik, at det er en vej, vi gerne vil gå.
Der er på et tidspunkt blevet skrevet en længere kronik i Politiken af bl.a. Margrete Auken og vores tidligere udlændingeordfører, som man kan orientere sig i, hvis man gerne vil se det synspunkt udfoldet.
Man siger, man vil lukke EU's grænser hermetisk.
Jeg ved ikke helt, hvad det dækker over, men grundlæggende synes vi jo, det ville være fornuftigt, hvis man havde modtagecentre i et tredjeland og man havde en solidarisk fordeling af flygtningene, primært funderet i f.eks. et kvoteflygtningesystem.
Så en model i den retning kan vi forestille os, men man kan jo ikke sige ubetinget ja, når man ikke præcis ved, hvad det betyder.
Kan vi så ende i en situation, hvor Danmark skal gå enegang?
Nej, det tror jeg ikke er en god idé.
Jeg tror faktisk, at hvis man går enegang, risikerer man at underminere hele idéen om modtagecentre i tredjelande, for man kan ende med at lave så dårlig en model, at det også skræmmer andre lande væk fra at ville gå den vej.
Så jeg tror på internationale aftaler.
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Vi har ikke fået centeret på 6 år, men vi har jo heller ikke fået det på de 25 år, hr. Peter Skaarup har siddet i Folketinget, så mon ikke det hele nok skal gå.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Peter Skaarup lidt ind til de internationale konventioner.
Hvorfor mener Danmarksdemokraterne at det er vigtigt at overholde de internationale konventioner?
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Jeg ved ikke helt, hvorfor hr. Frederik Vad har behov for at snakke om noget andet end det, vi har til debat her i Folketingssalen.
I mine papirer står der, at vi skal behandle beslutningsforslag nr. B 182, som handler om at sikre, at vi får sendt de asylansøgere, der kommer til Danmark, til asylbehandling i Rwanda eller i Afrika, som forslagsstillerne gerne vil have det skal ske.
Problemet her er, at Socialdemokratiet sådan set har fremlagt en fornuftig politik i 2018 og 2019, da man går i regering, men ikke gennemfører de løfter, som man kommer med.
Det er det, vi diskuterer her i dag.
Jeg ved ikke, hvorfor hr. Frederik Vad gerne vil diskutere noget andet.
For min skyld kan vi godt det, men det har vi jo haft mange debatter om.
Så mon ikke vi skulle holde os til sagen, hr. Frederik Vad?
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Det er vigtigt, fordi forholdene for de her mennesker, der skal være i et sikkert tredjeland, jo skal leve op til de internationale konventioner.
Hvis man kigger på den britiske model, er der stadig væk nogle ting i Rwanda, der skal være på plads, før den sådan for alvor kan effektueres, altså fordi der jo er nogle ting, man skal lægge op til.
Derfor kunne jeg godt bare tænke mig at spørge hr. Peter Skaarup om noget: Hvis vi nu fører Danmarksdemokraternes politik og vi laver den her bilaterale politik med Rwanda, hvorfor er det så vigtigt, at den løsning holder sig inden for de internationale konventioner og menneskerettighederne?
Hvorfor er det vigtigt for Danmarksdemokraterne, at den løsning gør det?
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Det er ikke specielt altafgørende vigtigt, at de løsninger, vi finder, holder sig inden for nogle ganske bestemte aftaler.
Vi skal finde en dansk løsning på det her.
Briterne har fundet deres løsning, og de har nogle udfordringer med at kunne repatriere til andre dele af Afrika.
Kan man nyde beskyttelse, hvis man gør det fra Rwanda?
Det er diskussionen i de sager, der er kørt i Storbritannien.
Men i Danmark har vi vores egen politik, vi har vores egen diskussion, og regeringen havde sådan set lavet en aftale med Rwanda, der skulle betyde, at man i 2023 kunne begynde at sende asylsøgere til Rwanda.
Så vi skal jo egentlig bare gøre det, som den socialdemokratiske regering, hr. Frederik Vads egen regering, gerne ville, men som den ikke gør – på grund af Moderaterne, må man gå ud fra.
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Jeg må nok indrømme, at jeg stadig er lidt forvirret over den nye rækkefølge.
Men tak for ordet.
I SF deler vi egentlig opfattelsen af, at det nuværende asylsystem er brudt sammen, og som jeg også har sagt mange gange før fra den her talerstol, er det jo ret tydeligt, at det er en meget lille håndfuld mennesker, som vi hjælper i dag, i forhold til hvor stor en gruppe der reelt har brug for hjælp.
Derfor er der også brug for reformer af vores asylsystem, i allerhøjeste grad.
Men et dansk modtagecenter i Afrika er ikke løsningen.
Asylsystemet er ufravigeligt internationalt, og det fungerer gennem transnationale aftaler, rettigheder og garantier, som Danmark har bundet sig til.
På flygtningeområdet er det her samarbejde det eneste bæredygtige system til at løfte opgaven, fordi flygtninge netop er mennesker, der bevæger sig på tværs af grænser.
Derfor har vi brug for en fælles, international løsning, der kan skabe bæredygtige ændringer af asylsystemet i et bredt samarbejde gennem FN eller EU – aftaler, der garanterer, at asylhjælp i nærområderne overholder menneskerettighederne og drives med henblik på at give den beskyttelse, som flygtningene har krav på.
I SF vil vi arbejde for en international model, hvor forholdene er i orden.
Samtidig er det nødvendigt med et fornyet og styrket engagement i kvoteflygtningesystemet.
Vi skal ikke støtte Storbritanniens aftale med Rwanda, som forslagsstillerne foreslår, og vi skal i Danmark heller ikke selv gå ned ad samme vej.
Jeg behøver forhåbentlig ikke minde om, at Rwanda ifølge Human Rights Watch styres som en etpartistat, der undertrykker politiske modstandere, står bag ulovlige tilbageholdelser og ikke respekterer flygtningenes rettigheder.
Jeg blev heller ikke betrygget, vil jeg sige, da jeg selv var i Rwanda og se på vilkårene dernede.
For at gøre en reform af asylsystemet bæredygtig bliver det nødt til at ske igennem brede internationale aftaler med respekt for konventioner og menneskerettigheder, og det er ikke det, der lægges op til her, og derfor kan vi i SF ikke støtte forslaget.
Så skulle jeg i øvrigt hilse fra Radikale Venstre og sige, at de heller ikke kan støtte det.
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Jeg kunne godt tænke mig at få sådan lidt mere klarhed over SF's standpunkt, når det kommer til det her med et modtagecenter i et tredjeland.
Hvis vi kan lave en europæisk model, hvor vi får et modtagecenter i et sikkert tredjeland og kan lukke de europæiske grænser hermetisk og kun bekende os til FN's kvotesystem derfra, er det så en model, SF vil støtte?
Og hvis det spor ender blindt og landene et for et melder fra til sådan en model, mener SF så, at vi kan nå til et punkt, hvor Danmark bør gå enegang og lave en bilateral aftale?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-07:
Tak for det.
Nu ynder Socialdemokraterne jo lidt at give alle andre folk skylden, men er det ikke korrekt, at dengang i det frygtelige 2015 var det hr. Lars Løkke Rasmussen, der var statsminister?
Så det er jo faktisk ikke Dansk Folkepartis skyld eller nogle af de andre partier i regeringen.
Det må jo være hr. Lars Løkke Rasmussens skyld, hvis man nu køber Socialdemokraternes retorik med, at det er alle andres skyld end deres, og at de kun gør gode ting.
De gør flest gode ting, når Moderaterne får lov til at styre, hvad de skal sige, for til de danskere, der misforstår, hvad det her går ud på, vil jeg sige, at det går ud på, at Moderaterne leverede de sidste stemmer, og at derfor fik de lov til at bestemme lædersæderne til ministrene.
Er det ikke korrekt, ordfører?
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Jeg tror, det i bund og grund handler om, at man er lidt misundelig på regeringens udlændingepolitik.
Der kommer færre ind, der kommer flere ud, og vi har fuldstændig styr på det i forhold til antal udvisninger.
Dengang fru Inger Støjberg sad i den position, var der over 1.200 på Kærshovedgård.
I dag er der under 400.
Så der er altså langt mere styr på det, end dengang fru Inger Støjberg havde magten.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-07:
Nej, det synes jeg altså ikke, det er jo hele præmissen, der ligger bag valgforbundene.
Vi er uenige på det her område, men så er der andre områder, hvor vi enige med Socialdemokratiet og SF.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Nu bliver jeg bare lidt nysgerrig.
Altså, hvad tror fru Helene Liliendahl Brydensholt, at en person, der er gået ned og har stemt på Alternativet, vil tænke om, at deres stemme er gået til eksempelvis et flygtningecenter i Rwanda, måske et samarbejde med Israel om våbenimport eller noget helt tredje, som jeg ved at Alternativet ikke støtter?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-07:
Jamen det er jeg da fuldt ud opmærksom på, altså at det kan være noget, en vælger vil overveje, i forhold til om det så vil være værd at stemme på os.
Vores forhåbning er jo, at vi ved at indgå i det her valgforbund faktisk får et mandat ned til Europa-Parlamentet, og det kan vi faktisk gøre med ganske få procent stemmer, hvis vi er heldige og valgmatematikken falder rigtigt ud.
Så det er jo det, vi satser på.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Jamen jeg skal bare lige forstå det.
Hvis nu nogle vælgere ikke får et mandat i Europa-Parlamentet for Alternativet, selv om de har stemt på Alternativet, men i stedet for får eksempelvis et handelssamarbejde med Israel eller et flygtningecenter i Rwanda, forstår ordføreren så godt, hvis folk ikke længere har lyst til at stemme på Alternativet?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-07:
Nej altså, det er jo sådan, politik er.
Der er jo også nogle vælgere, der har ærgret sig lidt over, de har stemt på Venstre, som nu er gået i regering med Socialdemokratiet, eller de har stemt på Moderaterne, som er gået i regering – ej okay, det vidste de måske godt lige med Moderaterne, altså at de ville gå i regering med nogle af de andre.
Peter Skaarup (DD), 2024-05-07:
Tak for det.
Først tak til ordføreren for en god afrunding på debatten.
Jeg synes, at det blev godt opsummeret, hvad udfordringerne er, og hvad der gerne skulle ske, hvis man skal finde nogle løsninger på det her.
Jeg skylder også at hilse fra Det Konservative Folkeparti og ordføreren, fru Birgitte Klintskov Jerkel, som desværre ikke kunne være her, og sige, at Det Konservative Folkeparti også støtter det her forslag fra Dansk Folkeparti.
I 2022 er det meget vigtigt, at man får lavet den her erklæring om, at man kan sende asylsøgere til Rwanda, men nu er det meget vigtigt, at det er på europæisk grund.
Og tiden går.
Hvorfor tror hr. Morten Messerschmidt vi er der nu?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Jeg tror jo, det er åbenlyst, at det handler om regeringssammensætningen.
Tilbage i 2022 havde vi en rent socialdemokratisk regering, som jo blev bakket op i det her spørgsmål af det borgerlige Danmark og derfor så at sige kunne lave en ren model, altså fordi de borgerlige partier, i hvert fald mestendels, støtter op om, at Danmark selvfølgelig kan gøre det samme som Storbritannien.
Men med den nye regering, må man sige, at der som på så mange andre områder er sket væsentlige forringelser, altså efter at man har taget hr. Lars Løkke Rasmussen ind.
Hele det radikale tankegods, som Moderaterne jo er repræsentanter for, er kommet ind og har desværre fået indflydelse på mange områder.
Det gælder vores ytringsfrihed, vores helligdage og desværre også på vores udlændingepolitik, og jeg tror, at det er det, der er konsekvensen.
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Tak for det.
Det er fundamentet under en politik, som sikrer, at kun mennesker, der faktisk har behov for beskyttelse, som er individuelt forfulgte, kan få den beskyttelse, og at de mennesker, der så får den beskyttelse, kan blive integreret i vores samfund.
Det rokker det her lovforslag ikke ved.
Det, vi forsøger at gøre med det her lovforslag, er at lave en nålestiksoperation, hvor nogle af de mennesker, som undervejs i deres uddannelsesforløb mister deres opholdsgrundlag, og som er på en nøje udvalgt uddannelse, som giver adgang til et nøje udvalgt fag, som Danmark har brug for, får mulighed for at kunne gøre den uddannelse færdig uden at skulle forlade landet.
Vi har set eksempler på, at mennesker, som f.eks. er på uddannelser, vi har brug for i Danmark – det kunne være faglærte, det kunne være nogle i social- og sundhedssektoren, det kunne være bestemte videregående uddannelser – er blevet bedt om at afbryde deres uddannelse og forlade landet, selv om vi i Danmark har brug for den stærke arbejdskraft.
Det synes vi er problematisk, og derfor er det ud fra et socialdemokratisk synspunkt fint, at vi laver den her nålestiksoperation, hvor vi siger, at hvis man er på en uddannelse, som kan føre til et fag på positivlisten for faglærte eller et fag på positivlisten for videregående uddannelser, kan man færdiggøre sin uddannelse, og så kan man på et såkaldt jobsøgningsophold inden for 6 måneder finde et arbejde, som matcher et fag på de her to positivlister.
Er det her så ikke bare en ladeport, endnu en, vil hr. Kim Edberg Andersen sige, af Lars Løkke Rasmussens berømte lempelser, som hånddukken deroppe taler om, som vil føre til en lavine af mennesker, der vil underminere vores midlertidighed i flygtningepolitikken og få en masse mennesker til at blive i Danmark, som ellers skulle være smidt ud?
Der er ikke rigtig noget, der tyder på det.
Hvis man kigger på tallene fra 2022, kan man se, at ud af dem, der mistede deres opholdsgrundlag, var det 32 – 32 – der var ved at tage en erhvervskompetencegivende uddannelse.
Det er med andre ord en meget, meget begrænset gruppe mennesker, som kommer til at få gavn af den ændring, vi laver af reglerne her, og dermed er det noget, som vi i Danmark kan overskue, og så giver det mening at give de mennesker mulighed for at bidrage til vores samfund.
Med andre ord er det her lovforslag godt og fornuftigt.
Det holder fast i Danmarks stramme udlændingepolitik, det fastholder midlertidigheden i flygtningepolitikken, og så giver det samtidig en begrænset gruppe mennesker mulighed for at kunne bidrage på arbejdsmarkedet inden for nogle fag, hvor vi i høj grad har brug for arbejdskraft.
Med de ord kan Socialdemokratiet støtte lovforslaget, som det ligger her.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Nu bruger hr. Frederik Vad udtrykket nålestiksoperation, og det er jo et udtryk, vi har hørt regeringen bruge nu af nogle omgange, bl.a. da man lavede koranloven, som man jo måske nærmere kunne kalde en elefantmarch eller noget andet – nålestiksoperation var det i hvert fald ikke.
Altså, det er det her lovforslag jo heller ikke.
Det her lovforslag handler om at give lettere adgang til Danmark for udlændinge fra bl.a. tredjeverdenslande, og det har vi mildest talt ikke særlig gode erfaringer med, og det er ovenikøbet – ifølge forslagets egne formuleringer – for udlændinge, der har vist, at de vil Danmark, ved at være optaget på eller være i gang med en uddannelse inden for et område, hvor der mangler arbejdskraft.
Er det ikke en smule underligt, når hr. Frederik Vad lige for nylig har været ude at tale om den tredje erkendelse, og at det ikke er nok at have en uddannelse og et godt arbejde for at vise, at man vil Danmark?
Men ifølge det her lovforslags egne formuleringer viser man, at man vil Danmark, alene ved at være indskrevet på en uddannelse, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Det er meget interessant, at der er nogle partier, bl.a. Dansk Folkeparti, der har besluttet sig for, at det, man skal angribe regeringen på, er sådan noget med formuleringer og vendinger og ord.
Hvad betyder ordet helst f.eks.?
Og så refererer ordføreren til en sætning i lovforslaget.
Altså, det handler vel om de tørre tal og de tørre fakta.
Fakta her er, at folk, som undervejs på nogle bestemte uddannelser, der leder til nogle helt bestemte, afgrænsede fag, mister deres opholdsgrundlag, får mulighed for at færdiggøre deres uddannelse.
Det er substansen.
Hvad er omfanget så?
Ja, som jeg sagde før, var der i 2022 545 udlændinge i alderen 16-60 år, der mistede deres opholdsgrundlag.
Af disse var der 32 udlændinge, som gik på en erhvervskompetencegivende uddannelse.
Helt ærligt, hr. Mikkel Bjørn: Jeg tror ikke, at retorikken helt kan bære substansen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Tak for det.
Hr. Frederik Vad kritiserer vores fokus på formuleringer, vendinger og ord, men det er jo nu engang det, som lovforslag og beslutningsforslag her i Folketinget består af, nemlig formuleringer, ord og vendinger.
Det er altså det, vi her ytrer en kritik af.
Det er de formuleringer, ord og vendinger, som lovforslaget bruger, og den politiske essens, der ligger i de formuleringer, ord og vendinger, nemlig den formulering, det ord og den vending, at man beviser, at man vil Danmark, alene ved at være indskrevet på en uddannelse, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Det er ikke tilfældet.
Og mange af de mennesker, vi kommer til at åbne op for her, er ikke mennesker, der nødvendigvis har vist, at de vil Danmark – og det er det, vi er nervøse for i Dansk Folkeparti.
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Men der kunne også stå i den sætning, at månen er lavet af ost.
Altså, det ville ikke have nogen betydning for indholdet i lovforslaget.
Den sætning, hr. Mikkel Bjørn har læst op, er totalt irrelevant for indholdet af det her lovforslag.
Principielt er jeg ikke uenig med hr. Mikkel Bjørn i, at den sætning jo ikke kan stå alene, men indholdet i lovforslaget har ikke noget med den sætning at gøre.
Det her handler om to positivlister.
Det handler om mennesker, som undervejs på nogle helt bestemte uddannelser mister deres opholdsgrundlag.
Det er så snævret ind, som det vel kan blive, når tre partier skal finde hinanden på det her område.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-07:
Men det er jo også noget underligt noget den anden vej.
Altså, hvis man stemmer på Socialdemokratiet, fordi man tror på, at det, vi har hørt fra hr. Frederik Vad og ministeren osv. her, er det, man får, så kan stemmerne så gå til Alternativet, hvor man er imod.
Nu bakser vi jo lidt med det her med opbakning til det politiske system og tillid til, at man også kan stole på politikerne og sådan nogle ting.
Kan fru Helene Liliendahl Brydensholt ikke godt se, at det er noget underligt noget, at man kan stemme på partier, der er så indbyrdes uenige om så vigtigt et område, og så forærer de hinanden stemmerne?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-07:
Nu er forhåbningen jo, at Socialdemokratiet og SF skal forære deres stemmer videre til os, så vi får et mandat.
Det er jo altid en afvejning, når man indgår valgforbund, om det skal være med det ene eller det andet parti.
Vi har så i det her tilfælde valgt at indgå i valgforbund med SF og Socialdemokratiet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Grunden til, at der ikke sidder så mange på Kærshovedgård, er jo, at der er alt for mange udlændinge, der bliver dømt for kriminalitet og ikke ender på Kærshovedgård.
Så jeg ved ikke, hvor meget vi kan bruge det til, at der ikke sidder så mange der.
De befinder sig rundt i det danske samfund i stedet for.
Men mit spørgsmål til ordføreren handler om, at jeg jo synes, at det er interessant, at et par regeringsordførere ikke har kunnet redegøre for og entydigt bekræfte, at den rwandaløsning, der kører i et europæisk spor i øjeblikket, ikke er en rwandaløsning, som ender med at betyde, at Danmark skal tage imod flere migranter, end vi gør i øjeblikket.
Arbejder regeringen for en fælleseuropæisk løsning, en fælleseuropæisk rwandamodel, som kommer til at betyde, at Danmark skal tage imod flere migranter, end vi gør i øjeblikket?
Det synes jeg er meget, meget interessant, for Danmark er det eneste land, der har et retsforbehold, og derfor har jeg svært ved at forestille mig, at den fælleseuropæiske løsning kommer til at handle om dansk selvstændighed, men derimod kommer det til at handle om europæisk asylpolitik.
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Argumentationen skal ikke gå på, at vi skal stå her og så sige, at vi skal tage flere eller færre.
Det er jo ikke det, det handler om.
Det her handler om, at vi får lavet en fælles europæisk løsning, i forhold til at vi får stoppet tilstrømningen til Europa.
Det handler om, at folk ikke skal sætte sig op i en gummibåd og komme til Europa.
Og hvordan løser vi det bedst?
Det gør vi bl.a. også, ved at der er kommet den her migrationspagt, som vi kan få implementeret, og noget af det, som vi synes er det allervigtigste, handler om, hvordan vi får stoppet tilstrømningen til Europa.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-07:
Vi stopper jo ikke tilstrømningen ved bare at lave en eller anden form for tvangsfordelingsmekanisme, hvor folk så kan komme til en europæisk grænse, søge om asyl og så blive tvangsfordelt rundt i et af de europæiske lande.
Det er jo det, folk gerne vil.
Folk vil gerne til Europa.
Så det har jeg umiddelbart svært ved at se.
Altså, hvis den her løsning kommer til at betyde, at Danmark skal tage imod flere migranter, end vi gør i øjeblikket, så har det jo den stik modsatte effekt end den effekt, som i hvert fald Socialdemokratiet og også andre regeringspartier har givet den danske befolkning indtryk af at den ville have.