runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Nej, det tror jeg virkelig ikke, for jeg tror, at der er visse villakvarterer, hvor man er så hæmmet af indbrud, at det kan være det helt rigtige værktøj dér.
Og derfor skal man jo ikke afskrive det.
Og det er et ønske fra kommunalt hold.
Det er ikke et ønske, der er fundet på herinde – det er et ønske ude i virkelighedens verden, hvor der er så store udfordringer med indbrud, at man ser lige præcis droner som en god mulighed.
Det er derfor, vi har taget det med – fordi vi kan se, at man jo står magtesløst ude i kommunerne og ikke kan nå at reagere, før tyvene er over alle bjerge.
Rosa Lund (EL), 2023-04-11:
Tak for det.
Tryghed er enormt vigtigt.
Særlig er den tryghed, som borgerne oplever, altså den oplevede tryghed, enormt vigtig.
Ligesom hr. Steffen Larsen har fortalt, at han har været dørmand, og ministeren, at han er fra Kastrup, så vil jeg sige, at jeg er fra Nørrebro, og det benytter jeg også enhver lejlighed til.
Noget af det, vi savner på Nørrebro, er altså ikke tryghedsvagter, men politibetjente, for det er det, som ville give både en reel tryghed og en oplevet tryghed.
Derfor er det, vi efterspørger, ikke tryghedsvagter.
Grunden til, at vi i Enhedslisten har det svært med det her forslag om tryghedsvagter, er som det første, at det er politiets opgave at sikre tryghed.
Det, at det er politiets opgave, gør, at vi som borgere har mulighed for at føre demokratisk kontrol.
Det gør også, at vi som borgere præcis ved, hvor vi skal gå hen, og præcis ved, hvad der sker med vores oplysninger, når vi giver dem til en politibetjent.
Det er den ene ting, som vi synes det her lovforslag skaber af problemer, altså at det kan give – hvad skal vi kalde det – en opgaveglidning mellem politiet og de her tryghedsvagter.
Det kan jeg sagtens se, men det er en bekymring, vi har i Enhedslisten, ligesom vi har den bekymring, at det her lovforslag vil betyde, at nogle kommuner vil benytte sig af den her ordning, nemlig kommuner, der har råd til at gøre det, hvorimod kommuner, som ikke har råd til at gøre det, ikke vil benytte sig af den her ordning.
Det skaber altså også en skævhed i, hvor det er tryggest at være.
Det bør jo være sådan,
at den ordning – lad os kalde det det – der hedder politiet, og som er finansieret af vores skattekroner, gerne skulle være den ordning, der gør, at man har den samme oplevede tryghed og den samme faktiske tryghed, uanset hvor i landet man bor.
Så det er en anden bekymring, vi har i forhold til det her lovforslag.
Når det er sagt, ved jeg jo godt, hvor det her er opstået.
Det er ikke opstået hos Enhedslisten; det er ikke noget, vi har fundet på.
Det er noget, som er kommet med i aftalen om politiets økonomi, som faktisk var det første politiforlig, Enhedslisten deltog i – og det er jeg meget stolt af at vi er en del af – og modsat andre partier, har jeg lyst til at sige, står vi faktisk ved de aftaler, vi laver.
Derfor støtter vi selvfølgelig det her lovforslag, selv om vi har rigtig mange bekymringer i forhold til det.
Vi har lavet en aftale, som handler om politiets økonomi, og som er et bredt forlig, hvor der både er nogle ting, som er groet i Enhedslistens baghave, og som vi er rigtig glade for blev en del af den aftale, og nogle ting, som vi ikke er så glade for.
Det er jo sådan, det er, når man laver store aftaler.
Så må man gå på kompromis.
Derfor har jeg måske også lidt svært ved at forstå, hvorfor Konservative ikke er tilfredse med det her lovforslag.
Men det er jo heldigvis op til Konservative og ikke mig at afgøre det.
Vi har, som jeg har sagt, i Enhedslisten en del bekymringer i forhold til det her lovforslag, men vi støtter det selvfølgelig og ser frem til, at der kommer en evaluering om 3 år, når forsøgsperioden er overstået.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-11:
Nu kommer jeg også fra Aarhus af, og det er rigtigt, at der var problemer med bilræs nede på Aarhus Ø. Tror ordføreren sådan rigtig oprigtigt, at de mennesker, som laver bilræs, dem, som nu vader hen over sejlbåde dernede og er fuldstændig ligeglade med pligt og pli og hvad som helst, kommer til at lytte til en eller anden tryghedsvagt, der står der?
Peter Kofod (DF), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at sige, at Dansk Folkeparti kan støtte forslaget her.
Det er ikke et særlig vidtgående forslag.
Det er jo et forsøg, og det vil sige, at Folketinget om nogle år får lov til at forholde sig til det her spørgsmål og får lov til at diskutere det en gang mere.
Det vil nok også få de fleste til at sige, at det har de ikke nødvendigvis lige smag for, så derfor er det næppe et forslag, der kommer til at revolutionere Danmark.
For det første er sådan et forslag jo kun nødvendigt, fordi der er mange danskere, der går rundt og er utrygge.
Man er utryg på togstationen om aftenen, når man går hjem, hvis man går hjem fra byen alene osv. osv., og det er jo et enormt problem.
Det sætter også fingeren på det ømme punkt, at vores politi i mange år ikke har været robust og stærkt nok til selv at kunne løfte det antal opgaver, der har været, at vi har et for centraliseret samfund, hvor politikredsene er blevet meget, meget store, hvor vi godt kunne have brugt noget mere lokalt kendskab, hvor det havde været en fordel, at der havde været noget mere lokal ledelse, men også hvor kommunerne måske er blevet meget store.
Hvor man før i tiden som kommunalbestyrelse kunne tage en snak med den lokale politimester og finde ud af, hvordan patruljeringen fungerede, eller hvor der kunne være ballademagere – måske endda nogle, som de lokale betjente kendte til – så har man måske ikke helt den nærhed i dag.
Det er jo også et enormt problem.
Jeg vil ikke vove mig ud i nogen dronediskussioner eller alt mulig andet.
Jeg vil sige, at målsætningen for os er, at vi får et så stærkt politi over de næste år, at vi, når vi skal evaluere det her forslag, kan sige: Det er en forsøgsordning, det er noget, vi har prøvet, men vores politi er stærkt nok til at favne alle opgaver, og derfor har vi ikke noget behov for det her.
Hvis man skal gå den her vej, så synes jeg, at Liberal Alliances ordfører kom med nogle forslag, der var ret fornuftige, men jeg ville stadig væk foretrække, at vi havde et væsentlig stærkere politi.
Det er vores målsætning.
Tak for ordet, formand.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Det forestiller jeg mig skal være med samtykke.
Jamen det er jo praktik.
Spørgsmålet er, om man rent faktisk vil give tryghedsvagterne reelle beføjelser.
Og Venstre ved jo godt og hr. Morten Dahlin ved jo godt, at det lovforslag, der ligger nu, er så langt fra det, der blev diskuteret dengang, også i forhold til det, Venstre ønskede, for Venstre ønskede, at der var flere beføjelser, og der er kommet meget få beføjelser.
Så det, der vel er det reelle spørgsmål, er, hvordan man kan løbe så meget fra sin politik, når man dengang havde et ønske om flere beføjelser og nu altså stiller sig tilfreds med det lovforslag, der er blevet fremsat.
Vi står på den samme politik.
Vi sagde dengang, at vi var åbne over for droner.
Det er vi stadig væk.
Det er Venstre så ikke længere.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-04-11:
Tak for det.
Når man kigger på den her bekendtgørelse og det her med droner, så skal man jo have en speciel uddannelse til at flyve med droner over beboede områder, og som Preben Bang Henriksen sagde, skal dronen være inden for synsvidde.
Så er der også det andet problem, der ligger i det, nemlig at du for at flyve med en drone skal flyve ind over andres private områder.
Kræver det set fra konservativ side en ændring i lovgivningen for at få gjort den her drøm om droner til virkelighed?
Betina Kastbjerg (DD), 2023-04-11:
Tak for det.
Jeg tror, at vi alle sammen kender en bydel eller et område, hvor der hersker utryghed, og hvor utrygheden er blevet en del af hverdagen for mange borgere.
Det er en situation, som vi som samfund ikke kan være tilfreds med, og som kræver handling.
Tryghedsvagterne skal spille en vigtig rolle i at skabe tryghed for borgerne i det pågældende område.
De vil være til stede i gadebilledet og kunne hjælpe med at forebygge og opdage kriminalitet samt sørge for, at borgerne føler sig sikre og trygge.
Vi ved, at politiet har mange opgaver og ikke altid har ressourcerne til at være til stede alle steder på samme tid.
Derfor vil tryghedsvagterne kunne supplere politiet og sørge for, at der er en tilstedeværelse i området, som kan forebygge og afhjælpe situationer, der kan skabe utryghed.
Forsøgsordningen kan give mulighed for at afprøve og evaluere tryghedsvagternes arbejde og se, om det kan bidrage positivt til at skabe mere tryghed i samfundet.
Der er dog en række forudsætninger, der skal være til stede, for at forsøget bliver en succes, og vi vil gerne understrege, at vi i Danmarksdemokraterne mener, det er vigtigt, at de kommende tryghedsvagter får de nødvendige forudsætninger i form af uddannelse, så de også kan sikre ro og orden og styrke trygheden.
Derudover mener vi, at vi selvfølgelig også skal sikre tryghedsvagternes sikkerhed i deres kommende arbejde.
Det er vigtigt, at de får nogle redskaber, der kan sikre deres sikkerhed, da de højst sandsynlig vil komme i nogle situationer, hvor der også er risiko for, at de kan komme til skade.
Det kan være i form af nogle alarmer eller nogle kropsbårne kameraer, de kan have med sig.
Der kunne også være en vis sikkerhed i, at tryghedsvagterne ikke skulle arbejde alene, men som minimum i par.
Vi mener, at forsøgsordningen med tryghedsvagter vil være et skridt i den rigtige retning for at skabe mere tryghed og ro i samfundet, og vi ser frem til at se, hvordan det kan bidrage positivt til vores fælles samfund.
Så i Danmarksdemokraterne er vi positive over for forslaget, og jeg glæder mig til at drøfte det yderligere i udvalgsbehandlingen.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-11:
Nu blev ordet drone nævnt flere gange, og det lyder også effektivt; det må jeg medgive.
Nu er det mig bekendt sådan, at vi har en droneforordning nede fra EU og vi har en dronebekendtgørelse herhjemme med nogle i øvrigt meget, meget indviklede regler.
Eksempelvis skal man have visuel kontakt med en drone, og den må ikke kunne lure ned over andre mennesker.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Man kan i hvert fald forvente et borgerligt parti, der står på sin politik både før og efter et valg.
Det er et stort ønske, især i de indbrudsplagede områder.
Og det havde jeg egentlig også et indtryk af at Venstre bakkede op om – i hvert fald indtil de gik i regering.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-11:
Det er jo fint, at man står ved det, man sagde før valget, og som man også gør nu, men hvis det nu var forkert, eller hvis det var forbundet med problemer før valget, er det jo også forbundet med problemer efter valget, og derfor spørger jeg igen: Er det sådan, at der kommer ændringsforslag fra Det Konservative Folkeparti til dronebekendtgørelse og de regler, der gælder til beskyttelse af privatliv under dronerne?
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-04-11:
Jeg håber da så sandelig, at hr. Lars Boje Mathiesen bakker op om det her forslag, fordi det vil være med til at sikre trygheden på f.eks. Aarhus Ø.
De vagter, der kommer til at gå dernede, får lidt andre beføjelser og muligheder end natteravne og SSP-konsulenter.
De får mulighed for at bære kameraer til at filme og henstille til folk at opføre sig ordentligt.
De kameraer, de kommer til at gå med, kan også filme de her gaderæs og kan være med til identificere de personer, der kommer til at lave det.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Ja, det skal i hvert fald forstås således, at der kommer et ændringsforslag om brugen af droner til det her lovforslag.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-04-11:
Tak for talen.
Gør det ikke indtryk på Konservative?
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Men den ikke så rare situation vil jo også kunne opstå, når en tryghedsvagt i refleksvest går over og anmoder om, at der bliver skruet ned.
Jeg tror, det er vigtigt, når vi rent faktisk får tryghedsvagter, at de så også har nogle beføjelser.
Jeg tror også, de vil blive taget mere alvorligt, hvis det er, at man ved, at der rent faktisk er en konsekvens.
Og så vil det jo være sådan, at man altså kan tilkalde politiet, hvis det er, at man vurderer, at der er en utryghedsskabende situation.
Det vil man jo også kunne i dag, hvis der er en p-vagt, som står i en tilsvarende situation.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-11:
Så lad os forestille os en situation, hvor man står som sikkerhedsvagt og skal udskrive en bøde til nogle unge mennesker, fordi de har skruet for højt op for musikken.
Kan ordføreren ikke se, at der kan opstå en konfliktoptrapning, som den her vagt jo netop ikke er uddannet til at håndtere?
Så der er jo alt andet lige forskel på at skulle henstille til, at de skal skrue ned for musikken, for ellers ringer man til politiet, og så komme med en bøde til sådan et ungt selskab.
Kan ordføreren ikke se, at der kan opstå en måske ikke så rar situation?
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Jeg kan jo sige, at vi i Det Konservative Folkeparti har borgerne for øje, og det er et kæmpeproblem, særlig i Rudersdal, men også i andre kommuner, med indbrud, hvor man risikerer at komme hjem og hele ens hus så er tømt for værdier.
Derfor vil vi gerne give en mulighed for, at kommunerne kan få nogle nye værktøjer, og det er eksempelvis at bruge droner, og det er på den anden vis også muligheden for at kunne sikre trygheden.
Altså, det at kunne patruljere i området har været meget efterspurgt, og det vil man faktisk kunne gøre med det her lovforslag, men ikke det med droner.
Så vi er på borgernes side, og derfor har jeg beroliget sikkerhedsbranchen med, at der ikke er noget i de ændringsforslag, som vi stiller, som vil betyde, at de pludselig skal til at overtage politimæssige opgaver.
For det er der ikke.
Det er også derfor, at jeg i min tale lige præcis sagde, at det er vigtigt, at de ændringsforslag, vi fremsætter, jo ikke tager beføjelser fra politiet.
Når man eksempelvis udskriver en afgift, hvad p-vagter jo gør i dag, så er det jo ikke en politiopgave.
Det er p-vagter, som gør det, og tilsvarende vil det kunne være muligt, at man altså giver tryghedsvagterne mulighed for at kunne udskrive de afgifter.
Det er måske den allervigtigste, hvad kan man sige, beføjelse, man vil kunne give de tryghedsvagter, hvis det rent faktisk skal kunne batte.
Så hvis man ser på den bekymring, som Politiforbundet har, og som sikkerhedsbranchen har – jeg har talt med dem – så er der ikke noget i det, vi lægger op til, som vil betyde, at der er politiopgaver, som overgår til andre.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-11:
Gør det slet ikke indtryk på Det Konservative Folkeparti, at Politiforbundet er skeptiske over for anvendelsen af tryghedsvagter til at, hvad kan man sige, varetage den opgave, som normalt ville være politiets?
Og gør det heller ikke indtryk på Det Konservative Folkeparti, at sikkerhedsbranchen, som er dem, der skal ud at gøre de her ting, selv er meget tilfredse med, at de ikke får flere beføjelser, fordi de nemlig også er opmærksomme på, at de ikke er politiet, og at der derfor er en vigtig balance her?
Gør de to høringssvar slet ikke indtryk på Det Konservative Folkeparti?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-12:
Jeg er enig i, at der skal være den mulighed, at hvis man har fået tildelt indfødsret, skal man kunne fratages den igen.
Det har vi gjort i 14 sager med IS-krigere i Syrien.
Desværre – eller det er jo sådan, som det er – har Højesteret dømt i den ene sag, men det er i hvert fald sådan, at flere af dem er på vej igennem retssystemet, og det kan man jo sagtens kigge på: Kunne man også gøre det andre steder, eksempelvis for bandekriminelle?
Det synes jeg er en relevant diskussion.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-12:
Tak, formand.
Hvad mener ministeren at det siger om indfødsretsaftalen, når flere af de udlændinge, der i forrige uge fik indfødsret, har et generalieblad, som ministeren er så bange for kommer til offentlighedens kendskab, at han er villig til at true med straffeloven over for en af Folketinget valgt udvalgsformand?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-12:
Som spørgeren ved, fremgår de nuværende retningslinjer for tildeling af dansk statsborgerskab af indfødsretsaftalen fra 2021.
Der stilles strenge krav til ansøgerne, bl.a. stilles der et strengt vandelskrav.
Har man fået en ubetinget eller betinget fængselsstraf, er det udelukket.
Det mener jeg er fornuftigt, og det er vigtigt for mig, at man holder fast i de strenge krav.
Indfødsretsaftalen indeholder også en, synes jeg, hensigtsmæssig mulighed for, at en ansøger, der ikke opfylder alle betingelser, i visse tilfælde kan blive forelagt for Indfødsretsudvalget.
Udvalget kan så tage konkret stilling til, om nogle forhold hos den konkrete ansøger gør, at ansøgeren skal meddeles dispensation, det vil sige, at den pågældende skal optages på et lovforslag om indfødsretsmeddelelse, selv om en eller flere betingelser ikke er opfyldt.
Udvalgsarbejdet foregår i almindelighed i fortrolighed, ligesom de personoplysninger, der oversendes om en ansøger, normalt oversendes fortroligt til udvalget.
Det er min holdning, at en person, der ansøger om dansk statsborgerskab, ikke skal være tjent med, at private oplysninger om den pågældende bliver delt i offentligheden.
Det gælder også i sager om dispensation, som behandles i udvalget, hvor der bl.a. kan være tale om fortrolige oplysninger om personen.
Så jeg synes, det er vigtigt, at både udvalgets arbejde og ansøgernes personlige oplysninger
beskyttes.
Det tror jeg egentlig ikke er så kontroversielt, og jeg håber, at udvalget også vil arbejde for at sikre det fremadrettet.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-12:
I Dansk Folkeparti er vi i hvert fald overhovedet ikke bange for at træde nogen konventioner over tæerne, hvis man kan sige det sådan.
Vi vil sådan set bare gerne sikre det Danmark, som vi elsker, også til de kommende generationer.
Jeg synes helt grundlæggende set, at man fuldstændig svigter de mange unge mennesker, som i dag desværre skal leve med de store konsekvenser, som den her forfejlede udlændingepolitik har ført med sig.
Jeg synes også, at det er bedrøveligt, at man heller ikke i langt højere grad fratager statsborgerskabet fra dømte udlændinge, altså udlændinge, der har fået tildelt dansk statsborgerskab ved lov, og som så begår kriminalitet og eksempelvis får en ubetinget frihedsstraf.
Hvorfor fratager man så ikke statsborgerskabet fra dem og smider dem ud?
Vi skal simpelt hen have ryddet op i det her.
Det skylder vi altså vores børn.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-12:
At det er den bedste indfødsretsaftale, der har været i det her Folketing.
Den er langt bedre end dengang, hvor Dansk Folkeparti havde bestemmende indflydelse på dansk politik, hvor man lukkede alle mulige mennesker ind, som efterhånden har fået indfødsret, har begået kriminalitet og har lavet alle mulige typer af overtrædelser af det, som er dansk kultur og danske værdier.
Det bakkede man op om, det lod man fortsætte.
Nu er der kommet en regering til, som har fået ryddet op i, hvordan tingene foregår, og som har fået lavet en indfødsretsaftale, der gør, at man kun tager folk ind, som ikke har begået grov kriminalitet, som ikke bare er her af den ene eller den anden årsag og så let får statsborgerskab, som man gjorde dengang, Dansk Folkeparti bestemte over tingene.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-12:
Tak, formand.
Hvis ministerens intimiderende fremfærd over for Folketingets Indfødsretsudvalg skal ses som udtryk for, at ministeren i virkeligheden foretrak, at indfødsret blev tildelt i fortrolighed, hvorfor har han så ikke efter grundlovens § 49 begæret forhandlingen om sin indfødsretslov lukket for offentligheden?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-12:
Jamen først vil jeg sige, at jeg ikke har truet nogen konkrete personer med noget.
Men jeg vil sige det sådan, at jeg godt forstår, at Dansk Folkepartis formand gerne vil tale udenom her, for i det sidste indfødsretslovforslag var det cirka en fjerdedel af dem, der var på det, som kom fra MENAP-landene, mens det dengang, hvor Dansk Folkeparti havde magt over tingene, i 00'erne, jo var 80 pct., 90 pct. af dem, der var på lovforslagene, som var fra Mellemøsten og Nordafrika.
Så jeg forstår godt, at man vil henlede opmærksomheden på nogle andre ting, på nogle processpørgsmål, og om man nu har skrevet det i den rigtige tone og andre ting.
For det, det handler om, er jo grundlæggende, at med hensyn til det, der er essensen i det, nemlig hvem der får indfødsret i Danmark, har vi langt bedre styr på det i den her regering, end man havde det i de regeringer, som Dansk Folkeparti har stået bag.
Jamen jeg taler ikke udenom.
Vi har den laveste andel af folk fra MENAP-landene på det her lovforslag.
Jeg er stolt over, at vi er lykkedes med at have et indfødsretsforslag, der afspejler den mangfoldighed af folk, der kommer fra udlandet, og som bor i Danmark, altså at det ikke er som dengang, hvor Dansk Folkeparti havde bestemmende indflydelse på VK-regeringen – VKO-tiden kaldte man det – for hvem kom på lovforslaget dengang?
Stort set udelukkende folk fra Mellemøsten og fra Nordafrika.
Og hvad for nogle problemer har vi fået med det siden?
Og det var, fordi Dansk Folkeparti bakkede op om den regering og lod det køre videre.
Essensen af det her er, hvem der får indfødsret, og hvem der ikke får indfødsret.
Så vil man hellere snakke om proces, om man har gjort det på den rigtige måde, og hvad for nogle oplysninger der er i den ene og den anden aftale.
Men det, det handler om, er, hvem der kommer på det lovforslag.
Jeg tror, at i forhold til udvisninger er der nogle muligheder for at stramme, som vi sidder og kigger på konkret.
Nu er det måske lidt tidligt sådan at løfte sløret for det, men det er klart, at det jo ikke er tusindvis flere udvisninger, man kan lave, men jeg mener, at der er nogle steder, hvor man godt kan lave flere.
Det skal selvfølgelig vejes op imod, hvor mange politiressourcer og anklagemyndighedsressourcer man bruger på at gennemgå de sager for at kunne løfte de påstande.
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-12:
Man kan sådan set sagtens forestille sig, at man har et alment gymnasium et sted, og at der samme sted er et teknisk gymnasium og et handelsgymnasium, altså på samme skole.
Det kan også sagtens indrettes sådan, at det er erhvervsskolen, som har det pædagogiske ansvar for undervisningen, altså som bærer ansvaret, men at det rent geografisk er placeret et sted, hvor der er alment gymnasium.
Jeg tror ikke, at de unge går så meget op i, hvilken institution og hvilken institutionsstruktur de er en del af; de er jo interesseret i, hvor skolen ligger, om det er et godt ungdomsmiljø, og om det er en god uddannelse.
Så man kan godt udbyde handelsgymnasierne.
Der er nogle regler om, at man samtidig skal udbyde nogle erhvervsuddannelser, men det fungerer flere steder i landet, og hvis man kan lave løsninger i Nordsjælland, som alle er tilfredse med, så synes jeg, det kunne være rigtig godt.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-12:
Jeg er da rigtig glad for, at ministeren tilkendegiver her, at ministeren rent faktisk er villig til at se på nogle gode lokale løsninger, så vi rent faktisk kan bibeholde vores uddannelser også lokalt.
Noget andet, jeg gerne vil tage op i den forbindelse, er, at det gerne skulle være unødvendigt for erhvervsskolen overhovedet at lukke ned for aktiviteter, men erhvervsskolerne mangler jo akut midler.
Og jeg kan se, at regeringen ikke har fremsat nogen som helst forslag til at give midler til erhvervsuddannelserne, i hvert fald ikke i det nuværende finanslovsforslag.
Så hvad vil regeringen gøre på den korte bane for at sikre, at de her erhvervsuddannelser rent faktisk får flere midler?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-12:
Men det egentlige problem handler jo om, at der er for få unge, og når der er færre unge, kommer der også færre taxameterkroner, og så kommer skolerne i økonomiske problemer.
Nu trak jeg bare lige selv tallene for Helsingør ud og kan se, at andelen af unge i Helsingør, der søger ind på gymnasiet, er steget fra 174 i 2019 til 233 sidste år.
Det er det, der er den egentlige diskussion – hvordan vi kan få bredt uddannelsesudvalget ud, så alle ikke løber ind ad den samme dør.