runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Politik er jo kompromisets kunst, så vil ministeren prøve at komme os i møde ved at sige, at ved en mindre overtrædelse af straffeloven er der en lavere karensperiode, som kunne være 2 eller 3 år?
Vil ministeren gå med til det?
Og det siger jeg jo, set i lyset af at når det gælder f.eks. narkokriminalitet, er der nul tolerance, så for enhver bøde for narkokriminalitet er der en karensperiode på 4½ år, tror jeg det er.
Så vil ministeren komme os i møde og sige: Fint, for de overtrædelser er der så en kortere karensperiode?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
Og jeg tror og håber i hvert fald, at alle de partier, der er med i aftalen, kan se sig selv forskellige steder.
Det kan vi i hvert fald fra Socialdemokratiets og regeringens side.
Susan Kronborg (RV), 2022-04-06:
Nej, men det er meget interessant, at den her forskning påpeger, at det at få statsborgerskab har en gavnlig effekt – også på et tidspunkt i 1990'erne, hvor der var andre betingelser for at få statsborgerskab – og at den gavnlige virkning af at få statsborgerskab har slået mest ud for kvinderne
, ligesom jeg kom ind på, at det også har mest betydning for kvinderne, at man flytter topskattegrænsen.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Jeg havde godt nok ikke forventet, at ligestillingsdebatten skulle blive en del af det her beslutningsforslag.
Men mener ordføreren virkelig, at det gør en forskel, om det er en mand eller en kvinde, der gentagne gange har begået tyveri for lige akkurat under 3.000 kr.?
Susan Kronborg (RV), 2022-04-06:
Mange tak.
Når vi taler karensperioder, vil man f.eks. allerede ved en bøde på 3.000 kr. være udelukket fra at få statsborgerskab i 4½ år, så det retoriske spørgsmål er: Giver det mening at udvide området for karens?
Det mener Radikale Venstre ikke.
Rent faktisk viser ny forskning, at statsborgerskab betyder uddannelse og job.
Det er jo både logisk og intuitivt rigtigt, at statsborgerskab fremmer integrationen, men nu er der altså også forsket i det.
Undersøgelsen har sammenlignet to grupper af ikkevestlige indvandrere i perioden 1995-2020.
Den ene gruppe af indvandrere fik statsborgerskab i perioden 1995-1999, mens den anden gruppe fortsat ikke var danske statsborgere i 2020.
Når netop de to grupper sammenlignes, skyldes det, at man i dag skal leve op til en række krav for at kunne blive statsborger, bl.a. skal man kunne dansk og være selvforsørgende.
Så de mennesker, der i dag kan få dansk statsborgerskab, lever dermed allerede op til en lang række krav, som indikerer, at kun de mest ressourcestærke og integrerede opnår dansk statsborgerskab.
Det er ikke nødvendigvis tilfældet for dem, der fik statsborgerskab i 1990'erne, hvor der ikke var så mange krav til at få dansk statsborgerskab.
Så hvad angår gruppen tilbage i 1990'erne, viser det, at selve det at få statsborgerskab betyder, at man oftere tager en uddannelse og kommer i job.
Den gavnlige virkning slår mest igennem hos kvinder og muslimer.
Det samme kan man jo så sige gælder ved flytning af topskattegrænsen.
Det har også størst virkning hos kvinderne.
Den sidste bemærkning er så mest ment som en måde at lave en sammenligning på.
Med de ord støtter Radikale Venstre ikke beslutningsforslaget, og jeg skal også hilse fra SF, der desværre er forhindret i at være her, og sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
Mange tak, hr. Marcus Knuth.
Jeg vil sige, at hvis man har begået omfattende tyveri, så synes jeg, at vi skal kigge på vores lovgivning og på, hvilke straffe vi rent faktisk tildeler folk, der eksempelvis begår tyveri.
For hvis man, som ordføreren siger, har begået omfattende tyveri ad flere omgange, så skulle man nødig slippe med en bødestraf på 2.000 kr. Der kunne vi så opfordre en anden minister, som ikke er til stede i dag, nemlig justitsministeren, til at tage initiativ til, at vi kunne prøve at kigge på, om vi ikke på en lang række områder straffer alt for mildt og alt for blidt her i Danmark.
Det er i hvert fald et synspunkt, vi har i Venstre.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Jeg havde jo selvfølgelig håbet, at Venstre ville stemme for, men jeg er rigtig, rigtig glad for, at Venstre kan se sig selv i store dele af det.
Vi siger jo heller ikke, at det her forslag er hundrede procent perfekt, men det understreger, at der er nogle skævheder, og jeg er sikker på, at ordføreren selv kan huske sagen, hvor der var en person, der havde fået fem bøder i træk for omfattende tyveri, men der var nul konsekvens, fordi bøderne hver gang var på lige under 3.000 kr.
Så det vil jeg meget gerne gå sammen med Venstre om, og så håber jeg, at vi kan sætte os ned og kigge på, hvilke dele af det her forslag Venstre kan se sig selv i, og forhåbentlig nå til enighed dér og så stå sammen om det.
Så det var egentlig mere en kommentar til ordføreren.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-04-06:
Altså, jeg synes, det kommer lidt an på, hvad grunden er.
Jeg er uenig, når hr. Marcus Knuth sådan gentagne gange også spørger ministeren til det, at man kan være seriekriminel, og at det ikke rigtig har nogen konsekvens.
For altså, langt de fleste her vil jo ikke komme i nærheden af et dansk statsborgerskab.
Så kan der være nogle få, hvor man har mulighed for at søge dispensation.
Men jeg synes egentlig, reglerne er rimelige.
Og jeg tænker, at det syntes De Konservative også for et år siden, da vi indgik det her forlig.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Jo, men det er jo netop derfor – og det tror jeg vi er enige om på tværs af Socialdemokratiet og De Konservative – vi er glade for, at vi har Indfødsretsudvalget, hvor man jo netop kan give dispensation i sager, hvor det måske er skævt
Men synes ordføreren, at det er i orden, at en bøde på 3.000 kr. udløser præcis den samme karensperiode som en bøde på 350.000 kr.?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-04-06:
Men nu har vi jo lige indgået et forlig også med Det Konservative Folkeparti.
Jeg ved godt, hr. Marcus Knuth siger, at der allerede er gået et år.
Men det er jo også fint at se virkningerne af det.
Og jeg tænker, at der jo også kan være nogle sager – det tror jeg også hr. Marcus Knuth selv nogle gange har set – hvor der kan være nogle formildende omstændigheder, der gør, at man har fået nogle mindre bøder, hvad også De Konservative nogle gange godt kan forstå.
Det har jeg i hvert fald læst i pressen.
Og hvis vi vedtager det her, vil det jo gøre, at sådan en person aldrig nogen sinde vil kunne få dansk statsborgerskab, altså hvis vedkommende har kørt uden lys på cyklen eller lignende og fået adskillige bøder.
Men som udgangspunkt kan man ikke få dansk statsborgerskab.
Det vil man jo stadig væk ikke kunne.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Tak til ordføreren.
Nu spurgte jeg jo så ministeren i forhold til folk, der begår seriekriminalitet til lige under bødeniveauet på 3.000 kr., uden at det har konsekvens.
Men den anden del af forslaget her er jo det, at der er præcis samme karensperiode for bøder over 3.000 kr. – altså ubegrænset.
Ordføreren husker måske en sag, hvor der var en person, der havde fået en bøde på over 350.000 kr., og karensperioden er præcis den samme som for én, der får en bøde på 3.000 kr.
Det synes vi jo ikke er proportionelt.
Kan ordføreren bakke os op i, at hvis det er sådan, at man får en meget stor bøde, så skal der være en længere karensperiode end for en bøde på f.eks. 3.000 kr.?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-04-06:
Med det her beslutningsforslag pålægger Det Konservative Folkeparti regeringen at indkalde til forhandlinger om at fjerne bagatelgrænsen for brud på straffeloven, så ethvert brud på straffeloven uagtet bødens størrelse fremover vil resultere i en karensperiode på 4 år og 6 måneder.
Derudover foreslås det at skærpe reglerne for karensperioden i forbindelse med bøder på over 10.000 kr., så det fremover vil resultere i en dobbelt karensperiode på 9 år.
I Socialdemokratiet vil vi gerne takke De Konservative for at fremsætte det her beslutningsforslag, for vi mener ligeledes, at vi skal have meget stramme regler for personer, der ønsker at blive danske statsborgere.
Derfor foretog vi også sidste år sammen med De Konservative, Venstre og Liberal Alliance en fornuftig og tiltrængt opstramning af reglerne for indfødsret.
Med aftalen fik vi sørget for, at man, hvis man har en ubetinget eller betinget dom, som udgangspunkt ikke kan få dansk statsborgerskab.
Derudover indførte vi et beskæftigelseskrav og foretog en lang række andre stramninger af reglerne.
Da indfødsretsaftalen fra sidste år først for nylig er trådt i kraft, vil vi gerne afvente og se, hvordan denne opstramning kommer til at fungere i praksis, inden vi går i gang med at se på yderligere ændringer af indfødsretscirkulæret.
For nuværende mener vi, at de aktuelle regler på området afspejler et passende niveau.
Derfor støtter Socialdemokratiet ikke forslaget.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Jamen jeg må så bare spørge direkte ind til forslaget, som det foreligger her.
Synes ordføreren, at det er i orden, at den person på ingen måde bliver berørt af en karensperiode, på trods af at en person, der har begået tyveri og fået en straf for over 3.000 kr., bare ved første overtrædelse skal omfattes af en karensregel?
Jesper Petersen (S), 2022-04-06:
Jeg anede, det var den vej, det ville gå, men det er helt i orden.
Jeg vil sige, at det jo er et grundvilkår for demokratier, at man nogle gange er i valgkamp.
I det her tilfælde er det Israel – der er ikke så mange demokratier i Mellemøsten, Israel er et – og det bør ikke stoppe vores samkvem med dem, slet ikke når vi står midt i en pandemi.
I den situation, som Danmark stod i, var det regeringens generelle holdning, at nye initiativer i forhold til pandemibekæmpelse ikke kunne vente.
Regeringen ville afsøge alle muligheder.
Så nej, jeg er ikke enig i, at statsministerens håndtering af coronapandemien har skadet Danmarks internationale omdømme, som det fremgår af spørgsmålet; vel snarere tværtimod ses Danmark som et land, der bl.a. i kraft af et stærkt politisk lederskab har klaret coronapandemien ganske godt, må man sige.
Selvfølgelig har vi haft vores udfordringer, men i en international sammenligning er vi vel blandt de bedste, både når det kommer til sundhed og til økonomi.
Det har mange ære af, og jeg håber, at jeg kan blive enig med hr. Michael Aastrup Jensen om, at det har statsministeren altså også.
Jeg mener ikke, at der er noget kontroversielt i at besøge Israel eller at drøfte et forskningssamarbejde med Israel.
Det eksisterer som sagt stadig, og det skete i øvrigt også, mens Benjamin Netanyahu var premierminister.
Det synes jeg er godt at man gjorde, og det vil Danmark selvfølgelig holde fast i, ligesom vi samarbejder godt med Israel på andre områder inden for forskning og innovation.
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
Tak for det.
Ministeren kan ikke nævne, hvilke konkrete mangler det nu opsagte samarbejde vil efterlade i den danske pandemiindsats, og samtidig siger ministeren, at man nu må finde andre veje til at lukke de huller, de mangler, og hvor ministeren ikke vil redegøre for, hvilke huller og mangler det er.
Derfor er det helt oplagte spørgsmål til ministeren: Kan ministeren, hvad angår de 122 mio. kr., man ville have brugt på samarbejdet med Israel og Østrig, ikke her i dag i Folketingssalen nævne, hvilke konkrete projekter inden for corona- og pandemibekæmpelse de penge nu skal gå til?
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-04-06:
Der er ikke nogen tvivl om, at jeg absolut også går ind for et tæt samarbejde med Israel, men problemet er jo timingen.
Problemet er jo, at man vælger at lade sig så at sige bruge i en igangværende valgkamp.
Det er ikke normalt.
Jeg erkender, at jeg kun har siddet 17 år i Folketinget og derfor også kun ved, hvad der har været normalt inden for de sidste 17 år, men det er ikke normalt, at Danmarks statsminister tager ned og bliver part i en igangværende valgkamp – ikke mindst en valgkamp i Israel på daværende tidspunkt, som jo var ekstremt polariseret, og hvor man var meget delt omkring, hvad man mente om premierministeren på det tidspunkt.
Vi kan alle sammen huske, hvordan og hvorledes der lige pludselig blev lavet en såkaldt photo opportunity ude i et fitnesscenter, hvor statsministeren står og ser daværende premierminister Netanyahu stå og løfte vægte og forklare, hvor stærk han er, foran en samlet israelsk presse, så man rigtig kan se, at han altså er en stærk mand, mens vores statsminister står ved siden af og kigger lidt mærkeligt på det hele.
Så man blev altså simpelt hen en del af en lang række af de her forskellige, skal vi sige opstillede valgkampsituationer, hvilket jeg må indrømme jeg simpelt hen ikke forstår.
Når man så gik statsministeren på klingen og spurgte om, hvorfor det var så nødvendigt at tage derned på det tidspunkt, så fik man at vide, at det handlede om liv og død, at det simpelt hen handlede om, at nu skulle vi redde så mange mennesker som overhovedet muligt, og at vi skulle have gang i vaccineproduktionen; så derfor tog vi ned til Israel.
Men hvad er der så kommet ud af det?
er jo spørgsmålet.
Det var jo sådan, at lige under at krigen i Ukraine startede, listede man lige en pressemeddelelse ud om, at man var nødsaget til at stoppe det her samarbejde.
Så vil ministeren set i bagklogskabens klare lys ikke give mig ret i, at man ikke burde have været dernede og været part i den valgkamp på det tidspunkt?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
Jo, jeg mener, det er et sundt princip, at udlændinge skal forsørge sig selv.
Jeg mener også, det er et sundt princip, at danskere skal forsørge sig selv.
Vi må bare forholde os til, at det er der nogle – både udlændinge og danskere – der af forskellige årsager ikke er i stand til.
Og særlig, når det handler om familier, hvor der er børn, bliver vi jo nødt til at forholde os til, at de børn selvfølgelig ikke skal vokse op med for mange afsavn.
Vi kan diskutere, hvad for mange afsavn er.
Vi synes, at de ydelser, der blev indført af den tidligere blå regering, efterlod for mange børn med for mange afsavn.
Vi er med på, at vi ikke skal tilbage til de ydelser, der var under tidligere statsminister fru Helle Thorning-Schmidt, for der var ydelserne for høje for nyankomne.
Et sted derimellem håber vi at der kan opnås bred enighed i Folketinget om at lægge ydelserne.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-06:
Tusind tak.
Mener ministeren ikke helt grundlæggende, at det er et meget godt princip, at udlændinge skal forsørge sig selv og i hvert fald ikke belønnes, hvis de ikke er på arbejdsmarkedet?
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
16 mia. kr. er rigtig mange penge, både først og sidst på måneden, og derfor er det også glædeligt, at beskæftigelsen stiger blandt indvandrere.
Jeg står ikke her og siger, at folk, der får ydelser fra det danske kontanthjælpssystem, er fattige.
Jeg synes ikke, vi har noget at skamme os over.
Det, som jeg hele tiden forholder mig til, er forskellen op til, hvad en kassedame tjener, og der er jeg meget optaget af, at vi ikke skal have fjernet den forskel.
Der skal være en gevinst ved at sidde ved kassen i Bilka tirsdag aften kl. 20.00 og køre flåede tomater hen over kassebåndet, og det skal også være en mærkbar gevinst.
Det er også derfor, vi fra Socialdemokratiets side har sagt, at vi ikke bare kommer til at afskaffe integrationsydelsen og sætte alle på kontanthjælp, for vi synes ikke, at der er en rimelighed i, at folk, der er kommet til Danmark for nylig, kan få et beløb, der er så tæt på, hvad en kassedame i Bilka får.
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
Jo jo, men man kan stadig væk sige, at ikkevestlige indvandreres beskæftigelsesfrekvens i Danmark er så lav, at det hvert år koster samfundet 16 mia. kr., i forhold til hvis de i lige så høj grad var i beskæftigelse som etniske danskere.
Det er alligevel også en slat penge sidst på måneden, og det er kun i forhold til beskæftigelse.
En enlig kontanthjælpsmodtager over 30 år med to børn modtager i offentlige ydelser før skat – og det er så inklusive tilskud til daginstitution – 25.200 kr. om måneden i Danmark.
Hvordan kan man som regeringsparti sidde og kigge på det tal og så tænke, at de ydelser skal da være højere?
Mette Thiesen (NB), 2022-04-06:
Først og fremmest finder jeg det lidt besynderligt, at ministeren tilsyneladende mener, at det er fuldstændig det samme, man skal have, hvad enten man er udlænding eller man er dansker.
Det undrer mig sådan set lidt.
Men det er selvfølgelig klart, at Nye Borgerlige har en klar holdning om, at udlændinge skal forsørge sig selv.
Det er rigtigt, som ministeren siger, at der er nogle udenlandske familier, hvor man stadig væk ikke er i arbejde, og så er der jo også en helt særlig gruppe, vi godt kender til, som er dem, som ministeren kalder nogle, der har et ekstra integrationsbehov.
Men jeg har bare stadig væk svært ved at forstå, hvordan ministeren kan mene, at det her vil gøre, at flere tager et arbejde og forsørger sig selv.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-06:
Jeg tror, at de økonomiske lærebøger vil være rimelig afklarede, i forhold til at jo mere man lukker gabet mellem de overførsler, folk får fra staten, og den minimalløn, folk kan oppebære på arbejdsmarkedet, jo mindre er incitamentet til at gå i arbejde.
Men vi må også forholde os til, trods alt, at beskæftigelsen blandt ikkevestlige indvandrere i Danmark faktisk stiger i de her år, og at der faktisk er rekordhøj beskæftigelse.
Det er der generelt set i samfundet, men det, der sker blandt ikkevestlige indvandrere viser faktisk en højere beskæftigelsesgrad, end vi ser generelt i samfundet.
Så bundlinjen er trods alt, at vi står nu her i april 2022 og kan konstatere, at flere indvandrere er i arbejde og forsørger sig selv, og at flere børn vokser op og ser deres forældre gå på arbejde.
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
Det er jeg jo rigtig ked af at regeringen gør.
Jeg er ked af, at regeringen ikke kan støtte det her forslag, som jeg egentlig synes er sund fornuft.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at stille ministeren et meget simpelt spørgsmål.
Når nu ministeren har besluttet, at arbejdsløse indvandrerfamilier skal belønnes med en skattefri check på 2.000 kr. om måneden, regner ministeren så med, at det får flere indvandrerfamilier til rent faktisk at komme ind på arbejdsmarkedet og bidrage til Danmark, eller regner ministeren med, at det har den modsatte effekt, nemlig at flere vil blive på passiv forsørgelse og dermed være en belastning for Danmark?
Mette Thiesen (NB), 2022-04-06:
Det her lovforslag synes jeg faktisk har nogle gode takter.
Vi kan godt se, at der kan være en problematik i den nuværende lovgivning i forhold til nogle af de få, som kommer hertil på de her erhvervsordninger, bidrager aktivt og positivt, er til gavn for Danmark, assimilerer sig, tilpasser sig, bidrager aktivt, forsørger sig selv, ikke begår kriminalitet, alle de her ting – altså forudsat, at de selvfølgelig ikke kommer fra den kreds af lande, som vi fra start af vil udelukke.
Men der er samtidig nogle ting i det her lovforslag, som giver anledning til nogle yderligere spørgsmål, og det er dem, vi vil tage i udvalgsbehandlingen, før vi kan tage endelig stilling.
I Nye Borgerlige mener vi grundlæggende set, at det er alt, alt for let i dag at få dansk statsborgerskab, og vi har også foreslået en række forskellige forslag til, hvordan man kunne sikre, at langt færre fik dansk statsborgerskab.
Det, vi taler om her, er mig bekendt en meget, meget begrænset gruppe, så lille og begrænset, at man faktisk næsten ikke engang kan lave et overslag på, hvor mange det kommer til at ramme.
Men det er selvfølgelig klart, at det er uhensigtsmæssigt, hvis ægtefællen til den fodermester, som er kommet – apropos vores drøftelser også om Ukraine – kan risikere at blive smidt ud af landet, hvis fodermesteren har bidraget aktivt, assimileret sig osv.
Men som sagt er vi overvejende positive over for store dele af det her lovforslag, men har brug for at få afklaret nogle spørgsmål i udvalgsbehandlingen, inden vi kan sige endeligt ja.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-06:
Det her spørgsmål er jo en af de helt store klassikere her i Folketinget, der viser forskellen på rød udlændingepolitik og blå udlændingepolitik.
Jeg tror faktisk, at da jeg den allerførste gang stod her på talerstolen i sommeren 2015, var det netop for at diskutere integrationsydelsen.
Vi havde jo netop de foregående år set, hvordan Helle Thorning-Schmidts regerings meget, meget høje ydelser til folk, der kom hertil gennem flygtningesystemet, var med til at gøre Danmark til et af de mest attraktive steder at søge asyl i Europa.
Da den blå regering kom til i 2015, var det en af de ting, man først tog fat i for netop at bremse det store pres, der var mod Danmark, og jeg stod så her på talerstolen og forklarede, hvorfor det var en rigtig god idé, hvilket det var, fordi det var med til at få antallet af mennesker, der søgte op igennem Europa specifikt for at søge asyl i Danmark, bl.a. på grund af de høje ydelser, til at falde.
Og det var bl.a., fordi vi indførte integrationsydelsen, antallet begyndte at falde.
Nu har vi så den socialdemokratiske regering, som i hvert fald delvis og på nogle områder har hævet de her ydelser ved hjælp af tilskud osv., og alt andet lige er højere ydelser med til at gøre Danmark mere attraktivt i forhold til de migrant- og asylstrømme, der vandrer op igennem Europa.
Så i det her spørgsmål ser vi det en til en på samme måde som Venstre, og derfor støtter vi beslutningsforslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-06:
Det, der undrer mig i den her situation, er jo, at Venstre i en tid med høje varmeregninger, og hvor vi har en del ukrainere, der skal ud i kommunerne og overgå til at være på de her ydelser – ukrainere, som jeg ved at ordføreren har et stort bankende hjerte for – alligevel vil fratage dem 2.000 kr. af deres meget, ja, utrolig lave integrationsydelse eller hjemsendelsesydelse, som jeg tror at også Venstre har været med til at kalde det.
Det er det, der i den her situation undrer mig, og det er derfor, jeg påtaler, at det her forslag er udtryk for en utrolig dårlig situationsfornemmelse.
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
Det afføder jo en række kommentarer.
Radikale Venstre siger, at vi har lave ydelser her i Danmark.
Et par på kontanthjælp, som er over 30 år og har to børn, får efter skat hver evig eneste måned udbetalt 25.200 kr., og 25.200 kr. er ikke en lav ydelse.
Så det, Radikale Venstre står og siger, er fuldstændig afkoblet fra virkeligheden.
Mener Radikale Venstre virkelig, at hvis man får 25.200 kr. udbetalt, er man offer for et ydelsessystem med lave ydelser?
Kathrine Olldag (RV), 2022-04-06:
Nej, det er ikke vores generelle holdning.
Ligesom Venstre og alle andre partier herinde ved vi jo og kan se i statistikkerne, at noget af det, der er allermest integrationsfremmende for såvel indvandrere som danskere, og som er godt, er at være på arbejdsmarkedet.
Når det er sagt, ser vi heller ikke, at der er nogen gevinst ved eller ligger en stor gave i at gå derhjemme på de lave ydelser, som vi, selv efter vi gav det her ekstraordinære børnetilskud, har i dag.
Vi ser jo også, at integrationen og beskæftigelsesgraden blandt indvandrere med ikkevestlig baggrund er stigende i disse år.
Derfor mener vi heller ikke, at det børnetilskud, som vi lavede i 2019, decideret har afholdt indvandrere med ikkevestlig baggrund fra at søge ud på arbejdsmarkedet.
Det er jo ikke det, vi kan se i tallene.
Så præmissen om, at det her tilskud er en forhindring for at deltage på arbejdsmarkedet, er simpelt hen ikke i overensstemmelse med virkeligheden.
Morten Dahlin (V), 2022-04-06:
Tak skal du have, formand.
Jeg skal nok være lidt hurtigere til at trykke mig ind næste gang.
Mener Radikale Venstre, at det fremmer integrationen, når indvandrere ikke er ude på arbejdsmarkedet, men derimod bliver derhjemme på passiv forsørgelse?