runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-03-13:
Vi har brug for iværksættere, og vi har brug for kvindelige iværksættere, og derfor var det også rigtig godt og stærkt, da regeringen og en bred kreds af Folketingets partier tilbage i juni sidste år blev enige om en ny og ambitiøs pakke for dansk iværksætteri.
Det handler
både om at sætte gang i iværksætteri i hele landet og om at sikre, at flere kvinder kan gå efter drømmen om at blive iværksætter.
I dag behandler vi et lovforslag, der udmønter to initiativer i aftalen.
Det er både et spørgsmål om at styrke sikkerhedsnettet for iværksættere og give selvstændige mulighed for at løse helt basale opgaver i deres virksomhed under deres barsel.
Vi udvider med det her lovforslag dagpengeretten for iværksættere, så den økonomiske usikkerhed bliver mindre, når man tager springet til at blive selvstændig.
Vi sikrer, at nystartede iværksættere, der lukker deres virksomhed inden for 5 år, får mulighed for at anvende tidligere lønindkomst til at optjene dagpengeret og få beregnet dagpengesats.
Vi kan se, at de har gode forudsætninger for at få succes som iværksættere, men de løber selvfølgelig også en stor risiko ved at starte en selvstændig virksomhed og opgive deres job.
Der er en helt central del af den her aftale og også det her lovforslag, der handler om at gøre op med en skæv kønsbalance i iværksættermiljøet.
Det er jeg selv uhyre optaget af.
Det handler simpelt hen om, at vi skal have bedre familie- og barselsforhold for iværksættere.
Det kan helt oplagt være udfordrende at gå på fuldtidsbarsel som selvstændig, når man samtidig er ansvarlig for en virksomhed.
Der vil komme små administrative opgaver eller andre ting, man er nødt til at tage sig af for at holde liv i virksomheden.
Og det er ikke alle, der ligesom vores moderate ordfører kan sige, at man bliver reddet af en rig mand, og i øvrigt sikrer det jo kun den økonomiske del, for hvad med ens virksomhed?
Det ændrer det her lovforslag på.
Vi indfører en bagatelgrænse for arbejde, så man kan, hvad ved jeg, svare på lidt mails eller snakke med banken eller en revisor under sin barsel.
Man kan lave mindre opgaver, samtidig med at man får lov at være på barsel uden at blive trukket i sin ydelse.
Det mener jeg er en fuldstændig afgørende del af at gøre iværksætterlivet mere foreneligt med familielivet, og dermed vil det forhåbentlig også give flere mod på at starte en virksomhed.
Det gør vores land stærkt, og derfor ser jeg også rigtig meget frem til, at det her bliver til virkelighed.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget.
Tak for ordet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-13:
godt nok skuffende, at regeringen ikke engang vil afsøge mulighederne for det.
Juridisk ekspert Eva Ersbøll fortæller, at når vi f.eks. kigger på Fasars sag, som de fleste jo kender fra »Den sorte svane«, kan man ikke fratage ham hans danske statsborgerskab på grund af statsborgerretskonventionen, for ifølge den, som er fra 1997, kan statsborgerskab kun fratages, hvis det er opnået ved svig, eller hvis personen har handlet til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser.
Almindelig kriminalitet er ikke et tilstrækkeligt grundlag, uanset hvor alvorlig den er,
siger hun.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Hvorfor er det, at ministeren synes, at Danmark skal være klassens duks i forhold til det her?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-13:
For det første vil jeg sige, at det ikke er rigtigt, når ordføreren påstår, at vi ikke vil afsøge det.
Det var jo netop det, jeg sagde i min tale at vi kommer til at sætte et arbejde i gang omkring.
For det andet vil jeg sige, at det jo ikke er mig som minister, der har den vurdering; det er jo ordførerens tidligere partiformand, den daværende justitsminister i 2017, som gav den vurdering til Folketinget.
Jeg ved godt, at han ulykkeligvis ikke er her mere, men ikke desto mindre er det jo en linje, som har været gennemgående, også når Det Konservative Folkeparti har siddet i regering.
Det er jo det, som den tidligere konservative partiformand i sin funktion som justitsminister redegjorde for og lagde ret klart frem for Folketinget i 2017.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-13:
Der er sket meget på de år, der er gået siden 2017.
Fra Det Konservative Folkepartis side kommer vi med det her forslag, fordi vi ønsker, at regeringen ligesom skal afsøge mulighederne for det her med, at vi f.eks. kan udtræde af den europæiske menneskerettighedskonvention og så indtræde igen med forbehold for artikel 8, som jo omhandler retten til privatliv og familieliv, netop fordi det er sådan – det er der jo flere sager om – at når domstolene dømmer til udvisning, kan Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol underkende den dom og sige, at det ikke kan lade sig gøre på grund af artikel 8.
Hvorfor er det, at regeringen ikke prøve at afsøge muligheden?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-13:
Jeg er simpelt hen i tvivl om, om mikrofonen heroppe virker, for jeg sagde i mit første svar både, at vi ville afsøge muligheden, og så nævnte jeg bagefter, at det jo ikke er mig, der har svaret som minister, at man ikke kan opsige en konvention og så træde ind i den på nogle andre vilkår.
Det var jo ordførerens egen partiformand, der sagde det i sin funktion som justitsminister.
Essensen af det er jo, at traktatretten – hvordan man håndterer de forskellige konventioner – ikke er ændret siden 2017.
Det, der er ændret, er, at Det Konservative Folkeparti er gået fra at sidde i regering til at være i opposition, og så mener man åbenbart noget helt andet om de her ting.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
Mener ministeren, at det svar fra salig hr. Søren Pape Poulsen er korrekt, eller finder han måske anledning til at genbesøge spørgsmålet?
For når jeg læser svaret, mener jeg simpelt hen det er ukorrekt; altså, det bygger på FN-ret, som er noget helt andet end den europæiske menneskerettighedskonvention.
Og i øvrigt: Det land, som man peger på, er Trinidad og Tobago langt fra Europa, og det er aldrig nogen sinde blev smidt ud af FN-systemet, som ville være den konsekvens, der lå i det svar, som hr. Søren Pape Poulsen i sin tid gav.
Jeg mener simpelt hen, at det er et forkert svar, og hvis jeg var minister, ville jeg henvende mig til mit embedsapparat og sige: Holder det her stadig vand?
Så hvis vi deler ønsket, vil jeg gerne høre, om ministeren vil tage et sådant initiativ?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-13:
Jeg skal være ærlig og sige, at jeg jo kendte hr. Søren Pape Poulsen som en, der gik ind for en stram udlændingepolitik, og som mente, at det var vigtigt.
Derfor hvilede jeg selvfølgelig også i den tro, at han afsøgte mulighederne så godt, som det nu kunne lade sig gøre på det tidspunkt.
Men jeg vil gerne tale med Justitsministeriet og sørge for, at vi kan få en runde mere.
Jeg synes, det er en vigtig problemstilling, og hvis det viser sig, at det er en forkert vurdering, som man lavede i 2017, så skal vi selvfølgelig have undersøgt det.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
Jeg tror med al respekt for Søren Pape Poulsen og i øvrigt alle andre ministre de seneste 50 år, at det næppe er dem selv, der skriver svarene; de underskriver dem med fuldt ansvar.
Derfor tror jeg da virkelig, at der er grund til måske også at indhente ekstern ekspertise for at få en vurdering af, om det juridiske grundlag, der blev lagt vægt på dengang, virkelig holder.
Det tror jeg ikke det gør.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-13:
Det første er jeg jo enig i – selvfølgelig sidder man ikke og skriver hvert eneste ord.
Men forestillingen om, at den daværende justitsminister skulle have trukket noget fra eller på en eller anden måde have gjort svaret mere lempeligt, end det egentlig var, køber jeg i hvert fald ikke, og jeg vil da formode, at den daværende minister også i processen har forsøgt at skubbe på, for at man gik så langt, som man kunne.
Men jeg vil se frem til opfølgningen fra hr. Morten Messerschmidt – det synes jeg er rigtig interessant.
Peter Skaarup (DD), 2025-03-13:
Tak til ministeren for indlægget her.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren om den her konventionsambassadør, som nu er udpeget af ministerens kollega hr. Lars Løkke Rasmussen, udenrigsministeren.
Det har jo taget lidt tid, må man sige.
Men ikke desto mindre, vel vidende det, er det jo interessant for os at finde ud af, hvad tidsplanen er for arbejdet.
Altså, hvornår kan vi regne med, at ambassadøren er færdig med sine ting, sådan at det – hvilket ministeren i virkeligheden lidt giver tilsagn om her, også lidt mere, end De Konservative måske havde troet – kan undersøges nærmere, hvor langt man vil gå, og hvor langt man kan gå?
Så kan vi komme lidt nærmere en tidsplan, så Folketinget ved, hvordan fremdriften i det her er?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-13:
Jeg har desværre ikke en tidsplan til hr. Peter Skaarup.
Jeg tænkte godt, da hr. Peter Skaarup rejste sig op, at det var det, der ville blive efterspurgt, for det har hr. Peter Skaarup jo for vane.
Men lige så vel som jeg regner med, at opfølgningen nu bliver, at vi ikke kan regne med det, fordi der ikke er en tidsplan, så sker det jo alligevel, at hr. Peter Skaarup får sine ønsker opfyldt som f.eks. i forbindelse med trappestigemodellen, som vi afskaffede her, hvor det jo også blev efterspurgt, hvornår det skulle ske, og forventet, at det slet ikke ville ske.
Men det skete alligevel, og jeg er sikker på, at man også i Udenrigsministeriet og Justitsministeriet kommer til at tage det her arbejde seriøst.
Men en tidsplan har jeg ikke på stående fod.
Peter Skaarup (DD), 2025-03-13:
Jeg tror, der var en gammel statsminister, der sagde: Kan vi ikke gøre det lidt bedre?
Det må jeg også sige til ministeren her.
Regeringen har en ret kraftig diskussion, som jeg forstår det, i 2022, da man laver et regeringsgrundlag, hvor nogle partier meget gerne vil have det her ind.
Måske endda ministerens eget parti også gerne vil det.
Nu står vi så i 2025, og ministeren kan ikke engang her i dag sige, om det bliver i 2025 eller 2026 eller 2027, eller hvornår det bliver.
Hvor langt frem kigger ministeren?
Altså, er vi fremme i 2030, før der kommer et resultat?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-13:
Nej, vi mener ikke, det er en rettighed at få et dansk statsborgerskab, hvis man er udlænding.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Det er jo ikke en rettighed at få et dansk statsborgerskab.
Den konvention, som fru Mette Frederiksen, der i dag er statsminister, var med til at opsige, handler jo ikke om at begrænse folks rettigheder.
Det handler den her konvention heller ikke om.
For det er ikke en ret at få et dansk statsborgerskab.
Så jeg forstår ikke helt argumentationen fra ministeren.
Mener regeringen og Socialdemokratiet, at det er en rettighed at få et dansk statsborgerskab?
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-13:
Tak for det.
Hvad kan vi gøre for at styrke fantastisk seje kvinder, som er selvstændige, og generelt også gøre i nogle af de kampe, hvor vi kigger strukturelt på vores samfund, og hvor det er alt for skævt?
Jeg tror, at en af de ting, vi kan gøre, er at udfordre den økonomiske ulighed, der er, og skabe et stærkere og bedre sikkerhedsnet, så det fodfæste, du har, det fundament, du har, er en mere sikker grund under dine fødder i alt det, som du vil kaste dig ud i.
Derfor vil jeg gerne høre, om ikke ministeren vil være med til at kigge på den del, der handler om dagpengene.
For vi kan sagtens blive inspireret af vores nabolande, i forhold til hvordan de har gjort det, så du ikke skal lukke din virksomhed, eller nogle af de ting, som kan være udfordrende i forhold til faktisk at sikre det gode sikkerhedsnet.
Nu sidder vi også og diskuterer, hvad konsekvenserne bliver i forhold til told og USA.
Hvorfor skal man helt ned og ramme gulvet?
Altså, kan vi ikke gøre noget bedre her for at sikre den økonomiske tryghed, men også selvstændighed, så man ikke skal gøres økonomisk afhængig af en rig ægtemand?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-03-13:
I forhold til den sidste del deler jeg i hvert fald ambitionen om, at det skal være muligt at drive virksomhed og stifte familie samtidig, for ellers går vi glip af alt for meget, inklusive nogle rigtig vigtige iværksætterdrømme, der kan blive til stærke virksomheder.
Det her er jo forhandlet af vores kolleger i Erhvervsministeriet – en rigtig god aftale samlet set, hvor vi så i dag udmønter en del af det.
Det gør vi selvfølgelig loyalt over for den aftale, der har ligget, men det er jo ikke det samme, som at man ikke kan tale videre om, hvordan vi også fremadrettet kommer videre i forhold til at sikre mere ligestilling og bedre mulighed for især kvindelige iværksættere.
Det vil jeg altid gerne være med til.
Victoria Velasquez (EL), 2025-03-13:
Den ene er ligestillingsperspektivet, for vi ved, at ligesom med barslen har det her med dagpengene og sikkerhed ved kriser og andre ting, altså at man lige bliver grebet, en betydning.
Så der er et ligestillingsperspektiv i det.
Så er der en anden ting, som handler om at styrke de faglige fællesskaber, det, at vi organiserer os sammen, og at vi har et arbejdsmarked, som er organiseret osv.
Så der er også en del dér.
Den tredje del er at styrke trygheden i vores samfund, og jeg er af den overbevisning, at tryghed er en forudsætning for reelt at være fri.
Så det er jo også en mulighed for at skabe mere frihed og lighed, sådan som jeg ser det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-03-13:
Men jeg er jo slet ikke i tvivl om, at når vi har så stærke tal, også i forhold til erhvervsindekser osv., er det bl.a., fordi vi har en samfundsmodel, der sikrer noget af den tryghed, som ordføreren også taler om.
Trygge mennesker tør, og derfor er det, at man risikerer meget.
Ordføreren for Liberal Alliance var også inde på det, altså hvad det er for et valg, man træffer for sit liv, når man skifter det at være lønmodtager ud med det at eje sin egen virksomhed og være i spidsen for den.
Det har nogle omkostninger.
Men i vores land har det trods alt mindre omkostninger, fordi du stadig væk har ret til at blive behandlet på et sygehus, og dine børn kan stadig tage en uddannelse osv.
Der er rigtig meget, vi ligesom kollektivt dækker ind, og som du derfor ikke risikerer ved at gå ned ad den her vej.
Så allerede med vores samfundsmodel gør vi fundamentet stærkere til at turde gøre de sats, som det også nogle gange er at starte en virksomhed.
Vi er begunstiget af, at mange tør, men det her vil gøre, at endnu flere kommer ned ad den vej.
Det er jeg sikker på.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-03-13:
Man tror måske, at jeg rejser mig op for at sige noget om ligestilling, fordi vi har snakket om det, men det er slet ikke kvindekamp, jeg er ude efter.
Jeg glemte bare at hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også støtter forslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-13:
Det mener vi man kunne, fordi det at give mulighed for, at folk kan opnå to statsborgerskaber, er jo ikke en indskrænkning af folks rettigheder.
Det giver jo mulighed for, at man stadig kan fastholde et enkelt statsborgerskab, hvad de fleste mennesker jo har.
Så vi mener, der er forskel på indholdet af de konventioner.
Det var derfor, den blev opsagt, da vi for 10 år siden i Danmark besluttede, at det skulle være muligt at have dobbelt statsborgerskab, hvad der jo ikke var tilladt før.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-03-13:
Tak også til Radikale Venstre for at bakke op.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Tak for det.
I 2014 meddelte daværende justitsminister Mette Frederiksen, der jo i dag er statsminister, at man ville opsige Europarådets konvention om begrænsning af dobbelt statsborgerskab.
Jeg er lidt nysgerrig på, hvorfor det er, man godt kan opsige en konvention, som handler om at begrænse folks mulighed for at få dansk statsborgerskab, men at man ikke vil være med til at opsige en konvention, der begrænser vores mulighed for at tage statsborgerskabet fra selv kriminelle udlændinge, der har begået de mest bestialske forbrydelser.
Hvis argumentet er, at man helt generelt mener, at vi altid bør stå på de internationale konventioners grund, hvorfor kan man så godt opsige en konvention, der handler om at give folk adgang til statsborgerskab, men ikke opsige en konvention, som handler om at begrænse kriminelles adgang til at beholde deres statsborgerskab?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-13:
Mange tak.
Vi står i dag med et vigtigt spørgsmål: Hvordan sikrer vi, at Danmark fortsat er en del af den internationale retsorden, men at vi samtidig bevarer vores nationale handlefrihed til at beskytte vores borgere?
Det Konservative Folkeparti er et parti, der bygger på respekt for ret og orden.
Vi er tilhængere af internationalt samarbejde og mener, at konventioner og menneskerettigheder er afgørende for at skabe en verden med retssikkerhed og frihedsrettigheder for alle.
Men det skader den folkelige opbakning til konventionerne, når vi oplever, at de i praksis forhindrer os i at udvise kriminelle udlændinge, fordi de har familie i Danmark.
Når konventioner betyder, at retfærdighedsfornemmelsen hos den brede befolkning undermineres, så udhuler vi selve fundamentet for de internationale retsprincipper, som vi ønsker at beskytte.
Regeringen har i regeringsgrundlaget lovet at gennemgå Danmarks forpligtelser i forhold til konventionerne.
Men hvor står vi i dag?
Der er gået 2½ år, og intet er sket.
Først nu i 2025 har regeringen fået ansat en deltidskonventionsambassadør; først nu igangsættes en udredning.
Men selv denne udredning beskæftiger sig ikke med den europæiske menneskerettighedskonvention og ikke med statsborgerretskonventionen, der forhindrer, at vi kan fratage kriminelle udlændinge, der har brudt straffeloven, deres statsborgerskab.
Vi er ikke imod internationale konventioner eller menneskerettigheder – tværtimod.
Vi mener, at det er en vigtig del af den internationale retsorden og spiller en central rolle i at beskytte individers grundlæggende frihedsrettigheder.
Men for at konventionerne skal have en reel værdi, må de være tidssvarende og give mening for de lande, der har tilsluttet sig dem.
Hvis de i praksis fører til urimelige eller uhensigtsmæssige konsekvenser, mister de opbakningen, og det er her, vi står i dag.
Derfor er der behov for, at vi gør noget.
Tak for ordet.
Jeg ser frem til debatten og håber på Folketingets opbakning til forslaget.
Ida Auken (S), 2025-03-14:
Tak for ordet.
Vores skove, søer og åbne landskaber er en del af vores identitet.
Danmark er mere end os, der er her.
Det er jo også vores dyre- og planteliv, men vi kan ikke tage det for givet.
Vi står midt i en naturkrise ligesom resten af verden, hvor dyre- og plantearter forsvinder hurtigere, end vi har set før.
Skove bliver ryddet.
Men vi kan stadig nå at vende udviklingen.
Med »Aftale om et Grøn Danmark« har vi forpligtet os til at sikre mere og bedre natur, ikke kun for os, men for kommende generationer.
L 160 er et skridt i den retning.
Det skaber grundlaget for en national naturgenopretningsplan, som udmønter EU's forordning om naturgenopretning.
Naturgenopretningsplanen bliver ikke bare en teknisk øvelse, men en plan for at genopbygge de økosystemer, der giver os ren luft, vand og et stabilt klima.
Samtidig gør vi det lettere at nyde og bruge naturen.
Det er også noget, vi skal opleve.
Den grønne trepartsaftale har vist, hvordan samarbejdet mellem staten, erhvervslivet og civilsamfundet kan skabe reel forandring.
Med det her lovforslag sikrer vi også, at Klimaskovfonden kan støtte lodsejere, der ønsker at rejse ny skov, uden at de bliver ramt på deres økonomiske grundlag, og derfor sidestiller vi nu den indkomstskompensation, som skovejere kan få af Klimaskovfonden, med de andre statslige ordninger.
Vi giver virksomheder og landmænd bedre vilkår for at investere i en fremtid, hvor natur og erhverv ikke er hinandens modsætninger, men hinandens forudsætninger.
Så det her er altså ikke et spørgsmål om for eller imod naturen.
Det er et spørgsmål om, hvordan vi sikrer, at Danmark er et land, hvor naturen trives, hvor mennesker har adgang til de grønne områder, og hvor vi tager ansvar for den verden, vi er en del af.
Derfor håber jeg på bred opbakning til dette forslags videre behandling, og jeg skulle hilse fra Venstres ordfører, som sidder i formandsstolen, og sige, at Venstre også støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2025-03-14:
Tak for talen og for den gode intention.
Det, jeg lige spekulerer på her, er, at ordføreren siger, at lovforslaget fjerner unødvendige benspænd i forhold til at lave sheltere og andre naturmæssige ting, men er det ikke også rigtigt, at det gør det lettere nu at lave p-pladser, minigolfbaner og den slags ting ude i den natur, der bliver talt om?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-03-14:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Men jeg vil gerne spørge til prisen på den her ekstra kontrolindsats.
Der står jo i lovforslaget, at det vil koste mellem 400-450 mio. kr. over en 10-årig periode i administrative udgifter at få lavet den her kontrol.
Der står samtidig også, at det er et encifret antal tjenesteudbydere, altså platforme, hvor man handler med kryptoaktiver.
Jeg synes, det er en meget stor udgift at vælte over på samfundet og alle skatteborgerne, at vi skal betale for, at de her encifrede antal tjenester faktisk overholder reglerne.
Kunne Venstre og ordføreren ikke se noget logik i, at man kiggede på en model som den, man har med Finanstilsynet, hvor det er sektoren selv, der bidrager til at betale for, at man faktisk kan føre kontrol med sektoren.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-03-14:
Tak til hr. Morten Klessen for en meget fin jomfrutale her i Folketinget.
I gamle dage var det sådan, at man samlede mønter ind, og det var da også en god skik.
Jeg må sige, at those days are gone.
Der er et par karameller ovre i min kollegas skuffe her ved siden af, og det er, hvad det kan blive til fra Venstres side, må jeg så sige.
Nå, nok om det.
Den Europæiske Revisionsret har åbenbart været inde over systemet her og klaget over, at der er manglende samarbejde og manglende efterlevelse omkring oplysninger og omkring kryptoaktiver, og det skal selvfølgelig ike være sådan.
Derfor har vi fået det her EU-direktiv og deraf følgende lovgivning.
Lovforslaget er på 112 sider.
Jeg tror, det er lidt for optimistisk at tro, at samtlige folketingsmedlemmer har fået læst de 112 sider med et meget højt lixtal, kan jeg rolig sige.
Man kan jo håbe, at der så er nogle af os, der har forstået det.
Det vil jeg ikke skrive under på jeg har, men jeg har trods alt forstået de overordnede retningslinjer.
Desuden er det jo et forslag, der også har været behandlet andetsteds, så mon ikke vi kan være rolige ved det.
Kryptotjenester skal udlevere transaktionsoplysninger, ganske ligesom mit pengeinstitut skal udlevere oplysninger, hvis jeg køber en aktie eller en obligation, og det er selvfølgelig kun helt fint.
Hvem der køber, hvem der sælger, hvordan kontrollen er osv., er informationsudveksling, der skal finde sted i højere grad efter det her forslag.
Det sidste er nok en diskussion, vi får senere.
Der er stadig kloge folk, der sidder og kigger på, hvordan reglerne skal være for det.
Lav regelefterlevelse synes jeg er et meget, meget fint ord, man har opfundet i skattevæsenet.
Jeg kan godt finde et lidt mere nordjysk ord, som dækker, men det korte af det lange er, at selvfølgelig skal der betales skat efter de til enhver tid gældende skatteregler på det her område.
Forslaget er med til, at vi får de fornødne oplysninger på bordet, og derfor kan Venstre selvfølgelig støtte forslaget.
Jeppe Bruus (S), 2025-03-14:
Jeg synes faktisk, at spørgsmålet er helt fair og sympatisk.
Jeg tænker også, uden at det skal være for meget politikerlimbo, at vi kommer til at indkalde til forhandlinger, og om vi kommer til at præsentere et udspil inden eller forhandle bredt, eller hvordan det bliver, har vi ikke klarlagt endnu.
Og derfor vil jeg ikke svare på det spørgsmål.