Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
I Borgernes Parti mener vi, at en indvandring til Danmark skal leve op til tre grundlæggende hovedprincipper: Det skal gavne landet økonomisk, det skal gavne landet retsmæssigt, og det skal gavne landet kulturelt.
På alle disse tre hovedområder fejler den politik, som er blevet ført i Danmark gennem årtier, og den nuværende politik, som stadig bliver ført af regeringen og desværre også et stort flertal af Folketinget.
For den politik, som bliver ført, og som det her Folketing desværre står bag, gør Danmark fattigere, og den gør Danmark mere kriminelt, og den dominanskultur, det kvindesyn og den islamiske ideologi, som medfølger, er godt i gang med at ødelægge de værdier, som vi og tidligere generationer har kæmpet for i Danmark.
Vi står samtidig i en situation, hvor Folketinget nu heldigvis endelig er vågnet op efter nedskæringer og atter nedskæringer i forsvaret og erkender, at det er nødvendigt, at vi i Danmark også har et forsvar, der kan forsvare os selv og bidrage til de internationale forpligtelser, som vi har igennem NATO.
Det store og svære spørgsmål, som står tilbage, er jo, hvordan det her skal finansieres.
Fra SF kunne vi i dag høre, at socialisterne, hvis grådighed efter andres penge selvfølgelig ikke kender nogen grænser, selvfølgelig taler om flere og om højere skatter.
Det siger danskerne heldigvis i stor stil nej til.
Så har der været tale om en krigsskat, og senest har Liberal Alliance lavet finten med, at man vil bruge hele det økonomiske råderum til at finansiere forsvarsudgifterne.
Der vil jeg godt lige minde Liberal Alliance om, hvad de tidligere har sagt omkring det økonomiske råderum: at det er forkert at bruge det økonomiske råderum på offentlige forbrug.
For det er jo reelt set bare en skat, som borgerne endnu ikke har betalt, og som politikerne lige pludselig vil have deres fingre i.
Det eneste rigtige at bruge det økonomiske råderum på er at sænke skatter og afgifter eller nedbringe nationens gæld, for det er borgernes penge.
Tilbage står spørgsmålet: Hvad er den rigtige løsning så for at kunne finansiere forsvaret?
Det er, at vi folkevalgte tager ansvaret på os og finder pengene i det eksisterende budget.
Og der er rigeligt med steder, hvor man kan finde midler i det offentlige.
Et af de steder er udgifterne til indvandrere og efterkommere fra ikkevestlige lande eller MENAPT-landene.
I Borgernes Parti mener vi ganske enkelt, at det er uforskammet, hvis Folketinget eller regeringen kræver, at danskerne skal aflevere flere penge, alt imens politikerne ikke har viljen til at gøre op med de massive udgifter, der er på det her område.
Vi vil gerne bidrage, og vi vil også i løbet af efteråret komme med konkrete bud på det, men vi vil også gerne have, at regeringen kommer i arbejdstøjet, og at regeringen er villig til at putte hånden på kogepladen og sige til danskerne, at vi ikke kommer til at bede jer om at betale mere, før vi får styr på de her udgifter.
Der findes ikke en enkelt lov, som man kan vedtage her i Folketinget, og som kan sikre, at det her kan ske.
Det anerkender vi til fulde.
Det vil kræve ændringer på en række politiske områder og af mange love og bekendtgørelser.
Men det er et ansvar, og det er en opgave, som Folketinget skal tage på sig og løse, og hvor Folketinget skal bede regeringen om at komme i arbejdstøjet.
For ligesom de øgede udgifter til forsvaret skal implementeres over tid, vil nogle af de her udgifter på udlændingeområdet kunne stoppes straks og give en straksgevinst, og med andre vil det tage tid, før den fulde gevinst vil være indfriet.
dækker kun over en meget, meget lille del af de udgifter, der er til den forfejlede indvandring, som vi har haft, dvs. udgifter til retssystemet, specialundervisning, tolke, sygehusvæsenet, socialrådgivere, domstole, fængsler og politiet.
Ja, indsatsen for at finde midlerne er jo nærmest umulig at sætte begrænsninger på.
Jeg tror, at hvis vi lavede en bedre måde at opgøre de her ting på, hvor vi fik inddraget alle de økonomiske udgifter, som er – og det anbefaler jeg at man gør, og heldigvis kunne jeg faktisk ganske overraskende høre, at der fra nogle af regeringspartierne faktisk er opbakning til at få lavet sådan en opgørelse – er mit bud, at tallet vil være over de 100 milliarder og måske faktisk væsentlig højere end det.
Det vil sige, at vi kan tale om, at måske op til 10 pct. af det samlede offentlige budget bliver henlagt på det her område.