Trine Pertou Mach (EL), 2023-04-27:
Tak for det.
L 76 er jo endnu et lovforslag, der indeholder elementer af ret forskellig karakter.
I Enhedslisten er vi positive over for dele af det, mens vi ikke kan stemme for andre dele, og derfor vil vi, ligesom SF også gjorde det, bede om, at det her lovforslag bliver delt op.
Lad mig først sige lidt om de positive elementer i forslaget.
I Enhedslisten er vi meget positive over for og modtager med positiv energi hævningen af det maksimale fradrag for fagforeningskontingenter fra 6.000 til 7.000 kr. om året.
Det er, som det i høringssvarene også bliver bemærket fra fagbevægelsens side, supervigtigt, fordi det er med til at forbedre rammevilkårene, som kan styrke den faglige organisering, og det er vigtigt med en faglig organisering, fordi det sikrer gode vilkår bredt på arbejdsmarkedet.
Et organiseret arbejdsmarked er noget af det, der har givet os et samfund, som mange udeomkring i verden kigger misundeligt til, og som de også gerne vil have, og det er en model, som vi fra Enhedslistens side ikke blot ønsker at bevare, men som vi faktisk også ønsker at styrke.
Derfor er vi rigtig glade for det element i lovforslaget.
Det andet positive element i lovforslaget er, at fradragsretten for private lønforsikringer bliver betinget af, at der indbetales et a-kassebidrag.
Foreligger der en analyse af, om den her beløbsgrænse vil føre til stabile tilhørsforhold til a-kasserne?
Eller hvad er det for et grundlag, der gør, at det lige præcis er det her beløb, der bliver valgt?
Det synes jo i virkeligheden at være ganske lavt.
Så er der den del af lovforslaget, som vi ikke er positive over for, og som er årsagen til, at vi gerne vil have det delt op.
Vi er i Enhedslisten grundlæggende uenige i, at man notorisk skal nedsætte bundskatten ved ændringer i kommuneskatten, fordi det fastholder dele af det borgerlige skattestop, som vi grundlæggende er imod.
De årlige nedsættelser af bundskatten, som bliver vedtaget for at kompensere for stigende kommuneskatter, er faktisk en relativt dyr affære for kommunekassen, hvis man ser på, hvad der er blevet besluttet de seneste par år.
Fra Enhedslistens side har vi stillet spørgsmål til, hvad provenuvirkningerne af de nedsættelser i bundskatten er, og når man ser på de nedsættelser, der er blevet vedtaget i årene fra 2018 til 2021, så koster det statskassen samlet set ca. 1 mia. kr. om året, og det er altså vel at mærke uden provenuvirkningerne af dette lovforslag og uden nedsættelsen i 2022.
Så det er altså ca. 1 mia. kr. ved 4 års nedsættelser af bundskatten, og det synes vi simpelt hen er for mange penge for at fastholde resterne af et borgerligt skattestop, som vi jo grundlæggende mener er en fejlagtig præmis.
Der er ved at droppe de her årlige nedsættelser af bundskatten altså på ingen måde tale om, at man vil komme til at brandbeskatte borgerne.
En annullering af f.eks de 4 års nedsættelser fra 2018 til 2021 vil betyde, at den disponible indkomst vil falde et sted mellem 60 og 190 kr. om året for den fattigste del af befolkningen, mens den, ifølge Skatteministeriet, for de 10 pct. rigeste vil blive begrænset til et fald i den disponible indkomst på omkring 510 kr.
Det er altså kort sagt en minimal skattestigning med en fordelingsprofil, der er fuldstændig neutral.
Til gengæld vil man jo ved at fastholde den her del af skattestoppet afskrive sig et beløb på ca. 1 mia. kr. til fælleskassen, som kan bruges til den velfærd, som er så presset.
Det er langt de fleste i den her Folketingssal jo faktisk enige om at den er, og vi har også en grøn omstilling, der skal finansieres.
Så der er al mulig grund til at beholde de midler i fællesskabet, hvis det er muligt.
Desværre må man jo konstatere, at regeringen hellere vil afskaffe store bededag og give skattelettelser i toppen end bl.a. at afskaffe den her rituelle og marginale sænkning af bundskatten.
Det mener vi fra Enhedslistens side ikke er fornuftigt.