runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Undervisningsministeriet har jo konkluderet, at modersmålsundervisning og modersmålsbaseret undervisning ikke på nogen måde understøtter elevernes indlæring.
Det er Undervisningsministeriet, der konkluderer det på baggrund af et stort rammeforsøg, som den tidligere socialistiske regering igangsatte.
Når vi nu på baggrund af forskning og viden ved, at det forholder sig sådan, vil det så ikke være oplagt, at De Radikale støtter Dansk Folkepartis beslutningsforslag?
For det vil begrænse fremmedsprogsundervisning, herunder modersmålsundervisning, til europæiske sprog.
Med beslutningsforslaget kan friskoler fortsat tilbyde fremmedsprogsundervisning i alle europæiske sprog – tysk, engelsk, fransk, italiensk, tjekkisk, græsk osv. plus EØS-sprogene.
Så de vil også kunne tilbyde rætoromansk, som bliver talt i Schweiz.
Det er endda muligt, at de kan tilbyde russisk, hebraisk, kinesisk osv.
Så skal man bare lige henvende sig til undervisningsministeren, der så giver en dispensation.
Så med disse oplysninger – det lader til, at ordføreren ikke helt har læst forslaget nært – kan ordføreren så ikke sige ja til beslutningsforslaget, når der nu fortsat vil kunne undervises i alle disse sprog på muslimske friskoler?
Marianne Jelved (RV), 2018-02-22:
Beslutningsforslag B 65, som vi behandler nu i dag, er jo en begrænsning af kendte frihedsrettigheder i Danmark.
Jeg plejer at kalde de frie skoler for eksponenter for mindretalsretten i Danmark.
Jeg synes, det er et vigtigt begreb at have for øje, at vi har en tradition, en kultur og en lovgivning, der gør, at en kreds af borgere, som har et værdisæt, som er anderledes end flertallets, på visse betingelser kan oprette deres egen frie skole.
Det er vi i Radikale Venstre stærkt tilfredse med, og vi vil gerne forsvare de frihedsrettigheder, der stadig væk er forbundet med det.
Prins Henrik var jo i den fantastiske situation at kunne seks sprog: fransk, dansk, spansk, engelsk, kinesisk og vietnamesisk.
Det er jo ikke noget, man kommer sovende til, og det har selvfølgelig kostet umanerlig meget at lære seks forskellige sprog på den måde, som prins Henrik kunne dem.
Vi ved også, at han har været en fabelagtig god ambassadør for Danmark med dansk erhvervsliv rundtomkring i verden, hvor man har brugt andre sprog – og haft glæde af det – end europæiske sprog.
Men vi har jo også i Danmark interesseret os for fremmedsprogsundervisningen.
Vi har endda fremrykket indlæringen og undervisningen i fremmedsprog i folkeskolen med den seneste reform, hvor de allerede kan begynde med engelsk i 1. klasse.
Derfor bør vi i virkeligheden også gøre det muligt, at de børn, der vokser op i Danmark med et andet modersmål end dansk, får lov til at kunne og at bruge deres modersmål, samtidig med at de lærer dansk, engelsk, tysk, fransk og andre sprog.
I Stockholm ligger der en skole, der hedder Rinkeby skole, som jeg har besøgt nogle gange, og jeg er faktisk ret optaget af den skole.
Skolen ligger i et kvarter, der minder meget om Sydhavnskvarteret i København, og den fik en ny leder på et tidspunkt, hvor der havde været meget uro.
Den nye leder var ganske ung, da han tiltrådte, og han havde én vision for alle børn, også dem, der gik på Rinkeby skole: Han mente, at fremmedsprogskundskaber var noget af det allervigtigste, som børn kunne beskæftige sig med og udvikle og have glæde af i en fremtid som den, vi lever i i dag.
Der gik nogle år, hvor jeg så besøgte skolen igen, og nu er den skole søgt af alle børn i Stockholm.
For alle børn ville faktisk gerne gå på den skole, selv om den lå i et sydhavnsagtigt kvarter.
For de børn, der gik der, kunne mindst fire fremmedsprog, for det var sat i system, og det var gjort til et succeskriterie, at man kunne fremmedsprog, og at man kunne mange fremmedsprog.
Det er en flot ambition, og den type ambitioner bør vi også støtte i Danmark.
Derfor kan Radikale Venstre ikke tilslutte sig beslutningsforslag B 65.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-02-22:
Der var fornuftige elementer i det med de skærpede tilsyn, som kom både i den ene og den anden omgang, og det har vi faktisk også tilkendegivet fra Alternativets side begge gange.
Vi har støttet elementer i den lovgivning, der har været.
Vi har ikke stemt for dem, fordi der har været elementer i, vi klart ikke kunne støtte, og som vi synes ikke var demokratiske.
Men en skærpelse af tilsynet som sådan, flere ressourcer til tilsynet, hvis der er brug for det, står vi sådan set ikke i vejen for.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-02-22:
Jeg troede ellers, at vores partier var blevet så gode venner, men det er jo fint, at der er en forskel.
For det er jo korrekt, at vi går meget op i konventionerne.
Dansk Folkeparti har været med til at give de skoler, som hr. Alex Ahrendtsen kritiserer, endnu flere penge.
Så det er hykleri at stå her og angribe Socialdemokratiet, som har stemt imod, at friskoler skulle have flere penge.
De her skoler, der er sat under skærpet tilsyn, har Dansk Folkeparti sammen med regeringen og stort set alle de øvrige partier givet flere penge, ikke færre penge.
Når det så er sagt, løser Dansk Folkepartis forslag jo ikke det grundlæggende problem.
Altså, Bosnien-Hercegovina, Albanien, Aserbajdsjan er også muslimske lande, og man vil så godt kunne undervise på de sprog, mens man ikke kan sidde en gruppe japanere og lave en friskole.
Det hænger jo ikke sammen, medmindre man specifikt er på jagt efter, at muslimer ikke må lave en friskole, men at andre indvandrergrupper gerne må og skal have offentligt tilskud til det.
Så det løser jo ikke noget problem.
Vi synes, man skal gå i skole med de danskere, der er der, og ellers skal man ikke have et offentligt tilskud.
Det er jo det, der er forskellen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Nej, det er fuldstændig rigtigt, at det ikke løser alle problemer, men det vil da gøre det lidt sværere at drive en muslimsk friskole, fordi det, forældrene lægger vægt på, er, at der er koranundervisning på arabisk, og at der er modersmålsundervisning på tyrkisk og arabisk.
Det er jo bl.a. derfor, at forældrene sender deres børn derhen.
Med hensyn til det andet vil jeg sige, at så er det jo bare udenomssnak – at vi har været med til at hæve koblingsprocenten, ja, det har også reddet muslimske friskoler, og ja, det har Dansk Folkeparti været med til.
Men det er jo ikke andet end udenomssnak, kære Socialdemokrater.
Jeg har holdt møder med nogle af hr. Lars Aslan Rasmussens kolleger, og der er ikke kommet noget ud af det.
Jeg har endda på Dansk Folkepartis vegne måttet fremsætte beslutningsforslag om 50-procentsreglen, som Socialdemokratiet i over et år har sagt at de ville gøre.
Der er intet kommet ud af det.
Og det er derfor, det er så skuffende.
Henrik Dahl (LA), 2018-02-22:
Tak for det, formand.
Da Folketinget sidste år behandlede et tilsvarende forslag fra Dansk Folkeparti, var jeg også ordfører på sagen, og jeg sagde bl.a., at jeg havde det udgangspunkt, at offentlige institutioner i princippet skal være sekulære.
Jeg nævnte dengang – og det vil jeg gøre igen – domstolene som eksempel, og jeg nævnte hospitalerne.
Jeg nævnte også, at uddannelsesinstitutionerne bør have et verdsligt præg, og det gjorde jeg i øvrigt, vel vidende at både fru Marie Krarup og jeg selv er studenter fra en skole, der hedder Ribe Katedralskole.
Den er ikke desto mindre på trods af sit navn en fuldstændig verdslig skole, hvor den frie og kritiske og rationelle tanke kan herske.
Derfor er det jo selvfølgelig vigtigt, at vi værner om, at vores statslige institutioner skal være sekulære.
Det kan vi ikke blive uenige om.
Skal man indføre et centralt forbud, eller skal man lade beslutningen om indretningen af institutionerne være op til de lokale ledelser?
Der er jo ingen, der kan vide, om situationen vil stille sig anderledes i fremtiden, og så synes jeg, at vi skal tage sagen op igen.
For det, der er uproportionalt i dag, kan jo sagtens være proportionalt på et senere tidspunkt.
Men indtil videre synes jeg, at de lokale ledere bør træffe beslutningen om at bevare deres institutioner sekulære, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Nej, for det er jo så snedigt formuleret, at de sprog så skal hidrøre fra lande, som man forventer ikke skaber integrationsproblemer.
Og vi ved jo af erfaring, at integrationsproblemer som oftest hidrører fra mellemøstlige samfund.
Anni Matthiesen (V), 2018-02-22:
Som jeg også har læst, er det jo nemlig rigtigt, som ordføreren også har sagt, at der skal gives dispensationsmuligheder, og det er så ministeren, der afgør, hvilke andre typer ud over europæiske sprog, man skulle kunne give modersmålsundervisning i.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Altså, hvis der bliver flertal for forslaget, så vil man ikke kunne oprette en friskole, hvor man udbyder fremmedsprogsundervisning og modersmålsundervisning på arabisk og tyrkisk for statskroner, ja.
Anni Matthiesen (V), 2018-02-22:
Noget af det, som Dansk Folkepartis ordfører sagde her i talen, var – og det er jeg helt enig i – at det er vigtigt at kunne begå sig på fremmedsprog.
Jeg vil egentlig bare gerne spørge direkte: Det, som Dansk Folkepartis ordfører så mener, er, at det er arabisk og tyrkisk, vi så ikke skal kunne begå os på.
Er det rigtigt forstået?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Sagen er jo, at der er lighed for loven.
Hvis der via koblingsprocenten er tilskud til en friskole, skal alle friskoler have det, også muslimske friskoler.
Altså, fordi der er 29 friskoler, der har problemer, skal det jo ikke afholde os fra at understøtte friskolesektoren i sin helhed.
Og det er jo derfor, det er så slattent af Socialdemokratiet, at de ikke vil hjælpe Dansk Folkeparti med så at komme dem til livs, som virkelig udnytter systemet.
Så opfinder hr. Lars Aslan Rasmussen albanske friskoler – der findes jo ikke albanske friskoler.
Det er jo et stråmandsargument.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-02-22:
Når det så er sagt, forstår jeg ikke, hvorfor Dansk Folkeparti synes, det er bedre, at en gruppe albanere sætter sig sammen og laver en albansk skole med koranundervisning på albansk, mens det vil være sådan, at hvis en gruppe indere sætter sig sammen, er det et større problem.
Det er det, jeg ikke forstår.
Altså, for os handler det grundlæggende ikke om, hvilken religion man har; det handler om, at man skal gå i skole med dem, der bor i landet i forvejen.
Det er det ikke, og må jeg bare lige minde om, at Dansk Folkeparti har givet flere penge til muslimske friskoler, ikke færre, men flere penge, sammen med regeringen, og der kunne man jo have stillet som betingelse, at det havde man ikke lyst til at medvirke til.
Når det så er sagt, handler det ikke kun om muslimske friskoler.
Vi synes sådan set også, det er et problem, hvis man lavede en hinduistisk friskole kun bestående af indiske børn, der ikke gik i skole med en eneste dansker, og det er måske det, der er forskellen på Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, nemlig at vi ønsker, man skal gå i skole med danske børn, uanset hvilken indvandrerbaggrund man har.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Vi har skærpet det så meget, at halvdelen af alle muslimske friskoler nu er under en eller anden form for tilsyn.
Så er det ikke fornuftigt, at vi fra Folketingets side går ind og skærper det og gør det sværere for de her muslimske friskoler og deres miljøer at oprette skoler og misbruge vores tillidsbaserede system, når det har vist sig gang på gang, at de ikke kan overholde loven?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-02-22:
Ja, jeg kunne jo spørge tilbage: Er det fornuftigt at bruge stråmænd som argumentation for sine spørgsmål?
Findes der jihadmateriale på nogle friskoler?
Ja, det har vi set at der har gjort.
Har der været nogle muslimske friskoler, der har haft problemer med frihed og folkestyre-kravet?
Ja, det har vi set at der har været.
Kan vi generalisere og sige, at det er et problem for dem alle?
Nej, det kan vi ikke.
Derfor skal man jo argumentere ud fra den viden, der er, og ikke generalisere ud fra enkelte situationer i forhold til alle de muslimske friskoler i Danmark.
Den diskussion tror jeg at vi har haft før, og vi bliver givetvis aldrig enige om graden af generaliseringer, eller hvornår man kan begynde at tale om alle som en samlet enhed.
Men igen: Nej, det er ikke fornuftigt, at der er jihadmateriale, nej, det er ikke fornuftigt, hvis der er nogle, der ikke uddanner børnene til demokratiske borgere.
Det har vi et tilsyn der fanger, i det omfang det er et problem i de enkeltstående tilfælde, og jeg har fuld tiltro til, at tilsynet fanger det, når det er nødvendigt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-02-22:
Jeg deler synspunktet om, at arrogance sjældent er klædeligt, så jeg skal beklage, hvis det forekommer sådan.
Det, det er udtryk for, er, at forslaget er mig inderlig imod.
Altså, jeg synes, det både er helt urimeligt over for de muslimske friskoler, og at det er helt urimeligt over for den friskoletradition, vi har, og det er såmænd kun det, jeg forsøger at give udtryk for.
Så det er ikke udtryk for nedladenhed over for det arbejde, der er lavet, men udtryk for, at jeg simpelt hen er dybt uenig i forslaget.
Og jeg vil sige, at hvad enten forslaget nu er grundlovsstridigt eller ej, er jeg altså nødt til sige, at det, at forslaget ikke er i strid med grundloven, ikke i sig selv er noget særlig godt argument for at vedtage det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Jeg må sige, at det er en ret arrogant holdning at have til et beslutningsforslag, som der er blevet brugt temmelig lang tid på, og som er fremsat i Folketingssalen, for at partiernes ordførere kan tage stilling til det – bare sådan at affærdige det med, at det ikke er seriøst, og at det synes man ikke rigtig vi skal behandle, fordi det er ret besynderligt.
Det er faktisk et ret seriøst stykke arbejde, der er blevet leveret.
Vi overholder grundloven, vi overholder konventionerne, vi overholder også henvisninger til de afgørelser, der er foretaget på området.
Og hvorfor denne metode?
Fordi vi ved, at der her i salen er masser af partier og ordførere og politikere, som gerne vil overholde menneskerettighedskonventionerne.
Det har vi så lyttet til, og det holder sig inden for konventionerne.
Og så skal man høre på en ret nedladende tale om, at det her ikke er noget, der skal tages særlig alvorligt, og at det er besynderligt.
Jeg synes egentlig, ordføreren skulle tage de der ord i sig igen.
Jeg synes ikke, det er særlig respektfuldt over for en kollegas arbejde.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-02-22:
Jeg synes ærlig talt, man bliver sådan lidt trist til mode af at læse forslaget.
Det drejer sig jo helt åbenlyst, selv om det pakkes en anelse ind, om at fjerne det økonomiske grundlag for at drive muslimske friskoler her i landet.
Jeg synes, det er urimeligt, og jeg synes, det er en manglende anerkendelse af og en manglende respekt for hele det grundlag, vi har, for at drive frie skoler her i landet.
Jeg synes også, det er svært at tage nogle af de bemærkninger, der knytter sig til forslaget, alvorligt, altså når det f.eks. konstateres, at Danmark er et land, som vægter dansksproglige kompetencer højt.
Så kan man sige, at det ikke er noget overraskende synspunkt, at vi lægger vægt på, at man her i landet kan dansk, men at det skulle være en særlig saglig begrundelse for ikke at undervise i ikkeeuropæiske sprog, er svært at se.
Og når man i bemærkningerne skriver, at en udelukkelse af ikkeeuropæiske sprog vil styrke elevernes demokratiske dannelse, så tænker jeg, at det simpelt hen er ejendommeligt.
Det er et ejendommeligt synspunkt og i hvert fald et meget lidt rimeligt synspunkt.
Så jeg synes ikke, der er nogen grund til, at vi her bruger meget tid på at diskutere, hvorvidt det er vigtigt at lære dansk.
Jeg tror ikke, der er nogen af de tilstedeværende folketingsmedlemmer, der mener det modsatte, så det synes jeg ikke vi skal bruge tiden på.
Der er ingen, der vil tale mod synspunktet, og det er simpelt hen ikke rimeligt at stille det op som en modsætning til det at tilegne sig arabisk eller andre ikkeeuropæiske sprog.
Jeg synes, vi fik et fint brev fra formanden for de frie skoler i går, som jo skrev til alle undervisningsordførere.
Han skrev til os, at vi da skal betragte det som en styrke for det danske samfund, at vi giver plads til mange sprog.
Det er et synspunkt, jeg er helt enig i, og Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2018-02-22:
Jeg kan oplyse, at jeg altid gerne giver beslutningsforslag en chance, men jeg må også sige, at der var flere forskellige ting, jeg nævnte, der gjorde mig bekymret over det her forslag.
Det var bl.a. selvfølgelig det, som jeg har fået oplyst af juristerne i Justitsministeriet, men også i forhold til at det, hvis det her decideret bare er et spørgsmål om, at man ad den her vej vil lukke alle muslimske friskoler, gør mig bekymret.
Derfor får ordføreren mig ikke til at sige, at jeg kommer til at stemme ja til det her beslutningsforslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Som jeg hører ordføreren, vil hun også gerne blive klogere på afgørelser, der understøtter regeringen.
Dem har hun så ikke kunnet fremskaffe, og det er selvfølgelig ikke godt nok.
Så hvis regeringen ikke kan fremskaffe afgørelser, der understøtter regeringens afvisning, vil det så ikke være klogt af Venstres ordfører at give det her beslutningsforslag en chance?
Anni Matthiesen (V), 2018-02-22:
Jeg må sige, at jeg egentlig synes, at undervisningsministeren svarede rigtig fint også på det spørgsmål, som Dansk Folkepartis undervisningsordfører stiller mig nu, nemlig om det nu er korrekt, at det her beslutningsforslag ikke bryder reglerne om menneskerettigheder.
Jeg har stor forståelse for det, hvis ordføreren ønsker at få nogle konkrete eksempler.
Som jeg også hørte ministeren, er det jo så det, man eventuelt kan tage fat på efterfølgende, og så må vi se, hvad der kommer frem.
Jeg har tillid til de jurister, som har leveret de her oplysninger til mig, fra Justitsministeriet, og det er egentlig det, jeg forholder mig til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Det er ikke rigtigt, at beslutningsforslaget fører til et brud med vores internationale forpligtelser.
Regeringen og dermed også Venstre har ikke kunnet henvise til nogen afgørelser, der underbygger regeringens afvisning.
Anni Matthiesen (V), 2018-02-22:
I forbindelse med behandlingen af B 65 kan jeg starte med at sige, at vi kommer til at stemme imod beslutningsforslaget.
For det første, som undervisningsministeren også understregede i sin tale, har vi fået oplyst, at Dansk Folkepartis beslutningsforslag vil betyde et brud på Danmarks internationale forpligtelser.
For det andet er vi nok heller ikke enige i det, som beslutningsforslaget kommer med – altså at det vil bidrage til at skabe stærke sproglige enheder i det danske uddannelsessystem.
Og fordi elever lærer et ikkeeuropæisk sprog, er det ikke sådan, at de ikke også er i stand til at mestre det danske sprog og forstå den danske kultur.
Så der er vi måske også uenige med Dansk Folkeparti.
Jeg tror, at når vi lærer andre sprog og for den sags skyld også andre kulturer, kan det være med til at styrke vores sprogkundskaber og for den sags skyld også vores kulturelle forståelsesevne.
Når det så er sagt, har vi netop for nylig også været med til at stramme tilsynet med friskolerne helt generelt sammen med Dansk Folkeparti.
Der synes jeg jo egentlig, at vi netop også er med til at sikre, at tingene foregår efter reglerne.
Det er blot for at sige det en ekstra gang.
Der kan også være nogle bekymringer for mig.
Nu ved jeg godt, at det er skrevet i beslutningsforslaget, at man så skal gøre nogle undtagelser, men som jeg forstår det, er beslutningsforslaget, hvad også Dansk Folkepartis ordfører sagde her for lidt siden, et spørgsmål om at få lukket de muslimske friskoler.
Det glæder mig, at det i beslutningsforslaget er nævnt, at man mener, at det f.eks. er okay trods alt også at have noget kinesisk – altså, man kan lave nogle undtagelser.
Men kort og godt vil jeg ud fra de ting, jeg lige har nævnt, sige, at vi i Venstre ikke kommer til at støtte beslutningsforslaget.
Også i det her tilfælde har jeg lovet at bringe en hilsen fra De Konservative og sige, at de heller ikke kan tilslutte sig forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Det har i hvert fald været udgangspunktet.
Lad os lige tage fat i modersmålsundervisningen og det brev, som friskoleforeningens formand sendte til os for nogle dage siden, eller var det i går?
Det er jo sådan i dag, at der allerede er forskelsbehandling.
EU-borgere og EØS-borgere har krav på modersmålsundervisning, resten har ikke, og det er det, vi har lænet os op ad i forbindelse med det her forslag.
Vi siger egentlig bare til friskolerne, at det er den model, vi vil bruge.
Vi synes ikke, de skal have modersmålsundervisning for statslige penge, når det drejer sig om arabisk og tyrkisk, men at det skal foregå på europæiske sprog.
Er det ikke rimeligt at tage udgangspunkt i EU's egen model?
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-02-22:
Altså, jeg synes simpelt hen ikke, det giver nogen mening eller er rimeligt at have det synspunkt, at ethvert sprog, der tales inden for Det Europæiske Fællesskab, må man gerne undervise i og på, men ikke, når det er sprog, der tales i ikkeeuropæiske lande.
Jeg mener selv, det er fornuftigt at have modersmålsundervisning i stor udstrækning.
Jeg synes bare ikke, at det i virkeligheden har noget med det her forslag at gøre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Det er meget morsomt, at når mine kollegaer her i Folketingssalen vil afvise et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, henviser man altid til konventionerne.
De bryder med vores internationale forpligtelser.
Når vi så tager de her internationale forpligtelser alvorligt, fejer man det til side, og så spørger man: Jamen er det overhovedet fornuftigt, hvad vi gør?
Er det fornuftigt, at der findes jihadmateriale på friskoler?
Er det fornuftigt, at der bliver begået økonomisk svindel?
Er det fornuftigt, at friskoler modarbejder integrationen?
Er det fornuftigt, at der er ekstreme organisationer, som er inde over muslimske friskoler?
Det er jo baggrunden for, at vi forsøger at sætte begrænsninger for de her friskoler.
Det kunne jeg godt tænke mig at få et svar på.
Er det fornuftigt, at disse ting foregår på muslimske friskoler, uden at vi griber ind?
Henrik Dahl (LA), 2018-02-22:
Jeg mener, at Dansk Folkeparti har gjort et virkelig godt og grundigt stykke arbejde med at prøve at lave en eller anden form for paradigmeskifte – det er et ord, der har været meget fremme i avisoverskrifterne.
Men jeg synes, det er rigtig godt, for jeg tror, at deklamationen om at forlade konventionerne er en dårlig idé, men jeg tror, at ideen om at forstå konventionerne bedre og arbejde med dem på en bedre måde er en rigtig, rigtig god idé, som jeg bakker op.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-02-22:
Det er altså en vej, som Liberal Alliance, eller i hvert fald ordføreren, støtter, så vi ikke længere bruger konventionerne selektivt til at banke os selv i hovedet med, men til at understøtte nationen og den referenceramme, som Danmark befinder sig i.
Henrik Dahl (LA), 2018-02-22:
Både ja og nej, og det er jo et kedeligt politikersvar.
Jeg tror, at man er nødt til at dele det her.
Altså, det er min ganske oprigtige opfattelse, at der er en intellektuel problemstilling og en politisk problemstilling.
Og det intellektuelle problem, som det er at udfordre hele spørgsmålet om skadesprincippet, og hvordan det anvendes, tror jeg simpelt hen har en længere tidshorisont end behandlingen af et beslutningsforslag.
Jeg vil meget gerne arbejde med at undersøge anvendelsen af det her skadesprincip og komme videre med det.
Jeg tror rent faktisk, at det kan blive svært at nå i forhold til beslutningsforslaget her.
Men jeg tror, at der i fremtiden vil komme masser af lejligheder, hvor man – eventuelt vores partier sammen med regeringen – kan gøre sig overvejelser om det her med skadesprincippet og så prøve at bringe det i anvendelse i andre sager.