runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-08:
Jamen hvorfor er der så brug for det her lovforslag?
Det kunne man så stille et stort spørgsmål om.
Jeg kan godt sige, at baggrunden for, at vi ikke er med i den aftale, simpelt hen er, at præmissen var forkert.
Det handlede om at reducere udgifterne, og der var flere ting i det.
Man kan sige, at hvis det var intentionerne med den aftale og det var det, man gerne ville, så kan man undre sig over, at man fremsætter sådan et indgribende lovforslag og vil anvende mere magt over for mennesker.
For der er en kæmpe mistillid på området hos mange, også pårørende, som kæmper til daglig, på grund af de avisartikler og dokumentarer, man indimellem har været vidne til.
Så det er jo den helt forkerte, omvendte rækkefølge.
Jeg vil gerne være med.
Jeg har kæmpet i mange år for at give mennesker med handicap bedre vilkår og større retssikkerhed.
Jeg har også arbejdet for det i forhold til hjælpemidler og andre ting.
Rosa Eriksen (M), 2024-05-08:
Det kan jeg sagtens svare på: Det er, fordi vi vil fjerne alt det, der ikke kommer borgerne til gavn.
Og de penge, der er tilbage, skal kommunerne have lov til at bruge netop på mennesker med handicap, eller hvad der er brug for.
Men jeg er lidt bekymret for den her debat; jeg er bekymret for, om vi får skabt en kløft mellem vores velfærdssamfund og os herinde.
Hvad tænker ordføreren om det?
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-08:
Jeg havde egentlig besluttet ikke at stille ordføreren et spørgsmål, men så sagde ordføreren noget, så jeg bliver nødt til at stille et spørgsmål alligevel.
Som jeg forstod det på ordføreren, sagde ordføreren, at det her lovforslag skal give en mere tryg hverdag, og så er det bare, jeg må spørge Venstres ordfører
: Betyder det, at øgede magtbeføjelser giver en øget tryghed og en bedre hverdag for beboere og personale?
Skulle jeg forstå det på den måde?
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Altså, nu har jeg jo ikke set, at der skulle være kommet et forslag fra regeringen om at cutte ½ år, men jeg har godt set, at der har været en annoncekampagne for en række fagforeninger, som har været bekymret.
Men det kan være, at ordføreren ved mere, end jeg ved.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Det står ikke i konsekvensvurderingen, når man skriver, at lovforslaget her vil understøtte, at unge med handicap får bedre adgang til uddannelser.
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
I dag er det dem, der modtager handicaptillæg, og som inden for 2 år efter afsluttet ungdomsuddannelse starter på en videregående uddannelse, der har adgang til det sjette su-år.
Med den her reform vil modtagere af handicaptillæg, uanset hvornår de starter den videregående uddannelse, have mulighed for et sjette su-år.
Det er en nettoforbedring af deres vilkår.
Det håber jeg også at fru Christina Olumeko anerkender.
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-08:
Tak til ministeren.
Ministeren kan næsten gætte, at jeg nok vil spørge lidt ind til det her med konsekvensvurderingen af lovforslaget i forhold til studerende med handicap.
Kigger man i lovbemærkningerne, skriver ministeriet, at det er positivt, at studerende, der modtager su med handicaptillæg, får en udvidet støttetid på 12 klip – det er jo sådan set bare status quo – og at det er positivt, at de her 12 ekstra klip ikke vil tælle med i studieaktivitetskravet.
Det er nyt – det er rigtigt nok.
Til gengæld står der ikke noget i regnestykket fra ministeriet om, at SPS-modtagere netop mister 1 år.
Vi ved fra data fra ministeriet selv, at studerende med generelle funktionsnedsættelser bruger 3,7 måneder længere på kandidatuddannelsen, mens studerende med psykiske funktionsnedsættelser bruger 7 måneder længere på kandidatuddannelsen i gennemsnit.
Mener ministeren, at det er et retvisende regnestykke for Folketinget, at man ikke i konsekvensvurderingen her skriver, at SPS-modtagere får ringere vilkår end det, der er tilfældet i dag?
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Jeg tror, jeg kender spørgeren godt nok til at vide, hvad afslutningen af spørgsmålet var.
Det er jo en spændende sammenkobling her: Det er skattelettelser til nogle af dem, der har rigtig meget, mens man så skærer i su'en.
Jeg vil vove den påstand, at spørgeren også isoleret set ville være imod begge dele, altså imod skattelettelser og imod reformen af su, og derfor er koblingen jo sådan set bare dobbelt op i forhold til spørgerens egen politik.
Jeg synes, det er en fornuftig balance, at vi på den her måde fremtidssikrer vores su-system og sørger for, at vi stadig væk har et af de mest generøse su-systemer i verden, som åbner døre for unge, uanset hvilken social baggrund de har.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-08:
Hvis man elsker su-systemet, er det i hvert fald lidt en den, man tugter, elsker man-tilgang, som den her regering har, for det er jo en nedskæring på su.
Det kommer vi jo ikke uden om.
Det her er en forringelse for de studerende.
Så hvis man virkelig holdt meget af su-systemet, var det nok ikke der, man valgte at finde penge i en situation, hvor man samtidig har råd til at dele skattelettelser ud til mennesker, der absolut intet mangler, i vores samfund.
Det er rigtigt, at pengene går tilbage til den store fælles kasse.
Det, jeg reagerer imod, og det, jeg har svært ved at forstå, er prioriteringen af, at man på den ene side f.eks. giver en målrettet lempelse af arveskatten, ikke til alle danskere, men til arvingerne af nogle af Danmarks største selskaber, samtidig med at man på den anden side skærer i su'en.
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Der bliver jo påstået spændende ting her, altså det, at reformen er vedtaget af partier, der ikke har den store kærlighed til velfærd og su, tror jeg der blev sagt.
Hvis det var rigtigt, ville vi jo formentlig have lavet en helt anden su-reform end den, vi har lavet, og lavet velfærdsbesparelser.
Og det er jo ikke det, den her regering står for.
Så man skal passe på med at slynge om sig med ting, bare fordi det jo lyder fint i Folketingssalen.
I forhold til det her med skattelettelser vil jeg sige, at jeg også har hørt andre partier end hr. Pelle Dragsteds påstå, at provenuet for su-reformen går til skattelettelser.
Helt ærligt, der blev lavet en aftale om en skattereform, før der blev lavet en su-reform; jeg kan ikke huske, hvor mange dage det var, men det var i hvert fald før.
Det er også, som om den her diskussion om provenu er sådan lidt underlig, for ting bliver sådan mistænkeliggjort i forhold til at sige, at så er der nogle penge, der ryger ned i regeringens kasse, som skulle være sådan et ondskabsfuldt sted.
Den kasse er jo samfundets kasse, vores alle sammens kasse, hvorfra vi bedriver politik, laver forsvarsforlig og bedriver klimapolitik og velfærdspolitik, og det gælder alle mulige politiske prioriteter, som bliver behandlet på kryds og tværs i Folketinget.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-08:
Mange tak for det, og tak til ministeren.
Ministeren snakker om en fornuftig balance og prøver ligesom at tegne et billede af, at der er nogle partier til venstre og nogle partier til højre.
Det er jo nok ikke helt tilfældigt, at det er med de partier, der måske aldrig rigtig har haft den store kærlighed til vores velfærd og su, at man indgår den her aftale.
Men i forhold til det mere grundlæggende om det her med en fornuftig balance mener ministeren så, at det er en fornuftig balance at tage penge fra unge studerende, som er blevet forsinket på deres uddannelse, samtidig med at man har råd til f.eks. at give LEGO-familiens arvinger eller andre meget store virksomhedsdynastiers arvinger milliardskattelettelser?
Er det en fornuftig balance?
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Nu har der jo været, og det ved spørgeren også godt, nogle problemer med SPS-ordningen i den forgangne vinter, og de er ved at blive fikset.
Så det er der sådan set, håber jeg, sat et punktum for.
Så siger jeg bare ud over det, at hvis der er et problem med SPS-ordningen, altså hvis den ikke fungerer og giver de studerende det løft, som egentlig var meningen, mener jeg at man skal løse det med et løft af SPS-ordningen og ikke med su-systemet.
Jeg synes sådan set, det er vigtigt, at SPS-ordningen fungerer, og at den lever op til det, som er formålet med den, nemlig at gøre unge med en funktionsnedsættelse i stand til at gennemføre et studie på lige fod med alle mulige andre.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Så jeg hører lidt, at ministeren så mener, at SPS-ordningen ikke er tilstrækkelig, siden vi ser de her markante forskelle på, hvor forsinket man bliver, alt efter om man har en funktionsnedsættelse og modtager SPS eller ej.
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Det er jo rigtigt, at studerende, som er en del af SPS-ordningen, her ligestilles med andre studerende, som studerer på normale vilkår.
Og det er jo sådan set et udtryk for det, der er intentionen med SPS-ordningen, nemlig at de unge, som har et eller andet, som gør, at de har brug for hjælp – der er mange, der taler om ordblinde, og det er jo en stor del af den gruppe – har mulighed for at få støtte, som gør dem i stand til at studere på lige vilkår med andre.
Det er sådan set det, vi honorerer med det her.
Så er det jo klart, at jeg er helt med på, at hvis det her også skal holde i den virkelige verden, kræver det en SPS-ordning, der fungerer.
Og det synes jeg at vi sammen skal sætte ind for.
Sofie Lippert (SF), 2024-05-08:
Der har været en del diskussion i dag om det her med, om det er synd for de studerende, og hvilke studerende det er synd for, og der har også været en del diskussion om, hvad SPS er, og hvad SPS skal, og måske også en smule forvirring.
Så jeg har lyst til at spørge ministeren, om ministeren anerkender, at studerende med funktionsnedsættelse, som i dag ikke har ret til handicaptillæg – altså ca. 75 pct. af de studerende, der modtager SPS – bliver stillet ringere med den her reform, og at den vil ramme dem hårdere end studerende uden funktionsnedsættelse, med henvisning til den rapport, der kommer fra ministerens eget ministerium, om, at studerende med funktionsnedsættelse netop i højere grad er forsinkede end studerende uden funktionsnedsættelse.
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Jeg er glad for, at det bliver anerkendt, at vi med den her reform de facto stiller modtagere af handicaptillæg bedre.
I forhold til de mere tekniske beregninger og det, der ligger under det, der står i bemærkningerne om opfyldelse af verdensmålene, vil jeg meget gerne svare på det, også på teknikken bag beregningerne af det.
Der vil jeg bare opfordre til, at man sender et skriftligt spørgsmål til ministeriet.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Tak for det.
Det er sådan set helt fair.
Det er jo det, politik er.
Men jeg vil gerne spørge ministeren, om ikke ministeren anerkender, at det her er en forringelse af su'en.
Rosa Lund (EL), 2024-05-08:
Men så synes jeg bare, at det er en lille smule mærkeligt, at den måde, man så gerne vil levere den kvalitet på, er ved at korte ½ år af pædagoguddannelsen, som i forvejen ikke har nogen undervisningstimer.
Altså, jeg har meget svært ved at se, hvordan det skulle give bedre pædagoger, at man korter uddannelsen ned.
Men nu er ordføreren jo så uddannelsesordfører, og så kan ordføreren måske komme med en forklaring på, hvordan det, at man nu foreslår at skære ½ år af pædagoguddannelsen, skulle give bedre pædagoger.
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Nu er det sådan, at jeg faktisk sidder og ved noget om uddannelsesområdet, for der er jeg jo ordfører.
Vi er jo også optaget af, at vi får sikret, at vi får endnu flere – det var ordføreren også inde på i sit tidligere spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører – veluddannede pædagoger, for det er simpelt hen også nødvendigt, for at vi kan levere den kvalitet, der skal til.
Det er jo noget, vi sidder og arbejder på i øjeblikket, altså ser på, hvor langt vi kan komme med det.
Det er jo en del af udfordringen på området.
Hvis vi ikke sørger for det, kan vi ikke levere den kvalitet.
Rosa Lund (EL), 2024-05-08:
Og jeg har selvfølgelig også respekt for, at ordføreren, der står på talerstolen, er vikar.
Men jeg vil alligevel gerne spørge ordføreren, om man ikke gør sig nogen overvejelser om, hvad det her lovforslag kommer til at betyde for den kultur, som man i hvert fald ser på nogle bosteder, desværre – det skulle vi jo gerne undgå.
Jeg deler fuldt ud intentionen om, at der skal mere og bedre uddannet personale til, men så kan jeg bare ikke forstå, at man fra regeringens side står og siger, at det kun kan lade sig gøre, hvis KL siger ja.
Hvad har regeringen tænkt sig at gøre, hvis KL siger nej?
Eller hvad har Venstre tænkt sig at gøre, hvis KL siger nej?
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Jamen jeg synes jo, at en meget vigtig del af det at have en lovproces – og det håber jeg også at ordføreren er enig med mig i – netop er, at når man sidder og laver aftaler, hvor der kan være usikkerheder, og det kan der også være mellem partierne, og man står måske ikke helt ens, så er det vigtigt, at vi i høringsprocessen netop får de svar ude fra virkeligheden, og at man derfra har fået mulighed for at regulere, så man får en lovgivning, der hænger ordentligt sammen, og som løser det, der skal løses, men heller ikke mere.
Katrine Daugaard (LA), 2024-05-08:
Det, der ligger nu, ligger jo sådan, fordi vi er nogle andre partier, som har været med til at forhandle videre på det, som regeringspartierne først havde fremsat som lovforslag og sendt i høring.
Der indgik jo meget vidtgående magtanvendelse.
Man foreslog jo at låse handicappede mennesker inde i op til 10 timer i døgnet.
Er det virkelig Venstres politik og menneskesyn, at sådan noget skal være tilladt?
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Jeg tror jo, at jeg, fordi jeg står her som afløser og ikke har været med i forhandlingsrummet, skal forholde mig til det, der ligger nu.
Det, jeg jo kan se, er, at der er en ordfører her, som udtrykker tilfredshed med, at der sker nogle ændringer, og det er der, hvor vi står.
Men ellers tak for at tage hensyn og ikke at spørge om det meget tekniske.
Katrine Daugaard (LA), 2024-05-08:
Jamen jeg vil også undlade at spørge til sådan meget tekniske ting, når nu ordføreren er afløser.
Men jeg tænker, at ordføreren har styr på Venstres menneskesyn og værdier, og jeg synes, at det lovforslag, der blev sendt i høring, afslører et, vil jeg nærmest sige, ikke så godt menneskesyn.
Jeg er derfor interesseret i at vide, om de her forslag, som jo nu udgår helt, og som har med indelåsning af mennesker at gøre, er noget, der har groet i Venstres baghave.
Heidi Bank (V), 2024-05-08:
Som det også fremgik af talen, kommer der jo også til at være nogle justeringer.
Det, som jeg også synes det er vigtigt at understrege, er jo, at der ud over den enkelte beboer og personalet også er de øvrige beboere.
Altså, det skal jo være et rart sted at bo, og det skal være et rart sted at være sammen, og derfor er det også vigtigt, at man har nogle arbejdsredskaber, som er fornuftige.
Men det er jo klart, at det, hvis de arbejdsredskaber bliver misbrugt, altså hvis der ikke er en socialpædagogisk indsats, der fungerer, og der ikke er nogle ordentlige vurderinger af det, så ikke er i orden.
Katrine Robsøe (RV), 2024-05-08:
Det er nemlig fair nok.
Vi er bare meget uenige her om, hvad der er rimeligt.
Det er derfor, at jeg simpelt hen har brug for at høre, om ministeren helt konkret anerkender, at det er en forringelse af su'en, man laver med det her lovforslag.
Det er jo fair at ville lave den.
Vi er uenige, og det er sådan, det er.
Det er fair, at man vil lave en ændring i tingene, også en, som jeg er uenig i.
Men det er jo en forringelse, og anerkender ministeren det?
Christina Egelund (M), 2024-05-08:
Jamen jeg anerkender, at man her fjerner det sjette su-år, som man har i dag.
Og når man fjerner det, er det der jo så ikke længere.
Det er klart.
Når man skal gøre det, synes jeg at man er nødt til at overveje, hvad der så er de konkrete eller livsnære konsekvenser for de mennesker, vi taler om.
Det, det jo betyder for studerende, er, at dem, der mest gør brug af det sjette su-år – studerende på kandidatuddannelserne – så kan blive nødt til i de sidste måneder af deres studietid at finansiere deres livsgrundlag med su-lån.
Med det er de så sidestillet med det regime, som f.eks. studerende i Norge bliver budt fra dag et.
Det synes jeg godt at jeg kan stå på mål for.
Det er fuldstændig rigtigt, som spørgeren siger, at det er en politisk uenighed.
Og den har vi så.
Pause Pause (Pause), 2024-05-08:
Mødet er udsat.
Rosa Eriksen (M), 2024-05-08:
Jo, lige præcis – lige præcis.
Og det er jo derfor, at det her lovforslag er allerallersidste udvej, hvis man står i en situation, hvor man har prøvet alt, for så har man muligheden for at gøre noget for, at borgeren ikke skader sig selv, skader andre beboere eller skader personalet.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-08:
Jamen er den største tillid til personalet ikke, at man anerkender, at det i meget, meget høj grad kan løse komplicerede situationer med pædagogiske redskaber?
Rosa Eriksen (M), 2024-05-08:
Som ordføreren fremførte det, så ja.
Men det narrativ, der er ved at blive skabt i vores samfund, om, at vi med det her lovforslag vil tilsidesætte den socialpædagogiske indsats, at vi ikke vil borgerne det bedste, gør, at jeg i den kontekst bliver kritisk over for, om man har tillid til vores socialpædagogiske personale.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-08:
Tak, og tak for talen.
Der er et argument fra regeringen, som jeg har det rigtig svært med, og det er, at det skulle være udtryk for mistillid til personalet, hvis det er sådan, at man ikke går ind for at øge muligheden for magtanvendelse.
Anerkender ordføreren, at man kan have lige så meget tillid til personalet, som ordføreren har, selv om man ikke ønsker at tillade lige så stor magtanvendelse?
Rosa Eriksen (M), 2024-05-08:
Altså, der er blevet lyttet.
Det lyder, som om vi overhovedet ikke lytter.
Selvfølgelig gør vi det, for ellers ville vi slet ikke have den type lovbehandling her i salen, hvor vi har høringssvar.
Hvorfor skulle vi så overhovedet have en høringsrunde?
Rosa Lund (EL), 2024-05-08:
Så jo, vil jeg sige til Moderaternes ordfører, selvfølgelig har vi tillid til de mennesker, som arbejder på bostederne, men vi har også brug for retssikkerhed for de borgere, som er der, og det er jo det, der bliver sat spørgsmålstegn ved i samtlige høringssvar.
Rosa Eriksen (M), 2024-05-08:
Jo, og vi har også tillid til høringsprocessen, og det er jo derfor, at det er kommet ud, at der kommer ændringsforslag om de ting, der har været kritik af.
Så jo.
Rosa Lund (EL), 2024-05-08:
Jeg tror, at Moderaternes ordfører står lidt alene med den holdning, i forhold til om præmissen for magtanvendelse er ændret.
Chefen for ligebehandling i Institut for Menneskerettigheder kalder det her lovforslag for et paradigmeskifte.
Så vil jeg bare spørge ordføreren, som står der på talerstolen og har så meget tillid, om ikke man i Moderaterne har tillid til den vurdering, som Institut for Menneskerettigheder ret klart laver.
Rosa Eriksen (M), 2024-05-08:
Det her er jo en revision af magtanvendelsesreglerne, så det skal revideres inden udgangen af det her år.
Jeg vil godt have lov at sige, at også inden jeg selv kom til, har den foregående minister haft et stort arbejde med at lave workshops og lignende med aktører for at finde ud af, hvad det er, der skal til på det her område.
Og så vil jeg altså bare igen igen gentage, at præmissen for at udøve magtanvendelse jo ikke er ændret.
Det er jo last resort - nej, det må man ikke sige, undskyld – sidste udvej.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-08:
Det kan godt være, at ordføreren har en større viden, end vi andre har.
Det er det, vi kan forholde os til.
Vi ordførere her i salen har ikke set de ændringsforslag, der kommer fra regeringen; vi har hørt, at der vil komme nogle, og der er et bilag, der nogenlunde viser det, men vi har ikke set dem.
Det ved jeg ikke om ordføreren har.
Men som vi tidligere var inde på i en debat hernede i dag, havde der jo ikke været behov for det her lovforslag, hvis man havde givet borgerne de rigtige tilbud i starten.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-05-08:
Tak for det.
Jeg kan høre, at ordføreren siger, at der er kommet høringssvar, og tilkendegiver, at der på den baggrund kan komme nogle rettelser.
Så mit spørgsmål går på: Hvorfor har man så ikke lavet de rettelser, inden man tager forslaget i salen i dag?
Rosa Eriksen (M), 2024-05-08:
Jeg er virkelig ked af det, men jeg hørte ikke det sidste, ordføreren sagde.
Og det er jo også noget, vi gerne vil kigge på.
Rosa Lund (EL), 2024-05-08:
Jeg er den opfattelse, at loven sådan set er god nok rigtig mange steder, men at der ikke er penge til at overholde den.
Det er også derfor, vi ser de omgørelsesprocenter i Ankestyrelsen, som vi ser, og det er i virkeligheden det, der er kernen.
Det var jo der, man burde tage fat og sige: Hvordan sikrer vi egentlig, at de her menneskers rettigheder bliver overholdt?
Det er da en falliterklæring, at der er så mange sager, som bliver omgjort.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-08:
Det er jeg helt enig i.
Nu så jeg også debatten med ministeren, der var i Deadline her forleden dag.
Ministeren snakker jo om alt det bureaukrati, der er, og at pengene kan komme ud igen, og at kommunerne så kan anvende dem til velfærd.
Men herinde ved vi jo godt, at kommunerne bestemmer fuldstændig selv, hvad de anvender dem til.
Der er jo sådan i dag, at f.eks. ved genbevilling af hjælpemidler skal kommunerne anvende en tro og love-erklæring, når borgerens funktionsevne ikke har forandret sig siden sidst, og det ved vi godt at alle 98 kommuner ikke gør i dag.
Så der er masser af bureaukrati og eksempler på, at lovgivningen i dag ikke bliver overholdt, selv om man med lovgivningen i dag kan mindske det bureaukrati mange steder.
Rosa Lund (EL), 2024-05-08:
Jeg synes faktisk, det er lidt mærkeligt, og jeg opfatter det egentlig sådan, at man på en eller anden måde har taget handicaporganisationerne lidt som gidsler i det her, fordi hele præmissen for Sammen om Handicap jo sådan set er, at der skal findes besparelser.
Altså, de egentlig gode og fine initiativer, som jeg tror vi alle sammen er enige om, kan kun gennemføres, hvis de giver en besparelse.
I Enhedslisten er vi af den opfattelse – og det tror jeg egentlig også at mange af handicaporganisationerne er – at der er brug for investeringer.
Så er der også det at sige til det, at det her lovforslag også berører mennesker, som ikke er mennesker med handicap, men som f.eks. er anbragte unge.
Karina Adsbøl (DD), 2024-05-08:
Tak for talen.
Det interessante er jo også, at rammeaftalen, altså den aftale, som ordføreren også talte om at vi har indgået, ikke har karakter af at være et forlig.
En passus i aftaleteksten lyder: »Partierne har således ikke vetoret eller kan blokere for konkrete initiativer.
Initiativerne skal udbores og kan derfor blive justeret eller udgå, såfremt de efter udboring ikke bidrager til rammeaftalens overordnede formål.
Initiativerne kan drøftes i Sammen om Handicap, der dog ikke har vetoret over initiativerne.«
Hvad tænker ordføreren egentlig om den passus?
Rosa Lund (EL), 2024-05-08:
Jeg er fuldstændig enig.
Processen har været under al kritik, og som det også er fremgået flere steder i pressen, kan jeg da også herfra bekræfte, at Enhedslisten ikke rigtig har været til forhandlinger.
Jeg kan da godt se, at det ser fedt ud for regeringen at sige, at vi lige blev inviteret, men i lighed med Danmarksdemokraternes ordfører ved jeg ikke, om jeg vil kalde det en forhandling.
Vi var inviteret til bare en lille snak.
Der var i hvert fald ikke på den måde papirer på bordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-05-08:
Ja, og det er i virkeligheden også en af årsagerne til, at jeg brugte en del af min taletid på at tale om netop processen.
Det er jo også lige præcis den kattepine, som vi står i herinde i Folketinget.
Processen er simpelt hen forhastet.
Den er forjaget, og vi har ikke tid til at arbejde os ordentligt ned i den.
Det må vi jo sammen prøve at se om vi kan løfte med en stor mængde spørgsmål, så vi kan få indkredset nogle af de her ting og afgrænset en del af det.
Men i virkeligheden burde vi jo have arbejdet med det her i lang tid i forvejen, jævnfør i øvrigt også den aftale, vi indgik tilbage i 2018, hvor vi skulle have fulgt det en gang om året.