runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2018-10-04:
Jeg synes, at fru Britt Bager gør det godt – alt går fantastisk, det er fred og fordragelighed.
Og det er lige efter, at hr. Kristian Thulesen Dahl var på talerstolen og som regeringens støtteparti meddelte, at regeringen skulle gå af efter næste valg.
Nu kører det da derudad.
Det kunne jo være morsomt, hvis ikke bare det var, fordi hr. Kristian Thulesen Dahl ved samme lejlighed jo endnu en gang gjorde en stor dyd ud af at have forhindret regeringen i at føre den økonomiske politik, den mener er rigtig for Danmark.
Også i dag har man rullet sømmåtten ud og sagt, at når det handler om det seneste forsøg på at føre en ansvarlig økonomisk politik, nemlig at rekruttere udenlandsk arbejdskraft, så vil man heller ikke hjælpe til.
Derfor er spørgsmålet jo egentlig bare til fru Britt Bager: Er det sådan for Venstre, at det er vigtigere, at statsministeren hedder Lars Løkke Rasmussen, end at regeringen fører en økonomisk politik, som er i overensstemmelse med det, man mener landet har brug for?
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Til det svar, jeg før gav til hr. Nicolai Wammen: Det undrer mig, at hr. Benny Engelbrecht egentlig ikke har gjort sig den ulejlighed at læse det svar, for i svaret står der jo også, at det her svar ikke er udtryk for regeringens politik.
Det er en teknisk beregning.
Regeringens politik kommer til udtryk i vores finanslovsudspil, hvor vi styrker kernevelfærden, og hvor hr. Benny Engelbrechts eget parti har været ude at sige, at det her ligner et valgoplæg.
5,7 mia. kr. er, hvad der er mere i offentligt forbrug, end der var i 2015.
5,5 mia. kr. er det, vi har styrket sundhedsvæsenet med.
Benny Engelbrecht (S), 2018-10-04:
Jeg spørger til det beregningstekniske svar, som fremgår af svaret.
Jeg spørger ikke fru Britt Bager om alle mulige andre ting.
Jeg spørger til det her svar, som jeg har læst.
Hør nu her!
Det er ret enkelt.
Jeg har selv stillet spørgsmålet – og det er sådan set bare at svare på det: Er det korrekt, at der, hvis man tager udgangspunkt i regeringens egen grundlæggende økonomiske politik, bliver færre ansatte – rent beregningsteknisk?
Jeg kan godt forstå, at fru Britt Bager ikke synes, at det er belejligt at svare på det.
Men er det ikke rimeligt over for det sundhedspersonale, der står derude og knokler, så sveden springer, at man ikke står på Folketingets talerstol og griner fjoget, men rent faktisk giver et håndfast tilsagn om, at vi fra Folketingets side ønsker, at vores sundhedspersonale skal have nogle ordentlige arbejdsvilkår?
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Selv om hr. Benny Engelbrecht tilsyneladende både har stillet et spørgsmål og læst det her svar, vil jeg lige citere fra svaret: Der er således ikke tale om en vurdering af virkningen af regeringens økonomiske politik i antallet af offentligt ansatte.
Jamen det er da klart og tydeligt, hvad der står.
Det er da klart og tydeligt.
Faktum her er, at sundhedsvæsenet er blevet styrket år for år.
Det er vores politik.
Morten Bødskov (S), 2018-10-04:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne spørge lidt til tilbagetrækningsalderen, også kaldet pensionsalderen.
Vi har jo lavet en bred aftale, som betyder, at hvis man f.eks. som fru Britt Bager er født i 1976 – forstår jeg – kan man få sin folkepension, når man er 71 eller 72 år.
Alligevel forstår jeg, at regeringen stadig fastholder sit forslag om, at man ønsker at forringe pensionsalderen yderligere.
Er det rigtigt?
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Jeg vil i hvert fald gerne starte med at kvittere for den gode research, som hr. Benny Engelbrecht har lavet, for det er fuldstændig korrekt, at jeg er fra 1976, og pensionsalderen er vist også korrekt.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi spillede ud med en anden aftale end den, vi er landet på, i forhold til pensionsalderen, men nu er vi landet på en rigtig, rigtig god aftale – en aftale, hvor flere seniorer kan blive på arbejdsmarkedet, hvis de har lyst, hvis deres krop er i stand til det, og hvor vi har strikket nogle ordninger sammen, der gør, at man i højere grad kan få en førtidspension eller en seniorførtidspension, hvis helbredet ikke er til, at man er flere år på arbejdsmarkedet.
Morten Bødskov (S), 2018-10-04:
Nu var det ikke det, jeg spurgte om, og i øvrigt hedder jeg Morten Bødskov og ikke Benny Engelbrecht, men det er helt okay.
Så for ligesom at få ordføreren helt på sporet vil jeg sige, at det er hr. Morten Bødskov, der spørger, og at han stiller et spørgsmål, som han gerne vil have svar på.
Skal vi prøve det?
Er det rigtigt forstået, at Venstre stadig ønsker at forringe pensionsalderen, altså hæve pensionsalderen?
Årsagen til, at jeg spørger, er, at finansministeren, som nu sidder og kigger spørgende herover, faktisk har været ude at sige, at regeringen stadig væk har kig på pensionsalderen.
Det er jo ikke fjernt for Venstre og regeringen at fremsætte forslag om, at man eksempelvis skulle fremrykke indfasningen af den aftale, der er lavet.
Ja eller nej?
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Jeg beklager, at jeg kom til at forveksle jer, men I ligner altså hinanden lidt; I har også næsten samme jakkesæt på i dag.
I må så selv diskutere, hvem det er et kompliment til.
Det, der er rigtigt, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov
, er, at vi ikke har nogen planer om at ændre den pensionsaftale.
Vi står ved den aftale om frivillig tilbagetrækning, det synes vi er en rigtig god aftale, både for Danmark og for de hårdtarbejdende danskere, der er derude.
Benny Engelbrecht (S), 2018-10-04:
Jeg er glad for, at sundhedspersonalet i Danmark ikke har haft tid til at følge med i fru Britt Bagers svar her fra Folketingets talerstol, når fru Britt Bager udlægger sundhedssektorens tilstand, som hun gør.
Grunden til, at sundhedspersonalet ikke har tid til at følge med, er selvfølgelig, at de løber rundt i øjeblikket for at kunne nå det hele.
Når hr. Nicolai Wammen og fru Pernille Skipper spørger ind til regeringens egen politik, den økonomiske politik, der ligger til grund for 2025-planerne, så svarer fru Britt Bager jo lidt udenom.
Jeg synes egentlig, vi bare skal følge op på det spørgsmål, som hr. Nicolai Wammen stillede før med henvisning til den beregning, som er foretaget af Finansministeriet.
Af den beregning fremgår det jo, at hvis man følger det demografiske træk, bliver der beregningsteknisk flere ansatte i den offentlige sektor, og hvis man følger regeringens økonomiske politik, bliver der beregningsteknisk ca. 10.000 færre ansatte i den offentlige sektor.
Nicolai Wammen (S), 2018-10-04:
Tak for det, og også tak til ordføreren for talen.
Det var godt at høre Venstres bud på, hvordan verden skal se ud, og det gælder selvfølgelig også Danmark.
Når man har kigget uden for Christiansborg, har man også kunnet se, at der har været nogle meget, meget store reklamer, og statsministerens ansigt har fyldt i bybilledet, og budskabet har været, at man virkelig vil gøre velfærden bedre for danskerne.
Derfor har det også været interessant, når man så graver lidt i den virkelighed, der er derude, hvad det så er, vi kan se frem til.
Når man spørger i Finansministeriet, skal der i de kommende år blive 10.000 færre offentligt ansatte.
Derfor vil jeg bare spørge ordføreren ganske enkelt i dag: Hvor mange færre sygeplejersker ud af de 10.000 skal der være?
Hvor mange færre skolelærere skal der være?
Hvor mange færre pædagoger skal der være?
Hvor mange færre sosu-ansatte skal der være?
Så kan vi lægge alt det med reklamebudgettet til side og bare forholde os til de tal, der kommer fra Finansministeriet, og når man bl.a. siger, at man vil styrke sundhedsvæsenet, så lad os starte med sygeplejerskerne: Hvor mange færre af dem skal der være frem til 2025?
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Vi kan sagtens lægge kampagnerne væk, og så kan vi starte med lidt historieskrivning.
Vi kan starte med historien om dengang, hr. Nicolai Wammen sidst var i regering, og hvor der blev 2.100 færre pædagoger og 2.700 færre skolelærere.
Det var sådan, det var sidst, Socialdemokratiet havde regeringsmagten.
Vi har også givet flere penge til kommunerne.
De har faktisk fået 2,5 mia. kr. mere, netop fordi vi synes, den borgernære velfærd er hamrende vigtig.
Der er blevet ansat flere sygeplejersker og flere læger siden 2001, faktisk en hver dag på nær om søndagen.
Så når hr. Nicolai Wammen prøver på at tegne et eller andet fiktivt scenarie af, hvordan det kommer til at se ud i fremtiden, så skal hr. Nicolai Wammen forholde sig til virkeligheden.
Og virkeligheden er, at den her regering har styrket det offentlige forbrug med 5,7 mia. kr.
Nicolai Wammen (S), 2018-10-04:
Det er jo altid interessant at høre historiske betragtninger fra Venstre, men jeg bemærker, at man overhovedet ikke forholdt sig til det, jeg spurgte om.
Jeg spørger: Hvad er det, der ligger i tallene fra Finansministeriet frem til 2025?
Når ordføreren nu ikke vil komme ind på det, kan man jo tage de svar, der er kommet fra ordførerens partifælle, nemlig finansministeren, her forleden, der viser, at der bliver 1.000 færre sygeplejersker frem til 2025, at der bliver 1.000 færre folkeskolelærere, at der bliver 1.000 færre pædagoger, og at der i øvrigt også bliver mellem 500 og 1.000 færre sosu'er.
Det er virkeligheden, det er det, man er nødt til at forholde sig til fra ordførerens side, og derfor vil jeg bare spørge ganske enkelt: Hvordan styrker det det danske sundhedsvæsen, at der bliver 1.000 færre sygeplejersker frem mod 2025?
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Nu har hr. Nicolai Wammen været i Folketinget i rigtig mange år, faktisk temmelig mange år mere, end jeg har, og derfor undrer det mig, at hr. Nicolai Wammen ikke ved, at det, han står med i hånden, er et beregningsteknisk skøn.
Det er ikke regeringens politik.
For regeringens politik fremlægger vi i finansloven, i finanslovsudspillet.
Vi laver politik, når vi laver en økonomiaftale med kommunerne.
Når vi tilfører kommunerne flere penge til service, så er det udtryk for vores politik.
Når vi styrker sundhedsvæsenet med 5,5 mia. kr., der gør, at vi kan halvere behandlingstiden på ventelisterne, og at markant flere overlever kræft, så er det udtryk for vores politik.
Hr. Nicolai Wammen ved også godt, at man kan stille et spørgsmål præcis, som man vil, og få præcis det svar, man gerne vil have.
Vores politik står i finanslovsudspillet.
Vores politik er det, vi har bygget på de sidste 3 år.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Tak til fru Britt Bager for talen, og en kvittering for, at vi laver et forslag til vedtagelse i dag, der jo handler om, at midlertidigt ophold i Danmark for dem udefra, der får hjælp her i Danmark, også reelt bliver midlertidigt, og at vi skal finde frem til en forståelse om det her i efteråret.
Kan fru Britt Bager fortælle Folketinget lidt om, hvordan Venstre måske ser muligheden for at få det effektueret, altså hvad det er for nogle redskaber, man kan gribe fat i, for at sikre, at den her midlertidighed – som jo har ligget os meget på sinde i flere år, men som vi nu glædeligvis er enige om er udtryk for sund fornuft – rent faktisk også bliver til noget i den virkelige verden?
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Tak for spørgsmålet, hr. Kristian Thulesen Dahl, og tak for det fremragende samarbejde, vi har haft om udlændingepolitikken.
Det er lykkedes os at stramme den 98 gange.
Vi har det laveste antal asylansøgere i 9 år.
I 2017 kom der kun 3.500 asylansøgere til Danmark, og det gjorde der jo, fordi vi sammen har strammet op og vi sammen har ført en realistisk, en hård og en konsekvent udlændingepolitik, og det skal vi også gøre fremadrettet.
For os er det også vigtigt, at man er selvforsørgende i langt højere grad, end tilfældet er i dag.
36 mia. kr. – 36 mia. kr. – koster indvandringen i Danmark om året.
Det har vi en pligt til at kunne gøre bedre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Ja, det er jeg fuldstændig enig i, og det var godt at få de her ting konkretiseret.
Så siger vi, at vi nu holder fast i den linje, der er lagt, og holder et asyltal på det absolut minimale af hensyn til Danmarks fremtid.
Så er der kommet nogle mennesker til Danmark, som vi er enige om skal have hjælp i Danmark, men kun midlertidigt.
Man har både en moralsk og en reel pligt til at vende tilbage, når man kan, for at være med til at genopbygge sit land.
Så har vi jo foreslået det her med igu'en, altså det her med arbejdsmarkedstilknytning, dagpengeret osv., og om det er rimeligt, at man har det, hvis man i øvrigt skal tilbage og genopbygge sit land.
Der har vi jo fornemmet, at regeringen er lidt tilbageholdende med lige at ryge ud og bakke os op i de synspunkter.
Så spørger vi jo bare til, hvilke andre redskaber man kan forestille sig vi kan få fat i for så at få gjort midlertidighed til midlertidighed også i praksis.
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Den ambition kan jeg helt klart sige at vi deler med Dansk Folkeparti.
Når det kommer til igu'en, er det jo heller ikke nogen hemmelighed, at vores politik går på to ben: Danmark for dem, der kan og vil, og det betyder også, at vi synes, at de flygtninge, der er i Danmark, skal ud og blive en del af det arbejdende fællesskab.
De skal lære det danske sprog, de skal lære om den danske kultur, og de skal ud og blive en del af det arbejdende fællesskab og blive selvforsørgende.
Der har vi jo bare forskellige tilgange til det.
Men det ændrer jo ikke på, at vi sammen har styrket Danmark, at vi sammen har strammet udlændingepolitikken, og så skal vi sætte os sammen i efteråret og finde en løsning på, hvad det så er, vi kan gøre for at sikre, at vi kommer videre, for at sikre, at den her midlertidighed kun bliver midlertidig, og at vi hele tiden følger med og handler, når det kræver handling.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Nu skal jeg jo ikke give regeringen gode råd, men jeg gør det så bare alligevel.
Jeg håber, at regeringen er lige så ambitiøs, når det handler om omstilling af landbruget, som regeringen var, da de satte 2030-målene for elbiler.
Mit andet spørgsmål ligger selvfølgelig i forlængelse af det første.
Vi ved, at kødindustrien, som selvfølgelig har en relation til landbruget, er en af de mest CO2-udledende industrier.
Så mit spørgsmål er: Er Venstre klar til at sige, at vi skal spise mindre kød for at nå de mål, der er sat, i Parisaftalen?
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Hvis jeg lige skal starte med at sætte et par ord på det, som statsministeren meldte ud om elbiler, så vil jeg sige, at når vi kommer med sådan et ambitiøst mål, så er det jo, fordi det er vigtigt, at vi hele tiden ser fremad.
Det er vigtigt, at vi også tør tænke frem til 2030.
Det er vigtigt, at det ikke kun er på energiområdet, hvor vi jo landede en bred og god aftale før sommerferien, at vi er ambitiøse, men at vi også er det på klimaområdet.
Det vil også afspejle sig i det udspil, som regeringen kommer med inden for ganske kort tid.
Men jeg kan helt generelt sige, at vi er optaget af landbruget.
Vi er optaget af både at sikre, at landbruget kan eksistere i Danmark, at der er ordentlige rammevilkår, men også at vi selvfølgelig tager miljøet med i betragtningerne.
Det er jo også derfor, vi med en pulje penge har kunnet sørge for, at der er blevet omlagt, hvad der svarer til 150 fodboldbaner, fra konventionelt landbrug til økologi.
For vi ved godt, at der er behov for, at vi også skal tænke den vej.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Tak for talen.
Jeg vil starte med at give ros til regeringen for det udspil, regeringen kom med, om elbiler.
Det vil jeg virkelig gerne understrege at vi fra Alternativets side ser meget, meget positivt på.
I forlængelse af det vil jeg til gengæld også spørge ind til, hvad Venstres holdning til landbruget er, når vi snakker om klimaforandringer.
Vi ved, at der snart kommer et klimaudspil fra regeringens side, og måske er der i det noget om landbruget.
Men mit spørgsmål til ordføreren er: Hvordan ser Venstre landbrugets rolle, når vi snakker om klimaforandringer?
Hvordan sikrer vi, at vi får en progressiv klimapolitik, når det handler om at omstille landbruget til et bæredygtigt landbrug?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2018-10-04:
Man kan sige, at det jo er meget enkelt.
Altså, regeringen har haft en ambition om, at det offentlige forbrug skulle sættes ned – enten nulvækst, eller at det kun må stige med 0,3 pct.
Vi har et ønske om, at der skal være flere penge i kassen til velfærd.
Regeringen har haft et ønske om at bruge af en del af rådighedsbeløbet på skattelettelser, og der har vi sagt nej, det er der ikke plads til, for der skal også være penge til den offentlige sektor de kommende år.
Det er jo nogle grundlæggende synspunkter, vi har, og som vi også har sat igennem.
Det gør, at der nu er flere penge i kassen i de kommende år til at udbygge vores velfærdssamfund med, også i forhold til offentlig velfærd, end der ellers ville have været, hvis vi havde sagt ja til de ønsker, der var lagt på bordet foran os.
Det er jo bl.a., for at der også kan komme en bedre økonomi i kommunerne.
Men det, der bare også er vigtigt for os, er, at økonomien bliver ordentlig fordelt mellem kommunerne.
Og der mener vi bare, at der her de seneste dage og uger er kommet nogle ting frem om den måde, partierne har ageret på, der må vise, at det er en tilståelsessag, i forhold til at det eksisterende system ikke virker, og at det udligningssystem, vi kender i dag, må laves om.
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Jeg praler faktisk ikke.
Jeg fortæller ganske enkelt om den politik, regeringen har stået for, og det er faktuelt korrekt, at der er blevet tilført 5,5 mia. kr. til sundhedsvæsenet.
Det er faktuelt korrekt.
Og til det billede, som fru Pernille Skipper prøver at tegne her med patienter, der ligger på gangene, og personale, der ikke kan følge med, vil jeg sige, at jeg ærlig talt synes, at fru Pernille Skipper skulle bevæge sig lidt mere ud i virkeligheden.
Lidt mere.
For det er simpelt hen ikke det Danmark, jeg kender.
Det er ikke det sundhedsvæsen, jeg færdes i, for der går det rigtig, rigtig godt.
Kvaliteten i behandlingen bliver højere, vi er kåret til at have Europas tredjebedste sundhedsvæsen.
Det er ikke det sorte hul, som fru Pernille Skipper prøver at tegne op her.
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Det kan jeg godt.
Det er, fordi de ansatte løber rigtig hurtigt.
Det er også det, de siger hele tiden.
De løber rigtig, rigtig hurtigt, de løber for hurtigt, de løber så hurtigt, at der bliver begået fejl, de løber så hurtigt, at de ikke kan give patienterne og de pårørende ordentlig information.
De løber så hurtigt, at patienter må ligge på gangene.
Så jeg kan godt forklare, hvorfor tingene hænger sammen i det danske sundhedsvæsen stadig væk, og det er, fordi der er nogle ansatte, der knokler.
Fru Britt Bager siger, at de har sendt penge ud til regionerne, og dem vil fru Britt Bager ikke blande sig i hvordan bliver fordelt, men fru Britt Bager vil gerne stå og prale af, hvor mange læger der er blevet ansat for de penge, og så må fru Britt Bager da også forholde sig til, hvor mange sygeplejersker der er blevet fyret, hvor mange sosu'er der er blevet fyret, hvor mange lægesekretærer der er blevet fyret, og at der ikke er ekstra hænder.
Kan fru Britt Bager ikke godt indrømme, at der ikke er ekstra hænder?
Der er flere patienter, men der er ikke ekstra hænder i sygehusvæsenet.
Britt Bager (V), 2018-10-04:
Fru Pernille Skipper skal nok få flere svar.
Jeg har 1 minut, så vidt jeg ved.
Sundhedsvæsenet er blevet styrket med 5,5 mia. kr., vi har givet flere penge til regionerne, og så står jeg ikke her nationalt og blander mig i, hvordan regionerne vil bruge de penge.
Jeg undrer mig bare lidt over den logik, fru Pernille Skipper bruger her.
Der er blevet 60.000 flere patienter, der er blevet færre læger.
Kan fru Pernille Skipper så ikke svare mig på, hvordan det kan være, at vi har kunnet halvere tiden på ventelister?
Pernille Skipper (EL), 2018-10-04:
Tak for det.
Det er nemlig rigtigt, som fru Britt Bager siger, at man skal måle regeringen på, hvad den har gjort de sidste 3 år, og det er også fuldstændig rigtigt, som fru Britt Bager siger, at der er blevet ansat en læge om dagen, undtagen om søndagen.
Det er det, der er det store slagnummer.
Det er også rigtigt.
Det, fru Britt Bager måske så glemmer, er, at der er blevet fyret sosu'er, sygeplejersker, lægesekretærer i sundhedsvæsenet, så når man samler det sammen, er der kommet fire ansatte ekstra i alt.
Og når man så sammenligner med de 50.000 ekstra patienter, så begynder det, man er rigtig stolt af, måske at falme en lille smule.
Så prøv lige igen, fru Britt Bager!
Synes Venstre, at den her regering har styrket vores sundhedsvæsen, har den her regering sendt flere hænder, flere end fire par, ud i vores sundhedsvæsen?
Tak for det, og tak for en rigtig fin tale.
Jeg er på en eller anden måde glad for, at hr. Kristian Thulesen Dahl har mødt nogle folk.
Jeg har mødt nogle folkepensionister.
Jeg har faktisk mødt nogle af de 300.000 folkepensionister, som ikke har andet end folkepensionen, og som jo for nogle af de fattigstes vedkommende over de seneste mange år har mistet det, der i alt svarer til 8.000 kr. om året, fordi deres folkepension hele tiden bliver mindre og mindre værd.
Jeg kan forstå, at det nu er Dansk Folkepartis mærkesag, at sådan skal det ikke være.
Er det korrekt forstået, at Dansk Folkeparti – og det vil jeg nemlig rigtig gerne støtte op om og bakke op om – nu har tænkt sig at bruge de her finanslovsforhandlinger på at sikre, at de folkepensionister får nogle af de penge tilbage, som de har mistet de sidste mange, mange år, bl.a. fordi Dansk Folkeparti jo har været med til at tage pengene fra dem?
Christina Egelund (LA), 2018-10-04:
Der er en egenbetaling, og den egenbetaling har den her regering sænket flere gange, sådan at friskolen er tilgængelig for flere.
I forhold til det med de 10 pct.: Det er jo altså Socialdemokratiets formands egen undervisningsordfører, som siger, at der skal være et loft på 10 pct. af danske skolesøgende elever, som har lov til at vælge en fri- eller privatskole, og derfor er det jo halvdelen af dem, som i dag har valgt et alternativ til folkeskolen, som på en eller anden måde skal tvinges ud af fri- og privatskoler.
For det er jo konsekvensen af at gå ind for det loft.
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Men vi går ikke ind for det loft, så det kan vi hurtigt få afklaret.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-10-04:
Allerførst selvfølgelig tak for talen.
Og også en tak til mine kollegaer i oppositionspartierne for, at vi har kunnet blive enige om en vedtagelsestekst.
Det er rigtig, rigtig dejligt, for det betyder jo et paradigmeskift på klimaområdet.
Jeg tror, det er første gang, vi formulerer, at vi skal lave klimapolitik, i forhold til hvad videnskaben anbefaler.
Når jeg sidder og lytter til sådan en tale her, lytter jeg også til, hvad der ikke bliver sagt.
Og noget, som overhovedet ikke blev nævnt, og som jeg derfor er nysgerrig på, er hele det internationale samarbejde og europapolitikken.
Kan ordføreren sige noget om, om Socialdemokratiet også ser det sådan, at Danmark kun er et stærkt Danmark, hvis vi har et stærkt europæisk samarbejde?
Jeg er meget nysgerrig efter at høre, hvor Socialdemokratiet står i europapolitikken lige nu.
Mette Frederiksen (S), 2018-10-04:
Det korte svar er ja.
Selvfølgelig er Danmark kun en stærk nation, hvis der er et stærkt Europa, for vi er en del af Europa, og i en tid, hvor vi ser en aggressiv præsident i Øst, hvor vi ser et Mellemøsten, der fortsat står i brand, og hvor vi ser en amerikansk præsident, der desværre trækker USA længere væk fra det internationale verdenssamfund, så stiger behovet jo kun for et endnu stærkere europæisk samarbejde. Jeg synes, at EU er en succeshistorie ud over alle grænser.
Det er de eneste tiår, hvor europæere har kunnet leve i fredelig sameksistens, fordi vi har samarbejdet og forpligtet os i forhold til hinanden.
Men det er også et samarbejde, der knirker, fordi mange i vores befolkninger synes, at proportionerne og nogle af beslutningerne er forkerte.
Og derfor er det selvfølgelig vigtigt at få reformeret det europæiske samarbejde, så vi kommer tættere på de enkelte medlemslande igen og dermed på de respektive befolkninger.