runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Det er jo bare ikke helt ligegyldigt, hvor den internationale arbejdskraft kommer fra, for man må bare være helt åben og ærlig og sige, at det er nemmere at integrere en amerikansk kristen end en somalisk muslim.
Sådan er det bare.
Derfor har vi også kunnet se, at det er gået over gevind, og der tror jeg ikke, jeg tager munden for fuld ved at sige, at det er Moderaterne, der i høj grad har sat sig i spidsen for at få åbnet for sluserne.
Det betyder, at der er for mange, der kommer hertil på en fribillet, og som jo ikke rejser ud af landet igen, når der ikke er arbejde, men som også tager deres familie med og alle sådan nogle ting.
Det er et kæmpestort problem.
Jeg vil sige, at folk, der kommer hertil fra udlandet, og som også deler vores kultur, både rent arbejdskulturmæssigt, men jo også i forhold til værdisæt, kan vi ikke undvære, f.eks. i landbruget og mange af produktionsvirksomhederne.
Men man må også bare sige, at der er kommet alt for mange hertil, som jo ikke er en gevinst.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Tak for det, og tak for talen, og tak for et meget tæt, fortroligt og tillidsfuldt samarbejde i det hele taget.
Det sætter jeg stor pris på, og jeg er jo særlig stolt af det samarbejde, vi har sammen med de andre borgerlige partier, som jo har udmøntet sig i det her føromtalte fælles program med 50 forandringer på 100 dage.
Der vil jeg egentlig også lige fremhæve punkt 33 om, at vi vil lave en skattereform, der både sænker skatten på arbejde, men også sænker afgifterne, så det var sådan set et svar til hr. Jan E. Jørgensen.
Det er noget helt andet, jeg vil spørge om, og jeg skal skynde mig, for jeg har få sekunder tilbage.
Det er i forhold til forsvarspolitikken.
Noget af det, vi fra Liberal Alliances side mener mangler på forsvarsområdet, er en samlet strategi for det.
Vi skal leve op til nogle NATO-styrkemål, og vi skal bruge en hulens masse penge, men der er ikke en samlet strategi.
Og hvis man bare siger køb, køb, køb uden en strategi, ender man måske med at købe det forkerte.
Jeg ved, at De Konservative er enige i, at der skal være en samlet strategi.
Er Danmarksdemokraterne også det?
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Ja, det er vi sådan set meget enige i.
Jeg tror også, vi sådan set her i den blå familier alle sammen er meget enige om, tror jeg, at der skal til at hankes op i det her.
Vi har jo netop en regering, der ligesom igen og igen foregiver, at man har totalt styr på det.
Og første gang, det så for alvor bliver sat på prøve, kan man se, at det ikke fungerer.
Og jeg tænker selvfølgelig på dronerne, der svæver rundt.
Vi har en beredskabsminister, og han er her ikke lige, kan jeg se; det kan være, han er ude og tælle beskyttelsesrum op.
Det har han jo haft et års tid til, altså at få talt op og få styr på noget så basalt.
Han var fuldstændig væk, da dronerne var her.
Dronerne var her, men beredskabsministeren væk, og det kan virkelig undre mig.
Så jeg må sige, at der skal være en samlet strategi, men jo også en fast hånd på rattet.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Tak for det.
Det har jo været overraskende og forbløffende at se, hvor langt bagud vi egentlig var i forhold til at kunne sikre os mod dronehændelser.
Nogle gange får regeringen det til at lyde, som om det er det samme i alle andre lande, men under EU-topmødet fik vi jo hjælp fra vores nabolande.
De havde tilsyneladende rent faktisk styr på det.
Jeg vil egentlig bare høre ordføreren, eller partilederen: Hvad mener Danmarksdemokraterne, man skal gøre for at styrke beredskabet i al almindelighed?
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Det handler jo om at få omsat statsministerens ord køb, køb, køb til rent faktisk også at få købt noget.
For det første, alle danskere fik at vide, var, at kapaciteterne til overhovedet at detektere dronerne og til at skyde dem ned, ikke eksisterede.
Jeg kan igen nævne det med fætter BR og en gås, og jeg ved ikke hvad; man gjorde jo lidt grin med det.
Og få dage efter væltede det ind med kapacitet fra bogstaveligt talt alle verdenshjørner, altså en kapacitet, som jo så findes rundt omkring.
Og man stod jo og sagde til danskerne og i øvrigt også til os, at de kapaciteter slet ikke findes, men det gjorde de jo.
Det var andre lande, der reddede os, så vi, eller statsministeren, kunne holde sit EU-topmøde.
Det er da pinligt.
Rosa Eriksen (M), 2025-10-09:
Jeg vil gerne tale om international arbejdskraft og spørge, om Danmarksdemokraterne og ordføreren er enige i, at international arbejdskraft bidrager til den danske velfærd.
Inger Støjberg (DD), 2025-10-09:
Vi vil absolut gerne være med til at prioritere landdistrikterne, så man kan leve og bo med mening i hele landet.
Det, der er sagen i dag, er, at det er helt basale velfærdsydelser, der ikke er tilgængelige.
Det handler om skoler, som enten bliver lukket eller skåret væsentligt ned på, det handler om ældreplejen, og det handler om sådan noget helt fuldstændig fundamentalt som akutberedskabet, hvor vi i øvrigt også sammen med SF ad flere omgange har måttet kæmpe for, at der skulle være akutberedskab også i yderområderne.
Tænk sig, at vi havde en overgang, hvor man ikke måtte få hjertestop tirsdag og torsdag ude i nogle af yderdistrikterne, for så kunne ambulancen ikke lige komme frem – så det skulle man bare lige have inden for normal åbningstid.
Altså, det går bare ikke.
Mona Juul (KF), 2025-10-09:
Tak for spørgsmålet, og selv tak for samarbejdet, fru Pernille Vermund.
Jeg tror bare, at vi skal tage det sådan, at måske mangler Socialdemokratiet lidt nogle venner fra den røde side også; der bliver åbenbart ikke stillet nogen gode spørgsmål der, men pyt med det.
Det her er jo et godt spørgsmål, hvis der er nogen, der skulle være i tvivl, for vi skal da have fjernet elafgiften permanent.
Det giver da ingen mening, at vi kun har fjernelse af den i kort tid.
Hvordan skal f.eks. virksomhederne agere ud fra det?
Det er jo bare en afgiftslettelse, som kommer alle danskere til gode.
Man kan næsten ikke finde nogen greb, der er så afgørende for, at alle i bedre og højere grad kan komme ned i supermarkedet og købe lige præcis det, de har lyst til.
Mette Abildgaard (KF), 2025-10-09:
Tak for en rigtig god tale.
Da jeg var i Grønland i september, noterede jeg ved flere forskellige besøg, både i kredsretten, i anstalten og hos politiet, både i Ilulissat og i Nuuk, at der var en stigende bekymring i forhold til hårde stoffer.
Der har været et velkendt problem i forhold til Hash, men det var de hårde stoffer, der begyndte at gøre deres indtog, og det oplevede man havde ret store konsekvenser.
Man så mere voldsom kriminalitet i kredsretten, som man tog som et udtryk for, at meget af det desværre også blev begået under kraftig påvirkning.
Jeg ved jo, at man har meget strenge straffe på det her område i Grønland, og det er der jo al mulig god grund til at have, men jeg er lidt nysgerrig på, hvordan vi fra dansk side i højere grad kan understøtte forebyggelsen i forhold til at forhindre, at det her kommer ind, at det bliver distribueret osv.
Jeg ved jo også, at der er en bekymring i forhold til nye lufthavne, der åbner, altså hvilke konsekvenser det kan have i forhold til tilgangen af de her stoffer.
Så jeg er oprigtigt nysgerrig på, hvordan vi også med det danske ansvar, vi har på det område i Grønland, kan være med til at gøre en bedre indsats.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Tak til ordføreren for spørgsmålet, og også tak for det gode samarbejde.
Allerførst oplever vi to ting.
Den ene er, at der er bandekriminalitet, som også kommer til Grønland, og som er en relativt ny ting, og det er også der, hvor nogle af de hårde stoffer kommer ind.
Noget af det, vi drøfter lokalt, er, at vi sådan set ønsker at få øget den maksimale straf fra 10 til 16 år.
Så det er noget af det, Grønland og Danmark lige nu samarbejder om at få gjort.
Men det er jo ikke gjort med det.
Det kan godt være, at det afskrækker, men det forebygger ikke nødvendigvis.
Samtidig er der også en forråelse, vil jeg sige, af den sociale situation for dem, der er allerallermest udsatte, altså det mindretal af dem, der er udsatte.
Og det er der, hvor vi ser, at meget af den kriminalitet, der foregår, er hårdere end det, den var generationen før.
Derfor tror jeg, at der på socialområdet i det grønlandske samfund er sindssyg meget, man godt kan gøre.
Men der er også noget omkring scannere i lufthavne, noget omkring hårde stoffer, der kommer f.eks. via søvejen til Grønland, som vi kan gøre meget mere af i fællesskab.
Mette Abildgaard (KF), 2025-10-09:
Tak for det svar.
Nogle af de steder, som jeg nævnte vi besøgte, pegede også på en anden problemstilling, men relateret til det her, nemlig behovet for, at der bliver uddannet jurister på universitetet i Nuuk.
Vi besøgte også universitetet, og der fandt jeg ud af, hvilket jeg ikke var klar over, at for de jurister, der nu bliver uddannet, gælder det, at de er på en form for forsøgsordning, som ikke umiddelbart står til at have finansiering til at fortsætte.
Men det var bare meget bemærkelsesværdigt, at alle de steder, vi besøgte – det var også i forhold til den statslige administration osv. – blev behovet for de her jurister understreget.
Har ordføreren en forventning om, at man vil forlænge det her forsøg for fortsat at kunne uddanne jurister i Nuuk?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak.
Det har jeg en meget klar forventning om.
Alle, jeg taler med, er rigtig glade for, at man kan tage en kandidatuddannelse i jura i Grønland i dag.
Der er ca. 15 pladser pr. år, og de bliver bare suget ind i systemet meget, meget hurtigt.
Det, vi politisk ønsker, og det, vi har været med til at sætte skub på i forhold til at sikre flere grønlandske jurister i Grønland, er sådan set også i forhold til professionalisering, altså det, man kalder equality of arms, og det betyder, at både anklager, forsvarer og kredsdommer på sigt bør have en juridisk baggrund.
Samtidig ved jeg også, at der er rigtig mange i selvstyret, der efterlyser flere jurister.
Så behovet er stort.
Rosa Lund (EL), 2025-10-09:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg vil også gerne starte med at ønske tillykke med Tingprisen og lægge mig i slipstrømmen af mine kollegaer og sige, at det er ekstremt velfortjent.
Jeg vil gerne spørge ordføreren ind til politiet i Grønland.
Men jeg har en bekymring, som er den samme bekymring, som jeg har i forhold til Danmark, nemlig: Hvor skal betjentene komme fra?
De kommer jo ikke af, at vi skriver på et stykke papir, at vi ønsker os flere betjente.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad vi kan gøre, også fra dansk side, for at sikre flere politibetjente i Grønland.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak, og også tak for det gode samarbejde, og tak for de flotte ord.
Jeg synes, vi skal blive ved med at blive så konkrete og have den der næsten daglige dialog.
Det tror jeg er rigtig, rigtig vigtigt i forhold til at skabe en forståelse for, hvad det er, der rører sig.
Det, der har været vigtigt for mig, har været at være lidt oftere i Grønland, men måske på lidt kortere ture.
Og jeg vil sige, at måske er Nuuk Lufthavn lidt bedre end det ry, som den har, for det kan godt lykkes at komme rigtig meget frem og tilbage.
Men vi skal have fjernet de der sten på vejen i forhold til at sætte gang i noget turismeudvikling i Grønland – helt sikkert.
Rosa Lund (EL), 2025-10-09:
Det har jo været en stor efterspørgsel hos de grønlandske politibetjente i rigtig mange år, så det tror jeg også ville gøre en kæmpe forskel i forhold til fastholdelse, men egentlig også i forhold til rekruttering – hvis man kan se, at man går ind i et job, hvor der faktisk er løn for det arbejde, man laver.
Jeg synes, ordføreren har nogle ekstremt spændende tanker om politiuddannelsen i Grønland og muligheder for at tage den decentralt.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak.
Altså, vi ser heldigvis mange af vores ønsker afspejlet i regeringens initiativer inden for de her 850 mio. kr., som jo også er et betydeligt løft af justitsområdet.
Så det er jeg rigtig, rigtig glad for.
Jeg kunne godt tænke mig, at der var et nordatlanttillæg ligesom for de danske betjente, der kommer til Grønland og får et særligt tillæg – det er faktisk lukrativt for dem at komme til Grønland.
Men de er også sindssygt dygtige og sindssygt vigtige i forhold til at fastholde retssikkerheden i det grønlandske samfund.
Så er der Kangaatsiaq, som et af de få bosteder i Grønland, hvor der ikke er en politistation.
Det er nogle af de ting, som vi stadig væk mener udestår.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Tak til ordføreren for en som altid god tale.
Jeg tror godt, jeg tør sige, fordi jeg har været et par år herinde, at jeg ikke mindes nogen grønlandske mf'er, der har formået at få større indflydelse ud af sit mandat, end fru Aaja Chemnitz.
Det kan Grønland godt være tilfreds med.
For nogle af os er det også lidt småirriterende, fordi vi jo ikke altid er enige.
Men sådan er politik, og desto større glæde er det at have så god en kollega.
Jeg plejer jo ellers at tale erhvervspolitik med fru Aaja Chemnitz og om, hvordan vi skal investere i mere erhvervsliv i Grønland, men i dag kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge fru Aaja Chemnitz, hvordan hun synes det går med de grønlændere, der bor i Danmark.
Der er lige dannet en ny forening, og det er et område, som vi har fået dækket ind i vores antiracismepakke, men jeg synes stadig væk, der mangler meget, for at vi får gjort nok, både for de unge grønlændere, der kommer til Danmark for at læse og studere, også på efterskoler og gymnasier, men også for dem, som bare er her og bor her.
Burde vi ikke gøre mere på det område?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Hvert år er der ca. 2.000 grønlændere, der flytter fra Grønland til Danmark.
Det kan være studerende, det kan være efterskoleelever, og det kan også være folk, der simpelt hen vælger at flytte hertil.
25 pct. af Grønlands befolkning bor i Danmark i dag, og i 2050 bliver det omkring 45 pct., og det er jo nogle ret voldsomme tal, som jeg synes er vigtige at være opmærksom på.
Det er jo både en urbanisering, vi ser hjemme i det grønlandske samfund, men vi har sådan set et ret klart flyttemønster, som jeg synes vi skal være opmærksomme på og også turde diskutere.
Det er en af de der delikate diskussioner, som bare er dybt nødvendig at forholde sig til som politiker.
Samtidig er det også en tredjedel af de grønlandske unge, der kommer på efterskole.
Altså, det er da også et ret tankevækkende tal.
Kunne vi gøre noget dér helt specifikt?
Så er der foreningen Uagut, som IA også bakker op omkring, og som netop skal repræsentere grønlændere i Danmark.
Martin Lidegaard (RV), 2025-10-09:
Tak for de tal; de er jo dybt tankevækkende.
Så vil jeg ikke spørge til antallet af grønlændere, der flytter til Danmark.
Men jeg synes jo, det er en kæmpe forspildt chance, at vi ikke gør mere for de mange tusind unge grønlændere, der kommer til Danmark, og at vi ikke i højere grad sikrer, at de får et godt ophold og kommer hjem med noget godt i bagagen efter at have været her et år eller to.
Vi har talt om det før, og jeg synes, det er nogle af de lavthængende frugter, vi skal til at tage fat i.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak for ordene, og også tak for samarbejdet.
Jeg tror, vi skal dele det lidt op i rekruttering og fastholdelse.
Jeg tror, at rekrutteringssiden måske er der, vi har nogle af de største udfordringer, men hvor det er sindssygt vigtigt, at vi måske også nytænker.
Jeg kunne godt tænke mig, at man kunne snakke om en decentral politiuddannelse.
Kunne man i forhold til dem, der allerede i dag er kommunefogeder og reservebetjente, sikre, at en del af uddannelsen foregik derude, hvor de bor sammen med deres familier, og at noget af det foregik centralt, og på den måde sikre, at der måske var flere, der havde lyst til at være med?
Kunne man lave den her beredskabsuddannelse, som man også snakker lidt om, og kunne arktisk basisuddannelse måske også tænkes lidt mere ind, i forhold til at de kunne komme over til politiet, som vi jo allerede har sikret?
I forhold til fastholdelse ser vi, at der er rigtig mange dygtige grønlandske politibetjente, som går over i erhvervslivet i Grønland og får rigtig, rigtig gode jobs.
Derfor tror jeg, at det bliver rigtig vigtigt, at vi sikrer nogle bedre arbejdsvilkår.
Det har vi til dels været med til, og vi kommer også til at sikre det med de her 850 mio. kr.
Men det gælder også særlig deres lønvilkår, så de permanente lønløft, som vi arbejder på, skal på plads.
Mange tak.
Vi har valgt at prioritere det, vi kalder de tre f'er, som er finansloven, forsvaret og forsoning.
Under dem ligger der selvfølgelig en hel masse andre ting.
Men det er helt rigtigt, hvad spørgeren er inde på; vi kigger både på makroplan, på en arktisk investeringsfond, og vi kigger også på mikroplan i forhold til Vestnordenfonden f.eks., som i virkeligheden er hjælp til selvhjælp, altså i forhold til hvordan man kan være med til at understøtte nogle af de fonde, som rent faktisk er ude at tjene nogle penge sammen med nogle lokale iværksættere, som så kommer tilbage til fonden og er med til at hjælpe nogle andre.
Det er noget af det, vi gerne vil gøre meget mere af.
Et andet område, som jeg savner et fokus på, er kultur.
Vi har en kulturfond, som IA selv har været med til at sætte i gang.
Der er 1 mio. kr. afsat.
Pengene udløber lige om lidt, men der er en søgning på 13 mio. kr. i forhold til den ene million.
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Tak for det.
Og også herfra en stor tak til ordføreren for talen, som var både oplysende og opbyggelig.
Der var en tidligere ordfører, der lige sagde tillykke med Tingprisen, og det vil jeg også gerne gøre; det er det helt rette sted, at den er faldet.
Jeg bemærkede også, at en del af argumentationen var, at ordføreren var den politiker i rigsfællesskabet, der havde talt med mest autoritet uden at forsøge at score billige point i hverken den ene eller den anden ende af rigsfællesskabet.
Det må man sige er en ros, der både er berettiget, men jo også ret flot.
Vi står i en alvorlig sikkerhedsmæssig situation i Europa.
I Danmark har vi også mærket, hvordan den sikkerhedsmæssige og geopolitiske virkeligheden har forandret sig, med droneoverflyvninger, men det er jo også noget, der kan mærkes i Grønland – både med besøg af tysk forsvarsminister i Nuuk og med flere krigsskibe i fjordene.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak for de flotte ord – og også tak for spørgsmålet, som jeg synes er superrelevant.
Jeg vil sige, at der jo på den ene side er den samfundsmæssige reaktion på det, at man bliver truet.
Jeg oplever, at der er rigtig mange, som både oplever en vrede og en frustration, men også en afmagt, i forhold til at Trump f.eks. truede med at annektere vores land.
Og mange af os har også, tror jeg, når vi er gået i seng om aftenen, tænkt: Hvad er det, vi står op til i morgen?
Altså, er der en masse amerikanske soldater, som vi på en eller anden måde skal forholde os til?
Så er der den opgave, vi har politisk, og der tror jeg i høj grad, det handler om, at vi skal blive ved med at gøre meget af det, vi gør lige nu, som også lidt er at købe os noget tid og have mere fokus på et bredere beredskab samfundsmæssigt i Grønland.
Altså, kapper du et søkabel over, vil det betyde, at vi ikke har noget internet i 6-9 måneder.
Men jeg tror, at det her snit, hvor man samarbejder med Danmark og Europa er rigtig sundt.
Jeg synes, det er godt, at både Tyskland og Frankrig viser en interesse i forhold til at beskytte Grønland.
Signe Munk (SF), 2025-10-09:
Tak for svaret.
Det er jo vigtig og relevant viden for os her i Folketinget at have.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren vil udfolde mere, hvordan Danmark kan understøtte det grønlandske samfund bedst muligt i den her situation.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak.
Der er jo faktisk forhandlinger lige nu om Arktis, og derfor er der nogle af tingene, der bliver bragt i spil.
Arktisk Basisuddannelse, som er den eneste succes, vil jeg sige, på nuværende tidspunkt på forsvarsområdet i Grønland, er IA's gamle idé, og det er noget, vi skal folde lidt mere ud.
Jeg tror, det bliver rigtig vigtigt, at vi har meget mere fokus på søkabel, meget mere fokus på vejen mellem Sisimiut og Kangerlussuaq, for Kangerlussuaq er ligesom en logistisk hub for forsvaret, kan man sige, i det grønlandske samfund.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-10-09:
Tak for det svar.
Lige nøjagtig det med turisme var vi jo selv inde på, da vi var i Sisimiut, hvor vi rendte ind i nogle meget, meget kompetente mennesker, der kunne fortælle en hel del om turisme.
Da vi var på vores tur rundt ud ad Arctic Circle Trail med ATV, stødte vi jo på to canadiere, som var på gåtur, og som vi rent faktisk mødte i Nuuk og i lufthavnen et par dage efter, og de fortalte lige nøjagtig om det her med turisme.
Så jeg kan godt se, der er kæmpe udfordringer omkring hoteller og det ene og det andet.
Her til sidst vil jeg bare bede ordføreren om også at sige stor tak til ordførerens personale oppe på gangen, for døren er altid åben, for at man kan stikke hovedet ind, hvis man har et eller andet.
Så tusind tak for venligheden deroppe.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak for ordene, for de gode ord fra ordføreren.
Jeg tænker, at der er rigtig mange opgaver i Grønland, og hvis jeg skal prøve at blive superkonkret, så kunne jeg i de stille stunder godt tænke mig, at der sad en hovedforhandler i Grønland, som var knalddygtig til at forhandle med Danmark.
Og jeg kunne godt tænke mig, at der omvendt i Statsministeriet sad nogle, der var enormt dygtige til at forstå Grønland og måske ikke var så kluntede i måden at håndtere nogle af tingene på.
Jeg plejer sådan at sige, at Grønland venter på Danmark og Danmark venter på Grønland, og imens sker der ikke rigtig noget.
Det er egentlig fra det udgangspunkt og de 10 år i Folketinget, at jeg tænker, at begge parter har noget, vi er nødt til at blive bedre til.
Vi har også en tid efter Trump, kan man sige, hvor Trump måske har fokus på alle mulige andre ting, og der skal vi på en eller anden måde selv tage opgaven på os, frem for at det er en person udefra, der skal komme og sige, at der er et eller andet galt i rigsfællesskabet, der ikke helt hænger sammen.
Men jeg vil sige, at det handler om mere ligeværd, og det handler rigtig meget om at skabe noget mere erhvervsudvikling i det grønlandske samfund.
Alex Vanopslagh (LA), 2025-10-09:
Jamen gerne, og jeg har også personligt den holdning, at hvis Danmark løfter et større medansvar for at investere i erhvervsudviklingen i Grønland, så vil det være fornuftigt – ikke bare som en blankocheck, men som en investering i at styrke det grønlandske samfund.
Og tak for svaret.
Altså, er vi ved at nå et sted, hvor vi kan sige, at der er en klar tendens til, at der er en øget forståelse mellem Grønland og Danmark?
Eller står det stadig væk lidt i stampe?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-10-09:
Mange tak.
Det har altid undret mig, at man ikke også fra dansk side har snakket mere om erhvervsudvikling i Grønland, for det må jo sådan set også være i dansk interesse, at Grønlands økonomi bliver bedre.
Og i stedet for, at man bare snakker om det og måske kritiserer, synes jeg, det er vigtigt, at man gør, hvad man kan, for netop at sikre noget hjælp til selvhjælp, kan man sige, ikke?
Noget af det, som jeg vil sige generelt i forhold til de 10 år, jeg har siddet i Folketinget, er, at jeg faktisk synes, at det har været en opadgående kurve, i hvert fald set fra min stol, altså at der er en større forståelse, at der er en større velvilje, og at der er en større sådan opmærksomhed på Grønland.
Men jeg tror også, det er sindssygt vigtigt, at vi på en eller anden måde ikke bare ender ud i et eller andet, hvor opmærksomheden bare lige pludselig forsvinder, når den internationale opmærksomhed også forsvinder.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-10-09:
Tusind tak.
Jeg vil godt bakke min kollega ordfører hr. Kim Aas op omkring lykønskningen med din pris for nylig.
Den er meget velfortjent.
Det er altid rart at kunne vende ting med ordføreren.
Men der er et lille spørgsmål, til efter jeres nye regering er sat og den er kommet godt i gang.
Kan ordføreren ikke prøve at sætte et par ord på minedrift og udvikling af jeres erhvervspolitik deroppe?
For jeg ved, ordføreren og jeg tidligere har talt om de ressourcer, der vil komme ud af det, og der skal til for at få et rigt udbytte ud af det.
Vil ordføreren ikke sætte ord på det?