Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Tak for det.
Da den daværende SRSF-regering sammen med Venstre og Det Konservative Folkeparti ændrede offentlighedsloven til mørk ukendelighed, var vi i Liberal Alliance indædt imod det.
Da vi indtrådte i VLAK-regeringen, lå det os mildest talt på sinde at få indskrevet en ambition i regeringsgrundlaget om at lempe i ministerbetjeningsreglen, og det lykkedes.
Det er baggrunden for, at der har været temmelig langstrakte forhandlinger i regi af forligskredsen – med netop det for øje at åbne op og give pressen bedre adgang til at følge med i og dermed berette om, hvad der foregår i magtkorridorerne her på Slotsholmen.
Derfor er vi også rigtig ærgerlige over, at det ikke er lykkedes at få enderne til at mødes om et kompromis, som vil øge åbenheden – ikke åbne så meget op, som vi i LA gerne vil, men dog åbne op i forhold til den arv af tykke sorte gardiner, som Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og SF's regering efterlod den kritiske presse og dermed den oplysningssøgende borger med.
Men er Det Radikale Venstre og SF ikke de to partier, som har erklæret sig utilfredse med de tilbud om lempelser, som lå på bordet, og derfor har brudt forliget – altså de samme, som sad i den regering, som byggede muren af lukkethed i 2013?
Jo, det er det, og sådan er der jo så meget.
Det havde da været behjælpeligt, for så havde vi ikke stået, hvor vi gør i dag.
Og så havde vi haft færre sager, hvor måbende journalister modtager side op og side ned af med sort overstregede beretninger om, hvad der foregår eller ikke foregår i de politiske beslutningsprocesser.
Og når det ser ud, som om det går sådan, at vi må erklære forhandlingerne om en lempelse af offentlighedsloven for døde, så går vi igen til valg på at lempe de paragraffer, som er skyld i de alt for mange afslag, som gives på anmodning om aktindsigt.
For indsigt, åbenhed og transparens er en afgørende forudsætning for et stærkt liberalt demokrati.
Mens vi venter på flertallet, kunne man sige, arbejder vi i LA i det daglige for at åbne mere op og give større indsigt for pressen.
Senest har økonomi- og indenrigsminister Simon Emil Ammitzbøll-Bille ændret i en bekendtgørelse og indlemmet fire statslige selskaber under offentlighedsloven, som indtil nu har været fritaget.
Det drejer sig f.eks. om it-selskabet KOMBIT, som altså fremover vil skulle lægge dokumenter frem for offentligheden, hvis de bliver bedt om det.
Reaktionen kom prompte.
KL's formand og borgmester i Aarhus Kommune, Jacob Bundsgaard, kalder det uhørt og er bekymret for, at det vil gøre it-systemer dyrere.
Uden at gå ind i substansen i den påstand vil jeg egentlig her bare dvæle lidt ved principperne, for offentlighed i forvaltningen handler faktisk om principper, om forudsætningen for den gode, åbne demokratiske samtale.
Jeg synes ærlig talt, det er lidt vildt at argumentere imod det med et sølle argument om bundlinje.
Demokrati er besværligt, men at gøre de byggesten, som det oplyste, åbne demokratiske samfund bygger på, til et spørgsmål om penge er simpelt hen for langt ude.
Jeg håber ærlig talt, at tilhængerne af lukketheden kan svinge sig op til noget lidt bedre end det, og ellers er det jo godt at få lige præcis det ja ud i det åbne.
I Liberal Alliance fortsætter vi kampen for mere åbenhed.
Vi støtter det af fru Trine Bramsen oplæste forslag til vedtagelse.
Og jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Naser Khader, og sige, at de gør det samme.