runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Vi har su-lån, jamen det kunne en bank også tilbyde.
Vi har Vækstfonden, som giver lån til virksomheder, og Eksportkreditfonden.
Der er også banker, der synes, det er ret irriterende, at der findes de her offentlige tilbud, og der sagde hr. Torsten Schack Pedersen, at det er, fordi der her er en markedsfejl.
Men når vi nu står med kommuner, som ikke kan komme fri af hvidvaskbankerne, er det så ikke også et eksempel på en markedsfejl og netop et sted, hvor vi så som politikere bør træffe den her type af beslutninger?
Selvfølgelig skal der være en armslængde.
Altså, det er ikke, fordi jeg foreslår, at Pelle Dragsted skal være bankdirektør, det har jeg slet ikke kompetencerne til.
Vi snakker selvfølgelig om en fuldstændig professionel bankdrift, men som er lovreguleret.
Martin Lidegaard (RV), 2019-04-25:
Jeg vil nok mene, at hvis kommuner har et ønske om at skifte til en anden bank, har de også muligheden i dag, og de vil have en ganske bred vifte af institutter at vælge imellem.
Ulla Sandbæk (ALT), 2019-04-25:
Mange tak.
Vores ordfører på området er her desværre ikke i dag
, så derfor vil jeg på hans vegne overtage behandlingen af forslaget.
Vi mener, at borgere i Danmark bør have mulighed for at fravælge de private banker.
Det er vigtigt, at vi sammen tager kontrollen tilbage, så der etableres et mere sikkert og gennemsigtigt pengesystem i Danmark.
Alle borgere skal have den tryghed at vide, at deres penge forvaltes på den mest hensigtsmæssige måde.
I Alternativet har vi bl.a. som led heri foreslået, at der indføres et e-kronesystem i regi af Nationalbanken.
Her skal borgere have mulighed for at indsætte deres penge uafhængigt af de private banker.
Herudover har vi foreslået, at den finansielle sektor og banksektoren splittes op.
Vi er nødt til at sørge for, at den enkelte husholdnings og den enkelte erhvervsvirksomheds penge sikres.
Vi ønsker at skabe større stabilitet i banksystemet.
Derfor støtter vi forslaget om at nedsætte en ekspertgruppe om dette emne, så vi siger tak for et godt forslag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-25:
Tak til Enhedslisten for at rejse den her diskussion og foreslå at nedsætte en ekspertgruppe til at kigge på en model for en offentligt drevet bank.
Det er også noget, som SF foreslog i 2009, da finanskrisen rasede.
Dengang var Socialdemokratiet positivt stemt over for ideen.
Og som vi også har hørt i løbet af debatten, er det jo ikke en fuldstændig ny tanke hverken i Danmark eller i Europa.
Vi har jo haft Girobanken, som egentlig på mange måder fungerede rigtig godt, men så blev den langsomt indlemmet i Danske Bank.
Og jeg synes, at det måske siger lidt om den her evige diskussion om, at det offentlige ikke kan drive bank, men at de private er rigtig dygtige til det.
Så er det her med, om vi egentlig har statslige banker, også blevet nævnt.
Har vi offentlige banker i Danmark?
Og for godt 1 år siden stillede jeg det spørgsmål til den daværende erhvervsminister, Brian Mikkelsen, fordi han altid sagde, at vi i SF jo bare gerne ville have en statsbank.
Så stillede jeg det spørgsmål om, hvor mange statsbanker vi så havde, hvis forudsætningen var, at man yder lån til virksomheder, ikkeoffentlige organisationer osv.
Der var svaret, at man ikke anerkendte præmissen, for der var ikke nogen statsbanker, men hvis man skulle tælle op, hvor mange der ydede de her lån, var der 25, hvoraf 10 var under afvikling.
Så hører vi fra hr. Torsten Schack Pedersen, at det jo er en særordning, fordi det er en måde til at rette en markedsfejl.
Men så kan man spørge, om vi ikke også har en anden markedsfejl i dag, når vi har Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens rapport fra 2017, som udtrykker en harmdirrende kritik af den manglende konkurrence, der er på vores realkreditmarked, hvor kun fire aktører står for realkreditudlån.
Og det bliver gentaget mange gange i den her rapport, at der er fravær af konkurrence, og at det betyder højere priser og dårligere produkter, at det er sværere at stemme med fødderne osv.
Så har vi faktisk også en helt særlig ordning i vores egen Nationalbank.
De ansatte har en konto i Nationalbanken, og de kan låne 100.000 kr. uden sikkerhed, og de kan låne yderligere 0,5 mio. kr. til 1 pct. over diskontoen, hvilket i dag så er 1 pct. i alt.
Det synes jeg er lidt sjovt.
Det er også relevant, men når vi har en grundlæggende infrastruktur i vores land, nemlig i forhold til at man skal have en nemkonto – man kan ikke fravælge det – burde der også være mulighed for dette.
Vi synes fra SF's side, at det kunne være spændende at se, hvad en ekspertgruppe kunne komme med af forslag.
Så vi støtter Enhedslistens forslag om at nedsætte en ekspertgruppe.
Anders Johansson (KF), 2019-04-25:
Mange tak.
Det her er et beslutningsforslag fra Enhedslisten, som går ud på, at man skal nedsætte en ekspertgruppe, der med inspiration fra andre europæiske lande skal komme med forslag og modeller til at etablere en landsdækkende offentlig bank, og jeg kan i hvert fald ret hurtigt slå fast, at det ikke er noget, Det Konservative Folkeparti kan bakke op om, og det er nok heller ikke nogen overraskelse.
Vi mener ikke, at det er hensigtsmæssigt, at staten skal involvere sig i bankdrift, ligesom vi jo heller ikke generelt mener, at det offentlige skal drive virksomhed der, hvor der er et fungerende privat marked.
Der har så været nogle sager om hvidvask i finanssektoren, og det er selvfølgelig uacceptabelt, og det er jo også derfor, at vi herinde ad flere omgange har strammet lovgivningen – i øvrigt i ret brede aftaler – og vi har skærpet straffene, sådan at man bliver ramt med den store hammer, hvis man forbryder sig mod reglerne.
Derudover er der også blevet indført en masse nye regulering siden finanskrisen, både på nationalt og internationalt niveau.
Så grundlæggende har vi i Danmark faktisk en stærk finanssektor, som er velkapitaliseret og meget velreguleret, og det er jo bl.a. også med til at sikre, at vi har lave renteniveauer og lave transaktionsomkostninger, og igen bliver det jo så til gavn for danskerne – for borgerne og for virksomhederne – når de har behov for at finansiere sig.
Det er vores overbevisning, at en offentligt drevet bank ikke skal konkurrere med det nuværende system og dermed også risikere at skabe en finansiel uro på det danske marked, som grundlæggende er stærkt, så vi kan selvfølgelig ikke støtte beslutningsforslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Nogle af de undersøgelser, der er lavet af offentlig deltagelse i finanssektoren, bl.a. fra Verdensbankens side, viser, at en af fordelene – særligt for erhvervslivet – ved tilstedeværelsen af offentlige banktilbud er, at de offentlige banktilbud er mere kontracykliske.
Det så vi også ved finanskrisen.
Der blev lånt utrolig meget ud, også for meget, lige op til krisen.
Da krisen så ramte, fik mange små erhvervsvirksomheder lukket deres kassekredit; jeg har selv venner, som prompte fik lukket deres kassekredit og måtte lukke virksomheden.
En af de ting, som økonomer i Verdensbanken og andre steder har peget på, er, at det offentlige banktilbud typisk har en mere kontracyklisk udlånspolitik, hvor man ikke bevæger sig, om man så må sige, med konjunkturerne, men i højere grad mod konjunkturerne.
Og det er jo absolut noget, der ville være til fordel for ikke mindst små erhvervsdrivende.
Kan ordføreren se en fordel ved det?
Anders Johansson (KF), 2019-04-25:
Både ja og nej, for selvfølgelig skal man være påpasselig med at udlåne i en situation, hvor der er en konjunktur, som er for nedadgående.
Altså, det kan faktisk være det, der gør, at man risikerer at forgælde sig unødigt og for meget i en situation, hvor konjunkturen går den gale vej.
Men vi har jo også ordninger – og det har været med i debatten her i dag – som jo faktisk understøtter nogle af de ting, som hr. Pelle Dragsted nævner, altså netop sådan noget som Eksportkreditfonden, som kan gå med ind at stille en garanti i samarbejde med en bank og dermed jo også sikrer noget finansiering.
Det er sådan set nogle ganske udmærkede ordninger, vi har dér, som vi også bakker op om fra konservativ side.
Så der er nogle fordele ved nogle af de ting, vi har gjort, men det er nogle af de steder, hvor vi siger, at der kan være behov for at hjælpe noget, f.eks. dansk eksport, i forhold til Eksportkreditfonden osv.
Men grundlæggende må jeg sige, at det er min overbevisning, at det private marked, de private banker er bedst til at lave den kreditvurdering, som er nødvendig i forhold til udlån til både private og virksomheder.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-04-25:
Men nu sker der jo det, at fru Lisbeth Bech Poulsen blander finanskrisen sammen med hvidvask.
For det er helt klart, at hvidvask har kostet en masse penge.
Nu er det primært aktionærerne, der har betalt for det, men det har da kostet samfundet penge – det er der slet ingen tvivl om.
Men det vil en statsbank jo ikke være nogen garant imod.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-04-25:
Tak for det.
Som andre allerede har redegjort for, drejer forslaget sig om, at Enhedslisten ønsker, at der skal nedsættes en arbejdsgruppe, hvis formål er at komme med forslag til, hvordan en offentligt drevet bank kan etableres i Danmark.
Det kan vi ikke støtte fra Venstres side.
Og det er nok ikke verdens største overraskelse, at vi ikke mener, at det offentlige skal eje og drive banker.
Vi synes grundlæggende ikke, at staten skal gå ind på et velfungerende privat marked og skabe konkurrence med skatteydernes penge i ryggen.
Lad mig så i den sammenhæng foregribe et spørgsmål fra hr. Pelle Dragsted – om det er 17 eller et andet antal – om eksempelvis Vækstfonden, Eksportkreditfonden og alt mulig andet, som jo er områder, hvor vi har sagt, at dér er der ikke et velfungerende privat marked.
Og der har vi så valgt at etablere nogle ordninger, fordi der ikke er et velfungerende privat marked; altså, der er en markedsfejl, og så går det offentlige ind og afhjælper den.
Men det er der altså ikke, når det gælder almindelige bankforretninger.
Og jeg synes måske heller ikke, at skatteborgerne skal yde risikovillig kapital til grundlæggende kommerciel virksomhed.
Hvis en bank går ned i dag, er det aktionærerne, der taber pengene; hvis det var en statsbank, ville det så være skatteborgerne, der tabte pengene.
Jeg behøver ikke at sige mere og andet, end at vi principielt er modstandere af, at det offentlige skal drive kommerciel bankvirksomhed, og derfor støtter vi ikke forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Det er jo lidt interessant, at vi har partier, som normalt i meget høj grad slår sig op på borgernes ret til et frit valg.
Man har f.eks. aldrig noget som helst problem med, hvis der hersker nogle problemer i den offentlige sektor det ene eller det andet sted, at løsningen så er, at borgerne skal kunne vælge et privat alternativ.
Nu har vi haft en privat finanssektor, som de sidste 10-15 år gang på gang har svigtet borgerne og samfundet; som har været engageret i uhyggelige, amoralske og kriminelle handlinger; som har takket for bankpakkerne ved at hæve gebyrerne med mere end 50 pct.
Men her vil man altså ikke give borgerne et frit valg til at kunne vælge et offentligt tilbud.
Hvis det offentlige ikke gør det godt, så skal borgerne have frit valg til det private.
Hvis det private ikke gør det godt, må borgerne ikke få frit valg til et offentligt bankalternativ.
Hvordan hænger det sammen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-04-25:
Jo, det hænger umanerlig godt sammen.
For problemet er, hvis borgeren ikke har det frie valg, når det gælder en offentlig ydelse, at det offentlige har monopol.
Hvis det offentlige monopol ikke leverer godt nok, ikke sørger for, at borgerne får den service og den betjening, de har krav på, så har borgerne ikke et alternativt sted at gå hen, hvis ikke det var for det frie valg.
Men der er altså over 60 pengeinstitutter i Danmark, så hvis man er utilfreds med sit pengeinstitut, findes der alternativer.
Og så ser jeg ikke nogen grund til, at vi også skal etablere et offentligt alternativ for skatteborgernes penge som risikovillig kapital, når der altså er et velfungerende privat marked.
Så der er i min optik voldsomt stor forskel på, om man har en valgfrihed blandt 60 aktører, eller om man er låst i et offentligt monopol, så det bare er ærgerligt, hvis man bliver klemt som borger, for man har ikke noget alternativ.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Jamen der er jo den udfordring, at de store aktører blandt de 60 er kendetegnet ved samme egenskab, nemlig at de har nogle aktionærer, som forventer en forrentning på 10-12 pct. om året.
Vi har set udbetalinger af udbytte på, så vidt jeg husker, over 20 mia. kr. sidste år.
Alene for Danske Bank var det, så vidt jeg husker, 20 mia. kr., hvis man tæller aktietilbagekøbsprogrammer med.
De penge kommer jo et sted fra, og det er nede fra borgernes lommer.
Det er åbenlyst; det er jo der, pengene kommer fra.
Et offentligt banktilbud, som skulle hvile i sig selv, som kun skulle tjene sin egen virksomhed ind, ville selvfølgelig give borgerne en mulighed for at sige: Vi har egentlig ikke lyst til, at aktionærer skal hive 20 mia. kr. op af lommerne på os om året i form af gebyrer og rentespænd.
Det er jo en anden form for tilbud, som man ville give borgerne frit valg til – ligesom borgere i Sverige, Tyskland og Frankrig og mange andre europæiske lande har det frie valg.
Hvorfor er det, at Venstre ikke vil give borgerne det frie valg i Danmark?
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-04-25:
Det vil vi ikke, fordi der blandt de over 60 forskellige pengeinstitutter, der er i Danmark, også findes andelskasser, og der findes sparekasser, hvor det er garanternes indskudskapital, der udgør egenkapitalen, og hvor man på repræsentantskabsmøder og andet aftaler, hvad ambitionen for det her pengeinstitut er i forhold til indtjening, afkast og alt muligt andet.
Derfor mener jeg, at man som borger har et frit valg, og jeg kan ikke se, at staten skal drive kommerciel virksomhed på et velfungerende privat marked.
Det synes jeg principielt set er forkert.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-04-25:
Tak for det.
Ja, det havde jeg jo lige glemt.
Den arbejder vi for skal blive mindre og ikke større.
En anden ting er, at staten ikke skal drive virksomhed og med skattekroner i ryggen udkonkurrere private virksomheder.
Hvis der etableres en statsbank, vil eventuelle tab jo skulle dækkes af skatteyderne i stedet for af aktionærerne.
Det synes vi også er en dårlig idé.
Og så skal der afsættes ressourcer til opbygning af kompetencer i det offentlige, som ikke er til stede i dag, og de ressourcer vil jeg da hellere bruge på velfærd og skattelettelser.
I forslaget argumenteres der med, at bankerne har høje gebyrer.
Hertil er der mange ting at sige.
Det kan godt være, at der er nogle banker, der har for høje gebyrer, og så er det kundernes opgave at gå ud og shoppe på markedet, gå ud og sammenligne priserne for de enkelte banker.
Netop fordi man har et frit valg, og fordi der er så mange banker at vælge imellem, bør man som kunde gå ud og se, hvor det er billigst henne, hvor de laveste gebyrer er, og så vælge den bank med de laveste gebyrer.
Hvis en offentlig bank blev etableret, ville den jo også være nødt til at tage nogle gebyrer, og der er ikke meget, der taler for, at det offentlige skulle kunne drive en bank billigere eller bedre end det private.
Der er i hvert fald ikke ret mange eksempler på, at det offentlige er billigere og bedre end private alternativer.
Derudover skal de stigende gebyrer måske også ses i sammenhæng med de meget faldende renter, hvor der jo på mange områder er minusrenter.
Desuden har vi herinde fra Folketingets og regeringens side stillet meget store krav til bankers soliditet.
Men der er næppe en branche i Danmark, der er så offentligt kontrolleret, som netop banksektoren er.
For Liberal Alliance er det generelt vigtigt, at vi har en sund og en stabil finansiel sektor i Danmark, og vi støtter derfor ikke forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Altså, det, der taler for, at man vil kunne levere en billigere service, er, at der jo ikke er investorer, der har en forventning om en forrentning i det omfang, som f.eks. de store danske banker har.
Det er jo klart, at det er penge, som kunderne sparer, når der ikke skal udbetales store udbytter og tilbagekøbsprogrammer hvert år, som f.eks. til Danske Banks aktionærer.
Det er også den erfaring, vi har på realkreditområdet: Da de foreningsejede og statslige realkreditfonde blev overtaget af aktieselskaber, så steg priserne.
Så det mener jeg er ret entydigt.
Liberal Alliance går meget ind for det her med borgernes frihed – siger man i hvert fald.
I de lande, hvor der er et offentligt banktilbud, f.eks. i Tyskland – lad os tage Tyskland som eksempel – vælger flertallet af borgerne faktisk netop den bankforbindelse frem for andre bankforbindelser, der findes på det frie marked.
Burde man så ikke, når man går ind for frihed, også give borgerne den mulighed i Danmark for at kunne vælge et trygt, offentligt, ikkespekulativt bankalternativ?
May-Britt Kattrup (LA), 2019-04-25:
Tak for det.
For de private er i den situation, at hvis de ikke kan klare sig godt, hvis de ikke kan levere en god ydelse og den bedste kvalitet, jamen så går de konkurs.
Så de er simpelt hen nødt til at være både bedst og billigst.
Hvis ikke de er det, kan de gå konkurs, hvorimod en offentlig bank kan være ret ligeglad med det, for hvis ikke de kan lave overskud, kræver de bare nogle flere af skatteydernes penge ind, fordi de ikke er i konkurrence, og fordi de ikke kan gå konkurs.
Det er det, der skaber den konkurrence, som giver bedre ydelser og billigere ydelser.
Vi ser jo på næsten alle de områder, hvor de private konkurrerer med det offentlige, at går man ind og kigger på den enkelte ydelse, så er det private billigere end det offentlige.
Så den synes jeg ikke rigtig holder.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Jeg tror, det var den forrige ordfører, der snakkede om fantasi.
Men altså, når ordføreren siger, at de store banker kan gå konkurs, er det jo ren fantasi.
Så er det ren fantasi, det har vi jo set.
Da den største danske bank, Danske Bank – det burde den sådan set ikke have lov til at hedde, men det hedder den – havde rodet sig ud i fuldstændig uansvarlig adfærd op til finanskrisen, hvad var det så, der skete?
Lod vi den gå konkurs?
May-Britt Kattrup (LA), 2019-04-25:
Det er jo absolut ikke fantasi.
Vi har set mange banker gå konkurs, og det er netop de banker, som ikke har gjort det godt nok.
De er gået konkurs.
Danske Bank gik ikke konkurs, og de kostede ikke skatteyderne penge.
Tværtimod var der et enormt overskud til skatteyderne.
Vi stillede en garanti til rådighed, som aldrig blev brugt.
Danske Bank forsøgte faktisk flere gange at indfri deres lån før tid, fordi de var alt for dyre, fordi staten tjente styrtende med penge på det.
Men Danske Bank kunne ikke få lov at indfri deres lån før tid, fordi det var en god forretning for staten.
Så det kostede ikke staten og skatteyderne penge, tværtimod.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-25:
Hvis man ser på, hvad finanskrisen samlet set kostede Danmark og de danske borgere, så har Jesper Rangvid, eksperten, der stod bag Rangvidudvalget, jo klargjort, at alene fra 2009 til 2013 kostede krisen danskerne 400 mia. kr., og har skønnet her for nylig, at der er et varigt velfærdstab på 200 mia. kr. om året.
Så at sige, at det nærmest har været en kæmpe overskudsforretning at have haft en finanskrise, og at alle regninger er blevet betalt af bankerne, synes jeg måske er at stramme skruen en smule.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Det er et af de steder, hvor jeg nogle gange synes, at Det Konservative Folkeparti har for lidt blik for nogle af de små erhvervsdrivende.
Men det var til gengæld ham, der fik lukket sin kassekredit, da krisen ramte.
Det er dem – i øvrigt ikke mindst inden for landbruget, hvor nogle af de mindre landbrug er enormt hårdt ramt af de gebyrstigninger – der er ramt på grund af den koncentration af ejerskab, vi har i finanssektoren, særlig på realkreditmarkedet.
Anders Johansson (KF), 2019-04-25:
Jeg tror faktisk, at man kan hjælpe mange af de mindre erhvervsdrivende bedst ved at gøre det lettere for dem at fokusere deres kræfter på at drive virksomhed, altså sørge for at få fjernet noget af det bureaukrati og de byrder og noget af det bøvl, som der er, ved f.eks. at drive selvstændig virksomhed.
Det tror jeg sådan set er den allerstørste udfordring for dem, for så kan de koncentrere sig om at drive og udvikle deres virksomhed, som de jo brænder for som iværksættere.
Så jeg tror, at det er der, man først og fremmest skal sætte ind, hvis man skal understøtte den del af det.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-25:
Man kan kigge på balancen mellem pengeinstituttet og så bnp, som man jo f.eks. gør, når man definerer SIFI-kravene.
Jeg kender ikke de allersidste tal for Danske Bank, men det nyeste tal, jeg har, siger, at Danske Banks balance udgør ca. 150 pct. af det danske årlige bnp.
Er det ikke noget, vi burde være bekymrede for?
Kigger man på USA f.eks., vil man se, at de største banker er på en 13-14 pct. af bnp, altså ti gange mindre.
Er det ikke lige præcis i Danmark, at vi bør have de her diskussioner, som man jo tager mange steder i verden?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-25:
Sådan vil det nok være, når man er en mindre økonomi.
Der skal mindre til at have en stor balancesum i forhold til et lands bnp, hvis landets bnp er lille, i forhold til hvis landets bnp er ekstremt stort som i USA.
Jeg kan ikke bekræfte de konkrete tal, men de tal, hr. Pelle Dragsted nævner, er sikkert rigtige.
Det vil jeg lægge til grund.
Det er også fint at have diskussionen, men jeg vil sige, at hvis vi kommer ud i sådan en større finansiel krise, er Danmark jo også en del af en større økonomi, hvor det hele selvfølgelig godt kan ramle.
Men vi føler samlet set, at vi har polstret os så godt, vi nu kan, og på et forsvarligt niveau.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-25:
Lidt i et andet hjørne af diskussionen om SIFI-bankerne: Tænketanken Kraka udregnede jo, hvad det at blive udnævnt som SIFI-bank egentlig gav af gevinst for de store banker, og kom frem til, at det kunne give en årlig gevinst på op til 17 mia. kr. på baggrund af en bedre rating og bedre renter osv., hvilket man – det er der i hvert fald flere der gør – kan kalde en indirekte statsstøtte.
Hvad mener ministeren om det?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-25:
Det er interessant, og jeg har også bemærket mig, at der faktisk er rift om at blive betragtet som SIFI.
Det er faktisk noget, som bankerne gerne vil.
Det er åbenbart et hædersstempel, hvor man er glad for, at man så har opnået den størrelse, og det giver, som fru Lisbeth Bech Poulsen nævner, en større anseelse og troværdighed som pengeinstitut, som kan gøre, at man kan få bedre ratinger og dermed kan låne penge til en lavere rente, og det er interessant.
Men det er jo ikke min opfattelse, at vi sådan favoriserer SIFI'erne.
Tværtimod bliver de underlagt en række skærpede krav, som mindre banker ikke er underlagt.
Så jeg føler ikke, at vi sådan fra statslig side favoriserer dem, og når vi bl.a. har sat så store NEP-krav op, skal vi virkelig, virkelig langt ud, før det overhovedet kunne komme på tale, at der vil være nogen form for statslig hjælp til bankerne en anden gang.
Dermed er vi altså kommet meget, meget langt i forhold til sidste finanskrise.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-25:
Jesper Rangvid har jo også holdt de forhold op mod hinanden, altså at der på den ene side netop er nogle øgede kapitalkrav til SIFI-bankerne, og at der på den anden side er den her gevinst, den indirekte statsstøtte.
Med de to forhold holdt op mod hinanden mener han så, at det er til økonomisk fordel for bankerne.
Man kan sige, at det jo nærmest er en slags kinderæg at blive udnævnt til SIFI-bank, fordi du får at vide af staten: I er for store til at gå ned, vi lover jer, at I ikke går ned.
Man får en gevinst på op til 17 mia. kr. om året i form af bedre renter, og endelig får man jo også lov at lave sine egne interne modeller for udregninger, som andre banker ikke kan.
Så for mig at se
er det ikke så underligt, at mange banker efterhånden gerne vil udnævnes til SIFI-bank.