runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel-Jensen (V), 2018-10-11:
Tak for det, formand.
Nu har min kollegaer fra Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti meget nøje redegjort for indholdet af det her forslag, så jeg vil nøjes med at konstatere, at vi i Venstre er rigtig glade over den placering og den styrkelse af værnepligten, som er i det nye forlig her.
Men vi må også erkende, at der er nogle, der har skubbet deres aftjening af værnepligt foran sig i en periode, som gør, at de står i andet sted i livet, end de gjorde før.
Det bør jo også være således, at man som værnepligtig kan blive fritaget for tjeneste, hvis det har afgørende betydning for egen eller pårørendes velfærd.
Så alt i alt er det her et ganske fornuftigt forslag, som vi selvfølgelig støtter i Venstre, og så glæder vi os over, at værnepligten i det nye forlig har fået en helt anden og måske også mere styrket rolle.
Så det skulle være ordene herfra.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Tak for det.
I forhold til det her forslag, L 4, støtter vi også fra Enhedslistens side, at vi vedtager det.
Jeg synes sådan set, at det er meget fornuftigt, at folk, der mange gange har fået udsat deres værnepligt, nu også får nemmere ved simpelt hen at blive fritaget, så det synes jeg er meget fornuftigt.
Den eneste indvending, vi har, kan man sige,
er, at der ligger en enkelt bemærkning fra det grønlandske selvstyre i forhold til formuleringen af det her lovforslag, og det handler om, hvordan territorialbestemmelsen er omtalt.
Jeg synes, at det ville være godt, hvis vi i lovbehandlingen lige kunne se på, at det kunne blive formuleret mere i tråd med, hvad det grønlandske selvstyre ønsker her.
Og for yderligere at speede processen op skal jeg så også sige, at jeg skal hilse fra Alternativet og SF og sige, at de også støtter L 4.
Villum Christensen (LA), 2018-10-11:
Med det her lovforslag afskaffer vi jo reelt værnepligten for personer, der er indkaldt til tjeneste før 2010.
Da vi gik til forhandlingerne i forsvarsforliget, var det egentlig med udgangspunkt i at afskaffe værnepligten helt.
Så i lyset af at vi stod meget alene med det her synspunkt, kan vi jo glæde os over, at vi hermed kommer et lille stykke hen ad vejen.
Selv om det ganske vist kun påvirker et mindretal af værnepligtige, styrker vi alligevel frivilligheden i det danske forsvar et lille my, hvis man kan sige det på den måde – og det skal vi ikke begræde.
Vi støtter selvfølgelig forslaget, da vi er en del af forliget.
Naser Khader (KF), 2018-10-11:
Som flere har været inde på, er lovforslaget her en del af forsvarsforliget.
Det drejer sig om en mindre gruppe værnepligtige, som er udskrevet til værnepligt før 2010, og som har søgt om udsættelse efter gældende regler.
Med den foreslåede ændring vil de blive fritaget for værnepligtstjeneste.
Værnepligten skal bevares.
Den spiller en central rolle for forsvarets mulighed for at få dækket det personalebehov, der er, til at udføre forsvarsopgaver.
Derfor er det også positivt, at vi øger antallet af værnepligtige med den nye forsvarsaftale.
Vi så gerne, at der kom endnu flere værnepligtige, og at værnepligten blev udvidet.
Næsten 99 pct. af værnepligtige i dag melder sig frivilligt, og det mener vi er rigtig positivt.
Det tyder på, at der er masser af unge mennesker, der er klar til at tage ansvar for fællesskabet i en meget konkret forstand.
Dem skylder vi stor respekt.
Men når interessen er så stor, bør de også have bedre og længere uddannelse.
Det betyder ikke, at værnepligten skal gøres frivillig.
Vi mener, at værnepligten sender et signal om, at pligter og rettigheder følges ad.
Forsvaret er et unikt fællesskab med medlemmer fra mange forskellige samfundsgrupper, der arbejder sammen for nationen – det bør vi styrke.
Når det er sagt, kan der være tungtvejende årsager til, at man ønsker at udskyde sin værnepligt.
Det er udmærket, for det skal ikke være så stift, at vi begrænser den enkeltes muligheder.
Vi Konservative støtter forslaget, og som sagt er det en del af forsvarsaftalen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-10-11:
Jeg skal prøve at yde mit bidrag.
Jeg vil gerne takke for indlæggene her under behandlingen.
Til det spørgsmål, som fru Eva Flyvholm rejste, så foreslås det jo rigtigt i forslaget, at det ikke skal gælde for Færøerne og Grønland, men det er tanken, at loven skal kunne sættes i kraft for Færøerne og Grønland ved en kongelig anordning, og det er hensigten, at loven skal sættes i kraft for Færøerne og Grønland.
Herefter vil den jo være gældende for hele rigsfællesskabet, men det kan vi vende tilbage til under udvalgsbehandlingen.
Tak for tilslutningen.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-10-11:
Tak for det.
Jeg skal bare bede ministeren om at bekræfte, at det her forslag ikke fremadrettet skaber en præcedens for, at man bare kan få udskudt sin værnepligt og dermed i sidste ende slippe for at aftjene sin værnepligt.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2018-10-11:
Det her forslag er jo, som det er blevet sagt, et forlig mellem forskelligrettede intentioner, og det er ikke hensigten, at vi går videre ad den vej.
Bjarne Laustsen (S), 2018-10-11:
Tak, hr. formand.
Det danske forsvar har ry for at være meget, meget effektivt, og derfor bør ordførerne selvfølgelig også være det.
Det var det, vi forsøgte her i dag, men vi blev bremset af formanden, og vi følger selvfølgelig Folketingets forretningsorden.
Det drejer sig lidt om det samme, for det er en udløber af vores glimrende forsvarsforlig, og det her drejer sig så om personelloven, hvor det er sådan, at en bred kreds af partier igennem mange år har bakket op om ændringerne, og da der tilsyneladende er en forbrødring i Folketinget i dag, tror jeg, at alle partier bakker op om ændringerne i det her forslag.
Der er rigtig mange, der er optaget af, at de veteraner, som vi har sendt ud, har gode forhold, og vi har sammen løbende forbedret forholdene, og det vil vi fra Socialdemokratiets side også gerne bidrage til i den her omgang.
Der har været sådan en skillelinje, som var den 14. august 1996, og efter den tid kunne alle få nogle pensionslignende ydelser og godtgørelse for svie og smerte, men der har vi så sammen fundet ud af, at det vil være rigtig godt at lave det bagudrettet også, således at det også er muligt at få godtgørelser og ydelser fra før den dato.
Det er jo, fordi vi udsendte til Cypern meget tidligere, og først i 1990'erne udsendte vi også til krigene på Balkan.
Så det vil være helt rimeligt, at vi laver en ligestilling på det her område.
Så er det jo sådan, at vi ikke præcis ved, hvor mange der kan komme på tale her, men vi har aftalt, at de udgifter, som det her måtte beløbe sig til, afholdes inden for forsvarets egen budgetramme.
Det siger jeg for at bevare effektiviteten under Folketingets behandlinger.
Villum Christensen (LA), 2018-10-11:
Med det lovforslag, som vi behandler her, firedobler vi parkeringsafgiften for køretøjer, der vejer mere end 3,5 t, fra 510 til 2.040 kr.
Det er allerede nævnt.
Parkeringsafgiften vil gælde for hele det danske vejnet, men har som hovedformål at sikre, at lastbiler ikke holder parkeret på statens rastepladser i mere end 25 timer.
Det er en tidsgrænse, der blev indført den 1. juli i år, og jeg overdriver vist ikke, hvis jeg siger, at det skete efter endog meget lange forhandlinger.
Så det med de 25 timer er altså et klassisk kompromis.
Lovforslaget skal med andre ord medvirke til at forhindre, at lastbiler langtidsparkeres på de statslige rastepladser, som man ellers tidligere har oplevet som et meget stort problem.
I Liberal Alliance mener vi, det giver god mening, at rastepladserne bruges til hvil og til kortere ophold på op til de her 25 timer og slet ikke til længere ophold, som kan minde om campinglignende forhold.
Jeg tror, mange vil være glade for, at vi kunne nå hinanden efter de her lange drøftelser, så jeg glæder mig faktisk over, at rigtig mange bakker op.
Det havde ikke været sjovt at få en krig om de her timeforhold, hvor der er rigtig mange interesser hos de forskellige organisationer.
Liberal Alliance støtter som bekendt forslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Jeg er standin for fru Carolina Magdalene Maier på dette forslag til lov om ændring af lov om folkehøjskoler.
Med dette lovforslag foreslås det, at kulturministeren får mulighed for at godkende nye højskoler, der har tilladelse til at fravige kravet om, at en folkehøjskole skal udbyde lange kurser for at være tilskudsberettiget.
Formålet er, at der kan oprettes nye seniorhøjskoler til glæde for vores ældre medborgere, som kan lave højskoletilbud rettet mod seniorer, uden at de skal være forpligtet på at udbyde lange kurser.
Det hilser vi naturligvis velkommen i Alternativet.
Vi er meget glade for højskoler, og vi er også glade for vores ældre medborgere, så vi vil gerne anerkende den gode hensigt og stemmer naturligvis ja.
Jeg vil ikke undlade at nævne, som flere andre også har gjort, at vi er glade for, at ministeren har valgt at udelade de elementer, som det oprindelige lovforslag havde, og som handlede om at afskaffe den nuværende mulighed for individuelt ansøgt specialpædagogisk støtte og erstatte den med et generelt tilbud samt at reducere timesatsen for specialundervisning, og støtten til hjælpemidler skulle bortfalde.
Det fremgår jo med stor tydelighed af høringssvarene, at der har været en stor modstand mod det i det oprindelige lovforslag.
Derfor er det rigtig fint, at ministeren lytter, og det er et forbilledligt eksempel på, at demokratiet fungerer, når høringssvarene faktisk bliver anerkendt i den grad.
Så også tak for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-11:
Jeg tror ikke et øjeblik på, at det, at vi giver mulighed for at anvende nogle 100 m mere kaj til krydstogtturisme i København, fører til, at der er flere mennesker i verden, der vil lave krydstogt i Østersøområdet.
Det tror jeg overhovedet ikke på.
Og derfor skal vi lave den aftale, at vi fælles i Østersøområdet reducerer partikeludledningen fra skibe ved at tilbyde landstrøm og ved at stille krav om, at de skal kunne modtage landstrøm.
Vi skal ikke bare stå og slå i en pude, fordi vi gerne vil fremstå, som om vi har en glorie på, hvorefter vi jager krydstogtskibe til at lægge til i Malmø eller andre steder, i stedet for at de lægger til i København, og samtidig får nøjagtig det samme antal partikler, som vi gør i dag, hvor de lægger til i København.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget.
Vi kommer jo begge to fra Holbæk, hvor Agervang ligger.
Det er et område, der nu er sat på ghettolisten, fordi 88 personer mangler at komme i arbejde.
Helt ærligt, ville det ikke være meget bedre givet ud, at Socialdemokratiet sammen med nogle af os andre sagde: Hvad kan vi gøre for faktisk at få hjulpet de mennesker ordentligt og aktivt i arbejde i stedet for at putte et helt boligområde på en ghettoliste, hvad der faktisk ikke hjælper folk, men tværtimod er med til at fjerne de her almene boliger?
Skulle man ikke meget hellere sætte ind for at hjælpe de her mennesker til at komme i arbejde?
Hvor er den indsats henne?
Det har jeg altså meget, meget svært ved at se.
Og jeg synes, det er virkelig mærkeligt, at Socialdemokratiet er med til at lave det her, som bare kommer til at gøre livet meget, meget svært for nogle folk, der allerede nogle gange har det svært nok i hverdagen.
Kaare Dybvad (S), 2018-10-11:
Jeg vil sige, at hvis fru Eva Flyvholm har svært ved at se, hvad der bliver gjort i Agervang i Holbæk, så vil jeg opfordre hende til at læse lokalavisen.
Holbæk Kommune har iværksat en stor indsats for at sikre, at flere af dem, der bor i Agervang, kommer i arbejde.
Og i den samlede aftale – ikke i det her lovforslag, men i den samlede aftale – er der sådan set sat flere penge af, cirka 200 mio. kr. om året, altså flere penge til daginstitutionerne, flere penge til skolerne i området og flere penge til arbejdsmarkedsindsatsen.
Men jeg kan også godt fornemme, at det måske mere handler om nogle generelle ting.
Og så vil jeg egentlig opfordre ordføreren til at spørge præcis til det, som hun gerne vil have svar på.
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Jeg har læst artiklen, og jeg har også snakket med folk, og jeg ved også, at kommunen siger, at det er sindssygt svært at få de her mennesker i arbejde.
Det tager faktisk lang tid.
Derfor står man jo tilbage med problemerne, og jeg synes, at det helt grundlæggende problem er, at mange af de her boligforeninger vil være nødt til at sige nej til at lukke mennesker ind, som ikke har et arbejde.
De vil være nødt til at afvise folk, som f.eks. er på kontanthjælp.
Altså, alle folk, der ikke har et arbejde, vil så ikke have mulighed for at komme ind i de boligområder fremover.
Det er jo den måde, man vil håndtere det på.
Altså, jeg tænker, at vi begge to kender mange af de områder godt nok til at vide, at det ikke er nemt for de her mennesker at gå ud og få så billig en bolig noget andet sted.
Hvor skal de bo henne?
Kaare Dybvad (S), 2018-10-11:
Jeg må igen opfordre fru Eva Flyvholm til at læse lokalavisen.
Her inden for et par måneder står der 200 nye boliger klar i Holbæk med en særlig lav husleje, og de er bygget af Lejerbo.
Der er 250 andre boliger, som er på vej til at blive bygget.
Man udlægger et stort areal til nye boliger på det gamle sportsanlæg i Holbæk Have, hvor to tredjedele af det, der bliver bygget, er alment.
Der er rigeligt med almene boliger i Holbæk.
Jeg synes, det er en mærkelig kritik med udgangspunkt i det område.
Når man ser på, hvad der reelt sker, er der masser af alternativer for folk.
Og jeg vil også sige, at det jo er et område, som i mange år har haft sociale problemer.
Mener Enhedslisten virkelig, at det er okay bare at lade stå til og ikke gøre noget markant for at forandre det?
Der er lavet en hel serie på DR, som hedder »Blok på bistand«, som handler om nogle af de sociale problemer, der er.
Det skal vi da gøre noget ved, vi skal da have nogle blandede boligområder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Et af de mange problemer med det her lovforslag er jo, at det delvis er med tilbagevirkende kraft.
Hvis nogle af de her boligområder har stået på de her lister i et vist antal år, jamen så kan de ikke rigtig komme af dem.
Jeg synes virkelig, det er en fejl, at der ikke er mere beskæftigelse med i den samlede aftale, altså at man kun har med, at der er nogle, der ikke må flytte ind, men der er ikke nogen hjælp til dem, der bor der.
Lad os f.eks. tage Sundparken i Horsens.
Der er en meget høj ledighed blandt beboerne, og kommunen har kørt en bil derud og forsøger at skaffe dem i arbejde.
Jeg synes, at man virkelig burde luge ud i alt det her med tilbagevirkende kraft i den udvalgsbehandling, vi skal have.
Jeg kan slet ikke se, at det er Socialdemokratiets politik, at man sådan skal tvinge folk ud af boligområder.
Der er jo en grund til, at folk bor i Sundparken i Horsens.
Så har man en lav indtægt, søger man selvfølgelig derhen.
Mere avanceret er det jo ikke.
Kaare Dybvad (S), 2018-10-11:
Det kan være, at ordføreren har nogle pointer, som er relevante, i forhold til det her med tilbagevirkende kraft.
Så må vi tage den diskussion.
Men når både fru Eva Flyvholm og hr. Søren Egge Rasmussen står og moraliserer over fleksibel udlejning og kombineret udlejning, så må jeg bare helt generelt sige, at Enhedslistens eneste fuldtidskommunalpolitiker, den eneste borgmester, som er i Københavns Kommune, altså har praktiseret det her i en årrække.
Jeg er glad for, at det er sådan i dag i dansk politik, at kommunalpolitikere løser problemer, når de ser dem, også kommunalpolitikere fra Enhedslisten.
Men jeg bliver på den anden side også trist over, at når jeg så kommer herind i Folketingssalen, så puster man sig op og gør en masse ud af det, fordi der er en valgkamp på vej og man gerne vil mobilisere en masse folk – i stedet for at lytte til dem, som man har lokalt, som rent faktisk praktiserer de her ting, og i stedet for at kigge på, at når det kommer til stykket, virker de her ordninger, og det skaber faktisk en forandring.
Men der er jeg altså belastet af at være i et parti, der har lige så mange borgmestre som folketingsmedlemmer.
Jeg kan ikke bare vende mig væk fra de ordninger, som mine borgmestre praktiserer lokalt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-10-11:
Sikke da en gang ævl.
Jeg har besøgt mange af de her områder, og jeg har bl.a. besøgt Sjælør Boulevard.
Og hvis man skal kigge på det her med tilbagevirkende kraft, så har I jo i den aftale, I har lavet, ændret det kriterium, der er, for at komme på listerne angående de kriminelle.
Og når man sætter det ned fra 2,7 til 2,2, er det jo sådan set to eller tre beboere i en bebyggelse, som gør, at den ender på den her liste over udsatte boliger og kan ende med, at 60 pct. af deres almene familieboliger skal privatiseres eller rages ned.
Det er da virkelig med tilbagevirkende kraft.
Og det er Sjælør Boulevard, som er inde i en god udvikling, og som lige er blevet renoveret.
Kan ordføreren ikke se, at det er helt urimeligt, at man har et boligområde, som har forsøgt at løfte sig selv, og så kommer I og ændrer på målstolperne?
Kaare Dybvad (S), 2018-10-11:
Jamen jeg må bare sige, at den propagandavirksomhed, der foregår, med at påstå, at 60 pct. af et boligområde skal rives ned, køber jeg simpelt hen ikke.
Hr. Søren Egge Rasmussen har jo selv siddet i byrådet i Aarhus Kommune og set, hvordan planer for f.eks. Gellerup er lavet, og der kan han jo se, at der ikke er noget i nærheden af, at 60 pct. skal rives ned.
Alligevel kan man nedbringe andelen af almene familieboliger til 30 pct.
Jeg synes ærlig talt, at Enhedslistens christiansborgafdeling skulle tage at besøge Enhedslistens kommunalafdeling noget mere, sådan at man kan få erfaring med, at de rent faktisk også bruger fleksibel udlejning derude, og at de rent faktisk også er med til at vedtage store planer og forandre boligområder derude, bl.a. med en beboerformand i Gellerupparken, som er medlem af Enhedslisten, og som tidligere har siddet herinde for Enhedslisten.
Jeg synes, det er ærgerligt, at I ikke lytter mere til dem.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-11:
Det her handler overhovedet ikke om fleksibel udlejning eller om at lytte til de lokale.
Det her handler om det værste angreb nogen sinde på den almene boligbevægelse i Danmark, og den har Socialdemokratiet stillet sig bag.
Vi risikerer, at der i værste fald skal rives over 10.000 almene familieboliger ned, eller at de skal sælges, overtages af private og dermed komme ind på det marked, som vi alle sammen godt ved at almindelige mennesker ikke har råd til at være med på.
Så prøver ordføreren gudhjælpemig at stå og bruge den sorte firkant som eksempel.
Undskyld mig, men med saneringen og genopbygningen af den sorte firkant var det et af de områder, hvor der blev bygget nye almene boliger.
Ja, det var DKP faktisk ikke, men lad det ligge.
Det, du vil gøre her, er det modsatte.
Du vil privatisere eller rive almennyttige boliger ned hen over hovedet på det beboerdemokrati, som findes i de almene boligforeninger, og som har været sådan en vigtig del af arbejderbevægelsens historiske resultat med at skabe et boligmarked, også for mennesker, som ...
Eva Flyvholm (EL), 2018-10-11:
Det her handler ikke om at se ud som noget.
Det her handler om, at lovforslaget her vil udvide antallet af krydstogtskibe, der lægger til i Københavns Havn.
Det vil øge mængden af luftforurening gevaldigt for de borgere, der bor ude i området, og det har ministeren og alle andre herinde, der stemmer for det, et ansvar for at sikre ikke sker.
Så derfor synes jeg sådan set, vi har et ansvar.
Man kan gøre noget, og jeg synes, det ville være rigtig dejligt, hvis regeringen påtog sig det ansvar, der hedder at være villige til også at følge op på de grønne hensigter med konkret lovgivning og handling, så man viser vejen til at gå foran.
Den diskussion kan vi jo få, når vi stiller ændringsforslaget.
Men jeg synes faktisk, det er meget vigtigt, at Danmark går foran her.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-10-11:
Så er det jo så godt, at hvis svenskerne er med på det og andre lande også er med på det, kan vi lave den aftale, og så kan vi nå det resultat, som vi gerne vil nå, nemlig at reducere partikelforureningen i København.
For virkeligheden er jo den, at hvis vi alene forbyder de skibe at lægge til i København, sådan at de i stedet lægger til i Malmø eller andre byer i Østersøregionen, får vi partiklerne alligevel.
Så man skal være et parti af Enhedslistens type for at synes, at det med at slå hårdt i bordet og fremstå med en glorie på er mere vigtigt end at få løst problemet, som man taler om.
Men vi kender det fra Enhedslisten i andre sager; man er sådan set ligeglad med effekten, bare man selv kan se ud, som om man er et rigtig godt menneske.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-10-11:
Tak for det.
L 40 er jo blevet fint gennemgået af de andre ordførere.
Det er første gang, jeg står her i den nye samling.
Vi er jo lige startet op her, og jeg ser, at den nye ombygning er lavet færdig.
Så det er rigtig fint.
Og det bringer mig videre til den talerstol her, som jo blev bygget helt tilbage i forrige århundrede – i 1915 af en kvindelig snedker faktisk – ud af en stor kævle fra Møn.
Så ved I det.
Meget kort kan jeg sige, at vi støtter forslaget.
Der er selvfølgelig nogle udfordringer, som vi har talt om i Alternativet.
Det er bl.a., at det kan være imod EU-retten, kan være imod det indre marked, og det er vores transportminister selvfølgelig ved at håndtere.
Og vi håber på, det lander et rigtig godt sted, for nogle gange er det nødvendigt at presse EU til en mere progressiv lovgivning, når det kommer til problematikker som f.eks. social dumping, man har gang i, og som vi oplever her på vores rastepladser.
Og derfor kan vi godt støtte, at vi faktisk går imod noget EU-lovgivning, og dermed måske kan medvirke til at presse noget progressivitet frem også hos EU.
Men vi afventer og ser, hvad der sker, men som udgangspunkt støtter vi forslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2018-10-11:
I Radikale Venstre forstår vi lovforslaget sådan, at man ikke i det her lovforslag tager stilling til det, som mange ordførere har talt om, nemlig at en lastbil kun må holde 25 timer på rastepladsen.
Det er besluttet ved en bekendtgørelse og er ikke en del af lovforslaget her.
Vi kan godt støtte lovforslaget, fordi vi kan støtte de tre dele, der er heri.
Vi er meget skeptiske over for det her med, at man kun må holde 25 timer på en rasteplads.
Det er vi, fordi lovgivningen siger, at en lastbilchauffør skal afholde et 48-timershvil af og til.
Nu kan det så ikke ske på en rasteplads, men de kommer jo nok til at afholde det hvil alligevel.
Det er der ikke nogen, der ved.
Men det kan jo være på villaveje, i industrikvarterer og alle mulige andre steder.
Så kunne det være, det egentlig var bedre, at de holdt på en rasteplads, end at de holdt alle mulige andre steder.
Men lovforslaget siger, at det er Færdselsstyrelsen, der skal kontrollere det i stedet for politiet.
Det synes vi er rigtig fornuftigt.
Politiet har rigtig meget at give sig til.
Der er ventetid på at opklare sager og fange forbrydere, så det er fornuftigt, at de ikke skal ud og kontrollere lastbiler på rastepladser, men at Færdselsstyrelsen gør det.
Det er også fornuftigt, at man skal betale lidt over 2.000 kr. i stedet for 500 kr. for ikke at overholde de regler, der nu er.
Ligeledes synes vi, det er meget fornuftigt, at man ikke længere må parkere på ramperne.
Det overrasker mig egentlig, at det ikke i forvejen var ulovligt, men det synes jeg giver rigtig god mening.
Derfor kan vi støtte lovforslaget fra Radikale Venstres side.