runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2020-01-14:
Vi ønsker under ingen omstændigheder at skrive konventionen ind – det er helt sikkert.
Det synes vi er en uhyggelig tankegang, og det vil vi bekæmpe.
Men initiativ til lovgivning skal komme nedefra.
Det skal være noget, som man føler et behov for i den danske befolkning, der så kommer op i Folketinget, hvor man så fremsætter det.
Det skal ikke være noget, der er drømt i FN eller ved en eller anden domstol eller i en anden international konvention, som måske ikke har nogen relevans for os i Danmark.
Det skal komme nedefra, og det er derfor, jeg synes, at det ville være en glimrende idé, hvis SF's ordfører fremsatte beslutningsforslag på alle de her områder, som børnekonventionen vedrører – hvis man føler, at det er relevant, hvis der er et behov for det nedefra i det danske samfund.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-01-14:
For Radikale Venstre kommer børnene først.
Børn er børn med alle de rettigheder og al den beskyttelse, der følger med det.
Og børnekonventionen beskytter alle børns ret til at blive set og hørt; den sikrer deres ret til beskyttelse og medbestemmelse; den understreger, at alle børn er unikke, og at vi skal se det enkelte barn og ikke bare se børnene som én samlet gruppe, hvad enten det er anbragte børn eller flygtningebørn.
Og ved at få skrevet børnekonventionen ind i dansk lov kan vi sikre os, at barnets tarv altid er i centrum, at børn altid bliver hørt i sager, der handler om dem.
Det vil også betyde, at flere børn bliver opmærksomme på deres rettigheder, for det er klart, at børn har brug for at kende deres rettigheder for at vide, om de bliver krænket.
Og det er desværre ikke altid, at de kender de rettigheder i dag, hverken når det gælder sager om vold i familien, eller når børn anbringes uden for hjemmet og i forbindelse med andre vigtige beslutninger, der vedrører barnet.
Samtidig vil det at indskrive børnekonventionen også være et vigtigt signal til omverdenen.
FN's Børnekomité har flere gange opfordret Danmark til at indskrive konventionen, og i de nordiske nabolande har de allerede besluttet at tage skridtet og få konventionen ind i lovgivningen, senest i Sverige.
Jeg var selv i New York til FN's Generalforsamling, da Sveriges statsminister fortalte om den beslutning til et arrangement, der fejrede 30-året for konventionen, og det førte til store klapsalver fra salen.
Og så ærgrer man sig da som dansk parlamentariker over, at vi ikke følger trop her.
Men vil det så gøre en konkret forskel for børnene at få konventionen ind i lovgivningen?
Ja, det vil det, ikke mindst for de børn, som i dag er fanget i et udlændingepolitisk spil.
Det gælder bl.a. børn af asylansøgere.
Her har flere organisationer påpeget, at forholdene på Sjælsmark var imod barnets tarv og retten til uddannelse og stred imod intentionerne i børnekonventionen.
Havde vi indskrevet den i dansk lovgivning, havde vi givet børnene på Sjælsmark stærkere kort på hånden til at kæmpe for deres rettigheder.
Det samme gælder børn med dansk statsborgerskab, som i dag ikke har ret til at leve sammen med deres forældre, hvis den ene af dem er udlænding.
De skal i dag bevise, at de har tilknytning til Danmark, og de skal vente 3 år, før de kan søge om familiesammenføring.
Og det er blevet kritiseret af Institut for Menneskerettigheder for også at være i strid med børnekonventionen.
Det er, som om der er en del partier, der synes at glemme, at barnets tarv altid bør komme i første række.
Men ved at skrive børnekonventionen ind i dansk lovgivning har vi muligheden for at vise, at vi altid vil stå på børnenes side, alle børns side.
Derfor støtter vi i Radikale Venstre varmt op om beslutningsforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-14:
Tak, og tak til fru Anne Sophie Callesen for at illustrere så fint, hvorfor man ikke bør stemme ja til det her beslutningsforslag.
Fru Anne Sophie Callesen nævner selv – jeg kan ikke vurdere, om det er rigtigt, men det var det, fru Anne Sophie Callesen sagde – at det brede, brede flertal, som synes, at forholdene på Sjælsmark Kaserne er sådan, som de bør være, ifølge fru Anne Sophie Callesen ville have udfordringer med at føre sin politik, hvis Danmark havde inkorporeret børnekonventionen i dansk lov.
Dermed forklarer fru Anne Sophie Callesen, at det, det her beslutningsforslag skal bruges til, er at tvinge Danmark til at føre en bestemt politik, som der ikke er flertal for i Danmark.
Vi har alle vores argumenter for, at vi mener det ene, det andet eller det tredje om f.eks. Sjælsmark Kaserne, men fru Anne Sophie Callesen tilhører et mindretal, der mener, at det er meget forfærdeligt, hvad der sker der.
Hun kan ikke få flertal i Folketinget, så nu ønsker hun, at det er FN, der skal sørge for, at Danmark fører den politik, som Det Radikale Venstre står for.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-01-14:
Ja, det er fuldstændig korrekt, at vi ønsker, at børns rettigheder skal sikres, og at et flertal ikke bare kan træde dem under fode.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-14:
Den slags platituder går jo ikke.
Vi synes jo alle sammen, at børns rettigheder skal sikres.
Vi er bare uenige om, hvad børns rettigheder er, og om børns rettigheder bliver overtrådt på f.eks. Sjælsmark Kaserne.
Det, som vi andre gør, er jo at argumentere for vores sag.
I LA kunne vi måske mene, at det var et brud på en menneskeret at have et skattetryk på over 50 pct., men vi forsøger ikke at få det internationale samfund til at banke Danmark ned, når der nu er et bredt flertal i Danmark, som synes, at vi da skal betale dygtig mange skatter.
Jeg synes, Det Radikale Venstre bør holde sig til at argumentere her i Folketinget i stedet for at appellere til det internationale samfund om at sørge for at gennemføre Det Radikale Venstres politik i Danmark.
Torsten Gejl (ALT), 2020-01-14:
Det er faktisk en enormt spændende debat at følge for en ny børneordfører, og detaljegraden er heldigvis stor, så jeg bliver da bare klogere.
Med hensyn til selve forslaget støtter vi det.
Som jeg ser det, er børnekonventionen forrygende lovgivning, som beskytter børn og sikrer deres rettigheder og arbejder hundrede procent ud fra barnets tarv.
Jeg kan ikke rigtig se nogen ordentlige konkrete eksempler på den der magtfordrejning.
Hvad er det, vi risikerer ikke selv at bestemme, når vi læner os op ad et lovværk eller en konvention, der er så stærk, så god og så tydelig?
Okay, der er måske nogle vage punkter, men jeg synes alt i alt, det er fremragende lovgivning.
Hvis det nu skulle være sådan, at der er, jeg vil ikke kalde det en magtfordrejning, men at lidt af ansvaret eller lovgivningsretten går ud af vores hænder, bliver det faktisk, så vidt jeg kan se det, til børnenes favør, fordi domstolen skal forsvare en fremragende konvention.
Så vi har ikke noget problem med at støtte det her beslutningsforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-14:
Jamen nu, hvor fru Pernille Skipper blander menneskerettighedskonventionen ind i det, synes jeg bare, det ville være på sin plads, hvis fru Pernille Skipper medgav, at hvis børns menneskerettigheder overtrædes, kan de føre sag ved danske domstole.
Hvis de ikke får medhold, kan de gå helt til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Så det er jo ikke det, det her handler om.
Det handler om børnekonventionen, hvorimod menneskerettighederne jo er en ganske anden sag.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-14:
Men når det er en relevant sammenligning, er det jo, fordi der er tale om nogle traktater, som Danmark har tiltrådt.
Det er nogle rettigheder, som vi har forpligtet til at overholde som stat og som Folketing.
Og vi overtræder de forpligtelser, hvis vi ikke er i stand til at implementere lovgivning, som rent faktisk overholder børnekonventionen.
Derfor er det jo selvfølgelig relevant også at lade os blive testet på det, altså give børnene mulighed for at gå til domstolene.
Når hr. Ole Birk Olesen siger, som han gør, kan jeg ikke lade være med at nævne, at netop menneskerettighedskonventionen jo er inkorporeret i dansk ret, og at det er blevet anbefalet af eksperter, at vi inkorporerer børnekonventionen og handicapkonventionen, fordi netop de to grupper er særlig udsatte for både indgreb og overgreb.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-14:
Man kan jo finde eksperter, der mener alle mulige ting.
Og man kan sikkert også finde nogle eksperter, som er kommunister, og som fru Pernille Skipper kan støtte sig til.
Men altså, menneskerettighederne gælder også for børn, og det vil sige, at børn kan få lov til at anlægge sag, hvis deres menneskerettigheder krænkes.
Det, som fru Pernille Skipper og forslagsstillerne her går ind for, er, at børnene skal have noget mere end menneskerettigheder; de skal også have børnerettigheder.
Og det er bare ikke det samme som menneskerettigheder.
Pernille Skipper (EL), 2020-01-14:
Jeg er forvirret over hr. Ole Birk Olesens argumentation her.
Altså, det er jo helt rigtigt, at der er forskel på børnekonventionen og menneskerettighedskonventionen, men det er jo konventioner, som Danmark har tilsluttet sig.
Så hvis hr. Ole Birk Olesen ikke mener, at børnene skal have de rettigheder, som står i børnekonventionen – ud over de menneskerettigheder, der fortolkes af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol – så skal Liberal Alliance jo fremsætte et forslag om, at Danmark skal træde ud af FN's børnekonvention.
Altså, børnene har de her rettigheder.
Det, vi taler om, er, om de kan få lov til at kræve dem.
Og særlig fordi de er børn, som ofte ikke har den store stemme, burde vi inkorporere netop den her konvention.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-01-14:
Men der er jo den vigtige forskel, at det ikke er et brud på menneskerettighederne, at man betaler skat.
Så jeg tror ikke, at vi kommer meget længere her, end at jeg må konstatere, at der er nogle rettigheder for børn, som hr. Ole Birk Olesen ikke ønsker at de skal sikres.
Astrid Krag (S), 2020-01-14:
Jeg tror egentlig også, ordføreren selv sagde – jeg sagde det i hvert fald selv i mit svar her – at børnekonventionen jo dels indeholder en række mere vage og generelt formulerede bestemmelser, dels er bredere.
Altså, hvis den helt snævert gjaldt socialretten, var det jo én diskussion, men den indeholder bredere rettigheder, bredere i forhold til en række økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, og derfor handler børnekonventionen jo ikke kun om den aktuelle diskussion, vi har i forhold til anbringelsesområdet.
Trine Torp (SF), 2020-01-14:
Tak for det.
Nu kender vi jo ikke indholdet af barnets lov, i hvert fald ikke det konkrete indhold, som regeringen har tænkt sig at fremlægge.
Men er det sådan, at regeringen har som intention sådan set at plukke i konventionen, fordi der er ting i konventionen, man bedre kan lide end andre?
Meningen med at inkorporere hele konventionen skulle jo netop være, at man får en helhedsorienteret tilgang til børne- og familiepolitik.
Flemming Møller Mortensen (S), 2020-01-14:
Mange tak, formand.
Jeg vil naturligvis i forlængelse af det, social- og indenrigsministeren har sagt, her fremsige, hvad jeg som ordfører tænker i den her sammenhæng.
Jeg tænker jo, helt som Enhedslisten også her signalerer, at der skal skabes en væsentlig bedre balance mellem de vilkår, rammer og regelsæt, der er for politikere generelt, og så den balance og de regelsæt, der er på det almindelige arbejdsmarked.
Derfor er grundlaget også helt i orden for at rejse den her debat med det her beslutningsforslag, for der er virkelig behov for, at noget skal ændres.
Det er jo også årsagen til, at vi er flere partier her i Folketinget, der allerede er i gang med en grundig drøftelse af, hvordan vi ser på den samlede ramme for politikeres vilkår og reglerne på området – det gælder også vederlag, og det gælder pension og også orlovsregler, som vi drøfter helt separat her i aften.
Det er nødvendigt, og der er også flere, der allerede her i debatten har sagt, at det her er med til at dæmpe lysten til at engagere sig i politik, og at det kan påvirke synet på politikeres virke.
Og derfor skal der kigges på det.
Der er også, som ministeren har sagt det her, områder, hvor det er umuligt at lave en fuldstændig sammenligning mellem det at have et hverv som kommunalpolitiker, regionsrådspolitiker eller folketingspolitiker, og det er også grunden til, at jeg naturligvis skal stå her og sige, at vi ikke kan støtte det her forslag, men jeg har allerede i min indledning meget tydeligt sagt, at noget skal gøres, og det arbejder vi på, og der er som sagt en stor gruppe af partier, som allerede er i gang med en drøftelse af den samlede rammesætning, hvad angår vilkår for politikere.
Det, der jo ligger i det her, er, at arbejdsmarkedet er rammesat, og at der er nogle mekanismer, i forhold til hvordan man får ting reguleret, og som ministeren jo også har sagt, er det dét, der bliver kigget på, og derfor vil vi naturligvis fra socialdemokratisk side glæde os til, at regeringen får fremsat et lovforslag, og at vi kan få en bred politisk drøftelse her i Folketingssalen for netop at lave opstramninger på det her område, og det handler jo om, at man ligesom skal have orlovreglerne sat på plads i forhold til længerevarende fravær fra det kommunale og regionspolitiske hverv, som man har.
Så jeg kan kun sige, at det er godt, at Enhedslisten rejser debatten, men Enhedslisten er også godt klar over, at vi allerede har nogle politiske drøftelser herinde.
Det er ikke alle partier, der er med i de drøftelser, for vi har taget udgangspunkt i de forslag, der er kommet fra Vederlagskommissionen tilbage i 2016, og det har ligesom været indgangen til at være med i de politiske drøftelser om politikeres vilkår og rettigheder generelt set.
Socialdemokratiet støtter altså med baggrund i den her argumentation ikke forslaget, som det er her, men ser frem til, at vi får en bred politisk drøftelse her i Folketingssalen, og som ministeren har sagt, bliver det åbenbart om ikke så lang tid.
Rosa Lund (EL), 2020-01-14:
Tak for det, og særlig tak for anerkendelsen af, at der skal gøres noget.
Jeg kan jo så forstå på Socialdemokratiets ordfører, at det ikke er det her, der skal gøres.
Og så kan jeg jo ikke lade være med at blive lidt nysgerrig på, hvad det så er, der skal gøres.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at få et svar på.
Flemming Møller Mortensen (S), 2020-01-14:
Der kan jeg jo ikke give andet svar end det, ministeren allerede har givet.
Det er ministeren, der sidder og arbejder på lovforslaget.
Det, jeg siger, er, at vi er en gruppe af partier, der sidder og kigger på politikeres vilkår og rettigheder generelt set, hvor det også handler om vederlag og pensionsforhold – i det hele taget den hele pakke, som politikere har.
Rosa Lund (EL), 2020-01-14:
Jeg mener sådan set også, at det er vældig fornuftigt, at man kigger på den samlede pakke.
Jeg håber ikke, det er nogen hemmelighed, at Enhedslisten også gerne vil have et opgør med pensionsvilkårene herinde.
Men det er jo nogle drøftelser, som så foregår bag lukkede døre.
Nu er vi her i dag i Folketingssalen, hvor alle kan følge med, og der synes jeg da bare, at det kunne være dejligt at høre: Hvad vil Socialdemokratiet egentlig gøre på det her område?
Flemming Møller Mortensen (S), 2020-01-14:
Det kan jeg ikke komme nærmere end det, ministeren har sagt.
Det er ministeren, der sidder og arbejder med det, og vi har som sagt en socialdemokratisk regering.
Astrid Krag (S), 2020-01-14:
Det er jo altid dejligt, når man kan sige, at det ikke er så kompliceret, og vi så skal omsætte det i jura.
Jeg må jo desværre sige, at det, når man skal have det her omsat i noget, der holder juridisk, så er en snas mere kompliceret, end Enhedslistens ordfører gør det til, og jeg er åbenbart ikke i mit mest pædagogiske hjørne i dag, kan jeg ligesom fornemme på ordførerne.
Altså, allerede i dag er der jo en skelnen mellem lovligt og ikkelovligt forfald i forhold til den kommunale mødepligt.
Så allerede der kan man sige, at fru Rosa Lund tegnede et billede, der er lidt mere forenklet end som sådan.
Jeg kan også sige, at der er nogle af de diskussioner, der har været i pressen, hvor man også bare siger, at der er nogle politikere, der har angivet én grund til deres forfald til deres kommunalbestyrelse og en anden grund til pressen.
Så ja, man kan meget hurtigt gøre de her diskussioner meget moralske, så vi alle sammen kan blive meget forarget.
Problemet er, at det, når vi kradser lidt længere ned i det, så faktisk er en smule mere kompliceret.
Men jeg deler til fulde intentionerne bag beslutningsforslaget, og jeg vil glæde mig rigtig meget til at få – og det kan alt tyde på at jeg gør – bred opbakning til nogle regler, som jeg meget snart kan lægge frem, og som strammer op her.
Flemming Møller Mortensen (S), 2020-01-14:
Det skal man heller ikke – når nu ordføreren spørger mig.
Det er jo lige nøjagtig det, jeg står her og siger, altså at der er en urimelighed.
Der er da noget her, der ikke er i orden.
Og det er også derfor, jeg har sagt, at der skal skabes en bedre balance, sådan at det også harmonerer med det, der er på det almindelige arbejdsmarked.
Det er det, jeg har givet udtryk for.
Det er det, der er den socialdemokratiske holdning.
Det er derfor, vi arbejder målrettet for at kigge på politikeres vilkår og rammesætning i det hele taget.
Ministeren har jo tydeliggjort, at det, der er udfordringen med det her beslutningsforslag, er, at der står, at det skal være en parallelitet til Folketinget.
Og det har ministeren detaljeret redegjort for ikke er muligt, altså at lave den sammenstilling.
Og ministeren har sagt, at det ikke varer lang tid, inden vi skal have en bred politisk drøftelse her i Folketingssalen.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-14:
Jeg kan ikke tage det alvorligt, når hr. Flemming Møller Mortensen på Socialdemokratiets vegne siger, at han er imod, at kommunalbestyrelsesmedlemmer tager orlov og hæver vederlag, mens de har orlov, mens der er en anden, der passer deres arbejde i kommunalbestyrelsen, som også får vederlag.
Jeg kan ikke tage det alvorligt, at hr. Flemming Møller Mortensen siger, at han er imod det, når han ikke vil stemme for at ændre det.
Og sådan er det her i Folketingssalen.
Hvis man stemmer imod at ændre noget, er det, fordi man er imod at ændre det.
Hvis man er for at ændre det, stemmer man for at ændre det.
Sådan er det; så simpelt er det faktisk, og derfor må man bare sige: Socialdemokratiet er tilhængere af, at kommunalbestyrelsesmedlemmer kan tage orlov og få løn, mens de tager orlov.
Flemming Møller Mortensen (S), 2020-01-14:
Det får man nogle gange held med, altså at forsøge at lave den form for manipulation.
Jeg ved blot, hvad jeg har sagt i min ordførertale.
Og jeg har sagt, at jeg glæder mig rigtig meget til, at regeringen fremsætter deres eget forslag for at stramme op i forhold til reglerne omkring vederlag for længerevarende fravær til kommunal- og regionsrådspolitikere.
Og det er fuldstændig det samme, jeg har givet udtryk for den ene og den anden gang, og det er det, ministeren også har givet udtryk for her i aften.
Anni Matthiesen (V), 2020-01-14:
Tak for det.
Da Venstres ordfører på det her område desværre ikke har mulighed for at være i salen i dag, har jeg lovet i stedet for at holde en lille ordførertale.
Først og fremmest tusind tak til Enhedslisten for at sætte fokus på det her problem.
Man kan jo sige, at det har fyldt rigtig meget i medierne.
Og det kan jeg da så også starte med at sige her, nemlig at det ser vi i Venstre rigtig positivt på at vi får gjort noget ved.
Vi har også for den sags skyld fået mange henvendelser – også fra Venstrefolk, der sidder i byrådene eller regionsrådene – som har gjort opmærksom på problemstillingen her, og det er noget af det, som vi også mener er nødvendigt at få taget fat på.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det også er på den måde, at vi ikke kommer til at bakke op om beslutningsforslaget her.
Vi synes egentlig, at det også er vigtigt at få kigget på – når vi nu skal i gang med at ændre på nogle ting – at vi får gravet måske lidt længere ned og får kigget på en samlet pakke.
Som også tidligere ordførere har sagt, er der selvfølgelig også forskel på de to hverv.
Altså, man kan ikke bare sammenligne en til en hvervet som byrådspolitiker med hvervet som f.eks. folketingspolitiker.
Ud over det vil jeg også sige, at noget af det, som kommer til at betyde noget for os i Venstre, er, at vi nu får gjort det her godt og grundigt, at vi får kigget tingene efter, og at vi får sikret, at de regler, vi får lavet – forhåbentlig inden længe – sikrer nogle rimelige vilkår for vore folkevalgte.
Jeg mener, at vi har et ansvar, også her i Folketingssalen, for at sikre, at der jo forhåbentlig fortsat er mange mennesker, der har lyst til at stille op både til byrådene rundtomkring i landet og for den sags skyld også til regionsrådene.
Med det vil jeg sige, at Venstre er positiv; Venstre glæder sig til, at vi kan få det her på plads en gang for alle.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-01-14:
Jamen det er helt fint, at man gerne vil tage fat om det mere grundlæggende og i en større reform osv. osv.
Hvis man stemmer for det her, kan man jo så sikre, at det bliver et element i den større reform.
Der er jo ingen, der siger, at det her skal gennemføres i morgen, og at man så skal lave en større reform senere.
Altså, det må man jo bare stoppe.
Og jeg forstår da ikke, hvorfor Venstre ikke bare stemmer for det her, så det bliver et element i den større reform.
Jamen det kan da meget vel være, at hr. Flemming Møller Mortensen lægger meget mærke til, at der er forskel på at være folketingsmedlem og kommunalbestyrelsesmedlem.
Men jeg vil gerne bede hr. Flemming Møller Mortensen om at forklare, hvorfor Socialdemokratiet ikke kan stemme ja til, at man som kommunalbestyrelsesmedlem ikke skal have lov til at oppebære sit vederlag, når man tager orlov til alt muligt andet og får indkaldt en suppleant til at varetage sit arbejde.
Hvorfor skal man blive ved med at have vederlag, når det er en anden person, der varetager ens tjans som kommunalbestyrelsesmedlem?
Hvorfor?
Anni Matthiesen (V), 2020-01-14:
Det er, fordi vi i Venstre faktisk går ind for, at vi nu kigger samlet på det her og får lavet en forhåbentlig bedre og større pakke.
Astrid Krag (S), 2020-01-14:
Vores vederlagsregler skal være rimelige, de skal være objektive, og så skal de være til at administrere derude.
Og jeg tror sådan set, der er problemer med alle tre dimensioner her.
Forargelsen var jo til at tage og føle på, da de forskellige forsidehistorier rullede over de forskellige medier i sommers.
Men vi hørte jo sådan set også fra den anden side – og det også noget af det, Mette Thiesen nævner – om nogle kommunalpolitikere, der sagde: Vi kan faktisk ikke være i de regler, der er nu.
Så jeg er sådan set ude i en mission, hvor vi kan løse alle tingene ved at justere reglerne.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-01-14:
Og i min verden, i hvert fald, er det sådan, at når man har orlov, er der ikke tale om, at man møder op.
Så kommer man ikke til møderne.
Så det handler ikke om mødepligt eller ej; jeg kan slet ikke se, hvordan det spiller ind her.
Forslaget her handler om, at hvis man er syg, hvis man er på barsel eller tilsvarende, så får man selvfølgelig sit vederlag.
Men hvis man holder ferie eller har andre private grunde, skal i valgkamp, eller hvad det kunne være, bør man ikke have det.
Er det så svært at sige: Ja, selvfølgelig skal reglerne være sådan?
Astrid Krag (S), 2020-01-14:
Det her beslutningsforslag vil jo pålægge regeringen at ændre de nødvendige regler, så kommunalbestyrelsesmedlemmer og regionsrådsmedlemmers ret til orlov kommer til at svare til de regler, der gælder for folketingsmedlemmer.
Omvendt har vi, når vi snakker om kommunalpolitikere og regionalpolitikere, jo en mødepligt, så der kan det registreres.
Jeg synes, at de historier, der var fremme i pressen i sommer, viser, at vi har brug for at få ændret de her regler, og jeg tror, vi kan gøre det på en måde, som lever op til det, jeg sagde, nemlig at det bliver nogle mere rimelige regler, at de er objektive, at vi ikke på den måde lægger et moralsk ansvar ud på den enkelte, og at de er til at administrere derude.