runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-18:
Så Liberal Alliance er enige i målet, men mener, at man kunne gøre det bedre.
Men er Liberal Alliance så klar med et konkret forslag?
For jeg tror, at det, som Liberal Alliance foreslog der, ikke ville være i overensstemmelse med internationale konventioner, altså hvis man skal være født i Danmark for at være dansk statsborger.
Der har vi tidligere haft nogle problemer, hvor vi så har strammet på anden vis.
Så Liberal Alliance har et forslag, der ikke kan lade sig gøre, og ellers så er det bare ærgerligt for de her mennesker?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Vi synes, at man eksempelvis skulle have set nærmere på den del, der egentlig også er i forslaget, i forhold til at danskere skal kunne få lov til at gå op til en danskprøve, der så vil, hvad kan man sige, gøre, at de opfylder dokumentationskravet i forhold til danskkundskaber.
Derudover er der jo mange andre anderledes måder, man kan vurdere danskkundskaber på, bl.a. ved en individuel vurdering.
Men her lægges der op til, at dem, der ansøger om ægtefællesammenføring, egentlig bare skal sende en beskrivelse, og så kan de nærmest bare godkendes.
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Tak for det.
Hvordan vil man så rent lovteknisk justere, så det kun rammer nogle af dem, som man nu vil ramme, for loven er vel lige for alle?
Så jeg er sådan set meget nysgerrig på, hvordan man fra Liberal Alliances side så gerne vil lave en lov, som kun rammer nogle.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-18:
I sommeren 2021 skriver Ekstra Bladet om nogle af de her mærkelige sager, og der siger Liberal Alliances Henrik Dahl, og jeg citerer: Det kan ikke være meningen, at man skal leve op til en hel masse dokumentationskrav, hvis det er klart for enhver, at man er dansk og taler dansk.
Det lyder meget mærkeligt.
Citat slut.
Hvad er det, man skal regne med, når man hører Liberal Alliance i 2021 sige, at det er nogle tåbelige dokumentationskrav, og at der må kunne gøres noget, men at man så kommer med en afvisning af det lovforslag, der præcis lemper på dokumentationskrav, som kan være vanskelige at opfylde, hvis man har forladt folkeskolen i 8. klasse og har boet og arbejdet i Danmark hele sit liv?
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Så det, jeg sådan set hører, er, at ordføreren faktisk vil skabe mere bureaukrati, altså at man også skal begynde at have individuelle samtaler eller individuelle vurderinger i forhold til det.
Det her er jo bureaukrati.
Så vil man skabe endnu mere bureaukrati, og det kan jeg sådan set ikke se fordelen i.
Man skal også lige huske på, at det her er en lille justering af sprogkravet.
Alle de andre krav er der stadig.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Jeg synes alligevel, det er vildt, at Moderaternes ordfører siger, at et forslag om, at en sagsbehandler skal kunne tage en individuel konkret vurdering, skaber bureaukrati.
Det kunne bl.a. godt bero på en individuel samtale.
Men jeg er ret sikker på, at det ville skabe markant mindre bureaukrati, end hvad det her lovforslag reelt set lægger op til.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Nej nej, det var, fordi jeg blev inspireret af et svar, ordføreren kom med.
Det lyder på ordføreren, som om det her beskæftigelseskrav, som kan erstatte sprogkravet, bare er et beskæftigelseskrav, man ligesom kan opfylde med et fingerknips.
Hvis man dykker ned i det, kan man jo se, at man skal kunne dokumentere, at man har lært et tilstrækkeligt dansk ved at være på den arbejdsplads.
Udlændingestyrelsen kan f.eks. ringe til vedkommende for at finde ud af, om vedkommende kan ordentligt dansk.
Man kan bede arbejdsgiveren om at dokumentere – f.eks. kunne der være tale om en byggeplads med rigtig mange udlændinge ansat – at der bliver talt et ordentligt dansk.
De her oplysninger skal kunne samkøres med indkomstregisteret, så man kan finde ud af, om der er tale om fuparbejdspladser eller et eller andet andet apropos den sagnomspundne kiosk.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at der altså følger nogle krav med til de arbejdspladser og de arbejdsgivere, som de mennesker, der gerne vil undslippe danskkravet, skal kunne arbejde på for at kunne leve op til det nye krav her?
Det lyder jo, som om det her bare er en gavebod.
Det er altså ikke tilfældet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er uenig med Socialdemokratiets ordfører lige på det her område.
Hvis det stemmer nogenlunde overens og man mener, at jobfunktionen gør, at man vurderer, at vedkommende kan snakke dansk, så godtager man rent faktisk ansøgningen, uden at der er dokumentation fra eksempelvis arbejdsgiveren, og uden at man har ringet og snakket med ansøgeren for at sikre sig, at vedkommende rent faktisk også kan snakke et tilstrækkeligt dansk.
Man kan sige, at det, der skal vurderes, handler om, at dem, der søger og skal godkendes til ægtefællesammenføring, også lever op til at kunne dansk på et givent niveau.
Der har vi tidligere sagt, at man skal dokumentere, at man har bestået danskprøve 3.
Hvis man så kan se, at der er nogle uhensigtsmæssigheder i den form, altså at der er nogle, der ikke kan dokumentere det, eksempelvis ved at de har smidt deres 9.-klasseseksamenspapirer væk, kunne man jo ændre loven således, at en individuel konkret vurdering kunne bero på, at man måske så kunne få dispensation for at opfylde den form for krav, ligesom man gør på så mange andre områder, bl.a. når man søger optagelse på videregående uddannelser.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Nej, det kan jeg faktisk ikke sådan generelt give hr. Mohammad Rona ret i.
For det, der sker, når man lemper på en del af udlændingepolitikken, er jo, at man blandt menneskesmuglere kigger sig omkring i Europa og ser på, hvor det er nemmere at komme til, og hvor man gerne vil sende folk hen.
Derfor kan det få betydning for antallet af asylansøgere.
Det er simpelt hen, fordi menneskesmuglerne aflæser stemninger og finder ud af, hvor man vil sende folk hen, og hvor det er billigst eller dyrest at sende folk hen.
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Igen blander man det sammen.
Jeg tror ikke, der er nogen smuglere, der tænker på den måde, og at fordi man justerer en lille ting for herboende danskere, vrimler det lige pludselig hen over grænsen.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Altså, det er ikke rigtigt.
Er det rigtigt forstået?
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Det er jo ikke til at sige, hvad der sker i fremtiden.
Jeg siger bare, at det har betydning, hvordan man indretter sin udlændingepolitik.
Det viser al erfaring.
Det har betydning.
Sverige har ført en meget, meget liberal udlændingepolitik igennem årene, både når det gælder asyl, og når det gælder familiesammenføring, og hvad er der sket?
Man fik ikke strammet op, dengang Danmark gjorde det, og det betyder, at der kommer rigtig mange asylansøgere og familiesammenførte dertil.
Så kan det godt være, at hr. Mohammad Rona har ret i, at det, man sidder og nørkler med af spidsfindigheder og teknik i et lovforslag, ikke handler om asylansøgere; det kan hr. Mohammad Rona da have fuldstændig ret i.
Men det er en signalgivning.
Det er et signal, man giver via lovgivningen, som har betydning for, hvor mange asylansøgere der kommer, så på den måde hænger det sammen.
Rosa Lund (EL), 2024-04-18:
Tak for det.
Altså, man kan jo oprigtigt blive i tvivl om, om hr. Peter Skaarup har læst det her lovforslag.
Jeg må sige, at jeg godt kan forstå, hvis man bliver lidt forvirret, for dansk udlændingelov er jo virkelig, virkelig mange regler og virkelig, virkelig mange lovkomplekser – nærmest.
Det her handler jo ikke om asylpolitik.
Det handler faktisk ikke engang om familiesammenføring.
Det handler om ægtefællesammenføring, som er et andet sæt regler; jeg har nærmest lyst til at sige et syvende sæt regler.
Der har hr. Peter Skaarup jo selv været ansvarlig for, at vi har et kludetæppe af en dansk udlændingelov.
Men jeg vil bare gentage fru Zenia Stampes spørgsmål.
Når nu man står her på talerstolen og kommer fra et parti, som skal repræsentere danskerne, skal man så ikke også repræsentere de danskere, som har en ægtefælle fra udlandet?
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Det er en fejl, at jeg har tastet mig ind.
Rosa Lund (EL), 2024-04-18:
Jeg vil stadig bare ikke skulle blande mig i, hvordan hr. Peter Skaarup forbereder sig til sådan en førstebehandling her.
Men jeg er oprigtigt i tvivl om, om Danmarksdemokraterne har læst det her lovforslag.
I hvert fald kan jeg bare løfte sløret for, at Enhedslistens kritik af det her lovforslag er, at det ikke omhandler de mennesker, som hr. Peter Skaarup står og siger på talerstolen at det omhandler.
Det er jo ikke rigtigt, hvad hr. Peter Skaarup står og siger.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Nu kan vi jo under udvalgsbehandlingen skaffe de tal på, hvor mange det her vil betyde noget for, hvis det havde været politik i f.eks. 2023 eller 2022 og tilbage i tiden.
Vi har set nogle af de her tal, og vi er overbevist om, at det hænger sammen sådan, som jeg siger.
Der er nogle udfordringer med det her.
Det er ikke kun danskere, det her handler om.
Det er altså også nogle, der har en baggrund fra det, som vi teknisk kalder MENAPT-landene.
Derfor tror jeg sådan set heller ikke, at man i nogle af regeringspartierne er helt vilde med det her forslag.
Man er bare blevet tvunget til det af Moderaterne.
Mads Olsen (SF), 2024-04-18:
Tak for ordet.
Jeg tager den her ordførertale for Carl Valentin, der desværre ikke har mulighed for at være her i dag.
Også tak til ministeren for det her lovforslag, som jeg mener indeholder mange gode tiltag.
Generelt er vi i SF glade for, at familiesammenføringsreglerne forbedres, og vi ser dette lovforslag som et vigtigt skridt i den rigtige retning mod en mere retfærdig familiesammenføringslovgivning.
Det er nødvendigt både for de enkelte personer, der bliver fanget af systemet, og for samfundet, der ellers går glip af højt specialiseret arbejdskraft, som vi i den grad mangler.
Det skal være attraktivt for udlandsdanskere at vende hjem med familien, så de kan komme tilbage til Danmark og gøre brug af deres erhvervede kompetencer til fordel for dansk erhvervsliv og samfund.
Alternativet er, at udlandsdanskere imod deres vilje bliver tvunget til at blive i udlandet for at få familielivet til at hænge sammen.
Det kan både de enkelte personer, dansk erhvervsliv og det danske samfund ikke være tjent med.
Vi har særlig brug for den her lovændring, for at Danmark i højere grad end i dag vil kunne tiltrække og fastholde forskere og andre højtuddannede, som virksomheder og universiteter har brug for.
Hjemvendte udlandsdanskere er nemlig en stor ressource for Danmark, da disse personer i høj grad bidrager til innovation, forskning og et stærkt erhvervsliv.
Det her lovforslag er et skridt i den rigtige retning mod nogle mere retfærdige regler.
I SF mener vi dog stadig væk, at reglerne generelt er for rigide og detaljerede, og at der er meget mere at gøre, men det ændrer ikke på, at vi støtter forslaget.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Grunden til, at vi er modstandere af det her forslag, er jo, at når vi får tallene fra ministeren, kan vi se, at en pæn del af dem, som det her vil komme til at handle om, er folk, der oprindelig stammer fra Mellemøsten, og som jo har haft en overvægt af arrangerede ægteskaber og har en kultur, hvor man har meget, meget svært ved at integrere sig i Danmark.
Skal vi så med lovgivning lempe nu, sådan at det bliver nemmere at få sin ægtefælle hertil fra Libanon eller fra et andet sted?
Skal vi lempe yderligere på det, end tidligere regeringer har gjort?
Nej, det synes vi jo ikke at man skal.
Det er derfor, vi siger, at det godt kan være, at nogle er optaget af, at man kan hjælpe nogle danskere, men det hjælper altså også for en stor dels vedkommende nogle mennesker, som i hvert fald Venstre og Socialdemokratiet, men ikke så meget Moderaterne, har sagt at man bestemt ikke vil lempe for.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Men tro og love-erklæringer har vi jo på alle områder, når det gælder ægtefællesammenføring, familiesammenføring, statsborgerskab osv.
Men det, ordføreren taler uden om, er, at i tvivlsspørgsmål, altså i tvivlstvister, kan man sige, kan og vil Udlændingestyrelsen gribe til et personligt interview, kontakte arbejdsgiveren og kræve yderligere dokumentation.
Er det ikke korrekt?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Det er jo kun i de tilfælde, hvor de ikke mener, at beskrivelsen oplyser dem tilstrækkeligt i forhold til ansøgerens danskkundskaber.
Men beskrivelsen, som ansøgeren medsender, kan være skrevet af andre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-18:
Er det 10.000 eller 15.000?
Altså, der er godt nok usikkerhed omkring det her.
Og fru Stine Bosse har ikke bakket på det her.
Nej, fru Stine Bosse har faktisk beskyldt de journalister, der har spurgt hende, for, at de ikke har læst, hvad hun har sagt, ordentligt.
Det er noget af det dummeste, jeg endnu har hørt.
Og jeg må indrømme, at hvis jeg sad som Venstres ordfører, ville jeg være sådan lidt frysende i forhold til det valgforbund, der er imellem Venstre og Moderaterne.
Det tror jeg ikke er særlig fornuftigt for Venstre, for en stemme på Venstre kan jo være en stemme på Moderaterne til europaparlamentsvalget, og det tror jeg ikke er særlig godt for Venstre, men det må de selv ligge og rode med, men jeg savner bare et tal.
Når fru Stine Bosse siger 0, vil hr. Mohammad Rona ikke gengive det.
Der er meget forvirring og usikkerhed.
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Jeg kan godt stå heroppe og sige 0.
Det er jo ikke det.
Det her handler om, at fru Stine Bosse har været ude at sige, at vi så skal tage imod mellem 5.000 og 7.000 flygtninge, og det står jeg heroppe og siger ikke er det rigtige tal.
Tina Cartey Hansen (KF), 2024-04-18:
Jeg står her i dag som vikar for vores ordfører, fru Brigitte Klintskov Jerkel, der desværre ikke kan være til stede.
Jeg deler dog hendes og den konservative gruppes skuffelse over dette forslag.
Selv om regeringen forsøger at bagatellisere ændringerne, oplever vi i Det Konservative Folkeparti det her som en lempelse af udlændingepolitikken.
Selv om jeg jo har konstateret, at det ikke er populært at sige i dag, oplever vi det også, som om det her forslag de facto fjerner sprogkravet.
Det bliver nu op til bl.a. en arbejdsgiver at vurdere og dokumentere, om der kommunikeres væsentligt på dansk – og jeg tror, at alle kender vores holdning.
Det danske sprog er helt afgørende for at klare sig godt i Danmark, og det er dermed også en forudsætning for, at familier kan få succes her i landet.
Derudover vil man også slække massivt på kravet om den økonomiske sikkerhedsstillelse.
Det går direkte imod vores princip om, at man skal kunne forsørge sig selv i Danmark.
Det var absolut ikke det, vi mente, da vi sagde, at reglerne skulle balanceres bedre.
Når det så er sagt, er der jo også elementer, som vi bakker op om, i lovforslaget.
Det gælder den nye ordning for udlandsdanskere.
Selvfølgelig skal danskere, der rent faktisk har etableret sig i udlandet, have nemmere ved at få familien med hjem til Danmark, for det er da et sympatisk ønske at vende hjem til sit moderland efter længere ophold i udlandet.
Vi mener også, at det er fornuftigt med en udvidelse af personkredsen, der kan tage en prøve som bevis på danskkundskaber.
Det vil nemlig effektivt imødekomme et problem for danske statsborgere, der ikke kan bevise deres danskkundskaber på anden vis.
Derfor indstiller vi til – ligesom andre har foreslået – at ministeren deler lovforslaget op, så vi kan støtte de dele, jeg lige har nævnt.
Hvis det ikke sker, kan jeg i hvert fald godt på vores vegne sige, at så kommer vi ikke til at støtte forslaget.
Og det kan undre os, for jeg har jo fået at vide af vores faste ordfører på området, at der netop blev talt om det her, inden lovforslaget blev fremsat; derfor er det også lidt ærgerligt at konstatere, at det så, vupti, blev lidt sologang for regeringen på det her område.
Det er vi ærgerlige over, men som sagt opfordrer vi til en opdeling af forslaget – det håber vi der er opbakning til.
Rosa Lund (EL), 2024-04-18:
Tak for ordet.
Med det her lovforslag foreslås det at etablere en ny opholdsordning, der giver hjemvendende udlandsdanskere adgang til at tage familien med til Danmark på samme vilkår og under samme betingelser, som gælder for udenlandske arbejdstagere.
Dengang stod vi en situation, hvor en arbejdstager, det var typisk en specialist, kom til Danmark, fordi vi havde brug for få løst en række opgaver.
Specialisten havde så sin familie med.
De blev længe i Danmark, men specialisten kunne ikke få lov til at søge om dansk statsborgerskab, for så ville familien miste deres opholdstilladelse.
Den regel blev så ændret, så specialisten og specialistens familie ikke længere var dårligt stillet, når de skulle søge om dansk statsborgerskab.
Nu skal den samme lempelse gælde for hjemvendte udenlandsdanskere.
Uden at bruge lang tid på at ridse de mange historier og måske særlig artikler, som har været i pressen, op, så vil jeg bare sige, at det kan vi i Enhedslisten støtte.
Men jeg vil også sige, at det er fjollet, at vi igen står i en situation, hvor udlændingeloven spænder ben for anstændighed og sund fornuft.
Derfor står vi i de her situationer, hvor vi må file lidt på loven en gang imellem, fordi loven ikke lever op til det, den skal.
I Enhedslisten har vi en meget klar holdning til det.
Det skal være lettere for mennesker med permanent ophold og dansk statsborgerskab at få ægtefællesammenføring og familiesammenføring.
I det seneste år har vi jo egentlig bare set, hvordan skruen er blevet strammet.
I Enhedslisten så vi jo helst, at reformen af regler for ægtefællesammenføring med nyt integrationskrav fra 2018 blev rullet helt tilbage, i stedet for at man bare lige lempede på et hjørne af reglerne.
Men vi tager imod enhver forbedring, også de små.
Det er vi ikke for fine til.
Men jeg vil dog alligevel gøre opmærksom på den ulighed, der stadig forekommer i reglerne.
De forslag til ændringer af udlændingeloven, som vi nu behandler, er endnu et bevis på års stramninger på udlændingeloven, som vi nu bliver nødt til hele tiden at lempe i små bidder – eller måske kan vi sige ændre i små bidder – fordi dansk udlændingelov jo er et kludetæppe af regler.
Men jeg har også jahatten på i dag, så jeg håber, at det her kan være starten på en række positive lovforslag fra regeringen på det her område, som vil gøre det en lille smule nemmere at være udlænding i Danmark og gøre det nemmere at bo sammen med sin familie i Danmark, uanset hvor man kommer fra.
Så for en sjælden gangs skyld vil jeg sige: Enhedslisten kan støtte det her lovforslag på udlændingeområdet fra regeringen.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Tak til fru Rosa Lund for den her erkendelse, som er, at man er glad, fordi regeringen lemper på det her område.
Hvad synes fru Rosa Lund om, at f.eks. Socialdemokratiets udlændingeordfører, Venstres ordfører og andre ikke rigtig vil anerkende, at man lemper på det her område?
For jeg synes, det er faktuelt.
Altså, man kan jo altid have politiske holdninger frem og tilbage, men faktuelt synes jeg jo at fru Rosa Lund har ret.
Hvad tænker fru Rosa Lund om den tvetungethed fra regeringen?
Rosa Lund (EL), 2024-04-18:
Jeg forholder mig til det, der står i lovforslaget, og hvad ordførerne fra de forskellige regeringspartier siger, må jo stå for deres egen regning.
Jeg kan være enig med hr. Peter Skaarup i, at det er lidt mærkeligt, at man ikke ranker ryggen og er lidt stolt af det her lovforslag.
Men jeg håber også, at hr. Peter Skaarup hørte, at jeg sagde, at vi ikke synes, at det her helt er nok.
Altså, man lemper jo på ægtefællesammenføringsreglerne her.
Det her kommer f.eks. ikke til at hjælpe de flygtninge, som gerne vil have familiesammenføring, og det kunne vi jo godt tænke os i Enhedslisten.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-18:
Jeg synes jo, det er forfriskende, at fru Rosa Lund stiller sig herop på talerstolen og erkender det, som vi ikke rigtig kan få regeringen til at erkende, nemlig at det er en lempelse.
Jeg ved så godt, at fru Rosa Lund vil have mere, altså gerne vil have flere lempelser, og der er vi jo så bare ikke enige.
Men tak for erkendelsen af, at regeringen lemper udlændingepolitikken.
Vi kan jo så synes i Danmarksdemokraterne, at det faktisk ikke er så godt, at regeringen gør det.
Rosa Lund (EL), 2024-04-18:
Ikke desto mindre skal de jo have den, når den skal gives, og det skal den i forbindelse med det her lovforslag.
Vi kunne jo godt stille en masse ændringsforslag om alle de andre lempelser, vi gerne ville have netop på det her område, men det kommer vi ikke til at gøre til det her lovforslag, fordi for én gangs skyld synes vi faktisk, at det er et godt lovforslag, der kommer fra regeringen – og som jo også kommer efter mange års pres, vil jeg da også sige, fra Enhedslisten og fra venstrefløjen på det her område.
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
De udtalelser, som Stine Bosse er kommet med i dag, har hun også været ude at bakke på igen, og tallet er ikke 7.000.
Jeg kan ikke stå heroppe og komme med et helt konkret tal; det kan jeg ikke.
Jeg kan ikke komme og sige, at det er 1 eller 2 eller 17, eller hvad det er.
Det, der bare er vigtigt at understrege, som der også står i den pressemeddelelse, som hr. Peter Skaarup læste op, er, at tallet ikke er 7.000.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-04-18:
Jeg hørte ordføreren sige noget i retning af – nu fik jeg ikke skrevet citatet ned – at man ikke sådan lige kunne sammenligne Moderaternes europapolitik og den, der bliver ført i Folketinget.
Er det ikke korrekt forstået?
For sådan må tingene jo hænge sammen.
Og så må jeg sige til hr. Mohammad Rona, som står og væver lidt om tallet, at i går eller lidt senere har fru Stine Bosse sagt 7.000, og lige pludselig var det 0.
Kan man virkelig være det bekendt?
Det er jo den kritik, vi andre har måttet stå model til.
Og så sent som i P1 Debat i sidste uge nævnte jeg lige præcis tallet 0, da jeg blev spurgt af journalisten, hvor mange Dansk Folkeparti ville lukke ind, til stor forargelse for fru Stine Bosse, som i øvrigt også var med.
Hvad er Moderaternes politik på det her område?
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Tak for det.
Tak for ordet, formand.
I løbet af 2023 beskrev medierne, hvordan danske familier er kommet i klemme med de nuværende familiesammenføringsregler.
Det var sager, hvor helt almindelige danske familier var låst til systemet.
Det var sager, hvor politikere på begge sider af den politiske midte tog afstand fra reglerne.
F.eks. kunne en dansk mand ikke få sin udenlandske ægtefælle til Danmark, fordi manden ikke kunne påvise og dokumentere sine danskkundskaber.
Det var så, på trods af at manden har dansk som modersmål og sågar har arbejdet i danske virksomheder hele livet.
Det lyder nærmest som et satirisk indslag, men det var faktisk virkeligheden.
Det gør vi heldigvis noget ved nu.
I L 157, som vi behandler i dag, justerer vi reglerne, så de udlandsdanskere, der indtil videre har opgivet kampen om at vende hjem, nu fremover kan genfinde drømmen og vende hjem til Danmark.
Det har været en moderat mærkesag at justere uhensigtsmæssige regler, så helt almindelige familier ikke rammes.
Jeg ønsker at fremhæve to ting fra lovforslaget, som er særlig vigtige for Moderaterne.
Først indfører vi en ny opholdsordning for medfølgende familie til hjemvendte udlandsdanskere med visse beskæftigelsesmæssige kvalifikationer.
Det betyder, at udlandsdanskere fremover, hvis de får tilbudt et job i Danmark, lettere kan tage deres familie med.
Det er vigtigt for os, at reglerne er skruet sammen på en måde, hvor man ikke fravælger Danmark som arbejdsland.
Det gør vi noget ved nu.
I dag skal man også bestå danskprøve 3 for at leve op til sprogkravet, hvis man rejser tilbage til Danmark.
Og selvfølgelig skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at tiltrække dygtige udlandsdanskere, der får jobtilbud i Danmark.
Alt i alt mener vi i Moderaterne, at der er tale om et lovforslag, der rykker udlændingepolitikken i den rigtige retning, dog uden at gå på kompromis med grundpillerne i dansk udlændingepolitik.
Vi stemmer naturligvis for.