runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Tak til formanden, og tak for ordet.
I dag behandler vi et lovforslag, som har to vigtige formål: For det første skal det realisere en del af den aftale, vi har indgået om oprettelse af en grøn fond.
Det skal ske ved at udbrede brugen af aldersopsparinger.
For det andet skal lovforslaget sikre, at modregning i social pension som følge af arbejdsindkomst kan systemunderstøttes.
At fremme aldersopsparinger er vigtigt, da det ikke kun forventes at øge skatteprovenuet, men også spiller en central rolle i finansieringen af den grønne fond gennem netop højere indbetalingslofter til aldersopsparing.
Det skaber en situation, hvor danskere kan spare mere op til pensionen, og vil samtidig sikre finansieringen af den grønne fond.
Derudover vil lovforslaget forbedre det eksisterende system om aldersopsparing.
Det har længe været et ønske fra bl.a. pensionsbranchen, og i dag kommer vi til at foretage disse ændringer.
I dag kan indbetalinger til en aldersopsparing påvirke beregningen af en række sociale ydelser.
Det har vanskeliggjort pensionsselskabernes brug af aldersopsparinger.
Derfor indføres der et fradrag for indbetaling til aldersopsparinger fra indkomstafhængige ydelser, således at pensionsselskaberne i langt højere grad kan anvende aldersopsparinger i deres forslag til pensionsordninger.
Ændringen sikrer således, at aldersopsparingen kan bruges, uden at det risikerer at få uforudsete konsekvenser for danskerne i form af tilbagebetalingskrav for sociale ydelser.
Det foreslås at erstatte begrebet indtægt ved personligt arbejde, som er noget upræcist, med begrebet arbejdsmarkedsbidragspligtig indkomst, som er meget mere præcist, når vi ser på, hvordan man kan regne det ud, og det bruges også i systemet i forvejen.
Det nuværende ord, der bruges i reglerne har vist sig vanskeligt at håndtere digitalt, da begrebet ikke er klart defineret.
Lige nu håndteres de nye modregningsregler med en selvbetjeningsløsning, hvor borgere selv kan gå ind for at få deres fradrag.
Med ændringen kan det fremover køre digitalt og automatiseret, så borgere ikke aktivt skal gøre noget for ikke at blive modregnet.
Det er vigtigt, at pensionsberegningen forbliver automatiseret, så den er mest mulig overskuelig for borgerne.
Med de bemærkninger kan jeg fortælle, at Venstre støtter op om alle lovforslagets elementer.
Jeg skal også sige, at vi siger ja til at dele forslaget op.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Er ordføreren enig i, at hvis vi reelt skal understøtte familielivet for de borgere, som det her handler om, så er det den forkerte vej at gå omkring pensioner med tilbagerulning af partnerafhængig modregning og satsafdæmpning?
For lidt tid siden behandlede vi L 161, der annullerer lønudviklingen i forbindelse med afskaffelsen af store bededag.
For de her familier er pensionistens indkomst et pænt stykke, må man sige, under dagpengesatsen, hvor dagpenge modsat pension tolkes som en midlertidig ydelse.
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Der ligger sådan set mange spørgsmål gemt i det, som ordføreren tager op.
Jeg vil godt starte med at anerkende, at det her, at man har en partner og man har en gensidig forsørgelsespligt, selvfølgelig er en vigtig overvejelse.
Så kan man sige: På hvilket niveau skal det være?
Jeg synes, at niveauet, som vi har her, er et udmærket niveau.
Jeg synes også, at det er en samtale, vi skal have hver eneste gang, vi rører ved det, og så sige: Er det stadig et okay niveau?
Min bemærkning til det her lovforslag er, at jeg synes, at det, vi gør her, er helt i overensstemmelse med, hvad jeg og mit parti synes er en balance i en gensidig forsørgerpligt.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Undskyld, det synes jeg lidt er en christiansborglogik.
For det, der er med ydelserne, er, at de jo bliver holdt op imod, hvad det er, du havde før, da du arbejdede.
Så det er det, der er spørgsmålet: Er det ikke utrygt, når grøften, altså den skrænt, du ryger ud over, bliver så voldsom og de økonomiske konsekvenser bliver så store, at folk faktisk får svært ved at betale deres husleje og andet?
Det er det, jeg spørger ind til.
Giver det ikke en utryghed?
Kim Valentin (V), 2024-05-02:
Man kan jo tale om, om det var meningen, at de ligesom også skulle være med til at finansiere det hele.
For det her handler jo også om en finansiering.
Men spørgsmålet fra ordføreren er jo sådan set rigtigt nok, og det taler ind i det andet svar, jeg gav, om, hvorvidt det er en ordentlig balance, vi har her.
Vi synes, at balancen i forslaget stadig væk er okay.
Den gensidige forsørgerpligt og de overvejelser, man har der, er o.k. og i balance.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-02:
I Danmarksdemokraterne mener vi, at det er vigtigt at styrke incitamentet til at indbetale til f.eks. en alderspension eller en aldersopsparing.
I den sammenhæng er det positivt, at vi får rettet op på den åbenlyse uretfærdighed, at indbetalinger til alderspension i dag indebærer modregning i visse ydelser.
Vi er da også opmærksomme på, at Beskæftigelsesministeriet vurderer, at der vil være en marginal gruppe af folkepensionister – op mod ca. 200 – som under visse særlige omstændigheder bliver stillet dårligere end før, fordi de enten modtager en af de berørte ydelser, f.eks. sygedagpenge, der nu udgår af beregningen af bundfradraget, eller fordi de ud over at have modtaget en af ydelserne, f.eks. sygedagpenge, også har anden indkomst, typisk arbejdsmarkedspension, da ydelserne i sig selv ikke er højere end fradragsgrænsen. Som der allerede er redegjort for, har det været meget rodet tidligere, og i bund og grund handler det for os om at få ryddet op og gøre det så gennemsigtigt som overhovedet muligt.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Nu er vi jo så i den situation, at lovforslaget er blevet delt op, og det synes jeg er meget fornuftigt, og det er jeg glad for.
Det vil sige, at jeg vil forholde mig til den del, der handler om, at man vil tilbagerulle afskaffelsen af gensidig forsørgerpligt for flere af de borgere, som ellers havde allermest brug for, at den blev afskaffet.
Derfor lyder mit spørgsmål: Mener ordføreren, at man understøtter en syg fleksjobber, når man lægger denne borgers indkomst til grund for partnerens pension?
Charlotte Munch (DD), 2024-05-02:
Jeg er faktisk enig med bl.a. hr. Kim Valentin i, at det her er en drønsvær øvelse, men jeg synes sådan set, at det her er landet så godt, som det overhovedet kan lande.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Man kunne også lade være med at stemme den del af lovforslaget igennem.
Altså, vi behøver ikke den del af loven.
Vi fik jo til den tekniske gennemgang at vide det her med, at det ikke kunne lade sig gøre, men nu har vi fået bekræftet, at det kan man faktisk godt.
Så i forhold til det argument om, at det var besværligt og bøvlet for borgerne osv., har vi jo fået det løst.
Så jeg skal bare høre, om jeg skal forstå svaret fra Danmarksdemokraterne sådan, at man synes, det er rimeligt at tage de 6.600 kr. fra de her borgere.
Det er sådan, jeg forstår svaret, så ordføreren må meget gerne sige, hvis det ikke er sådan, det skal forstås.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-02:
Det skal forstås sådan, at jeg sagde, at selve det, der ligger, måske ikke lige er det allermest ønskværdige, men vi ser også fordelen i, at det bliver stemt igennem, som det ligger.
Så selv om det lyder lidt kringlet – det kan jeg godt selv høre – så er det okay for os at gå med til.
Mads Olsen (SF), 2024-05-02:
Tak for ordet.
Jeg tager den her tale for Karsten Hønge, som desværre ikke selv kunne være her.
Den første del af lovforslaget adresserer et aktuelt problem, hvor det for nogle personer ikke er fordelagtigt at benytte muligheden for indbetaling til aldersopsparing.
Den manglende fradragsret for indbetalingen kan påvirke sociale ydelser, enten for personen selv eller vedkommendes ægtefælle eller samlever.
Lovforslaget tilskynder til at vælge aldersopsparing frem for fradragsberettiget pension, da det øger muligheden for at få fuldt udbytte af de skattemæssige fordele ved en aldersopsparing.
At sikre, at ældre ikke mister en del af deres ydelse, hvis de selv eller deres ægtefælle eller samlever omlægger deres pensionsudbetalinger, er naturligvis positivt og noget, vi i SF godt kan bakke op om.
Den anden del af lovforslaget foreslår en ændring i definitionen af begrebet indkomst ved personligt arbejde, og det er primært for at understøtte den automatiserede pensionsberegning.
Dette kan resultere i behovet for manuelle justeringer eller korrektioner, hvilket kan være tidskrævende og upraktisk for både myndighederne og pensionisterne.
For at imødegå dette problem foreslås der en ændring i definitionen af indkomst ved personligt arbejde, altså for at tillade en mere ensartet og pålidelig beregning af pensionen.
Dette kan dog føre til en reduktion af pensionen, f.eks. når en ægtefælle skifter fra løn til dagpenge, hvilket kan føre til en reduktion af pensionen for den anden ægtefælle.
Ændringen kan også påvirke beregningsgrundlaget for ældrechecken og modregning i efterlønnen.
Derfor kan vi ikke støtte den del af lovforslaget.
Samlet støtter SF jo så den første del af lovforslaget, men altså ikke den anden del, og det er med de forbedringer, som både Fagbevægelsens Hovedorganisation og Ældre Sagen foreslår.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Jeg synes bare, der er et eller andet i, at det er de familier, der er allermest økonomisk pressede, som vi ikke vil sikre de felter – og nu bliver det meget teknisk – i årsopgørelsen, der faktisk gør, at de ikke bliver modregnet.
For ved den tekniske gennemgang fik vi først at vide, at det ikke kunne lade sig gøre, og nu har vi så i et svar fået at vide, at det godt kan lade sig gøre.
Det betyder jo faktisk, at vi godt ville kunne sikre, at de her mennesker ikke blev modregnet.
Jeg synes bare, der er et eller andet i, at du har en fleksjobber og en pensionist, og så er det dem, der bliver modregnet hårdest.
Kan ordføreren følge mig i det?
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Jeg synes for en gangs skyld, at det er nogle gode tal, hr. Mikkel Bjørn kommer med her.
Jeg synes, det er et overskueligt antal, hr. Mikkel Bjørn.
Det er ikke nogen hemmelighed, at Danmark mener, at vi skal tage imod 2.000 kvoteflygtninge, altså inden for FN's kvoteflygtningesystem.
Og det er klart, at når vi står i den flygtningesituation, vi står i nu, i Europa, så mener vi også i Enhedslisten, at vi skal tage flere af de flygtninge, der bliver fordelt i EU.
Vi går ind for, hr. Mikkel Bjørn – uanset hvor chokerende hr. Mikkel Bjørn synes det er – at Danmark skal tage flere af de flygtninge, som kommer til EU.
Og mellem 5.000 og 7.000 synes jeg kunne være et udmærket tal.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Jamen så lad os prøve at skalere det lidt op.
Hvad med 20.000-50.000?
Er det noget, Enhedslisten også kunne se sig selv i?
Altså, hvor går grænsen egentlig, og hvor højt op kan vi sætte barren, hvis man spørger Enhedslisten?
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Det synes jeg er et rigtig godt spørgsmål, hr. Mikkel Bjørn.
Hr. Mikkel Bjørn og jeg har også diskuteret det en del gange.
Grænsen går der, hr. Mikkel Bjørn, hvor flygtningekonventionen starter.
Vi vil gerne tage det antal flygtninge, som vi er forpligtet til konventionsmæssigt.
Det må Dansk Folkeparti jo selv stå på mål for, men det vil vi gerne i Enhedslisten; vi vil gerne være forpligtet af flygtningekonventionen.
Frederik Vad (S), 2024-05-02:
Siden 2015 har Danmark taget imod 30.000 syrere, vi har taget imod omkring 40.000 ukrainere, og dertil kommer alle de mennesker af forskellige nationaliteter, der hvert år får asyl i Danmark eller søger om det.
Mener ordføreren virkelig, at Danmark har noget at skamme sig over i forhold til at tage ansvar for verdens flygtninge?
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Ja, hr. Frederik Vad, det mener jeg.
Jeg mener, at vi har noget at skamme os over i forhold til verdens flygtninge.
Faktisk tager vi så få, og det bliver udskudt hvert eneste år; det er først, lige inden kvoten skal opgøres, at udlændingeministeren kommer og siger: Okay, vi kan da godt tage lige omkring 200.
Frederik Vad (S), 2024-05-02:
Det giver jo ikke nogen mening, fru Rosa Lund.
Danmark har de sidste 10 år taget imod titusindvis af mennesker – indkvarteret og sikret ordentlige forhold for mennesker, der er kommet hertil.
Altså, Danmark har jo taget en meget, meget stor andel og har taget en meget stor opgave på sig.
Ordføreren taler om nogle hundrede i FN's kvotesystem – et system, som Danmark stadig væk tager flygtninge fra.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvordan kan det være, at ordføreren står på Folketingets talerstol og siger, at vi bør skamme os, når vi siden 2015 har taget imod 30.000 syrere, 40.000 ukrainere og alle mulige andre mennesker, der er kommet hertil?
Det giver jo ikke nogen mening.
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Jeg ved ikke, om hr. Frederik Vad kan huske, hvad der ellers skete i 2015: lukkede grænser, smykkelov, og jeg kunne blive ved, hr. Frederik Vad – jeg kunne blive ved.
Og det er da forhåbentlig ikke nogen hemmelighed, at Enhedslisten og Socialdemokraterne ikke står det samme sted i udlændingedebatten, og det synes jeg da kun er blevet endnu mere tydeligt i dag, altså at det gør vi heller ikke i dag, og at det gør vi heller ikke i EU – desværre, hr. Frederik Vad.
Jeg savner da, dengang Socialdemokraterne var stolte af at være en del af FN's kvoteflygtningesystem.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-02:
Jeg var med ordføreren på Lampedusa for ganske nylig for at se på hotspottet, hvor flygtninge går i land.
Jeg skal bare høre en ting.
Fru Rosa Lund, du får det til at lyde, som om den her asylpagt alene handler om flygtninge, og det hele kommer til at dreje sig om flygtninge.
Men er realiteten ikke, at vi, da vi hørte fra de italienske myndigheder på Lampedusa, anslog, at hovedparten af dem, der ankom til Europa, var migranter, altså illegale migranter?
Så er spørgsmålet jo, hvad man gør med illegale immigranter, der kommer til Europa.
Tager man dem ind som flygtninge og giver dem asyl, eller skal man finde en vej til at få dem ud igen?
De er jo illegale.
Hvad er Enhedslistens svar på den store mængde illegale migranter, der følger med i flygtningestrømmene?
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Hr. Steffen Larsen har fuldstændig ret.
Vi har lige været med Udlændinge- og Integrationsudvalget i Italien, bl.a. på Lampedusa.
Hr. Steffen Larsen har også fuldstændig ret i, at det ikke er alle dem, der kommer, som har flygtningestatus.
Det ændrer bare ikke på, hr. Steffen Larsen, at lige nu er det Italien og de italienske myndigheder, Grækenland og de lande, der står med EU's ydre grænser, som står for at lave den her screening.
Det er jo slet ikke Danmark.
De når jo aldrig hertil.
Og der er det, at vi i Enhedslisten med det her beslutningsforslag siger, at Danmark skal tage en større andel af dem, der har flygtningestatus.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-02:
For hvad nu, hvis de ikke har lyst til at komme til Danmark?
Det er jo realiteten.
Vi kan godt tale om at omfordele mennesker, men økonomien tilsiger jo de her mennesker at søge steder hen, hvor de har familie, venner og bekendte.
De vil jo ikke til Danmark; de vil til Tyskland, Frankrig eller Sverige.
Selv om vi siger, at vi gerne vil lave det her omfordelingssystem, er det jo sådan, at i en liberal økonomi kan mennesker bevæge sig frit rundt.
Så tror fru Rosa Lund, at vi via planøkonomi og en asylplan, som er nedsat oppefra, kan få den her løsning til at fungere?
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Ja, selvfølgelig tror jeg, at vi kan få den løsning til at fungere.
Ellers ville Enhedslisten jo ikke fremsætte det her beslutningsforslag, hr. Steffen Larsen.
Altså, vi fremsætter jo ikke et beslutningsforslag med planer, som vi ikke tænker kan virke.
Så ja, jeg tror, at det ville løse ret meget, hvis Danmark tog flere flygtninge gennem et bedre fordelingssystem i EU.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-02:
Jeg slår mig på hykleriet.
Enhedslisten har den her position, hvor man siger, at det er konventionen, der begrænser antallet.
Det gav fru Rosa Lund udtryk for lige før.
Men i praksis er det, der begrænser Enhedslisten, jo alene, at ud af langt hovedparten af de +80 millioner FN-anerkendte flygtninge, der er rundtomkring i verden, er det jo et meget, meget lille antal, der vil have nogen som helst chance for at komme til et land som Danmark.
Alligevel får man det til at lyde, som om det er konventionen, der skal være begrænsningen, men det passer jo ikke.
Det er jo, fordi langt de fleste mennesker ikke har mulighed for at komme hertil, at Enhedslisten ikke behøver at forholde sig alvorligt til det her spørgsmål.
Hvis nu Enhedslisten alligevel bare for oplysningens skyld ville prøve at gøre det, hvor mange mennesker mener Enhedslisten så realistisk set man kunne tage imod?
Der må jo være en grænse et eller andet sted, og det er vel ikke de +80 millioner.
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
For det første må jeg sige, hr. Rasmus Stoklund: Enhedslisten forholder sig meget alvorligt til flygtningepolitikken.
Bare fordi man ikke er enig med hr. Rasmus Stoklund og hr. Rasmus Stoklunds parti, er det ikke det samme, som at man ikke tager det alvorligt.
Man mener bare noget andet.
Det bør der da være plads til inde i den her Folketingssal, hr. Rasmus Stoklund.
For at svare på spørgsmålet er det, som jeg sagde tidligere, ikke nogen hemmelighed, at vi i Enhedslisten synes, man skal sætte kvoten på FN's kvoteflygtninge op til 2.000, og at vi står på mål for flygtningekonventionen, som betyder, at man behandler asylansøgninger for dem, der kommer hertil.
Rasmus Stoklund (S), 2024-05-02:
Det var jo et rigtigt ikkesvar.
Altså, de +80 millioner mennesker, der realistisk set ikke har mulighed for at komme her, ville så være velkomne ud fra Rosa Lunds kriterier, i forhold til at det er konventionerne, der skal afgøre det.
Men fru Rosa Lund ved, det ikke kommer til at ske, og derfor svarer Rosa Lund ikke på, hvor mange hun realistisk mener vi skulle kunne tage imod, hvis nu man bare skulle sige titusindvis af mennesker.
Hvorfor ikke prøve at være lidt mere realistisk eller reel og så sige: Fra Enhedslistens side mener vi, at der kan komme 150.000 flere flygtninge til Danmark – eller hvad det nu er for et tal, man synes er realistisk at tage imod?
Hvorfor altid denne snakken udenom?
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Jamen hr. Rasmus Stoklund, det er faktisk ikke for at snakke udenom.
Hr. Rasmus Stoklund ved lige så vel som jeg, at når man er forpligtet af flygtningekonventionen, er man forpligtet til at tage imod og behandle asylansøgninger fra dem, der kommer hertil.
Og derfor, hr. Rasmus Stoklund, kan vi ikke sætte et tal på.
Det må jeg også sige: Det er jo en dans, hr. Rasmus Stoklund, som vi to har danset en del gange, men svaret bliver ved med at være det samme.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-05-02:
Så synes jeg, vi skal prøve at danse lidt videre.
Nu sagde fru Rosa Lund lige før til hr. Frederik Vad, at Danmark skulle skamme sig over siden 2015 at have taget imod 30.000 syrere og 40.000 ukrainere – vi skulle skamme os over, at vi ikke havde taget imod flere.
Jeg synes, at hr. Mikkel Bjørn for en gangs skyld stillede et godt spørgsmål.
Han spurgte: Hvor mange er det så, det drejer sig om?
Nu har hr. Rasmus Stoklund så også forsøgt ad to omgange, og nu synes jeg lige, vi skal prøve igen
: Har fru Rosa Lund mulighed for at svare på, hvor mange flygtninge Danmark skal tage imod ifølge Enhedslisten?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-05-02:
Tak for det.
Jeg er lidt nysgerrig på, hvad Enhedslisten egentlig selv mener i forhold til det her med antallet.
Altså, ville man i Enhedslisten synes, det var et problem, hvis Danmark skulle tage imod 7.000, måske 10.000 flygtninge om året?
Eller mener man, at det er et overskueligt antal?
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Tak for det.
I Enhedslisten bryder vi os ikke om EU's asylpagt, som først og fremmest går ud på at forhindre mennesker i at komme ind i Europa, herunder mennesker, som har behov for beskyttelse, fordi de flygter fra forfølgelse eller krig i deres hjemland.
Den tager nemlig hul på den vigtige diskussion om fordelingen af de asylansøgere, der kommer til EU-landene.
For det er ikke holdbart, at nordeuropæiske lande som f.eks. Danmark ligger i ly af EU's sydlige og østlige grænser, som ender med at skulle behandle uforholdsmæssig mange asylansøgninger i forhold til lande som Danmark.
F.eks. modtog Italien og den italienske ø Lampedusa sidste år over 100.000 flygtninge, og heraf var der kun 3.000, som blev fordelt efter EU's interne fordelingsmekanisme.
Det synes vi i Enhedslisten er for slapt og for dårligt.
Det er trist, at partier, der i andre sammenhænge taler om europæisk solidaritet og sammenhold, afviser at støtte det her beslutningsforslag.
Jeg synes, at udlændingedebatten og flygtningedebatten er rigtig mørk i Danmark for tiden, dyster.
Men ét lyspunkt i debatten var dog, da Moderaternes spidskandidat til europaparlamentsvalget, Stine Bosse, den 18. april lod sig citere af både Jyllands-Posten og Altinget for, at Danmark skal – og nu citerer jeg – være fuldt og helt solidarisk med andre europæiske lande og være med til at løse flygtninge- og migrationssituationen.
Citat slut.
Det ville jo være europæisk solidaritet, og jeg blev faktisk rigtig glad, da jeg læste Stine Bosses udtalelse – og så endda fra en spidskandidat fra et regeringsparti.
Modigt, tænkte jeg, og på sin plads.
Til Jyllands-Posten sagde hun, at hun var for træt, da hun blev interviewet, og at målet i stedet var et antal flygtninge – og jeg citerer – så tæt på nul som overhovedet muligt.
Citat slut.
Det var jo unægtelig nogle andre toner.
Jeg synes selv, det kan være lidt svært at forstå, at hele to medier, altså Jyllands-Posten og Altinget, i ret udførlige interviews kan misforstå Moderaternes spidskandidat så grundigt.
Jeg kan i hvert fald godt forstå, hvis vælgere, der har stemt på Moderaterne i den tro, at de ville en mere menneskelig asylpolitik eller mere europæisk solidaritet på flygtningeområdet, nu kan konstatere, at de ikke kan forvente, at det er det, partiet arbejder for.
Det kan også være, at det er det – det står ret uklart.
Jeg vil bare sige til mine kollegaer fra Moderaterne, at nu har I chancen for at vise, hvilken side I står på, også i Europa.
Hvis man står på en solidarisk flygtningepolitik, støtter man det her beslutningsforslag.
Så står man ikke på en solidarisk flygtningepolitik.
Det er fint nok, det må de selv om.
Vi prøver alt, hvad vi kan, i Enhedslisten at overbevise dem om noget andet, men det er uklart for Enhedslisten, og jeg tror også for vælgerne, hvad Moderaterne egentlig mener om EU's flygtningepolitik.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2024-05-02:
Tak, formand.
Der skal altså være nogen, der siger det: Den der tale virker godt nok overhovedet ikke på mig.
Det, jeg ser, er en omvendt hulelignelse, hvor hr. Morten Messerschmidt og DF vil hensætte det, som jeg ser som den danske humanisme, i et mørke, i en mørk hule af fremmedfjendskhed og fremmedfrygt.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-02:
Tak for synspunktet.
Rosa Lund (EL), 2024-05-02:
Ja, hr. Bjørn Brandenborg, det har jeg mulighed for at svare på.
Enhedslisten mener, at Danmark skal tage 2.000 kvoteflygtninge gennem FN's kvoteflygtningesystem.
Derudover mener vi, at Danmark er forpligtet af Genèvekonventionen, altså flygtningekonventionen, til at behandle asylansøgninger fra de mennesker, som kommer til Danmark for at søge asyl.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-02:
Tak for det.
Vi kan stadig næsten mærke arbejdersangene i kroppen fra 1. maj i går, hvor vi så nu er herinde i Folketingssalen og kampen for arbejderes rettigheder stadig er i fuld gang, her bl.a. i forhold til den kløft, der er, hvis man får en fyreseddel i hånden, eller hvis man bliver ramt af sygdom.
Derfor vil jeg gerne bede ordføreren uddybe forholdet mellem Dansk Arbejdsgiverforenings indstilling og så FH, der faktisk tager direkte afstand fra det her forslag, som vi ser i høringssvarene.
De skriver: »Vi er helt principielt imod, at der skabes endnu større skel mellem dem, der er i beskæftigelse, og dem, der står udenfor, ikke mindst de ledige, og tager derfor afstand fra forslaget.«
Dansk Arbejdsgiverforening siger tværtimod, at de kan støtte lovforslaget i dets nuværende form.
Vil ordføreren sætte nogle ord på det?