runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-28:
Det bliver en gentagelse, for jeg vil gerne have, at ministeren tænker over det.
Det kan også være, at jeg stiller spørgsmålet skriftligt.
Hun har nu talt meget om amterne.
Jeg tror egentlig ikke, at der er nogen, der ønsker amterne tilbage.
Jeg tror, det er fint, at sundheden ligger regionalt, og det finder vi ud af.
Men kan hun nævne et eneste område, hvor beslutninger er kommet tættere på borgerne, på nær hvad der susede ned igennem til kommunerne, da amterne blev nedlagt?
Det tror jeg ikke hun kan.
Hun må gerne gøre det nu.
Der er mange muligheder.
Sophie Løhde (V), 2024-02-28:
Du kan tage vejene.
Du kan tage store dele af sundhedsvæsenet, hvor langt flere opgaver er flyttet ud i kommunerne.
Men der er da også steder, hvor jeg som sundhedsminister også synes, at vi skal stille os selv spørgsmålet, om de kommuner med det antal, der er i dag – altså 98 – i sig selv er tilstrækkelig store til også at levere den fornødne kvalitet, eksempelvis når vi snakker rehabilitering for mennesker, der får en blodprop i hjernen.
Der har vi da en forpligtelse til at sikre, at vi får løftet sundheden, at vi får løftet kvaliteten i de tilbud, uafhængigt af om man tilfældigvis er boende i en kæmpe kommune som København eller man bor i en mindre kommune, måske endda en økommune.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-02-28:
Mener ministeren, at de overslagsberegninger, som Nordentoft, Kjellberg m.fl. lavede for mere end 2 år siden over behovet for investeringer i psykiatrien, er tilstrækkelige midler til at sikre, at der rettes op på den stedmoderlige behandling, psykiatrien har fået gennem en årrække?
Sophie Løhde (V), 2024-02-28:
Derfor er jeg også umådelig stolt af, at en af de ting, som den her regering gjorde som sin første gerning, bl.a. var at sikre, at vi nu kan levere midler til en fuldt finansieret 10-årsplan for psykiatrien, og dermed tage et opgør med alle de der små puljer til psykiatrien eller lidt penge det ene år, og så vidste man ikke, om der kom flere det næste år.
Vi leverer allerede i år et løft på ca. 600 mio. kr. ekstra til psykiatrien, og samlet set vil vi have løftet psykiatrien med mere end 4 mia. kr., når pengene er fuldt indfaset i forhold til den samlede psykiatriplan.
Og pengene skal jo bl.a. bruges til, at vi skal levere på en markant kapacitetsopbygning i psykiatrien over de kommende mange år.
Nogle af opgaverne må nødvendigvis også ske gradvis og løbende.
Vi har også en stor udfordring med bl.a. personale, som vi også mangler inden for rigtig mange faggrupper.
Og så skal vi selvfølgelig stå på et solidt fagligt grundlag, og der synes jeg, det er godt, at vi også har anbefalingerne fra oplægget til 10-årsplanen for psykiatrien.
Nu har vi fået en regering, som også har givet psykiatrien mulighed for at kunne langtidsplanlægge, fordi vi har afsat pengene ikke bare et år, ikke bare 2 år, men år efter år, så psykiatrien gradvis vil vedblive med at blive løftet, og det har psykiatrien i den grad fortjent, fordi psykiatrien igennem alt for mange år har været nedprioriteret.
Runa Friis Hansen (EL), 2024-02-28:
Vi er også rigtig, rigtig stolte af at være med til at forhandle den her 10-årsplan.
Det er rigtig rart, at vi nu kan tale milliarder og ikke små millionbeløb.
Men behovet er jo ikke statisk frem imod 2030; der sker udvikling og forandring.
Hvordan mener ministeren vi skal forholde os til, at vi sætter penge af nu og her ud fra et behov, der er beskrevet for 2 år siden, og så frem mod 2030, hvor der sker en eller anden form for udvikling, så det overslag ikke nødvendigvis holder?
Sophie Løhde (V), 2024-02-28:
At vi kan tale om milliarder i stedet for at tale om små millioner, skyldes jo, at vi nu har en regering, som ikke bare bruger store ord, men også leverer pengene.
Vi leverer et markant løft af psykiatrien – noget, som Enhedslisten overhovedet ikke har været i nærheden af de år, hvor Enhedslisten har ageret støtteparti, og jeg er da stolt over, at vi som regering nu er enige om, at det her område simpelt hen skal opprioriteres markant.
Jeg synes også, det er godt, at vi har et solidt, fagligt grundlag i form af oplægget til en 10-årsplan at tage afsæt i, ikke mindst jo fordi så mange aktører i og omkring psykiatrien har rost det faglige arbejde og synes, det er godt, at vi også politisk arbejder ud fra det faglige oplæg.
Rosa Lund (EL), 2024-02-28:
Det er jo præcis derfor – og det ved justitsministeren også godt – at vi i Enhedslisten har bedt om en redegørelse fra Politiets Efterretningstjeneste for, hvor man ser den stigende antisemitisme.
For når vi lever i et samfund med racisme og med antisemitisme, smitter det jo af på alle samfundsinstitutioner, og derfor kan vi nok heller ikke på venstrefløjen sige os fri for, at det også eksisterer hos os.
Det er bare vigtigt for mig at understrege i dag, at vi slår ned på det, hver gang vi ser det, og derfor synes vi jo også, det er vigtigt, at regeringen gør det.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-28:
Det er jo også af samme årsag, at både jeg og Rigspolitiet har indskærpet over for alle politikredse, at der skal være et skærpet fokus på det her, for vi er nødt til at trække en meget tydelig streg i sandet.
Og på alle de møder, jeg har med Det Jødiske Samfund – og dem har jeg efterhånden holdt mange af siden den 7. oktober sidste år – opfordrer jeg medlemmer af Det Jødiske Samfund, der måtte opleve chikane, trusler, egentlige voldsepisoder eller lignende, til at anmelde det hver eneste gang, så vi kan få rejst nogle sager mod de ansvarlige.
Vi er åbne over for at diskutere alle tiltag, som både kan bidrage til kampen mod hadforbrydelser i almindelighed og kampen mod antisemitisme i særdeleshed.
Lad mig sige det på den måde: Jeg tror, det vil være mere oplysende, hvis Rigspolitiet selv redegør for, hvordan de mener at deres sagsstyringssystem er indrettet.
Grundlæggende politisk har jeg intet imod alt, hvad der kan foretages af fornuftige tiltag for at få nedbragt det her mørketal og for at få flere anmeldelser frem.
Rosa Lund (EL), 2024-02-28:
Tak til justitsministeren.
Jeg er med på, at justitsministeren ikke sagde, at det kommer til at ske i morgen.
Men det er bare for at sige, at det er noget, vi i Enhedslisten tror vil kunne gøre en forskel, og det er jo ikke noget, vi har grebet ud af det blå.
Institut for Menneskerettigheder tror også, det vil gøre en forskel.
Det er en model, vi kender fra England, og hvis det engelske politi kan gøre det, burde det danske politi også kunne gøre det.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-28:
Jeg ved ikke meget om det engelske politis it-systemer, men jeg ved, og det ved ordføreren også, at det danske politis it-systemer er lettere udfordrede.
Det er jo desværre ikke nogen hemmelighed.
De er ikke helt lige så udfordrede som skattemyndighedernes it-systemer – jeg så skatteministeren før – men temmelig udfordrede.
Derfor tror jeg også, bare for at forventningsafstemme, at vi på både den korte og den mellemlange bane skal gribe til nogle andre værktøjer end alle mulige tilretninger i den måde, sagsstyringssystemerne er indrettet på.
For det vil nok have større virkning end tilretning af it-projekter, som i forvejen har meget lange udsigter.
Men grundlæggende ja, jeg tager positivt imod alle forslag, som kan være med til at bekæmpe hadforbrydelser.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-28:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Hvad vil regeringen gøre for at beskytte danskerne mod bankernes urimelige rentepolitik, herunder den store forskel mellem den rente, bankerne får i Nationalbanken, og den rente, de tilbyder alle os andre?
Morten Bødskov (S), 2024-02-28:
Tak for det, formand.
Jeg mener helt grundlæggende, at når bankerne tjener flere penge som følge af den stigende rentemarginal, skal det også komme kunderne og dermed også forbrugerne til gavn.
Sagt på en lidt anden måde er der dels det faktum, at der er en meget stor forskel i rentemarginalen, dels det faktum, at bankerne vel siden 2005 har det største overskud lige i øjeblikket.
Det er noget, jeg mener bør komme kunderne og forbrugerne til gavn.
Det tror jeg også de fleste efterhånden er opmærksomme på.
Der er ingen som helst tvivl om, at tallene lige i øjeblikket viser, at renterne er steget.
Forskellen mellem udlåns- og indlånsrenter er også steget, og det kan undre og har også undret mig, at bankerne ikke giver deres kunder mere på indlånssiden så at sige, altså hæver indlånsrenten eksempelvis.
Jeg synes også, det er værd at bemærke, at efter den debat, der har været startet, er der faktisk banker, der er i bevægelse, og det er godt.
Det vil sige, at indlånsrenten for nogle institutters vedkommende er steget.
Helt grundlæggende handler det om, at vi skal have konkurrence på det her område.
Vi skal have flere kunder til at spørge til, hvilken rente de betaler, og hvilke gebyrer de betaler, og dermed få gennemsigtighed og gennemskuelighed ind i finanssektoren i et større omfang, end vi har i dag.
Hvis man er utilfreds, skal man skifte bank.
Det er suverænt det vigtigste værktøj til at få mere konkurrence.
Jeg har selv for at komme i dybden med det her igangsat en undersøgelse af bankernes rådgivningsforpligtelse over for kunderne.
Den undersøgelse konkluderede desværre, kan man sige, at ikke alle banker – pænt sagt – var opmærksomme på den forpligtelse.
Det har nu betydet, at Finanstilsynet har skærpet fokus på bankernes rådgivningsforpligtelse over for deres kunder og dermed har skærpet tilsynet med pengeinstitutterne.
Så alt i alt er der ingen som helst tvivl om, at bankerne godt kunne give lidt mere i rente.
Det kan jo heller ikke nytte noget, at gebyrerne er så høje, som de er.
Det handler om konkurrence.
Er man utilfreds med sin bank, skal man skifte bank.
Det, jeg har gjort, er, at jeg har igangsat en undersøgelse, som altså har betydet, at Finanstilsynet har skærpet deres tilsyn med bankernes rådgivningsforpligtelse lige nøjagtig på det område.
Morten Bødskov (S), 2024-02-28:
Nej, det tror jeg ikke.
Det er helt fair, at Enhedslisten tager den type diskussioner.
Det, vi skal frem til, er, at vi skal have mere konkurrence, og derfor er den her debat god.
Jeg har også godt registreret, at der var en enkelt repræsentant fra finanssektoren, som syntes, at det var det rigtige synspunkt at bringe frem.
Vi kan se, at flere banker hæver indlånsrenten.
Er det nok?
Nej, det er det ikke, og derfor er der ingen grund til at holde sig tilbage med synspunkter om, at de godt kunne have været hurtigere på tasterne og godt kunne have hævet renterne hurtigere, end de har gjort.
Og så tror jeg, at det handler om konkurrence.
Jeg vil kraftigt opfordre til, at man, selv om man måske ikke lige har spørgsmålene eller synes, at det er nødvendigt at stille spørgsmål til sin bank, stiller de her spørgsmål: Hvad får jeg i rente på min indlånskonto?
Hvad får jeg i rente på børneopsparingen?
Hvad betaler jeg i rente for mit lån til mit hus eller min andelsbolig?
Hvad betaler jeg i gebyr?
Man skal bede om at få det at vide fra banken og gå over til nabobanken og spørge, om de kan gøre det billigere, bedre og nemmere.
Hvis de kan det, skifter man bank.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-28:
Jeg synes, at ministeren lægger alt for meget ansvar over på den enkelte og lægger alt for lidt vægt på, hvad vi sammen kunne gøre her for at beskytte forbrugerne.
Det kunne være gennem regulering af indlånsmarginalen, hvilket man jo i øvrigt har haft i Danmark tidligere, eller det kunne være andre tiltag, som beskyttede forbrugerne mod det her.
Men jeg kan konstatere, at det vil regeringen ikke.
Jeg kan garantere for, at vi kommer til at fortsætte med det her i Enhedslisten.
Vi har indkaldt ministeren til et samråd om samme tema, og vi kommer til at fremsætte to beslutningsforslag netop om en stærkere regulering af bankerne, der kan give danskerne den beskyttelse, de har brug for.
Men tak for den første runde, hr. minister.
Morten Bødskov (S), 2024-02-28:
Det er helt sikkert, at der kan gøres mere, og det, der kan gøres, er jo, at vi fremmer konkurrencen, som jeg har sagt.
Noget af det, vi trods alt har lovgivning og regler for, er bankernes rådgivningsforpligtelse over for kunderne.
Den er der blevet taget fat på.
Finanstilsynet holder skarpt øje med det, og jeg tror roligt, jeg kan sige, at den, om man vil, advarsel, der er sendt til finanssektoren med den rapport, som Finanstilsynet har lavet, har gjort indtryk.
Finanstilsynet kommer til at følge det her, for det er klart, at de regler, der er, skal bankerne selvfølgelig overholde, og det skal ikke kun være for folk med store formuer, som kan bede om at få placeret deres indeståender til deres egen fordel og måske lidt bedre.
Det er faktisk en rådgivningsforpligtelse, som gælder alle dele af det danske samfund.
Det har bankerne en forpligtelse til at levere, og vi følger det selvfølgelig tæt for at se, om de gør det.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-02-28:
Tak for ordet, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til Konkurrence- og Forbrugerstyrelsens kritik af den manglende gennemsigtighed i bankernes priser på diverse forbrugerrettede bankprodukter, og hvad mener ministeren der bør gøres for at få etableret en tilstrækkelig prisportal nu, hvor Forbrugerrådet Tænk har trukket sig fra arbejdet med pengepriser.dk med den begrundelse, at der mangler samarbejdsvillighed fra banksektoren?
Morten Bødskov (S), 2024-02-28:
Jeg forsøgte faktisk at komme spørgeren lidt i møde.
Jeg har stor respekt for, at der er skrevet et talepapir, inden vi gik i salen, og det er helt fair, men at beskylde regeringen for at se passivt til her tror jeg måske er at gå et skridt for langt.
Eksempelvis handler det jo om, at vi skal have mere konkurrence ind i sektoren, og noget af det, der kan være med til at fremme konkurrencen, er, at bankerne rent faktisk lever op til den rådgivningsforpligtelse, de har.
Derfor bad jeg jo Finanstilsynet om at lave den her undersøgelse og kigge på, om bankerne rent faktisk lever op til det, de i dag er forpligtet til.
Det viste sig pænt sagt, at det ikke var alle banker, der var det.
Det bliver nu skærpet.
Derudover synes jeg jo trods alt, at når man kigger på, hvad der er sket med udviklingen i indlånsrenten f.eks., føler jeg mig ret overbevist om, at den debat, der er her, er fin og god, og at den debat, der har været op til den diskussion, vi har her i dag, har betydet, at der er kommet bevægelse.
Jeg er af den overbevisning, at det er kommet for sent.
Man kunne godt have gjort det hurtigere, og jeg synes også sagtens, man kan overveje at give almindelige lønmodtagere lidt flere penge mellem hænderne.
Det kan man primært gøre på to måder.
Man kan hæve indlånsrenten, og man kan sænke de gebyrer, som almindelige mennesker betaler.
Er man utilfreds med sin bank – og det er næsten det vigtigste – og er man utilfreds med de svar, man får, når man spørger om, hvad man betaler i rente, hvad man betaler i gebyrer, og hvad man får i rente på ens indlån, så skal man skifte bank.
Man skal tage papirerne med og gå over til nabobanken og spørge, om de kan gøre det billigere, og hvis de kan det, skal man skifte bank.
Det er den mest sikre vej til bedre priser for forbrugerne.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-28:
Jeg er meget enig med hr. Pelle Dragsted i, at alle hadforbrydelser er alvorlige hadforbrydelser og skal behandles som sådanne.
Jeg synes omvendt heller ikke, det gør noget at tale om, at vi har nogle minoriteter, som er særligt udsatte og har været det konkret igennem flere måneder, og som vi også er nødt til at have et helt, helt særligt og vedholdende fokus på.
Jeg var faktisk inde på det i min indledende besvarelse.
Jeg tror, at det grundlæggende er sådan, at når en forbrydelse bliver anmeldt, uanset om det er chikanerier eller om det er vold på gaden, så bliver det i første omgang anmeldt som chikane eller vold, og så vil det jo så vise sig under afhøringen af enten offeret eller vidner i nærheden, at motivet har været en hadforbrydelse.
Derfor tror jeg, eller det er i hvert fald Rigspolitiets vurdering, at det ikke vil hjælpe dem i behandlingen af sagerne, hvis man skulle notere en anmærkning i anmeldelsen med det samme, for det vil komme frem.
Jeg tror, at hvis vi skal have nedbragt mørketallet, så handler det om, at vi skal råbe fra alle byens tage, at folk skal anmelde de forbrydelser, de bliver udsat for, og at vi så tilsvarende skal sikre, at politiet og vores myndigheder har ressourcer til rent faktisk også at foretage en fyldestgørende efterforskning af det.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-28:
Tak for det.
Det er jo tragisk, at vi her 80 år efter redningen af de danske jøder oplever den her stigende antisemitisme, og at rigtig mange mennesker er bange og ikke føler, at de kan leve trygt i vores samfund.
Det er godt, at regeringen indkalder til de her forhandlinger; det skulle man måske i virkeligheden have gjort for lang tid siden.
Jeg synes også, det er positivt, og jeg anerkender jo, at man har sat ind med politiressourcer og efterforskningsressourcer osv.; det er selvfølgelig utrolig vigtigt.
Men det allervigtigste er jo, at vi bekæmper selve antisemitismen og forhindrer, at den spreder sig, og en af de ting, som Det Jødiske Samfund har efterlyst, er bl.a., at informationsindsatsen kan blive styrket.
De har jo det her, der hedder Jødisk Informationscenter, som tager imod rigtig mange skoleklasser, herunder skoleklasser med blandede elevgrupper, som får lov at møde de danske jøder og høre deres historie.
Men de vil gerne brede det ud til andre byer, f.eks. Aarhus og Aalborg.
Er det noget, regeringen vil være indstillet på at være med til at finde penge til?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-28:
Altså, som jeg nævnte før, er det sådan, hvad angår alle de initiativer, som i dag ligger i den eksisterende handlingsplan, at de alle sammen bliver implementeret planmæssigt.
Der findes ikke nogen initiativer, som jeg på forhånd er afvisende over for, for jeg enig med spørgeren i, at selvfølgelig er informationsindsatsen en meget, meget vigtig del af det her.
Det er vigtigt at komme ned på grundskoleniveau og få informeret vores børn og unge, måske især mange af vores børn og unge med ikkevestlig baggrund, som måske hjemmefra har værdier, der går på, at det at være jøde er lig med, at man er repræsentant for staten Israel, og at dem skal man så som udgangspunkt hade.
Det er vi nødt til at gøre både gennem oplysning, men jo også ved at håndhæve det, der skal være det danske samfunds normer, meget, meget hårdt.
Og det er jo i nogle tilfælde altså også at anvende de bestemmelser, der er i straffeloven, endnu mere, end man gør i dag.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-28:
Jeg troede, at man kun havde et enkelt spørgsmål som medspørger, men man har altså to.
Det synes jeg er positivt, men jeg er sikker på, at ministeren selv har hørt det her forslag om at sørge for, at der også i resten af landet bliver muligheder for, at skoleklasser kan komme på besøg og møde de jødiske samfund og høre om antisemitisme og netop blive oplyst om den her meget vigtige skelnen, som ministeren også selv er inde på, nemlig at danske jøder selvfølgelig ikke bærer noget som helst ansvar for, hvad der foregår i Mellemøsten, ligesom danske muslimer i øvrigt ikke bærer noget som helst ansvar for de ting, som Hamas eller andre begår.
Det er jo den skelnen, som er så vigtig at få frem.
Er det noget, regeringen overvejer, altså at få løftet den her informationsindsats, så den ikke kun foregår i København, men også i resten af landet?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-28:
Vi er meget interesseret i at løfte den informationsindsats.
Mig bekendt er der, hverken ud fra hvad jeg selv har observeret, eller ud fra hvad jeg har set af anmeldelser, nogen fra de muslimske miljøer, der bliver beskyldt for at være ansvarlige for Hamas' grufulde terrorangreb.
Det, man i hvert fald må sige, er, at der i det her land ikke er nogen muslimske skoler – eksempelvis muslimske friskoler – hvor der er behov for væbnet bevogtning.
Derfor tror jeg bare, det er vigtigt hele tiden at holde fast i, at for så vidt angår truslen mod vores jødiske landsmænd, så er den mere udtalt og meget mere alvorlig, end tilfældet er for nogen andre minoriteter i Danmark, og det er meget, meget tragisk.
Rosa Lund (EL), 2024-02-28:
Nu er det jo heldigvis ikke en konkurrence mellem minoriteter i det her land om, hvem der er mest udsat.
Grunden til, at vi stiller det her spørgsmål, er, at vi i Enhedslisten oplever, at vi har en fælles interesse i det her Folketing og med regeringen i at beskytte alle minoriteter i det her land.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-28:
Jeg er meget enig med fru Rosa Lund i, at det jo ikke handler om, at det er en konkurrence mellem udsatte minoriteter.
Jeg vil ikke lægge fru Rosa Lund ord i munden, men man er nødt til at anerkende, at for vores jødiske minoritet, vores jødiske landsmænd, i Danmark er truslen meget mere konkret og meget mere alvorlig.
Man kan ikke samles til demonstrationer, uden at der er politimæssig, væbnet bevogtning.
Man kan ikke gå i sine religiøse huse, altså synagogerne, uden at der er væbnet bevogtning.
Man kan ikke sende sine børn i skole, uden at der er væbnet bevogtning.
Rosa Lund (EL), 2024-02-28:
Tak for det.
Vil ministeren arbejde for at sikre, at hadforbrydelser kan politianmeldes på nye måder for at komme det store formodede mørketal for antisemitiske hændelser til livs?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-28:
Tak for ordet.
Og tak til spørgerne igen.
Som justitsminister ligger det i sagens natur mig meget på sinde, at alle borgere i Danmark skal føle sig trygge.
Det gælder uanset seksualitet, kønsidentitet, hudfarve, tro eller handicap.
Regeringen og myndighederne har derfor et vedblivende fokus på, hvordan vi kan sikre, at flere hadforbrydelser anmeldes, og at mørketallet dermed også nedbringes.
I den forbindelse vil jeg også helt generelt gerne opfordre alle, der oplever at blive udsat for f.eks. en hadforbrydelse, til at indgive anmeldelse til politiet, så vi sammen kan nedbringe det her mørketal, som helt, helt sikkert er der.
Politiet indførte i 2015 en monitoreringsordning på hadforbrydelsesområdet, der bl.a. betyder, at alle sager om hadforbrydelser registreres i politiets sagsstyringssystem, det såkaldte POLSAS, ved at sagen påføres en søgenøgle.
I forbindelse med optagelse af en anmeldelse eller snarest derefter foretager politiet en afhøring af anmelder, herunder med henblik på at afklare, om der i sagen er omstændigheder, der kan indikere et hadmotiv.
Såfremt det er tilfældet eller sagens øvrige omstændigheder indikerer et hadmotiv, søger politiet i forbindelse med efterforskningen at belyse et sådant motiv nærmere.
Da motivet for en strafbar handling i mange tilfælde først afdækkes tilstrækkeligt i løbet af sagens efterforskning, er det Rigspolitiets vurdering, at det ikke vil være hensigtsmæssigt systematisk at notere motivet i kvitteringen for modtagelse af en anmeldelse.
Som nævnt i min besvarelse af det foregående spørgsmål har Rigspolitiet også i lyset af den seneste tids uacceptable opblussen i antisemitisme siden den 7. oktober sidste år iværksat en styrket politimæssig indsats i forhold til antisemitiske hændelser.
Samtidig er politiet i den aktuelle situation generelt opmærksom på, om anmeldelser af strafbare forhold, der vurderes at være relateret til den nuværende situation i Mellemøsten kan indholde et hadmotiv, som skal efterforskes og henføres under straffelovens § 266 b, altså den såkaldte racismeparagraf.
Hertil kommer så selvfølgelig også, at politiets og anklagemyndighedens indsats over for ofre for hadforbrydelser også bliver styrket med det seneste politiforlig.