runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-10-23:
Jeg synes jo ikke helt, jeg fik et klart svar fra ministeren her i dag.
Der er ikke nogen garantier om, at man ikke skal fyre nogen, og der er heller ikke klarhed over økonomien.
Ellers kigger vi i hvert fald ind i færre betjente på job og færre til at færdiggøre borgernes sager.
Jeg synes jo måske ikke, at det er helt fair, at man ikke bliver kompenseret fuldt ud for det, når man får store bevogtningsopgaver, når der er en international sikkerhedstrussel, og når man bliver pålagt midlertidig grænsekontrol og alle mulige andre opgaver.
Det er jo borgerne, der betaler prisen, når der ikke er politi nok.
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Altså, der er en forhandlingsramme afsat i finanslovsforhandlingerne.
Den kan man jo bruge på alt muligt, eller man kan bruge det på politiet – eller noget af det på politiet og så noget andet på alt muligt andet.
Min pointe er mere, at det hele bliver besluttet og tilrettelagt i de verserende finanslovsforhandlinger.
Vi har ikke et klart billede, før det er, at finansloven for 2025 er på plads.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-10-23:
Jeg havde næsten forberedt mig på, at ministeren ville nævne finanslovsforhandlingerne.
Men nu er det jo ikke SF, der er i regering.
Det er faktisk ministeren og ministerens parti, og det er ministeren, der har ansvaret for politiet.
Det er derfor, at jeg er optaget af at få ministerens svar i forhold til de besparelser, som tilsyneladende er ved at ske derude.
Jeg frygter jo, at vi vil se flere sager som den, vi har set i dag på DR, hvor 127 danskere må vinke farvel til 33 mio. kr., som de er blevet svindlet for, og hvor politiet siger: Det kan vi ikke løfte; det har vi ikke ressourcer til.
Det synes jeg jo er en lille smule uværdigt.
Som jeg forstår det, er der en stor risiko for, at vi ikke kan behandle de sager, som vi har gjort med den hidtidige hast.
Så vil ministeren garantere, at der ikke skal fyres nogen i politiet?
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Jeg tror, at det er meget, meget vigtigt.
Jeg har ingen som helst grund til at anfægte de bekymringer og de oplevelser, som politifolk og anklagere oplever.
Begge dele kan jo godt være rigtige på en og samme tid, som jeg også nævnte i min besvarelse.
Der sker en øget prioritering af midler fra den her regerings side, endda en betragtelig øget prioritering, ved det kommende finanslovsforslag, herunder den her endnu ikke definerede ramme på 0,5 mia. kr., og jeg vil helt klart også forvente, at en del af det vil tilfalde politiet.
Det er vi selvfølgelig en del af, ligesom ordførerens parti har en mulighed for at være en del af det, ved jeg.
Man kan jo f.eks. byde ind med de ønsker ved de eksisterende finanslovsforhandlinger, hvis man ønsker sig øget prioritering, ud over hvad regeringen lægger op til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-10-23:
Det er så her, jeg undrer mig.
For man kan jo godt stå og jonglere med nogle tal her i salen, men virkeligheden derude er, at Politiforbundet, Foreningen af Offentlige Anklagere og HK Politiet har skrevet en kronik om, at politiet skal spare den 1. oktober.
Det, de siger, er, at vi ser ind i, at der er færre betjente på arbejde, fordi så mange som muligt skal sendes hjem på afspadsering, og det betyder så, at der er færre på gaden og der vil være mindre bunkeafvikling.
Jeg er en lille smule forvirret.
Betyder det, at Politiforbundet, HK Politiet og Foreningen af Offentlige Anklagere simpelt hen lyver, altså at det ikke passer, at der skal spares ude i politiet lige nu?
Det vil jeg gerne have ministeren til at forklare mig.
For jeg ved jo, at ministeren ligesom mig er meget optaget af trygheden i samfundet, og jeg ved, at ministeren sagde i et stort interview i februar, at tryghed er en af de helt store kerneværdier for ham som socialdemokrat.
Jeg vil spørge ministeren: Passer det simpelt hen ikke, at der sker en opbremsning ude i politikredsene lige nu?
Passer det ikke, at man ikke forlænger sagsbehandleres ansættelser, som egentlig kunne have været med til at understøtte efterforskningen lige nu?
Hvad vil ministeren garantere i forhold til de besparelser, som i hvert fald andre mener er ved at blive rullet ud derude?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-10-23:
Tak, men det gav mig ikke yderligere fornemmelse af, om justitsministeren mener, at der kan være nogen mulige udfordringer med den måde, som dansk eksportkontrollovgivning er skruet sammen på, i betragtning af at vi fortsætter vores eksport af våbendele til de F-35-kampfly, som er i luften over Gaza, og som de facto er med til at smide bomber af forskellig størrelse, herunder megabomber, ned i hovedet på civile palæstinensere.
Så nu vil jeg gerne spørge ministeren helt konkret: Kan Danmark i virkeligheden ikke godt vælge ikke at eksportere med henvisning til den måde, som vores internationale forpligtelser er på?
Kan vi ikke vælge ikke at levere dele til de kampfly, der leverer i bombardementerne af civile i Gaza?
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Det finder jeg sådan set ikke så mærkeligt.
For det første er også statslige myndigheder jo dybt afhængige af, at vi har en presse, som i øvrigt er og bliver betegnet som den fjerde statsmagt, der kan bidrage og understøtte afdækningen af udviklinger i samfundet.
Altså, politiet kan jo komme i nærheden af det her, al den stund de bliver gjort bekendt med det, at der bliver anmeldt forbrydelser.
Al den stund der er et mæglingsråd, hvor der eksempelvis sidder en imam eller en anden vigtig person, som det bliver kaldt, og får to parter til at droppe deres indbyrdes uoverensstemmelser, så er det jo, at det ikke kommer for myndighedernes ører, altså når det ikke på den ene eller anden måde bliver rapporteret til myndighederne.
Derfor er det så brugbart, også den journalistik, der er blevet lavet i den her forbindelse.
Peter Skaarup (DD), 2024-10-23:
Det er jo meget fint, at man er ved at undersøge nogle ting, men er det ikke lidt mærkeligt, at det er Jyllands-Posten, Berlingske og TV 2, der sådan efter meget omfattende research skal grave det her frem?
Burde det ikke være noget, regeringen med de midler, man råder over såsom politi og myndigheder, kunne grave frem selv og finde ud af, hvordan vi får det her kortlagt hundrede procent, og hvordan vi kriminaliserer det, sådan at man f.eks. kan udvise personer, imamer, der er en del af de her netværk, altså de her mæglingsråd, som er så udanske og så nedbrydende for vores samfund, som de er?
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Og handles skal der.
Det er jo selvfølgelig også derfor, at det kommer til at indgå i regeringens generelle kamp mod social kontrol og parallelsamfund.
Jeg må være ærlig og sige, at det ikke er første gang, jeg hører om den her type mæglingsråd, og det er heller sådan, mit citat i Berlingske Tidende skulle tolkes.
Der er forskel på, om man har hørt om et fænomen, som måske er derude, og så at få forelagt et konkret eksempel på det af en journalist.
Det tror jeg er en meget vigtig måde at skelne på, for som ordføreren jo helt rigtigt siger, har vi haft et samråd om det, og det har også været omtalt tidligere, men det har været meget på von hørensagen.
Det ændrer jo ikke ved, at det her er stærkt bekymrende, og vi har i øvrigt fået viden på et tidligere tidspunkt fra bl.a. Østjyllands Politi om, at de fornemmede, at det her skete, og at de havde noget viden derfra.
Det er jo også af samme årsag, at jeg har bedt bl.a. Justitsministeriets dygtige embedsfolk om at se på, om de her aktiviteter i tilstrækkelig grad er kriminaliseret, som det er i dag.
Det er der noget af det, der er, og det er der måske også noget af det, der ikke er.
Peter Skaarup (DD), 2024-10-23:
Jeg er jo meget enig i det, justitsministeren siger, altså at det er forkasteligt, når vi har sådan nogle mæglingsråd, der ligesom overtager den opgave, som vores retssamfund har.
Det er rigtigt, som ministeren siger, at det her over den seneste tid har været beskrevet i flere aviser, bl.a. Berlingske Tidende, som her for et par uger siden efter meget omfattende research skrev, at politiet og domstolene i dele af landets ghettoområder er sat ud af kraft, fordi tingene bliver løst på arabisk, som det hedder, når lokale og vigtige mænd dukker op hos ofrene og f.eks. får dem til at trække anmeldelser tilbage.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge justitsministeren om noget på baggrund af det, som ministeren sagde til Berlingske Tidende, og jeg citerer: »Det, I afdækker her, er stærkt bekymrende.
Jeg har ikke haft konkret viden om det her før nu, og hvis jeg skal være helt ærlig, synes jeg, at det er kvalmende«.
Når jeg vil spørge lidt i forhold til det, er det, fordi det, når jeg hører ministeren sige det her, virker på mig, som om det er helt nyt for ministeren, at der findes sådan nogle mæglingsråd.
Der vil jeg jo gøre opmærksom på, at vi havde et samråd i Folketingets Retsudvalg, hvor justitsministeren sammen med udlændinge- og integrationsministeren netop var til stede, altså til et samråd omkring parallelle retssystemer og sådan nogle mæglingsråd og om, hvad regeringen i øvrigt vil gøre ved det.
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Det helt korte svar, som jeg kunne vælge at nøjes med, er, at det har jeg et meget stort problem med.
Som jeg ved adskillige lejligheder har understreget, er regeringens politik på det her område meget klar: Vi vil ikke acceptere lovløse tilstande i nogen dele af Danmark, og vi skal ikke have parallelsamfund, hvor dansk lov og ret er sat ud af spil.
Derfor synes jeg også, det er meget bekymrende og dybt forkasteligt at læse om, at imamer og såkaldte vigtige mænd i landets socialt udsatte boligområder mægler i voldssager og dermed forhindrer, at ulovlige forhold bliver anmeldt til politiet og behandlet ved domstolene.
Det er simpelt hen en hån mod ofrene og også en underminering af vores retssamfund.
Strafbare forhold bør altid anmeldes til myndighederne, og spørgsmålet om, hvorvidt en person har gjort sig skyldig i et strafbart forhold, bør behandles ved domstolene.
Derfor vil jeg også gerne understrege, at der fra myndighedernes side er fokus på at bekæmpe fænomenet, som ingen plads har i et retssamfund som det danske.
Men det er klart, at det her kalder på en bred indsats.
Det kræver handling fra alle aktører i lokalsamfundet, og at alle aktører i lokalsamfundet, også de religiøse, forstår og respekterer, at vi lever i en demokratisk retsstat, og at det er spillereglerne i Danmark.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen bekæmpe parallelsamfund og negativ social kontrol, og jeg kommer til at tage problemstillingen om de her mæglingsråd med i det arbejde.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DD), 2024-10-23:
Tak for det.
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
I forhold til den udenrigs- og sikkerhedspolitiske vurdering, når der foretages våbeneksportkontrol, må jeg henvise til udenrigsministeren.
Når det er sagt, deltager Danmark jo i F-35-programmet, og det gør vi, fordi det er i Danmarks interesse at deltage i F-35-programmet.
Der er et desværre stigende behov ude i verden for at øge også vores egne forsvarskapaciteter, og det er jo som følge af det F-35-program, at danske virksomheder også har mulighed for at levere komponenter ind til produktionen af fly.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-10-23:
Det er det, der får mig til at spørge justitsministeren, om justitsministeren har nogen tanker om de mulige udfordringer, der er, med den måde, som regelsættet konkret er skruet sammen på.
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Eksportkontrollen for F-35 i Danmark foregår jo ofte alene med USA som modtager, da det på ansøgningstidspunktet ofte ikke er kendt, om og i givet fald hvilke konkrete F-35-partnere eller brugerlande det færdige produkt med de pågældende delkomponenter skal videresælges til.
Udenrigsministeriet har jo bl.a. i lyset af den seneste udvikling opfordret til, at Rigspolitiet i relevant omfang hører Udenrigsministeriet vedrørende konkrete ansøgninger om eksport af komponenter til F-35-fly fra Danmark.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-10-23:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at politiet skal spare i en tid, hvor bevogtningsopgaver, demonstrationer og midlertidig grænsekontrol tærer på politiets ressourcer?
Peter Skaarup (DD), 2024-10-23:
Det er jo nemlig rigtigt, som justitsministeren siger, at allerede sidste år gjorde Østjyllands Politi Aarhus Kommune opmærksom på arabiske mæglingssystemer.
Ministeren talte jo også om Østjyllands Politis erfaringer på det samråd, som jeg nævnte vi havde i Retsudvalget her for tid tilbage.
Jeg forstår ministeren, som om det ikke er helt korrekt, når man siger, at man først har hørt om det nu, men at det faktisk er en ting, man har været opmærksom på et stykke tid.
Man er ved at undersøge et eller andet, men hvornår kommer der nogle resultater?
Hvad vil man rent faktisk gøre ved fænomenet?
Jeg tror, der er mange borgere derude, der forventer, at regeringen ikke bare snakker, men også handler.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-10-23:
Tak for det.
Jeg var jo faktisk lidt bekymret for, om ministeren havde talt usandt under førstebehandlingen.
For efter ministerens tale spørger jeg jo ind til, at der hænger 7.000 afgifter, som ikke er blevet betalt, og til det svarer ministeren – og jeg citerer: »Jeg synes jo helt klart, at der er en udfordring her, som skal løses.
Det er også derfor, at jeg har noteret mig med tilfredshed, at Rigspolitiet har nedsat en arbejdsgruppe, der bl.a. er ved at se nærmere på mulighederne for, hvordan man bedre kan sikre strafforfølgning af færdselsforseelser begået af personer i udenlandske køretøjer.
Den arbejdsgruppes arbejde forventer vi afsluttet i indeværende år, og den vil jeg selvfølgelig dele konklusionerne fra med ordførerkredsen.«
Jeg spørger til afgifterne, men ministeren svarer på noget andet, eller hvordan skal jeg forstå det?
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Tak for ordet, og tak for spørgsmålet.
Lad mig indlede med at understrege, at jeg er helt enig med fru Betina Kastbjerg i, at det er problematisk, at udlændinge, der har fået en bøde eller parkeringsafgift i Danmark, i for høj grad ender med ikke at betale.
Som jeg også nævnte i forbindelse med førstebehandlingen af B 139, som der henvises til i spørgsmålet, må det ikke være sådan, at udlændinge er af den opfattelse, at de kan færdes straffrit på de danske veje, når de overtræder loven, så længe de har bopæl i udlandet.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at jeg mener, at enhver skal betale sit.
Med hensyn til beslutningsforslaget B 139 ønskede forslagsstillerne at pålægge regeringen inden udgangen af 2024 at præsentere et lovforslag, der muliggør, at anpg-kameraer ved de danske grænser kan bruges til at scanne nummerplader på udenlandske køretøjer for at identificere dels ubetalte bøder, dels parkeringsafgifter.
Da beslutningsforslaget foruden parkeringsafgifter også omhandlede inddrivelse af bøder, var det nærliggende at nævne Rigspolitiets arbejdsgruppe, der netop er ved at kigge på problemstillingen med hensyn til inddrivelse af bøder fra udenlandske førere.
Jeg vil i den forbindelse gerne understrege, at den nedsatte arbejdsgruppe alene ser på, hvordan vi kan pålægge og inddrive bøder for færdselsforseelser begået af personer i udenlandsk indregistrerede køretøjer, f.eks. fartbøder eller bøder for kørsel uden førerret hos udenlandske skyldnere.
Udfordringen med inddrivelse af parkeringsafgifter ser arbejdsgruppen altså ikke på.
Min orientering til Folketinget om Rigspolitiets arbejdsgruppe var således alene møntet på pålæg og inddrivelse af færdselsrelaterede bøder og ikke parkeringsafgifter.
Kontrollen med færdselslovens regler om parkering og standsning varetages foruden politiet af vejmyndigheden, som i praksis ofte er kommunerne, og Færdselsstyrelsen, der ligeledes kan pålægge og opkræve parkeringsafgifter.
Færdselsstyrelsen varetager bl.a. opgaven med at kontrollere udenlandske køretøjers parkeringer på de danske motorvejsrastepladser.
Som det fremgår af artiklen bragt af DTL, som der henvises til i spørgsmålet, har Færdselsstyrelsen indgået en kontrakt med den udenlandske inkassovirksomhed Euro Parking Collection, EPC, med henblik på at inddrive ubetalte p-afgifter. Jeg må derfor henvise til transportministeren, for så vidt angår de parkeringsafgifter, som Færdselsstyrelsen udsteder. Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-10-23:
Tak for det.
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Det er meget vigtigt for mig at sige, at jeg er langtfra sikker på, at det, vi gør i dag, også i fremtiden vil være nok, og derfor kigger vi jo hele tiden ind i, hvordan vi kan gøre det bedre med de indsatser, vi foretager.
Hvordan kan vi give politiet og Politiets Efterretningstjeneste flere værktøjer – og for den sags skyld også flere ressourcer – som vi jo har valgt at gøre i forbindelse med det kommende års finanslov, bl.a. henset til spionagetruslen.
Jeg tror, du skal forstå det, som jeg lige sagde før, at mit svar i forbindelse med Folketingets behandling og vedrørende den arbejdsgruppe omhandlede inddrivelse af færdselsrelaterede bøder og ikke parkeringsafgifter.
Hvis det har givet anledning til misforståelser, er det jo kun godt, at spørgeren har stillet det opklarende spørgsmål, som er årsagen til, at vi står her i salen i dag.
Serdal Benli (SF), 2024-10-23:
Det, jeg forstår, er, at ministeren mener, at det arbejde, der pågår, sådan set er tilstrækkeligt, og at man ikke nødvendigvis på baggrund af sagen her, men også når den engang er færdig i retssystemet, vil tage yderligere initiativer og måske støtte op omkring kommunerne i det her arbejde, for vi har nemlig også hørt om forskellige typer af datalæk, der er foregået i kommunerne.
Det er jo en trussel mod vores samfund som helhed, med det betyder også i sidste ende, at det jo sådan set er en trussel mod den enkeltes retssikkerhed.
Så vil man gøre noget særligt og ekstraordinært på bagkant af den her sag, som har så stort et omfang og omfatter 16.690 borgere, hvoraf nogle er danske statsborgere?
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Derudover gør Politiets Efterretningstjeneste på en lang række områder et rigtig stort arbejde med at oplyse og klæde både offentlige myndigheder, men også private virksomheder og forskningsinstitutioner på om truslen fra bl.a. fremmede stater, der ønsker at spionere.
Det kan både være i forhold til borgere, men jo også i forhold til forskningsprocesser eller øvrige oplysninger.
Det tror jeg desværre vil være et arbejde, som vil blive intensiveret endnu mere i den fremtid, vi kigger ind i, for truslen er stor.
Serdal Benli (SF), 2024-10-23:
Tak for det.
Det er jo sådan, at Center for Cybersikkerhed vurderer, at truslen mod Danmark er meget stor, i det her tilfælde også mod danske borgere.
Derfor er mit spørgsmål: Vil regeringen tage nogle initiativer til at arbejde videre med, hvordan vi i det hele taget får sikret datasikkerheden her?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål kunne jo være: Mangler kommunerne noget?
Nu sagde ministeren selv det her med, at han forventer, at kommunerne i deres instrukser m.v. har taget højde for det her og på en eller anden måde prøver at forebygge, at det her kan forekomme.
Skal regeringen tage initiativ til noget?
Skal ministeren måske sende en instruks ud om, hvordan man skal håndtere de her situationer?
For det, vi også kunne læse ud af dommen her, var, at den anklagede påstod, at han ikke havde fået den nødvendige oplæring, og at han ikke vidste, at det var forbudt at tilgå de informationer.
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Altså, jeg vil sige, at det må være op til den konkrete politimæssige efterforskning at afgøre, i hvilken udstrækning eventuelle oplysninger måtte være misbrugt.
Derfor skal der også bare lyde en opfordring til alle dem, som hr. Serdal Benli måtte snakke med, eller dem, som måtte sidde og lytte med, eller folk i det hele taget, om, at hvis man oplever noget, der overhovedet minder om det, som spørgeren refererer til, skal man anmelde det til politiet.
Serdal Benli (SF), 2024-10-23:
Tak for svaret.
Jeg synes, det bliver et meget generelt svar, for helt konkret kan jeg sige, at jeg personligt har fået en række henvendelser fra nogle af de her borgere – og vi har også læst nogle af eksemplerne i medierne – som er bekymrede, fordi de ikke kan blive betrygget i, hvorvidt de informationer, som der nu er tilgået, er blevet videresendt eller delt med et andet lands myndigheder.
I det her tilfælde taler vi om danske borgere, nogle af dem danske statsborgere, som har rødder i Tyrkiet, og de er jo, også med det kendskab, vi har til Tyrkiet og regimet dér, ret bekymrede for, at det, hvis man på en eller anden måde er kritisk over regimet, kan medføre repressalier i det tilfælde, at man besøger landet enten på ferie eller ved besøg hos familie.
Kan ministeren betrygge de her borgere i, at deres informationer ikke er blevet misbrugt, og at de ikke er endt enten hos andre landes myndigheder eller i andre menneskers hænder, hvor de ikke skulle være endt?
Peter Hummelgaard (S), 2024-10-23:
Tak for ordet.
Tak endnu en gang til hr. Serdal Benli.
Jeg kan, som også nævnt ved min besvarelse af spørgsmål S 56, forstå, at dommen er anket til landsretten, og sagen er derfor en verserende sag ved domstolene, og af den grund vil jeg, som jeg også nævnte før, ikke udtale mig om den konkrete sag.
Jeg kan igen bare sige, at jeg finder det dybt forargeligt, hvis man som offentligt ansat bevidst udnytter sin stilling til uberettiget at tilgå borgernes personlige oplysninger.
Alle borgere skal kunne føle sig trygge ved at få behandlet deres sager, uden at uvedkommende snager i eller videregiver deres oplysninger.
Det er derfor også efter de gældende regler strafbart med en strafferamme på 1 år og 6 måneder, hvis en person uberettiget skaffer sig adgang til en andens data, og ligeledes kan det også udgøre stillingsmisbrug.
Helt generelt kan jeg sige, at jeg naturligvis forventer, at kommunerne sørger for, at deres ansatte får den fornødne instruktion om, hvordan de må anvende kommunens sagsbehandlersystemer, og at kommunen fører kontrol ved brugen af systemerne.
Jeg synes foreløbig, som jeg også nævnte i min tidligere besvarelse, at vi skal afvente, at landsretten har haft lejlighed til at tage stilling til sagen.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-10-23:
Derfor synes jeg, det er vigtigt at få indkrævet de her ubetalte p-afgifter, som faktisk udgør de her 14 mio. kr.
Så det forundrer mig.
Mette Thiesen (DF), 2024-10-23:
Sanktionerne behøvede sådan set ikke engang være så meget anderledes.
Så det her handler om, om der føres en retssag og man bliver dømt, og om, at ofrenes forældre får en tryghed, ved at vedkommende faktisk har fået en dom og er blevet anbragt et sted osv.
Det er den ene ting.
Så er der den anden ting i forhold til den beskyttelse, der faktisk er af unge under 15 år.
For man må gå ud fra, at hvis du begår en forbrydelse, som er så voldsom, er det noget, der vil forfølge dig resten af livet.
Ville det ikke være en beskyttelse af de her børn mod de her bandemedlemmer, som faktisk udnytter dem og får dem til at begå grov kriminalitet?
Jeg kunne godt tænke mig at stille spørgsmålet igen, for jeg synes ikke, ministeren svarede på, om ministeren ikke mener, at det reelt set vil være en beskyttelse af børnene, hvis man siger: Vi kigger altså faktisk på den kriminalitet, der bliver begået, altså om det er voksenkriminalitet og kriminalitet af så grov beskaffenhed, at det skal køre i en normal retssag.
Det tror jeg sådan set ville afskrække en del af de her bandemedlemmer fra kynisk at udnytte de her meget, meget unge børn.
Nogle er helt ned til 12 år; det har vi set eksempler på for nylig.
Så det kunne jeg godt tænke mig, også fordi det jo ikke er offentligt i Ungdomkriminalitetsnævnet.
Man ved ikke, hvad der sker med vedkommende, og der bliver jo ikke ført bevis på den måde.
Så der er også noget retssikkerhedsmæssigt problematisk.