runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2021-04-28:
Det tror jeg er én mulighed; en anden mulighed er, at man er vaccineret; en tredje mulighed er – der sker jo hele tiden udvikling i testene – at man kan lave hjemmetest, så problemet simpelt hen også vil kunne løses ad den vej.
De test, som foregår på uddannelsesinstitutionerne i dag, er det, vi kalder superviserede eller overvågede selvtest, hvor eleverne lader sig teste eller tester sig selv, men har fået instruktion i, hvordan det skal gøres.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-28:
Men med hjemmetest er det jo en mulighed at sikre, at det kan lade sig gøre på en ø, altså ved at man sender et antal test til øerne.
Det kræver vel heller ikke den store ressource, hvis man skal have en, der står og overvåger, at testene går rigtigt til?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-28:
Det synes jeg jeg har svaret på.
Vi skal selvfølgelig se, hvordan testanbefalingerne er, når vi når frem til sommeren, og så skal vi selvfølgelig håndtere det, hvis der måtte være problemer på enkelte øer, men derudover vil der jo være mange, hvis vi har coronapasset, som er vaccineret f.eks., som slet ikke behøver at lade sig teste.
Der er nogle, som har været syge før, som heller ikke behøver at lade sig teste.
Der vil være mulighed for at hjemmeteste i videre omfang, end det i dag er godkendt, og derfor vil problemet kunne løses ad den vej.
Og endelig vil der være den mulighed, at man i et eller andet omfang har – f.eks. ved tilknytning til forskellige institutioner, det kan også være campingpladser eller andet – overvågede selvtest.
Så jeg synes, at der er mange veje at gå.
Jeg er jo helt klar over Dansk Folkepartis tilgang til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og det er her, vejene skilles.
For jeg synes jo, at vi skal prøve at påvirke den ad nogle af de politiske kanaler, vi har.
Det er faktisk lykkedes, mener jeg, i den Københavnererklæring, som den tidligere regering fik lavet, og som har haft betydning for domstolens aktivisme.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-28:
Tak, formand.
Men hvad vil ministeren så gøre ved aktivismen?
Den var vi jo enige om.
Vi skal kun følge de domme, hvor sagen har været i Storkammeret, eller hvor Danmark selv er part, eventuelt ved at man har interveneret.
Det kunne man jo bare have gjort.
Er det ikke rigtigt?
Tak, formand.
Er ministeren enig i, at det er et problem, at vi nu bliver bundet af tiggeridommen mod Schweiz, og finder ministeren det ikke også problematisk, at dommen ikke bliver indbragt for Menneskerettighedsdomstolens Storkammer?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-28:
Tak for ordet, og tak for at have stillet det her spørgsmål.
Jeg vil indlede med at slå fast, at dommen mod Schweiz jo ikke er bindende for Danmark.
Det skyldes, at domme fra Menneskerettighedsdomstolen kun er bindende for den eller de stater, der er part i sagen.
Det følger direkte af menneskerettighedskonventionen.
Men det ændrer dog ikke ved – og jeg tror også, at det er det, spørgeren vil bevæge sig frem mod – at en dom fra Menneskerettighedsdomstolen, som er afsagt i en sag mod et andet land, selvfølgelig må tages i betragtning, når man skal vurdere konventionens rækkevidde i andre spørgsmål.
Ellers ville Danmark, hvis man ikke tog højde for det, jo kunne forvente at blive dømt i en eventuel fremtidig klagesag ved Menneskerettighedsdomstolen om samme spørgsmål.
Derfor er vi også ved at vurdere, hvad dommen måtte give anledning til.
Jeg regner med, at vurderingen er klar inden sommerferien.
Jeg vil naturligvis orientere Folketinget om resultatet, når den vurdering ligger.
Jeg vil dog gerne sige, at jeg klart ønsker at opretholde straffelovens gældende tiggeribestemmelse i det omfang, det overhovedet er muligt.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-28:
Jeg er jo glad for, at regeringen og vi i Dansk Folkeparti i hvert fald er enige om at opretholde dansk lovgivning, som den er.
Jeg tror også, at vi var med til at stemme den ændring fra tilbage i 2017 igennem i fællesskab, hvor man ændrede bestemmelsen, sådan at det ikke længere kræver, at man får en advarsel, inden man kan få en bøde.
Der har man jo så i Schweiz et nogenlunde tilsvarende regime, hvor rumænske tiggere ligesom i Danmark en masse er kommet dertil og får bøder, og hvor man så har valgt at tage konsekvensen af det, nemlig at hvis de ikke betaler de bøder for deres betleri, så må de sidde det af.
Det er jo det, som Menneskerettighedsdomstolen i sin visdom er kommet frem til altså krænker de her tiggeres grundlæggende rettigheder.
Der er så flere elementer i det.
For det første er der jo det forhold, at vi altså har en domstol, der ikke er sammensat af vælgerne, og som underkender en lov, som er vedtaget her i Folketinget.
Men for det andet er der det forhold i det, at sagen jo kunne have været indanket for en anden instans, nemlig det, der hedder Storkammeret, og på den måde være prøvet på ny.
Ifølge Politiken har Rigsadvokaten jo valgt at sætte sager i bero i Danmark, og det må alt andet lige, går jeg ud fra, betyde, at det er noget, man tillægger vægt, altså hvordan den her dom nu engang er faldet ud.
Men Danmark kan ikke indbringe den for Storkammeret, og det er der jo et eller andet fuldstændig barokt over.
Det er det, jeg godt vil høre justitsministerens holdning til, både konkret, men også principielt, altså om det ikke er besynderligt, at Danmark altså accepterer at få underkendt sine demokratisk vedtagne love af en domstol, hvor vi ikke engang kan bringe de sager, hvor vi bliver underkendt, ind til Storkammeret, altså få en andeninstansprøvelse.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-28:
Hr. Morten Messerschmidt og jeg har jo flere gange haft samtaler her og andre steder om den aktivisme, som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har udvist.
Spørgeren ved udmærket godt, at den er jeg i betydelig grad kritisk over for.
Jeg tror imidlertid, at man må se det der spørgsmål om, om Danmark skulle have ret til at bringe det ind, i en sammenligning med øvrige domstolsafgørelser.
De vil kunne bringe sagen for Storkammeret, hvorimod vi, som ikke er part i sagen, ikke kan bringe sagen ind, hvilket jo er det samme i alle mulige andre retssystemer.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-28:
Nej, det er ikke det samme som i alle mulige retssystemer, altså at man accepterer at blive påvirket af en domstol, hvor man ikke er part, uden at kunne indbringe det for Storkammeret.
Det, man jo kunne sige, var, at vi kun følger storkammerafgørelser eller afgørelser, hvor Danmark så er part.
Jeg vil bare spørge en gang til: Er der ikke noget barokt i, at et lovforslag, der har mødt bred opbakning, tror jeg godt jeg tør sige, fra det danske Folketing, bliver underkendt af en domstol i en sag, hvor Danmark ikke er part, og hvor vi ikke har mulighed for at få det prøvet ved en anden instans?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-28:
Det sker også her, når Højesteret afsiger en dom.
Den vil være retningsgivende eller kan være retningsgivende for, hvad retstilstanden er på det område, den nu har fortolket.
Så det er helt almindelig procedure.
Jeg tror, at det, som er problemet med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, er den aktivisme, der lægges for dagen, som betyder, at man bliver bundet i et omfang, som er uforudsigeligt.
Så det er ikke mekanismen som sådan, men det er aktivismen, som jeg synes er et problem.
Ulla Tørnæs (V), 2021-04-28:
Tak for svaret.
Det var jo en glimrende gengivelse af skriftlige svar, som udvalget har modtaget fra ministeren, og det fyldte jo mestendels af ministerens besvarelse af spørgsmålet her, på trods af at vi sådan set spørger til, hvad regeringen har tænkt sig at gøre ved det.
Skal det forstås sådan, at ministeren er godt tilfreds med, at det er lykkedes at inddrage 45 mio. kr. ud af en gæld på 1 mia. kr.?
Hvis det er tilfældet, kan jeg bare sige, at det er jeg dybt, dybt rystet over – det er jeg dybt, dybt rystet over.
For der var jo ikke meget konkret, ministeren havde tænkt sig at gøre for at styrke indsatsen.
Så betyder det, at ministeren sidder med hænderne foldet og er tilfreds med, at det altså er lykkedes inddrive 45 mio. kr. af den gæld, der samlet set udgør 1 mia. kr.?
Morten Bødskov (S), 2021-04-28:
Jeg går ud fra, at repræsentanter fra det tidligere regeringsbærende parti også har en interesse i, at vi i fællesskab får genoprettet vores inddrivelse af gæld til det offentlige.
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg endnu ikke har oplevet en arbejdsdag, hvor det er lykkedes mig som skatteminister at få lov til at sidde stille og roligt med hænderne i skødet og ikke foretage mig noget.
Det gælder jo bl.a. gældsområdet, og derfor kommer vi nu til at styrke indsatsen.
Det er ikke godt nok, som det fungerer, og derfor kommer vi også i fællesskab i den aftalekreds, vi har, til at se på, om der kan gøres mere.
Og det kommer regeringen tilbage med.
Ulla Tørnæs (V), 2021-04-28:
Men det ville jo være fantastisk, hvis ministeren her kunne løfte sløret for, hvad det så er, man har tænkt sig.
For man har jo haft rigtig god tid til at tænke sig om.
Så ministeren har jo haft rigtig, rigtig god tid til at tænke sig om, og da det nu er noget, som vi skal lave i fællesskab, så synes jeg da, at det ville være på sin plads her i Folketinget at løfte sløret for, hvad det så egentlig er ministeren har tænkt sig at gøre for at sikre, at næste gang, jeg spørger, kan ministeren ikke alene bryste sig af 45 mio. kr. ud af 1 mia. kr., men forhåbentlig af mere.
Morten Bødskov (S), 2021-04-28:
Tak for det.
Man kan sige, at den opgave, som den her regering har overtaget, og som vi er fælles om, er først at få genoprettet vores offentlige gældsinddrivelse.
Der er investeret kæmpe millionbeløb i det.
Det er godt på vej, og noget af det, som vi nu skal kigge på og kommer til at kigge på, er, hvordan vi kan forbedre den indsats, som jo altså, samtidig med at vi genopretter indsatsen, betyder, at Gældsstyrelsen får bedre fat.
Så er det klart, at der kan laves en hel række initiativer, som forebygger, at man rejser ud af landet og efterlader gælden ved grænsen.
Det er nogle af de elementer, som vi kommer tilbage til, og som vi lige i øjeblikket sidder og kigger på hvordan vi kan effektuere.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-28:
Jeg har jo lidt historik på området, for jeg sad med ordførerområdet, dengang Socialdemokraterne foreslog, at nu skulle alle udlændinge, der rejste ud af Danmark med su-gæld, videregive deres adresse, så man kunne følge dem i hjemlandet.
Det kunne jo være meget interessant at høre, hvor mange det så rent faktisk er, der har registreret deres adresse, når de er fraflyttet Danmark.
Er det noget, der har været en stor succes?
Der er så lige en ting mere: Dengang vi havde regeringsmagten, var det 650 mio. kr., som udenlandske studerende skyldte.
I dag er det over 10 mia. kr. Er det korrekt?
Morten Bødskov (S), 2021-04-28:
De tal skal jeg nok svare på skriftligt – ingen problemer i det – men jeg tror, jeg vil sige det sådan, også til spørgeren, som jo er involveret i selv samme aftalekreds, at der er nok opgaver på det her område, og vi er helt enige i de initiativer, som den tidligere regering har iværksat.
Jeg tror også bare, at man må sige som svar på spørgsmålet, om det var nok, at nej, det var det ikke.
Og har der været problemer med det?
Det har der, eksempelvis med at få andre lande til at indgå aftaler.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-28:
Jeg synes jo, det lyder positivt, at ministeren vil involvere os i det.
For det forsøgte vi jo også på dengang, vi havde regeringsmagten, og vi indførte det, som Socialdemokraterne bad om dengang, nemlig at man skulle lade sig registrere, når man flyttede ud af landet, og sådan som jeg husker det, er det under ti, der har gjort det siden hen.
Så det har jo ikke været et specielt virkningsfuldt element.
Jeg kan læse op af et svar, som ministeren allerede har givet – ministeren behøver ikke at sende det en gang til – og det er svaret på spørgsmål nr. 121 af den 26. februar 2021, og der står der, at den samlede gæld nu er på 10.343 mio. kr., og det må jo være godt 10 mia. kr.
Altså, det må jo trods alt være en stigning på noget nær 40 pct. i stedet for en sænkning i forhold til tidligere.
Morten Bødskov (S), 2021-04-28:
Der er ingen tvivl om, at gældsområdet står over for en hel række udfordringer, og det gælder også det her område.
Det gode er, at man kan sige, at motoren, som vi jo også har talt meget om, og som jo de facto brød sammen, nu er oppe at køre.
Der indeholdes massivt; vi indeholder langt, langt højere beløb, end man har gjort tidligere, og nu kommer vi, når motoren kører, til at se på, hvad vi så skal gøre politisk på andre områder.
Tak for det, formand.
Som skatteminister er jeg fuldstændig ligesom den tidligere regering optaget af, at vi i videst muligt omfang sikrer, at danske såvel som udenlandske studerende, der rejser ud af Danmark, så at sige ikke efterlader deres su-gæld ved grænsen.
Den samlede misligholdte su-gæld er steget, men det er vigtigt at understrege, at størstedelen af gælden kan tilskrives danske statsborgere.
Derudover er der også sket en stor stigning i misligholdt su-gæld blandt EU-/EØS- og tredjelandsborgere.
Den stigende gæld – kan man sige –
er således ikke et udtryk for, at Skatteforvaltningen er blevet dårligere til at inddrive gælden, men at su-gælden er blevet større.
Ved udgangen af 2020 var der knap 16.000 skyldnere uden dansk statsborgerskab med en samlet misligholdt gæld til inddrivelse i Gældsstyrelsen på ca. 983 mio. kr.
Langt hovedparten, svarende til ca. 11.600 af de her skyldnere, der står for godt 700 mio. kr. af gælden, er faktisk bosiddende i Danmark.
Derudover kan jeg oplyse, at den samlede su-gæld for indrejste skyldnere ved udgangen af 2020 er 993 mio. kr., hvoraf knap 740 mio. kr. af gælden tilhører skyldnere med dansk statsborgerskab.
Det betyder altså, at cirka tre fjerdedele af de udrejste skyldnere med su-gæld er danske statsborgere.
Som også repræsentanter for den tidligere regering ved, kan det være en vanskelig sag at inddrive det her, og derfor står Gældsstyrelsen jo også over for visse udfordringer.
Ikke desto mindre er det sidste år lykkedes at inddrive ca. 45 mio. kr. fra denne gruppe af skyldnere med rykkerbreve, betalingsaftaler og også modregninger i offentlige udbetalinger, og arbejdet med at styrke indsatsen fortsætter.
Sammen med min kollega, eksempelvis uddannelses- og forskningsministeren, ser vi nu på en række initiativer, hvormed vi kan styrke arbejdet med at få inddrevet den her gæld.
Samtidig er det annonceret, at Folketinget inden længe skal træde sammen og diskutere, hvordan vi generelt kan styrke indsatsen for at få inddrevet gælden til det offentlige.
Ulla Tørnæs (V), 2021-04-28:
Mange tak.
Mener ministeren, at den nuværende indsats for at nedbringe mængden af misligholdt su-gæld fra udenlandske studerende fra både EU-, EØS-lande og såkaldte tredjelande er tilstrækkelig?
Astrid Krag (S), 2021-04-28:
Tak for spørgsmålet.
Vores sårbare ældre skal sikres et godt liv, hvor plejen gives med nærvær og omsorg.
Derfor vil jeg også gerne starte med at slå fast, at vi i regeringen er glade for alle de gode tiltag, der igangsættes i vores ældrepleje i såvel kommunalt som privat regi.
Det, jeg ikke er glad for, er, når ulige vilkår skaber A- og B-hold.
For os er det væsentlige, at plejen tager afsæt i det enkelte menneskes konkrete behov.
Jeg undrer mig derfor ofte over, at Venstre har så travlt med at beskylde regeringen for at have en systemtankegang på ældreområdet, for er det ikke netop udtryk for en systemtankegang, når Venstre for at sikre god og værdig ældrepleje alene har øje for, at den ældre borger skal kunne vælge mellem flere leverandører?
I regeringen har vi i hvert fald et bredere perspektiv på en værdig ældrepleje end bare fokus på leverandøren.
Vi har fokus på den ældres selvbestemmelse og indflydelse på hjælpen.
Og i modsætning til den tidligere regering leverer vi i forhold til at styrke ældreplejen.
Vi løfter velfærdsøkonomien i økonomiaftalerne med kommunerne, så pengene følger med, når der kommer flere ældre, og med velfærdsloven vil vi forpligte også kommende regeringer til at sikre, at pengene følger med, når der kommer flere børn og ældre.
Vi har igangsat hele 31 nye projekter, der skal udvikle og afprøve nye innovative veje til at styrke omsorgen og nærværet for borgerne i ældreplejen og reducere unødvendige dokumentationskrav, så der kan bruges mere tid på den enkelte ældre, og så afprøver vi med et helt radikalt forsøg med velfærdsaftalerne nye måder at forvalte vores ældrepleje på.
Der bliver mulighed for at tænke nyt, innovativt og helhedsorienteret sammen med og til gavn for de ældre og deres pårørende.
Vi kæmper altså i regeringen for at udvikle en ældrepleje, hvor omsorgen og plejen gives med udgangspunkt i den enkelte ældre, og hvor vi lærer af de gode og innovative initiativer, der sættes i gang i såvel kommunalt som privat regi.
Maja Torp (V), 2021-04-28:
Det er jo netop også på grund af den velfærdsaftale, at vi i Venstre bliver ved med at være optaget af det her spørgsmål om, hvordan vi får sikret den gode omsorg for den enkelte ældre og de frie valg.
For med den her velfærdsaftale, hvor der er tre kommuner, der får lov at blive sat fri af bureaukratiske regler – og det er vi meget enige i er godt – er der samtidig mulighed for at suspendere det frie valg.
Det er jo netop det frie valg, der også har gjort, at friplejehjem som det, May Bjerre Eiby har drevet, har vist så gode resultater.
Eksempelvis er der skruet ned for medicinforbruget, fordi de ældre trives bedre.
Det er derfor, vi er så optaget af det frie valg.
Så vil ministeren være med til at styrke det her frie valg, som har vist gode resultater i forhold til den gode omsorg og pleje af de ældre, eller vil ministeren fortsætte med at svække valgmulighederne for de ældre?
Astrid Krag (S), 2021-04-28:
Jeg er ærlig talt helt oprigtigt meget, meget ærgerlig over, at Venstre går til det her med den frygtsomhed, som man gør
Jeg ved godt, at det er svært for os politikere her på Christiansborg at træde et skridt tilbage og lade være med at detailstyre og overstyre f.eks. vores ældrepleje derude.
Det er svært.
Vi har det med at synes herinde, at vi har de bedste løsninger og de bedste svar.
Men virkeligheden er bare, at de bedste løsninger findes derude, hvor dygtige medarbejdere mødes med de ældre og deres pårørende og kan tilgodese de behov, som den enkelte ældre har.
Det er hverken spørgeren eller mig eller de andre gode kollegaer herinde i Folketinget, der ved bedst, hvordan man gør det.
Maja Torp (V), 2021-04-28:
Noget af det, der er styrken i f.eks. friplejehjemmene, er, at man kan etablere nogle små enheder, og i de her små enheder er der en mulighed for, at det er den samme plejer, man møder, altså en varig, stabil omsorg, som giver den ældre tryghed og giver en god omsorg.
Så det er derfor, vi er meget optaget af det i Venstre.
Hvad er ministerens holdning til små enheder kontra store enheder?
Astrid Krag (S), 2021-04-28:
Jeg synes faktisk måske, Venstres ordfører så rammer hovedet på sømmet her, for det er jo dybt problematisk, hvis man ser det sådan, at det kun er i den private sektor, der kan være innovation og man kan finde gode nye løsninger.
Det kan man altså også i den kommunale sektor.
Men i dag er der en overstyring af vores ældrepleje, der gør, at den der mulighed for at tænke frit og få nye idéer er mere begrænset i det offentlige end i det private, og det er det, der kan skabe nogle store A- og B-hold, og det er jeg meget, meget imod.
Derfor synes jeg da, det er inspirerende, hver eneste gang man gør noget på et friplejehjem, som vi burde give mulighed for at man også kunne i det kommunale, og det vil jeg gerne give mulighed for sammen med Venstre.
Maja Torp (V), 2021-04-28:
Det er jo ikke, fordi vi i Venstre synes, at det private nødvendigvis er bedre end det offentlige.
Vi synes faktisk, at det private og det offentlige skal komplementere hinanden, og vi ser en kæmpe styrke i, at vi ved også at bruge det private initiativ som supplement kan opnå bedre valgmuligheder, en større forskelligartethed, som gør, at det enkelte individ kan vælge det, der passer til vedkommendes præferencer og ønsker.
Astrid Krag (S), 2021-04-28:
Jeg skylder måske – hvis der sidder nogle derude og følger med –
lige at sige, at velfærdsaftalerne ikke rører ved borgernes ret til frit at vælge plejehjem, herunder jo også muligheden for at bo på et friplejehjem.
Men hvis Venstre har det sådan, som ordføreren siger i dag, undrer det mig så meget, at man har stemt imod lovgivning, der sikrer mulighed for de her velfærdsaftaler, for det er jo netop i de tre kommuner, man kunne få mulighed for at se nogle nye offentlig-private samarbejder til gavn for de ældre, som kunne sikre mere nærvær, mere tid, højere kvalitet i plejen de ældre.
Det har man ikke ønsket at støtte fra Venstres side, og derfor klinger det, man står og siger i dag, ærlig talt lidt hult.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-28:
Jamen jeg hører egentlig, at ministeren konstruktivt vil gå tilbage og undersøge det, altså bare for at sikre, hvis der kommer en ny bølge med nedlukning, at man så ikke står i den samme situation.
Jeg kan sige, at jeg jo her sidst i maj måned bl.a. skal besøge et af de steder, som har inviteret mig ud for at forklare mig problemstillingen, og som simpelt hen ikke har mulighed for at hjælpe de kvinder i Vejenområdet, som har været kræftramt og har mistet håret her under coronanedlukninger.
Men jeg håber, at ministeren vil tage det med videre og finde en løsning på det her problem.
Maja Torp (V), 2021-04-28:
Tak for det: Ændrer de gode resultater, som lederen af friplejehjemmet Dagmarsminde, May Bjerre Eiby, har skabt, f.eks. hvad angår behandlingen af demens, på ministerens holdning til friplejehjem og det frie valg i ældreplejen?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-28:
Altså, man kan sige, at vi først og fremmest arbejder meget hårdt med, at vi ikke skal ud i nogen som helst nationale nedlukninger igen.
Men altså, udfordringen er jo, at parykker ikke betegnes som medicinsk udstyr, og det er der jo rigtig mange gode grunde til at det ikke gør.
Man må så også bare sige, at en vigtig del af parykerhvervet og det, at parykker bruges, i vores samfund er, at der er mennesker, der går igennem en meget hård behandling, kemoterapi, og der er det jo relevant.
Men der er de der skillelinjer, og det må vi prøve at se om vi kan få dyrket at finde et svar på.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-28:
Jeg er endda villig til at gøre det i weekender, på helligdage eller noget andet, og det ved jeg at borgerne, der er ramt, også er villige til.
Så hvad angår det der med, at det ikke kan lade sig gøre, vil jeg sige, at vi er villige til at rydde kalenderen, minister.
Så bare nævn tid og sted, og så kan det lade sig gøre.
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-28:
Så er vi så tilbage til, hvad der er det vigtige, og det er at lande en aftale.
Jeg forhandler i øjeblikket på livet løs, og jeg håber selvfølgelig også, at Venstre faktisk har en reel interesse i at løse problemet, for jeg må sige, at det indtil nu altså virker, som om det her mest handler om at trække tiden ud og drille.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-28:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvornår har ministeren besluttet ikke at tage ud og besøge borgere, virksomheder eller interessenter, jf. ministerens svar i Folketingssalen den 14. april, hvor ministeren sagde, »at så længe der er covid-19, kan vi ikke fysisk tage ud i landet og besøge borgere«?