runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (M), 2023-10-25:
Tak for det.
Jeg tror i virkeligheden, det umiddelbare svar er, at det kommer an på, hvad den stigning egentlig er et udtryk for.
For jeg synes, det er vigtigt, at universiteterne formidler deres viden til omverdenen, så de penge, som vi bruger på f.eks. forskning og innovation kan gøre gavn bredt i samfundet.
Det fremgår i øvrigt også af universitetsloven, at universiteterne skal udveksle viden og kompetencer med det omgivende samfund, og at universiteternes forsknings- og uddannelsesresultater skal bidrage til at fremme vækst, velfærd og udvikling i samfundet.
Derfor kan det jo godt give god mening, at der er medarbejdere på universiteterne, som arbejder med kommunikation og formidling.
Om 228 årsværk ansat til at lave kommunikation er det rigtige eller rette antal, vil jeg lade være op til ledelsen på Københavns Universitet at vurdere, for KU er som de øvrige universiteter selvejende institutioner, og det er derfor ledelsen på Københavns Universitet, som har ansvaret for universitetets opgaver og for at prioritere universitetets ressourcer.
Og det har jeg sådan set tillid til at de gør.
Så har jeg også noteret mig, at Københavns Universitet har igangsat et effektiviseringsarbejde, hvor de bl.a. har undersøgt, hvor mange medarbejdere der arbejder med kommunikation.
Som minister for området finder jeg det fornuftigt, at man på Københavns Universitet har fokus på at have en effektiv ressourceudnyttelse og løbende vurdere, om deres opgave- og medarbejdersammensætning er den rette.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-10-25:
Tak for svaret.
I artiklen står der bl.a., at Københavns Universitet efter en større sparerunde i 2016 har fordoblet antallet af kommunikationsmedarbejdere.
Dengang var antallet nede på 111, og nu står vi 7 år efter og er oppe på et antal, der hedder 228 årsværk.
Og mener ministeren, at det er en fornuftig prioritering, eller mener ministeren, at man eventuelt kunne bruge ressourcerne bedre?
Christina Egelund (M), 2023-10-25:
Jeg tror ikke, at jeg sådan skal tro noget om, hvad der ligger bag den vækst i antallet.
Jeg kan så også forstå – det fremgår også af Weekendavisens artikel – at der vist også er noget med opgørelsesmetoderne, hvor man i den første opgørelse ligesom har taget dem, der havde ansættelsestitlen kommunikationsmedarbejder, og nu i den her seneste opgørelse, hvor tallet jo ganske rigtigt er steget, har kigget mere bredt på det.
Hvad det er udtryk for, ved jeg ikke.
Der er også forskellige eksperter, som udtaler sig i artiklen, og som peger på, at det jo sådan set kan være fornuftigt nok, hvis det er et udtryk for, at man fra det omgivende samfund interesserer sig mere for, hvad forskerne kan og ved og vil formidle.
Hvis det er det, der ligger bag det, kan det jo sådan set være fornuftigt nok.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-10-25:
Man kan sige, at i artiklen bliver det i hvert fald konkluderet, at uanset hvilken måde man ligesom opgør antallet af kommunikationsmedarbejdere på, har der været et massiv stigning i antallet.
Og jeg er sådan lidt nysgerrig på, om ministeren er tilfreds med den udvikling, der har været.
Christina Egelund (M), 2023-10-25:
Det vil jeg simpelt hen tillade mig at svare hverken ja eller nej til.
For det første mener jeg ikke, det er min opgave.
Det er Københavns universitets ledelse, som foretager den prioritering inden for de rammer, som selvfølgelig er gældende.
Så vil jeg for det andet også være varsom med nødvendigvis at tage en stigning i antallet af kommunikationsuddannede, uanset hvilken ansættelsestitel man så måtte have, som et udtryk for noget, der bare er overflødigt, for det er en vigtig opgave for universiteterne at meddele sig til det omgivende samfund.
Jeg tror også, at hvis man kigger på partiernes økonomier her i Folketinget, vil man formentlig også se en vækst i antallet af kommunikationsmedarbejdere.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-10-25:
Mener ministeren, at det er i orden, at kandidater fravælges til ansættelser og forfremmelser på grund af deres køn?
Jeppe Bruus (S), 2023-10-25:
Jeg forstår godt, at det var kringlet at læse den paragraf op, og jeg tror, at det ville være lige så kringlet at forstå, hvis det var det, vi sendte ud til borgerne, fuldstændig uhjulpet.
Derfor er der en kæmpe opgave i at vejlede borgerne.
Og man skal holde tungen lige i munden her; jeg vil faktisk opfordre alle til at gå ind på Vurderingsportalen, for der er faktisk rigtig gode vejledninger, og der er lavet en video og alt muligt andet, som ikke er med paragraffer, men som gør det meget nemmere at forstå, og hvor man kan slå sin egen adresse op.
Så er det sådan, at vi er i gang med at sende 2020-vurderinger ud.
Det er endelige vurderinger, og det er jo første gang, vi får vurderinger, i mange, mange år.
Og så har vi sendt de foreløbige 2022-vurderinger ud.
Når man sender de endelige vurderinger ud, får man hele grundlaget, og man kan rette i data.
Det kan man ikke i de foreløbige vurderinger, og det vil sige, at for mange vil der være en oplevelse af, at når man får de endelige vurderinger, så er det meget mere intuitivt, hvad det egentlig er, der ligger til grund for den vurdering.
Man får mulighed for at rette i de data, og man får også mulighed for at klage over det.
Christina Olumeko (ALT), 2023-10-25:
Mener ministeren, at det er legitimt?
Hvad er grundlaget, borgerne kan klage ud fra?
Jeppe Bruus (S), 2023-10-25:
Det er klart, at hvis vi havde lavet et system, som var fuldstændig frakoblet virkeligheden, ville jeg også have syntes, det var underligt, at der var nogen, der havde siddet og truffet beslutning om det.
Så dumme har dem, der har været med til at træffe den beslutning, trods alt ikke været.
De har faktisk truffet en beslutning om at lave et ejendomsvurderingssystem, som i højere grad bygger på virkeligheden end det, der var, og som er mere retvisende.
Derfor bygger det f.eks. på ejendomshandler de seneste 6 år, 15 referenceejendomme, altså faktiske ejendomshandler.
Det bygger på de faktiske data for ens lejlighed eller ens hus; det er det, der ligger til grund.
Det bygger på noget, der er objektivt i stedet for at være subjektivt, noget, der er automatisk i stedet for at være manuelt, og dermed noget, som faktisk er mere ensartet, og hvor man som borger får nemmere adgang til at finde ud af, hvad det egentlig er for noget data, der ligger til grund for de vurderinger.
Christina Olumeko (ALT), 2023-10-25:
Her til sidst skal jeg bare forstå noget.
Er det korrekt forstået, at ministeren mener, at vurderingen og dermed også beregningerne af etageejendommenes grundværdi med det her nye system i højere grad er baseret på virkeligheden, altså markedsværdien, i forhold til det gamle system?
Jeppe Bruus (S), 2023-10-25:
Vi kan jo se, at træfsikkerheden i det nye system er ca. 90 pct., hvor den i det gamle var ca. 64 pct.
Så ja, baseret på de data, ser det ud til, at det nye system er bedre i overensstemmelse med de faktiske handelspriser end det gamle system.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-10-25:
Tak for det.
Jeg kan lige så godt sige rent ud til ministeren, at jeg søreme er skuffet ...
Det er godt.
Det kan jo nogle gange være lidt forvirrende, men så finder vi heldigvis ud af det.
Men mit spørgsmål er jo: Vil ministeren indkalde til forhandlinger angående smågrisetransporterne og i bekræftende fald hvornår?
Jacob Jensen (V), 2023-10-25:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil indkalde aftalekredsen bag den politiske aftale om en styrket kontrol af dyretransporter til en drøftelse, når der er modtaget høringssvar til det udkast til bekendtgørelse, der forventes at blive sendt i høring inden for få uger.
Inden bekendtgørelsen kan træde i kraft, skal Europa-Kommissionen notificeres, og bekendtgørelsen skal som nævnt sendes i høring, og det er således en forudsætning for bekendtgørelsens ikrafttræden i april, at forløbet i forbindelse med notificeringen af Kommissionen ikke forsinkes.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-10-25:
Det er i allerhøjeste grad det, jeg kalder et embedsmandssvar, og det er det, jeg er så utrolig skuffet over.
Jeg synes virkelig, at dyrevelfærden i Danmark er på et niveau, som vi ikke kan være bekendt.
Vi sad jo i den mødefri periode ovre i ministeriet hos ministeren, hvor ministeren lovede og lovede ting, og nu bliver der læst et eller andet svar op ovre fra ministeriet om, at det skal vi lige have EU med på osv. osv., og om april 2024, og jeg ved ikke hvad.
Jeg kan godt se, at der intet sker i nærmeste fremtid, og imens er der en fuldstændig forfærdelig dyrevelfærd, specielt i forhold til smågrisene.
Det, det jo også betyder, er en stigning i antallet af transporter til udlandet.
Det betyder, at arbejdspladser forsvinder i Danmark, endda med en kraftig stigning.
Der er et stort behov for politiske drøftelser, og jeg fatter simpelt hen ikke, at ministeren med det ansvarsområde ikke indkalder os.
Der er andre partier end mig – det ved jeg – der rykker ministeren i ørerne.
Jeg må simpelt hen kræve, at der i løbet af ganske kort tid kommer en indkaldelse, og der er vi nødt til at diskutere det ovre i ministeriet.
Vi kræver bedre dyrevelfærd.
Og jeg kan se, at nu, hvor europaparlamentsvalgkampen så småt er ved at gå i gang, er der igen ordførere, der synes, at de skal gøre alt muligt, og de tager derned med transporter.
Al ære og respekt for det, men jeg har jo hørt på det i årevis – i årevis! – og der sker intet.
Vi kan ikke vente længere, minister.
Dels er der dyrevelfærden, dels er der i allerhøjeste grad brug for arbejdspladser her i Danmark.
Hvad skete der med Danish Crown?
Altså, det går nedad og nedad hele vejen igennem, og det kan vi ganske enkelt ikke være bekendt.
Jacob Jensen (V), 2023-10-25:
Jeg er faktisk meget, meget enig med fru Pia Kjærsgaard i analysen.
Der er brug for arbejdspladser, og der er brug for bedre dyrevelfærd.
Det, der er tale om her, er en implementering af nationale regler for de indvendige højdekrav, altså en præcisering af transportforordningen i forhold til Danmark, og det kræver så den her procedure, uanset om man kan lide det eller ej, altså at vi først får det faglige grundlag, som vi har aftalt vi skal have, hvor Aarhus Universitet er blevet bedt om at lave den vurdering.
Det skal selvfølgelig fagligt afklares, og derefter skal det så laves i en bekendtgørelse; det kræver, at det kommer i høring, og det kræver, at det bliver EU-notificeret.
Det er retningen.
Men jeg kan sige til fru Pia Kjærsgaard, at det er min forventning, at det kommer til at ske inden for få uger, at der bliver indkaldt til drøftelser om det her spørgsmål.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-10-25:
Jeg må bare sige, at de svar, som jeg hører her, jo betyder, at ministeren ikke rigtig har tænkt sig at involvere aftalepartnerne, og det er altså os her i Folketinget; det er ikke nede i EU, Bruxelles eller Strasbourg, eller hvor det skal foregå, men her i Folketinget.
Der må jeg bare sige, at der jo er nogle aftalepartier bag loftshøjdekravet fra 2018 – fra 2018, minister! – plus nogle enkelte partier, der er kommet til, altså i forhold til hvordan loftshøjdekravet skal se ud.
Og i stedet for venter man nu ved at sende en bekendtgørelse i høring og først derefter have en drøftelse med aftalepartnerne.
Det går simpelt hen ikke.
Det er efter min mening fuldstændig imod skik og brug herinde, altså hvad vi plejer at gøre.
Jacob Jensen (V), 2023-10-25:
Altså, det er den politiske aftale, jeg forholder mig til.
Og jeg er fuldstændig enig med fru Pia Kjærsgaard i, at det har taget alt, alt for lang tid.
Det ændrer ikke på, at vi nu er der, hvor vi har fået, under min ministertid, en afklaring fra Aarhus Universitet med de faglige vurderinger, der skal til, og vores styrelse har fået afklaret det grundlag og der nu er en bekendtgørelse, der kan sendes i udkast til høring inden for få uger.
Det er på den baggrund, altså når vi får høringssvarene, at vi tager den politiske drøftelse, hvilket jeg startede med at sige i mit svar.
Og det betyder ikke, at der ikke er en involvering af aftalepartierne.
Tværtimod betyder det netop, at jeg inviterer til, at man kan tage en drøftelse af, hvad det så er, der ligger i de svar i forhold til det faglige grundlag og dermed også i det bekendtgørelsesudkast, som siden hen skal sættes i system, sådan at det kan træde i kraft pr. april, hvis det går efter min overbevisning.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-10-25:
Tror ministeren selv på det?
Altså, vi har jo en samling foran os, og jeg vil bare sige til ministeren – det tror jeg også ministeren forventer – at det ikke bliver sidste gang, ministeren kommer til at stå her.
Måske kan man i virkeligheden indkalde til en stor forespørgselsdebat om det her, for jeg synes virkelig, det er et meget, meget stort problem.
Jeg hører bare hele tiden, at det er høringer, der kommer, før man indkalder aftalepartierne.
Det synes jeg ikke om, og det synes jeg er uacceptabelt, for der er virkelig behov for, at der hele tiden bliver lagt – det kan jeg da høre – pres på ministeren, pres på embedsmændene, der sidder på det her område og nok styrer en hel del af det.
Jacob Jensen (V), 2023-10-25:
Men det her handler jo faktisk om, at vi skal have det her til at komme ud at virke i virkeligheden så hurtigt som muligt, og for at vi kan det, så skal vi jo leve op til de høringskrav, der er.
Og hvis jeg ligesom sad det overhørig, tror jeg også, at jeg ville få ørerne i maskinen, om man så må sige, for at bruge fru Pia Kjærsgaards eget udtryk.
Det er derfor, jeg forholder mig til, at vi har en politisk aftale.
Den vil jeg efterleve ved at sige, at når vi har høringssvarene, så skal vi netop have den politiske drøftelse af, hvordan bekendtgørelsen i sidste ende kommer til at se ud, så den kan blive udstedt af mig og dermed komme til at træde i kraft – med det forbehold, jeg nævnte, om, at EU skal notificeres.
Det er reglerne, og det er også det, jeg agter at gøre inden for få uger.
Christina Egelund (M), 2023-10-25:
Det er jeg på stående fod ikke bekendt med, hverken i den ene eller den anden retning.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-10-25:
Ja, det er det helt bestemt.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-25:
Hvorfor skal det så ikke gælde for folk, som myndighederne påstår snyder i skat?
Altså, Enhedslisten må vel være enig i, at det ikke nødvendigvis er sådan, at skattevæsenet har ret, hvis de påstår, at folk har snydt i skat, men at der også er den mulighed, at skattevæsenet tager fejl, og at det nogle gange uundgåeligt må være sådan, at skattevæsenet faktisk tager fejl i nogle af de her sager.
Er det ikke meget voldsomt at kunne uddele bøder på op til 1 mio. kr., som jeg i hvert fald læser det, og at kunne lukke folks bankkonto og dermed deres virksomheder sådan rent administrativt, uden at der nødvendigvis har været en dommer og en retskendelse inde over det?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-10-25:
Jeg tror i virkeligheden, at hr. Rasmus Jarlov har fået svaret ad et par omgange fra vores ordførerkolleger, der var på talerstolen tidligere, hr. Sigurd Agersnap og hr. Steffen W. Frølund, som er fra partier, for hvem det også er meget vigtigt med retssikkerheden.
Jeg kan i virkeligheden lige så fint henvise til dem og sige, at det jo er noget, vi har haft oppe i forhandlingerne.
Det er noget, der har været diskuteret, og vi har stillet spørgsmål om det.
Og de svar, vi har fået, har også gjort os i Enhedslisten betrygget i, at der ikke er risiko for, at folks retssikkerhed bliver krænket.
Samira Nawa (RV), 2023-10-25:
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, udspringer af en aftale fra i sommer, og det var en aftale, som vi i Radikale Venstre var med i.
Der er ikke hos os og sikkert heller ikke hos nogen andre af Folketingets partier nogen tvivl om, at borgere og virksomheder selvfølgelig skal betale de skatter og afgifter, som de har pligt til.
På den baggrund støtter Radikale Venstre lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-25:
Ja, man skal jo holde formanden til ilden, så han holder øje med, hvad der foregår.
Nu har jeg fået et par svar her fra tidligere ordførere, som siger, at de har fået nogle svar, som har betrygget dem i, at det ikke er noget problem, at skattevæsenet administrativt kan give bøder på 1 mio. kr., og at man kan lukke virksomheder gennem at lukke deres bankkonto.
Kan fru Samira Nawa måske hjælpe mig?
For de tidligere ordførere har ikke kunnet sige andet, end at de har fået nogle svar, som har betrygget dem, men de har ikke kunnet fortælle, hvad det er, der har betrygget dem.
Kan Samira Nawa uddybe, om hun også er betrygget og i så fald hvorfor, andet end ved bare at henvise til et eller andet mytisk folketingssvar uden at afsløre, hvad der har stået i det?
Samira Nawa (RV), 2023-10-25:
Jeg forstår sådan set godt, at hr. Rasmus Jarlov stiller de her spørgsmål og også er så optaget af retssikkerheden og retsstillingen.
Det er vi også i Radikale Venstre.
Når vi så gør det hele op, havner vi et andet sted end hr. Rasmus Jarlov og hans parti, som ikke var med i aftalen, og som jo nok også kommer til at stemme imod i sidste ende.
For os i Radikale Venstre har det været vigtigt, at der er en klageadgang.
Det er jo ikke, fordi man ikke kan komme ind og lave en domstolsprøvelse af det.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-25:
Men derfor er det stadig meget voldsomt at have en bøde på 1 mio. kr. hængende over hovedet og at få lukket sin virksomhed.
Jeg tror ikke, at man får en erstatning, der svarer til det tab, man lider ved at få lukket sin virksomhed.
Hvis skattevæsenet går ind og lukker din bankkonto i en længere periode, er du færdig.
Så kan du ikke drive virksomhed længere, så stopper din forretning.
Det får du ikke erstatning for, så det er jo et enormt voldsomt virkemiddel.
Jeppe Bruus (S), 2023-10-25:
Det vil sige, at jeg også er optaget af borgernes retssikkerhed, og hvad der er ret og rimeligt.
Men jeg kan fuldt ud bekræfte, at det, vi gør, er, at vi flytter grænsen for, hvor store bøder der kan gives, og hvornår bøder fører til fængselsstraf, for det er jo sådan set det, det gør.
Så kan man spørge: Er det dybest set en svækkelse eller en styrkelse af folks retssikkerhed?
Men jeg kan da bekræfte, at vi hæver sanktionerne, og at vi straffer økonomisk kriminalitet hårdere, og at det er en særlig indsats der, hvor det er særlig grov og organiseret økonomisk kriminalitet, der er på spil.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-25:
Det var jo så ikke svar på spørgsmålet, for jeg spurgte, om skatteministeren ville medgive, at det forringer borgernes retssikkerhed, at man kan køre uden om domstolssystemet og giver mulighed for at lange bøder ud og beslaglægge værdier i virksomheder, uden at der skal en dommer indover.
Men det er selvfølgelig også et retorisk spørgsmål, for det er jo indlysende, at det selvfølgelig er en forringelse af borgernes sikkerhed.
Som jeg har sagt hele vejen her igennem debatten, er det bare, som jeg læser lovforslaget.
Men kan skatteministeren bekræfte her, at der kan gives bøder på op til 1 mio. kr. administrativt?
Og jeg er med på, at man kan klage bagefter.
Men det er stadig væk en meget stor ting at få en bøde, som hænger over hovedet og skal indgå i ens regnskab, på op til 1 mio. kr.
Jeppe Bruus (S), 2023-10-25:
Hvis man er uenig eller siger nej, vil det skulle domstolsprøves, så der er ikke nogen beslaglæggelse af nogen midler.
Det fungerer som i dag.
I forhold til det sidste med arresten skal det, som jeg sagde, domstolsprøves inden for 1 uge, og hvis det viser sig, at man tager fejl, vil der være vide rammer for erstatning.
Det er en konsekvens af, at erfaringerne er, at man kommer for sent.
Og så er det, at der er organiseret svindel på spil.
Så snart man lugter, at nu er der en eller anden fogedret på vej, er de midler borte, inden man når til dybest set at kunne beslaglægge dem.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-25:
Jeg forstår udmærket, at skatteministeren, som repræsenterer staten og sin etat, godt vil have, at det bliver nemmere at lange meget, meget store bøder over disken og ligesom få tingene ud af verden så nemt som muligt, uden at der skal være fogedret, domstole og alt muligt andet indover.
Det er selvfølgelig meget bedre for skattevæsenet, det er meget bedre for staten, man får flere penge i kassen, og det vil selvfølgelig sikkert være en stor lettelse, at man ikke behøver de besværligheder, der er, ved at man skal gå igennem et domstolssystem.
Det kan undre mig mere, at folkets repræsentanter går med til det, for hvad der er godt for skattevæsenet, og hvad der er godt for staten, er ikke nødvendigvis godt for borgerne og heller ikke nødvendigvis rimeligt over for borgerne.
Men det siger måske en del om vores moderne demokrati her, at folkets repræsentanter tænker mere på, hvad der er godt for staten, end på, hvad der er godt for borgerne.
Vil skatteministeren medgive, at når man giver øgede muligheder for at gøre arrest, og når man giver øgede muligheder for at give langt større bøder, end man gjorde tidligere administrativt uden om domstolssystemet, er det en forringelse af borgernes retssikkerhed?
Christina Olumeko (ALT), 2023-10-25:
Tak for ordet.
Alternativet er med i aftalen, og vi stemmer for, da det selvfølgelig er vigtigt for os og nødvendigt, at man kan sanktionere skatteøkonomisk kriminalitet stærkere end det, man gør i dag, og vi mener grundlæggende, at lovforslaget udmønter det, som vi har aftalt i aftalen.
På baggrund af høringssvarene vil vi dog opfordre til at præcisere bestemmelsen vedrørende hæftelsesansvar, så bestemmelsen ikke rammer unødig bredt og personer intetanende kan pålægges et hæftelsesansvar administrativt.
Vi har derfor stillet spørgsmål til ministeren om, om ministeren deler Danske Advokaters bekymringer i forhold til bestemmelsen.
Vi ser frem til at læse ministerens svar på vores spørgsmål, og vi håber, at det vil være muligt at imødekomme problematikken i udvalgsbehandlingen.
Vi ser frem til arbejdet.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2023-10-25:
Jeg tror ikke, at skattesystemet og medarbejderne dér sætter sig for at udse sig uskyldige virksomheder og sætte et stempel på dem og komme efter dem eller lukke dem.
Det kan der ikke være nogen interesse i, og det hører jeg heller ikke at der på nogen måde er nogen politisk interesse i.
Det er der, retssikkerheden ligger for os at se.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-10-25:
Er retssikkerhed vigtigt for Enhedslisten?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-10-25:
Tak for det.
I dag behandler vi lovforslaget, som skal implementere aftalen om hårdere straf og hurtigere sanktioner for svig med skatter og afgifter, og det skal ses i sammenhæng med hele den styrkede kontrolindsats, der er indført på skatteområdet i de seneste par år.
I Enhedslisten er vi store tilhængere af at styrke skattekontrollen, og derfor har vi også været med i alle aftalerne på området, bl.a. i den sidste regeringsperiode, hvor vi sad med som støtteparti, og vi er også med i den her aftale og stemmer derfor selvsagt også for lovforslaget.
Vi synes, det er rigtig positivt, at der er så bred opbakning til den her aftale og til flerårsaftalen om skattevæsenets økonomi for de næste 4 år.
Efter mange års udsultning af skattevæsenet er det blevet tid til at rette op på store dele af kontrolindsatsen.
Det er virkelig positivt.
Jeg håber oprigtigt, at alle de aftalepartier også vil være med til at gå videre med kontrolindsatsen.
Det er noget, der jo også kommer til at gælde på udbytteskatområdet, som der kommer forhandlinger om i den nærmere fremtid.
Svindel med skatter og afgifter betyder ikke kun færre skatteindtægter, som andre ordførere har været inde på tidligere.
Men de mange store svindelsager har jo også været med til at underminere og bidrage til at underminere borgernes tillid til skattesystemet.
Det er noget, der er fuldstændig afgørende at modvirke, og derfor er en effektiv skattekontrol afgørende, både for tiltroen til vores velfærdssamfund, men også til vores fælles politiske institutioner i al almindelighed.
Tiltagene i lovforslaget har, som andre har været inde på, til hensigt at modvirke lange sagsbehandlingstider, som er noget, der medfører, at svindlerne ikke bliver mødt med hurtige og mærkbare konsekvenser for at snyde med skatter og afgifter.
Som opfølgning på aftalen er det aftalt, at arbejdet med sanktioner ikke stopper her, og i det her efterår skal der ses på yderligere tiltag til at skærpe indsatsen over for skattesvig.
Lad os huske på det, både nu, men også, når vi diskuterer kontrol på udbytteskatområdet senere på året.
Tak for ordet.