Rasmus Prehn (S), 2022-05-04:
Først og fremmest mange tak til Enhedslisten for at fremsætte det her beslutningsforslag og dermed også sætte fokus på dyrevelfærden i dansk kvægproduktion.
Det er et vigtigt og et sympatisk ærinde.
Jeg er helt enig i, at køer har brug for at kunne røre sig, og jeg ser gerne, at flere køer kommer på græs i sommerhalvåret.
Jeg synes selv, det er en meget stor fornøjelse, når køerne hvert år bliver lukket ud på græs.
Det er også blevet en begivenhed, der tiltrækker mange besøgende, og det er blevet en rigtig god forårstradition for mange familier at komme ud til bla. Økodag og se køerne blive lukket ud.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vores brede politiske aftale om landbrugets grønne omstilling, en aftale, som også forslagsstillerne bag beslutningsforslaget her, Enhedslisten, er med i, indeholder en ambition om, at økologien skal fordobles frem mod 2030.
Og det vil betyde endnu flere køer på græs frem mod netop 2030.
Jeg vil også gerne understrege, at vi allerede har grundlæggende regler i dyrevelfærdsloven og i den relevante bekendtgørelse, der sikrer mindstekrav til hold af kvæg.
Det betyder, at der er regler om dyrevelfærd for alle køer, uanset om det er økologisk drift eller ej.
Forslagsstillernes idé om at indføre et krav om mindst 150 dage på græs er bare ikke, som jeg ser det, den rette vej at gå.
Det vil nemlig skabe nogle ret uoverskuelige problemer.
Først og fremmest vil det få store driftsmæssige og erhvervsøkonomiske konsekvenser for kvægbrugerne, hvis der indføres krav om, at alle kreaturer skal på græs i sommerhalvåret.
De vil nemlig skulle foretage store investeringer og ændringer i deres driftspraksis, hvis de skal have deres dyr på græs i sommerhalvåret.
For en malkekvægsbedrift skal jo stadig have malket sine køer, uanset om de er på græs eller ej.
Så det vil eksempelvis skulle håndteres ved at justere driften eller investere i f.eks. mobil malkerobotteknologi, og noget tilsvarende vil også gøre sig gældende i forhold til slagtekvæg.
Det er altså nye tiltag, man skal tage, som har nogle omkostninger forbundet med sig.
Vi har bare tabt omsætning i Danmark.
Produktionen vil i disse tilfælde være tvunget til at ophøre, hvis man indfører et sådant krav, som foreslås her.
Derfor tror jeg ikke, at krav er vejen frem.
I stedet skal vi arbejde videre i det spor, som vi lagde op til med landbrugsaftalen, en aftale, som jo samlede Folketinget meget bredt, faktisk historisk bredt med mere end 90 pct. af medlemmerne af Folketinget, herunder også forslagsstillerne bag det her forslag, nemlig Enhedslisten.
Der er flere gode tiltag i landbrugsaftalen, som vi kan arbejde videre med.
Jeg har allerede nævnt målet om at fordoble økologien frem mod 2030.
Det er et godt, stærkt og konkret mål.
Der er også flere gode frivillige tiltag, som kan hjælpe landbrugerne, bl.a. gennem tilskudsordninger.
Der er f.eks. afsat midler, der understøtter, at kvæg kommer på græs.
De midler afsatte vi jo, fordi mere græs ikke kun er godt for dyrevelfærden, men også for bl.a. biodiversiteten; endnu et godt tiltag.
Derudover kan vi med tilskudsordningen om økologisk investeringsstøtte støtte teknologier inden for kvægsektoren.
Det kan også bruges til at fremme græsning.
Det gælder f.eks. materialer til drivveje og mobil malkerobotteknologi.
Det gør vi bl.a. gennem det statslige dyrevefærdsmærke, det er det med hjerterne på, som vi kender, og som vi bl.a. kan se på vores mælkekartoner.
Her arbejder vi med en række interessenter om at videreudvikle og udvide mærket til at omfatte flere kategorier af animalske fødevarer, og vi arbejder også for at udbrede kendskabet og tilliden til mærket i befolkningen.