Torsten Gejl (ALT), 2025-05-16:
Tak, formand.
Når vi overhovedet har den her debat, er det faktisk et bevis for, hvor meget af diskussionen om klimaforandringer har ændret sig de sidste 10 år.
Da jeg kom i Folketinget, talte jeg om, hvordan vi forhindrer temperaturstigninger, der fører til havstigninger.
Dem, som var nervøse for drivhuseffekt og temperaturstigninger og klimaforandringer for 10 år siden, havde jo ret.
Klimaskeptikerne og alle klimakonspiratorikerne tog jo fejl.
Klimaforandringer sker for næsen af os, og mange af dem er menneskeskabte, da det jo viser sig, at mennesket kan påvirke klodens temperatur.
Derfor er der også en kæmpe bevidsthed i befolkningen om, hvad den enkelte kan gøre for at forhindre klimaforandringer.
Vi forandrer den måde, vi transporterer os på.
Vi spiser grønt.
Jeg ved godt, at det ikke betyder så meget, hvad den enkelte gør, men hvis den enkelte gør noget, som rigtig mange andre gør, så betyder det noget, og det gør danskerne.
Derfor kan danskerne også godt tillade sig at forvente, at vi politikere gør, hvad vi kan, og der synes jeg ikke rigtig regeringen er skarp nok.
Vi hører hele tiden regeringen referere til klimaanalyser fra FN's Klimapanel og DMI, og så skal vi vente i årevis på den næste rapport.
Jeg savner, at regeringen tager de stemmer ind i debatten, som siger noget, man ikke bryder sig om.
Jeg savner nysgerrighed i forhold til iskerneforskerne, der siger, at vores hav risikerer at stige 2-3 m inden 2030.
Jeg savner nysgerrighed i forhold til forskerne i Golfstrømmen, der siger, at Golfstrømmen faktisk risikerer at stoppe snart.
Jeg ved ikke, hvilke af dem der har ret, men jeg savner et klimasikringsråd, hvor forskellige stemmer har taleret: fra den ene side, dem, der mener, at klimaudfordringerne ikke er særlig presserende, og til den anden side, dem, der mener, at der vil ske meget store forandringer inden for kort tid.
I øjeblikket er jeg selv med til at foranstalte et møde i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, hvor forskerne fra DMI skal møde iskerneforskerne og Golfstrømsforskerne, netop for at begge parter har opponenter til stede, som har det faglige niveau til at udfordre dem.
Den debat vil gøre mig klogere.
Det kunne måske være starten på etableringen af et klimasikringsråd, der kan lave kvalificeret rådgivning af os politikere, mens vi går og venter på de næste rapporter fra FN's Klimapanel.
Og ja, jeg ved godt, at de vil sige noget forskelligt til os, og at de vil have forskellige holdninger.
Sådan er det altid, når vi lytter til et råd af eksperter, men problemet er ikke, at de i øjeblikket siger noget forskelligt.
Vi har brug for at lytte til kloge videnskabsfolk, der har det lange lys på.
Den viden skal bruges til to ting.
Hvor meget og hvordan skal vi reducere det danske CO 2 -udslip, som fører til havstigninger osv., for at undgå, at temperaturen stiger for meget?
For det andet: Hvordan skal vi håndtere de klimaforandringer og havstigninger, der tydeligvis er resultatet af den måde, vi lever på?
Det er den viden, jeg efterlyser at vi kan gøre os klogere på.
Det er det, som også gør, at hvis der kommer en samarbejdstekst, som peger hen imod, at vi skal sikre den viden, der er nødvendig, og invitere alle stemmer ind i lokalet, så vil Alternativet da rigtig godt støtte det.
Tak for det brede samarbejde, der er omkring natur, her i Folketinget, hvor jeg synes, at der er rigtig, rigtig stærke stemmer både på den røde og den blå side, som taler den grønne sag, som også er en fælles sag.
Tak, formand.
Det er superrelevant – altså hvordan inkluderer vi naturdesign i diger?
Vi kommer til at lave masser af diger og alle typer anlæg, som skal forhindre os i at blive ramt af vandet f.eks., og der skal naturen tænkes ind som design fra starten.
Det er alle tiders mulighed for at skabe natur og biodiversitet.
Lige fagligt set
er jeg ikke den stærkeste til at sige, hvordan det skal gøres, og hvilke planter der lige skal sås på hvad for en jord på det og det dige, men hvor er det da vigtigt med det perspektiv.