Rasmus Prehn (S), 2020-11-26:
Tak til Enhedslisten for at have fremsat beslutningsforslaget.
Efter beslutningsforslaget pålægges regeringen at indføre et forbud mod produktion af turbokyllinger, de såkaldte Ross 308, senest med udgangen af 2022.
Kød fra hurtigtvoksende kyllingeracer er markant billigere end kød fra langsomt- og langsommerevoksende racer.
Regeringen vurderer, at et forbud mod produktion af Ross 308 ville resultere i en øget import af billigere kyllingekød fra hurtigtvoksende kyllinger, som er nemt tilgængeligt, da produktionen af Ross 308 er verdensomspændende.
Indførsel kan efter EU-regler om varernes fri bevægelighed ikke forbydes, og et forbud vil derfor få negative samfundsøkonomiske konsekvenser uden at hindre salg af kød fra Ross 308 på det danske marked.
Regeringen finder derfor, at der i stedet for et forbud mod opdræt af en specifik kyllingerace bør arbejdes for, at forbrugerne i stigende grad vælger produkter, der ikke stammer fra hurtigtvoksende slagtekyllinger.
Regeringen ønsker en større grad af markedsdrevet dyrevelfærd, således at forbrugerne efterspørger og køber kyllinger, som er mærket med det statslige dyrevelfærdsmærke eller det røde Ø-mærke eller er mærket som fritgående slagtekyllinger.
Det bør tilstræbes, at den danske slagtekyllingeproduktion på sigt omlægges til disse racer.
Der har i de seneste år været en klart positiv holdning i branchen, fra detailhandelen og forbrugerne, som tegner i retning af, at en sådan omlægning kan ske gradvis uden et decideret forbud mod hurtigtvoksende racer.
Der har i Danmark været regler for hold af slagtekyllinger siden 2001, altså allerede før der blev fastsat EU-krav i 2007, som havde virkning fra 2010.
Reglerne for opdræt af slagtekyllinger findes i lov om hold af slagtekyllinger og i bekendtgørelse om hold af slagtekyllinger og rugeægsproduktion til produktion af slagtekyllinger.
De danske regler gennemfører EU-reglerne i det såkaldte slagtekyllingedirektiv, men er på nogle områder mere ambitiøse og strengere end EU-kravene.
Efter reglerne er der bl.a. krav om, hvor høj den maksimale belægningsgrad i slagtekyllingebesætningen må være, så det reguleres, hvor tæt kyllingerne må gå.
Reglerne indebærer også krav om, at besætningen skal have et lysprogram, som sikrer, at kyllingerne får mørkeperioder og ikke holdes i konstant lys.
Det fremgår også af reglerne, at alle hold slagtekyllinger, der indleveres til slagteri, skal undersøges med henblik på at vurdere velfærdsindikatorer som f.eks. trædepudesvidninger, dvs. ætsninger på kyllingernes fødder.
Den specifikke danske overvågning af trædepuder går videre end EU-kravene i slagtekyllingedirektivet, som ikke angiver, hvordan overvågningen på slagteriet skal finde sted.
Ifølge de danske regler skal alle hold vurderes efter et nøje fastlagt scoringssystem.
Der er med andre ord en række dyrevelfærdsmæssige krav til slagtekyllingebesætninger, og der er krav om en løbende overvågning af, om reglerne overholdes.
Der er ifølge Det Centrale HusdyrbrugsRegister, CHR, 218 besætninger med konventionelle slagtekyllinger og 27 besætninger med økologiske hold af slagtekyllinger.
Der opdrættes årligt ca. 104 millioner slagtekyllinger til slagtning i Danmark, og dertil kommer ca. 19 millioner kyllinger, der opdrættes i Danmark, men eksporteres til slagtning i udlandet, typisk i Tyskland eller Nederlandene.
Den største del af produktionen omfatter den hurtigtvoksende race Ross 308, de såkaldte turbokyllinger, som opdrættes overalt i verden.
De senere år har kød fra langsommerevoksende kyllingeracer i stigende grad fundet vej til kølediskene.
Det drejer sig om økologiske og fritgående kyllinger, men også om andre langsommerevoksende kyllinger, der sælges under det statslige dyrevelfærdsmærke.
Disse langsomt- og langsommerevoksende kyllinger udgør for nuværende tilsammen 8 millioner af de kyllinger, der slagtes i Danmark.
Som nævnt er der en løbende overvågning af velfærden i hvert eneste hold slagtekyllinger, der indleveres til slagtning i Danmark.
Ud over trædepudesvidninger ses der også på andre velfærdsindikatorer i forbindelse med slagtningen, f.eks. dødelighed, meget snavset fjerdragt, kradsemærker og ætsninger på bryst eller haser.