Karin Gaardsted (S), 2017-06-01:
Tak for ordet.
Tak til fru Aaja Chemnitz Larsen for at fremsætte dette beslutningsforslag om en styrkelse af justitsområdet i Grønland.
I forslaget er der sat ord på en række områder, hvor i IA mener, at der kan og bør ske forbedringer.
Mange af disse forslag er understøttet af Advokatrådets rapport om de juridiske forhold i Grønland.
Overordnet vil jeg sige, at vi i Socialdemokratiet er enige i, at der på justitsområdet i Grønland er oparbejdet en række efterslæb og uhensigtsmæssige forhold.
Vi har hørt om dem fra vore grønlandske kolleger, fra politiet i Grønland, fra retten i Grønland, fra anstalterne, fra Advokatrådet, og vi har også set det med egne øjne, når vi har været på besøg i landet.
Socialdemokratiet er enig i, at standarden på justitsområdet skal svare til den standard, der er i Danmark.
Vi har allerede under den seneste socialdemokratisk ledede regering vist, at Socialdemokratiet sætter justitsområdet højt.
Det gjorde vi bl.a., da vi var med til at åbne en midlertidig anstalt, da vi løftede lønningerne for kommunefogederne, og da vi lavede en særlig indsats for at nedbringe ventetiderne ved domstolene.
Vi ved, at der er ting, der skal rettes op på, og vi vil også være med til at finde løsninger.
For der er problemer.
Flere psykisk syge, mistænkte og afsonere stiller større krav til anstaltbetjentenes kunnen.
For både de ansattes og de indsattes skyld bør anstaltbetjentene være bedre uddannede, især set i lyset af, at Grønland selv skal håndtere forvaringsdømte, når den lukkede anstalt i Nuuk står færdig.
Det er også nødvendigt at se på, hvordan vi kan øge retssikkerheden for sager i Grønland.
Når man har besøgt Grønland, ved man, at der er en række forhold, der gør, at det ikke altid kan lade sig gøre at overføre danske love til Grønland sådan uden videre.
Det er en af de ting, som Advokatrådet kritiserer i sin rapport om juridiske forhold i Grønland.
Der er behov for, at vi udarbejder lovgivningen direkte målrettet Grønland, så det f.eks. sikres, at bemærkninger til loven også kommer med.
Det kan godt lyde lidt tørt, men det har stor betydning for, hvorledes en lov fortolkes.
Derudover er der behov for at se på forholdene ved retterne af første instans i Grønland.
Det altoverskyggende problem her er, at kun anklagerne er juridisk uddannet.
Forsvarere og kredsdommere er altså lavere uddannet end anklageren, og det giver en klar ubalance i magtforholdet imellem forsvarer og anklager til ugunst for anklagede.
Umiddelbart virker det ikke realistisk at kræve, at alle lægdommere og alle lægforsvarere udskiftes med uddannede jurister, da Grønland ikke selv har nok uddannede jurister.
Derimod kunne man måske opbygge en udvidet juridisk grunduddannelse som henholdsvis lægforsvarer eller lægdommer, gerne i samarbejde med et universitet i Danmark.
Og man kunne måske som en del af ansættelsen indlægge et uddannelsesforløb, så lægforsvarere og lægdommere på sigt kunne opnå en juridisk eksamen på universitetsniveau.
Derudover kunne man lave en screening af sager, der bliver berammet ved første instans, så de mest komplicerede sager bliver ført af egentlige jurister.
Der er sikkert andre gode ideer og sikkert også andre løsningsmuligheder, som vi gerne forhandler med regeringen og Folketingets øvrige partier om.
Derudover er der en problematik i, at der er forskelle i løn for de grønlandske og de danske ansatte ved politiet i Grønland.
Måske kunne en del af løsningen være, at man ikke længere behandler Grønland som et selvstændigt overenskomstområde, men uanset hvilke løsninger man kan finde frem til i forhandlinger med de faglige organisationer, så vil vi understrege, at Socialdemokratiet kun kan være med til en aftale, hvis midlerne findes uden for det nuværende budget.
Det er alt andet lige dyrere at sende ansatte rundt i et land, hvor vejr- og transportforhold betyder, at et 2-dages kursus kan betyde 7 til 10 dages fravær.
Politiet i Danmark står netop også med store udfordringer som følge af grænsekontrol og ekstra bevogtningsopgaver.
Vi var med i politiforliget i 2015 for at give politiet i Danmark et løft, og derfor vil det ikke være rimeligt at udhule det forlig ved at bede Rigspolitiet om at løfte vilkårene i Grønland på det eksisterende budget.
Endelig vil jeg ikke glemme at nævne, at de sociale forhold også spiller ind på, om forbrydelser i det hele taget foregår.
At bryde den negative sociale arv er et langt, sejt træk, men det er både for det enkelte menneske og for samfundet vigtigt, at sagerne bliver grebet i det sociale system, så de ikke skal ende i det juridiske system.
Det ser ud til, at der i dagens Grønland er enighed om at gøre noget ved problemerne, ikke mindst symboliseret ved den grønlandske regeringsleder Kim Kielsens stærke fokus på børns vilkår og den grønlandske regerings fokus på at begrænse alkoholforbrug og misbrug.
Derfor vil jeg gerne gentage mig selv fra debatten om rigsfællesskabet og sige, at vi fra socialdemokratisk side bakker op om tiltag, hvor vi fra dansk side kan støtte og udvikle de grønlandske socialforvaltningers arbejde.
Jeg vil slutte af med at sige, at forslagsstillerne i bemærkningerne til beslutningsforslaget lister en lang række nødvendige forbedringer op.
Jeg har talt dem op til 15.
Og mængden af krav gør, at det ikke er muligt for Socialdemokratiet at støtte beslutningsforslaget, men vi vil arbejde videre med det i Grønlandsudvalget, når vi ser en prioriteret liste fra Grønland.