runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-10-13:
Jeg kunne høre af ordførerens tale, at ordføreren lægger meget vægt på, at de frie skoler bidrager til mangfoldighed i vores skolesystem.
Jeg ved jo fra hyppige drøftelser, ordføreren og mig imellem, at der i Venstre lægges stor vægt på, at der er en frihed til at drive skoler.
Jeg har forstået det sådan af de bemærkninger og af det, der også fremhæves i lovbemærkningerne, at der skal være en principiel frihed til valg af egen holdningsmæssig livsanskuelse til at præge skolen.
Er ordføreren ikke bekymret for, at denne frie ret til en holdningsmæssig fri livsanskuelse og til at lade den præge de frie skoler, bringes i fare med det her forslag, og at der i virkeligheden er tale om, at vi er ved at ensrette pædagogikken og holdningerne, der ligger til grund for de frie skoler?
Anni Matthiesen (V), 2016-10-13:
Jeg mener, at man som fri skole har en forpligtelse til at undervise i og også forklare, hvad det er for værdier, vi har her i landet.
Og jeg tror da også, jeg kan blive enig med Alternativets ordfører om, at det bl.a. er sådan nogle ting som at undervise i, hvad det vil sige med ligestilling, hvordan det fungerer i et land som vores.
Derfor synes jeg egentlig, det er vigtigt at holde fast i – og egentlig også italesætte – det positive, at friheden jo stadig væk er der.
Friheden til de enkelte skoler er der fortsat.
Men modsat synes jeg ikke, at vi bare kan lukke øjnene og for den sags skyld ikke være sikre på, at det også foregår på den rigtige måde alle steder, når vi snakker om den måde, man underviser på.
Ellen Trane Nørby (V), 2016-10-13:
Det er jo noget, man er meget velkommen til at stille spørgsmål om.
Jeg ved, at der pågår en debat nogle steder i forhold til nogle af de institutioner, der ikke har overenskomst.
Det, vi taler om her, er jo et område, hvor der er institutioner allerede i dag, som har overenskomst, men hvor man, hvad enten man er privatinstitution eller selvejende institution, enten bygger på et andet pædagogisk grundlag eller på et andet sproggrundlag, når vi taler om nogle af de internationale dagtilbud, der allerede eksisterer i dag.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi med lovgivningen indskærper, hvad det er for nogle sprog, vi fremover kan se der kan være basis for internationale dagtilbud, og ikke, som det er i dag, hvor der sådan set er mulighed for at oprette dagtilbud på alskens sprog, men at vi nu præciserer, at dansk er hovedsproget, og så er der mulighed for, hvis der ikke er integrationsmæssige problemer knyttet hertil, at oprette på engelsk, fransk og tysk.
Jan Johansen (S), 2016-10-13:
I dag behandler vi et forholdsvis teknisk lovforslag om rettigheder for forskellige grupper tjenestemænd.
Det drejer sig om ret til rådighedsløn, beregningsgrundlag for førtidspension og ret til tilskadekomstpension for udsendte tjenestemænd.
Jeg vil ikke gå i detaljer her, men umiddelbart virker det som en oprydning i lovgivningen, der ikke stiller tjenestemænd ringere, tværtimod.
Høringssvarene byder heller ikke på noget overraskende.
Grundlæggende virker det derfor som fornuftige tiltag, som regeringen kommer med her, og Socialdemokratiet kan derfor godt støtte lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2016-10-13:
Tak for det, formand.
Det har man ikke fået hidtil, men det skal man have, når man bliver afskediget, også selv om det sker i forbindelse med en stillingsnedlæggelse, når man når pensionsalderen.
Det er det, der er ændringen her.
Så er der også det med førtidspensionsfradraget, der har virkning for tjenestemænd, der er født den 1. januar 1959 eller senere, og som fratræder den 1. januar 2019.
Det er også en konsekvens af overenskomstforhandlinger, hvor det bliver rettet til.
Det sidste, der er væsentligt, er, at tjenestemænd, der efter arbejdsskadesikringsloven får anerkendt ptsd, men først har fået en afgørelse efter den 4. april 2014 og altså først har fået det tilkendt derefter, får ret til at få tilskadekomstpension.
Det er nogle forslag, nogle ændringer, som man måske kan sige skulle have været indført fra starten af, og Dansk Folkeparti kan selvfølgelig støtte, at det bliver rettet til.
Hans Andersen (V), 2016-10-13:
Tak for det.
De foregående ordførere har jo på udmærket vis redegjort for de tre elementer, der er i det her lovforslag.
Det ene element er en justering i henhold til en EU-dom.
Det andet element er en justering af lovgivningen, der således bliver bragt i overensstemmelse med en aftale i overenskomstforhandlingerne.
Og det tredje element er en ændring af lovgivningen, således at den bliver bragt i overensstemmelse med den veteranlov, som et flertal af Folketingets partier står bag.
Så Venstre vil gerne anbefale dette lovforslag.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-13:
De foregående ordførere har på udmærket vis gjort rede for indholdet i lovforslaget, og da vi jo godt kan have en målsætning om at effektivisere Folketingets arbejde, vil jeg bare meddele, at Enhedslisten støtter lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2016-10-13:
I det her lovforslag er der jo tale om at indarbejde henholdsvis en EU-dom og konsekvenserne af en overenskomstaftale – i hvert fald i de to første punkter.
Vi synes, at de i den forbindelse meget giver sig selv.
Det sidste punkt handler om en ændring af veteranloven.
Der er et enkelt høringssvar, der drager tvivl om, hvorvidt veteraner stilles ringere end øvrige tjenestemænd i forbindelse med overgangen til tilskadekomstpension.
Vi synes nu, at ministeriet svarer rigtig fint på det i høringsnotatet, men det er lige den ting, vi vil kigge ordentligt på i det kommende arbejde.
Men jeg tror ikke, det vil afholde os fra at støtte forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2016-10-13:
Det kan jeg bekræfte at det er.
Jeg skal såmænd bare gøre opmærksom på – og der er jo ingen grund til at gentage, hvad indholdet af lovforslaget er – at af de grunde, som de andre har været inde på, finder vi alle tre justeringer hensigtsmæssige og kan derfor også støtte forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2016-10-13:
Ja, det er jo nok ikke årets mest spektakulære lovforslag, men det berører dog nogle tjenestemænd.
SF synes, at det er tre udmærkede forbedringer, og derfor støtter vi lovforslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-10-13:
Jeg har jo med tilfredshed konstateret, at der er tilslutning til lovforslaget, og med den bemærkning vil jeg gerne takke for den positive modtagelse af lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-10-13:
Tak for det.
Jeg vil ikke sige så meget.
Lovforslaget indeholder tre elementer, og de sidste to elementer handler om, at man ændrer tjenestemandspensionsloven vedrørende beregning af førtidspension med henblik på at bringe loven i overensstemmelse med overenskomsterne – det kan vi sådan set godt støtte – og at tjenestemandsloven bringes i overensstemmelse med veteranloven, og det kan vi også godt støtte.
Vi er betænkelige ved den første del af lovforslaget, som handler om, at man afskaffer den del af den danske lovgivning, som i dag siger, at hvis man er tjenestemand, har man ret til rådighedsløn i 3 år efter afskedigelse, medmindre man når pensionsalderen.
Den regel afskaffes på baggrund af en EU-dom.
Det må jeg sige at vi må kritisere lidt, for vi synes sådan set, at det var en fornuftig regel.
Altså, man bør ikke kunne få rådighedsløn, når man har nået pensionsalderen.
Det har EU så sagt at vi ikke selv må bestemme her i Danmark, og det synes vi sådan set er kritisabelt.
Det betyder ikke, at vi ikke støtter lovforslaget i sin helhed, for det gør vi, men vi har følt behov for at rejse et flag her.
Vi synes som sagt ikke, det er rimeligt, at EU skal blande sig på et sådant område.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at friskolerne så vel som folkeskolerne skal undervise i demokrati, frihedsrettigheder, ligestilling.
Men når man bruger et begreb som demokratisk dannelse og skriver, at friskolerne skal styrke den demokratiske dannelse, så bliver jeg bare betænkelig, for i det ligger der i hvert fald i min tolkning, at man ønsker, at eleverne indoptager en tro på en særlig form for styre.
Hvorfor har man ikke anvendt f.eks. medborgerskab som begreb i stedet for demokratisk dannelse?
Merete Riisager (LA), 2016-10-13:
Nej, jeg sagde, at faktum er, at det er det, der er bekymringen, og det er det, vi taler om, og det er derfor, at vi gør det her.
Der er en bekymring vedrørende nogle af de holdninger, som man f.eks. ser i nogle moskeer, som jo – kan man sige – er demokratiundergravende, og at den måde og den praksis også går igen i nogle af de muslimske friskoler.
Jeg ved med sikkerhed, at det ikke gælder alle, for jeg kender nogle af de her skoleledere, og de er både muslimer, og de er demokrater, så det ved jeg findes.
Men bekymringen er jo, at der findes nogle skoler, som ikke efterlever det her.
Og det er det, der skal undersøges, og det er det, der er bekymringen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-10-13:
Jeg forstod på ordførertalen, at svaret til de frie skoler, hvor man kan være bekymret for, at man er nødt til at ændre sin praksis, er et entydigt nej, altså at det er man ikke nødt til.
Så vil jeg egentlig godt spørge ordføreren: Hvad er så meningen med forslaget?
Jeg forstod, at det var sådan, at det var et udtryk for, at man ville skærpe det med hensyn til nogle demokratiske værdier i forhold til det, man har i dag, men det er altså ikke tilfældet?
Merete Riisager (LA), 2016-10-13:
Nej, det er ikke tilfældet for det brede flertal.
Det brede flertal skal blive ved med at gøre det, de gør.
Den danske friskoletradition er jo, kan man sige, selve dna'et i vores demokrati.
Og min forventning er, at det, vi taler om her, hvis det er et problem, så er et problem hos et meget lille mindretal af skoler, og derfor skal flertallet af skolerne slet ikke bekymre sig om det her.
De skal bare fortsætte deres praksis som hidtil.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-10-13:
Man kunne jo godt høre debatten lidt, som at vi nu indskriver, at skolerne skal virke på et demokratisk grundlag.
Det er vel et meget klart udtryk for, at skolerne skal hvile på et demokratisk grundlag, og derfor er det, man kan undre sig lidt over, hvorfor det er så vigtigt at ændre teksten.
Jeg vil egentlig godt høre ordføreren: Hvorfor tror ordføreren der er så stor en bekymring hos samtlige foreninger i den frie skoleverden?
Er det slet ikke noget, der gør, at ordføreren kommer bare en anelse i tvivl om, hvorvidt man er på det rette spor med det her forslag?
Merete Riisager (LA), 2016-10-13:
Hvis de frie skolers foreninger er bekymrede, lytter jeg altid til det, og det bør de selvfølgelig også være, hver eneste gang der kommer et lovforslag, der omhandler dem.
Men jeg kan bare sige her fra min stol, at hele mit arbejde med den her lovgivning og mit engagement i det altså går på, at man overhovedet ikke skal ændre på praksis hos flertallet af skoler; de skal blive ved med at gøre, som de gør.
Der er heller ikke noget nyt krav, der stilles her, men der er faktisk en ændring i den praksis og den måde, man kigger nogle skoler efter i sømmene på, hvor man har en bekymring for, at de ikke efterlever demokratikravet.
Det er det, der nu sker en systematisering af, og det er det, der nu sker en skærpelse af.
Anni Matthiesen (V), 2016-10-13:
Jeg vil gerne starte med at sige, at det her lovforslag jo ikke er fremkommet på baggrund af en dokumentarudsendelse på tv.
Vi tog fat på det her, længe før den tv-udsendelse kørte, allerede i efteråret 2015.
Jeg ved godt, at det ellers mange gange er blevet sagt af forskellige mennesker, men det vil jeg gerne mane til jorden.
Når det så er sagt, kunne jeg godt tænke mig at spørge Alternativets ordfører: Er det alene de der få ord at styrke en demokratisk dannelse?
Er det ordet styrke, som bekymrer Alternativet?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Ja, det er særlig ordene at styrke en demokratisk dannelse, som bekymrer os i Alternativet.
Og det gør det, fordi vi synes, at der ligger en indbygget forståelse i den sætning af, at vi helst vil have, at vores unge mennesker abonnerer på demokrati som den eneste rigtige styreform.
Så når vi bruger ordene styrke den demokratiske dannelse, vil vi meget hellere have, at vi – som jeg nævnte tidligere – bruger ordet medborgerskab frem for demokratisk dannelse.
Dannelse har vi jo intet imod.
Men vi vil også gerne have, at man bruger ordene oplyse om frem for at styrke, for i det med at styrke noget særligt ligger der jo en eller anden antagelse om, at det er det rigtige, og det skal vi have mere af.
Så det bekymrer os, ja.
Anni Matthiesen (V), 2016-10-13:
Jeg ved godt, at Alternativet er et parti, som måske også nogle gange bekymrer sig rigtig meget, men jeg tænker bare stadig væk, at det overrasker mig lidt, at Alternativet på en eller anden måde ikke kan se, at det også er vigtigt at tage børnenes parti og sikre, at vi på den måde med de her skærpede tilsynsværktøjer i værktøjskassen også sikrer børnene.
Så kunne Alternativet ikke igen lige prøve at komme ind på, hvorfor det lille ord bekymrer så meget?
Merete Riisager (LA), 2016-10-13:
Nej, det sagde jeg ikke.
Jeg sagde, at det er det, der er bekymringen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-10-13:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
I Alternativet deler vi jo Liberal Alliances kærlighed til friskolerne.
Ordføreren sagde, at nogle af de muslimske skoler ikke efterlever demokratikravet.
Hvad er dokumentationen for det?
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Tak for det.
Jeg forstår faktisk ikke helt, hvorfor Enhedslisten ikke kan bakke op om det her, og det er derfor, at jeg vil stille nogle spørgsmål.
Grundlæggende tror jeg, at både Enhedslisten og SF har stor tillid til de her institutioner i Danmark, som er skattebetalte, og som arbejder med børn.
Det er fagpersonale, der arbejder derude, som man kan stole på.
Men uanset om det så er på friskolerne, på privatskolerne, eller om det er folkeskolerne, eller om det er nogle andre børneinstitutioner, så er det jo vigtigt, at vi politikere sikrer et tilsyn, så hvis der skulle være en enkelt eller to eller tre, der ikke sikrer børnenes trivsel, så har vi sikkerhed for dem.
Det, der ligger i det her lovforslag, er jo flere uanmeldte tilsyn og mere personale til det, og det er mere uvildighed i tilsynet.
Det kan jeg ikke forstå hvorfor Enhedslisten ikke kan bakke op om.
Er man uenig i, at det er godt at skærpe tilsynet?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-10-13:
Det er for så vidt også lige præcis det, jeg understregede i min tale: at den del er vi enige i.
Vi synes, det er udmærket, at der er afsat flere ressourcer til tilsynet.
Vi synes også, det er godt, at man gennem en afgrænsning af valgperioderne skaber større garanti for, at der er uvildighed i tilsynet.
Det, der bekymrer os, er, hvorvidt der med de formuleringer, der indskrives i lovgivningen, er tale om, at hele det grundlag, der ligger for de frie skoler, om, at man kan bygge ud fra et livssyn, som kan være religiøst eller holdningsmæssigt på andre områder, og som vi lige præcis har givet adgang til gennem friskoleloven, indsnævres med de formuleringer, der ligger.
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Men der står jo sådan set også i folkeskoleloven, at folkeskolen har til formål at udvikle elevernes forståelse og ansvarsfølelse for andre mennesker, som aktivt deltager i et demokratisk samfund.
Jeg lægger ikke de der negative ting i demokratisk dannelse.
For mig er det også en naturlig del af den folkeskolelov, vi har, og som jeg opfatter det, bakker Enhedslisten også op om formålsparagraffen der.
Så siger ordføreren, at der ikke er nogen friskoler, der bygger på værdigrundlag, der ikke tager udgangspunkt i frihed.
Men der har jo været eksempler på friskoler, og det er ikke kun muslimske friskoler – jeg er ikke en af dem, der bare jagter dem; det vil jeg sige helt klart – hvor man ikke accepterer ligestilling, hvor man ikke accepterer fri kærlighed mellem kønnene.
Anerkender ordføreren ikke det?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-10-13:
Som fru Magdalene Meier var inde på i sit spørgsmål for lidt siden, har der over en lang årrække været kørt 15 tilsynssager.
De to har handlet om frihed og folkestyre.
To skoler har på det grundlag fået frataget deres statslige tilskud.
Anni Matthiesen (V), 2016-10-13:
Ja, fordi jeg vil egentlig gerne følge lidt op på det, som hr. Jacob Mark var inde omkring.
Jeg vil spørge Enhedslistens ordfører: Er det så, fordi der indtil nu kun har været to skoler, hvor det har været problematisk?
Er det derfor, at Enhedslisten ikke mener, at der er grund til at skærpe tilsynet?
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-10-13:
Jeg tænker, at vi jo generelt skal overveje, hvad der skal til, for at vi ændrer lovgivning helt generelt, men her konkret på det her område: Skal vi med udgangspunkt i enkeltsager gå ind og ændre lovgivningen?
Jeg tror nu ikke, at det er tilfældet.
Jeg tror mere, at det er ud fra en politisk, ideologisk debat, at stemningen greb en række partier her i Folketinget, hvor der blev kaldt på stramninger på alle mulige områder i forhold til medborgere, der har en muslimsk religiøs baggrund.
Selvfølgelig skal vi da indimellem gå ind og ændre lovgivningen dér, hvor vi skønner, at det er nødvendigt, men det at man i to tilsynssager har måttet fratage skoler tilskuddet, fordi de ikke levede op til friheds- og folkestyrekravet, synes jeg ikke giver anledning til, at man ændrer lovgivningen grundlæggende.
Det kan give anledning til, at man siger, at så skal vi måske skærpe tilsynet, og lige præcis den del synes jeg også er fornuftig.
Anni Matthiesen (V), 2016-10-13:
Jeg har ellers indtrykket af, at i mange sammenhænge går Enhedslisten egentlig ofte ind for, at det er en god ting også for den sags skyld at forebygge.
Tænker Enhedslistens ordfører ikke, at netop det, vi nu får ændret på loven her, jo også på en eller anden måde kunne have en forebyggende effekt?
Altså, at man på den måde, hvis Enhedslistens ordfører prøvede at sætte sig over i børnenes stol, kunne sikre, at der jo netop undervises på bedst mulig måde, og som Jacob Mark også var inde på, er demokrati jo også allerede en del af det, der står i folkeskoleloven.
Jakob Sølvhøj (EL), 2016-10-13:
Jeg er enig i, at vi altid skal tage børnenes udgangspunkt, og jeg er også enig i, at det, at der skal være et velfungerende tilsyn, først og fremmest er for at beskytte børnene, for at sikre, at det grundlag, hvad enten de passes i daginstitutioner, eller de går i skole, lever op til lovgivningen.
Jeg er også enig i, at skolevæsenet skal virke på et demokratisk grundlag, men det er mit synspunkt, når vi snakker om den private skoleverden, at alt det her med, at de rige kan placere deres børn i egne private skoler, er jeg meget lidt begejstret for.
Det, jeg synes er positivt i den måde, vores lovgivning er skruet sammen på, er, at forældre, der har særlige religiøse overbevisninger og deler en fælles livsanskuelse, faktisk kan gå sammen og drive en skole.
Jeg frygter, at vi med det her lægger op til, at man i virkeligheden berøver forældrene den fulde frihed, de har i dag, og lægger op til en ensretning af skolerne.
Men jeg vil godt understrege: Enhedslisten mener naturligvis, at de skoler, der drives for offentlige midler, skal hvile på demokratisk grundlag – ingen tvivl om det.
Jacob Mark (SF), 2016-10-13:
Som jeg sagde om både friskolerne, privatskolerne og også om foreningerne, at uanset hvor man kommer fra, uanset hvad man tror på – jeg tror personligt ikke på nogen religion – skal man acceptere grundlæggende frihedsrettigheder.
Man skal acceptere, at man har lov til at elske, hvem man vil, ellers mener jeg ikke, at man skal have støtte fra danske skattekroner.
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Vi har haft en debat i dag, men det er ikke i løbet af debatten blevet mere klart for mig, hvordan man ude omkring i kommunerne skal definere nærmere, hvad det vil sige at modarbejde eller underminere demokrati og grundlæggende friheds- og menneskerettigheder.
Jeg vil meget opfordre ministeren til, at der bliver et meget detaljeret katalog.
Jeg har sendt en række spørgsmål
af sted allerede nu
, og det er meget muligt, at jeg finder på mange flere, for hvis ikke regeringen selv vil tage initiativ til, at det bliver eksemplificeret klart, hvordan den her lovgivning skal tolkes og implementeres udeomkring i kommunerne, så må vi jo være dem, der hjælper til med at beskytte det borgerlige, liberale demokrati og en retstilstand, hvor lovforslag bliver vedtaget på et klart grundlag, sådan at vi ikke underminerer borgernes retssikkerhed, og så vi ikke underminerer demokratiet. Men jeg kunne da godt i den sammenhæng tænke mig at spørge, om det f.eks. er i overensstemmelse med eller om det vil være omfattet af lovforslaget her, hvis en forening argumenterer for dødsstraf, sådan som den bliver praktiseret i henholdsvis USA, Kina og Saudi-Arabien.
Bertel Haarder (V), 2016-10-13:
Mig bekendt har der ikke været de store problemer med at fortolke, hvad der menes, når der i friskolelovens formålsparagraf står, at skolerne skal forberede eleverne til et samfund med frihed og folkestyre.
Der er et undervisningsministerielt tilsyn med friskolerne, som bliver skærpet.
Jeg har ikke hørt, at der skulle være store problemer med at finde ud af, hvilke skoler der har islamistisk eller nazistisk tilsnit eller noget, som kan sammenlignes med det.
Jeg tror ikke, det er så svært, som hr. Rune Lund vil gøre det til, og jeg glæder mig til, at vi i udvalget kan give nogle svar på alle hans spørgsmål, som kan berolige ham.
Det er meget bedre, end at vi hugger pinde her under førstebehandlingen.
Rune Lund (EL), 2016-10-13:
Men hele kernen i det her er jo at få defineret klart, hvad det vil sige at modarbejde grundlæggende friheds- og menneskerettigheder og demokrati, for hvis nogen spørger mig, er det da klart, at man modarbejder det, hvis man argumenterer for dødsstraf, både sådan som den bliver praktiseret i USA, i Saudi-Arabien og Kina.
Det er da imod grundlæggende friheds- og menneskerettigheder, hvis man argumenterer for såvel kønsdiskrimination som racediskrimination.
Jeg kan forstå, at kønsdiskrimination er okay ifølge det her lovforslag.
Det er for mig ikke okay, hvis man mener, at kvinder eller handicappede ikke kan være præster, men er det okay ifølge lovforslaget?
Det har vi ikke fået nogen klare svar på her under førstebehandlingen, og jeg mener, at en minister, som repræsenterer et liberalt parti – et såkaldt liberalt parti, vil jeg måske fristes til at sige – da må være alvorligt bekymret, når han ser en så uklar lovgivning som den, der bliver fremlagt i dag.
Marianne Jelved (RV), 2016-10-13:
Det er jo rigtigt, som kulturministeren siger, at nazister ikke kan oprette en fri skole.
Det er jo en klar definition, der er ingen tvivl i den sammenhæng.
De kan til gengæld sætte deres børn i folkeskolen; der kan man ikke afvise dem.
Og sådan skal det være.
Derfor prøver jeg at lave en parallel til det lovforslag, vi behandler nu.
Når man underminerer demokratiet eller skønnes at have undermineret demokratiet, kan man ikke få tilskud og ikke få lokaleanvisning.
Det er i virkeligheden lokaleanvisningen, der er det værste, efter min opfattelse.
For hvis man nu skulle holde en stor konference om et eller andet, som har en titel, et indhold eller en foredragsholder, som skønnes problematisk, så kan man ikke få et lokale; så er der ikke noget alternativ – medmindre man kan holde det ude på gaden, altså hvis man kan få lov til det.
Så derfor er det jo ikke ligegyldigt, om der er et sted at samles.
Det er ikke nok, at man bare kan få lov at stå på et hjørne og sige, hvad man mener.
Man skal også kunne mene noget sammen med andre, som er uenige med f.eks. mig eller kulturministeren.
Bertel Haarder (V), 2016-10-13:
Der er jo heldigvis andre lokaler her i samfundet end de kommunale.
Godt nok er den offentlige sektor dominerende, men så dominerende er den jo ikke, at man ikke kan finde et sted at holde sine møder.
Så jeg forstår slet ikke fru Marianne Jelveds spørgsmål.
Så vil jeg spørge: Vil fru Marianne Jelved ikke give mig ret i, at det ikke har skabt problemer, at friskoleloven skal forberede eleverne på et samfund med frihed og folkestyre?
Til den paragraf kan man jo rejse alle de samme spørgsmål, men det har ikke skabt problemer.
Det kan fru Marianne Jelved eventuelt nu svare på i sit andet spørgsmål.