Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-16:
Jeg vil gøre det meget kort.
Jeg vil glæde mig over de klare og utvetydige holdninger, der er givet udtryk for her i salen i dag, og den klare modstand mod ekstremisme, vi har hørt fra talerstolen.
Jeg har jo i mit svar tidligere redegjort ret grundigt – håber jeg – for episoder og også de ting, der sættes ind med, og jeg vil bare sige tydeligt og klart, at regeringen er opmærksom på dette felt, og at vi til stadighed skal sikre, at ekstremisme bekæmpes, uanset hvordan den nu udtrykker sig.
Så jeg vil ikke sige mere her, for jeg synes, indlæggene har været ret entydige, og jeg håber, jeg har givet et meget tydeligt svar, da jeg tidligere havde ordet.
2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling og de tilhørende 17 verdensmål udgør sammen med den globale klimaaftale for COP 21 i Paris den globale vision for bæredygtig udvikling i verden.
Det er regeringens klare ambition, at Danmark såvel internationalt som nationalt skal bidrage til at realisere denne vision om en bæredygtig udvikling i verden.
Derfor står opfølgningen på FN's verdensmål og klimaaftalen helt centralt i regeringens udviklingspolitik og klimapolitik, og det var også derfor, at regeringen her i marts lancerede en handlingsplan for Danmarks opfølgning på verdensmålene.
På det punkt er vi helt på linje med forslagsstillerne.
Men i dag er det centrale emne sådan set udarbejdelse af lovforslag og ikke de 17 verdensmål.
Forslagsstillerne opfordrer med beslutningsforslaget regeringen til at indføre en ordning, som vil indebære, at der foretages obligatoriske konsekvensanalyser af lovforslag for at afklare lovforslagets positive eller negative konsekvenser for det danske bidrag til opfyldelsen af FN's verdensmål for bæredygtig udvikling og Parisaftalens klimamål.
Det er i dag sådan, at lovforslag skal indeholde en gennemgang af bl.a. økonomiske konsekvenser samt miljø- og ligestillingsmæssige konsekvenser, når de påvirker et givent område væsentligt, og jeg kan glæde forslagsstillerne med at oplyse, at regeringen sådan set allerede har besluttet sig for at gå skridtet videre.
Tidligere på året lancerede regeringen nemlig en handlingsplan for Danmarks opfølgning på FN's verdensmål for bæredygtig udvikling.
Som det fremgår af handlingsplanen, ønsker regeringen, at lovforslag og andre tiltag fremover også vil blive vurderet i forhold til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling i relevant omfang, og såfremt konsekvenserne af disse forhold er væsentlige.
Beslutningsforslaget, som vi i dag behandler, indebærer, at konsekvenser for bæredygtighedsmålene og klimakonsekvenser altid skal omtales i de enkelte lovforslag, og det uanset om det er relevant og væsentligt i forhold til det konkrete lovforslag.
Regeringen mener ikke, at sådanne vurderinger skal være et særskilt obligatorisk punkt i lovforslagenes bemærkninger, som beslutningsforslaget lægger op til, og i den forbindelse er det vigtigt for mig at prioritere følgende: Justitsministeriets vejledning om lovkvalitet indeholder regler om, at lovforslags almindelige bemærkninger skal indeholde nogle obligatoriske punkter om bestemte konsekvenser af lovforslaget.
Det obligatoriske består i, at punkterne skal medtages, også selv om lovforslaget konkret ikke har de konsekvenser, som punktet handler om.
De eksisterende obligatoriske punkter er valgt ud fra en vurdering af, hvilke spørgsmål der i almindelighed er mest relevante for bedømmelsen af lovforslag.
Der er tale om en afvejning af hensynet til at sikre, at bemærkningerne bliver grundige og fyldestgørende, over for hensynet til, at bemærkningerne alene bør omtale relevante spørgsmål.
Der findes i dag ni obligatoriske punkter i lovforslagsbemærkningerne.
Et af disse punkter er punktet om miljømæssige konsekvenser, som både omfatter miljø- og klimamæssige konsekvenser.
Herudover fastslås det også i vejledningen om lovkvalitet, at der efter omstændighederne kan være grundlag for at redegøre for andre konsekvenser af et lovforslag end dem, der fremgår af de obligatoriske punkter.
Det kan f.eks. dreje sig om lovforslagets regionalpolitiske konsekvenser eller ligestillingsmæssige konsekvenser.
Flere af de mål, som der er lagt op til med FN's verdensmål, vil således allerede i dag være dækket af de nævnte punkter i lovforslaget.
Hvad angår de klimamæssige effekter af et lovforslag, er der et ophæng til en sådan vurdering i den miljømæssige konsekvensvurdering i lovforslaget.
Dertil kommer som tidligere nævnt, at regeringen allerede har besluttet at gå skridtet videre for at følge op på opfyldelsen af FN's verdensmål.
Derudover vil jeg også pege på, at det ud fra et rent lovteknisk synspunkt er en kvalitet i sig selv, at bemærkningerne til et lovforslag begrænses til en omtale af de forhold, der er relevante i den pågældende sammenhæng.
Denne begrænsning er nemlig med til at sikre, at der holdes fokus på de spørgsmål, der er relevante at være opmærksom på i det pågældende lovforslag.
I den forbindelse bemærker jeg også, at uanset hvor vigtigt det er at få beskrevet, hvis et lovforslag har konsekvenser for Danmarks opfyldelse af FN's verdensmål og Parisaftalens klimamål, så vil det langtfra være alle forslag, vi behandler her i salen, som rent faktisk har sådanne konsekvenser.
En indsættelse af et nyt særskilt obligatorisk punkt vil med tiden dermed kunne få den utilsigtede virkning, at den overskuelighed, som de faste punkter jo gerne skulle være med til at skabe, går tabt.
Det ønsker regeringen ikke at medvirke til.
Regeringen kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget om at indføre et nyt obligatorisk punkt.