runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2023-02-28:
Mange tak.
Jeg kan lige så godt sige det, som det er.
Det gør mig harm som kvinde, som mor til tre piger og som ligestillingsordfører.
Social kontrol bør i det hele taget fylde meget mere i debatten.
Små piger skal ikke tvinges til at gå med et tørklæde, der bærer så meget symbolik i sig.
Og man skal ikke glemme, hvad argumentet ifølge Koranen er for at gå med tørklæde: »Profet! Sig til dine hustruer og dine døtre og til de troendes kvinder, at de skal trække noget af deres overklædning ned over sig.
Kvinder og helt små piger skal åbenbart ifølge Koranen dække sig til, for at mænd ikke forulemper dem.
Det er jo helt galt.
Og det er også derfor, jeg bliver ekstra ham, når jeg ser de her tørklæder på små pigers hoveder.
Kommissionen for den glemte kvindekamp fremlagde i sommer nogle anbefalinger for at modvirke social kontrol.
En af dem handlede om at forbyde tørklæder i grundskolen.
I Danmarksdemokraterne er vi enige i anbefalingerne fra i sommer, for tørklæder hører på ingen måder hjemme på små pigers hoveder.
Og derfor bakker vi også op om et forbud mod tørklæder for eleverne i grundskolen og fremsætter også selv et beslutningsforslag om det her snart, netop fordi det kan være et godt redskab til at forhindre social kontrol mod små piger.
Det her er jo piger, der tvinges i tørklæder, og de bliver også tvunget på genopdragelsesrejser og senere i tvangsægteskaber.
De må ikke komme ud, de må ikke få danske kærester, de må ikke snakke med danske veninder, for de kan have en dårlig indflydelse på dem.
Og de bliver holdt i et jerngreb – i et fundamentalistisk og meget farligt verdensbillede.
Dansk Folkepartis forslag, som vi behandler i dag, handler dog også om de ansatte i grundskolen, dvs. lærere, pædagoger, rengøringsassistenter, sundhedsplejersker.
Jeg forstår ikke, hvorfor nogle kvinder ønsker at gå med tørklæde – det må jeg sige, det kommer jeg aldrig nogen sinde til at forstå – men vi mener også i Danmarksdemokraterne, at det er meget vigtigt, at der er muslimske kvinder, som også er på arbejdsmarkedet.
Jeg kan ikke lide tørklæder, men jeg kan bestemt heller ikke lide at se muslimske kvinder parkeret på offentlige ydelser i en femtesalslejlighed i en ghetto.
Det er næsten værre; jeg vil hellere se dem i arbejde.
Forslaget fra DF er langt hen ad vejen godt, men det handler dog også om to ting på én gang.
Den ene halvdel er tørklædeforbuddet for børn i grundskolen, og den anden halvdel handler om et tørklædeforbud for skolens ansatte.
Det synes vi skaber et mudret billede, og det skal diskuteres.
Så vi vil gerne opfordre til, at det her beslutningsforslag bliver delt op, så vi drøfter de to ting adskilt.
Tak for ordet.
Mohammad Rona (M), 2023-02-28:
Tak for det.
Ifølge grundloven kan vi jo ikke køre loven hundrede procent igennem, som vi har diskuteret det i dag.
Hvad vil I så gøre?
Susie Jessen (DD), 2023-02-28:
Som jeg nævnte i et tidligere svar, så er der jo åbninger rundtomkring.
En professor i forvaltningsret ved Københavns Universitet, Jens Elo Rytter, har netop sagt, at man skal kigge på, om hovedtørklædet er anderledes end andre religiøse symboler, for så kan domstolene tage stilling til, om man kan behandle det anderledes og derved få et forbud.
Der var jo den samme diskussion, vi havde vedrørende burka og niqab, hvor man fandt et smuthul, sådan at man rent faktisk kunne få et forbud.
Så det synes jeg er en god vej at gå.
Vi vil gerne kigge på alle muligheder for at få det her tørklædeforbud i grundskolen.
Mohammad Rona (M), 2023-02-28:
Jamen det er helt fint.
Susie Jessen (DD), 2023-02-28:
Et beslutningsforslag om et tørklædeforbud i grundskolen er på vej – det kommer snart.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-28:
Man skal høre meget, før ørerne falder af.
Jeg hørte lige den sidste del af ordførerens tale, hvor der blev sagt, at forslaget skulle deles op, fordi man syntes, det var noget mudret.
Og det bliver det ikke – det er vores forslag, og det bliver det ikke, medmindre der skulle være et flertal, der ønsker det, men det tror jeg ikke.
Så er mit spørgsmål: Hvad er så Danmarksdemokraternes holdning til det her forslag?
Stemmer man for, eller stemmer man imod?
Susie Jessen (DD), 2023-02-28:
I forhold til pigerne – og jeg er rigtig glad for, at hele den her debat i dag har handlet om pigerne – er vi fuldstændig hundrede procent for, at piger selvfølgelig ikke skal gå med tørklæde.
Så der er vi fuldstændig enige om, at der skal være et forbud mod tørklæder i grundskolen.
Det er vi fuldstændig enige om.
Når det så gælder ansatte i skolen, dvs. rengøringsassistenter og sundhedsplejersker, alle de der forskellige folk, der er i skolen, kræver det en diskussion – simpelt hen.
For jeg vil meget, meget nødig se de her kvinder parkeret på en offentlig ydelse i en eller anden femtesalslejlighed i en ghetto, i stedet for at de rent faktisk arbejder.
Det var også derfor, vi ikke var med i den seneste aftale om at give flere penge til arbejdsløse indvandrere – fordi vi rent faktisk synes, de skal være i arbejde.
Kan det her så forhindre det?
Det kan det måske godt.
Men helt grundlæggende er vi langt hen ad vejen enige – vi synes ikke, at tørklæder hører hjemme på kvinders og heller ikke på børns hoveder.
Men er det den rigtige vej at forhindre dem i at passe deres arbejde?
Det ved jeg ikke.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-28:
Vil Danmarksdemokraterne stemme for eller imod?
Og hvis vi nu går med på, at det kun er pigerne, sådan som der bliver sagt, kan man så forestille sig, at man ikke som pige må sidde med et tørklæde på i en grundskole, hvor læreren bærer tørklæde?
Det synes jeg ville være meget, meget mærkeligt.
Og det er jo det, som Danmarksdemokraterne forestiller sig.
I virkeligheden tror jeg, at Danmarksdemokraterne grundlæggende er imod at ændre noget som helst – det ved vi jo godt – også i forhold til konventioner, og det er vel der, hunden ligger begravet.
Men jeg vil bare godt høre: Hvad har man tænkt sig, for det bliver ikke delt op – vil man stemme for, eller vil man stemme imod?
Susie Jessen (DD), 2023-02-28:
Altså, vi vil gerne presse konventionerne til det yderste, og det har jeg også sagt flere gange i dag.
Vi vil gerne finde smuthullerne, sådan at man f.eks. kan få det her forbud mod tørklæder for piger i grundskolen.
Når det handler om den del, bakker vi op.
Det kræver en diskussion, og den vil jeg gerne tage med ordføreren.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
Tak for det.
Sikke et svigt.
Helt ærligt – sikke et svigt.
Jeg havde simpelt hen ikke forventet, at Danmarksdemokraterne var et parti, som synes, at man på offentlige arbejdspladser i Danmark skulle bære islamisk hovedtørklæde.
Hvilket svigt!
Og at årsagen, begrundelsen så er, at de ellers ender på passiv forsørgelse, er noget pjat.
Der er ikke nogen mennesker, der har ret til i Danmark at leve på passiv forsørgelse, bare fordi de ikke gider at arbejde.
Hvis man kan arbejde, så skal man arbejde, og hvis man er udlænding og ikke har et arbejde, må man rejse ud.
Jeg synes, det her er brandærgerligt, og jeg håber, at ordføreren vil gå tilbage til sin gruppe og finde ud af, at der er noget i Danmarksdemokraternes politik, man har misforstået.
Hvis ikke der er det, er det jo endnu et område, hvor der er en klar skillelinje mellem Danmarksdemokraterne og Nye Borgerlige på udlændingepolitikken, og det havde jeg sådan set ikke regnet med.
Susie Jessen (DD), 2023-02-28:
Vi er enige i, at tørklæder er noget af det allerværste.
Det er vi fuldstændig enige i.
Men jeg synes også, at noget af det allerværste, man kan komme ud for, er kvinder, der sidder på passiv forsørgelse i lejligheder.
For det er jo et patriarkalsk samfund, hvor det ikke altid er en beslutning, de selv må tage.
Så spørgsmålet er: Vil Nye Borgerlige også gerne have flere indvandrerkvinder på passiv forsørgelse over det hele?
Det her er jo en større diskussion, men det er bare for at sige, at det med pigerne bakker vi fuldstændig op om – det er små piger.
Derfor er jeg også glad for, at det er det, som diskussionen primært har handlet om i dag.
Men jeg synes, at man blander tingene sammen, når man sætter det her sammen i et stort beslutningsforslag.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-02-28:
Det skal jeg ikke kunne udtale mig om – i hvert fald ikke, om det har været et stunt for dem, der oprindelig overvejede det her og rejste det som et forslag.
Men for SF's vedkommende er vi nu i lang tid gået enormt meget op i – og kommer til at fortsætte med – at gøre op med social kontrol i etniske minoritetsmiljøer, især over for de her unge piger og kvinder.
Jeg mener bare, vi skal benytte os af de rigtige værktøjer, og det her er at springe over, hvor gærdet er lavest, når vi i stedet kunne investere i, at de bliver hjulpet på en mere langsigtet og bredere måde.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-28:
»Mit tørklæde er min identitet«
– det stod der også på de skilte, jeg mødte derude på Slotspladsen.
Altså, der er virkelig en forkrampet, fuldstændig fanatisk, ekstrem religiøsitet, som jeg ikke mener vi skal acceptere i Danmark under nogen omstændigheder.
Og derfor mener jeg, det her forslag er helt, helt rimeligt og relevant og ikke bare kan fejes til side, sådan som jeg hører alle ordførerne et eller andet sted gør, mens de siger: Jamen der er også alle de andre forslag, og dem skal vi i gang med.
Det er sjovt nok, det først er, når Dansk Folkeparti fremsætter forslaget her, at man så ser, der også er nogle andre forslag inde fra den der kommission.
Altså, den er jo død.
Det var et stunt.
Der sker ingenting.
Mohammad Rona (M), 2023-02-28:
Men vi kan netop ikke vedtage det her, for det er imod grundlovens § 70; det er imod de menneskerettighedskonventioner, vi har underskrevet.
Så vi kan jo ikke gennemføre sådan en type lovforslag.
Jeg er også helt enig i den sidste bemærkning, for der er heller ikke nogen af os, der ønsker parallelsamfund, eller et islamisk samfund og et dansk samfund.
Vi ønsker ét fælles samfund, hvor vi alle sammen kan være.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg synes, det er en diskussion, hvor der alt for ofte bliver vendt tommelfingeren ned, og hvor der alt for sjældent kommer konkrete svar og bud på, hvad det er, man skal gøre i stedet.
Når ordføreren skal komme med nogle bud, er det meget vævende, og det er også nogle svar, hvor jeg er fuldstændig sikker på, at hvis man måler på den sociale kontrol og seksualisering af børn i folkeskolen og i grundskolen, så vil det ikke have nogen som helst effekt.
Jeg hørte ordførerens formand sige – både i sin nytårstale som statsminister i sin tid, men også i valgkampen – at vi jo ikke kan spole tiden tilbage.
De fejl, vi har begået i forhold til asyl- og udlændingepolitik og integrationspolitik, er begået; nu må vi se fremad, og så må vi løse problemerne herfra.
Jeg synes virkelig, man har et ansvar for at gøre noget, når der nu er reelle problemer i den danske grundskole, i den danske folkeskole med piger.
Det er jo ikke så meget piger med dansk oprindelse, men i højere grad piger med muslimsk oprindelse, som bliver chikaneret, og som bliver undertrykt, fordi de ikke bærer tørklæde.
Hvad vil man gøre for dem?
Mohammad Rona (M), 2023-02-28:
Jamen det er rigtigt.
Jeg har jo selv gået på et gymnasie, hvor der var nogle af de her ting, hvor der var nogle af de her situationer både med piger, men også med drenge for den sags skyld.
Man kan sige, at sådan som vi i hvert fald kom det til livs, faktisk var via dialog.
Det er enormt vigtigt, at man får snakket om de her ting på skolerne.
Vi havde heldigvis nogle rigtig dygtige lærere, og vi havde en dygtig rektor, som gik rigtig meget op i de her ting.
Det her er jo vigtigt for mig.
Jeg har jo selv personligt oplevet nogle af de her ting, og jeg er så omvendt blevet kaldt for en kokosnød, ikke?
– du er mørk udenpå og hvid indeni.
Og man kan sige, at den debat jo sådan set også er der, og det skal vi huske.
Men at gå med til at lave et sådan generelt forbud mod sådan nogle ting som tørklæde kan jeg ikke.
Så kan det godt være, at jeg læner mig op ad grundloven og menneskerettighedskonventionerne, men det bliver jeg jo sådan set nødt til.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
I Nye Borgerlige ville vi ønske, at det her problem ikke var der, og at vi dermed slap for et forbud, men problemet er der.
Noget af det, der har gjort allerstørst indtryk på mig, var at sidde med en far til tre piger.
Han var oprindelig fra Irak, og de tre piger var opdraget til – som det også lyder til at ordføreren er – dansk
De havde danske værdier.
De var godt nok muslimer, men levede som danskere, og det betød, at de her piger blev generet af de øvrige muslimske piger i skolen.
Til sidst måtte den her far tage sin ældste datter ud af folkeskolen, fordi skolen ikke reagerede på det her.
Og det siger mig, at der er problemer derude, der ikke bliver løst, fordi der ikke er redskaber til skolerne, og fordi man ikke tør tage diskussionen.
Mohammad Rona (M), 2023-02-28:
Jeg er fuldstændig enig.
Der er en udfordring i visse skoler, på visse gymnasier, på visse folkeskoler med, at det, som spørgeren fortæller om, sker – det er der.
Og det synes jeg også vi skal snakke åbent om.
Jeg synes bare, at debatten, som vi netop har i dag, mange gange går ud på, at det er det omvendte, der sker.
Jeg synes helt klart, at vi skal tage en meget mere skarp dialog omkring det problem, som spørgeren rejser i dag.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-02-28:
Tusind tak for ordet, formand.
Jeg synes, at dagens debat er et glimrende eksempel på, hvor store dilemmaerne på integrationsområdet er, og at et reelt opgør med social kontrol i etniske minoritetsmiljøer ikke som sådan gavnes af, at vi skændes om, hvem der er strammere, og hvem der er slappere.
I aviserne har vi kunnet læse om udfordringer med mobning af piger, der ikke bærer tørklæde, og som frihedsorienteret socialist er der ikke meget, jeg bryder mig mindre om, end religiøs indoktrinering, især hvad angår børn.
Men er det det samme, som at vi skal begynde at lovgive fra Christiansborg om, hvordan børn skal gå klædt?
Og hvis man virkelig mener, at vi skal det, hvorfor er målet så så smalt?
Hvis forslagsstillerne står ved egen argumentation, hvorfor så ikke i samme ombæring lave en bred lovgivning om skoleuniformer?
Åh, ja, så mister vi en af folkeskolens største styrker: diversiteten, mødet på tværs af klasser og kulturer, og at danskerne fra barnsben oplever, hvor forskellige mennesker er og kan være.
I SF erkender vi udfordringerne med social kontrol, og vi anerkender, at tørklædet kan blive brugt som led heri.
Vi deler bekymringen for de piger og unge kvinder, der bliver tvunget til at gå med tørklæde imod deres egen vilje, og vi deler i endnu højere grad en bekymring, der nok er mere reel og presserende, nemlig bekymringen for de piger og unge kvinder, som igennem deres opvækst føler et socialt pres og oplever systematisk social kontrol, som skubber dem i retning af hellere at ville iføre sig et tørklæde, fordi det er forventet af dem i deres egen og i deres families omgangskreds.
De familier, som virkelig vil have, at deres døtre går med tørklæde, skal nok finde måder til at sørge for det på, om det så kræver, at de hjemmeunderviser dem og udsætter dem for en endnu højere grad af social kontrol og systematisk pres med kulturelle normer og æresnormer, og så bliver det først rigtig svært at hjælpe de her piger og unge kvinder.
Hvis man virkelig vil gøre et indhug i den sociale kontrol, så starter det set med vores øjne med en styrkelse af uddannelsesinstitutionerne, så både lærere og pædagoger har de nødvendige ressourcer til at hjælpe dem, der ønsker at bryde ud og klæde sig, præcis som de har lyst til.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Tak for det.
Jeg kom sådan til at tænke tilbage på dengang for mange år siden, hvor feministerne brændte bh'erne og alt muligt andet.
Gad vide, hvad de havde sagt, hvis de havde vidst, at i år 2023 ville vi i Folketinget diskutere, om det skulle være tilladt at hylle små piger ind i lange gevandter og alt muligt andet for at lære dem, at de er andenrangsborgere og ikke lige så vigtige som manden?
Jeg tror, at hvis man havde fortalt SF'erne dengang i 1970'erne om det, ville de have sagt: Aldrig – det kommer vi aldrig til at støtte!
Og nu har jeg sådan en følelse af, at ordføreren står og prøver at balancere nogle ting, men jo ikke kommer til at stemme for det her.
Jeg kunne bedre lide de gamle feminister, for det var reelt dem, der kæmpede for kvinderettigheder.
Det her kommer for mig til at lyde som sådan en blanding af, at nu skal man også prøve at finde en eller anden balance, men at man egentlig ikke er til noget.
Så hvad er SF's bud egentlig på, hvordan vi kommer de her kvinder til undsætning andet end bare ved at fylde flere ressourcer i vores skolevæsen?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-02-28:
Ja, hvad ville kvindebevægelsen egentlig have tænkt, hvis de vidste, at vi stod her i dag og i ramme alvor diskuterede, om man skal lovgive om, hvordan kvinder skal gå klædt, og tvinge dem til noget bestemt?
Jeg tror ikke, de havde været superglade for den idé, og SF er jo trods alt et parti, der har deres rødder i kvindebevægelsen.
Hvor er forslagene om at hjælpe kvinder i etniske minoritetsmiljøer ud på arbejdsmarkedet, så de både kan få et stærkere økonomisk fundament under sig selv, men også deres familier og få et større tillidsforhold til det samfund, som de skal være en del af?
Det vil jeg gerne diskutere.
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Med al respekt: Jeg tror godt, lærere og pædagoger kan spotte sager med social kontrol.
Jeg tror, lærere og pædagoger mangler redskaber til at gribe og gøre i, og vores forslag her er et bud på, hvad der skal til, for at vi kan komme de her ting til undsætning.
Hvad er SF's bud?
Det, jeg får at vide, er, at der bare skal hældes flere penge i.
Altså, der skal bare flere ressourcer til alt muligt.
Hvad er SF's bud egentlig på, hvordan vi kommer de her kvinder til undsætning?
For jeg hører ikke nogen konkrete bud, overhovedet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-02-28:
Jeg tror, at ordføreren har misforstået, hvad vi mener, når vi siger: Invester i uddannelse, invester i læreres og pædagogers evne til at håndtere det her, for jeg betragter ikke et forbud mod en beklædningsgenstand som et pædagogisk værktøj.
Jeg betragter det ikke som et værktøj til at håndtere det, når man står over for en familie, hvor et barn bliver udsat for systematisk social kontrol.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-28:
Det handler jo også om dem, som under en eller anden form er påtvunget det hjemmefra, og som også vil betragte det som en hjælp.
Altså, jeg synes også, man skal have med i det her, at der virkelig er nogle derude, det tror jeg, der betragter det her forslag som en hjælp; at der er nogle herinde i Folketinget, som tager alvorligt, at det her er et problem og gerne vil hjælpe dem af med det påbud, som brødre og fædre og fætre, og hvad der ellers er af mandligt islæt i familierne, giver dem.
Og det aspekt synes jeg også skal med i det her.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-02-28:
Jamen det tror jeg såmænd at fru Pia Kjærsgaard har fuldstændig ret i.
Og det er også derfor, jeg ikke mener, at det her er nemt at tage stilling til.
Men jeg tror også, at nogle af dem, der vil betragte det her som værende en hjælp, vil blive udsat for systematisk social kontrol i endnu højere grad og på nogle andre områder, for at deres familier og omgivelser, som har en interesse i at udsætte dem for det her og holde dem i kulturel og æresrelateret kort snor, har bedre styr på dem.
Jeg tror, man vil opleve, at når man tager det her fra dem, så vil man se dem reagere stærkere på andre områder, og jeg tror, at det, som de her unge piger og kvinder ville håbe på var en hjælp, kan ende med i virkeligheden at blive årsagen til, at de bliver udsat for noget, der er endnu værre.
Jeg mener ikke, at vejen at gå er at lovgive om, hvordan folk går klædt.
Jeg mener, at vejen at gå er at tage de tungere værktøjer i brug.
Mai Villadsen (EL), 2023-02-28:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren faktisk komme med et argument imod en folkeafstemning, andet end at man ikke er de afgørende mandater.
For det er ærlig talt et tomt argument.
Altså, vi har med en flertalsregering at gøre, og hvis det her er SF's måde at føre politik på, kan partiet jo lige så godt bare sætte sig ned og lade være at lave noget i den her valgperiode, og det ved jeg da at SF's ordfører ikke har tænkt sig.
Der er 3 dage til at få skrevet under, og jeg vil stadig opfordre SF til at gøre det.
Vi kan godt nå at forhindre det her, og jeg er ret overbevist om, at der er andre i de andre partier, der overvejer det samme.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Jamen selv om Danmarksdemokraterne så skulle kaste deres mandater oveni, er vi stadig væk langt fra de 60 mandater.
Altså, jeg vil sige til forskellige andre: Prøv nu at komme ind i kampen og prøv at vise SF, at der kunne være et perspektiv i det.
Jeg har jo prøvet at forklare, hvad der gør, at vi overvejer de her ting på den ene og på den anden side.
For hvis nu Enhedslisten var så principfast, og hvis nu det virkelig var så vigtigt, som fru Mai Villadsen nu siger, synes jeg godt nok også, jeg på et tidspunkt skal have et svar på hvorfor man ikke udløste en folkeafstemning, da regeringen i 1998 smadrede efterlønsordningen, eller da regeringen greb ind i lærerkonflikten?
Eller vil man kræve folkeafstemning her til efteråret, når regeringen sandsynligvis vil stjæle nedslidte seniorers adgang til seniorjob?
Der skal jo være konsistens i ens placering.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at SF har svært ved at give danskerne det sidste ord, og det synes jeg er ærgerligt.
Noget af det, som jeg tidligere har beundret venstrefløjen for, ikke politisk, men i formen og den måde, man har ageret på, er det med at rykke Danmark i en mere venstreorienteret retning.
Jeg er ikke enig, men venstrefløjen har virkelig stået fast og også rykket Danmark i en mere venstreorienteret retning.
Det har I gjort, det har de venstreorienterede partier gjort, fordi man har stået fast, og fordi man har sagt, hvad man mente, og også gjort, hvad man sagde.
Nu ser vi det modsatte.
Men må jeg ikke bare spørge ordføreren om noget?
Hvis ordføreren forestillede sig, at ordføreren bare en dag var en af de mange borgere, som var mødt op til demonstrationen for nylig, en af de mange borgere derude, der bliver ramt af det her, og den borger bare en dag fik muligheden for at tage ordførerens plads, tror ordføreren så, at den borger ville gribe chancen og skrive under som en af de 60 mandater på at få en folkeafstemning?
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Det vil så være svært at udtale sig om.
Jeg ved ikke, om fru Pernille Vermund har deltaget i demonstrationer.
Jeg tror, at jeg har deltaget i samtlige af dem, der har været, også den, der var her til morgen, og folk, der deltager i de her demonstrationer, er da uenige om, hvorvidt det skal til folkeafstemning eller ej.
Det, at man deltager i en demonstration, eller at man skriver under på det her, betyder jo ikke, at man nødvendigvis er tilhænger af en folkeafstemning.
Jeg har da mødt mange ved de her demonstrationer, der godt kan se, at det er vigtigt at føre en benhård kamp for at forhindre forringelserne, men som ikke nødvendigvis ønsker det til folkeafstemning.
Så der synes jeg altså ikke at man her skal tage nogle mennesker som gidsler, som fru Pernille Vermund er i gang med.
Det har vi da set gennem årene, altså at man har et helt andet ønske om at lægge mange ting ud til folkeafstemninger, og det er da et fair politisk synspunkt.
Jeg er så uenig i det.