Jette Gottlieb (EL), 2022-02-10:
Forslaget er jo et trepartsforhandlingsresultat, og efter min opfattelse består det af fire store dele, hvoraf ikke alle har noget med hinanden at gøre, og derfor vil jeg i lighed med hr. Bent Bøgsted også foreslå, at lovforslaget bliver delt op, og det kan vi jo så bede om skriftligt eller få ministerens kommentar til sidst på ordførerrækken.
Den første og vigtigste del, efter min mening, og den, der har mest perspektiv, er den del med forsøg med jobrettet indsats for unge.
For det er lidt mærkeligt, at vi har et beskæftigelsessystem, som kræver, at man går ind i en uddannelse, uanset om man er afklaret på, hvad det er, der er ens livsperspektiv, og der er rigtig mange unge, der ikke er modne til det på det tidspunkt, hvor de kommer ud af skolen, og som til gengæld ville have en meget god erfaringsopbygning af at komme ud i arbejde.
Så det er efter min mening et meget godt forsøg at kigge på, om man ikke kunne få mere ud af det.
Den anden del af det er, at der skal laves nogle særlige sanktioner for udvalgte grupper, og det er et af de punkter, som jeg gerne vil forholde mig lidt skeptisk til, fordi det simpelt hen ikke er gennemarbejdet.
Og når jeg siger det, er det jo, fordi det er fuldstændig uadministrerbart.
Det er ikke administrerbart, det kan ikke måles, og det kan ikke gennemføres.
Så derfor er der rigtig meget i den del af lovforslaget, der ikke er færdigbearbejdet.
For retssikkerheden fordrer jo, at man ved, hvad det er, man er underkastet, og det kan blive meget svært at få hold på.
Så den del er en ommer.
Så er der spørgsmålet om afholdelse af rådighedssamtalen, og der vil jeg sige, at vi har nogle ikke særlig sikkert dokumenterede resultater af 2 års specialsituation i forbindelse med corona.
For os er det synligt, at det for nogle grupper vil være en rigtig god styrke at få bedre samtaler, hvis man kan holde dem elektronisk eller telefonisk, men for andre grupper er det selvfølgelig en stor belastning, hvis de har svært ved at betjene et it-system.
Så derfor er det vigtigt, at man er opmærksom på, at hvis folk ønsker de fysiske møder, skal det være helt sikkert, at man kan få dem.
Men det er glimrende at fortsætte i det spor, hvor vi forsøger at kigge på, om man kan gøre de her ting mere smidigt.
Det sidste element er spørgsmålet om aldersdiskrimination ved ansøgning, og der er jeg ikke sikker på, vi rammer rigtigt her, men det er et udmærket forsøg at gøre det på den måde.
Det kræver dog, at vi også kigger på en omindretning af jobnet for arbejdsgivere, fordi det for arbejdsgivere er pærelet at skrive, at de vil have en mellem 25 og 45 år, og så kommer kun de ansøgere ud, der opfylder den betingelse, og lige netop sådan en søgemekanisme må jo fjernes fra jobnet, hvis vi ønsker at mene noget alvorligere med det her.
Men det her er formentlig ikke tilstrækkeligt til at imødegå den aldersdiskrimination, der foregår i jobsøgningssammenhæng, og derfor tror jeg, at vi måske skal nå frem til nogle mere omfattende indsatser ud over dem, vi allerede har vedtaget omkring ekstrapræmier ved praktik og ved job med løntilskud og sådan nogle ting, som jo også er forsøgsvise.
Så lad os tage dem, og så må vi lige prøve at få udbygget de andre, så de kommer til at virke.
Jeg vil lige sige, at det afhænger af opdelingen, og at det afhænger af svar på en del spørgsmål, vi har omkring udførbarheden af det, hvordan vi stemmer til sidst.
Så det vil fremgå af udvalgsarbejdet.