runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Tak for det.
Vi behandler i dag en ændring i udlændingeloven, der bl.a. handler om at indkvartere mindreårige asylansøgere hos deres familier.
Det vil ifølge ministeriet frigøre Udlændingestyrelsen fra sin forsørgelsespligt, og i stedet for bliver det forældrenes ansvar at forsørge deres børn.
Det kan godt give god mening, men fra Dansk Folkepartis synspunkt er det ikke verdens bedste idé.
Vores bekymring går på, at det uden tvivl vil blive endnu mere attraktivt for mindreårige asylansøgere at komme til Danmark.
Vi tror også, at flere vil forsøge at lyve sig yngre, end de er.
For os at se
skal der gøres alt, hvad der kan gøres, for at mindske antallet af asylansøgere, der kommer til Danmark, og det mener vi ikke at man gør ved at indrette ordninger, der inviterer til, at endnu flere vil forsøge sig med at søge asyl i Danmark.
Vi undrer os også lidt over, om man med sikkerhed kan sige, at det er de rigtige forældre, der så får de her børn hjem.
Er det virkelig de biologiske forældre, eller kunne der også være tale om snyd der?
Det fremgår ikke af lovforslaget, hvor mange der i dag benytter sig af ordningen om privat indkvartering, men det kunne vi godt tænke os få nogle tal på.
Det fremgår heller ikke, hvor stor besparelsen reelt vil være, da de forsørgende til en mindreårig jo skal have en børne- og ungeydelse.
Ifald et sådant par skulle vælge at gå fra hinanden, vil den enlige forsørger skulle have en forhøjet børne- og ungeydelse, og den anden part skal så betale et børnebidrag.
Kan pågældende ikke selv betale børnebidrag, er det staten, der skal betale det for vedkommende.
Det kunne være interessant at se lidt på det regnestykke.
Spørgsmålet er, om det ikke var bedre at afskaffe muligheden for privat indkvartering, da det efter vores opfattelse er helt afgørende, at man har fuldstændig styr på, hvem der er her, og hvor de er henne, og for os at se gøres det bedst i asylcentrene.
Hvis man virkelig gerne vil mindske Udlændingestyrelsens udgifter til forsørgelse, skal man gøre det ved at mindske antallet af personer, der skal forsørges.
Vi ser gerne, at den del af lovforslaget om privat indkvartering behandles i et lovforslag for sig selv, da det efter vores opfattelse er noget rod, at der er så mange ændringer i et og samme lovforslag.
En automatisk indbringelse af klager for Flygtningenævnet vil uden tvivl løse problemet med flygtninge, der klager i sidste øjeblik og dermed får mulighed for at være endnu længere her i Danmark.
Vi anerkender ministerens forsøg på at løse problemet konkret.
Vi så hellere, at man nedbragte antallet af klagemuligheder, men vi anerkender, at det her er en mulig løsning, og den del af det kan vi godt støtte.
Spørgsmålet er også, hvor lang den periode, fra man har truffet en afgørelse og klagen bliver vurderet, til der så bliver truffet en ny afgørelse, vil blive.
Vil det betyde, at der skal bruges endnu mere tid, når man nu får endnu flere klager, sådan at der pålægges en ekstra byrde i forbindelse med sager, der skal behandles?
Det er også noget af det, vi vil spørge ind til i den videre udvalgsbehandling.
Mattias Tesfaye (S), 2018-02-21:
Vi skal i dag diskutere et lovforslag, der samler en række mindre justeringer af udlændingeloven.
Det virker fornuftigt.
For det andet foreslås det, at mindreårige asylansøgere kan bo sammen med deres herboende forældre, mens deres sag behandles.
Samtidig skal forsørgelsespligten overgå fra staten til forældrene.
Jeg må indrømme, at jeg troede, at det allerede fremgik af loven, men nu bliver det i hvert fald præciseret.
For det tredje skal sager om inddragelse eller nægtelse af forlængelse af opholdstilladelse automatisk indbringes for Flygtningenævnet.
Vi har fra Socialdemokratiets side foreslået, at man i højere grad skal erstatte den automatiske indbringelse for nævnet med et aktivt valg mellem første og anden instans i selve ansøgningsprocessen, men for de her grupper, hvor opholdstilladelsen enten inddrages eller ikke forlænges, virker det fornuftigt med en automatisk indbringelse for nævnet.
Også det kan vi støtte.
Endelig vil dansk lovgivning blive finjusteret – vil jeg kalde det – som følge af en dom fra EU-Domstolen.
Vi ser frem til lovbehandlingen.
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Det lovforslag, vi behandler i dag, omhandler udlændinge, der arbejder for internationale virksomheder, og som derfor ikke er omfattet af de almindelige regler på udlændingeområdet om tidsubegrænset opholdstilladelse.
Derfor kan der være personer, som har boet og arbejdet i Danmark i mange, mange år, men som ikke rigtig har mulighed for at blive her som pensionister.
Det fremgår af lovforslaget, at det handler om en stigende interesse fra de internationale organisationers side om at give deres medarbejdere mulighed for at fortsætte deres ophold i Danmark.
Men det fremgår ikke, hvor mange personer det reelt drejer sig om.
Og det er i hvert fald et af de spørgsmål, vi gerne vil have svar på.
Det foreslås, at en opholdstilladelse skal være betinget af, at udlændingen stiller en økonomisk sikkerhed på 50.000 kr. for en periode over 10 år.
Men i den nye aftale om familiesammenføringsregler har vi jo lavet en aftale om en økonomisk garantistillelse på 100.000 kr., og det er Dansk Folkepartis opfattelse, at den også skal gælde her.
I lovforslaget lægges der op til, at mindreårige børn kan få ophold og bo hos deres forældre.
Spørgsmålet er så, om der skal betales børne- og ungeydelse til de børn, eller om børnene ikke udløser en børne- og ungeydelse, da forældrene jo ikke må modtage offentlige ydelser i Danmark.
For Dansk Folkeparti er det uholdbart, at visse tyrkiske statsborgere ikke skal leve op til eventuelle nye regler på grund af en gammel aftale mellem EU og Tyrkiet.
For os at se
var det bedre at afsøge muligheden for ikke at være en del af en sådan aftale, som jo helt åbenlyst forhindrer, at vi selv bestemmer, hvilke krav vi stiller til mennesker, der ønsker at bo og leve i Danmark.
I Dansk Folkeparti har vi svært ved at forstå, at der med dette lovforslag ikke stilles krav om danskundervisning til børn og unge og krav om brugerbetalte integrationsprogrammer til de medarbejdere, som egentlig ønsker at leve her, efter at de er færdige med at arbejde.
Og hvad er det for en pension, de medarbejdere skal have?
Sparer de op, mens de arbejder, til den pension, så de sådan set kan være selvforsørgende resten af tiden, eller skal de ud at have en helt almindelig folkepension – hvordan skal det fungere?
Det er også noget af det, vi gerne vil have svar på.
Men ud over det er vi afventende i forhold til den videre proces og udvalgsbehandling.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2018-02-21:
Danmark har den store glæde at lægge grund til rigtig mange FN-arbejdspladser her i København og arbejdspladser tilknyttet andre internationale organisationer, og det er noget, der styrker Danmark både økonomisk, politisk og kulturelt – det skal vi være glade for.
De udlændinge, der arbejder for de her internationale organisationer, får i dag en særlig opholdstilladelse, der gælder, mens de arbejder her.
Når de pensioneres, at der ligeledes en særlig mulighed for, at de kan få lov til at blive i Danmark.
Det er de her særlige regler ved pensionering, som regeringen nu foreslår bliver beskrevet tydeligere.
Af lovforslaget fremgår det, at det sker efter ønske fra organisationerne selv.
Det fremgår også, at de pensionerede udlændinge skal have mulighed for at udføre frivilligt arbejde, og vi har som altid læst formuleringerne om dette med særlige interesse, men vi synes umiddelbart, at det fremstår godt og tydeligt, at det frivillige arbejde ikke må erstatte lønnet arbejde i Danmark.
Vi har også læst høringssvarene og også de enkelte bekymrede kommentarer vedrørende detaljer i lovforslaget fra bl.a. Kommunernes Landsforening, FN og Retspolitisk Forening, men det virker umiddelbart, som om ministeriets svar giver god mening.
Vi ser dog som altid frem til en god debat.
Med de bemærkninger kan vi godt støtte lovforslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-21:
Tak for det.
Så kan jeg jo sige, at det ikke kun er hr. Joachim B. Olsen, der har været ude og skyde det med den her opdragelsesdebat ned.
Det har fru Laura Lindahl også, og fru Laura Lindahl har også været ude at sige, at det her er noget pjat.
Og det er netop det, Altinget skriver: »LA om Mercados opdragelsesinitiativ: »Det er noget pjat«.
« Så det er altså flere i regeringen, som er ude og undsige ministeren på det her område.
Jeg kan da citere fra artiklen: »»Det her er noget pjat.
Der er mange opgaver, som jeg mener er rigtig vigtige for en børne- og socialminister, men det her er ikke en af dem,« siger familieordfører Laura Lindahl« .
Så det er derfor, vi rejser det her spørgsmål i Folketingssalen i dag.
Mai Mercado (KF), 2018-02-21:
Så tager jeg den da gerne en gang til for prins Knud.
For det er en samlet regering, som lancerer »Opdragelsesdebatten«.
Så er der et folketingsmedlem, som jo ikke er en del af regeringen, altså hr. Joachim B. Olsen, som synes, det er noget pjat – og fred være med det.
Altså, hvis man skulle gå ud og hidse sig op, hver eneste gang hr. Joachim B. Olsen mener, at noget er noget pjat, så skulle vi godt nok komme flyvende op af stolene hele tiden.
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Vi er sådan set ikke uenige i Dansk Folkeparti.
Men der, hvor kæden hopper af, er jo, at der sidder medlemmer af den der regering, som er uenige, og hvor regeringen jo er utroværdig, synes vi, altså når man siger, at man gerne vil have den her debat, men det er der så nogle, der ikke gerne vil.
Og så er det bare: Hvem er det, der har ret? Hvem skal vi tro på, og hvem skal vi støtte?
Mai Mercado (KF), 2018-02-21:
Okay, så beklager jeg.
Selvfølgelig er det en enig regering, og hvis man er i tvivl om, hvem regeringens medlemmer er, kan man jo gå ind på Statsministeriets hjemmeside og se alle dem, som sidder i regeringen.
Og det er jo alle dem, som er blevet taget i ed på at lancere »Opdragelsesdebatten«.
Og den debat har jo overhovedet ikke til formål at fortælle, hvordan man skal opdrage sine børn.
Jeg kunne aldrig drømme om at have en holdning til, hvordan man skal opdrage sine børn.
Men jeg synes ud fra mit arbejde som både børneminister og socialminister, at det simpelt hen er vigtigt at få sat en debat i gang.
Det er jo så et debatpanel, som løbende kommer til at diskutere det.
Og jeg synes, at processen bliver præcis lige så vigtig som slutproduktet.
Og det er simpelt hen, fordi jeg ud af forskellige undersøgelser kan se, at det kunne der være en rigtig god grund til at gøre.
Jeg ville jo egentlig tro, at man skulle læse det spørgsmål op, som var det første spørgsmål, vil jeg sige til formanden.
Er det ikke sådan?
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Jeg vil godt vende tilbage til det med, at regeringen faktisk er uenig med sig selv om, hvorvidt man overhovedet skal have den her debat.
For hvem er det, vi som støtteparti skal tro på, når regeringen melder ud i øst og vest?
Skal vi tro på det ene parti eller det andet parti, og hvem er det overhovedet, der sidder i den der regering?
Mener ministeren ikke, det er lidt utroværdigt, når nogle melder noget ud og resten af regeringen melder noget andet ud?
Mai Mercado (KF), 2018-02-21:
Jamen der vil jeg da utrolig gerne invitere fru Karina Adsbøl ind til »Opdragelsesdebatten« og deltage.
For det lyder jo til, at der simpelt hen er nogle gode politiske holdninger til, hvad en curlingforælder måtte være.
Altså, jeg har ikke sat mig for at skulle fortælle, hvad god opdragelse er.
Det er slet, slet ikke op til staten at skulle fortælle, hvordan man opdrager sine børn.
Men jeg synes, at det, der er vigtigt at sige her, er, at vi får et forum, hvor man kan diskutere opdragelse for dem, som har lyst.
Det er jo, fordi jeg kan se, at ud af alle de brikker, jeg har liggende på mit skrivebord, som handler om børnene og om at få en god overgang til skolen, så er der lige præcis den ene lille, men vigtige brik, der hedder forældrene, og som ikke er adresseret.
Og det er faktisk det, jeg gør nu.
Men jeg fortæller ikke, hvordan man skal opdrage sine børn, det må forældrene selv om.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-21:
Jamen når ministeren nu til www.altinget.dk siger, at ministeren også vil diskutere det her i forhold til curlingforældre, så kunne jeg da godt tænke mig høre ministerens definition af, hvornår man er curlingforælder.
Så når nu ministeren gerne vil have den her opdragelsesdebat, vil jeg spørge: Hvornår er man for meget curlingforælder, og hvornår er man ikke curlingforælder?
Mai Mercado (KF), 2018-02-21:
Jo, men jeg kan godt gentage det: Det er en enig regering.
Altså, jeg har det jo sådan, at de, som har lyst til at debattere, jo bare kan gå i gang med at debattere.
Og de, som så ikke har lyst, og som synes, det er noget pjat, er jo bare fuldstændig velkomne til at lade være, hvis de ikke synes om det.
Jeg må bare konstatere, at der i hvert fald er debat inde på »Opdragelsesdebattens« side.
Et af de seneste opslag, der er lagt ud, er nået ud til 332.000 personer, og der har været lige i omegnen af 24.000 reaktioner.
Og det siger mig, at der i hvert fald er nogle familier derude, som synes, at det er nærværende og det er relevant at diskutere opdragelse.
Så for mig handler det ikke så meget om at være for eller imod debatten; det handler om simpelt hen at facilitere, at der kommer et rum til at kunne diskutere opdragelse.
Jeg har sådan set
ikke sat en diskussion om god opdragelse i gang.
Jeg har sat en diskussion i gang om opdragelse.
Og selvfølgelig er der former for opdragelse, der er fuldstændig uden for helt almindelig rækkevidde, og det er jo eksempelvis social kontrol, som vi ser i et parallelsamfund.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-21:
Jo, men i Dansk Folkeparti undrer vi os over, at ministeren siger, at udspillet er på vegne af hele regeringen og at der er stor og stærk opbakning til det, samtidig med at man kan læse i www.altinget.dk her den 1. februar, at familieordføreren fra et regeringsparti går ud og undsiger ministeren og siger, at det er noget pjat, og at hun ikke mener, det er en debat, vi skal tage, og at vi ikke skal blande os i, hvordan man opdrager sine børn.
Så derfor synes jeg, det er meget relevant at få at vide, om det er en enig regering, der har lanceret den her debat, eller om det er ministeren, der vil have en opdragelsesdebat.
Noget andet, som jeg også godt kunne tænke mig at spørge ind til i forhold til det her, er: Hvornår er en opdragelse god i ministerens optik?
For ministeren har foreslået, at vi skal have en debat om god opdragelse, men ministeren har ikke været ude og tale om sådan noget som social kontrol eller andre lignende emner i forhold til, hvad der foregår i parallelsamfundene.
Så hvornår mener ministeren at en opdragelse er god, og hvornår er en opdragelse ikke god?
Mai Mercado (KF), 2018-02-21:
Og det er vigtigt lige at præcisere i forbindelse med det, som fru Karina Adsbøl adresserer, at de to omtalte er folketingsmedlemmer og ikke en del af regeringen; de er ikke ministre.
Det er jo lige præcis det, der er vigtigt, nemlig at har man ikke lyst til at tage en debat om opdragelse, så lader man da bare være.
Hvis man synes, det er noget pjat, så lader man bare være.
Fint med mig.
Men jeg synes et eller andet sted også, at det, at det opslag er kommet ud til 332.000 på meget, meget kort tid, er med til at vise, at der er nogle, som ikke synes, det er lige meget; at der er nogle, som synes, at det her faktisk er nærværende, og at det er godt at få en debat om det.
Og det må de jo gerne – det er faktisk derfor, jeg har sat den i gang.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-21:
Jeg må sige, at jeg stiller mig undrende over for, at ministeren siger, at opdragelse i parallelsamfund ikke er noget, vi skal diskutere, for det er jo i en dansk kontekst.
I dag kan vi læse i Jyllands-Posten, at der hvert år sendes mindst 100 unge på genopdragelse i udlandet, og det gør de jo, fordi deres familie mener, at de er ved at blive for danske.
Så derfor er opdragelsesdebatten da også utrolig vigtig at tage i parallelsamfundene.
Derfor vil jeg høre ministeren: Hvorfor er det, at ministeren ikke italesætter det område noget mere i forhold til både den sociale kontrol, men også hele genopdragelsesdebatten?
Vi ved jo, at unge bliver sendt ud af landet for at blive opdraget.
Mai Mercado (KF), 2018-02-21:
Det er jeg faktisk meget enig i.
Altså, jeg er meget enig i vigtigheden af at kunne en række basale ting, eksempelvis når man kommer i skole, og det skulle jo gerne være noget, man har med hjemmefra.
Og vi må bare konstatere, at der er nogle, som af forskellige årsager ikke har det med hjemmefra.
Der er nogle, som er socialt udsatte,som altså får lidt mere hjælp, og det er jo rigtig godt.
Men der kan være mange forskellige årsager til det.
Så er der også dem, som bare ikke forstår at tage den opgave på sig, som det er at opdrage sine børn, og det er sådan set dem, jeg egentlig godt vil have i tale og dermed også facilitere den her debat for.
Så jeg har det dybest set sådan, at man kan gå ind i den her debat, og at man er fuldstændig velkommen til at lade være, hvis man synes, den er irrelevant og ikke vedrører en.
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Det er også rigtig svært at regne ud.
Spørgsmålet er så, om man må referere fra lukkede møder, men det kan vi jo tage på et andet tidspunkt.
De har den der tilgang til det, at man ikke må irettesætte børnene, at man ikke skal stille krav, og at man ikke må sætte grænser for dem.
Mener ministeren ikke, at det er der, hvor vores opgave som Folketing måske også er at sætte nogle rammer – måske ikke med lovgivning – i forhold til at det faktisk er noget, der har konsekvenser langt senere i livet, hvis ikke man har lært de der basale ting?
Mai Mercado (KF), 2018-02-21:
Jo, men noget af det, som lige præcis gør, at jeg har lanceret opdragelsesdebatten, er jo, at 10-15 pct. af de børn, som kommer ind i en børnehaveklasse, har nogle udfordringer med at modtage basal undervisning.
Og så kender jeg jo til et folketingsmedlem – jeg tror faktisk, det er en tidligere dagplejer – som oven i købet har sagt, at det er rigtig, rigtig godt, at man får sat det her på dagsordenen, fordi der simpelt hen i hendes møde med en række børn har været børn, som bare ikke har fået den opdragelse med hjemmefra.
Men altså, jeg skal ikke stå her og udlevere, hvem det kunne være.
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Men i god opdragelse kan man jo sige at der er noget dannelse.
Der er et ansvar, forældrene har, f.eks. til at gøre deres børn skoleparate, til at lære deres børn, at når læreren siger noget, skal man høre efter, at man skal sidde stille og kunne modtage en kollektiv besked og sådan nogle ting.
Det er jo sådan set noget, forældrene har til opgave at opdrage deres børn til, inden de f.eks. starter i skolen, så de kan få den faglige læring, de skal have.
Synes ministeren ikke, det er lidt vigtigt at få italesat, at bl.a. det faktisk er udtryk for god opdragelse?
Mai Mercado (KF), 2018-02-21:
Og det er slet, slet ikke noget, vi skal debattere eller italesætte i en opdragelseskontekst.
Der skal vi fokusere på den danske opdragelse i den danske familie.
Så er det klart, at vi adresserer hele parallelsamfundsproblematikken på anden vis.
Det gør vi jo, fordi det er nødvendigt, at vi lige præcis får målrettet en række initiativer, så vi får gjort op med de parallelsamfund.
Men det skal altså ikke handle om opdragelse.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-21:
I den artikel, jeg har læst på Altinget, står der jo, at det her initiativ i høj grad også er tænkt som et opgør med curlingforældrene.
Men det er jo interessant, at ministeren lancerer den her debat, men ikke rigtig har nogen holdning til, hvad god opdragelse er.
Derfor undrer det mig også, når vi ser, at der bl.a. i familier med anden etnisk herkomst foregår en massiv social kontrol.
Det ved vi der gør.
Der er store udfordringer med vores parallelsamfund, og hele den problematik berører ministeren ikke.
Ministeren har endda været ude at sige i en nyhedsudsendelse, at ministeren sådan set er ligeglad med, hvordan folk opdrager deres børn, bare der er en eller anden form for opdragelse, og der kunne jeg da godt tænke mig at høre, om ministeren står ved den udtalelse, der var i den nyhedsudsendelse.
For det er jo ikke lige meget, hvordan man opdrager sine børn, og det er heller ikke lige meget, om man udsætter sine børn for social kontrol eller tjekker deres mobiltelefoner, eller at de f.eks. ikke må sove hos legekammerater eller deltage i lejrture.
Altså, hvis ministeren gerne vil have en debat om god opdragelse, hvorfor har ministeren så ikke inddraget den del?
Mai Mercado (KF), 2018-02-21:
Det er jo altså sådan, at som børneminister har jeg en række forskellige brikker liggende på mit skrivebord, som alle sammen involverer at skabe bedre forhold for børn – bl.a. også at sikre, at der kommer en god overgang fra dagtilbud til skole.
Det gælder både udsatte børn, børn med handicap og så alle de børn, som bliver rummet af den pædagogiske læreplan til daglig.
Og så er der den her lille vigtige brik, som handler om forældrene, og hvor vi jo kan se ud af en række undersøgelser, at der altså er tendenser til, at der er forældre, som er usikre på, hvordan de skal opdrage.
Og det er sådan set bare for at facilitere et forum, igangsætte et forum, hvor de kan diskutere.
Så for mig handler det på ingen måde om at skulle gå ud og fortælle folk, hvordan de opdrager deres børn.
Det kunne jeg aldrig nogen sinde drømme om at blande mig i.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-21:
Mener ministeren, at det er en vigtig opgave for en regering at opdrage forældre til at opdrage deres børn bedre?
Bjarne Laustsen (S), 2018-02-21:
Tak for svaret.
Det sidste tror jeg at ministeren har meget ret i, og det er jo derfor, at jeg spørger på den måde, om det gør nogen forskel.
Altså, det var meget oppe i den kommunale valgkamp, hvor Venstre gik ud og sagde: Lad os nu få gang i det, lad os sige, at man skal give et eller andet beløb.
20 kr. har der været nævnt.
Det har aldrig nogen sinde før været foreslået på den måde.
Derfor vil jeg for det første gerne høre, om ministeren anerkender fuldt ud, at det er statens ansvar at sørge for, at trafikforbindelserne imellem Vendsyssel og resten af Jylland er intakte.
Det er simpelt hen statens ansvar.
Er det ikke et underligt princip, hvis der skal være brugerbetaling på en strækning, der hidtil har været gratis at køre på, i Nordjylland?
Det var jo noget andet, hvis der var brugerbetaling alle mulige andre steder i landet.
Men hvorfor lige pludselig argumentere for, at det kun er på en ny, vestlig Limfjordsforbindelse, der skal være brugerbetaling?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-21:
Tak for spørgsmålet.
I regeringen ønsker vi at bygge videre på erfaringerne med projektet for bygning af Kronprinsesse Marys Bro ved Frederikssund og at undersøge mulighederne for hel eller delvis brugerfinansiering af konkrete nye infrastrukturprojekter.
Det mest oplagte eksempel på dette er Storebæltsforbindelsen, der formodentlig aldrig var blevet til noget uden brugerbetaling.
Etableringen af en tredje Limfjordsforbindelse er et vigtigt og godt projekt.
Det er derfor på listen over projekter, som vi gerne vil finde finansiering til.
Og jeg er helt åben over for forslag til, hvordan vi kan finde finansiering til at gennemføre projektet.
I forhold til eventuel brugerbetaling på en tredje Limfjordsforbindelse vil jeg sige, at man dog skal kunne håndtere den særlige udfordring, at de to eksisterende forbindelser er gratis at bruge.
Derfor vil mange bilister sandsynligvis på mange tidspunkter vælge en af disse, og så giver brugerbetaling ikke mange penge til anlæg og drift af forbindelsen.
Merete Riisager (LA), 2018-02-21:
I forhold til eleverne har vi lige med gymnasiereformen skærpet muligheden for sanktioner over for eleverne.
I forhold til forældre eller virksomhedsejere eller dem, der udfører selve opgaven, har jeg brug for, at der er nogle jurister, der sætter sig ned og kigger på, hvordan man egentlig skal håndtere sådan et juridisk indgreb.
Og det er det, der foregår lige nu, nemlig at man overvejer, hvordan det her kan udarbejdes.