runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Det er så er det svar, jeg har givet, der hurtigt kan brede sig.
Hvordan kan man gøre det?
Vi foreslog så, at man kunne afskaffe den grønne check.
Man skal lige huske, at de private, som har fået den grønne check, jo også får gavn af, at PSO bliver afskaffet.
De får også en mindre regning derhjemme.
Så kan man spørge, om det så er så forfærdeligt, at erhvervslivet slipper for det her.
Nej, det er rigtig godt, for det betyder, at virksomhederne kan holde nogle job i Danmark, at vi kan få flere ud på arbejdsmarkedet, at vi kan blive et rigere samfund, og at vi kan tage os af dem, der har hjælp behov.
Jeg ved ikke, om jeg synes, det er en super idé.
Jeg har bare sagt, at regeringen er kommet med et bud, som vi glæder os til at diskutere.
Det, der er rigtig, rigtig vigtigt for os, er, at vi får adresseret den grundskyldsudfordring, som betyder mange tusinde kroner for rigtig mange familier, fra 2017 til 2020.
Så skal vi selvfølgelig have en diskussion om, hvordan det lige præcis skal indrettes fremadrettet.
Jeg tror ikke, at det er nogen hemmelighed, at Det Konservative Folkeparti i bund og grund ønskede et helt nyt system, hvor al boligskat blev afskaffet.
Men når vi nu ikke kan komme igennem med det, må man jo spise elefanten i små bidder eller i det mindste lave en mere lækker ret end den, vi havde før.
Jeg har i hvert fald konstateret indtil nu, at der er rigtig mange ting på bordet, som vi skal have drøftet, og der er et længere forhandlingsforløb planlagt.
Så jeg tror ikke, det skal være op til mig at tilrettelægge forløbet af de forhandlinger, der kommer.
Men jeg synes egentlig, det er vigtigt at få den her drøftelse, for den er sådan set lidt principiel, i forhold til hvad det er for nogle aftaler, vi laver fremadrettet med de virksomheder, der byder ind på det her.
Når jeg roser 2025-planen, er det sådan set, fordi jeg alt andet lige faktisk synes, at der i sin helhed er meget godt i den plan.
Men jeg siger jo så også, at jeg mener, det havde været rigtig godt, hvis vi nu havde startet livtaget med at se, hvordan vi f.eks. får mere el ind i vores transportsektor, får mere el ind, når vi tænker varme.
Det absurde er jo, at nogle steder kan vi komme til at opleve, at man ikke kan vælge de rigtige fjernvarmeløsninger, fordi afgiftssystemet er skruet sammen, som det nu engang er.
Det havde jeg håbet der var kommet et bud på, men det er jo ikke for sent at diskutere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-06:
Det er lidt modstridende, for 2025-planen medfører jo øget CO2-udledning.
Jeg har også noteret mig, at De Konservative modsat regeringen bakker op om energiforliget og støtter, at vi får opført de kystnære vindmøller ved Vesterhav Syd.
Der er holdt et udbud, der er kommet en lav pris, der er udsigt til, at det kan give 6.000 arbejdspladser under opførelsen.
De Konservative har mulighed for her i Folketinget på nogle områder at sikre et grønt flertal på trods af regeringens bagstræberiske politik.
Jeg vil gerne høre, hvilke muligheder De Konservative ser, for at vi hurtigt får landet en aftale om de kystnære møller, så vinderen af budet kan få lavet en kontrakt, også gerne inden vi skal modtage bud på Kriegers Flak her den 1. november, for vi er sådan set under et tidspres.
Hvilke muligheder ser ordføreren for, at vi kan få landet en aftale hurtigst muligt for de kystnære møller?
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Nu skal hr. Morten Østergaard ikke tage mig til indtægt for noget, jeg ikke har sagt eller tilkendegivet.
Jeg siger bare, at jeg glæder mig til forhandlingerne.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi finder en løsning.
Det vil jeg godt sige.
Jeg tror sådan set, at vi alle sammen, også i vores maver, kan fornemme, at boligejerne har brug for ro.
Der skal findes en løsning, og det går vi konstruktivt med ind og er med til.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Men jeg er bare glad for, at Det Konservative Folkeparti er gået fra en situation, hvor man mente, at vi skulle i retning af slet ikke at have boligskatter, til nu at mene, at vi både skal inflationsregulere og have en art avancebeskatning.
Jeg synes, det er en positiv udvikling, og jeg tror, at vi kan nå en aftale i fællesskab.
Så må vi se, hvad der skal ske i de næste år.
Det er nok det langsigtede, der er det vigtige.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-06:
Det er jeg sådan set meget enig i, og det havde der også været mulighed for i energiforligskredsen, hvis ministeren ikke havde aflyst samtlige møder siden april.
Nu står vi over for en opgave med at finde en PSO-løsning, og jeg kan se, at De Konservative har meldt ud, at man vil afskaffe den grønne check for ligesom at finde en finansiering i den forbindelse.
Det vil jo så medføre, at der er 3 milliarder, som pensionister og andre med lave indtægter kommer til at bidrage med.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det er helt urimeligt, at det sådan set er de lavestlønnede, som skal betale ekstra for den grønne omstilling, for at erhvervslivet fuldstændig kan slippe for at betale til en bæredygtig omstilling.
Carsten Kudsk (DF), 2016-10-06:
Ordførerens parti, SF, var jo under den forrige regering med i det, der hedder førtidspensionsreformen, og vi kan jo høre, at I himler meget op om kontanthjælpsloftet.
Men vi er vel enige om, at førtidspensionsreformen faktisk var skyld i, at rigtig, rigtig mange syge mennesker endte i kontanthjælpssystemet, og at mange af dem, i forbindelse med at de er gift, også er kommet ud for, at de bliver ramt dobbelt så hårdt.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Lad os først lige tage det om grundskylden.
Vi foreslog i valgkampen at lade boligskatterne følge med prisudviklingen.
Men nu er vi jo blevet overhalet af regeringen, for regeringen vil både lade boligskatterne følge med prisudviklingen og tage en gevinstsbeskatning, når huset sælges.
Jeg forstår, at Det Konservative Folkeparti er blevet glade for den model sådan på sigt.
Der vil jeg bare sige, at verden er forunderlig.
Vi stod alene i valgkampen, og nu er der kommet et forslag, der faktisk er mere vidtgående, og som vi så kan enes om.
Det glæder jeg mig rigtig meget over.
Og så finder vi nok ud af, hvad der skal ske.
Kan vi få det fine system på sigt, er vi jo til at snakke med om, hvordan vilkårene skal være på vej derhen.
Tilbage til kampflyene.
Men jeg kan betrygge hr. Søren Pape Poulsen med, at vi står ved de aftaler, vi har lavet, og hvis forudsætningerne er i orden, er det 27 kampfly.
Vi har bare taget det her med, fordi vi har en erfaring for, at de her store investeringer har det med at blive dyrere, end man først troede.
Søren Pape Poulsen (KF), 2016-10-06:
Men jeg tænker på – henset til alle de missioner, de er på, og henset til finansieringen – om det, som hr. Morten Østergaard siger, så ikke er meget realistisk: at de her kampfly nok bliver dyrere end forventet?
Og hvis vi ikke skal udsulte hæren og søværnet endnu mere, end den her aftale kommer til, betyder det færre kampfly.
Det vil jeg da gerne have en bekræftelse af fra ordføreren.
Tak for det.
Da jeg ikke gør mig noget stort håb om, at hr. Morten Østergaard vil bekræfte mig i, at vi skal fastfryse grundskylden for 2017, 2018, 2019 og 2020, har jeg faktisk tænkt mig at stille et andet spørgsmål end et om boligskatten.
Men jeg vil da blive glædeligt overrasket, hvis jeg bliver bekræftet i det om lidt.
Det gør en konservativ bange, når en radikal siger det om forsvarspolitikken.
Så kan jeg forstå, at der med sikkerhed skal købes 21 kampfly, og så skal man gøre status, før man køber de sidste seks kampfly.
Er det De Radikales mål at forhindre købet af de sidste seks kampfly ud af et i forvejen alt, alt for lille antal?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Nu synes jeg, at hr. Karsten Hønge skulle tage at kigge i statistikken over, hvorfra folk marginaliseres fra arbejdsmarkedet i en alt for tidlig alder.
Det er mange, også folk med mellemlange uddannelser, der desværre i en alt for tidlig alder slides ned, og det bør vi da gøre noget ved.
Men det, jeg synes vi skal gøre, er at kigge på mennesker som det, de er, nemlig mennesker.
Og er man nedslidt, skal der være bedre vilkår for at trække sig tilbage.
Det er en del af vores forslag.
Men jeg vil bare erindre SF om, at når vi kunne investere i uddannelse, da vi sad i regering sammen, så var det jo bl.a., fordi vi havde lavet en efterlønsreform, der skabte muligheden for at gøre det.
Karsten Hønge (SF), 2016-10-06:
Der er De Radikales forslag et blandt flere, der gør, at man fuldstændig overoptimistisk forventer, at mennesker skal kunne holde til at være på arbejdsmarkedet, til de er over 72 år, selv om de starter på arbejdsmarkedet som 17-årige.
Det er jo klart, at graden af mulighed for at blive omskolet, graden af mulighed for at kunne skifte job undervejs og den mindre nedslidning hænger sammen med den lange uddannelse, hvorimod der i den korte uddannelse, den, med de hårde job, er betydelig mindre mulighed for at omstille sig gennem livet og kunne gå fra tidligere.
Jeg synes, De Radikale skulle se på, hvordan alle mennesker får ret til nogle gode seniorår, og ikke lade dem, der i forvejen har det hårdeste job, betale regningen.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Nu er det jo sådan, hr. Karsten Hønge, at pensionsalderen bliver sat op til 68 år i 2030.
Det, vi diskuterer, er, om vi skal fjerne de massive besparelser, som vi i øjeblikket er i gang med at save den gren over med, som vores børn sidder på, og give mulighed for at investere i flere pædagoger i vores daginstitutioner, som jeg ved er et synspunkt vi deler med SF, så børn får en bedre opvækst.
Skal vi vælge at prioritere på den måde ved at hæve pensionsalderen til 68 år allerede i 2025?
Jeg kan forstå på hr. Karsten Hønge, at den situation, der beskrives her, med mennesker, der skal gå direkte fra arbejdet til bedemanden, indtræffer nøjagtig i tidsintervallet mellem 2025 og 2030.
Hvis man først hæver pensionsalderen i 2030, så er der ingen problemer, så er alle glade.
Men i 2025 er det en social katastrofe.
Der vil jeg bare sige, at så burde SF jo føre sig frem på, at man ville sænke pensionsalderen.
Det forslag har jeg bare ikke hørt endnu.
Karsten Hønge (SF), 2016-10-06:
På sin egen måde kan det måske gå hen og blive rigtig godt for en kommende ny regering, at De Radikale er ved at drive væk fra Socialdemokratiet.
Det kunne måske også af nogle blive udlagt som en svækkelse af oppositionen, men hvis det betyder, at en kommende S-regering er mindre påvirket af en borgerlig økonomisk politik fra De Radikale, ja, så er det jo faktisk en gevinst.
Jeg tænker her især på De Radikales forslag om en højere pensionsalder.
Men hvad skal den nedslidte eller den, der dør tidligt, bruge sådan et gennemsnit til?
Ikke en snus.
Alle burde jo have ret til nogle gode seniorår og ikke sådan på deres sidste arbejdsdag med et bundt tørt brænde skulle gå forbi bedemanden for med det samme at blive skaffet af vejen, selv om det sikkert ville passe godt ind i et effektivt samfund.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Jeg vil gerne medgive, at det jo ikke er sådan, at bare fordi man bruger flere penge, får man nødvendigvis mere kvalitet, men jeg vil omvendt sige, at hvis postulatet er, at den politik, som Liberal Alliance lægger stemmer til, hvor man så massivt skærer ned på alle uddannelser og lige nu har finansieret et politiforlig med massive besparelser på gymnasier, fører til højere kvalitet i sig selv, så tror jeg, at man tager grundlæggende fejl.
Derfor er pointen jo den, at i uddannelsespolitik som i det meste andet får man det, man betaler for.
Hvis man er villig til at betale mindre, får man også mindre, og hvis man som os er villig til at betale mere, er der i hvert fald muligheden for at opnå mere.
Jeg tror inderligt på, at Danmark i fremtiden vil være bedre stillet, hvis vi løfter kvaliteten af vores uddannelser, og jeg tror ikke på, at der er noget, der er gratis.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-10-06:
Nej, det er ikke et synspunkt, vi står alene med.
Vi er helt bevidste om, at vi er fuldstændig afhængige af at have veluddannede mennesker i det her land.
Det skal vi naturligvis have af en lang række årsager, som ikke bare hænger sammen med vækst.
Det er sådan set bare en positiv bieffekt af, at mennesker har et højt uddannelsesniveau.
Det, vi sætter spørgsmålstegn ved, er, om man bare kan sige, at flere penge i uddannelsessystemet giver højere kvalitet, for det kan man ikke.
Og da vi har begrænsede ressourcer, er det fornuftige for et land som Danmark, der bruger mange penge på uddannelse, at bruge pengene på andre ting. Når man siger, at man lytter til økonomer, er det så ikke det, man skal gøre, altså begrænse ressourcerne og bruge pengene, hvor man får mest for dem?
Det gør man altså ikke ved at bruge flere penge på uddannelsessystemet, men ved at få højere kvalitet.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Altså, vi kan jo ikke gøre andet end at lægge det til grund, der er blevet lagt frem.
Derfor er der lagt den spærring ind, at vi tager stilling igen, når vi har fået investeret i de første 21 kampfly.
Hvis det skulle vise sig at være dyrere end forventet, må man sige, at de 42 kampfly, som hr. Søren Pape Poulsen ønskede, jo ville blive meget dyrere.
Men jeg vil godt sige, at når man siger, at det er for soldaternes skyld, at man står uden for forsvarsforliget, så bliver det i hvert fald svært at gøre noget godt for soldaterne, når man står uden for forligskredsen, men det skal vi andre nok prøve.
Martin Henriksen (DF), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Morten Østergaard, hvilke stramninger på udlændingeområdet Det Radikale Venstre ønsker at rulle tilbage.
Er det f.eks., at staten igen skal betale for, at flygtninge kan hente familien til Danmark?
Er det det, som Det Radikale Venstre synes skal rulles tilbage?
Skal flygtninge igen have en særlig nem adgang til at få folkepension?
De har jo før så at sige været i en mere gunstig position, end danskere har, fordi deres opholdstid i hjemlandet sådan set har talt med, som om de har haft ophold i Danmark, og dermed har de haft en særlig adgang til dansk folkepension i Danmark.
Skal flygtninge igen have fuld børnecheck fra dag et?
Hvad for nogle ting ønsker man at rulle tilbage?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Altså, jeg må sige til hr. Jakob Engel-Schmidt, at jeg altid møder op til folketingsåret med godt humør, men det er jo ikke nogen garanti for, at man så også er i godt humør, når folketingsåret er færdigt.
Det må vi se til den tid, men man skal da altid møde ind med optimisme.
Så har jeg sådan lidt en deja-vu-fornemmelse, fordi for nogle år siden – jeg tror, vi skal tilbage til 2010 eller 2011 – stod jeg som radikal finansordfører og blev i timevis afæsket svar på, hvilken politik en kommende regering ville føre.
Nu er vi så et år inde i valgperioden, og alle spørgsmål drejer sig om, hvilken politik den næste regering vil føre.
Det er vel i sig selv en illustration af, hvor skralt det står til, at det, der ligesom fylder noget i tankerne og måske også i drømmene eller mareridtene hos ordførerne hos Venstre, er, hvilken politik den næste regering vil føre.
Jeg vil bare sige, at jeg stadig er af den opfattelse, at landet kan ledes bedre end det, vi ser nu, men det er klart, at jo mere radikal indflydelse, desto bedre.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-10-06:
Jeg vil gerne kvittere for hr. Morten Østergaards gode humør.
Da vi havde en lignende debat ved afslutningen af den seneste folketingsperiode, var hr. Morten Østergaard jo i et humør, der kunne få selv de gladeste mennesker til at løbe på apoteket med en recept på lykkepiller, og det glæder mig trods alt, at venlige og humoristiske udtryk som Cubakrise og boksekamp og andet er tilbage.
Man kan for tiden læse i de lidt mere letbenede medier, at det er blevet en trend blandt unge mennesker og kendisser at gå til numerolog og ændre navn og gå til drømmetydning osv.
Det er ikke noget, jeg selv gør mig i, men jeg forestiller mig alligevel, at hr. Morten Østergaard figurerer intensivt i fru Mette Frederiksens drømme for tiden – og det er jo med den historik, man har i Det Radikale Venstre, og med fortællingen og sagnet efterhånden om det sorte tårn.
For at følge op på min gode kollega fru Anni Matthiesens indlæg for lidt siden er jeg nødt til at spørge: Hvis man kommer i en situation i Det Radikale Venstre, hvor man igen skal være med til at forhandle regeringsgrundlag, vil man så kræve, at eksempelvis de stramninger på det udlændingepolitiske område, som vi har foretaget, og den økonomiske politik, som vi har fremlagt i 2025-planen, vil blive et lige så stærkt grundlag for Det Radikale Venstre i dag, som det var i 2011?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Jeg har jo gjort mig den ulejlighed at fremlægge en radikal 2025-plan, og jeg skulle da være en sær snegl, hvis ikke jeg mente, at det er den, der er bedst til at lede Danmark fremad.
Anni Matthiesen (V), 2016-10-06:
Hr. Morten Østergaard har kun to valgmuligheder, når jeg stiller det næste spørgsmål: Hvilken 2025-plan mener ordføreren er bedst for Danmark?
Er det Venstres eller Socialdemokratiets?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Nu har Liberal Alliance jo en vis erfaring med at lægge ord i munden på Produktivitetskommissionen, og det er åbenlyst rigtigt, at man kan få mere ud af de ressourcer, man bruger i uddannelsessektoren.
Det gælder formentlig for de fleste sektorer – det vil jeg da tro – at ingen steder er det perfekt.
Men det, jeg gerne vil sætte spørgsmålstegn ved, er, om man kan finde økonomer, der mener, det er klogt så massivt at planlægge med løbende milliardbesparelser på uddannelse i et land, hvis konkurrenceevne er så hårdt hængt op på, hvor dygtige og kreative og selvstændige vores unge mennesker er.
Jeg må bare sige, at jeg også færdes i dansk erhvervsliv og drøfter deres vilkår med dem.
Jeg hører ingen steder, at man efterlyser, at vi bruger færre penge på uddannelse, at vi skærer ned på de korte, de mellemlange og de lange videregående uddannelser.
Det er altså et synspunkt, der tilsyneladende står helt for Liberal Alliances egen regning.
Jeg synes ikke, der er noget boksning over, at partier, der er i opposition, gør deres stilling klar.
Vi vil rigtig gerne samarbejde også med den nuværende regering, men lige nu må vi sige, at når det største støtteparti møder op på den første dag i Folketinget og forlanger en dronningerunde, er det noget af en melding at starte folketingsåret med.
Med hensyn til vores egne synspunkter er det, jeg siger i dag, og som jeg gerne vil gentage her, at jeg mener, det er uholdbart, når den nuværende regering driver økonomisk politik ved at spare på uddannelserne.
Jeg mener, det er uholdbart, hvis en kommende regering vil gøre det, og jeg forstår ikke, at man med vished kan sige, at der skal bruges milliarder på at hjælpe boligejerne, mens man samtidig vil bede deres børn om at klare sig med færre gymnasielærere eller dårligere uddannelser som følge af massive besparelser.
Den prioritering synes jeg er skæv, og jeg tror ikke på, det er en holdbar måde at drive landet fremad på.
Derfor tror jeg heller ikke, det går for den nuværende regering, og derfor møder vi op til de forhandlingerne i håbet om at kunne få lavet de ting om.
Anni Matthiesen (V), 2016-10-06:
Tak for det.
Nu talte hr. Morten Østergaard jo rigtig meget om boksning i ordførertalen.
Jeg må sige, at jeg tænkte lidt det samme, da jeg læste dagens Berlingske.
Jeg tænkte lidt, at det virker, som om Radikale Venstre her slog Socialdemokratiet i gulvet.
I hvert fald var der nogle kommentarer fra ordføreren om, at den økonomiske politik, som Socialdemokratiet har lagt frem, ikke er særlig god.
Mener hr. Morten Østergaard dermed, at Socialdemokratiets økonomiske politik ikke er passende i lyset af f.eks. et regeringssamarbejde med Radikale Venstre?
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Jamen når der bliver spurgt, hvad Radikale Venstre ønsker, er det klart, at de ting, vi har stemt imod, går vi selvfølgelig ikke pludselig ind for.
Men når der bliver spurgt, hvad for en udlændingepolitik der kan føres efter et valg, er det jo genstand for en forhandling.
Jeg siger bare, det bliver en anden udlændingepolitik, bl.a. fordi nogle af de ting, vi har stemt for, er de ting, der fremmer integrationen i Danmark.
Vi har hjulpet en trepartsaftale igennem, hvor Dansk Folkeparti stod over, fordi man ikke syntes, det var vigtigt at gøre udlændingene selvforsørgende, men hellere vil blive ved med at betale kontante ydelser til dem i de år, de skal være her.
Det er jo et synspunkt, jeg ikke forstår, og som jeg synes er dyrt både for den enkelte og for det danske samfund.
Så der er masser af udlændingepolitik, vi gerne vil lave om, og vi må jo drøfte, hvor meget der kan blive til noget, med de partier, vi eventuelt måtte finde et flertal med.
Martin Henriksen (DF), 2016-10-06:
Derfor synes jeg da, det er meget rimeligt, at hr. Morten Østergaard svarer på, hvad det er for nogle ting, hr. Morten Østergaard vil rulle tilbage.
Altså, er det alt det, som Det Radikale Venstre har stemt imod?
Radikale Venstre har, så vidt jeg husker, stemt imod alle stramninger, der er vedtaget siden folketingsvalget.
Så er det udgangspunktet for Det Radikale Venstre, at alle stramninger skal rulles tilbage?
Eller er der noget, som set med radikale øjne er mere grelt end andet, og som man så ønsker at rulle tilbage?
Skal konventionsflygtninge, som jo før i udgangspunktet kunne få en opholdstilladelse på 5 år – det har vi forkortet til 2 år – igen kunne få en opholdstilladelse på 5 år?
Altså, hvilke områder er det, man konkret ønsker at rulle tilbage?
Eller er udgangspunktet bare, at det hele skal rulles tilbage?
Det må man kunne svare på.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Men jeg er bare grundlæggende imod de her diskussioner, der handler om at rulle alting tilbage.
Når jeg taler om en ny retning, taler jeg om, hvad det er for en kurs, man vil have i flygtningepolitikken.
Det er også derfor, jeg siger, at jeg ikke forlanger vores politik gennemført fra A til Z.
Jeg tror, folk godt ved, hvad vi mener om flygtningepolitikken.
Jeg tror, de godt ved, at vi har stemt imod stort set alle de stramninger, der har været i det forgangne folketingsår.
Det tror jeg at alle kender til.
Men jeg håber og tror på, at vi kan skabe en anden retning, for jeg synes, vi skylder dem, der er kommet hertil, at de får en hurtigere integration i Danmark.
Og det synes jeg også vi skylder os selv, for jeg synes egentlig, vi er større som samfund end det, vi har set de sidste 12 måneder.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Tak for det, formand.
Og tak for en på mange måder glimrende tale, som også illustrerer nogle af de markante forskelle, der er i dansk politik.
Det gør jo ikke spor, at vi under sådan en åbningsdebat som den her giver danskerne lejlighed til at få trukket linjerne godt op.
Det er faktisk i tråd med det, at jeg vil stille mit spørgsmål.
For jeg synes jo, det var ret interessant, at hr. Morten Østergaard i Jyllands-Posten den 24. september valgte at gøre det krystalklart, at der også skal være en anden politisk retning, hvis Det Radikale Venstre skal medvirke til, at der på et tidspunkt efter et folketingsvalg måtte komme et regeringsskifte.
Og det er selvfølgelig udlændingeområdet, jeg er meget interesseret i.
For hr. Morten Østergaard fik det direkte spørgsmål: I vil altså ikke være parlamentarisk grundlag, hvis ikke I får mærkbare indrømmelse på bl.a. udlændingepolitikken?
Og så svarede hr. Morten Østergaard: Det er korrekt.
Kan hr. Morten Østergaard ikke uddybe, hvad det er, han mener med det?
Det er jo meget firkantet og klart, og vi andre læser det så firkantet og klart, som det er, nemlig at det er en afgørende betingelser for Det Radikale Venstre i forhold til et kommende regeringsskifte, hvis vælgerne ønsker det, at Det Radikale Venstre får afgørende indflydelse på en ny udlændingepolitik.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Men nej, vi har ikke lyst til at føre en logbog over, hvor fru Mette Abildgaard flyver hen, hvad enten det er på bryllupsrejse, eller hvad det måtte være.