runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-18:
Alt for sjældent hylder vi erhvervslivet herinde fra Folketingssalen.
Måske gør vi det i retoriske vendinger, men det kan ikke gøres ofte nok, for det er erhvervslivet, som er ansvarlig for, at vi kan drive Danmark, som vi gør.
Det er erhvervslivet, det er den unge iværksætter, som tager chancen, som bruger sin børneopsparing, som måske får et lån i banken og satser det hele på sin idé.
Det er de etablerede virksomheder, som har to-tre medarbejdere, som er kommet godt på vej, som måske har 4-5 år på bagen og begynder at udvikle sig, som vi også skylder en stor tak, og det er de store virksomheder, som i mange år har båret dansk økonomi, som vi også skylder en stor tak.
Når vi skylder at takke erhvervslivet, skylder vi dem i høj grad også at sikre, at de ikke skal bekymre sig om overimplementering, at de ikke skal bekymre sig om andre, som snyder og bedrager den danske stat, og som giver de her virksomheder et dårligt image derude, som de absolut ikke fortjener.
Så derfor er det et yderst vigtigt forslag.
Det her forslag løser dog ikke det hele, og det tror jeg også man skal være fuldstændig åben omkring, men det kan være et skridt i den rigtige retning.
Så lad os nu fokusere indsatsen der.
Hvis du står som direktør for 52 firmaer, er der en oplagt mulighed for, at der måske lige skulle kigges lidt nærmere på det, for det er ikke normalt, og vi vil håbe, at man kan begynde at kigge på at sige: Lad os nu lade erhvervslivet drive erhverv, lad dem være i fred, og så fokusere indsatsen der, hvor vi kan se at der er problemer.
Så er vi også tilhængere af, at der er større frihed til foreninger, men vi deler også Venstres opfattelse om, at man skal dele det her lovforslag.
For der er selvfølgelig nogle gebyrer til nogle revisorer, som vi ikke kan støtte i Nye Borgerlige, og det synes vi faktisk er ærgerligt, for vi vil gerne støtte nogle af de andre forslag, der er.
Så vi vil gerne dele Venstres opfordring til, at man lige deler det op på det, som er i finansloven, og så de andre ting, som vi faktisk synes er positive.
Victoria Velasquez (EL), 2020-02-18:
Tak for det.
I Enhedslisten ser vi positivt på det her lovforslag om at styrke den erhvervsrettede kontrol med virksomheders årsregnskaber.
Erhvervsstyrelsen har i dag efter vores mening alt for ringe muligheder for at kunne identificere det og gribe ind, når der i regnskaberne afgives urigtige eller forfalskede selskabs- og regnskabsoplysninger.
Af den grund byder vi det velkommen, at styrelsen får kontrolhjælp til at lave en grundig efterkontrol, så man bedre kan opdage potentiel svindel.
Derfor stemmer vi ja til lovforslaget.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-02-18:
Kampen mod økonomisk svindel er et kerneområde for SF.
Derfor hilser SF også muligheden for hurtigere at kunne slå ned på økonomisk svindel og selskabsskattesvindel velkommen.
Det er et enormt problem, at virksomheder, der nyder godt af den danske samfundsmodel og den højtuddannede, tillidsfulde arbejdskraft, undgår at bidrage til fællesskabet ved hjælp af falske identiteter og fiktive adresser.
SF kvitterer derfor over for erhvervsministeren for at tage emnet op.
Det er også fornuftigt, at lovforslaget gør det muligt at indbringe revisorer for Revisornævnet for overtrædelse af hvidvaskloven.
At lovforslaget styrker frivillige foreningers muligheder for at håndtere administrative opgaver, støtter vi også i SF.
Jeg ser frem til den yderligere behandling af lovforslaget og glæder mig til at komme i gang.
Katrine Robsøe (RV), 2020-02-18:
Tak for det.
Det er jo sådan, at vi helst skal fremme et ansvarligt erhvervsliv i Danmark, og vi skal egentlig også gerne gøre det så nemt som muligt at være virksomhed her.
Og det synes jeg faktisk også på mange punkter at det her lovforslag sørger for, samtidig med at vi slår ned på økonomisk svindel – for det skal vi.
Jeg oplever også, når jeg læser høringssvarene, at der er generel opbakning fra erhvervsorganisationerne, men der er jo nogle bemærkninger, bl.a. i forbindelse med det, som hr. Torsten Schack Pedersen påpegede i forhold til indberetning af tal.
Det tror jeg da også vi gerne vil være med til at kigge på, altså hvordan vi gør det her så nemt som muligt.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der har en interesse i, at det her skal være mere bøvlet for de ansvarlige erhvervsdrivende, end det absolut skal være.
Vi er selvfølgelig rigtig glade for, at vi med det her lovforslag får styrket Erhvervsstyrelsens hvidvasktilsyn, for det er et område, hvor vi skal sætte ind, og derfor støtter vi selvfølgelig lovforslaget.
Simon Kollerup (S), 2020-02-18:
Ok jo, vi kan sagtens dele det op.
Man skal jo så kunne give et svar på, om man er uenig i, om gebyrfinansieringen af hvidvasktilsynet med revisorer skal være der.
Og hvis man så synes, det skal være der, skal man kunne give et svar på, om man så er uenig i den finansieringsmodel, der her er lagt frem, og som jeg altså mener man kender fra andre brancher.
Så vil jeg sige, at jeg jo grundlæggende er enig med hr. Torsten Schack Pedersen i, at vi alle skal kunne bøje os mod hinanden og hjælpe med at få de her ting til at flytte sig.
Man skal ikke bare parkere ansvaret hos den ene sektor, altså hvis det her havde været en meget tung byrde for vores erhvervsliv.
Mit indtryk er bare helt klart, at det her er en meget begrænset ekstra byrde, der er tale om, og derfor ikke noget, som jeg lader mig slå ud af, selv om man selvfølgelig kan sige, at det så er de systemer, der ligger privat, der skal løse det.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-02-18:
Tak for det, og lad mig starte med konklusionen: Vi bakker helt op om det her lovforslag.
Det er på alle måder politisk sympatisk, at ministeren sætter fokus på, hvordan vi sikrer en ordentlig styring af vores virksomheder, når det handler om at leve op til lovens bogstav.
Der er allerede blevet nævnt en lang række eksempler på, hvordan loven her gør det godt, og der er jo ingen tvivl om, at vi, når vi kigger på nogle af de her svindelsager, altså økonomisk svindel og hvidvaskningssager, alle sammen siger, at vi er dybt uenige i det, og at der skal gøres noget ved det, og langt hen af vejen har vi måske også værktøjerne til det, men vi har bare ikke været gode nok til det, og jeg synes, at ministeren med det her lovforslag sætter fokus på et meget ømt punkt.
Hvis jeg skal sige det sådan mere principielt politisk, synes jeg, at der er enormt meget fokus på det, når der er social svindel og det er enkeltindivider, borgere i det her samfund, der gør noget forkert.
Det kommer på forsiden af Ekstra Bladet og B.T., og det bliver dækket på alle ledder og kanter i månedsvis, når det er personsager.
Men jeg synes, det godt kan halte, når det handler om virksomheder.
Det her samfund kommer jo aldrig til at hænge sammen, hvis ikke vi alle sammen bidrager i fællesskab.
Her bør ikke mindst de bredeste skuldre bidrage, og derfor er det altså vigtigt at sætte fokus på virksomhederne.
Nu hørte jeg fru Mona Juul sige, at man heller ikke skulle lave fjendebilleder, og at der er rigtig, rigtig mange virksomheder, der gør det rigtig godt.
Ja, det er fuldstændig rigtigt, men hvis man sammenligner den opmærksomhed, der er på social svindel på personniveau, og den opmærksomhed, det får i medierne, så synes jeg slet ikke, det svarer til den opmærksomhed, som den her problemstilling skulle have.
Så vi synes, det her er rigtig, rigtig godt.
Så vil jeg også sige
sådan lidt som en undertekst, men for mig alligevel en vigtig ting, at civilsamfundet får det lettere.
Altså, foreningerne får det lettet i forhold til nogle af de bureaukratiske krav, og jeg synes egentlig, at der i forbindelse md alle lovforslag burde være sådan en vurdering af, om lovforslaget styrker eller svækker civilsamfundet.
For ligesom vi har brug for, at vi alle sammen bidrager, kan vi ikke være foruden civilsamfundet, og jeg ved godt, at det lidt er en sidediskussion i den her sammenhæng, men jeg synes bare, det er meget sympatisk ved det her lovforslag, at civilsamfundet rent faktisk bliver lettet for nogle af de bureaukratiske krav.
Så vi støtter.
Mai Villadsen (EL), 2020-02-18:
Tak for det.
Jeg er så stolt af, at vi lever i et land som Danmark, hvor man faktisk har et su-system.
For jeg mener, at su er en grundpille i vores velfærdssamfund.
Det er med til at sikre social mobilitet, til at sikre, at alle unge mennesker har muligheder for at tage en uddannelse, som gør dem uafhængige af deres forældre, og som giver dem mulighed for faktisk at fokusere på studiet.
Derfor synes jeg, det er så vigtigt, at vi værner om vores su-system, at vi stopper udhulingen af vores su, og at vi faktisk forbedrer den.
Det her lovforslag er jo faktisk en lille forbedring af vores su
, så derfor bakker vi i Enhedslisten selvfølgelig også op.
Det her forslag er jo godt nok, må man sige, en blandet pose bolsjer.
Det indeholder både ændringer i reglerne om mulighed for su i forbindelse med suppleringsforløb, udlandsophold, tilbagebetaling af su og su-lån m.v.
Men alle bolcherne er spiselige for os i Enhedslisten, så derfor bakker vi selvfølgelig op om forslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2020-02-18:
Tak for det.
Og tak for den meget brede opbakning.
Tidligere talere remsede alle dem op, de var enige med.
Det vil jeg undlade at gøre, og så vil jeg bare sådan kigge ud over den forsamlede stand af politiske kolleger og sige, at det er dejligt at kunne have den brede politiske forståelse om at gå den her vej.
Fru Mai Villadsen siger det rigtig fint: Det er en blandet pose bolsjer, men det er nogle gode bolsjer.
For at ridse det kort op, får vi jo lavet en række ændringer.
Vi fastsætter reglerne om kun at have ét su-lån.
Det er jo det, vi har gjort; nu får vi også lovhjemmel til det, og det er nok en god idé.
Så er det jo rigtig vigtigt, at administrationen af su-låneordningen fortsat giver god mening for de uddannelsessøgende, og det bidrager det her til.
Og så bliver administrationen mere enkel og tidssvarende; det er også en fordel for os alle sammen, også for de uddannelsessøgende.
Der bliver ikke fremover lagt et tillæg på 7 pct. på vores tilbagebetalingskrav, medmindre der er tale om, at man har tjent for meget ved siden af sin su.
Og uddannelsessøgende vil med det her forslag også fremover få de brugte klip ført tilbage til su-klippekortet, når de skal betale su tilbage, medmindre tilbagebetalingskravet skyldes, at man har tjent for meget ved siden af sin su.
Det betyder, at man kan anvende su-klippene på et senere tidspunkt.
Så kommer den del omkring udlandsstipendium, herunder stipendium ved studieophold, som forslaget indeholder ændringer om, og en udvidelse af netop uddannelsessøgendes muligheder for at få udlandsstipendium til en kandidatuddannelse i udlandet – og det er også rigtig positivt.
Det bliver med lovforslaget fremover muligt også at give udlandsstipendium til de uddannelser, hvor den udenlandske uddannelsesinstitution ikke har en klar opdeling mellem bachelor- og kandidatuddannelse, som vi kender det herhjemmefra, men hvor den studerende kan dokumentere, at det altså er på kandidatniveau, uddannelsen foregår.
Jeg siger rigtig mange tak for alle bemærkningerne og opbakningen til det, og jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-18:
Tak for ordet.
Ja, det er jo rigtigt, at det her lovforslag er en opfølgning på den aftale, der blev lavet i 2018 om erhvervsuddannelser til fremtiden.
Og det var en aftale, der blev lavet i et andet regi, nemlig i regi af Undervisningsministeriet, så da det var en anden ordførerkreds, kan jeg fortælle, at der blev skålet i champagne på ministerens kontor blandt alle syv ordførere, fordi vi havde nedkæmpet Finansministeriet.
Så det viser jo, hvor utrolig god en aftale der er tale om her.
Vi bakker selvfølgelig op om, at der bliver fulgt op på den aftale, som vi selv har været med til at indgå – det er soleklart.
Det var nemlig en rigtig god aftale, som forbedrede erhvervsuddannelserne, og det skal der følges op på, så det bliver selvfølgelig også opbakning herfra.
Tak for ordet.
Uffe Elbæk (ALT), 2020-02-18:
Tak for det.
Jamen vi er jo alle partier simpelt hen så enige indtil nu i hvert fald.
Jeg kan sige, at vi er enige med Socialdemokratiet, Venstre, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten og De Konservative – så det går rigtig godt.
Og det er der også god grund til, synes jeg.
Som flere andre ordførere også har været oppe at sige, handler det her jo om en forenkling og om tilpasning, og ikke mindst handler det om at gøre det mere attraktivt at komme på erhvervsskole, hvilket jeg jo synes er noget, vi bliver nødt til at gøre meget mere ud af, altså hvordan vi får erhvervsskolerne til at blive mere attraktive.
Indgangen til det, altså trinnet op til erhvervsskolerne er blevet mindre med det her forslag ved, at man kan få de her adgangskurser. Så det er kun rigtig godt.
Så synes jeg, at det også var rigtig, rigtig vigtigt, hvad De Radikale sagde, nemlig at sætte fokus på, at det også gør det lettere for de studerende at komme til udlandet.
Lige så vigtigt det er for mig og for Alternativet, at vi styrker erhvervsskolerne, lige så vigtigt er det at styrke internationaliseringen i vores uddannelsessystem, og det gør det her forslag også.
Der er kun gode ting at sige om det, så det må være dejligt at være minister.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-02-18:
Det er ikke så svært at blive enige her i salen på denne dejlige solskinsdag.
Forslaget her er en forlængelse af vores aftale fra november 2018 fra den tidligere VLAK-regerings side – »Fra fagskole til faglært«.
Vi støtter op om, at su nu kan gives i forbindelse med de adgangsgivende kurser for erhvervsrettede uddannelser og også til dem, som er over 25 år.
Det, vi netop ser, er, at der faktisk er flere over 25 år, der søger ind på de erhvervsfaglige uddannelser, og det gør de i meget højere grad end dem, som er 15-18 år.
Jeg synes også, det sender et godt signal om, at vores erhvervsrettede uddannelser altså er en uddannelse.
Det er ikke det næstbedste sted, man kan gå hen som ung, eller når man er i 20'erne, men en uddannelse, som giver kvalifikationer til at komme ud på jobmarkedet, og derfor er de adgangskurser også vigtige, og derfor skal de også være adgangsgivende til su.
Så er der en forenkling af tilbagebetalingskravene.
Det er jo altid rart, når noget kan forenkles, og når reglerne gøres nemmere at forstå, for vi har jo regler nok, så det synes vi også er godt.
Ligeledes gælder det også, at der inden for de kreative og kunstneriske fag ikke er den trindeling, så det bliver nemmere for dem måske at komme til Firenze eller andre steder at studere.
Det synes vi er glimrende.
Sidst, men ikke mindst, kan vi jo ikke se, at det har nogen særlige eller betydelige økonomiske konsekvenser, men tværtimod er der måske en økonomisk besparelse i forhold til det administrative, bortset fra noget engangsinvestering til it.
Så ja, vi er kun glade for forslaget.
Astrid Carøe (SF), 2020-02-18:
I SF støtter vi også op om lovforslaget og er glade for at få lavet nogle rettelser i forhold til su-lån.
Vi er også glade for det her med, at man kan få udlandsstipendium med, hvis man som dansk studerende vil til udlandet – og så selvfølgelig, at man kan få su, mens man tager de her kurser for at komme ind på erhvervsuddannelserne.
Det er vigtigt for os, at man ikke bliver begrænset af sin økonomi, når man vil tage en uddannelse.
Så vi bakker også op.
Katrine Robsøe (RV), 2020-02-18:
Tak for det.
Jeg synes også, det er et rigtig godt lovforslag, der ligger foran os.
Jeg synes generelt, det giver god mening, f.eks. når det handler om su-lån, at man så har ét su-lån.
Det giver også god mening, at det rent faktisk er det, vi har i vores lov, når det nu også er sådan, man gør det.
Jeg er også ligesom alle de andre rigtig glad for den politiske aftale fra november 2018, der gør, at man nu også med den her lov kan få su til de adgangskurser på erhvervsskolerne, inden man så kan blive optaget på en erhvervsuddannelse.
Det tror jeg er et rigtig, rigtig godt skridt i den rigtige retning mod at få understøttet nogle unge i at komme den rigtige vej.
Så er jeg også rigtig glad for, at vi kan få lavet ændringen i forhold til udlandsstipendier, så det ikke bliver så firkantet, bare fordi et land har en lidt anden trinopdeling, end vi har her i Danmark med bachelor og kandidat – altså, hvis man har en uddannelse, der svarer til det niveau, man søger et udlandsstipendie til, giver det rigtig god mening, at vi har den fleksibilitet i vores system.
Vi vil gerne understøtte, at danske studerende rejser ud og tager ny viden med hjem.
Og derfor er jeg rigtig glad for, at den del også er med her.
For det er en fantastisk mulighed, vi giver til vores unge mennesker.
Det er rigtig gode ændringer, og derfor støtter vi selvfølgelig også lovforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-02-18:
Tak for ordet.
Jeg vil egentlig starte med at erklære mig enig med både Venstres ordfører og Socialdemokraternes ordfører i, at det her jo er et godt, lille praktisk forslag.
Noget af det, vi lægger meget vægt på, er også, at man skubber på den rigtige retning i forhold til erhvervsuddannelserne og får givet nogle muligheder for nogle af de unge, som kan have haft meget dårlig erfaringer fra deres skoleforløb.
Når de så i en ikke helt så ung alder gerne vil ind på erhvervsskolen og mangler de grundlæggende færdigheder i dansk og matematik, så kan de få dem på den skole, de alligevel skal gå på efterfølgende.
Det er rigtig glimrende.
Og i forhold til justeringen omkring su-lån: Jamen det er da også ret åbenlyst at gøre.
Det er en praksis, man har haft, som vi nu lovliggør.
Det synes vi sådan set også i Dansk Folkeparti er den rigtige vej at gå, så derfor vil jeg egentlig bare sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Ulla Tørnæs (V), 2020-02-18:
Det er faktisk ret sjældent, at jeg kan stå her på talerstolen og sige at jeg stort set en til en er fuldstændig enig i det, som Socialdemokratiets ordfører netop sagde.
Det var en udmærket gennemgang af det foreliggende lovforslag, og jeg skal blot henholde mig til at understrege, at det støtter Venstre.
Vi synes, at det er en række fornuftige ændringer og tilpasninger, forenklinger er der også tale om.
Og så sidst, men ikke mindst – det var også det, som hr. Bjørn Brandenborg gjorde mest ud af – vil jeg understrege, at det her samtidig også er en opfølgning på en aftale, som blev indgået under den tidligere regering, nemlig tilbage i november 2018.
Og den aftale handler jo lige præcis om at gøre det mere attraktivt for de unge at vælge en erhvervsuddannelse.
Og det håber vi, nøjagtig som Socialdemokratiet, at vi bidrager med med det her lille lovforslag.
Som sagt støtter vi lovforslaget og ser frem til en forhåbentlig hurtig og smidig udvalgsbehandling.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-02-18:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her, indeholder en række ændringer eller justeringer af su-loven.
Først og fremmest følger lovforslaget op på aftalen om erhvervsuddannelser fra november 2008, der blev indgået af et bredt flertal i Folketinget.
I Danmark har vi brug for flere faglærte.
Danske virksomheder kommer til at mangle 70.000 mekanikere, elektrikere og andre faglærte frem mod 2025.
Hvis erhvervslivet ikke kan få den arbejdskraft, de har brug for, risikerer vi, at virksomhederne rykker til udlandet, eller at de må afvise ordrer.
Det vil gøre Danmark fattigere, det vil koste arbejdspladser, det vil koste velfærd, og det går ikke.
Derfor skal vi sætte alle sejl til for at finde løsninger på at få endnu flere til at tage en faglært uddannelse, og et af de håndtag, som vi drejer på, er det her lovforslag, som betyder, at det bliver muligt at modtage su i forbindelse med de adgangskurser til erhvervsrettede uddannelser, som udbydes som heltidsundervisning.
Adgangskurserne er til voksne fra 25 år, der ønsker at søge ind på erhvervsuddannelser, og som ikke opfylder de gældende adgangskrav.
Det vil lette adgangen til erhvervsuddannelserne og gøre det mere attraktivt for flere at påbegynde en erhvervsuddannelse, og det vil løfte flere fra at være ufaglærte til at blive faglærte – det er både godt for den enkelte og for samfundet.
Sidst vi var i regering, gennemførte vi en større reform af vores erhvervsuddannelser, som bl.a. indebar adgangskrav og flere undervisningstimer.
Med den seneste aftale om erhvervsuddannelser har vi styrket kvaliteten i grundforløbene, så færre vil falde fra.
I høringssvarene i forbindelse med lovforslaget er der flere interessenter, der er meget positive over for, at adgangskurserne til erhvervsuddannelserne bliver gjort su-berettigede.
Det betyder altså, at lovforslaget har opbakning fra dem, der arbejder med lovgivningen i praksis, og det er rigtig dejligt.
Bl.a. sikres der en lovhjemmel til, at uddannelsessøgende fremover til enhver tid kun kan have ét su-lån, og at tilbagebetalingen af su-lånet sættes i bero under uddannelsesperioden.
Det har hele tiden været praktisk, men der har tidligere ikke været den nødvendige hjemmel i loven til at gøre sådan.
Derudover vil der ikke længere blive lagt et tillæg på 7 pct. til betalingskravet, medmindre kravet skyldes, at den uddannelsessøgende har tjent for meget ved siden af sin su.
Brugte su-klip føres til klippekortet i forbindelse med tilbagebetalingskravet, så de kan anvendes på et senere tidspunkt, medmindre tilbagebetalingskravet skyldes, at der er tjent for meget ved siden af su'en.
Som I kan høre, indeholder lovforslaget alt i alt nogle gode tiltag, der er medvirkende til, at lovgivning og praksis harmonerer bedre.
Derfor støtter Socialdemokratiet det her lovforslag.
Simon Kollerup (S), 2020-02-18:
Men det gør jeg også – selvfølgelig gør jeg det.
Man kunne have grebet det an på andre måder; det tror jeg næsten altid man kan med alle sager.
Og hvis der fortsat er et ønske om at dele lovforslaget op, hjælper vi gerne med det.
Den politiske diskussion derefter udestår så, og den må vi jo så tage i udvalgssammenhæng.
Og så er der jo det her med, at det bare bliver lidt besværligt at have sine principper.
Og hvis ikke man synes, at den model, jeg skitserer, er gangbar, skal vi i hvert fald have nogle meget store diskussioner om datoer for regnskaber, skatteforvaltning osv.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-02-18:
Det er jo derfor, at det nogle gange er godt at have nogle principper og sige, at man ikke ønsker at gøre det mere besværligt, også selv om det kun er lidt besværligt, for så disciplinerer man sig selv som politiker i forhold til at undgå at lægge ekstra byrder på erhvervslivet.
Det tror jeg er et meget, meget stærkt og effektivt våben for at forhindre, at en lang række små tiltag samlet set opleves som belastende.
Regeringen har valgt at lave det her som en del af finanslovsaftalen.
Vi kunne have haft en drøftelse i den finansielle forligskreds.
Det er regeringen, der har valgt at gribe det an på den her måde.
Det må regeringen tage ansvaret for.
Torsten Gejl (ALT), 2020-02-18:
Tak, formand – og en ordfører, som gennem sine 5 år i Folketinget nok aldrig har oplevet så hurtig en lovbehandling.
Det er fint at få præciseret, at Ankestyrelsen behandler sager om uenigheder mellem kommunerne i forhold til deres forpligtelser, så Alternativet stemmer for.
Pernille Skipper (EL), 2020-02-18:
Som det er blevet sagt et par gange heroppefra, er det her nok et lovforslag, som man kan kategorisere som et, der sørger for, at loven stemmer overens med virkeligheden, og det er tit rigtig godt; det er tekniske præciseringer.
Enhedslisten støtter selvfølgelig forslaget.
Trine Torp (SF), 2020-02-18:
Tak for det, formand.
Jeg skal gøre det ganske kort.
Mine gode ordførerkolleger har redegjort for, hvad det her lovforslag handler om, og vi støtter selvfølgelig også op omkring det her med at tydeliggøre Ankestyrelsens rolle.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-02-18:
Tak for det.
I lighed med de tidligere talere må jeg sige, at dette er et overvejende teknisk lovforslag, og vi får bl.a. præciseret Ankestyrelsens rolle i en tvist mellem kommuner.
Vi er fra radikal side helt indforstået med lovforslaget, og vi støtter det.