runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-12:
Jeg gennemgik en lang række af de behandlingstilbud, der er i kriminalforsorgen i dag, som alle sammen har det sigte, at kriminelle ikke længere skal være kriminelle.
Og jeg synes, det er godt, at man ikke bare kun tænker i straf, men at man også tænker i behandling, så det har jeg intet principielt problem med.
Men det, at vi for hver eneste type kriminalitet skal opfinde et specielt behandlingstilbud, gør vel, at vi så også skal have et behandlingstilbud for butikstyveri, et behandlingstilbud for hæleri og alle mulige andre ting.
Jamen altså, så vil jeg gerne have en grundig dokumentation for, at det er, fordi der er et behov for det, for ellers er vi jo bare ude i, at vi opfinder problemer, fordi vi har løsninger, som vi godt kan lide.
Og det er jeg skeptisk over for.
Dan Jørgensen (S), 2020-06-12:
Til det første: Vi er helt med på, at der skal en ny basisfremskrivning til, og den kommer vi også til at kunne præsentere for partierne, allerede i starten af næste uge, tror jeg
; det er i hvert fald lige på trapperne.
Som spørgeren selvfølgelig udmærket ved, er det jo ikke sådan et politisk dokument, jeg sidder og skriver.
Det er noget, der selvfølgelig bliver ordnet af fagfolk, og som bygger på data i en ret lang og kompliceret proces – som det jo gør hvert år.
Jeg glæder mig selvfølgelig også til at se den nye basisfremskrivning, som er lige på trapperne.
I forhold til finansiering af power-to-x er det jo rigtigt, at det kan blive ganske betragtelige investeringer, der er tale om her – det håber vi sådan set det bliver.
Men det er jo også rigtigt, at det ikke nødvendigvis er penge, der kun skal komme op af statskassen, fordi vi jo netop håber på at gøre det her på en måde, så vi kan tiltrække private investeringer.
Det samme gør sig i øvrigt gældende i forhold til energiøerne.
Det ved spørgeren udmærket godt, men jeg gentager det så ofte, jeg kan, for man bliver tit mødt med, at det lyder dyrt, og det er det jo også.
Vi taler altså måske 75 mia. kr. i første omgang og trecifrede milliardbeløb på længere sigt i forhold til energiøer.
Det vil være den største infrastrukturbeslutning og -investering i danmarkshistorien, men det er jo sådan set meningen, at det er private investorer, der skal løfte den investering.
Og de signaler, vi får fra markedet lige nu, er, at det er de mere end villige til.
Så jeg tror sådan set, at det, det handler om for os, er at få truffet de rigtige beslutninger i forhold til rammebetingelser og i forhold til at ville det her og dermed jo også have en strategi for elektrificering osv., som spørgeren hentyder til.
Så tror jeg investeringerne vil være der.
Pernille Bendixen (DF), 2020-06-12:
Også herfra et stort tillykke med fødselsdagen til ministeren.
Det er jo ikke hver dag, man har den ære faktisk at få lov til at lykønske en minister, så det er jo også en stor dag for os.
Jeg vil gerne spørge ind til elnettet.
I regeringens klimaudspil er det meget fraværende, må man sige.
Dan Jørgensen (S), 2020-06-12:
Det er et enormt godt spørgsmål, fordi det jo netop lige præcis rammer ind i de der kernediskussioner, vi skal have med hinanden.
Altså, der er meget, meget stor forskel på, om man laver udbygget havvindkapacitet i en situation, hvor vi har power-to-x som afsætningsmulighed, eller om det er noget, der skal ind og kabelføres direkte på land.
Det er derfor, at timingen er vigtig, og det er også derfor, at jeg ikke bare som den selvfølgelig jo ellers ambitiøse minister på området, jeg er, siger: Jo hurtigere, jo bedre.
Vi har haft store diskussioner her i salen om f.eks. Viking Link, som jeg synes er en fornuftig investering, men som jeg også anerkender har ret store konsekvenser for nogle af de mennesker og naturområder, som jo bliver påvirket af det, og det er en anden grund til, at vi skal tænke os rigtig godt om i fremtiden, i forhold til hvordan vi indretter den del af vores energisystem.
Ruben Kidde (RV), 2020-06-12:
Mange tak, og igen tillykke til ministeren.
Jeg har ikke en gave med, ligesom ordføreren fra SF, men i virkeligheden føler jeg måske lidt, at der for Radikale Venstre som parti stadig væk er en gave fra ministeren, som udestår, for vi er jo blevet lovet som en del af forståelsespapiret en elektrificeringsstrategi for Danmark.
Jeg har tidligere her i salen opfordret til, om vi nu ikke kunne få lagt de her skøn for, hvor meget vedvarende energi der er behov for, i en 70-procentskontekst.
For det, vi diskuterer p.t., og de svar, vi får fra ministeriet, går jo meget på den gamle basisfremskrivning og de 60 pct.
Så det vil jeg glæde mig meget til, altså at få den gave, at vi kan få en reel elektrificeringsstrategi for Danmark.
Mit spørgsmål går i virkeligheden på udviklingssporet og på potentialet i power-to-x.
I regeringens udspil til forhandlinger kan jeg ikke finde nogen finansiering, der ligger inde i det, og det undrer mig, al den stund at selvom de private parter kan løfte meget og kan se en forretning i det på sigt, er det jo trods alt sådan, at grøn brint er to-tre gange dyrere end almindelig sort brint.
Så spørgsmålet går i virkeligheden på, om ministeren er åben for at se på muligheden for finansiering til de her udviklingsprojekter i power-to-x, så vi kan skabe den revolution, der er behov for, for at nå de sidste takker op til de 70 pct.
Signe Munk (SF), 2020-06-12:
Tak for indledningen fra ordføreren.
Ordføreren var inde på det her med, at vi skal hjælpe danskerne af med deres oliefyr og naturgasfyr.
I SF er vi af den klare opfattelse, at vi også skal hjælpe med til, at der ikke bliver sat flere op, for i bund og grund vil det fordyre og besværliggøre den her omstilling, vi skal sikre ude i de danske hjem.
Så jeg vil høre, om regeringen eller rettere ordførerens parti, som jo sidder i regering, på baggrund af det har nogle refleksioner over, hvorvidt man faktisk burde indføre et stop for at sætte nye naturgasfyr op og også et øjeblikkeligt stop for oliefyr.
Anne Paulin (S), 2020-06-12:
Det, som vi især fokuserer på i vores udspil, er jo at hjælpe folk af med dem, de har, og give en håndsrækning til og en mulighed for at få tilskud til, at man kan komme af med de fyr osv., som der allerede står i hjemmene.
Hvad vi ellers skal komme ind på i forhandlingerne, må vi tage inde i forhandlingslokalet, men der er jo ikke nogen tvivl om, at det er vigtigt at sende et kraftigt signal til folk om, at når de skal ud at reinvestere i nye grønne løsninger, skal de selvfølgelig tænke sig om og vælge de grønne løsninger, som heldigvis er tilgængelige nu.
Signe Munk (SF), 2020-06-12:
SF's opfattelse er bare klart, at man simpelt hen skal sørge for, at problemet ikke bliver større, og samtidig tilbyde en rimelig seriøs hjælp til de danskere, som jo for manges vedkommende bor uden for det kollektive forsyningsnet.
Ordføreren ved det også, for hun er vokset op der, hvor der er lidt langt imellem husene.
Og der skal selvfølgelig være et tilbud om noget andet og en elvarmepumpe til en rimelig pris.
I den forbindelse har SF faktisk bragt et forslag på banen, som vi også har debatteret hernede i salen, bl.a. om at give kommunerne mulighed for at gå ind i sådan nogle nærvarmeløsninger.
Hvad tænker ordføreren om det?
Dan Jørgensen (S), 2020-06-12:
Det er lige præcis de ting, vi skal forhandle ud fra de tradeoffs, som jeg skitserede lige før.
Men i forhold til den melding, som jo er kommet, og som også var den, jeg refererede til – jeg tænkte bare, at jeg ikke lige ville nævne firmaer og virksomheder med navn her fra talerstolen – er det klart, at der kan melde sig andre.
Der er også andre lande, som er meget optaget af de her ting, og dér søger vi jo også tæt samarbejde.
Så det, jeg glæder mig rigtig meget til at komme til at sidde og nørde de næste uger om sammen med bl.a. spørgeren her, men jo også andre gode folk i lokalet, er præcis spørgsmålet om, hvordan vi egentlig gør det her smartest og bedst.
Og når det, der bliver efterlyst, altså det, man gerne vil have i gave, ikke bare er en meget ambitiøs tilgang, men en meget, meget, meget ambitiøs tilgang, så vil jeg toppe den og sige: Du får en meget, meget, meget, meget, meget ambitiøs tilgang.
Dér kom jeg vist til at sige du, og det skal jeg undskylde, jeg mente, at spørgeren får det.
Anne Paulin (S), 2020-06-12:
Tak for det.
På vegne af alle Folketingets partier har energiordførerne traditionen tro valgt at indkalde klima-, energi- og forsyningsministeren til en forespørgselsdebat om den årlige energipolitiske redegørelse.
Så tak for det, og stort tillykke.
Vi ser frem til en god diskussion om energipolitikken.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-12:
Jamen tillykke med fødselsdagen.
Havde jeg vidst det, havde jeg selvfølgelig taget Enhedslistens grønne klimaplan med og bundet den pænt ind til ministeren.
Så kunne ministeren ligesom se, hvordan man kan komme frem til at realisere 70-procentsreduktionsmålet i 2030 og gøre det på en socialt afbalanceret måde.
Jeg synes jo, det er fint, at man har fokus på havvindpotentialet, men hvornår kan de der to energiøer være klar?
Hvor meget effekt får vi ud af dem inden 2030?
Der er vi nok inde i noget, der er begrænset.
Men vi har jo en energiaftale fra 2018, som har tre havvindmølleparker med, og hvor vi mangler at få lavet en køreplan for de to sidste, som er i aftalen.
Og jeg undrer mig over, at ministeren ikke har taget teten i forhold til at få lavet en tidsplan for det og meldt ud til industrien, at det er den køreplan, vi har.
Hvornår vil ministeren komme med en køreplan for det?
Og hvornår kan vi forvente, at vi får udmøntet det teknologineutrale vedvarende energi-udbud i 2020, som vi jo er startet med at forhandle om, og som vi venter utålmodigt på, for vi vil gerne lande det inden sommerferien?
Er der en køreplan for det, minister?
Dan Jørgensen (S), 2020-06-12:
Ja, det er der.
Men det er da også klart, at det er noget af det, vi skal forhandle.
Hvor meget effekt vi får af energiøerne inden 2030, afhænger jo også af, i hvilken udstrækning vi tænker dem sammen med de pakker, der allerede er besluttet.
Der vil jeg lægge op til, at man tænker dem sammen.
Det er selvfølgelig ikke den eneste mulighed, men jeg tror man skal vide med sig selv, at der er noget tradeoff.
Hvis man insisterer på at have andre pakker, som ikke er koblet til øerne, kan det jo skubbe øerne ud i tid, al den stund der også skal være en mulighed for at komme af med den elektricitet, man laver.
Men alt det er vi åbne for.
Det, jeg kan sige, er, at når vi foreslår 4 GW inden 2030, så er det, uanset hvordan man vender og drejer det, meget, meget ambitiøst og også meget mere ambitiøst, end nogen foreslog inden folketingsvalget – i hvert fald end vi foreslog kunne være på tale og finde et kompromis om forud for sidste valg.
Jeg må minde om, at vi altså har 1,7 GW i alt i Danmark i dag, og vi vil altså have 4 tilkoblet, up and running, inden 2030.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-12:
Tak, og tak for en god tale.
Men der kommer også en evaluering i 2025 med delmål, og selv om den er så ambitiøs, er der jo faktisk stor chance for, at vi er nødt til at være endnu mere ambitiøse.
Er det ikke der, vi kommer til at ende, hvis vi skal have en chance for, at temperaturen her i verden ikke stiger for meget?
Og kunne man måske i virkeligheden bruge den udvidede mulighed, som der i energiaftalen er for at placere yderligere havvindmølleparker, til det?
Der kan vi jo faktisk placere ti havvindmølleparker rundtomkring; altså, der er jo faktisk sat plads af til udvikling af ti megawatthavvindmølleparker.
Dan Jørgensen (S), 2020-06-12:
Jeg tror, spørgeren mente gigawatt; spørgeren sagde megawatt.
Jeg skal være den sidste til at rette nogen, for jeg kom til at kalde det gigabyte, da jeg var i tv for noget tid siden, og det er jeg så blevet mobbet med siden.
Men spørgeren er jo godt inde i de her ting og har jo helt ret i, at der er et enormt potentiale.
Hvis vi bare ser på, hvad vi har af vindressourcer, er potentialet gigantisk.
Det, der er vanskeligheden, i forhold til hvor hurtigt det kan gå, er jo, hvor hurtigt vi får udviklet power-to-x, så vi kan udnytte det, og hvor hurtigt vi får elektrificeret vores samfund, så vi kan udnytte det.
For os er det det, der er stopklodsen.
Så derfor skal vores strategier jo gå hånd i hånd.
I forhold til spørgsmålet om, om det viser sig at være ambitiøst nok eller ej, vil jeg sige: Det er vanskeligt at gisne om, men det er jo derfor, vi har skrevet ind i klimaloven, at vi hele tiden skal evaluere det i forhold til videnskaben, og i forhold til hvad der skal til for at holde os under 1,5 grader – så det kommer vi til.
Jeg tror i hvert fald, jeg kan sige med hundrede procent sikkerhed, at når vi når til 2025, er det ikke længere 2030-målet, vi diskuterer, så er det 2035-målet, vi diskuterer.
Sådan er det jo i politik heldigvis, altså at vi presser hinanden på den måde.
Jeg er ikke en af dem, der siger, at teknologien løser det hele for os, men jeg er en af dem, der tror på, at vi, hvis vi presser markedet, og hvis vi sætter rammerne, kan lave enormt meget med teknologisk udvikling.
Signe Munk (SF), 2020-06-12:
Tak, og også et stort tillykke herfra til ministeren.
Jeg har taget en lille gave med til ministeren, som han kan få bagefter, men jeg er jo så tilpas fræk, at jeg så gerne vil bede om en gave tilbage igen, selv om det ikke er min fødselsdag, for jeg er også lidt optaget af det her med udbygningen af havvind.
For nylig kom et stort partnerskab med bl.a. Ørsted, A.P. Møller - Mærsk, SAS og en række forskellige andre aktører frem med et bud på, hvad en brintfabrik i nærheden af København skulle bruge af gigawatt; og det var altså 2 GW.
På baggrund af det kan man sige, at vi jo lever i en tid, hvor det at være meget ambitiøs sjældent er nok – det er meget, meget, meget ambitiøs, man skal være.
Derfor vil jeg høre ministerens overvejelser, i forhold til om det så ikke i den henseende faktisk vil være ret fornuftigt både at bygge 4-gigawatthavvindenergiøerne inden 2030, men faktisk også gennemføre de havvindmølleparker, der ligger i energiforliget.
Anne Paulin (S), 2020-06-12:
Der er ikke nogen tvivl om, at vi skal kigge på, hvordan vi kan få udfaset de her fyr osv., som der står derude.
Jeg vil også fremhæve en anden ting, som også er en del af regeringens udspil, og det er jo, at vi også ønsker at gøre det lettere for kommunerne at vælge de grønne fjernvarmeløsninger til.
Så på den måde skal vi jo også sætte ind dér, kan man sige, hvor man ønsker at få et grønnere fjernvarmesystem i stedet for eksempelvis det naturgasnet, som er der i dag.
Så det er også rigtig vigtigt at kigge på selve systemet bag og sørge for, at man kan vælge nogle grønnere kollektive løsninger til derude.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-12:
Til det første spørgsmål er svaret: Ja.
Men er det ikke bedre, at vi gør det klogt, end at vi gør det hurtigt?
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-12:
Tak for ministerens tale.
Nu er der jo nogle af de her ting, som hører under justitsministerens område, og jeg tænker ikke, at vi har brug for et langvarigt arbejde på det her område.
Jeg tænker, at vi har brug for handling.
Det var den ene ting – altså kan ministeren støtte en særskilt stalkingparagraf?
Så snakker ministeren om, at nu skal det her arbejde, der er sat i gang, være tværpolitisk.
Så er det, man som politiker tænker: Åh, hvor lang tid og hvornår?
Så hvornår er det arbejde færdigt, og hvornår mener ministeren så at der fra ministerens side kan iværksættes handling?
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-12:
Det sidste var jo sød musik i ørerne, og det gjaldt i det hele taget hele talen.
Nu er det jo sådan, at i og med at den her klimalov er så bredt funderet i Folketinget, har vi alle sammen hånden på kogepladen.
Så i stedet for at drøfte, hvad der er rigtigt og forkert, er det jo spændende at høre, hvordan de forskellige partier synes vi skal gå frem.
Så derfor vedrører mit upolemiske spørgsmål nordsøolien.
Altså, nu er vi blevet enige om 70 pct.s reduktion, og hvilken betydning tror ordføreren det vil have for udvindingen af olie og gas i den danske del af Nordsøen?
Signe Munk (SF), 2020-06-12:
Det er sådan, at ud af det olieforbrug, vi har i dag, er der en forsvindende lille del, som ikke går til f.eks. transport eller lignende, så det er en meget, meget lille andel, der vil gå til f.eks. smøringsolie.
Så er der jo samtidig virksomheder, der faktisk arbejder med at tage plast og bryde det tilbage til olieformen igen.
Så derfor er der selvfølgelig brug for også at udvikle teknologier, som udvikler nye brændstoffer, som er flydende, og som kan erstatte den olie, vi kender.
Så det er måske lige i overkanten at sige, at så er det bare skifferolie eller skiffergas, der er alternativet.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-06-12:
Jeg kan så forstå, at ordføreren synes, vi skal importere skifferolie, og at vi skal importere fra lande, vi i virkeligheden måske er lidt nervøse ved at komme i lommen på.
Derfor er mit spørgsmål til ordføreren: Spiller det ikke en rolle for ordføreren, at vi trods alt har en vis forsyningssikkerhed selv?
Signe Munk (SF), 2020-06-12:
Når vi taler om at stoppe den ottende udbudsrunde, er det jo, fordi det er en udbudsrunde, der ligger ud over de aftaler, der allerede ligger om Nordsøen.
Jeg tror ikke, det er ordførerens intention, men det kan i debatten godt lyde, som om SF går ind for, at vi stopper olie- og naturgasudvindingen i morgen.
Det er jo slet ikke tilfældet.
Vi står fuldt og helt bag de udbudsrunder, der er lavet tidligere, og den udvinding, der er ude i Nordsøen.
Derfor vil der også være en udvinding af olie og naturgas.
Det forbrug vil alt andet lige være mindre i fremtiden, når vi skal være klimaneutrale, og Venstre er jo enig i, at vi f.eks. ikke skal have en masse diesel- og benzinbiler til at køre rundt og ikke skal have oliefyr, så derfor skal vi også have nedbragt efterspørgslen markant.
Men der snakker vi jo altså om noget ude i 2050.
Carsten Kissmeyer (V), 2020-06-12:
Jeg vil godt spørge ordføreren, om ordføreren er enig i, at vi også i årene fremover trods alt skal bruge lidt olie, og så vil jeg i fortsættelse af det spørge: Hvilke lande skal levere den olie, og hvordan ser ordføreren på den udfordring, der måske også kommer på Danmarks betalingsbalance i den sammenhæng?
Ruben Kidde (RV), 2020-06-12:
Jamen altså, jeg bliver nødt til at gentage, at samtlige grønne organisationer bakker op om en CO 2 -afgift, og at fagbevægelsen har opfordret til, at man kigger på det her, også på en måde, hvor det gøres ordentligt, og hvor man så sikrer, at der er en social balance i tingene.
Så igen: Det har været ærgerligt at følge, lige præcis på det her punkt, en regering, der er meget fodslæbende på det område.
Vi har jo behov for en grøn skatteomlægning, som både indfører CO 2 -afgifter og samtidig også giver nogle gulerødder til både borgere og virksomheder.
Anne Paulin (S), 2020-06-12:
Regeringen har ikke afvist, at der på et tidspunkt skal laves en grøn skattereform, og med al respekt er det jo ikke alle, som er fuldstændig enige.
Det kan godt være, at alle er enige om, at vi skal lægge vores skat om, men der er jo kæmpestor forskel på, hvad folk mener vi skal gøre med det provenu, som vi opkræver.
Og hvis man vælger at bruge en del, som jeg kan forstå at I vil, på selskabsskattelettelser, vil der vel alt andet lige være mindre tilbage til så også at kunne sikre den sociale balance, som vi også gerne vil have i fremtidens skattesystem.
Orla Østerby (KF), 2020-06-12:
Det er jo sådan, at olieindustrien er baseret på markedet og på udbud.
Jeg hører godt debatten om det, men man kan jo bare konstatere, at vi også får behov for olieproduktet efter 2030, også efter 2040 og også efter 2050.
Så er spørgsmålet: Skal det være fra den danske Nordsø?
Eller skal det være fra Saudi-Arabien eller fra USA, hvor man har et større CO 2 -udslip ved at udvinde olien?
Eller vil det være mere fornuftigt at gøre det i Danmark?
Så vi står jo i nogle dilemmaer, som vi må have en debat om.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-12:
Ja, det er fuldstændig rigtigt, så det er jo ikke en diskussion, det er mere en debat eller en dialog, og i den dialog vil jeg bare høre om ordføreren vil være med til at spekulere på, om vi i virkeligheden skal lave udbud, der rækker helt ud forbi år 2050, hvor vi faktisk burde være ophørt med at udvinde fossil energi i hele verden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-12:
Nu nævnte ministeren jo med en stikpille til venstrefløjen, at vi skal sikre konkurrenceevne.
Jeg vil gerne sikre konkurrenceevne for vindmølleindustrien, og det er jo også derfor, at de to næste havvindmølleparker er vigtige at få en tidsplan for, så de kan blive realiseret, sådan at der er noget at lave på danske arbejdspladser, der producerer vindmøller, og som har vænnet sig til, at de havvindmøller, der er planlagt, bliver gennemført, også selv om der måtte være lidt krusninger omkring de politiske processer.
Og jeg lytter mig til, at ministeren ligesom inddrager de to havvindmølleparker, som står meget specifikt i energiaftalen, i noget, som man kan forhandle om i forhold til noget andet.
Så jeg vil godt appellere til, at ministeren får indkaldt energiforligskredsen inden sommerferien, og at vi får landet det.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-06-12:
Tak for det.
Tak til ministeren for redegørelsen.
Vi behandler den energipolitiske redegørelse 2020, men det kunne vist næsten lige så godt kaldes for den klimapolitiske redegørelse.
Ifølge redegørelsen sker omstillingen fra fossil energi til vedvarende energi hurtigt her i Danmark.
Vi har siden 1990 reduceret CO 2 -udledningen markant, altså her i Danmark.
Det er i udlandet, Kina og Afrika og andre steder, at udledningen ikke reduceres.
Det fremgår af redegørelsen, at den globale udledning af energirelaterede klimagasser nåede et rekordhøjt niveau i 2018.
Det bekræfter, hvad vi har sagt i Nye Borgerlige hele tiden: Det nytter ikke noget, at vi i Danmark sætter urimelig høje reduktionsmål, hvis andre lande fortsætter med at øge udledningen.
Det er uden for Danmark, at det for alvor ville batte noget at skrue ned for CO 2 -udledning.
Hvorfor skal vi i Danmark yderligere sætte foden på speederen i forhold til den grønne omstilling?
Vi omstiller jo såvel i de private husholdninger som i industrien m.m. allerede fornuftigt.
Følelser iværksættes, fordi de føles gode, men uden at de har en reel effekt.
Det tjener alene til, at Danmark isoleret set kan fremvise nogle fine tal for CO 2 -reduktion, mens det ikke har nogen indflydelse på den samlede globale udledning og derfor ingen indflydelse på global opvarmning.
Den slags tiltag skal vi bort fra.
Danmark skal sætte mål for CO 2 , som er på niveau med de lande, vi konkurrerer med.
Danmark skal ikke gå foran med større reduktionsmål end andre lande.
Danmarks bidrag til den samlede CO 2 -udledning i verden er så lille, at det ikke har nogen indflydelse ud over at skade vores konkurrenceevne.
Økonomisk vækst er løsningen, ikke problemet.
At sætte den økonomiske vækst i stå er den helt forkerte måde at gribe problemet an på.
Forskning og udvikling af rentable teknologier er den eneste løsning på globalt plan.
Vi taler utrolig meget om vedvarende energi i Danmark: vindenergi, solceller, bølgeenergi.
Hvis man ser på de globale tal, er der endnu en energikilde, som fylder meget, men som aldrig er omtalt i Danmark.
Det er atomkraft.
Det fremgår af redegørelsen, at 28 pct. af elektriciteten i EU i 2019 blev fremstillet af atomkraftværker, og atomkraft kommer også til at spille en stor rolle fremadrettet.
Derfor bør vi i Danmark tage et opgør med det tabu, som atomkraft er blevet.
I hvert fald bør vi satse på forskning i atomkraft.
Nye Borgerlige er åbne over for at reducere CO 2 -udledningen, men det skal foregå med fornuft og realisme.
Det betyder bl.a., at reduktionen af CO 2 -udledning skal foregå på kommercielle vilkår og i samarbejde og på linje med andre lande.
Tak for ordet.