runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-21:
Dette lovforslag har jo sit ophav i en aftale fra 2017 om bedre rammer for ledelse på universiteterne.
Det foreslås endvidere at give universiteterne mulighed for at vælge mere fleksible udpegningsperioder i forbindelse med genudpegning af bestyrelsesmedlemmer.
Lovforslaget indeholder også andre initiativer.
Det foreslås, at merit for enkeltfag gennemført af talentfulde elever i ungdomsuddannelser ikke længere skal udløse tilskud til den institution, der efterfølgende giver merit for gennemført enkeltfag.
Der vil være tale om en administrativ forenkling af en ordning, som kun finder anvendelse i et begrænset omfang.
Endelig foreslås det, at der indsættes en bestemmelse, som præciserer, at universiteterne har mulighed for at tegne forsikring for studerende, der som led i EU-studieprogrammet Erasmus Mundus gennemfører dele af en uddannelse ved et universitet i Danmark.
Danmarksdemokraterne stemmer for, da der bl.a. med gennemførelse af lovforslaget vil ske en forenkling af de nuværende regler for indstillings- og udpegningsorganer.
Det synes vi er positivt, når man gerne vil afbureaukratisere.
Samtidig kan vi jo høre på de ordførere, der allerede i dag har stillet spørgsmål her i salen, at der er behov for yderligere afklaring, bl.a. også i forhold til regeringens holdning til sammensætningen af bestyrelserne på universiteterne.
Vi synes, det giver god mening at spørge ministeren ind til det, og vi vil også meget gerne bidrage til at indgå i en dialog i udvalget med henblik på at spørge ind til det og være nysgerrige på, om der er nogle ting her, som vi skal justere på i forhold til lovforslaget.
Det er i hvert fald den indstilling, jeg kan give fra Danmarksdemokraternes side.
Heidi Bank (V), 2024-11-21:
Det tror jeg bare at jeg tager imod med kyshånd.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-11-21:
Tak for det.
Igen må jeg sige, at jeg anerkender, at der er gode elementer i det her lovforslag.
Nu skal jeg ikke tage de andre til indtægt for det, men det er der.
Problemet ligger i sammensætningen.
Så hvis ordføreren er villig til, at vi diskuterer videre i udvalget, om vi kan komme det her problem til livs, vil jeg i hvert fald tage imod det med kyshånd.
Må man sige det i salen?
Heidi Bank (V), 2024-11-21:
Vi er altid villige til at sidde og drøfte ting; sådan ser Venstre generelt på det.
Så lad os tage en snak om det og se, hvordan det ser ud.
Men jeg skal også være ærlig og sige, at sådan som jeg har læst det, er det, man prøver her, i virkeligheden at gøre noget mere agilt og gøre det fornuftigt. Så det er indstillingen herfra for nuværende.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-11-21:
Tak for det.
Min kommentar følger meget fint op på ordførerens kommentar nu og her.
Vi kan jo løse det problem.
Jeg er fuldstændig enig i, at der er gode elementer i lovforslaget her.
Der er jo ikke nogen, der er for et komplekst system, hvis man kan gøre det smidigere og simplere og spare penge, tid og alt muligt andet.
Det er heller ikke det, jeg hører fru Theresa Scavenius kritisere.
Men jeg deler fuldstændig bekymringen, som fru Theresa Scavenius og også SF's ordfører har rejst, altså at vi her er inde at rode i noget meget centralt.
Vi giver en mindre stemme til dem, der er på universiteterne.
Det kan ikke gradbøjes.
Vi går ned i antallet af interne medlemmer i det her udvalg.
Det vil have konsekvenser.
Det er jo bare at sætte det op til 2 medlemmer.
Så kan vi både repræsentere de studerende og de ansatte, og så kan vi selvfølgelig øge med 1 ekstra, hvis vi skal have et ulige antal, og vi kan gøre formandens stemme udslagsgivende, hvis der er stemmelighed.
Det kan jo løses, og så kan vi gå kritikken i møde.
Heidi Bank (V), 2024-11-21:
Det er jo, hvordan man ser det.
Altså, det her forslag fjerner også bureaukrati.
Det gør det lettere, det gør det mere smidigt, og det sparer også universiteterne penge, som de kan bruge på andre ting.
Det er jo en vurdering af, hvad man vægter højest her i forhold til balancerne.
Jeg er sådan set tryg, i forhold til at det her kan komme til at lande et godt sted derude, og at man gør det på en ansvarlig vis.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
Tak for ordet.
Med det fremsatte lovforslag genbesøger vi aftalen om bedre rammer for ledelse af universiteterne.
Evalueringen af aftalen har givet anledning til de foreslåede justeringer, som især drejer sig om en forenkling af modellen for udpegning og indstilling af bestyrelsesmedlemmerne på universiteterne.
Herudover ophæves reglen om, at en institution kan få tilskud for merit for enkeltfag gennemført af talentfulde elever, og der indføres en præcisering af, at universiteterne kan tegne forsikring for Erasmus Mundus-studerende, der studerer i Danmark.
Det er alle justeringer, som vi i Liberal Alliance ser positivt på og bakker op om.
Derudover har der været en hel del debat vedrørende sammensætningen af bestyrelserne.
Der håber jeg på en god dialog med de andre uddannelsesordførere, så vi kan finde ud af, om der er behov for, at vi foretager justeringer af det fremsatte lovforslag.
Vi er i hvert fald åbne over for at blive klogere på, om der er behov for rettelser i enkelte elementer af det.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-21:
Jeg husker samarbejdet med ordførerens parti i forbindelse med koranlovsdiskussionerne.
Men jeg hører allerede nu, at ordføreren måske ikke var opmærksom på det i den første gennemlæsning, men nu igennem den her debat er blevet opmærksom på, at det er det, vi er inde at røre ved lige nu og her.
Så jeg vil bare spørge, hvad ordførerens holdning er til, hvorvidt vi skal værne om universiteternes uafhængighed og ikke gøre dem endnu mere politisk styrede og endnu mere styret af en erhvervsrettet ledelse, som intet ved om forskning og uddannelse.
Lise Bertelsen (KF), 2024-11-21:
Jeg mener fortsat præcis, at universiteternes frihed og uafhængighed er til stede med ændringen i det her lovforslag.
Jeg køber ikke helt præmissen for den debat, der er foregået tidligere, fordi jeg mener, at det er et bestyrelsesmedlems ansvar at leve op til, at der præcis er interesse for forskningsfriheden.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-21:
Ordføreren siger, at hun støtter det her lovforslag.
Men vil ordføreren så belyse, hvad ordføreren mener om forskningsfriheden og universiteternes uafhængighed?
Bliver den bedre, eller bliver den dårligere med det her lovforslag?
Og i fald den bliver dårligere, hvad mener ordføreren så om det?
Lise Bertelsen (KF), 2024-11-21:
Tak for ordet, formand.
I 2017 var Det Konservative Folkeparti med til at ændre på universitetsloven for at styrke de ledelsesmæssige rammer på universiteterne.
Aftalen havde til formål at tydeliggøre bestyrelsens rolle, ansvar og kompetencer samt tilpasse rammerne for udpegning af eksterne bestyrelsesmedlemmer.
Med denne ændring blev der fastsat nye og mere klare regler for sammensætningen af udpegnings- og indstillingsorganer, og det fremgik, at aftalen senest skulle evalueres efter 2 år.
På baggrund af erfaringer og evalueringer foreslås det nu at forenkle modellen, så de to indstillings- og udpegningsorganer samles i ét udpegningsudvalg.
Det foreslås ligeledes, at merit for enkeltfag gennemført af talentfulde elever ikke længere skal udløse tilskud til den institution, der efterfølgende giver merit for det gennemførte enkeltfag.
Endelig foreslås det præciseret, at universiteterne har mulighed for at tegne forsikring for de studerende, der via Erasmus-programmet gennemfører dele af deres uddannelse ved et dansk universitet.
Det Konservative Folkeparti bakker op om lovforslaget.
Karin Liltorp (M), 2024-11-21:
Vi skal altid være åbne over for at diskutere det, hvis der faktisk er nogle mangler i den nuværende udformning af lovgivningen.
Jeg deler nok ikke umiddelbart bekymringen.
Jeg ser mere åbent på det og synes faktisk, at det er et fint kompromis, der er fundet.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-11-21:
Det er ikke for at tale ondt om de eksterne medlemmer.
Det er bare for at sikre, at der er en balance.
Så det handler blot om, om vi i hvert fald kan have dialogen i udvalget om, hvorvidt vi kan gøre noget for at gøre det her bedre.
For jeg deler den bekymring, som flere rejser her, nemlig at vi risikerer at ødelægge den legitimitet, som bestyrelsen jo skal have, set fra universitetets side, altså de studerendes og de ansattes side, hvis ikke vi tager den her bekymring alvorligt.
Karin Liltorp (M), 2024-11-21:
Jeg er bestemt ikke lukket over for at blive klogere på det her område og se, om der er reel grund til bekymring.
Men igen kan jeg kun gentage, at jeg er meget bekymret for detailstyring og faktisk har tillid til, at processen i dag også er okay, og at man udvælger nogle kompetente medlemmer.
Jeg vil bare sige, at noget af det, der er vigtigst for hele setuppet i Danmark, netop er, at vi har en kæmpe åbenhed.
Så jeg er jo ikke i tvivl om, at hvis der bliver udpeget nogle eksterne medlemmer, som på en eller anden måde ikke menes at leve op til standarden, vil vi få en åben diskussion om det.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-11-21:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er jo enig i, at der selvfølgelig skal være forskellige kompetencer i de her organer, der skal udpege medlemmer, det er klart.
Det er også klart, at du sagtens kan være fra erhvervslivet og have en forskerbaggrund – det er vi jo nogle stykker, der har prøvet før – men det er jo ikke det samme som at repræsentere de studerende eller de ansatte på universitetet.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren er enig i, at man sagtens kunne have alle de her balancer, som ordføreren ganske rigtigt fremhæver oppe fra talerstolen, og samtidig komme den her bekymring til livs, som jo er blevet rejst af ret mange høringsparter, og øge antallet, så vi får 2 repræsentanter, så vi kan have 1 studerende og 1 medarbejder og stadig væk have et flertal af eksterne i det her organ.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-21:
Helt ærligt sørger det her forslag for, at forskere og studerende får mindre indflydelse.
Det er derfor, at jeg er glad for, at SF har stillet et ændringsforslag om netop at præcisere, at det selvfølgelig ikke skal ske.
Så ordføreren kan jo ikke sige, at det håber man på kommer til at ske, og at det vil man nok tage hensyn til.
Det er altså ikke i orden.
Det her lovforslag sikrer en mere ekstern og bedre politisk styring med universiteterne.
Det synes jeg at man skal være ærlige om, altså sige: Det her er endnu en gang en knægtelse af forskningsfriheden, vi skærer endnu et hjørne af nogle af borgernes, i det her tilfælde forskerne og de studerende, ytringsfrihed og frihed til at engagere sig i kritisk vidensproduktion.
Karin Liltorp (M), 2024-11-21:
Igen vil jeg sige, at hvis der er noget, vi skyr rigtig meget i Moderaterne, så er det detailstyring.
Vi elsker faktisk frisættelsesdagsordener.
Jeg må nok også korrekse spørgeren.
Der står bestemt ikke i lovforslaget, at de eksterne medlemmer ikke skal have indsigt.
Selvfølgelig har de indsigt i samfundet, og selvfølgelig har de indsigt i forskningsverdenen.
Selv om det ikke er beskrevet i detaljer i selve lovforslaget, er det jo meget at antage, at det modsatte gør sig gældende.
Som jeg nævnte, er det jo vigtigt, at universitetsbestyrelsen både repræsenterer samfundets interesser og har indsigt i forskningen.
Begge dele er netop i dag repræsenteret som en del af bestyrelsens sammensætning.
Jeg synes, ordføreren får det til at lyde, som om de eksterne medlemmer, der udpeges, som udgangspunkt ikke har nogen indsigt i forskning eller i samfundet generelt.
Jeg tror ikke, der er noget i historien, der støtter, at dette er en rigtig antagelse.
Jeg har som udgangspunkt stor, stor tillid til, at bestyrelsesmedlemmerne på universiteterne har en høj kompetence og derfor har tænkt sig om, inden de udpeger eksterne medlemmer.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-21:
Pointen i det her lovforslag er jo netop, at vi får en bestyrelse og et udpegningsorgan, der ikke sikrer, at der er indsigt i universiteterne.
Det er sådan noget, der måske kan være, hvis man har tillid til det.
Der er nogle andre ordførere, der har formuleret det på andre måder, men pointen er, at det ikke er noget, der står i lovforslaget.
Så hvad mener ordføreren med, at det her lovforslag sikrer, at der er indsigt i universiteterne?
Karin Liltorp (M), 2024-11-21:
Tak for ordet.
Dette lovforslag forenkler processen med at udpege eksterne medlemmer til universitetsbestyrelser.
Lovforslaget tager sit udgangspunkt i et ønske fra de fleste universiteter selv, da de synes, at den nuværende proces er for bøvlet og bureaukratisk.
Sammensætningen af bestyrelsen skal overholde regler i universitetsloven, som bl.a. fastsætter, at flertallet af medlemmerne skal være eksterne.
Processen er designet til at balancere interne og eksterne interesser og sikre, at bestyrelsen både har indsigt i universitetet og repræsenterer samfundets interesser.
Selv om universiteterne har stor autonomi, har bestyrelsen naturligvis et ansvar over for staten, og det betyder, at den skal sikre, at universitetet lever op til nationale mål og love som f.eks. universitetsloven.
Bestyrelsen, og det er særlig vigtigt, skal være åben og transparent i sin beslutningstagen, og dette bliver der ikke ændret ved.
Åbenhed er nemlig centralt for at bevare tilliden.
I Moderaterne går vi ind for at lytte, og vi er meget indstillet på at medvirke til at udrydde overflødige og besværlige procedurer
, så derfor støtter vi lovforslaget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
Som jeg nævnte før, har jeg brug for at blive lidt klogere på, hvad det helt præcis er for nogle knaster, før jeg kan svare helt præcist på det konkrete spørgsmål.
Men der er ingen tvivl om, at hvis lovforslaget er med til at trække universiteterne i en retning med mindre forskningsfrihed, er det selvfølgelig ikke noget, vi i Liberal Alliance kan bakke op om.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-11-21:
Jamen det vil jeg da så se frem til, og jeg er rigtig glad for, at vi har den her debat lige nu, og så sørge for, at ordførerens vurdering af det her lovforslag bliver så præcis som muligt i forhold til det, der står.
Men kan ordføreren allerede nu løfte sløret for, hvordan ordførerens holdning til lovforslaget så er, når vi kan se her, at det her er et lovforslag, der trækker universitetet i en retning, så det bliver mere ministerielt styret og mere erhvervsrettet?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-21:
Der er ingen tvivl om, at vi skal værne om den forskningsfrihed, der er på universiteterne.
Det ved jeg også at ordføreren kæmper for, men det kæmper vi i den grad også for i Liberal Alliance.
Det er korrekt, at der måske er nogle ting, der er gået min næse forbi i forbindelse med gennemlæsningen af lovforslaget.
Derfor håber jeg også, at ordføreren kan være med til at gøre os lidt klogere på, hvor det helt præcis er, knasterne i det her lovforslag er.
Louise Brown (LA), 2024-11-21:
Jeg blev lige en lille smule provokeret, det er vist det rigtige ord, af Enhedslistens ordførers udlægning af mine kommentarer tidligere.
Det er klart, at for Enhedslisten er der aldrig penge nok; der mangler hele tiden penge i vores offentlige system.
Vores overbevisning er, at der er penge nok.
Vi skal bare bruge dem anderledes.
Men for lige at komme tilbage til det, jeg talte om tidligere, da jeg selv var på talerstolen, nemlig det her med fagligheden, så er det, som jeg siger, at jeg har tillid til, at de ufaglærte mennesker ude i vores plejesektor gør deres allerbedste, og at de også leverer en rigtig, god og ordentlig service.
Problemet er, at alle dem med uddannelserne bliver sat til at lave dokumentationen, fordi de hele tiden skal dokumentere alt det, som vi har bedt dem om at dokumentere, og derfor mener jeg, at det her lovforslag er et rigtig godt skridt på vejen, fordi vi nu netop bringer tilliden tilbage, så der ikke skal bruges al den tid på dokumentation.
Der er ikke nogen tvivl om, at fagligheden har vi brug for, men jeg har stor tillid til, at de ufaglærte også kan levere en medmenneskelighed og en service ude i plejesektoren.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
De fleste af de folk, der har begået kriminalitet, har jo et statsborgerskab.
Det har ikke nogen betydning for, om de begår kriminalitet eller ej.
Om de er svenske eller danske statsborgere, er sådan set ikke det, der er det afgørende.
Det afgørende er, at de begår kriminalitet, og hvis de begår kriminalitet, skal de naturligvis fanges og retsforfølges og straffes efterfølgende, fuldstændig uafhængigt af hvilket statsborgerskab de har.
Maria Durhuus (S), 2024-11-21:
Det er korrekt, hvad ordføreren siger, i forhold til at vi ikke skal have mere bureaukrati.
Men her må jeg også sige, at jeg nok har svært ved at se helt klart, hvad det er for noget ekstra bureaukrati, man får, fordi der kommer et ekstra ledelseslag.
Der bliver jo stadig væk et andet incitament til at drive det her.
Det bliver jo i hvert fald et ledelseslag, der kommer til at gå ind i det her med, at man har en bestyrelse, og at man har et aktieselskab, og at det ikke er, fordi man skal besvare ekstra spørgeskemaer for en regering og dermed have ekstra bureaukrati.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Det er jo i hvert fald noget af det, der fremgår meget tydeligt af høringssvaret fra KL, nemlig at det her vil medføre både mere bureaukrati og mere administration for kommunerne, fordi det netop er et ekstra lag, hvor man kan sige, at det sådan set ikke er et lag, der er der i dag, og at det heller ikke er et lag, der er nødvendigt.
Jeg synes jo, at når KL selv gør opmærksom på, at det her vil betyde en øget udgift og mere administration og bureaukrati for kommunerne, så burde det give anledning til overvejelser, også hos regeringen, når nu hensigten er at fjerne unødigt bureaukrati og unødig administration.
Maria Durhuus (S), 2024-11-21:
Det håber jeg jo bestemt ikke er det, der kommer til at ske.
Jeg tænker ikke, at der nødvendigvis behøver at komme mere bureaukrati.
Selvfølgelig vil der være det, at der skal etableres et aktieselskab, og selvfølgelig vil der være det her med, at det i bund og grund er kommunen, der ejer det.
Men jeg ser rigtig store muligheder for de her lokalplejehjem forstået på den måde, at der er steder i Danmark, hvor der kan være behov for, at der står nogle bygninger, og hvor der er en befolkningsgruppe, hvor de ikke er så mange, men hvor folk gerne vil være i deres lokalområde, og hvor de i kommunen har mulighed for at gå sammen om at lave det her.
Så jeg håber bestemt ikke, at det skaber mere bureaukrati, og det er da klart noget, som vi fra Socialdemokratiets side vil følge.
For det gode ved den her ældrelov er jo også, at vi har sat os for at evaluere den løbende.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Tak for det, og jeg beklager, at det først var i sidste øjeblik, at jeg fik trykket mig ind.
Men det var egentlig, fordi vi jo tit i forbindelse med finanslovsforhandlingerne og også under flere af behandlingerne hernede i salen har hørt, at regeringen er meget opmærksom på det her med at afskaffe unødigt bureaukrati i kommunerne og i den offentlige forvaltning i det hele taget.
Og her har vi et forslag, hvor Kommunernes Landsforening også selv gør opmærksom på, at når man omdanner plejehjem til aktieselskaber, kommer det til at medføre en betydelig ekstra mængde bureaukrati og administration, fordi man kommer til at lægge et ekstra ledelseslag ind i forhold til i dag.
Er det ikke bare et ekstra bureaukratisk lag, man lægger ind et sted, hvor det faktisk ellers godt kunne fungere udmærket?
Og er der ikke en risiko for, at man, ved at man gør det til et aktieselskab, risikerer, at der også kan være en større sandsynlighed for en efterfølgende privatisering?
Maria Durhuus (S), 2024-11-21:
Vi har i forbindelse med det tidligere lovforslag været enige om hele vejen rundt om, at ældre borgere er forskellige, og at de har forskellige behov og ønsker til, hvordan de gerne vil leve i deres alderdom.
Det har vi talt om under forhandlingerne og i dag, og det skal vores velfærdssystem kunne rumme.
Det er derfor, vi ønsker mere lokal selvbestemmelse og færre rigide standarder, der er fastsat i et langt excelark langt væk fra borgerne.
Sådan er det selvfølgelig også, når vi taler om noget, der er så vigtigt, som hvor de ældre skal bo, særlig de ældre, som skal bo på plejehjem.
Også her skal der være frihed og selvbestemmelse, sådan at de ældre bliver aktive deltagere i deres liv og dermed ikke bare passive modtagere af en ydelse.
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at der i dag foregår rigtig meget godt på alle vores plejehjem, både de mange kommunale og de mange private steder.
Vi har f.eks. profilplejehjem, der henvender sig til særlige grupper af ældre, og vi har andre meget kreative sjæle, der arbejder derude på at gøre hverdagen lettere og bedre for rigtig mange ældre medborgere.
For os handler det ikke om, at én bestemt ejerskabsform er bedre end en anden, men det handler om, at der er så mange steder som muligt, hvor der skal være frihed til at kunne indrette sig, som man ønsker, og at ledelsens fokus ikke bliver på, hvordan man lever op til nogle regler, der er fastsat langt væk fra hverdagen, men på, hvordan man skaber den bedst mulige hverdag for beboerne.
Med dagens lovforslag giver vi så mulighed for at oprette en ny type plejehjem, nemlig lokalplejehjemmene.
Lokalplejehjemmene er kommunalt ejede, men skal have de samme frihedsgrader som private friplejehjem.
Helt konkret giver lovforslaget mulighed for, at kommunalbestyrelserne kan etablere aktieselskaber, der driver lokalplejehjem, og lokalplejehjemmene ledes af en bestyrelse, som består af repræsentanter fra lokalområdet.
Bestyrelsen har ansvaret for plejehjemmets økonomi og drift.
Lokalplejehjemmene vil som sagt fortsat være kommunalt ejede og indgå i den kommunale forsyning, så det er kommunen, der henviser borgerne.
Det er også fortsat op til kommunerne selv at bestemme, om og i givet fald hvor mange lokalplejehjem de vil oprette.
Med lovforslaget bliver det også muligt at sælge tilkøbsydelser til beboerne.
Det er i dag en mulighed, som kun de private plejehjem har, og som derfor har givet en skæv konkurrence til fordel for de private.
Nu får lokalplejehjemmene også den mulighed.
Det har selvfølgelig været vigtigt for os, at tilkøbsydelserne ikke må gå ud over kerneydelsen.
Det skal ikke være en genvej til at skære ned, men det skal være en mulighed for, at de ældre beboere kan tilkøbe lidt ekstra hos et personale, som de kender, og som de er trygge ved, og at de ikke skal ud på det private marked for at købe ekstra service.
Vi støtter derfor lovforslaget om lokalplejehjem, og vi ser frem til at følge udviklingen på området i de kommende år.
Vi håber, at forslaget vil bidrage til at skabe endnu mere mangfoldighed på boligområdet til gavn for de ældre.
Tak for ordet.
Mette Kierkgaard (M), 2024-11-21:
Ankestyrelsen har ikke nu og kan heller ikke med det nye gå ind i en vurdering af skønnet.
Det er alene de juridiske forhold.
Derudover er hele idéen om faktisk forvaltningsvirksomhed jo noget af det, vi kender fra sundhedsområdet.
Det er det, læger gør hver eneste dag.
For det, der rimer på kvalitet, er faglighed.
Det, der er værdien og kvaliteten i at styrke den faktiske forvaltningsvirksomhed, som jo faktisk er fuldstændig fraværende i dag, er lige præcis, at vi frigiver medarbejderes handlerum, fordi vi tror på, at det er i samarbejdet mellem den ældre og medarbejderne, at værdien i pleje og omsorg sker.
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-21:
Jeg tror ikke, det er, fordi medarbejderen er et ondsindet menneske, der ikke er villig til at give den hjælp, men der kan jo være et ressourcemæssigt pres, der gør, at medarbejderen ikke er i stand til det.
Hvis man ikke er enige om den faktiske forvaltningsvirksomhed, hvor stiller det så borgeren i forhold til at klage over det?
For nu udvider man jo ligesom rummet for skøn i forhold til helhedsplejen.