runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-03:
Jamen jeg noterer mig, at Klimarådet sådan set har anbefalet, at vi får det her skrevet ind i klimaloven, altså så man ligesom har de langsigtede pejlemærker.
Så må det jo også være nemmere at forholde sig til ud fra forskellige linjer, om det så er et 85-procentsmål eller et 90-procentsmål.
Jeg synes egentlig, at hvis man skal være ambitiøs, er det et 90-procentsmål, vi skal stile efter i 2035.
Er ministeren enig i det?
Lars Aagaard (M), 2024-12-03:
Det opfatter jeg jo så mere som en kommentar end som et spørgsmål.
Jeg synes, det er pudsigt at fremsætte et lovforslag om noget, som er forligsbelagt, ikke at drøfte det i forligskredsen først og at fremsætte det omkring måltallene i 2045 og 2050, når regeringen har sagt, at det agter vi at drøfte i sammenhæng med den revision af klimaloven, som det også er forligsbelagt aftalemæssigt at vi skal igennem til næste år.
Så jeg opfatter det her, ikke som en aprilsnar, for nu er det jo ikke april, men som noget, jeg har svært ved at tage det seriøst; det må jeg indrømme.
Jesper Petersen (S), 2024-12-03:
Det er jo en fair debat, og den vil jeg se frem til vi skal have, og jeg vil så også se frem til, at den handler om, hvordan man så når et tal.
Vi kan jo sagtens bare foreslå reduktionsmål og skrue endnu mere op og skrue endnu mere op, men der må følge debatter med om, hvordan vi gør det, hvad prisen er for det, hvilke konsekvenser der er, og om vi kan overholde de ting, som vi også har sagt til hinanden i guidende principper for, hvordan vi gerne vil gennemføre en grøn omstilling af Danmark med de næste klimamål, vi sætter.
Men det er jo en diskussion, der egner sig til, at vi har den med hinanden på en god måde i en forligskreds, og ikke til, at man bare fremsætter et lovforslag her.
Jeg har ikke mere tid.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-12-03:
Tak for det.
Vi behandler i dag et egentlig rigtig udmærket forslag fra Enhedslisten.
Forslagsstillerne ønsker at opdatere klimaloven med de klimamål, som regeringspartierne har skrevet i regeringsgrundlaget, og det er sådan set opmuntrende at se, at Enhedslisten bakker op om regeringens politik – så tak for det.
Jeg forstår sådan set også godt, at forslagsstillerne ønsker at føre de gode ting, der er i regeringsgrundlaget, ind i selve loven.
Vi kunne også godt være tilbøjelige til at stemme for forslaget, hvis det ikke var, fordi vi alle ved, at vi inden længe i det nye år allerede skal opdatere klimaloven med et nyt 2035-mål.
Derfor ser vi ingen grund til at bede embedsværket om at arbejde dobbelt med først en opdatering nu og så én inden længe, når nu ændringen ikke får betydning for den egentlige grønne omstilling.
Derfor kan Venstre ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2024-12-03:
Det synes jeg egentlig bare er ret interessant, for ordføreren siger, at der er tale om noget, der er forligsbelagt.
Er det sådan, Liberal Alliance tænker man er som forligspartner?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-03:
Tak, formand.
Forslaget her ajourfører den nuværende lovgivning, så klimamålene stemmer overens med regeringens udtalte ambitioner.
Jeg synes, det er tæt på at være et elegant politisk håndværk at fremsætte sådan et forslag.
Så tak til forslagsstillerne.
Vi opfordrer regeringen til at indkalde til forhandlinger om de fremtidige klimamål hurtigst muligt, og vi agter at stemme for, selv om det er noget af en gratis omgang at fremsætte forslaget her.
Det er ikke det vigtigste for os, om det lige er 80- eller 85-procentsreduktioner i 2035; det er til gengæld vigtigt, at vi får tegnet en troværdig kurs mod et klimaneutralt samfund hurtigst muligt, og her ligger djævlen i detaljen.
For man kan faktisk godt komme til at superoptimere, altså at sætte så hårde delmål målt på den strammest mulige måde, at man faktisk bremser de langsigtede udfald.
2025-målets indfrielse er et godt eksempel på det: Dyre tiltag, en rigtig dårlig palet af muligheder og endda noget, som man kun fører i ét år for så at føre det tilbage igen, når man var færdig med lige at nå et givent mål.
Det er jo ikke sådan, en politik skal føres på klimaområdet.
Som tilskuer til de debatter må jeg bare sige, at det ikke har givet en aura af troværdighed med den diskussion, der har fulgt med, at man ikke var enige om, hvordan målet måltes.
Så skal det være et klimamål, og det skal ikke være et det skal gøre mest muligt ondt-mål.
Så alt det her med signalværdi og alt muligt andet kan vi pakke til side, og så skal vi have løsninger frem på det globale plan, så vi rent faktisk kommer i mål med noget, der batter.
Jeg synes, vi skal forkaste venstrefløjens idé om, at vi absolut skal hoppe over, hvor gærdet er højst, for det er jo bare usmart.
Så jeg glæder mig til forhandlingerne, og LA stemmer for forslaget her.
Signe Munk (SF), 2024-12-03:
Men hvor kunne det dog være spændende, hvis regeringen fremlagde en plan, hvor man sandsynliggør, hvordan man vil komme frem til klimaneutralitet i 2045.
Det har regeringen ikke gjort.
Og derudover er det jo også sådan, at der ikke er truffet nye beslutninger, f.eks. på transportområdet i forhold til personbilisme, som er et af de store udledningselementer, der vil være frem mod 2045.
Så det at skrive et tal på papiret og i regeringsgrundlaget er jo ikke at sandsynliggøre, at man kan nå i mål med klimaneutralitet, fra regeringens side.
Men jeg vil da hilse et bud fra regeringen meget velkommen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-12-03:
Hvis den glæde så skal gengældes, må det jo være et 90-procentsreduktionsmål i 2035, vi så skal blive enige om lige om lidt.
Og det er jo det, som er hovedsigtet i den forhandling, der kommer.
Altså, vi har fremsat det her lovforslag, og det er måske lidt utraditionelt for et parti at fremsætte et lovforslag, men det kan man jo.
Det er bl.a. ud fra, at der i lovkataloget fra regeringen ikke er medtaget, at man skulle ind at ændre på målsætningerne for 2045, selv om det står i regeringsgrundlaget, som er 2 år gammelt.
Da vi fik vedtaget klimaloven, var den daværende regering jo meget betænkelig ved, om man virkelig kunne have sådan et mål, som man ikke vidste hvordan man skulle nå frem til.
Og nu ser det ud til, at der er en vis chance for, at man når det mål.
Det er sådan set vores intentioner bag det her.
Så der er ikke nogen grund til at synes, det er mærkeligt, at vi fremsætter det her lovforslag.
Jesper Petersen (S), 2024-12-03:
Det ved jeg ikke om SF har, altså sagt meget præcist, hvordan man nøjagtig når de målsætninger, som fru Signe Munk også fremlægger i dag, altså om man kan sige meget præcist, hvordan det skal gennemføres – hvad det vil koste, og hvordan vores samfund i øvrigt kommer til at gennemføre de ting.
Men det, jeg anholdte, var, at der ikke skulle være foretaget noget, som også på lidt længere sigt faktisk ville have betydning, og som har voksende betydning.
Jeg sagde ikke før, at det så betød, at man allerede var klar til at nå de målsætninger, der bliver foreslået indført her, og som er regeringens.
Det har vi ikke sagt på noget tidspunkt.
Vi har tværtimod sagt, at vi ikke bare kan stemme for det nu, fordi der hører nogle diskussioner med.
Signe Munk (SF), 2024-12-03:
Det er jeg simpelt hen ikke enig med hr. Jesper Petersen i.
Altså, hvis man kigger på de reduktioner, der skal til bare for at nå i mål med klimaneutralitet i 2045, så leverer de aftaler, der er lagt fast, ikke reduktioner nok endnu.
De leverer heller ikke reduktioner nok til det mindste klimamål for 2035, som Klimarådet har præsenteret.
Så det er jo ikke en diskussion om, om virkemidlerne ikke er ved at være etableret i dansk klimapolitik, for det er de sådan set – med gennembruddet for en CO 2 -afgift og med, at vi har reguleret på bilafgifter – men der er jo ikke blevet lavet politiske tiltag fra regeringens side, som anviser reduktioner, der er i nærheden af at kunne give et klimaneutralt samfund i 2045, og der er heller ikke truffet videre beslutninger.
Jesper Petersen (S), 2024-12-03:
Tak for det.
Nogle gange synes jeg lidt, at man skal finde ud af, hvad det er, man vil kritisere regeringen for – om det er, at noget går for langsomt eller for hurtigt, eller om man tænker for meget på kort sigt, eller om det skal gå stærkere på kort sigt, eller hvad.
Som en konkret bemærkning til det, fru Signe Munk sagde nu, vil jeg bare påpege, at når vi taler om landbrug og omstilling af det; at når vi taler om ccs, en strategi for det og den lovgivning, vi også er ved at gennemføre i Folketinget om det og om at give bedre vilkår for det, så er det vel nogle af de ting, hvor man må sige, at det lange lys er gevaldigt på, altså hvor der fra landbrugets side sker noget inden 2030, men hvor der især kommer til at ske noget derefter.
Det er vel eksempler på, at vi faktisk både gør noget, som sker rimelig hurtigt, og hvor vi ser ud til at nå vores mål for både 2025 og 2030, men også noget, hvor der er lagt nogle spor til yderligere reduktioner efter 2030.
Signe Munk (SF), 2024-12-03:
Det gode ved lovforslaget fra Enhedslisten her er, at vi får en lejlighed til at diskutere noget så væsentligt som klimaneutralitet.
Og det er sådan set ret væsentligt, for man jo på mange måder kan sige, at de skridt, vi tager med klimalovens delmål, er de trin, der er på vejen hen til klimaneutralitet.
Vi skal nå derhen, hvor det – for de ikke sådan indførte teknologinørder – helt banalt er sådan, at vi skal suge lige så meget CO 2 op, som vi udleder.
Det kan jo være i forhold til træer, CO 2 -fangst og -lagring osv., men det korte af det lange er bare, at i slutningen af året skal regnskabet stemme, det skal gå i nul.
Det er vigtigt for klimaet, og det er sådan set også meget vigtigt for Danmarks rolle i den grønne omstilling ude i verden at vise, at et moderne, velstående, lykkeligt land også kan sørge for at passe på klimaet.
Derfor er det at få klimaneutralitet gennemført relativt hurtigt i Danmark jo vigtigt i forhold til den globale grønne omstilling, der vist ikke er ét menneske herinde som kan være i tvivl om går for langsomt set i lyset af de voldsomme klimaforandringer, vi allerede bliver ramt af i Europa, i udviklingslandene og i det hele taget overalt i verden.
Jeg vil sige, at SF's udgangspunkt er, at der skal være klimaneutralitet i 2040.
Derfor kvier jeg mig også en lille smule ved regeringens position, for jeg er ikke enig i, at den er ambitiøs nok.
Derfor er det også vigtigt for SF, at vi får en diskussion af, hvornår klimaneutralitetsmålet skal ligge.
Hvordan kommer vi derhen?
Det er rigtigt, men jeg synes sådan set, at det er en opgave, der lige så meget påhviler regeringen selv.
For hvis der er en anden væsentlig pointe, som skal komme ud af den her debat, så er det jo, at regeringen ikke har gjort noget som helst for at synliggøre, at regeringens politik ville kunne føre til klimaneutralitet i 2045.
Det lange lys er ikke på i klimapolitikken hos regeringen, det er nærmere det korte lys.
Jeg forstår sådan set godt Enhedslistens irritation over nølen, men jeg vil også bare sige, at jeg nok er af den lidt kedelige skole, at når vi har aftalt, at noget skal tages i en forligskreds og det er det, vi er blevet enige om, da vi lavede en aftale, så er det det, der er aftalen.
Derfor er det altså også sådan, at SF ikke kan bakke det her forslag op, som det ligger, men vi hilser i overordentlig grad diskussionen velkommen og også den meget vigtige pointe, at vi skal til både at se frem imod klimaneutralitet og selvfølgelig det næstkommende klimamål, der skal lægges fast i 2035, og det skal være et ambitiøst mål.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-03:
Som nævnt af de to foregående ordførere, handler lovforslaget om, at Enhedslisten vil have, at man skal skrive regeringens klimamålsætninger ind i lovgivningen.
Jeg tror, at de fleste er bekendt med, at vi har en 70-procentsmålsætning i 2030, hvor så regeringen selv har et mål om, at man i 2040 skal være klimaneutral og i 2050 have et mål om en 110-procentsreduktion.
Jeg kan afsløre, måske ikke så overraskende, at vi i Danmarksdemokraterne stemmer imod det her forslag.
Vi synes, at det er lidt ærgerligt, at man ved allerede nu at sætte sig et mål langt ude i fremtiden skriver al fleksibilitet og alle prioriteter og handlemuligheder ud af lovgivningen.
Det er jo nemt bare at sætte et mål uden egentlig at have nogen virkemidler med.
Det er jo sådan set frit for alle partier at sige 120, 130 – eller hvorfor ikke 150 pct.? – hvis det bare er at tænke på et tal.
Så er det jo lidt ligegyldigt.
Så vi synes, at det er ufornuftigt og en ikke særlig pragmatisk måde at anskue den grønne omstilling på.
Noget, jeg bemærkede konkret i lovforslaget fra Enhedslisten, er, at man skriver, at verdens nuværende klimapolitik på ingen måde har sikret overholdelse af Parisaftalens målsætninger, og at det derfor er nødvendigt, at Danmark som et rigt land med historisk høje udledninger pr. indbygger tager et større medansvar for hurtigere at opnå klimaneutralitet og derefter bidrage til globalt optag af kulstof.
Det er altså underforstået, at fordi resten af verden er langsommere end Danmark, må vi bare gøre mere.
Men giver det så god mening?
Der kunne man jo godt synes, at fordi de andre er langsomme, skal vi bare gøre endnu mere, og løser det så noget?
Selv hvis vi forestillede os, at der ikke boede nogen mennesker i Danmark overhovedet, og at der derfor ingen udledninger var, så ville vi have en reduktion på verdensplan på 0,068 pct. af udledningerne.
Så løsningen er jo ikke, at vi i Danmark gør mere; løsningen er, at vi får resten af verden med.
Det er sådan set det, der også står i klimaloven, nemlig at målsætningen jo ikke er, at vi bare skal sætte vores egne konkurrenceevne ned, nedlægge arbejdspladser, som man gør med CO 2 -afgiften på landbruget.
Nej, målet må jo være, at vi viser en vej for, hvordan resten af verden kan komme med.
Når man så ikke kan få resten af verden med, skal vi så bare gøre endnu mere, men så viser vi jo ikke vejen til det, og så gør vi nok bare det, der bliver en ret dårlig aftale for os selv, hvis det ligesom med en CO 2 -afgift på landbruget kommer til at koste arbejdspladser og betyde dyrere priser osv.
Så vi synes ikke, at det på nuværende tidspunkt er klogt med noget, der siger, hvad målet skal være præcist i 2045 eller 2050.
Det kunne måske godt være, at det bliver i 2046 eller i 2047.
Så i Danmarksdemokraterne kan vi ikke støtte det her lovforslag.
Lars Aagaard (M), 2024-12-03:
Det er sådan, at regeringen har flertal.
Så man kan jo være tryg ved, at regeringens politik agter regeringen at gennemføre.
Men jeg er også sådan indrettet, at jeg har stor respekt for forligstraditionen.
Og det er sådan, at i klimaloven er det langsigtede mål om klimaneutralitet i 2050 forligsbelagt.
Ergo mener jeg, det er den rigtige metode at drøfte det med forligskredsen først, og den rigtige timing af det er, at når vi i forvejen skal ind at åbne et lovkompleks, så drøfter vi de ting i en sammenhæng med forligskredsen.
Det synes jeg er den rigtige tilgang.
Tak for det.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-03:
Så vidt jeg forstår de forestående forhandlinger om klimaloven, handler de først og fremmest om, at vi skal fastsætte et ambitiøst 2035-mål.
Ved at stemme ja til vores forslag om, at regeringen implementerer sin egen politik i dag, ville det så ikke give mere plads til, at vi faktisk kunne fokusere på at få fastsat et ambitiøst 2035-mål på baggrund af bl.a. de anbefalinger, vi lige har fået fra Klimarådet?
Magnus Heunicke (S), 2024-12-03:
Jo, jeg skal prøve.
Jeg anbefaler ikke, at vi skal opdele det her lovforslag.
I forhold til de to store elementer, scrubbervandselementet og klapningselementet, er det jo et næsten enigt Folketing, der har lavet politiske aftaler, og spørgerens parti er jo også med i de politiske aftaler.
Når vi i havplanen er enedes om et forbud mod klapning ved en vanddybde på under 6 m, handler det bl.a. om – det var der flere ordførere der meget præcist var inde på – ålegræs og det, jeg også selv nævnte i min tale, nemlig det fugleliv og fiskeliv, der er på de lavere vanddybder.
Det er helt afgørende, og det risikerer at blive generet og delvis ødelagt af klapning.
Derfor er det godt at få det rykket væk og længere ud.
Og så har vi aftalt med hinanden, at vi skal finde en model for, hvordan vi løser Limfjordsproblematikken.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-03:
Tak for det.
Og tak til ministeren.
Jeg tror, den tekniske gennemgang bliver rigtig god.
Nu mangler vi bare, at ministeren også går med til at opdele lovforslaget, sådan at vi kan diskutere tingene hver for sig.
For hvis man hører på noget af debatten herinde, får man jo den følelse, at det, der bliver opsuget i havneindløb i lystbådehavne, er giftslam, og så er forklaringen, at bare det kommer ud, hvor vanddybden er over 6 m, er det fint.
Vil ministeren ikke bare lige fortælle mig, om det nu er ren gift, der er i havnene, eller om det er en fortælling, man måske kan tage med et gran salt?
Så hørte jeg ministeren sige, at vi finder en løsning.
Der er 1.000 km kystlinje i Limfjorden, og der kan jeg som sagt forstå på ministeren, at vi finder en løsning.
For det, jeg er bekymret for, er, at man putter blår i øjnene på folk, når man siger, at klapning er det store problem, for i forhold til overløb og spildevand kan vi jo f.eks. i Nibe se, at efter at rensningsanlægget forsvandt, er der kommet masser af liv tilbage, men de foretager stadig væk klapning.
Så vil ministeren ikke bare lige gøre mig klog på det?
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-03:
Tak, formand.
Alternativet støtter det her firkløver af gode forslag fra miljøministeren.
Det første handler om bemyndigelse til ministeren til at fastsætte regler om forbud mod udledning af vand fra røggasrensesystemer, og jeg synes, det egentlig er så vældig, vældig godt beskrevet af Radikale, hvorfor det er på tide.
Så det støtter vi.
Det andet er forbud mod dumpning af optaget havbundsmateriale i vanddybder under 6 m og i nærmere afgrænsede områder.
Det synes vi måske er det allervigtigste – eller i hvert fald blandt det vigtigste.
Vi har jo haft nogle kæmpe problemer med klapning af sedimenter, forurenede sedimenter, fra Lynetteholm i Køge Bugt, og det var faktisk meningen, at den forurenede havneslam fra udvidelsen af Aarhus havn skulle dumpes ud for Fløjstrup, et meget, meget smukt kystområde ved Norsminde osv. osv.
Men at man her sørger for, at det skal ud over 6 m, er en rigtig god idé.
Der er desværre ikke særlig meget ålegræs tilbage under 6 m, hvis der stort set er noget.
Så derfor siger vi: Jo dybere, jo længere fra kysten og jo mere nøjsomt, man finder de områder, hvor man desværre stadig væk dumper, jo bedre.
Det tredje er regulering af udledninger til havet fra offshore CO 2 -lagringsplatforme, og det gøres ved at udvide den eksterne beredskabsplan på havet til at gælde alle platforme, herunder også CO 2 -lagringsplatforme.
Det synes vi også er fornuftigt.
Sluttelig indeholder lovforslaget regulering af marin geoengineering.
Marin geoengineering er ikke omfattet af nugældende lovgivning og kan ikke reguleres i medfør af nugældende lovgivning.
Med det her forslag foreslås det således, at der indsættes en bestemmelse, hvorefter miljøministeren bemyndiges til at fastsætte regler om marin geoengineering, og det støtter vi også, formand.
Så vi støtter det hele.
Mette Thiesen (DF), 2024-12-03:
Tusind tak.
Jeg tror, vi alle sammen har en eller anden barndomserindring om at bade i vandet, om at få hovedet ned under vandet og smage saltet, om at ligge i det måske kolde sand – for mit vedkommende var det altid om eftermiddagen og om aftenen, mine forældre tog på stranden, så vi i hvert fald undgik nogle af solens stråler.
Men jeg tror, vi alle sammen har de her erindringer, og det er jo også noget af det, som vi rigtig gerne vil give videre til vores egne børn: at man kan opleve de danske kyster og de danske strande, at kunne bade, at kunne ligge på stranden, at kunne nyde den helt særlige del af vores kulturarv, som havmiljøet jo er.
Man kan tage ud at fiske; det var jeg selv med min far, og han minder mig stadig om, at jeg af en eller anden grund var ualmindelig god til at rense sild, og det er sådan en ting, der har stået meget levende for ham.
Det er derfor, det er så ekstremt vigtigt, at vi passer på vores havmiljø, for det er en del af vores kulturarv.
Det er noget af det, vi skal kunne give videre til de kommende generationer.
Derfor synes jeg også, det er nogle rigtig vigtige tiltag, som er i det her lovforslag.
Jeg skal lige minde om, at der har sneget sig en lille fejl ind, for Dansk Folkeparti er faktisk med i havplanen, så det er lige blevet glemt.
Vi har også nogle spørgsmål til det her lovforslag, og jeg synes, at det, SF's ordfører sagde, lyder rigtig fornuftigt: Lad os få en teknisk gennemgang, hvor vi kan stille de her spørgsmål, som er dukket op.
For det er et komplekst lovforslag.
Men som udgangspunkt tror jeg sådan set at vi alle sammen er enige om, at for at sikre vores havmiljø er vi også nødt til at stoppe farlige udledninger.
Jeg var selv forbi Cheminova i sommerferien, og det sjove ved det var, at det nærmest var, som om skyerne trak sammen; det var dårligt vejr den dag, selv om det var midt i sommerferien.
Det ledte tanken hen på, at vi i mange, mange år har udledt alt, alt for meget i vores havmiljø, der gør, at det faktisk er så ekstremt presset.
Og det er både fra virksomheder, fra kommuner og fra alle mulige forskellige steder, at man har udledt for meget.
Det gør altså, at noget at den vigtigste kulturarv, vi faktisk har i Danmark, nemlig vores havmiljø, er ved at gå til.
Det skal vi tage meget alvorligt, og det er jeg også rigtig glad for at vi alle sammen faktisk gør herinde i Folketinget.
Jeg vil glæde mig til den tekniske gennemgang, og jeg vil også glæde mig til at få afklaret nogle af de ting, som jeg har spørgsmål til.
Jeg synes også, der kom en rigtig god pointe fra hr. Kim Edberg Andersen fra Danmarksdemokraterne i forhold til det her med sejlrender osv., som der også blev nævnt tidligere.
Det er vigtigt.