runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Bjerre (V), 2019-12-05:
Det er jo to forskellige afgifter.
Det ene handler om afgifter i forhold til den grønne omstilling – det er i hvert fald det, der står er formålet, men det er det reelt ikke, for det bidrager ikke til den grønne omstilling.
Det gør faktisk det modsatte, fordi man skævvrider det og gør det mindre fordelagtigt at bruge genanvendte materialer.
Det er derfor, jeg siger, at det er afgifter for afgifternes skyld, og det er vi i Venstre imod.
Det andet er tobaksafgifterne, og det er jo så noget helt andet – det handler overhovedet ikke om den grønne omstilling, det handler om sundhed.
Her gik Venstre til valg på, at vi syntes, en pakke cigaretter skulle koste 60 kr., og med forslaget her lægges der op til at hæve afgifterne på cigaretter, og derfor støtter vi selvfølgelig det forslag.
Jeg undrer mig lidt over den grønne effekt af det her lovforslag.
Hvad er effekten rent bæredygtighedsmæssigt af, at man vedtager de her afgiftsstigninger?
Altså, hvor meget vil forbruget falde på engangsservice, hvor meget vil forbruget falde på bæreposer, på grund af at man fordobler afgiften?
Og nu kan jeg så forstå, at man vil tredoble afgiften.
Hvad er effekten af det?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Det giver kun mening, fordi man har brug for nogle penge i kassen.
Men det, vi blev enige om den anden dag, var vel, at i stedet for at lægge afgifter på sådan nogle arbitrære ting burde man bare forhøje de skatter, der giver mening.
Det ville vi være imod
, men det er bedre end det, man gør her.
Hvorfor medvirker Det Radikale Venstre til det her?
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-05:
Som jeg også har nævnt før, medgiver vi fuldstændig, at det her forslag jo primært er med til at finansiere andre grønne tiltag, og derfor er vores fokus i høj grad på det provenu, som afgifterne her afstedkommer.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Men bliver det så faktisk ikke lidt mere absurd, når man kigger på, at EU har lavet sådan et engangsplastikdirektiv, altså om engangsservice, som træder i kraft i 2021, hvor plastikbestik bliver ulovligt.
Efterfølgende er der så en afgift på det bionedbrydelige, som nu bliver tre gange så stor, og som faktisk reelt ikke er til stor skade for naturen; så er det så det, man beskatter, og det, som faktisk var målet med det, er blevet ulovligt.
Så medgiver ordføreren ikke, at i 2021 er der i princippet ikke rigtig det store behov for den her afgift, fordi der faktisk bliver reguleret på andre måder?
Det gør det vel endnu mere tosset, at man tredobler nu, for om kort tid er der faktisk slet ikke noget behov for det.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-05:
Det vil jeg give ordføreren fuldstændig ret i; ordføreren er mester i absurde afgiftseksempler.
Jeg vil da fuldstændig medgive, at det sagtens kan være, at det i det her udvalgsarbejde faktisk godt kunne give mening at kigge lidt på de her affilierede typer af service, som vi måske også godt kunne pålægge afgifter.
Altså, sugerør er noget af det mest giftige overhovedet at efterlade i naturen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Med det her lovforslag vil en pølsebakke få tredoblet afgiften.
Men giver det mening for ordføreren, at hvis pølsebakken kommer over 33 cm, er det et fad i stedet for, og så er der ingen afgift på?
Jeg lagde bare mærke til i går, at ordføreren sagde, at man også skulle sørge for, at der var simplere lovgivning, og så er man så med i en aftale, der giver det her.
Altså, hvis man har noget burgerindpakning, er det uden afgift.
Og som jeg nævnte, er pinden i maden og sugerøret uden afgift – men drinkspinden er noget griseri, og den skal have en tredobling.
En drinkspind, altså en pind til at røre rundt i en drink, skal have en tredobling af afgiften.
Men sugerøret, som skal ned i den samme drink, og som er lavet af plast, er så uden afgift.
Synes ordføreren ikke selv, at det måske er lidt noget sjusk at lave en lovgivning med sådan nogle spøjse regler?
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Men jeg har selv været skatteordfører i en del år, og det her er ikke en ny problemstilling – altså, det her har været kendt i rigtig mange år.
Vi har haft folk, der har henvendt sig til forskellige skatteordførere, bl.a. Roskilde Festival, som gerne ville bruge bionedbrydelige materialer, altså krus, som godt kan ligge i naturen og så forgå af sig selv – de samler selvfølgelig dem op, de kan.
Det her er altså ikke en ny problemstilling, så det er måske lidt nemt at sige, at vi så kigger på det i udvalgsbehandlingen, når det er en problemstilling, der har været kendt i flere år.
Det skulle man måske tage højde for, før man kom med det her lovforslag.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-05:
Altså, nu er jeg jo ny i det her game, men jeg tænker, at der er ting, der skal viderebehandles.
Så når det her bliver sendt i udvalg, er det jo også, fordi det skal viderebehandles.
Og med finansloven er det jo ikke bare sådan færdigt; den er jo også en optakt til, at der er noget, der skal arbejdes videre med.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Så havde man undtaget det på en eller anden måde – altså lavet en ordning.
Det kunne man jo have gjort først.
Man kan jo ikke lave en afgift, der rammer helt skævt, i forhold til at man gerne vil have et miljøvenligt produkt og noget, der kan genbruges, og så sige, at man måske kigger på det senere og finder en løsning.
Det skal man da starte med at gøre.
Så jeg vil da opfordre til, at man får trukket det her lovforslag og finder en ordning på de problemstillinger, og så kan man genfremsætte det, hvis man vil det.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-05:
Nu støtter ordføreren jo så ikke forslaget, men jeg tænker, at der er en passus i finansloven omkring engangsservice, som vi skal diskutere, altså hvordan bionedbrydeligt service skal behandles i forhold til plastservice.
Så dér er der jo netop en mulighed for at gå ind og se på, hvordan vi kan kompensere for det uheldige i, at bionedbrydeligt engangsservice bliver dobbelt ramt, netop fordi det er tungere end plast.
Marie Bjerre (V), 2019-12-05:
Jo, jeg anerkender, at en prisregulering her kan have en effekt, men det har vi jo allerede behandlet her i Folketingssalen.
Og det er vi i Venstre for, fordi vi mener, det har en effekt i forhold til den grønne omstilling.
Det her lovforslag kan vi i hvert fald ikke se har nogen effekt i forhold til den grønne omstilling, altså at det også skulle være med til at sænke forbruget, og det står der heller ikke noget om i bemærkningerne.
I forhold til engangsservicedelen ser der heller ikke ud til at være et faldende forbrug, og dér er det jo helt kritisabelt, fordi man har en flad afgift, der er ens, uanset hvad for noget materiale engangsservicet er lavet af – uanset om det er lavet af ren, jomfruelig plastik eller af genanvendt plastik.
Så herved omstiller man jo slet ikke til mere bæredygtigt engangsservice, som vi gerne vil have.
Så det er faktisk det modsatte af at være grønt.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-05:
Først vil jeg lige sige omkring cigaretafgiften, at det er sådan nu på finansloven, at prisen heldigvis kommer op på 60 kr., og det er jo dejligt.
I forhold til plastposer og engangsservice
: Anerkender fru Marie Bjerre ikke, at det, at der kommer forhøjede priser på det, er med til at skabe opmærksomhed om problemet ved at bruge så mange engangsprodukter, uanset om det er service eller plastposer, og at det dermed kan være kulturændrende, så det også kan smitte af på andre emballageprodukter?
Marie Bjerre (V), 2019-12-05:
Jeg anerkender, at der også er gode ting i regeringens finanslov, men der er også ting, som vi ikke støtter, og i hvert fald vil vi ikke gøre det dyrere at være dansker.
Vi synes, den er helt gal med finansieringen, og det viser sig jo helt tydeligt med det her forslag – altså, man hæver bare nogle afgifter for at få mere til offentlig velfærd.
Vi vil gerne være med til at hæve afgifterne i forhold til den grønne omstilling, men det skal være neutralt, fordi det ikke må være dyrere at være dansker.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Nu bliver der sagt afgifter fra afgifternes skyld, og samtidig ville Venstre altså sætte afgiften på cigaretter endnu højere op.
Jeg har efterhånden forstået, at for Venstre er det et mantra at sige, at det bliver dyrere at være dansker.
Men når nu ordføreren er kritisk i forhold til de øvrige afgiftsforhøjelser, som jo klart skal gå til velfærdsløft, kan ordføreren så fortælle mig, hvilke af de her velfærdsløft Venstre vil rulle tilbage, såfremt de skulle få magt, som de har agt?
Er det f.eks. investeringer i en bedre folkeskole?
Er det i forhold til den demografiske udvikling, altså det, at vi skal have penge til ældre og børn?
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Jeg ville egentlig have spurgt om det samme, men det er fair nok, at man ikke lige kan svare på det nu.
Så jeg vil egentlig prøve at spørge om noget andet.
For ordføreren nævner, at nedsættelsen af strømsatsen, hvis man køber den via en erhvervsvirksomhed, svarer til en skattelettelse på 2.700 kr. Vil ordføreren ikke bare bekræfte, at langt størstedelen af dem, der har elbiler i dag – det er jo typisk Teslaejere – er folk, der ligger i de øverste indkomstdeciler, altså dem, der har flest penge i forvejen?
Grunden til, at jeg spørger om det her, er jo, at man i forbindelse med det foregående forslag kunne forstå, at det var de fordelingsmæssige konsekvenser, der var helt afgørende i de her finansieringsforslag, og de ting, man brugte penge på.
Er det ikke rigtigt, at det med sådan et tiltag som det her hovedsagelig er dem med de fleste penge og dem, som kører elbiler, der får de 2.700 kr. mere i lommen?
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Det lyder som et plausibelt spørgsmål, som jeg sådan set gerne vil være med til at udfolde i det videre arbejde i udvalget.
Det vil jeg gerne tage med mig.
Tak til ordføreren.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Vi støtter også det her lovforslag.
Vi synes, det er fornuftigt, men vi ville egentlig gerne have, at det var bredere end det her.
Hvorfor skal man have et abonnement hos Clever eller E.on eller nogle af de andre udbydere af el for at få den her rabat på sin elektricitet til elbilen?
Hvorfor kan man ikke få den rabat, hvis man lader fra sit eget stik hjemme i carporten, uden at skulle belemre sig med et abonnement hos nogle af de her professionelle udbydere?
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, skal ses som en del af finansloven for 2020, hvor regeringen, Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet er blevet enige om at forlænge særordningen for lavere elafgift til opladning af eldrevne køretøjer, en finanslov, hvor vi sætter kernevelfærd og grøn omstilling først.
Konkret forlænges ordningen med lav elafgift til opladning i 2 år til og med 2021, og forlængelsen skal ses i sammenhæng med at Kommissionen for grøn omstilling af personbiler i 2020 forventes at komme med anbefalinger til indretningen af bilbeskatningen på længere sigt.
Efter gældende regler udløber ordningen med lav elafgift til erhvervsmæssig opladning af elbiler m.m. ved udgangen af 2019, hvorefter den almindelige elafgift vil gælde for al opladning.
For en elbil, som kører 13.000 km årligt svarende til den gennemsnitlige årskørsel for en benzinbil, vil forslaget her medføre en afgiftslempelse i 2020 på ca. 2.750 kr. inklusive moms, hvormed afgiftsbetalingen vil udgøre ca. 12-13 kr. årligt.
Til sammenligning betales der for en gennemsnitlig nyregistreret benzinbil godt 5.750 kr. i benzinafgift inklusive moms, og forslaget vil således mindske totalomkostningerne ved at eje et eldrevet køretøj og dermed fremme salget af el- og pluginhybridbiler.
Med lovforslaget ønsker vi at fremme den grønne omstilling og tilskyndelsen for borgerne til at vælge elbiler ved at mindske totalomkostningerne ved at anvende en elbil.
Morten Bødskov (S), 2019-12-05:
Det svarer vi gerne på i Skatteudvalget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Det har I vel fundet ud af i forhandlingerne.
Jeg ved, at der især er nogle af partierne, der siger, at de går rigtig meget op i, at man i alle dele af lovapparatet skal regne konsekvenserne for klimaet ud, og her har vi jo at gøre med noget, der tydeligvis har store konsekvenser for klimaet.
Vi kan høre, at der opfordres til, at folk har to telefoner i stedet for en.
Så jeg går ud fra, at det er udregnet, og vil egentlig bare have tallet.
Morten Bødskov (S), 2019-12-05:
Det kan vi sagtens svare på eller forsøge at svare på i Skatteudvalget, helt sikkert.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Hvad er klimaregnskabet på det her tiltag, som skal få flere til at gå rundt med to telefoner?
Morten Bødskov (S), 2019-12-05:
Altså, der er beskatning.
Men der er også et omkostningstillæg.
Det er vi enige om.
Og det må man tage en diskussion af.
Jeg synes, det er helt fint, at man tager den diskussion, og jeg forstår også, at den pågår.
Hvad der så kommer ud af den, er jo op til Folketinget.
Jeg synes, det er helt fair, at man tager den diskussion.
Men det er bare ikke rigtigt at sige, at folketingsmedlemmer ikke beskattes.
De beskattes på lige vilkår med andre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Det er rigtigt, at det figurerer på folketingsmedlemmernes lønseddel, at man beskattes af fri telefon.
Hvorfor skal man så have et skattefrit tillæg, der skal dække udgifter til en telefon, som man jo i forvejen får stillet til rådighed af arbejdsgiveren, som er Folketinget?
Jeg tænker jo bare, at hvis det er så vigtigt og helt rimeligt, at folk bliver beskattet af fri telefon, så kunne man måske også have skrevet en hensigtserklæring i finansloven om, at man ville prøve at tage en drøftelse med Folketingets partier om at ændre det, sådan at Folketinget var underlagt de samme regler som befolkningen.
Altså, jeg tror, der er mange, der sidder og undrer sig lidt over, hvorfor det er så vigtigt for Socialdemokratiet, at man får beskattet fri telefon for ganske almindelige danskere, hvorimod der for os i Folketinget ikke skal være beskatning.
Morten Bødskov (S), 2019-12-05:
Jeg synes, det er helt fair, at man kan tage en diskussion af vederlag og ordninger, af ministres og folketingsmedlemmers aflønningsforhold osv.
Men det er jo ikke rigtigt, at folketingsmedlemmer ikke beskattes.
Det gør vi.
Der er så et omkostningstillæg.
Det er rigtigt.
Men det er jo ikke rigtigt, at vi ikke beskattes af den fri telefon.
Det kan man jo se på sin vederlags- eller lønseddel, som man får fra Moderniseringsstyrelsen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Ministeren nævner i sin tale, at han er stolt af og glad for finansloven, som jo indeholder det her punkt om, at man fremadrettet også skal beskattes af den private brug af fri telefon.
Og det er jo fair nok, at man er glad for det.
Jeg vil egentlig bare spørge skatteministeren, om han også er stolt af og glad for, at dem, der sidder i Folketinget, så slipper for at blive pålagt den her beskatning?
Altså, brug af telefonen er skattefrit for os, der sidder herinde, fordi det er et arbejdsredskab, men for alle andre gælder noget andet.
Synes ministeren, det er rimeligt, at de skal beskattes af den private brug af fri telefon?
Altså, synes man ikke som minister, at vi måske burde lave lovgivning, som også gælder for lovgivningsmagten selv?
Morten Bødskov (S), 2019-12-05:
Det vil vi ikke være med til, og det vil vi ikke, fordi vi vil prioritere anderledes.
Vi vil prioritere den grønne omstilling; vi vil prioritere indsatsen for de psykisk syge og psykisk sårbare.
Vi vil løfte indsatsen på vores sygehuse og i den kommunale velfærd.
Det kniber lidt med at finde ud af, hvor pengene skal komme fra.
Her har vi sagt, at vi fastholder en beskatning.
Vi sætter ikke nogen skat op; vi fastholder en beskatning.
Og så bruger vi pengene på at styrke vores grundlæggende velfærd.
Det synes vi er en fin og en ordentlig prioritering, som er med til at gøre vores samfund stærkere.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Det her er et lovforslag, som er med til at underbygge den røde tråd i vores finanslov, netop at vi løfter kernevelfærden, og at der er social balance.
Vi finder finansieringen til de nødvendige tiltag, også i forhold til sundhed og også i forhold til vores ældre medborgere – og også i forhold til den demografiske udvikling, hvor vi heldigvis bliver flere børn og flere ældre.
Og kommunerne skal have en økonomi, sådan at man kan styrke kernevelfærden.
Det er den røde tråd.
Som jeg har fortalt tidligere i dag, besøgte jeg forleden Varde Kommune.
I sådan en kommune som Varde Kommune får man 20-30 mio. kr. mere årligt til kernevelfærd.
Jo, men med lovforslaget her ønsker vi at fremme den grønne omstilling og tilskyndelsen for borgerne til at vælge elbiler, og det gør vi så ved at mindske totalomkostningerne ved at anvende elbiler.
Vi synes, det er rigtigt fornuftigt, at vi fortsætter ordningen med lav elafgift til opladning i 2 år til og med 2021, og derefter ser vi så på, hvad Eldrupkommissionen vil komme med af anbefalinger på området.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Jeg har også læst lovforslaget, og jeg er jo enig i, at det kan være et godt tiltag, men det er bare for at trykprøve politikken hos Socialdemokraterne, som siger, at de går meget op i den her balance, at man ikke skal give skattelettelser til dem, der har mange penge, og at dem, der skal betale, skal være dem, der har mange penge.
Her er der så en skattelettelse på 2.700 kr., som hovedsagelig kommer dem til gode, der har rigtig mange penge, og som har råd til at købe en Tesla.
For det er jo hovedsagelig Teslaer, der kører rundt derude som elbiler.
Så kan den socialdemokratiske ordfører ikke bare bekræfte, at det her er en skattelettelse på 2.700 kr., som hovedsagelig går til dem, som i forvejen har mest?
Det vidste man jo så godt dengang.
Så vil ordføreren ikke bare bekræfte, at det var en gang vælgerbluff?
Man vidste jo udmærket godt, at det at lave to differentierede afgifter ville være rimelig svært.
Men det, man omvendt kunne have gjort, var jo så, at man kunne have kompenseret pensionisterne for det.
Altså man kunne have hævet den grønne check eller have gjort noget andet.
Hvorfor har man ikke gjort det i det her lovforslag eller i finansloven?
For det er jo ret ulighedsskabende, fordi det typisk er dem, der har de laveste indkomster og faktisk også de laveste uddannelser, der ryger mest.
Og det er jo dem, der kommer til at betale de højere cigaretpriser.
Så hvorfor har man ikke sørget for at kompensere dem, bl.a. ved en mulighed, der kunne være den grønne check?
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Det er fuldstændig korrekt, at det forslag var fremme i valgkampen, og det har vist sig ikke at kunne gennemføres.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Tak for det.
Under valgkampen var der jo en del diskussion omkring hævelse af cigaretpriser, hvor fru Mette Frederiksen, altså den nuværende statsminister fra ordførerens parti, var ude at sige, at hun gerne ville have, at der kom højere priser på cigaretter for unge mennesker, men at man skulle have en differentieret pris, så ældre mennesker ikke blev ramt af det – underforstået, at man godt vidste, at det her ville ramme socialt skævt.
Og nu var det jo en socialdemokratisk regering, der fremsatte det her lovforslag, inden der kom en finanslovsaftale – altså, det var jo ikke sådan, at der var påvirkning fra andre partier.
Så jeg vil bare spørge: Hvor blev den af, altså den her tilgodeseelse af, at ældre mennesker ikke blev ramt af det her, som man ville sørge for?
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Tak for ordet.
Regeringen, Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og Alternativet har med finansloven for 2020 sikret et markant løft af vores fælles velfærd og den grønne omstilling næste år.
Det er vi stolte af i Socialdemokratiet.
Det her gør vi med åbent sind, med løftet pande.
Lovforslaget her i dag skal ses i relation til finansloven, idet man her øger en række afgifter for dels at finansiere de gode deltag i finansloven for 2030, dels at tage skridt hen imod en reducering af produkter, som vi gerne vil have mindre mængder af i vores samfund, navnlig bæreposer, engangsservice og cigaretter.
Regeringen, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten og Alternativet er enige om, at mere plastik skal genanvendes, og at plastikforureningen skal nedbringes, da al for megen plastik havner i naturen.
Det vil samtidig styrke den grønne omstilling, og derfor indfører vi en tredobling af afgifterne på bæreposer og engangsservice – emballageafgiften.
Emballageafgiften er ikke reguleret siden 1998 og udgør i dag 22 kr. pr. kilogram for plastikposer og 10 kr. pr. kilogram for papirsposer m.v. samt 19,20 kr. eksklusive moms pr. kilogram for engangsservice.
Med en tredobling af afgiftssatserne skønnes prisen at stige med ca. 1 kr. pr. bærepose og med ca. 30 pct. på engangsservice.
Afgiftsforhøjelsen skønnes at nedbringe forbruget af bæreposer med ca. 40 pct., herunder en reduktion af mængden af plastikaffald på ca. 3.000 t i 2020.
Tilsvarende skønnes forbruget af engangsservice at falde med ca. 30 pct. svarende til 2.600 t årligt.
Tilsvarende ønsker partierne, at der skal være færre, som dør af rygning, og færre unge skal begynde at ryge.
Derfor er det nødvendigt at indføre tiltag, som kan begrænse rygningen.
Højere priser er ifølge forskningen det mest effektive tiltag til at begrænse rygning blandt børn og unge, og derfor er partierne enige om at forhøje afgifterne på cigaretter og tobak ad to omgange, svarende til at gennemsnitsprisen på en pakke cigaretter i april 2020 stiger til ca. 55 kr. og yderligere til ca. 60 kr. i januar 2022.
For at undgå et øget forbrug af andre tobaksprodukter forhøjes de øvrige tobaksafgifter på røgtobak, cigarillos m.v. og røgfri tobak tilsvarende.
Afgiftsforhøjelserne betyder, at prisen på cigaretter stiger med ca. 50 pct., hvilket skønnes at medføre et fald i forbruget på knap 20 pct., når der tages højde for, at forslaget medfører en stigning i grænsehandelen med de omfattede produkter.
Socialdemokratiet støtter naturligvis forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Vi støtter også lovforslaget, som lige så godt kunne have været udformet af os selv, bortset fra at det så ville have været et bredere og større lovforslag.
Men hvis vi skal have en grøn omstilling i Danmark, bliver vi nødt til at vænne os til tanken om, at vi ikke kan have verdens dyreste strøm for forbrugerne, fordi der er så meget skat, moms og afgifter på den.
Der er flere grunde til, at nordmændene så flittigt kører rundt i elbiler.
En anden er, at man kan køre forskellige steder med elbiler, som man ikke kan med almindelige biler.
Og en tredje grund er, at elektriciteten i Norge kun koster en fjerdedel for forbrugeren i forhold til i Danmark.
Når man gerne vil lade en elbil med et stort batteri op fra 0 pct. til 100 pct. i Danmark, koster det over 200 kr., men i Norge koster det kun 50 kr.
Det gør selvfølgelig en forskel i lysten til at købe elbiler.
Det her lovforslag forlænger afgiftsfritagelsen på den strøm, man lader, når man er kunde hos erhvervsmæssige udbydere af strøm til elbiler.
Det bør man så gøre.
Men det bør være det samme, hvis man lader derhjemme i sin egen carport med et stik, som man bare har fået en elektriker til at sætte op, og som ikke har involveret nogen professionel udbyder af el til elbiler.
Hvorfor skulle den strøm ikke være fritaget?
Jeg håber, at der er et eller andet fornuftigt svar på, at det er svært at holde styr på, om man bruger strømmen derhjemme til elbilen, eller om man bruger den til noget andet – hækkeklipperen, eller hvad man nu måtte bruge den til.
Men kunne man så ikke udtænke en måde, hvorpå folk kan sætte noget op på det stik, de bruger til elbilen, så det, de sætter op, måler, hvor meget strøm de bruger til elbilen, og at det kun bruges til elbilen?
Det er jo den vej, vi skal gå.
Vi kan ikke have en grøn omstilling af Danmark til forbrug af energi via strøm, der produceres af vores vindmøller, hvis vi fastholder, at vi skal have så høje afgifter på vores strøm.
Så lad os tage det her som et første skridt i retning af, at vi sænker og gerne helt fjerner de høje afgifter på strøm i Danmark.