runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-05-17:
Tak for det.
Det er jeg ret sikker på at ordføreren selv har oplevet.
Men det undrer mig, at ordføreren ikke selv er klar over, at der er steder og områder, hvor kommunerne faktisk i samlet flok har bedt om en afbureaukratisering på skoleområdet.
I selv samme kommune, ordføreren er fra, har eksempelvis rådmanden på det område, og det er så SF's Thomas Medom, stået i spidsen for det i forhold til at slippe for det testtyranni, der er pålagt også herinde fra Christiansborg.
Det er et af eksemplerne.
Kan ordføreren sige, og det kan være, jeg har misforstået det, og så må han korrekse mig, om ordføreren ikke er med på, at der faktisk også sker sådan nogle positive ting ude fra kommunernes side, hvor man faktisk gerne vil lette det åg af bureaukratisering og stramme regler, der er lagt ned over dem her fra Christiansborg, men hvor de simpelt hen ikke kan rykke på det, fordi vi står rigidt på det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Jo, og det er jo derfor, vi bare gerne vil rykke det et skridt længere end SF.
Vi tror faktisk, at de kan løse opgaven bedre end kommunalpolitikerne, også i Aarhus Kommune.
Så vi vil faktisk bare gerne rykke det et skridt længere ud.
Så vil jeg sige, at det altså ikke er alt, der kommer fra Aarhus Kommune, som har været godt.
F.eks. har man øget antallet af ledere på skolerne gevaldigt.
Er der kommet mere nær ledelse af det?
Førhen havde man skolelederen, skoleinspektøren, og de løste de her opgaver rigtig godt.
Nu har man de her ledelsesteam med fem-seks ledere, som har så travlt med at være ledelsesteam for sig selv, at de ikke har tid til at kigge ud på de mennesker, de rent faktisk skal lede på skolerne, og på børnene.
Så det er absolut ikke alt, der går i en bedre retning, fordi kommunerne får mere frihed.
Så vi vil sådan set bare følge den tankegang og så gå skridtet videre, så det er den enkelte skole, der må se, om de finder en værdi i det her testtyranni.
Nej, vi vil såmænd ikke nedlægge kommunerne, men ja, vi mener pengene skal sendes direkte ud til de enkelte institutioner.
På den måde sikrer vi, at der er den samme mulighed for det samme serviceniveau i Hørsholm, som der er i Herning, fordi de får de samme midler derud.
At der så er nogle kommuner, som vælger at bruge mere og så måske kræve noget mere op i skat hos borgerne, må så være op til kommunerne, og de må jo stå til ansvar over for de borgere.
Men når vi taler så meget om at sikre et ordentligt serviceniveau alle steder i landet, er den bedste og mest simple måde at sige: Pengene følger borgeren, og det er det samme beløb, der følger med overalt.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-17:
Jamen jeg går ikke ud fra, at hr. Karsten Hønge ville have den post, hvis ikke der havde været nogen penge forbundet med det.
Så lad os gå ud fra, at hr. Karsten Hønge, dengang han var fagforeningsmand og fik løn for det, gik på arbejde, også fordi han fik løn, og dermed ligner hr. Karsten Hønge rigtig mange andre røde politikere her i Folketinget.
Man har simpelt hen tjent sine penge og man tjener fortsat penge på det at støtte fagbevægelsen og være en del af fagbevægelsen, for man får jo også opbakning i valgkampen fra folk i fagbevægelsen, og så fremhæver man dem.
Altså, SF er jo sådan en postkasse, som fagbevægelsen kan putte sine beslutningsforslag i, og så bliver de fremsat herinde i Folketingssalen.
Og tillykke, hr. Karsten Hønge.
Hr. Karsten Hønge kunne også have været et godt postbud.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
For der er jo en lang række EU-lande, som ikke har det her rigide feriepengesystem, og de er ikke i konflikt med EU-retten.
Så til forestillingen om, at det, hvis man fjerner det og deler det ud på 12 måneder og giver det til borgerne i stedet for, lige pludselig skulle gøre, at man vil komme i konflikt med EU-retten, vil jeg sige, at så tror jeg nok, at Tyskland ville have haft et problem for lang tid siden.
Så jeg glæder mig til at debattere det.
Og så håber jeg på, at Venstre kan se, at de bekymringer, man har, reelt set ikke behøver at være der, og så kunne det potentielt set være et fælles borgerligt projekt, vi kunne gå til valg på næste gang.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-17:
Jamen det, der er det fantastiske ved fagbevægelsen, er, at det er Danmarks største folkelige demokratiske bevægelse, der involverer i tusindvis af aktive derude.
Siden jeg var en glad tømrerlærling, der gik i korte bukser og var aktiv i Lærlingeforeningen, har selve kroppen af fagbevægelsen bestået ikke af dem, der er ansat, eller dem, der er valgt, men af de tusindvis af mennesker, der hver eneste dag ude på arbejdspladserne rent faktisk arbejder på, at vi har et arbejdsmarked, der både er fleksibelt og dynamisk og tager hånd om alle.
Jeg synes i øvrigt, at det er interessant, og der vil jeg gerne lyse på Folketingets lysende intellektuelle fyrtårn, hr. Ole Birk Olesen, når det kommer til, hvem man føler sig ansvarlig over for.
Jeg erindrer lige, hvem det var, der startede Liberal Alliance, og det er altså ud fra egen erfaring, går jeg ud fra, at man ved, at der er en tæt sammenhæng mellem, hvem man får pengene fra, og hvem man er bydreng for, ikke sandt, hr. Ole Birk Olesen?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Det er bare for at få konkretiseret, at det her ikke handler om, om der skal være eller ikke være en ferielov.
Det handler om, om der skal være et feriepengesystem til at administrere det her, eller om man kunne have et system, som rent faktisk var mere smidigt, og som ikke kostede så mange penge for erhvervslivet og ikke var så bøvlet, og hvor folk havde ret til pengene og ikke skulle huske at søge om dem.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-17:
Jeg vil sige, at jeg synes, det er vigtigt, at folk har ret til ferie, og at det er vigtigt, at der bliver holdt ferie, og den måde, det bliver sikret på, er, ved at man gør det på den måde, for dermed bliver det jo finansieret af de arbejdsgivere, man har i årets løb, når man ikke er fastansat og har ferie med løn, ligesom vi er herinde f.eks.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Det er bestemt af EU-arbejdsmarkedsdirektivet og arbejdstidsdirektivet og af andre steder og så de overenskomstmæssige ting.
Det er ikke sikret ved feriepengelovgivning.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-17:
Jo, det er præcis understøttet af den måde, vores feriesystem er bygget op på.
Det understøtter, at man har mulighed for at hævde sin ret til at holde ferie.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-17:
Vi håber, at Folketinget vil stemme for vores forslag om at afskaffe feriepengesystemet, som er så klart et eksempel på en barnepigestat.
I stedet for at folk får deres fulde løn, tager staten 12,5 pct. af grundlønnen og sætter pengene ind på en tvangsopsparingskonto, og bagefter kan man kun få pengene, hvis man udfylder en ansøgning om at få dem udbetalt.
Det er jo et mærkeligt argument.
Der er jo mange udgifter, som det er vigtigt at man får sparet op til.
Nyt hus, ny bil, julegaver og alt muligt andet kan borgerne jo normalt godt selv administrere.
Vi har jo ikke en statslig konto til julegaver f.eks., selv om det da også er noget af en katastrofe, hvis man står juleaften og ikke har råd til at købe gaver til sine børn.
Det er dyrt og bureaukratisk, og det er ikke værdigt over for voksne mennesker, at vi behandler dem som børn på den her måde.
De, der forsvarer feriepengesystemet, siger, at det er godt for de svageste.
Det er det ikke.
Det er ikke godt for nogen, at man først får sine penge senere.
Det kan aldrig være en fordel, at man får pengene senere, i forhold til hvis man fik pengene udbetalt med det samme sammen med sin løn.
Så er der nogen, der siger, at det er godt for virksomhederne, at de får en likviditetsfordel, ved at de beholder pengene lidt længere, og det er jo så direkte på bekostning af lønmodtagerne, kan man sige, lidt mærkeligt, at vi står og forsvarer lønmodtagerne her over for virksomhederne, men altså, det er heller ikke godt for virksomhederne.
Det var måske godt for virksomhederne i gamle dage, hvor renten var tårnhøj, der var det vigtigt, at de havde en lille likviditetsfordel, ved at der stod nogle penge på en feriekonto i et kvartal længere.
I dag betyder det ikke noget, at man får lov at beholde pengene i et kvartal, fordi renten er så lav og udgifterne ved at administrere den her ordning er betydelige for virksomhederne.
Det gør deres økonomi mere uigennemskuelig, fordi man betaler forskellige beløb på forskellige tidspunkter og dermed har sværere ved at få et klart overblik over, hvad man egentlig skylder.
Langt, langt de fleste virksomheder, og især de små virksomheder, vil bare gerne have det ud af verden, i stedet for at vi har den her tvangsopsparing.
Så lad os nu afskaffe det forældede system, som er udtryk for så umyndiggørende en tankegang, lad os behandle folk som voksne mennesker.
Henrik Møller (S), 2021-05-17:
Tak, formand.
Jeg vil selvfølgelig starte med at anerkende det og sige, at det med, at vi belønner nogle af de ældre borgere, som stadig har lysten og helbredet til at fortsætte deres arbejdsliv, selv om de har nået pensionsalderen, jo er en god intention, kan man sige.
For som udgangspunkt er det sådan set godt, når ældre medborgere både kan og vil bruge den erfaring og den viden, de har, på det danske arbejdsmarked.
Og det er også derfor, at jeg også ser frem til resultatet af den kommission, som ministeren nævnte, der lige præcis er nedsat med henblik på at undersøge, om pensionssystemet fortsat understøtter, at seniorer, der kan og har lyst, kan blive længere på arbejdsmarkedet.
Og derfor synes jeg også, det er rimeligt, at vi lige afventer kommissionens arbejde, før vi går i gang med at drøfte nogen større ændringer.
Jeg vil sige, at selv om vi i Socialdemokratiet ser en stor værdi i, at vi har de her arbejdende seniorer, så ser vi nu stadig væk retten til tidlig pension som en af de her helt store historiske sejre for det velfærdssamfund, som vi har.
Og man kan jo sige, at det lige præcis er spændingsfeltet mellem dem, som kan og vil, og dem, som ikke længere kan, der udgør sådan nogle helt centrale hjørnesten i vores velfærdssamfund.
I Socialdemokratiet – og det er måske ikke overraskende – er vi af den opfattelse, at velfærdssamfundet er et sikkerhedsnet for dem, som af en eller anden årsag har brug for fællesskabets hjælp.
Og det er sådan set også det, der er udgangspunktet for, at vi ikke mener, at det er den rigtige prioritering, som præsenteres i det her beslutningsforslag.
Ministeren redegjorde for, at vi allerede har taget nogle skridt, som har gjort det mere attraktivt for seniorer at fortsætte deres arbejdsliv efter pensionsalderen.
Og det er nogle af de tiltag, som ministeren også fremhævede, og som Socialdemokratiet også har bakket op omkring.
For som udgangspunkt er det jo ikke sådan, at jeg mener, at man skal straffes for at arbejde efter pensionsalderen.
Og der er jo mulighed for, hvis man har et rigtig godt arbejde, at man kan få opsat sin pension.
Men vi mener sådan set heller ikke, at man skal modtage ydelser, når man stadig har en rigtig høj lønindtægt og indkomst i forhold til det.
Vi synes ikke, det er sådan, vores velfærdssamfund hænger sammen.
Så på den baggrund kan vi fra Socialdemokratiets side ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-17:
Jeg synes, det er fint, at vi har en ferielov, og det synes jeg, fordi jeg egentlig gerne vil se på den anden side af det her problemkompleks, nemlig det, at der er noget, der sikrer, at arbejdskraften faktisk holder ferie.
Det er en samfundsmæssig langsigtet betragtning, som handler om, at man skal have ressourcer til at arbejde hele livet.
Jeg synes, det er vigtigt, for det modsatte af den betragtning hedder jo noget i retning af, at firmaets arbejdskraft er noget, som man bruger og smider væk.
Det er altså vigtigt, at man sikrer, at folk holder ferie, og det synes jeg er rigtig godt i forbindelse med ferieloven, og det er en af de måder, man kan gøre det på.
For de mennesker, der ikke er fastansat med pension og ferie betalt hele deres voksne liv, betyder det, at man er nødt til at lave en ordning, der sikrer, at de kan få den feriemulighed, også når de er timelønansatte, bliver fyret tre gange om året og den slags ting.
For hvem skulle ellers betale den periode, hvor de ikke har deres arbejde?
Man kan jo ikke få dagpenge, hvis man f.eks. holder ferie.
Altså, det kan være, det er vigtigt at lave den form for praksisvisning.
Det er nødvendigt, at vi holder ferie, ellers holder vi ikke livet ud, og derfor synes jeg, det er fint, at vi har en ferieordning, og det er fint, at vi har den måde, vi organiserer det på nu.
Samira Nawa (RV), 2021-05-17:
Jeg mener, som jeg også sagde i mit svar til hr. Rasmus Jarlov, at det gavner de mennesker, som har en sikkerhed omkring, at der er nogle penge, som de kan bruge på det tidspunkt, hvor de gerne vil afholde ferie.
Så er det jo klart, at det kunne man også gøre, hvis man fik dem udbetalt, og så kunne man selv sætte dem til side.
Men jeg er sådan set godt tilfreds med den måde, vi har systemet på nu, fordi der vil være nogle, der har et behov for, at de her feriepenge kommer ud på en anden konto, og at de 12,5 pct. ikke bliver udbetalt med det første.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-17:
Jeg var bragt helt ud af fatning lige før.
Jeg fik at vide, at Liberal Alliance var på vej opad, og det kan jeg selvfølgelig også høre; eftersom man har et udgangspunkt på tre mandater, kan det jo være vanskeligt at komme længere ned, men jeg glæder mig til at se nærmere på de tal.
Jeg vil bare sige, at jeg godt nok synes, det er hurtigt, at vi igen skal diskutere reglerne for feriepenge.
Det er jo meget kort tid siden, at et enigt Folketing vedtog den nye ferielov, og jeg synes egentlig også, at det i respekt for, hvor meget turbulens sådan nogle store ting betyder for lønmodtagerne og i øvrigt også for arbejdsgiverne, da godt nok er hurtigt derefter, vi nu skal vende helt op og ned på det hele igen.
Jeg synes også, at det er et så vigtigt emne, at jeg, når vi skal behandle det, så tror, det er en rigtig god idé, at vi gør det i et tæt samarbejde med fagforbundene og arbejdsgiverorganisationerne.
Jeg synes, at feriepengesystemet giver tryghed for lønmodtagerne.
SF kan ikke støtte forslaget.
Samira Nawa (RV), 2021-05-17:
Tak, formand.
Det er ikke så længe siden, at vi har fået en ny ferielov, en ordning, der fra september sidste år har sikret samtidighedsferie, som jo betyder, at man som lønmodtager kan afholde sin ferie i den samme periode, som man optjener den.
Når jeg fremhæver det, er det for at pege på, at vi i Radikale Venstre, hvis vi synes, der er noget, der kan forbedres, så er villige til at kigge på det.
Men vi deler ikke synspunktet om, at der skulle være noget galt med ferieloven, som den er i dag, og når der ikke er noget galt, ser vi heller ikke nogen grund til at ændre det, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-17:
Jeg troede faktisk ikke, at Radikale var sådan et formynderisk parti, som gik ind for, at borgerne skal behandles som små børn, der ikke selv kan råde over deres penge.
Feriepengesystemet gør, at man tager 12,5 pct. af folks løn og sætter det ind på en konto, og så skal de bagefter ansøge om at få pengene, i stedet for at de bare får deres egne penge udbetalt med det samme.
Hvordan er det godt for nogen?
Altså, hvem er det, det gavner, at de først får deres egne penge senere, og hvorfor skal vi bruge en masse penge på at administrere det?
Det er besværligt både for borgerne, som skal lave de her ansøgninger, og det er også besværligt for virksomhederne, der skal sidde og holde øje med en særlig feriekonto, og som derved har flere forskellige betalinger og konti, de skal holde øje med, i stedet for at de bare kan udbetale folks løn, og at det så er ude af verden.
Altså, hvem gavner det her system?
Samira Nawa (RV), 2021-05-17:
Jamen jeg har skam hørt hr. Rasmus Jarlov bruge ordet formynderisk i sine spørgsmål til de øvrige ordførere, men jeg er simpelt hen ikke er enig i, at det er sådan, det forholder sig.
Det her handler jo også om, hvad det er for et system, man gerne vil have, og der er vi jo så ikke enige med De Konservative i, at der ikke skal være nogen feriepenge, at der ikke skal være den her ferielov.
Men vi er sådan set helt enige i, at det ikke var optimalt, som det var tidligere, og at vi nu har en forbedring, og den skal da have lov til at virke, og i øvrigt mener jeg egentlig også, det er noget, som ikke kan fikses i et beslutningsforslag.
Men i forbindelse med den tidligere ferielov var arbejdsmarkedets parter jo også ret tæt inde over, og det mener jeg også er nogle stemmer, der her skal høres, hvis man endelig skulle ændre det.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-17:
Jeg syntes ikke rigtig, jeg fik svar på, hvem det gavner, men jeg kan faktisk godt selv give et svar.
For det gavner de organisationer, som er med til at administrere systemet, men det er egentlig også de eneste, jeg kan få øje på som har nogen gavn af det.
I gamle dage sagde man, at det, fordi der var en rentefordel, var en fordel for arbejdsgiverne, at de først senere skulle udbetale pengene, og så fik de mere likviditet i kassen.
I dag betyder det ikke så meget, fordi renten er så lav, at den der rentefordel ikke er særlig stor, og derfor er der i dag også mere lydhørhed over for at afskaffe feriepengene.
Altså, omkostningerne og umyndiggørelsen af borgerne står simpelt hen ikke mål med de mikroskopiske fordele, der kunne være for nogle virksomheder ved den her ordning.
Samira Nawa (RV), 2021-05-17:
Jeg tror nu nok, at det gavner nogle ud over dem, som hr. Rasmus Jarlov kan pege på, nemlig alle de mennesker, som går på arbejde, og som egentlig har en tryghed og en sikkerhed i, at man også har noget ferie på et tidspunkt.
Det tror jeg egentlig der er rigtig mange der finder en god tilfredshed i.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Det er bare lige for at få manet et par misforståelser i jorden.
Det her handler ikke om ferieloven, det handler ikke om at ophæve ferieloven og retten til ferie.
Nu har ordføreren sagt det et par gange, men det her forslag har intet – intet – med det at gøre.
Derudover er det et beslutningsforslag; det er jo ikke et lovforslag.
Så derfor er det jo ikke udmøntet i detaljer, hvad det skal, og vi beder regeringen om at komme med det, hvilket traditionelt er den måde, man gør det på med beslutningsforslag.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, om Radikale Venstre, hvis man nu kunne fremlægge et system, som var mindre omkostningstungt og mindre administrativt tungt både for erhvervslivet og for borgerne, så ikke ville være interesseret i at kigge på sådan et system.
Samira Nawa (RV), 2021-05-17:
Tak for belæringen om, hvad der er beslutningsforslag og lovforslag.
Tænk, det havde jeg slet ikke fanget her 2 år efter, at jeg er blevet valgt til Folketinget.
Pointen her er jo, at vi er uenige.
Vi mener ikke, at man skal have udbetalt pengene, men have dem på en feriekonto.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Men det var bare, fordi ordføreren sagde noget vrøvl oppe fra talerstolen, og så prøver jeg på at hjælpe ordføreren, hvad det angår.
Når man så siger, at man ikke mener, at de skal have de her 12,5 pct. udbetalt, så kunne jeg tænke mig at spørge: Hvem er det, det gavner?
Når vi ikke snakker om retten til ferie, hvilke borgere er det man mener at det gavner at der ikke udbetales de her penge, så de har dem på kontoen, så de kan bruge dem til hvad de har lyst til?
Stén Knuth (V), 2021-05-17:
Tak for ordet.
Og tak til De Konservative, som fremsætter forslaget her.
Venstre er jo grundlæggende enig i, at vores seniorer er et aktiv, og at vi hele tiden skal forsøge at gøre det attraktivt at være på arbejdsmarkedet, også selv om man er gået på pension.
I den tidligere VLAK-regering var Venstre sammen med bl.a. De Konservative jo også med til at tage en række initiativer til at styrke den økonomiske tilskyndelse til fortsat beskæftigelse for vores seniorer.
Vi har bl.a. stået i spidsen for at hæve grænsen for, hvor meget pensionisterne kan tjene, før de bliver modregnet i deres pension; vi har været med til at indføre en ny seniorpræmie, så der er en klar økonomisk gevinst ved at arbejde, selv om man har nået folkepensionsalderen.
Formålet med det her beslutningsforslag fra De Konservative er jo netop at skabe en enklere og mere rimelig ramme omkring folkepensionisternes erhvervsdeltagelse, og det er Venstre stor tilhænger af, og det vil vi gerne drøfte videre med De Konservative, da vi som sagt er grundlæggende enige i, at reglerne skal forenkles, og forslaget her vil – hvis der kan findes flertal for det – skabe et øget incitament for vores seniorer til at være en del af arbejdsstyrken, også selv om man er gået på pension.
De Konservative har jo bl.a. sammen med Venstre været med til at nedsætte den kommission, som flere har talt om her, og som netop skal kigge på, hvordan vi kan forenkle de regler, der er i forbindelse med pensionssystemet, så pensionssystemet bl.a. kan blive indrettet, så det i højere grad kan betale sig at være med til at være en del af arbejdsstyrken.
Det arbejde skal være afsluttet i første kvartal af 2022, og vi ser frem til at modtage forslag om det her, og vi ser frem til at arbejde videre i udvalget om intentionerne bag forslaget, som vi jo på lange stræk deler.
Tak for ordet.
Bent Bøgsted (DF), 2021-05-17:
Tak for det.
Det her beslutningsforslag handler om afskaffelse af modregning af arbejdsindkomst i folkepensionen.
Som det er skruet sammen, er det jo afskaffelse af modregning i folkepensionen for dem, der har en ret høj indkomst, efter at de har nået pensionsalderen, fordi det er for dem, der har 344.600 kr. om året – dem, der har mere end det, er dem, der ikke skal have modregnet i folkepensionens grundbeløb, og det er kun grundbeløbet, man snakker om her.
Vi tror bare på, at man skal starte i bunden i stedet for at se på, hvordan man fjerner modregningen for de højestlønnede, der i forvejen har det sådan, at hvis de er interesserede i at blive på arbejdsmarkedet, er der lavet så mange ordninger her – de kan bl.a. få opsat pension og så vente med at få deres pension udbetalt, til de nu engang har lyst til at gå på pension, eller få dem udbetalt.
Der er rigtig gode muligheder i den forbindelse.
Så alt andet lige synes vi, at det måske ikke lige er det, vi skal kigge på, men vi vil hellere end gerne se på, hvordan man hæver bundgrænsen for, hvornår der skal ske modregning i ægtefælles eller samlevers pension, hvis man er på arbejdsmarkedet.
Vi synes, det er der, vi skal sætte ind i stedet for.
Men altså, det er prisværdigt at have fremsat det her forslag, og på et eller andet tidspunkt kommer der jo, hvis jeg har forstået det ret – jeg ved ikke lige, hvornår det kommer – et oplæg til, hvordan man skal se på en ny folkepension.
Sådan lige umiddelbart vil jeg sige, at det nok bliver sådan, at vi stemmer gult til det her forslag, men det er ikke så enkelt at se på, hvordan man gør det.
Og som sagt: Hvis vi nu startede fra bunden og hjalp dem, der havde en mindre indtægt, så der ikke blev modregnet i deres tillægspension, var det nok den retning, vi først og fremmest skulle gå i.
Det er ikke sådan, at vi bare kaster det ned i kulkælderen, overhovedet ikke, men det er nok den forkerte vej at starte med at gå.