runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-30:
Jeg er rimelig sikker på, at det var det, der blev sagt før under de korte bemærkninger, altså at Novo Nordisk laver skatteunddragelse.
Jeg vil bare gerne vide, om hr. Rune Lund har den opfattelse, at den her store danske virksomhed, der mig bekendt er den største skatteyder af selskabsskat i Danmark, af skattespekulationsårsager overfører patenter til datterselskaber, altså for at undgå at betale skat i Danmark.
Er det det, hr. Rune Lund siger?
Rune Lund (EL), 2020-10-30:
Jeg kender ikke de specifikke forhold i Novo Nordisk, men grundlæggende set giver det jo mening – og det kan vi også se, ud fra hvordan patenter ender i alle mulige og umulige skattely i hele verden.
Det skulle da være mærkeligt, hvis der var udviklet så utrolig mange patenter på palmeøer rundtomkring i verden.
Og grunden til, at man gør det, er jo, at man kan opnå en skattefordel ved det.
Hvis ikke der var en skattefordel ved det, kunne patentet lige så godt blive liggende i Danmark.
Og Novo Nordisk er en international koncern, så det ville overraske mig utrolig meget, hvis en koncern som Novo Nordisk ikke også udnyttede de desværre alt for mange huller, der er i international skattelovgivning i dag.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-30:
Det er et kontroversielt lovforslag.
Men jeg vil gerne bede skatteministeren om at redegøre for CFC-beskatningen – der, som jeg opfatter det, er taget ud af lovforslaget – i forhold til hvordan det spiller sammen med reglerne om fast driftssted, og i øvrigt også for, hvad skatteministeren har tænkt sig at gøre med de indvendinger, som er kommet.
Størstedelen af høringssvarene handler jo faktisk om CFC-beskatning, og hvis det ikke er med i lovforslaget, synes jeg, det er relevant at høre om.
Måske skulle der have været høring igen, for at man lige kunne høre kommentarerne til den opdaterede version af lovforslaget.
For jeg sidder faktisk og er lidt i tvivl om, om der er taget højde, fuldt ud, for de indvendinger, som en række store danske virksomheder er kommet med.
Altså, vi ønsker jo ikke, at vores store danske virksomheder, som har datterselskaber, skal beskattes hårdere end f.eks. et svensk eller et tysk selskab, der har datterselskaber i udlandet.
Jeg antager i hvert fald, at de ansvarlige partier her i Folketinget ikke ønsker det, inklusive regeringen.
For det er jo helt centralt for dansk økonomi, at det ikke er sådan, at hvis et dansk selskab driver et datterselskab i udlandet, bliver det beskattet mere, end hvis det er en svensk eller en tysk koncern, der køber det samme selskab.
Og så er jeg meget overrasket over, at der er nogle her i salen, der beskylder store danske virksomheder for at lave skatteunddragelse.
Altså, det synes jeg ikke er ordentligt over for de danske virksomheder.
I de store danske koncerner opfører man sig ordentligt og gør alt, hvad man kan for at være gode samfundsborgere og betale den skat, man skal – og så beskylder man dem for at lave skatteunddragelse.
Det synes jeg simpelt hen ikke er en rimelig beskyldning at komme med uden at have noget belæg for det.
Og når Enhedslistens Rune Lund siger, at han ikke kender de specifikke forhold i Novo Nordisk, så skulle han måske holde sig for god til at beskylde dem for at lave skatteunddragelse, før han gør det.
Som udgangspunkt kan vi godt støtte lovforslaget, men jeg vil som sagt gerne lige have en nærmere redegørelse for, hvordan CFC-delen er med i det her forslag, og om der er taget højde for de indvendinger, som en række store danske virksomheder er kommet med.
Rune Lund (EL), 2020-10-30:
Nu må vi jo læse i referatet, hvordan jeg præcis fik formuleret mig i min korte bemærkning til fru Kathrine Olldag.
Men det, som er pointen her, er, at der er et gigantisk hul i reglerne om CFC-beskatning, og at internationale koncerner i Danmark benytter sig af det hul til ikke at betale den skat, de burde.
Så kommer EU med nogle regler, hvor de giver os muligheden for at lukke det hul, fordi man nu også skal betale skat af det, som hedder anden indkomst af det immaterielle aktiv, som bliver flyttet fra Danmark til et andet land.
Og så er det bare jeg siger: Det gør man jo for at forhindre skatteundgåelse; det hedder skatteundgåelsesdirektivet.
Det er jo det, som vi skal implementere i dansk lovgivning, så derfor foregår der jo skatteundgåelse, og formålet med direktivet i de forskellige udgaver, der har været af det, er jo netop at lukke hullerne, så der ikke kan foregå skatteundgåelse.
Og derfor bliver vi nødt til at stramme reglerne, for ellers foregår skatteundgåelse jo – desværre.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-30:
En substanstest er ikke nødvendigvis storkapitalistisk ondskab – man kan godt høre, at hr. Rune Lund er i storform i dag.
For os at se handler den her substanstest faktisk lige præcis om at beskytte danske virksomheder, og vi kommer til at foreslå en alternativ substanstest.
Vi vil også arbejde med evaluering, altså følge lovforslaget tæt osv., for vi har heller ikke nogen interesse i at skabe hul i statskassen.
Vi har det jo fuldstændig ligesom hr. Rune Lund, bortset fra at vi måske elsker EU lidt mere.
Rune Lund (EL), 2020-10-30:
Det handler simpelt hen om, at EU er kommet med nogle fantastiske regler, som gør, at vi kan lukke et gigantisk skattehul, som gør, at virksomheder som Novo Nordisk i dag kan slippe med at betale 0 kr. i noget, der hedder CFC-skat, som handler om det at overføre et immaterielt aktiv, f.eks. et patent, fra Danmark til udlandet.
Men jeg kan forstå på det, som Det Radikale Venstre siger i dag, at man egentlig kun vil stemme skatteundgåelsesdirektivet igennem med den del, som vi ikke behandler i dag, hvis der kommer en substanstest.
Og det vil jo undergrave selve formålet med at lukke det hul, som egentlig er idéen med at indføre de nye regler om CFC-beskatning.
Så er det sådan, det skal forstås?
Vil Det Radikale Venstre kun stemme CFC-delen igennem, hvis der kommer en substanstest – er det sådan, det skal forstås?
Troels Ravn (S), 2020-10-30:
Tak for det, formand.
Ingen skal kunne snyde sig fra dette.
Lovforslaget her sikrer, at Skatteforvaltningens mulighed for at kontrol af handler inden for multinationale selskaber ikke svækkes.
Skattemyndighederne skal kunne handle og virke effektivt, og skattelovgivningen skal være robust og fungere, så de politiske ambitioner og målsætninger indfries.
Lovforslaget indeholder dermed følgende hovedelementer:
For det første har lovforslaget til formål at implementere OECD's anbefalinger om fast driftssted, så de danske regler stemmer overens med internationale standarder på området.
På den måde sikrer vi lige konkurrencevilkår, uanset hvor den fysiske eller juridiske person er skattemæssigt hjemmehørende.
For det andet har lovforslaget til formål at bringe selskabsskattelovens regler i overensstemmelse med EU-retten.
Konkret indføres en række bestemmelser om, at danske selskaber har adgang til at foretage fradrag for endelige underskud i udenlandske datterselskaber og faste driftssteder og underskud vedrørende fast ejendom.
Ændringerne her skyldes en EU-dom.
For det tredje tydeliggøres skønsadgangen ved transfer pricing-forhøjelser, og det har til formål at sikre skattemyndighederne adgang til at skønne, når dokumentationen ikke foreligger, og den skal indgives senest 60 dage efter fristen for indgivelse af oplysningsskemaet.
Det vil mindske risikoen for, at der kan opstå tvivl om, hvorvidt dokumentationen er rettidig eller ej.
Socialdemokratiet kan naturligvis stemme for forslaget.
Kim Valentin (V), 2020-10-30:
Tak til formanden.
I Venstre mener vi, at vi selvfølgelig skal leve op til internationale forpligtelser.
Dette lovforslag skal sikre, at den danske selskabslovgivning på en række områder lever op til de internationale forpligtelser, der bl.a. fremgår af OECD's regler og EU-Domstolens praksis.
For det første har forslaget til formål at implementere OECD's anbefalinger om fast driftssted, således at de interne danske regler bringes i overensstemmelse med de seneste internationale standarder på området.
Der er faktisk en række danske virksomheder, som har fordel af det.
For det andet gives der adgang for virksomheder til at foretage fradrag for endelige underskud i udenlandske datterselskaber, faste driftssteder og vedrørende fast ejendom.
Formålet med disse bestemmelser er at bringe selskabsskattelovgivningens regler i overensstemmelse med EU-retten.
For det tredje er lovforslagets formål at tydeliggøre bestemmelsen om Skatteforvaltningens adgang til at fastsætte indkomsten vedrørende kontrollerede transaktioner skønsmæssigt, hvis transfer pricing-dokumentationen ikke er udarbejdet rettidigt.
Det er et ret teknisk område.
Transfer pricing-dokumentationen skal indgives senest 60 dage efter fristen for indgivelse af oplysningsskemaet.
Det er godt at få det på plads.
Herudover indeholder lovforslaget en række mindre justeringer, jeg ikke skal komme nærmere ind på.
Venstre kan støtte forslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-30:
Tak for det, formand.
Som hr. Dennis Flydtkjær lige har nævnt, er det her jo et forslag af ganske teknisk karakter, som vi i Radikale Venstre jo mener det giver rigtig god mening – overordnet set og i forhold til alle dets punkter – at diskutere i dag og vedtage senere.
Det punkt, jeg gerne vil slå ned på, handler nok også om OECD's anbefalinger om fast driftssted, sådan at de danske regler bringes i overensstemmelse med de seneste internationale standarder.
Sammen med regeringen og de øvrige støttepartier vil vi jo rigtig gerne være med til at bekæmpe aggressiv skatteplanlægning med den sunde fornuft som bærende princip, og det synes vi er tilfældet her.
Lovforslagets definition af fast driftssted følger den definition, som fremgår af OECD's overenskomst fra 2017.
De foreslåede bestemmelser er også i overensstemmelse med den formulering af bestemmelsen af fast driftssted, der fremgår af det multilaterale instrument, som Danmark også har tiltrådt.
Den nye interne danske regel får derfor først reel virkning, når de lande, som Danmark har indgået en dobbeltbeskatningsoverenskomst med, har tiltrådt en tilsvarende bestemmelse om fast driftssted via det multilaterale instrument eller via en individuel forhandling af overenskomsten.
Og for de lande, som Danmark ikke har en dobbeltbeskatningsoverenskomst med, eksempelvis Frankrig eller Spanien, vil den nye definition i dansk ret få virkning fra ikrafttrædelsen, dvs. fra den 1. januar 2020.
Og det er selvfølgelig også nogle af de elementer, som man jo bare lige skal være opmærksom på kræver et længere træk i forhold til de lande, som vi i øvrigt samarbejder med.
Det, som jeg egentlig gerne vil spørge ind til i dag – altså spørge ministeren og de gode fagfolk ovre i ministeriet om – er, om der er taget højde for, at vi med det her forslag kommer til at spænde ben for vandrende arbejdstagere, der arbejder og tjener penge i mere end to lande.
Det har jeg svært ved at gennemskue, sådan som jeg læser det, men jeg vil egentlig gerne lige have et skattefagligt bud på, om det er tilfældet.
Rune Lund (EL), 2020-10-30:
Jeg vil gerne stille ordføreren et spørgsmål om den del, som ikke er med i det her lovforslag, nemlig CFC-delen.
For jeg ved i hvert fald, at der er tre partier i det her Folketing, som egentlig går ind for den del, og som var parate til at stemme det igennem uden substanstest så hurtigt som muligt.
Det er Socialdemokratiet, det er Socialistisk Folkeparti, og det er Enhedslisten.
Og hvis Det Radikale Venstre også var med, var der jo allerede et flertal, men det er simpelt hen uklart for mig, hvad Det Radikale Venstres holdning til CFC-delen egentlig er, altså om man stadig bakker op om den CFC-regel, som har ligget i de lovudkast, vi har diskuteret her i Folketinget, altså en CFC-regel uden substanstest.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-30:
Grunden til, at vi lige om lidt skal i gang med tredje runde angående CFC-implementeringen, er jo bl.a., at regeringen ikke har kunnet få flertal, som hr. Rune Lund også nævner.
Og det er jo, fordi Radikale Venstre ikke kunne stemme for lovforslaget, som det forelå i runde to, da vi diskuterede det.
Sådan som jeg har forstået det, kommer det samme lovforslag til at blive fremsat, som det var dengang, og derfor kommer vi også til at stille et ændringsforslag til det forslag, når vi skal til at tage den runde igen.
Og i det ændringsforslag forsøger vi at ramme en balance mellem overimplementering på den ene side, altså overimplementering i forhold til danske virksomheders konkurrenceevne på det globale marked, og på den anden side det hul, som vi jo heller ikke på nogen som helst måde har lyst til at skabe i dansk skattelovgivning.
Så det er det med at finde balancen mellem, hvornår vi skaber et hul, så vi mister en masse beskatning på immaterielle værdier, og hvornår vi ligesom får holdt hånden under store danske virksomheder.
Det tænker jeg vi kommer til at ramme med det ændringsforslag, som vi sidder og har nogle tanker om, og det kan vi diskutere, når vi kommer dertil, tænker jeg.
Troels Ravn (S), 2020-10-30:
Lovforslaget her er en udmøntning af den aftale, som Socialdemokratiet indgik med den tidligere regering og Radikale Venstre i 2018, en aftale, der gør det mere attraktivt at etablere erhvervsdrivende fonde ved generationsskifte af virksomheder.
Helt konkret omhandler lovforslaget, at der ved arv eller gave kan overdrages aktier i selskabet, der driver erhvervsvirksomhed, til en erhvervsdrivende fond uden betaling af skatter eller afgifter på overdragelsestidspunktet.
For at sikre, at modellen målrettes overdragelse af reelle erhvervsvirksomheder, og at fonden viderefører virksomheden, foreslås det, at fonden skal være en erhvervsdrivende fond, hvis formål er at eje og drive virksomhed gennem en bestemmende aktiepost; at fonden ikke må have familieformål; at fonden ejer mindst 25 pct. af aktierne i selskabet og mere end 50 pct. af stemmerettighederne; og at formuen er uigenkaldeligt udskilt fra stifteren; og endelig også, at det overdragne selskab ikke må være en såkaldt pengetank på overdragelsestidspunktet og 5 år derefter.
Det er Socialdemokratiets holdning, at den nye beskatningsmodel vil betyde, at overdragelse til en erhvervsdrivende fond bliver et attraktivt alternativ til andre modeller for et generationsskifte, og derfor er jeg også sikker på, at den nye model vil være med til at skabe incitament til flere fondsstiftelser i Danmark.
Socialdemokratiet kan naturligvis stemme for forslaget.
Morten Bødskov (S), 2020-10-30:
Det kan udvalget helt sikkert.
Det tager vi bare i den tekniske gennemgang.
Så det synes jeg vi skal tage der.
Louise Schack Elholm (V), 2020-10-30:
Jeg vil gerne takke skatteministeren for at tage den del, der handler om CFC-beskatning, ud af det her lovforslag.
Der var jo en årsag til, at vi ikke valgte at gennemføre det, da vi havde regeringsmagten, nemlig de problemer, der er med den del.
Så tak til ministeren for, at han har taget det ud af lovforslaget.
Men ministeren kommer jo også til at fremsætte det på et senere tidspunkt, og derfor vil jeg høre ministeren, om der, når ministeren fremsætter forslaget, så vil indgå en substanstest.
Morten Bødskov (S), 2020-10-30:
Regeringen er ikke tilhænger af en substanstest.
Og hvilke lovforslag der fremsættes, kommer vi jo til at vende tilbage til.
Louise Schack Elholm (V), 2020-10-30:
Nu nævnte ministeren jo selv den her del i sin tale, og derfor synes jeg, det er helt naturligt at spørge ind til, hvad regeringen har tænkt sig på det område, for ministeren lovede, at det er noget af det, man vil se på fremadrettet.
Derfor er det vel også meget naturligt, at vi spørger ind til det.
For mig er det vigtigt, at der er en ordentlig lovgivningsproces, og at en substanstest, hvis man kommer med en, så også kommer i høring, fordi den er så vigtig og definerende for, hvordan de danske virksomheder kan drive deres virksomhed.
Morten Bødskov (S), 2020-10-30:
Jeg kan sige det sådan, at regeringen ikke er tilhænger af en substanstest.
Men det kan jeg forstå at man ikke rigtig står bag mere.
Vi synes, det lovforslag er med til at lukke huller, som kan benyttes til skatteundgåelse og skatteunddragelse.
Ja, vi må jo tage diskussionen, når vi kommer dertil.
Den her del af lovforslaget er jo så som sagt udskilt her, men det har ligget noget tid nu efterhånden.
Vi skal jo i gang med det, og derfor kommer vi til at se på det senere på året.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-10-30:
Det med CFC-beskatningen har selvfølgelig umådelig stor interesse ude i erhvervslivet, og det er jo meget forståeligt.
Det er egentlig bare for at gå videre i den foregående spørgers retning.
Der er nogle rygter ude i erhvervslivet om, at regeringen pønser på at fremsætte lovforslaget uændret, men allerede nu har planer om at komme med et ændringsforslag til andenbehandlingen.
Bør man ikke allerede nu sende det i høring?
Ellers misser vi jo som Folketing at få debatten til førstebehandlingen om et potentielt ændringsforslag, plus at der ikke kommer nogen høringssvar ind på, om man faktisk rammer inden for skiven.
Så jeg tror, det lidt er det, der er bekymringen: at man ude i erhvervslivet kan se, at der måske kommer en form for substanstest, måske en mild grad af den, men den kommer helt forbi høringsparterne; den kommer ikke til at være en del af debatten i Folketinget.
Så jeg tror, det er det, i hvert fald mit eget parti er bange for kommer til at ske.
Morten Bødskov (S), 2020-10-30:
Altså, vi diskuterer et lovforslag, som ikke har noget at gøre med det, som der spørges til, fordi det er adskilt, og nu skal jeg så forholde mig til nogle rygter, der kører i erhvervslivet, om det, der ikke har noget med det lovforslag, vi diskuterer her i dag, at gøre.
Regeringen har én interesse, og det er selvfølgelig at få det her igennem.
Det tror vi er bedst for dansk økonomi.
Det gælder den her del og også den anden, og så ligger der jo nogle ret klare internationale forpligtelser for også at få det andet igennem.
Jeg tror, det er bedst både for dansk økonomi og for Danmarks internationale anseelse, at vi får det igennem, og jeg kan da garantere Dansk Folkeparti for, at der selvfølgelig bliver en grundig behandling af det.
Det giver sig selv; det er et vigtigt emne.
Alle her har været engageret i det.
Der har været høring i Folketinget osv.
Så det ville da være helt underligt, hvis man valgte en proces, som ikke gjorde, at folk havde lov til at komme til orde igen, selvfølgelig.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-30:
Altså, jeg synes, man skal lade være med at komme med sådan en beskyldning uden at have belæg for det.
Jeg tror, at når patenter bliver placeret forskellige steder, har det at gøre med, at det er der, de bliver brugt mest, og jeg tror ikke, det har noget at gøre med, at man forsøger at undgå at betale skat.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre belægget, for jeg synes, det er en ganske grov beskyldning.
Jeg tror ikke, der er nogen af de store danske virksomheder, som kan genkende den beskyldning.
Vil skatteministeren garantere, at der ikke er elementer i det her lovforslag, som har betydning for CFC-beskatningen, eller vil han måske sende et svar på det efterfølgende?
Jeg ved godt, at det måske kan være svært lige på stående fod, men kan vi få et svar på, hvilken påvirkning af CFC-beskatningen det her lovforslag måtte have?
Der er jo nogle elementer om, hvordan man definerer driftssted osv., som jeg tænker måske kunne have betydning for CFC-beskatningen.
Kan vi få en redegørelse for det?
Morten Bødskov (S), 2020-10-30:
Det står selvfølgelig de pågældende virksomheder frit for at sende høringssvar og kommentarer ind til udvalgsbehandlingen, hvis de ønsker det.
Jeg mener, det er helt normal procedure, når man fremsætter et lovforslag.
Det adskilte spørgsmål om CFC-reglerne kan vi måske også dykke mere ned i i den tekniske gennemgang i folketingsudvalget.
Rune Lund (EL), 2020-10-30:
Jeg kan bare konstatere, at patenter bliver flyttet til udlandet, også fra et land som Danmark, selv om vi har bedre værnsregler end mange andre lande.
Jeg kan konstatere, at der er patenter på en lang række palmeøer, hvor man må antage, at det nok ikke er dér, patenterne er blevet udviklet.
Så kan man jo ligesom lægge regnestykket sammen, hr. Rasmus Jarlov.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-30:
Altså, jeg kan jo ikke sige definitivt, at der ikke er eksempler på det, for jeg kender ikke alle eksemplerne.
Men jeg synes, det må være op til hr. Rune Lund at fremlægge dokumentation for den påstand, at der skulle være nogle af de store danske virksomheder, som placerer patenter på palmeøer for at undgå at betale den skat i Danmark, som de burde.
Det vil jeg meget gerne høre et belæg for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-30:
Tak for det.
Jeg vil forsøge lige at forholde mig til lovforslaget.
Jeg synes, at der er nogle gode elementer i det her.
Der bliver også rejst nogle gode spørgsmål og nogle ting, vi lige skal have kigget på – hvorvidt der er overimplementering og noget andet.
Det vil vi altid gerne kigge på.
Jeg vil også gerne sige til Enhedslisten, at hvis man har et ønske om, at lovforslaget skal deles, er vi principielt altid fortalere for, at et parti får lov til det, så det vil vi også gerne støtte.
Rune Lund (EL), 2020-10-30:
Nu er hr. Lars Boje Mathiesen og Nye Borgerlige jo ikke så begejstrede for EU.
Men Nye Borgerlige har også en økonomisk politik, hvor man elsker store virksomheder.
Her har vi så en EU-dom, hvor man kommer og siger, at virksomheder i udlandet, som aldrig har betalt 1 kr. i skat til Danmark, skal have lov til at få fradrag for deres underskud, når datterselskabet lukker og slukker i udlandet, mens moderselskabet er i Danmark.
Det må jo alt andet lige medføre et økonomisk tab i Danmark, som EU har påtvunget os.
Hvad tænker hr. Lars Boje Mathiesen om det?
Er det rimeligt, at EU blander sig i danske forhold, danske skatteforhold, på den måde, som jo egentlig burde være et nationalt anliggende?
Hvad tænker hr. Lars Boje Mathiesen om den problematik?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-10-30:
Nej, og det er også derfor, jeg deler opfattelse med den konservative ordfører, i forhold til at vi skal have kigget på det her og se, om der er noget overimplementering, som ikke er nødvendigt, for at det bliver gjort.
Grundlæggende er vi vilde med virksomheder, men det er vi, fordi de skaber arbejdspladser, det vil sige, at folk kan gå på arbejde, og de kan tjene penge, og så betaler de skat, så vi kan drive det cirkus her.
Så det er grundlæggende derfor, vi er vilde med virksomheder.
Når vi ikke er vilde med EU, drejer det sig om, at der nogle gange kommer en overimplementering, i forhold til hvad der er grund til, og det er jo derfor, jeg beder om, at vi lige kan få undersøgt det nærmere, altså om det er tilfældet i den her sag.
Det er også derfor, vi ikke har taget endelig stilling til det.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-10-30:
Tak for det.
Jeg vil lige høre skatteministeren, om han kan forklare, om alle de høringssvar, der ligger, kun forholder sig til tidligere lovforslag, og i så fald om vi ikke skal have en ny høringsrunde, så vi kan være sikre på, at der er taget højde for de indvendinger, som en række danske virksomheder er kommet med.
For jeg er lidt nervøs ved, at der er så mange af dem, der påpeger problematikken omkring CFC-beskatning i de høringssvar, som der ligger til det her lovforslag.
Det er jo så taget ud, men det, jeg sidder tilbage med, er spørgsmålet, om jeg kan gennemskue, om alle elementer er taget ud.
Derfor ville jeg være mest tryg ved det, hvis jeg kunne høre fra de virksomheder igen, hvordan de ser på det lovforslag, som det ligger i sin nuværende form.
Så kunne der være mulighed for at indhente det fra høringsparterne?
Rune Lund (EL), 2020-10-30:
Ja, ja, bankerne skulle reddes, men hele diskussionen er, på hvilke vilkår de skulle reddes, og de fik bare en alt for god aftale, fordi fællesskabet tog hele risikoen og de kunne score gevinsten, da vi kom ud på den anden side af krisen.