runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (LA), 2025-04-11:
Intet er mere uskyldigt end denne verdens børn, og intet er mere fælt end at vide, at monstre findes derude, og at de søger at skade, misbruge og begå overgreb på vores børn.
Derfor er vi i Liberal Alliance også glade for at se det her forslag fra Red Barnet blive fremsat, og vi støtter det til fulde.
For dette forslag er rettet mod at styrke politiets indsats over for pædofile samt at udvide straffelovens bestemmelser om seksuelt materiale og computergenereret seksuelt materiale med børn.
Her støtter vi naturligvis forslaget fuldt ud, for det er vigtigt at værne om vores børn og sikre dem mod overgreb og at fange de sygelige mennesker, der forbruger og dermed understøtter produktionen af overgrebsmateriale mod børn.
Ydermere giver forslaget her også mulighed for at straffe selve skabelsen af manipuleret seksuelt materiale med virkelige personer, hvor materialet er lavet uden samtykke.
Det er også et godt skridt, da det netop er enormt grænseoverskridende, at deepfaketeknologien bruges til at krænke specifikke mennesker.
Det er identitetsmisbrug, og derfor er det også vigtigt, at vi får lavet grænser omkring brugen af AI-teknologi, når det kommer til konkrete krænkelser, hvor der ikke er samtykke.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-04-11:
Tak for ordet, formand.
Gode kollegaer – flere af jer – har allerede redegjort for de punkter, der indgår i nærværende lovforslag.
Det er også blevet sagt, og det er jeg med på, at det her er, når det bliver rigtig svært.
Vi taler om horribelt rædselsfulde overgreb på børn, og det er ikke til at bære, og så i en virkelighed, hvor vi i den grad er blevet overhalet af den teknologiske udvikling, af AI-værktøjer, sociale medier og lukkede fora, hvor de her ting foregår.
Det må være horribelt ikke at kunne agere.
Vi må rykke os, og vi må sørge for, at politiet får de værktøjer, de har brug for for at kunne komme noget så horribelt til livs.
Så uagtet at der er svære overvejelser i forhold til at tage de her skridt, i forhold til udvidelse af agent provocateur-reglerne, så vejer det tungt for os i Moderaterne, at politiet indiskutabelt har brug for nye værktøjer.
Vi skal følge det tæt, og vi skal fortsætte dialogen med politiet om håndteringen af de her redskaber.
Men der er tale om en nødløsning, en undtagelsestilstand, så nu går vi den her vej og følger det tæt.
Moderaterne bakker op om forslaget.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2025-04-11:
Jeg skal sige fra Det Konservative Folkeparti, at vi også bakker lovforslaget op.
Det er jo et lovforslag, som er blevet til sammen med Red Barnet.
Jeg har selv som socialminister været på besøg hos Red Barnet og også set eksempler på overgrebsmateriale rettet mod børn i kategori 1, 2 og 3, og jeg må bare sige, at det er uhyre svært at slette på nethinden efterfølgende.
Lovforslaget, vi behandler i dag, har tre elementer, for det første at udvide straffelovens bestemmelser, så poseringsbilleder og poseringsvideoer i en seksualiseret kontekst også bliver omfattet, og det er rigtig godt.
Det andet element har til formål at udvide straffelovens bestemmelser, så computergenereret materiale og materiale skabt ved hjælp af kunstig intelligens kan straffes.
Det sidste element er at tydeliggøre, at deling af hverdagsbilleder af børn kan straffes som blufærdighedskrænkelse.
Det kan jo være billeder af børn på en strand eller fra en skolegård eller til en gymnastikopvisning, som der bliver nævnt i lovforslaget, og som ikke har en seksuel undertone på eksempelvis moderens Instagramprofil, men som får en seksualiseret undertone, hvis billedet bliver lagt op på en hjemmeside med pornografisk indhold.
Det er godt nok et stort omfang, altså fire gange så mange sigtelser over en periode på 4 år.
Det synes jeg taler sit tydelige sprog.
Det krænker retsfølelsen, og der er brug for, at vi passer bedre på vores børn og vores unge.
Derfor forventer jeg og håber på, at regeringen præsenterer strafskærpelser for besiddelse af overgrebsmateriale, når den præsenterer sit oplæg til strafreform.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-04-11:
Tak, formand.
Der findes forbrydelser, der er så modbydelige, at de stjæler sjælen ud af det samfund, der tolererer dem.
Pædofili og spredning af overgrebsmateriale med børn er præcis sådan nogle forbrydelser.
Lad mig sige det fuldstændig klart: Vi skal ikke bare forstå ofrenes smerte; vi skal handle med konsekvens, med beslutsomhed og med en retspolitik, der sætter børnenes tryghed over alt andet.
I dag ser vi jo, hvordan voksne mænd – for det er som regel mænd – udnytter, krænker og ødelægger små børns liv, og hvordan billeder og videoer af disse overgreb deles på mørke fora, gemmes på harddiske og cirkulerer i netværk, hvor ingen taler højt om deres syge lyster.
Det er børn, det er små børn – små børn – der bliver krænket og ødelagt for livet.
Hvad gør retssystemet?
I alt for mange tilfælde ser vi ærlig talt latterlige straffe: 1 års fængsel, 2 eller måske 3, hvis dommeren virkelig er i det hårde hjørne; nogle slipper med samfundstjeneste, betingede domme sågar; og nogle får deres sager trukket i langdrag, alt imens ofrene lever videre med mareridt, med angst og med ar på sjælen.
Et samfund, der ikke beskytter sine børn, har mistet sig selv.
Det kan vi ikke acceptere, og det vil vi ikke acceptere.
Derfor har vi i Dansk Folkeparti altid sat og vil stadig sætte massivt ind.
Vi vil have minimumsstraffe for pædofili og besiddelse og deling af overgrebsmateriale.
Ingen skal slippe for fængsel, og fængsel skal kunne mærkes.
Straffen skal markant op: 6 års fængsel som minimum for besiddelse og deling af materiale, dobbelt op for produktion og reel livstid for grove og gentagne overgreb, altså livstid uden mulighed for prøveløsladelse – livstid.
Dømte pædofile skal godkende medicinsk kastration, hvis de skal gøre sig forhåbning om at komme ud i friheden igen.
Vi vil ikke høre mere om behandling og resocialisering, før ofrene får retfærdighed, før vi ved, at gerningsmanden ikke kan krænke flere, og før vi sender det klare signal: Vi står på børnenes side – punktum.
Vi skal også sikre, at politiet har de nødvendige redskaber: teknologi til at finde gerningsmændene – det er bl.a. noget af det, vi taler om i dag – og ressourcer til at komme i bund med de tusindvis af sager, som desværre samler støv.
Vi tør godt sige det, som andre ikke gør: Nogle mennesker fortjener ikke ny chance.
De skal have en dom, der afspejler forbrydelsens grovhed, for vi vil ikke leve i et samfund, hvor børn skal gemme sig og gerningsmænd skal gå fri.
Vi støtter selvfølgelig det her lovforslag i dag, men vi mener, at vi skal gå langt længere.
Tak for ordet.
Maria Durhuus (S), 2025-04-11:
Tak for ordet.
Efterhånden som vores hverdag bliver mere og mere digital, træffes flere og flere af vores økonomiske beslutninger også online.
Det gælder ikke mindst aftaler om finansielle tjenesteydelser som f.eks. lån og forsikringer, hvor mange i dag klikker sig igennem en aftale uden nogen sinde at møde en rådgiver ansigt til ansigt.
Det stiller store krav til både gennemsigtighed og forbrugerbeskyttelse.
Med dette lovforslag får vi en opdateret og tidssvarende ramme for, hvordan aftaler om finansielle ydelser kan indgås digitalt på en måde, der beskytter forbrugerne og styrker tilliden til markedet.
Lovforslaget gennemfører et EU-direktiv fra 2023 til dansk lov og indebærer en vigtig modernisering af reglerne for fjernsalg af finansielle tjenesteydelser.
Kort sagt betyder det, at forbrugerne får en bedre mulighed for at fortryde aftaler, der indgås online.
Oplysningerne forud for aftalen bliver tydeligere og mere gennemskuelige, og virksomheder forhindres i at oplyse utilstrækkeligt, så de skubber forbrugeren i en bestemt retning.
Det mener Socialdemokratiet at lovforslaget lægger op til.
Socialdemokratiet støtter derfor lovforslaget, da det lægger op til mere gennemsigtighed og flere forbrugerrettigheder.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-04-11:
Tak for det.
Vi har tidligere, for 40 år siden, fået det, der hed dørsalgsloven, der introducerede en fortrydelsesret, hvis man købte noget uden for sælgerens faste forretningssted.
Hvis man f.eks. er på en bustur til grænsen og kommer hjem med et køleskab, så er der altså mulighed for at fortryde det.
Det blev der allerede dengang.
Senere fik vi en nok så vigtig fortrydelsesret, nemlig den, der er skjult i lov om forbrugerkøb af fast ejendom.
Der er der en 7-dagesfortrydelsesret.
Så det er ikke noget nyt i dansk ret, at vi taler om fortrydelse.
Med det her forslag udvider vi sådan set problematikken.
Nu sikrer vi beskyttelse af forbrugeren ved fjernsalg af finansielle tjenesteydelser.
Det kan jo komme til at lyde indviklet, men tegner man en forsikring eller optager et banklån på computer eller på telefon, ja, så skal der også være mulighed for at fortryde det.
Jeg havde nær sagt, at det næsten er vigtigere end noget andet sted.
Det er beslutninger, der hurtigt kan få økonomiske konsekvenser, og derfor er det en fornøjelse at gennemføre det her EU-direktiv.
Mange af direktivets bestemmelser finder allerede anvendelse i dag, men vi udvider dog på forskellig vis, bl.a. med et centralt element, der handler om en digital forkyndelsesfunktion – også det lyder fint, men det vil altså sige, at forbrugerne ikke skal lede længe efter at finde den knap, man skal trykke på for at fortryde det.
Det er sådan set det, det går ud på.
Vi har desværre inden for forbrugeraftaler masser af andre tilfælde, hvor vi hylder forbrugeraftaler, og samtidig gør vi det fuldstændig umuligt for forbrugeren at reagere på noget.
Tænk bare på den, der vil klage over en parkeringsbøde.
Der er jo hverken telefonnumre eller adresse eller mailadresser eller noget som helst, man kan henvende sig til.
Det er en jungle, og så får man en eller anden kontaktformular, der har plads til 25 anslag eller sådan noget.
Vi kan gå til flyerstatninger; det er såmænd ikke meget bedre.
Så derfor er det superfint, at der her bliver en såkaldt digital fortrydelsesfunktion, altså en rimelig nem adgang til at gå ind og fortryde det.
Jeg kan helt generelt sige om forslaget, at Venstre kan støtte det.
Maria Durhuus (S), 2025-04-11:
Tak for ordet.
Emnet for dette lovforslag er svært.
Det er svært at tale om, og det er svært at forstå som en del af vores virkelighed.
Men netop derfor er det også afgørende, at vi tager det alvorligt.
For i dag, når vi behandler dette forslag, repræsenterer vi ikke kun os selv og vores partier; vi repræsenterer børnene.
Børn skal have lov til at være børn.
De har ret til en barndom fri for krænkelser, fri for overgreb og fri for at blive udnyttet af voksnes syge fantasier.
Hvert eneste billede eller hver eneste video, der fremstiller børn i seksuelle situationer, eller som bruges med seksuelt formål, er et overgreb.
Det er et overgreb på deres ret til at have en tryg og ubekymret barndom.
Lovforslaget lægger op til en styrket indsats mod seksuelt krænkende materiale og indebærer en væsentlig udvidelse af straffelovens bestemmelser om seksuelt indhold med personer under 18 år.
Derudover foreslås det, at støtten til ofre, vidner og pårørende til ofre for kriminalitet styrkes gennem en udvidet anvendelse af midler fra Offerfonden.
Nogle af de foreslåede indsatser og bestemmelser afspejler tydeligt den tid, vi lever i, en digital tidsalder, hvor teknologiens muligheder vokser, men hvor misbrug af samme muligheder også bliver en risiko.
Tidligere i år blev en 29-årig mand dømt for at have produceret og solgt et stort antal computergenererede seksuelle billeder af børn til købere over hele verden.
Det var første gang, en sådan sag førte til dom i Danmark, og specialanklageren i sagen beskrev det som at bevæge sig i juridisk ukendt land.
Sagen er et tydeligt bevis på, at vi har brug for indsatser og en straffelov, der følger med tiden, og et retsområde, der ikke halter bagefter, men som står stærkt i mødet med nye former for kriminalitet.
Med dette lovforslag tager vi et vigtigt skridt i retning af at beskytte børn og unge mod digitale overgreb.
Det er ikke bare nødvendigt, det er vores forpligtelse som politikere.
Socialdemokratiet bakker derfor op om lovforslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-11:
Hvis der sidder nogle derude og sælger udvisninger, byder Dansk Folkeparti til enhver tid højere end regeringen.
Men jeg vil egentlig bare selvfølgelig kvittere for den her tekniske lovændring, som givetvis godt kan betyde, at der er nogle håndfulde flere udlændinge, der bliver udvist hvert år.
Det synes Dansk Folkeparti er meget positivt.
Vi synes dog, det er problematisk, hvis det sælges, som om alle udlændinge, der får en ubetinget dom, nu konsekvent og betingelsesløst bliver udvist, for det er jo ikke virkeligheden efter vedtagelsen af det her lovforslag.
Men jeg vil egentlig gerne spørge ministeren, hvad ministeren mener om, at regeringen fremsætter et lovforslag, og at der så er regeringspartier, der ikke engang møder op og forsvarer deres eget lovforslag.
Det svarer jo til, at Dansk Folkeparti fremsætter beslutningsforslag og ikke møder op, eller at andre gør det, eller at man indkalder til samråd uden at møde op.
Er det ikke useriøst, medmindre der er en rigtig god grund til det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-11:
Nu ved jeg, at fru Brigitte Klintskov Jerkel er optaget i Europaudvalget med pligter der, men ellers er der jo adskillige andre partier, som også har udlændingepolitik som en vigtig del af deres dagsorden, som ikke altid er her til vores behandlinger.
Det synes jeg er ærgerligt, og jeg synes selvfølgelig også, det er ærgerligt, når det er Moderaterne.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-11:
Nu er det jo ikke fru Brigitte Klintskov Jerkel, der har fremsat lovforslaget her.
Det er regeringen, og jeg tænker navnlig på Moderaterne, som jo ikke bare har været fraværende under den her udlændingedebat, men som mere eller mindre konsekvent efterhånden er fraværende under alle de udlændingepolitiske debatter og, hører jeg også, en del retspolitiske debatter, der er her i Folketinget.
Jeg synes, det er bekymrende, hvis regeringspartier ikke møder op og står på mål for deres egen politik.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-11:
Jeg sagde det nu for at fritage fru Brigitte Klintskov Jerkel.
Det viste sig jo, at Alternativet, efter at de har indført en 4-dagesarbejdsuge, slet ikke kommer til udlændingebehandlinger i salen.
De siger altså, at man kan producere det samme på en 4-dagesarbejdsuge, men det gælder åbenbart ikke deres folketingsmedlemmer i hvert fald.
De har heller ikke været her i dag.
Men det er opgjort, hvor mange der møder op, og der er Moderaterne ikke i toppen over dem, der ikke møder op til lovbehandlinger og behandlinger af beslutningsforslag.
Nu skal jeg nok lade være med at hænge nogen ud ud over Alternativet, men det er nogle andre partier, der er det.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-11:
Som jeg også sagde i min tale, har jeg ikke noget imod, at man udviser de her mennesker, men jeg har noget mod, at man, og det gør ministeren lidt igen, giver udtryk for, at det er sådan nogen, der kunne være blevet i Danmark, og så kunne de have begået en masse kriminalitet, og nu slipper vi af med dem.
Dem, vi primært kommer til at udvise, er jo folk, der ikke har permanent opholdstilladelse.
De har måske et arbejdsgrundlag.
Det er ikke bandekriminelle.
Det er ikke efterkommere, som vi ellers vil have svært ved at udvise.
Det er en helt anden gruppe, og det er bare derfor, jeg synes, man tegner et lidt forkert billede.
Men det, jeg så gerne vil spørge ind til, er, om man har foretaget en vurdering af, hvad det vil betyde i øget sagsbehandlingstid ved domstolene, for det er jo ikke kun de ekstra udvisninger, det handler om.
Det komplicerer jo alle udvisningssager, hvor man ikke længere kan slå op i en tabel, men hvor man selv må sidde og lave stort set det samme regnestykke, som man før kunne slå op i en tabel.
Hvad betyder det for de generelle sagsbehandlingstider og ventelister ved domstolene?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-11:
Jeg synes, begge dele er godt, hvis man kan udvise folk, som begår voldsom kriminalitet, f.eks. hvidvask, som undergraver hele vores samfund.
I forhold til økonomien i det vil jeg sige, at det her er lavet som en del af vores finanslov, den såkaldte tryghedspakke, som indgår der, og der har vi selvfølgelig sørget for, at der også er afsat penge både til den sagsbehandling, som foregår ved udlændingemyndighederne, den, som foregår ved anklagemyndighederne, og den, der foregår ved domstolene.
Det er klart, at når vi lægger et tryk på retssagskæden, tror jeg det hedder – nu er jeg ikke justitsminister – så skal vi selvfølgelig finansiere de ting, som kommer.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-11:
Nu nævnte ministeren faktisk et andet tal, end jeg havde hørt før.
Hvad var det?
Jeg kunne kun finde et tal i ROCKWOOL Fondens analyse, som kom i januar.
På en eller anden måde er det nogle tal, der så figurerer.
Jeg kender ikke ministerens tal.
Dem har jeg ikke kunnet finde noget sted.
Jeg kunne finde ROCKWOOL Fondens tal.
Men det eneste, regeringen i virkeligheden selv skriver om tallet, er jo i det her høringsnotat på side 3, som jeg citerede fra tidligere, hvor der står, at det ikke vil føre til markant flere udvisninger.
Hvad bygger ministeren så det tal, som ministeren lige kom med, på, eller hvor kommer det fra?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-11:
For mig at se er det jo lidt en diskussion om ordene »hvad er markant flere?«.
Det, som jeg bygger mine tal på, er Justitsministeriets vurdering af betydningen af det her lovforslag.
Det ligger på mellem 24 og 71, tror jeg det er.
Der er i dag ca. 1.100-1.200 udvisninger om året.
Det vil sige, at det jo er en forøgelse med, lad os sige 4 pct., måske 5 pct. på en god dag.
Er det en markant forøgelse?
Det er jo et begreb, man kan bruge i forskellige sammenhænge.
Jeg synes, det er vigtigt, men jeg har aldrig påstået, at antallet af udvisninger blev fordoblet, fordi vi gjorde det her eksempelvis.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-04-11:
Tak for det.
Jeg bliver nok nødt til lige at korrigere ministeren lidt.
Jeg har ikke sagt noget om, at det var farverigt.
Der er ingen tvivl om, at vi fra Danmarksdemokraternes side altid har ønsket at afskaffe trappestigeordningen, og vi er glade for, at den bliver afskaffet.
Men det er jo bare stadig væk sådan, at konventionerne står i vejen for, at nogle af de her mennesker, som på papiret bliver udvist, rent faktisk bliver udvist af landet.
Så kan ministeren ikke lige sætte nogle flere ord på det – og jeg spurgte også Venstres ordfører: Hvorfor har regeringen brugt over 2½ år på at få ansat den her ambassadør, som skal udfordre de her konventioner, hvis det er så vigtigt for regeringen?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-11:
Det var mig, der sagde, det er farverigt, og det er det, fordi hr. Peter Skaarup har stået hernede, jeg tror ti gange, og sagt, at det her var det vigtigste i verden, altså at vi fik afskaffet trappestigeordningen.
Der synes jeg, at der bliver nødt til hver en eller anden sammenhæng mellem, hvad man siger, før noget bliver fremsat som lovforslag, og hvad man så siger bagefter.
Det tror jeg egentlig også godt at ordføreren kan give mig ret i.
Jeg har ikke hørt, at Danmarksdemokraterne vil trække sig fra konventionerne.
Jeg har ikke hørt, at man vil opsige dem på Danmarks vegne.
Så jeg går ud fra, at man spiller inden for de rammer, der er, og min opfattelse er grundlæggende, at regeringen går hårdt til de her konventioner på øverste niveau, og at statsministeren og alle andre ministre arbejder for at få ændret de her regler, sådan at vi kan udvise flere kriminelle udlændinge.
Det mener jeg sådan set ikke at der er trukket noget som helst fra, eller at vi har modereret vores indsats.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-04-11:
Der er jo ingen tvivl om, at vi fra vores side af ønsker at udfordre de her konventioner.
Når man ansætter en ambassadør på deltid, synes jeg bare, det signalerer, at man ikke fra regeringens side tager det særlig alvorligt.
Kan ministeren måske sætte nogle ord på, hvad forventningerne er, og hvilken tidsramme man arbejder med for at udfordre de her konventioner?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Jamen det er jo klart, at vi også kommer til at have en diskussion, når vi skal have lovforslaget her lige bagefter, men det er jo trods alt stadig væk vigtigt, for det her er jo en bilateral aftale, hvor man kunne have lagt nogle andre betingelser ind, altså nogle andre vilkår end dem, som så er gældende.
Det er jo også derfor, at vi har diskussionen.
Er det ikke korrekt, og det må udenrigsministeren gerne bekræfte eller afkræfte ret klart, at Danmark har absolut nul – som i nul – hånd i hanke med, hvor mange amerikanske soldater der ville blive stationeret på dansk jord?
Det kan være alt fra nul til uendeligt.
Og derfor er det ret relevant at diskutere, hvad det er for en kontrol, vi har med vores eget territorie – altså fordi amerikanerne i virkeligheden kan udstationere nok så mange soldater, som de selv måtte ønske.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-04-11:
Det gode ved ens liv er jo, at det heldigvis leves forlæns, men forstås baglæns.
Det er jo ikke sikkert, det er gældende i Det Konservative Folkeparti, men det er i hvert fald gældende i Venstre.
Det, jeg tænker, er, at jeg faktisk synes, at det er meget fornuftigt at få det her lovforslag gennemført.
Skulle man have gennemført det tidligere?
Det kunne man godt have gjort.
Det har også været super, super komplekst, det her.
Der er stillet rigtig, rigtig mange relevante spørgsmål, og det viser jo også grad af kompleksitet.
Der har været, tror jeg, fire eller fem ministerier involveret i at udarbejde det her lovforslag.
Det har taget meget, meget lang tid.
Og det er vel årsagen til, at det så også har taget noget tid at få det fremsat.
Men det får mig ikke til at sige, at vi så skal trække fremsættelsen eller udskyde den.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Mange tak.
Det her handler jo om, hvor detaljeret lovforslaget skal være.
Og nu fik jeg lige før skældud for, at jeg sagde, at lovforslaget ikke var afgrænset til tre baser, og at Folketinget skulle inddrages.
Vil ministeren så lige forklare, hvordan jeg skal forstå det?
For der er tre steder, hvor de tre baser bliver nævnt, men alle stederne står der, at der kan udvides ved skriftlig aftale mellem amerikanerne og regeringen, hvis man ligesom ønsker det eller de har behov for det.
Der står ikke noget med, at Folketinget skal inddrages.
Så vil ministeren præcisere, hvad det betyder?
Og hvis ministeren ønsker, at Folketinget skal være inddraget, som jeg kunne høre lige før, skal vi så ikke lige have det præciseret ind?
For ellers gælder det jo ikke.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-04-11:
Jo, det kan gælde på mange måder.
Sådan er det heldigvis.
For det kan jo være lige så bindende, når man laver en lovbehandling og så får optrykt svarene i en betænkning.
Så er det jo, for at jeg ikke har noget, som jeg gerne vil gemme væk under stolen.
Og derfor er jeg jo helt indstillet på at have størst mulig åbenhed i forhold til Folketinget.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Det var ikke et svar på spørgsmålet, for der er en usikkerhed omkring det her med, at når der skal udvides baser og det går fra de tre til nogle flere, så er der i det specifikke tilfælde en fornemmelse af – og udenrigsministeren sagde det åbenbart også – at så skal Folketinget inddrages.
Det står ikke nogen steder.
Hvis det ikke står der, gælder det jo ikke.
Så kan ministeren generelt sige noget om, hvorvidt Folketinget i det hele taget bliver inddraget i den videre proces fremadrettet, når de her aftaler skal laves?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-04-11:
Det kan jeg godt, og det var det, jeg faktisk gav et eksempel på før.
Og straks, når man kommer med en tilkendegivelse om, at man gerne vil gøre noget godt for Folketinget, bliver man mødt af et andet spørgsmål, og det er også dejligt.
Hvordan og hvorledes man som regering sikrer den bedste involvering i forhold til Folketinget, hvis man måtte gå videre i forhold til at lave en aftale med amerikanerne om yderligere tilstedeværelse, tænker jeg vi kan diskutere under udvalgsbehandlingen.