runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2025-04-10:
Tak for det.
Det forslag, vi behandler i dag, er en genfremsættelse, som det også lige er blevet nævnt.
Venstres holdning er fortsat den samme.
Vi støtter ikke en ændring af Nationalbankens formålsparagraf.
Forslaget lægger op til, at klima og naturhensyn skal skrives direkte ind i bankens mandat.
Nationalbanken har en grundlæggende opgave, og det er at sikre stabile priser og at sikre betalinger og et stabilt pengevæsen.
Det gør den bl.a. gennem fastkurspolitikken, som har ligget fast i over 40 år, og som har tjent Danmark godt.
Denne politik har bidraget til lav inflation og troværdighed i forhold til dansk økonomi.
Ifølge Danmarks statistik har inflationen i Danmark fra 2000 til 2020 i gennemsnit ligget på omkring 1,8 pct. I 2022, som vi alle sammen husker det, stiger inflationen markant bl.a. som følge af globale forsyningsproblemer og stigende energipriser.
Inflationen toppede på 10,1 pct. i oktober 2022.
Hvis man skriver politiske hensyn som klima og natur ind i bankens formål, risikerer man at gøre mandatet uklart.
Hvordan skal Nationalbanken agere, hvis hensynet til klimafinansiering peger i én retning og inflationsudgifterne kræver en anden?
Skal renten styres af markedets balancer eller politiske mål?
Det spørgsmål bør vi ikke stille os selv.
Pengepolitikken skal være fri for politisk pres.
Banken har gennemført en klimastresstest og deltager i internationalt samarbejde om bæredygtig finans og overvågning af systemiske risici.
Det arbejde bakker vi fuldt op om i Venstre.
Kampen for klima og natur skal fortsætte, men ikke på bekostning af vores økonomiske stabilitet.
Derfor afviser Venstre beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-10:
Som ordføreren også sagde, har man allerede lavet en klimastresstest.
Jeg er bare bekymret for, om det sker hurtigt nok.
IPCC har i deres rapport for 2022 vurderet, at en begrænsning af klimaforandringerne til en temperaturstigning på 2 grader celsius vil resultere i strandede aktiver for over 4 billioner amerikanske dollars; opfyldelse af Parismålet om en maksimal temperaturstigning på 1,5 grad celsius må forventes at føre til et beløb, der er meget højere end det.
Det her handler jo om strandede aktiver for billioner af dollars.
Er det ikke noget, der bekymrer ordføreren i forhold til den økonomiske stabilitet?
Hans Andersen (V), 2025-04-10:
Jeg deler sådan set bekymringen om, at vi generelt i Danmark og i verden skal forholde os til i klimarisici, der er.
Men det ændrer ikke på, at jeg synes, vi skal holde fast i Nationalbankens mandat.
For historisk har det vist sig at sikre stabiliteten.
Det gælder også i Folketinget og i regeringen, for jeg deler ordførerens bekymring for den regning, vi kan se ind i.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-04-10:
Ordføreren må gerne bekræfte med et ja eller nej, i forhold til at Nationalbankens arbejde har ændret sig de seneste 100 år, for verden har ændret sig.
Det var f.eks. bizart at tale om en fastkurspolitik for 100 år siden.
Hans Andersen (V), 2025-04-10:
Det vil jeg gerne bekræfte, altså at over tid ændrer Nationalbankens mandat sig, og det vil fortsat ændre sig.
Men her og nu står vi sådan set i Venstre og synes, at det mandat, Nationalbanken har, passer til den tid, vi er i.
Men det er rigtigt, at vi jo skal holde øje, og vi skal vurdere bl.a. de klimarisici, der er.
Det skal vi selvfølgelig også arbejde med fremadrettet.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Med dette beslutningsforslag er der et ønske fra forslagsstillerne om, at der indskrives hensyn til klimakrisen og biodiversitetstab i Nationalbankens formålsparagraf i lov om Danmarks Nationalbank.
Nationalbanken har til formål at sikre prisstabilitet, en sund økonomi og finansiel stabilitet.
Det er en institution, der er ansvarlig for at opretholde pengepolitikken og regulere den finansielle sektor.
Mens klimakrisen og biodiversitetstab er globale udfordringer, at de ikke direkte relateret til Nationalbankens kerneopgaver.
Set fra vores perspektiv ville det være problematisk at skrive hensyn til klima og biodiversitet ind i Nationalbankens formålsparagraf, da det ville medføre et behov for øgede ressourcer, og udgifterne til disse skal finansieres inden for Nationalbankens forretning, ligesom det gælder for Nationalbankens øvrige opgaver.
Da der er tale om en betragtelig byrde for Nationalbanken, kan Danmarksdemokraterne ikke støtte forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-10:
Hvis vi tager det bagfra, er det sidste et noksagtargument, for der er jo ikke tale om ulovlige overførsler.
Det burde der vel at mærke være, men fordi hr. Hans Andersen og andre inkompetente typer på venstrefløjen er blevet enige om, at det ikke skal være ulovligt, så er det jo ikke ulovligt
Det vil vi gerne gøre det, så hvis man vågner op på et tidspunkt, kan vi godt gøre det ulovligt, men indtil da er det ikke ulovligt.
Så er der spørgsmålet om, om man kan opsøge virksomhederne, der producerer varerne.
Men skal man så spørge alle producenter til varer i supermarkederne, om de er halalcertificerede?
For i dag er der ikke nogen markering – det er jo det, der er hele pointen.
Man ved ikke, om det er Colgate eller Sensodyne, man skal købe, hvis man vil have en tandpasta, der ikke er halalcertificeret.
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg synes, at det er en lille smule underligt.
Socialdemokratiet er med på at få ændret ved dokumentationskravet, og vi også er med på at sørge for at gøre det nemmere for de her voldsramte kvinder, som det oftest er, at beholde deres opholdstilladelse.
De hensyn bliver jo allerede taget.
Men SF vil gå ind sammen med Enhedslisten, Radikale Venstre og Alternativet og helt fjerne integrationskravet.
Altså, det her er jo en glidebane.
Hvordan kan det være, at SF ikke står, hvor Socialdemokratiet står, og siger, at det her er nogle individuelle vurderinger, udlændingemyndighederne må foretage sig, men at integrationskravet skal bestå, for man skal vise evne og vilje til at integrere sig, hvis man skal være her i Danmark?
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Problemet er jo netop, at det kan være meget svært at vise evnen og viljen til at integrere sig, når man bliver mødt med tørre tæsk derhjemme, for nu bare at sige det, som det er.
Når det er på den måde, det er formuleret på lige nu, hvor det er nogle individuelle vurderinger, så kan vi godt stå her og sige, at så og så mange får accepteret de her individuelle vurderinger.
Men vi må også bare acceptere, at det er noget, der afholder kvinder – oftest er det kvinder – fra at gå den her vej, netop fordi der er den her risiko forbundet med det.
For det er en risiko, når det ikke er en rettighed.
Man kan godt kalde det en glidebane at stille sig på de voldsramte kvinders side og sige, at de ikke skal stå med den overvejelse, om de skal forlade deres voldelige mand, eller om de skal blive i forholdet for ikke at risikere at blive sendt ud af landet, men jeg synes, at det er et lidt voldsomt sprogbrug.
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Nej, for balancen er jo den, Socialdemokratiet og regeringen har fundet, og det er at sige: De her kvinder får meget bedre mulighed for at kunne blive her; vi udvider voldsbestemmelsen; vi lægger til grund, at hvis et ægteskab bliver opløst og der har været vold i det og det er volden, der er skyld i, at ægteskabet er blevet opløst, så kan folk blive her.
Men SF taler om at fjerne integrationskravet.
Altså, ordføreren siger jo selv, at myndighederne i dag vurderer individuelt, om en ægtefælle er blevet forhindret i at integrere sig på grund af en voldelig ægtefælle.
Så hvorfor vil SF helt direkte fjerne integrationskravet?
Hvorfor står man ikke bare der, hvor Socialdemokratiet står i det her spørgsmål?
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Det er, netop fordi kvinden i de her situationer jo oftest bliver, som jeg har sagt før, forhindret i at deltage i de her aktiviteter, der skal vise velviljen til integrationen, netop fordi manden jo så tæver hende.
Jo flere uklarheder og jo flere individuelle vurderinger der er og jo flere risici ved at forlade deres mand vi påfører de her kvinder, jo mere går vi ned ad en vej, jeg ikke synes ikke er den rigtige vej at gå ned ad.
Der synes jeg hellere, at man burde gøre, som Enhedslisten meget klogt foreslår, og bare sige, at når der er de her sager, skal de fjernes.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Tak for det.
Vores udlændingeordfører havde desværre et andet møde, så jeg havde lovet at træde til, hvis det var, at vi skulle på talerstolen, før vores udlændingeordfører kunne nå at komme tilbage.
Derfor er det mig, der holder talen i dag.
Vold mod kvinder og børn i ghettoområderne er et stort problem.
Det ved vi, fordi vi ser det i høj grad, og de sociale myndigheder griber meget senere ind over for vold mod en, der hedder Muhammed, end en, der hedder Jensen.
Det kan der være flere årsager til.
Det kan være frygten for at blive anklaget for at være racist.
Det kan være frygten for trusler og vold, man kan blive udsat for.
For det er et reelt problem.
Det er en manifestation af den negative sociale kontrol, vi står over for.
Vi må så også konkludere, at Enhedslisten desværre ikke har ramt problemet helt rent med deres tre forskellige forslag, og jeg vil nævne årsagerne til det for hvert enkelt af de tre forslag, vi sambehandler her, altså i forhold til hvad det er, de fejler.
Det bør dog være udgangspunktet, at man udviser en vilje til at integrere sig for at få opholdstilladelse i Danmark.
Derfor er den her del af forslaget ikke inden for Liberal Alliances skive.
I forhold til B 121 er det sådan, at hvis man fjerner kravet om, at volden eller den negative sociale kontrol skal være den reelle årsag til samlivsophøret, giver man mulighed for svigagtigt at påberåbe sig bestemmelsen proforma og ophæve samlivet.
Afslutningsvis i forhold til B 122 er det sådan, at som reglerne er i dag, har Udlændingestyrelsen mulighed for at forlænge eller ikke at inddrage en opholdstilladelse, hvis samlivet er ophørt som følge af vold i forholdet.
Det betyder, at der foretages en konkret individuel vurdering af, hvorvidt volden er den reelle årsag til samlivsophøret.
Ved at omskrive det til en ret fjerner man den konkrete vurdering, og det vil kunne føre til, at der gives opholdstilladelse til personer, som vi ikke ønsker at give opholdstilladelse til.
Derfor kan vi i Liberal Alliance ikke støtte de tre forslag.
Afslutningsvis skulle jeg hilse fra Konservative og sige, at de heller ikke kan støtte forslagene.
Til gengæld ser vi frem til det forslag, der kommer fra regeringen, og vi glæder os til at læse det.
Tak for ordet.
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Men nu er det her jo i forvejen, som forslagsstillerne også skriver, en praksis, som Udlændinge- og Integrationsministeriet ofte foretager sig, altså at når man har de her sager, hvor der som led i voldsudøvelsen ikke kun sker tæsk, men også sker det, at man afskærer kvinden fra at deltage i det danske foreningsliv og lære sproget, så vægter man også det.
Når man gør det her, som Enhedslisten gør, skærer man det mere tydeligt ud, stiller sig på voldsofrenes side og gør det også sådan, at man mere tør gå til politiet, når det her desværre sker.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Tak for det.
Og tak til fru Sandra Elisabeth Skalvig for talen.
Med al respekt for, at ordføreren er her som vikar, er jeg også klar over, at ordføreren måske ikke er i stand til at svare fyldestgørende på spørgsmål – fuld respekt på det – så nu vil jeg bare prøve at holde det til nogle helt generelle holdningsmæssige spørgsmål.
Det er bare for at forstå det helt rigtigt.
Der er jo tale om nogle borgere, som har en opholdstilladelse, men som er i et voldeligt forhold, så det er jo ikke et spørgsmål om, at man tildeler en opholdstilladelse til nogle; det er jo alene et spørgsmål om, hvordan vi sikrer, at de voldsudsatte, som er i et voldeligt forhold, har de bedst mulige redskaber for at kunne bryde ud af dem og netop dermed bryde med den negative sociale kontrol.
Og det er der, jeg bare skal høre ordføreren efter, om hun ikke vil anerkende, at det kan være nødvendigt og rigtigt at give de voldsudsatte – fordi de står i en ekstremt sårbar situation over for en voldsudøver, som bruger alle tænkelige redskaber for at kunne udføre negativ social kontrol – nogle rettigheder, som kan styrke deres mulighed for at bryde ud af forholdene.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Det er fuldstændig korrekt, at jeg er her meget hurtigt som suppleant og måske ikke kan svare i nærmere detaljer, men jeg ved, at vores ordfører meget gerne vil svare på spørgsmålene, hvis det er.
Men som jeg har forstået det her forslag, handler det jo om, at man vil udvide de beføjelser, der allerede er i dag.
Og i forhold til det her med at være i voldelige forhold, og i forhold til om man skal kunne bevare sin opholdstilladelse, beror det jo på en individuel konkret vurdering, og det mener jeg er den rigtige vej at gå, altså at vi skal fastholde, at det er en individuel konkret vurdering.
Og så skal der selvfølgelig lægges vægt på det her.
Men det er faktisk også min forståelse, at det er sådan, de konkrete individuelle vurderinger allerede foretages i dag.
Men der kan jo være andre grunde til, at man …
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Jamen det kan også være, at vi skal overlade debatten til vores respektive udlændingeordførere, og så kan de tage den på et højere fagligt niveau.
Men jeg vil bare sige, at det, at der skal foretages en konkret individuel vurdering i de her sager, jo stadig væk er at give voldsudøveren en øget mulighed for at kunne udøve pression.
For så skal det kunne dokumenteres.
Altså, det kan vi jo f.eks. se med det med, om det er volden, der er årsagen til samlivsbruddet.
Jamen hvordan dokumenterer man præcis det?
Hvor lang tid skal det have varet, før man kan sige, at nu reagerer man på det?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Hvis det var, at man ligesom sløjfede den individuelle konkrete vurdering, ville jeg være stærkt bekymret for, at der så kom markant flere, der var brudt ud af et ægteskab, og som havde fået afslag på en opholdstilladelse; så kom de og anklagede tidligere partnere for vold.
Jeg er enig i det tilfælde, hvor det er reelt, men vi ville kunne komme ud på en glidebane, og det er derfor, at det bliver nødt til at være en individuel konkret vurdering og der jo bliver nødt til at være en eller anden form for bevisbyrde.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Tak for det.
I dag står vi over for tre forslag, der er pakket ind i bekymring for voldsudsatte kvinder, men i virkeligheden underminerer den danske udlændingelov og baner vejen for yderligere masseindvandring til Danmark.
Forslagene handler ikke om vold; de handler om at skabe smuthuller, hvor det ikke længere kræves, at man integrerer sig, hvor dokumentationskravet ophæves, og hvor retten til ophold gives automatisk, uanset om man har gjort sig fortjent til det eller ej.
Det er Enhedslistens udlændingepolitik i sin reneste form: åbne grænser, ophold på automatpilot og blind idealisme uden blik for virkelighedens konsekvenser.
Og nu forsøger man endda at misbruge et alvorligt problem – vold i nære relationer – som løftestang til at svække dansk udlændingepolitik.
Det er både kynisk og farligt.
Vi skal beskytte voldsudsatte – det er der ingen uenighed om – men det skal ikke ske ved at smadre grundlaget for vores udlændingelovgivning.
Et af forslagene vil fjerne integrationskravet, og det betyder, at man kan få ophold i Danmark uden nogen sinde at have lært sproget, uden at have deltaget i samfundet og uden at have bidraget med så meget som en eneste krone til fællesskabet.
Det er en hån mod de tusinder af mennesker, som faktisk har gjort sig umage for at blive en del af Danmark, og det er en trussel mod vores nationale sammenhængskraft.
Forslaget om at lempe dokumentationskravet i forbindelse med vold vil også gøre det nærmest umuligt for myndighederne at afgøre, hvornår der er tale om reelle sager, og hvornår det bare er en påstand, der fremsættes for at undgå hjemrejse.
Vi ved, at der allerede i dag er store problemer med fup og svindel i asyl- og familiesammenføringssager, og det her forslag vil kun gøre det værre.
Det åbner op for misbrug, og i sidste ende gør det ofrene en bjørnetjeneste, fordi vi mister muligheden for at vurdere hver enkelt sag sagligt og grundigt.
Forslaget om at gøre retten til ophold automatisk, altså at omdanne en mulighed i loven til en nærmest ubetinget ret, er det mest vidtgående og skadelige af alle forslagene.
Det betyder, at myndighederne ikke længere vil have mulighed for at udvise udlændinge, selv hvis de er uintegrerede, selv hvis de har løjet, og selv hvis de har skjult oplysninger eller udgør en sikkerhedsrisiko.
Derfor stemmer Dansk Folkeparti selvsagt imod de tre forslag, der i praksis vil underminere hele grundlaget for vores udlændingelovgivning.
Tak for ordet.
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Tak for det.
Tillykke til ordføreren med, at en del af de her forslag faktisk bliver til virkelighed nu, og jeg vil kvittere for det arbejde, som ordførerens parti også har lagt i det.
Ordføreren sagde bare nogle generelle ting, synes jeg, om regeringens politik på det område, som jeg er lidt uenig i.
Altså, det er jo den tidligere socialdemokratiske etpartiregering, der fik social kontrol ind under psykisk vold-paragraffen i straffeloven, og der er blevet lavet forskellige pakker, senest her i vinter, mod negativ social kontrol.
Er ordføreren ikke enig i, at den grundlæggende forudsætning for, at der kommer mindre negativ social kontrol i Danmark og mindre vold i de her hjem, er, at der kommer færre hertil?
Så er det egentlig ikke den grundlæggende forudsætning i ordførerens optik?
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Jeg har bare lidt svært ved at forstå det.
Når vi har den her debat om negativ social kontrol, som alle partier jo i princippet bakker op om er en vigtig dagsorden, og som er noget, som vi bør have et opgør med, hvorfor kan det så være så svært at presse konkrete forbedringer igennem?
Her er der jo tale om, at vi i det her tilfælde stiller os præcis på den voldsudsattes side og sikrer den voldsudsatte de bedste muligheder for at kunne bryde ud af et voldeligt parforhold.
Når man i forhold til integrationsindsatsen anerkender, at det at være i et voldeligt parforhold kan have konsekvenser, hvorfor så ikke stille sig entydigt på den voldsudsattes side og sige: Jamen vi er klar over, at det kan have haft konsekvenser for din mulighed for at deltage i danskundervisningen, i samfundslivet, i alt muligt andet, at du har været i et voldeligt parforhold, men det skal ikke komme dig til last, og vi beder dig heller ikke om at skulle lave en udstrakt grad af dokumentation for det.
Vi anerkender det, og så får du hermed så også muligheden for at kunne deltage fuldt ud i integrationen?
Hvorfor ikke stille sig på den voldsudsatte side?
Steffen Larsen (LA), 2025-04-10:
Så kravene skal være væsentlig lavere end i dag.
Nu hæftede jeg mig lige ved sprogkravet.
Altså, kravet i prøve i dansk 3 er lig med folkeskolens 9. klasse lige nøjagtig bestået med et 2-tal.
De fleste mennesker, som har engageret sig lidt i det danske samfund, burde jo kunne gå hen og få et 2-tal i dansk i 9. klasse.
Det er ifølge Enhedslisten for højt et krav.
Men hvad er vi ude i her?
Skal man have et sprogniveau som en 3-årig, eller hvad?
Hvor lavt sætter vi den her barre?
Jeg synes, det lyder, som om man egentlig ikke ønsker et sprogkrav.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Nu er det jo rimelig veldokumenteret.
VIVE har jo også dokumenteret, at det er en brugt taktik fra typisk mænds side i forhold til indvandrede kvinder i parforhold, at man netop bruger den her mulighed for at kunne begrænse deres integrationsmuligheder.
Det er det, jeg ikke helt forstår.
Hvad er det, man er bange for ved at sikre, at de voldsudsatte har den her mulighed, og er det, man er bange for, virkelig så meget vigtigere, at man er villig til, at der er nogle voldsudsatte, som ikke får mulighed for at bryde ud, fordi man har et eller andet diffust hensyn at skulle tage?
Hans Andersen (V), 2025-04-10:
Jeg synes stadig væk, at det er et rimeligt krav at stille, at vi skal finde balancen her mellem hensynet til både at beskytte de voldsramte kvinder og hensynet til at sikre os mod misbrug af de regler, vi nu har.
Og der synes jeg, at vi finder balancen, og jeg synes, at det er vigtigt, og det er helt grundlæggende i alle de her diskussioner, at vi holder fast i, at man skal arbejde med at lade sig integrere, hvis man ønsker at blive her i Danmark.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Tak for ordet.
Lovforslaget her er jo en genfremsættelse af et forslag, vi har haft før.
Det er en lempelse af udlændingepolitikken.
Selvfølgelig skal man hjælpe voldsramte kvinder, men det mener vi man kan gøre på andre måder end med det her lovforslag.
Så ligesom sidst stemmer Danmarksdemokraterne imod.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Jamen er det ikke fair, at hvis man skal have en permanent opholdstilladelse i Danmark, så skal man integrere sig?
Mener SF ikke, vi skal turde stille krav om, at folk, der vil have en permanent opholdstilladelse i Danmark, rent faktisk integrerer sig i det danske samfund, lærer sproget, finder et arbejde osv.?
Skal vi ikke kunne stille krav om det?
Skal vi bare uddele permanente opholdstilladelser i blinde til folk, der ikke har integreret sig det mindste i det danske samfund?
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Jeg synes jo et eller andet sted, at Danmarksdemokraterne her toner rent flag i forhold til at sige, at kampen mod negativ social kontrol ikke er det vigtigste.
For det her er jo netop et spørgsmål om, at vi har voldsudsatte, typisk kvinder, som lever i voldelige parforhold, og hvor det, at man har den her politik, er med til at fastholde dem i det, altså fastholde dem i negativ social kontrol, fordi man giver voldsudøveren nogle redskaber til at kunne undertrykke den voldsudsatte.
Der må jeg så forstå, at det for Danmarksdemokraterne her er vigtigere, at de voldsudøvende mænd, som det typisk er, fortsat har den her pressionsmulighed, frem for at stille sig på de voldsudsatte kvinders side, fordi man betragter det som en lempelse.
Det er vel bare en styrkelse af voldsudsattes rettigheder.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Det er lige nøjagtig det, Enhedslisten tager fejl i her.
Det lovforslag, man kommer med her, er en generel lempelse, f.eks. af dokumentationskravene.
Det er lempelser på udlændingeområdet, der kan blive misbrugt.
Selvfølgelig vil vi gerne hjælpe voldsramte kvinder, men det kan man gøre på andre måder, f.eks. ved at sætte hårdere ind over for de dobbeltsamfund, der bliver ført rundtomkring, og over for imamerne.
Der er andre muligheder.
Men det, der ligger her fra Enhedslisten, er en generel lempelse af udlændingeloven, og det mener vi ikke er en god idé.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Men det forstår jeg simpelt hen ikke, for der er jo ikke tale om her, at der er flere, der får opholdstilladelse; det er nogle, der har en opholdstilladelse.
Spørgsmålet er, om Danmarksdemokraterne vil give voldsudøveren det våben i hånden at kunne sige: Jeg kan også bruge risikoen for, at du mister din opholdstilladelse, til at undertrykke dig.
Det er jo det, Danmarksdemokraterne gør.
Men det er alene en mulighed, som Danmarksdemokraterne så bruger til at stille sig på voldsudøverens side over for den voldsudsatte.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
At stille sig på voldsudøverens side kan jeg da garantere for er det sidste, vi gør.
Men vi vil absolut heller ikke være med til at lave en generel lempelse, der betyder, at man så faktisk kan misbruge de her regler.
For bare en påstand om vold er jo nok.
Og det er det, Enhedslisten vil med det her forslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Tak for det.
SF siger, at de bakker op om alle de her lempelser af udlændingepolitikken, herunder at fjerne integrationskravet, hvilket betyder, at man fremover vil kunne få ophold i Danmark uden nogen sinde at have lært det danske sprog, uden at have deltaget i samfundet eller uden at have bidraget med så meget som en eneste krone til det danske fællesskab.
Altså undskyld, jeg er simpelt hen ved at tabe hovedet.
Er det SF's nye udlændingepolitiske linje, at vi ikke skal stille krav om, at folk, der kommer til Danmark og vil opholde sig her permanent, integrerer sig i det danske samfund?