Troels Ravn (S), 2020-06-03:
Tak til SF og tak til Venstre for at have taget initiativ til denne forespørgelsesdebat.
Det er en vigtig debat, vi har.
Den omhandler et emne, der betyder noget særligt for vores natur og miljø og for mange mennesker, også for mig.
Når jeg går på Folketingets talerstol, er det altid med en følelse af ydmyghed og spænding, og sådan er det ikke mindst i dag.
For generationsforureningerne, fortidens synder, et levn, en miljømæssig katastrofe fra en tid, hvor man måske ikke vidste bedre, er et emne, der har optaget mig i mange år som samfundsborger og som politiker.
Vi kan ikke forsvare at lade disse forureninger gå i arv til de kommende generationer, som de er gået i arv til os.
Generationsforureningerne, de forureninger, som er de allerstørste og allerdyreste at rense i Danmark, er jordforureninger, som er ekstraordinære – ikke alene i omfang, men også ved de krav, de stiller til håndteringen.
Det er forureninger, som selvsagt fylder meget i den lokale bevidsthed rundtomkring i landet, og som med mellemrum er genstand for stor offentlig debat.
Alle steder er disse forureninger en skamplet på miljøet, og lokalbefolkningen må leve med at have dem liggende lige uden for døren.
Jeg kommer selv fra et område, hvor der er en generationsforurening, ja, faktisk er der hele to af slagsen: Kærgård Klitplantage og fabriksgrunden efter Grindstedværket.
I Grindsted er sagen den, at der ligger tonsvis af giftige kemikalier lige under et stort bysamfund.
Beboerne i flere kvarterer har lige fået et brev fra kommunen, hvor der står, at brug af haveboringer ikke er tilladt på grund af forurening af grundvandet.
Der står: Du kan ikke vande dine grønsager med vand fra egen boring, og børnene kan ikke tage en vandkamp, fordi der er risiko for, at grundvandet er i kontakt med forurening fra den fane, der løber i grundvandet under Grindsted by, fra fabriksgrunden, det tidligere Grindstedværk, og til Grindsted Å, og hvis du pumper havevand op, risikerer du ikke blot at sprede forureningen, men du kan også medvirke til, at forureningen under Grindsted by trækkes nærmere op til de øvre jordlag under dit og naboens hus.
Sådan står der.
I Grindsted frarådes det også af sundhedshensyn at bade i sø og å, ligesom det ikke er tilrådeligt at spise de fisk, du som lystfisker kan hive op af vandet.
Det her er miljømæssigt og etisk meget problematisk – ja, det er ikke mindre end en skandale, at der anno 2020 kan gives sådan et billede af Danmark fra Grindsted, en halvstor by i provinsen, hvor der i øvrigt ellers er dejligt at være, hvor jeg selv gik på det lokale gymnasium i sin tid, og hvor folk er glade for, at en nyligt afsluttet patientundersøgelse i regi af Region Syddanmark heldigvis dokumenterer, at befolkningen i Grindsted ikke har større hyppighed af alvorlige sygdomme end folk andre steder i landet.
Men det er også et sted, hvor folk, godt hjulpet på vej af en meget aktiv og dygtig borgergruppe og en Region Syddanmark med politikere og et miljøpersonale, som virkelig gør en tydelig og god indsats inden for de økonomiske rammer, der er udstukket, i den grad utålmodigt venter på, at der skal sættes gang i nogle konkrete projekter, der kan rense op efter den store jordforurening.
Heldigvis er der også lys i mørket og grund til at tro på, at vi kan gøre noget og få bugt med generationsforureningerne.
For mig at se
har der de senere år været flere vigtige begivenheder og handlinger, der peger i den rigtige retning.
Og undskyld mig, at jeg igen bruger Grindsted som eksempel, men det har været afgørende, at Danmark Tekniske Universitet i februar 2018 kunne offentliggøre det sted ved Grindsted Å, hvor vinylklorid og andre giftige stoffer fra jordforureningen siver ud i åen.
Og umiddelbart efter startede Region Syddanmark planlægningen af et pilotprojekt, som med afværgeforanstaltninger og barrierer betyder, at den egentlige oprensning af vandet forhåbentlig kan starte op i 2022.
I sammenhæng med forureningerne i Grindsted og ved Cheminova på Harboøre Tange har det også haft stor betydning, at et bredt flertal i Folketinget og den tidligere regering i 2019 vedtog at afsætte i alt 100 mio. kr. til oprensning.
Det var vigtigt at erkende, at ud over de 430 mio. kr., som regionerne hvert år får til bekæmpelse af jordforureningssagerne, skal der sikres en ekstra og adskilt bevilling fremover til regionerne til oprensning af generationsforureninger.
Sidst, men ikke mindst,
mener jeg, at det er et gennembrud i forhold til at få bugt med generationsforureningerne, at den socialdemokratiske regering ved sin tiltrædelse sammen med sine støttepartier udarbejdede et forståelsespapir, hvor der står skrevet: Endvidere er det en prioritet at håndtere og rense de store generationsforureninger.
Mig bekendt er der ikke tidligere nogen regering, der har udtrykt noget tilsvarende og påtaget sig et tilsvarende ansvar.
Men ...