runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-27:
Nu må jeg lige sige til ordføreren, at årsagen til, at vi har fået den aftale på de præmisser, er jo sådan set, at vi er medlemmer af EU.
Uden for EU er der en lang række lande, som har aftaler om deltagelse i Europolsamarbejdet på nogle andre vilkår.
Spørgsmålet om EU-medlemskab er jo ikke til debat her i dag, men der har vi været ganske klare i mælet om, hvad vores ønsker er.
Danskerne skal tage stilling til det, når vi kender resultatet af de britiske forhandlinger.
Men det kommer nok til at tage nogle år.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-04-27:
Tak for det, og tak til hr. Kenneth Kristensen Berth for, hvad man jo nærmest må kalde en festtale.
Jeg er ikke sådan særlig enig i indholdet.
Jeg kunne simpelt hen næsten ikke beslutte mig for, hvor jeg skulle starte, for jeg synes, der blev sagt så meget vås, at det næsten gjorde ondt.
Men jeg vil tage fat samme sted, som fru Jane Heitmann gjorde før, netop om det med Schengen, for det var jo en af de ting, som var et kardinalpunkt, måtte jeg forstå på Dansk Folkeparti, forud for afstemningen for 16 måneder siden.
Det gik simpelt hen på, at vi ville være tvunget til at være medlem af Schengen, hvis vi stemte ja til at omdanne retsforbeholdet.
Det var et selvstændigt argument.
Jeg skal bare lige bede ordføreren bekræfte forudsætningen for den aftale, vi nu har fået om Europol om det, man vel i bedste fald kan kalde et B-medlemskab: Er det, at vi er med i Schengen?
Ja eller nej.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-27:
Jamen jeg synes jo, at hr. Jakob Ellemann-Jensen sammen med hr. Jakob Ellemann-Jensens kollega, hr. Jan E. Jørgensen, er nogle af de bedste eksempler på det at blæse og have mel i munden.
På den ene side er det en god aftale, som regeringen har fået, på den anden side er den ganske forfærdelig.
Det er meget, meget mærkeligt.
Jeg tror, at rigtig mange danskere sidder og undrer sig over den indstilling.
Når det så er sagt, er det klart, at problemet – et af i øvrigt mange problemer – med retsforbeholdafstemningen jo var det her spørgsmål om udløsning af Schengenmekanismen.
Det er stadig væk et problem, men det er jo ikke et problem i forhold til den her aftale, for den her aftale er jo en aftale, der binder parterne mellemstatsligt og ikke overstatsligt, og det vil sige, at vi, hvis vi ønsker det, jo kan opsige den aftale, vi har indgået om Europol og komme ud af Schengen den vej, hvis det er det, vi ønsker.
Det havde vi ikke kunnet komme i det tilfælde, at danskerne havde stemt ja ved den afstemning, der var den 3. december 2015.
Så mere bindende er det jo ikke, hr. Jakob Ellemann-Jensen.
Det tror jeg også at hr. Jakob Ellemann-Jensen trods alt må være enig i.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-04-27:
Tak for det.
Jeg tror godt, at folk kan se, at det her ikke er det samme, som man havde lovet fra Dansk Folkepartis side.
Det er noget andet.
Den er blevet forhandlet af den danske regering, og det er jeg sådan set glad for.
Jeg havde hellere set, at vi var fuldgyldige medlemmer.
Det havde man ikke hos Dansk Folkeparti.
Der havde man garanteret, at vi kunne få lov til det hele alligevel, og det er ikke rigtigt.
Men det korte af det lange er, at svaret på mit spørgsmål før jo var: Ja.
Vi er stadig væk forpligtet til at være medlemmer af Schengen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-04-27:
Svaret på det spørgsmål er nej.
Det er vi sådan set ikke.
Vi er mellemstatsligt forpligtet, men vi er ikke overstatsligt forpligtet.
Og jeg må bare sige til hr. Jakob Ellemann-Jensen ganske stilfærdigt og roligt, at hr. Jakob Ellemann-Jensen jo må erkende – eller jeg vil sige det på en anden måde: Er hr. Jakob Ellemann-Jensen parat til at gå ud og spørge den danske befolkning om, hvorvidt de vil ophæve rets- og udlændingeforbeholdet for at få en bestyrelsespost med stemmeret i Europols bestyrelse, hvor man aldrig stemmer?
Det er jo det, vi er nede ved.
Det er jo det, der er forskellen på før 1. maj og efter 1. maj.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-04-27:
Tak for det.
Jeg tror, jeg bare lige skal starte med at bringe det et sted hen, hvor vi alle sammen kan være med.
Altså, jeg tror, at der bredt i Folketinget under de forhold er en glæde – og det er der jo, for alle partier står bag den her aftale – ved, at det kunne lade sig gøre at få en aftale, når nu vi stemte nej tilbage i december 2015.
Men det ændrer jo ikke ved, at jeg synes, at ordføreren i virkeligheden står og stikker blår i øjnene på både Folketinget her og sådan set også på vælgerne derude, når han påstår, at det er fuldstændig det samme, som hvis vi havde stemt ja tilbage i december 2015.
Danmark har fået et B-medlemskab.
Vi er observatører i de styrende organer i Europol.
Og det ændrer heller ikke ved, at Rigspolitiet jo har advaret Folketinget om, at det i nær fremtid ikke er en tilstrækkelig aftale, uanset hvad hr. Kenneth Kristensen Berth måtte have hørt i Radio24syv.
Så vil ordføreren ikke bare indrømme over for Folketinget her og over for vælgerne derude, at Danmark ikke er fuldt og helt med i Europol, ligesom ordførerens egen partiformand også allerede i efteråret sidste år indrømmede det, da han sagde, at han var gået for langt?
Laura Lindahl (LA), 2017-04-27:
Nu er det jo ikke kun ingeniører, højtlønnede ingeniører, der er mangel på i Danmark.
Så det handler ikke kun om, at det er de allermest løntunge i det her samfund, der efterspørges.
Der efterspørges også folk, der lønmæssigt ligger lavere.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-27:
Det er altså ikke de grupper, vi taler om her.
Det er højtuddannet arbejdskraft, vi taler om, og der vil jeg bede ordføreren om at studere HK's høringssvar, hvor de har været inde at kigge på gennemsnitslønninger for de grupper.
Og for den gruppe, som man siger har et højt kvalifikationsniveau, er månedslønnen altså 51.364 kr., og oven i det er der helt sikkert også både fri bil og bolig og alle mulige andre personalegoder.
Der er altså meget langt fra de 34.000 til de 51.000.
Og problemet med en ordning som beløbsordningen er jo lige nøjagtig, at hvis folk er kommet herind på beløbsordningen, har virksomheden lov til at aflønne dem så lavt.
Og det er jo lavt sammenlignet med, hvad lønnen i øvrigt er for de grupper.
Det er bare det, jeg gerne vil have ordføreren til at forholde sig til.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-27:
Man forholder sig til værdien af det, man får, hvad det betyder for ens hverdag, og det gør den udenlandske arbejdskraft selvfølgelig også.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-27:
Ordføreren siger, det bliver en ekstra udgift.
Ja, men det bliver da ikke en ekstra udgift sammenlignet med den situation, hvor den samme virksomhed ansatte en dansk medarbejder i det samme job, for så ville virksomheden nemlig være nødt til at give en højere løn.
Vi kan bare tage eksemplet med ingeniørlønnen, de 408.000 kr., der svarer til 34.000 kr. om måneden.
Jeg kender ikke helt nøjagtig beløbet på en nyuddannet ingeniørs løn, men det skal nok passe, at det ligger på 40.000 kr. om måneden.
Det er det, som virksomheden skal give, hvis det er en dansk ingeniør.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-27:
Jeg har ikke som ordfører for Liberal Alliance et ønske om at importere nogen.
Hvis ikke arbejdskraften er at finde i Danmark på nuværende tidspunkt, mener jeg, det skal være muligt at kunne tiltrække den samme arbejdskraft fra andre steder i verden.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Så ikke nok med at vi er med i det indre marked, som man kan sige gode og dårlige ting om, hvor der bor ca. 500 millioner mennesker – der kommer lidt færre, når briterne helt forlader EU – vi skal også have hele verden som en stor arbejdsplads med det resultat, at Liberal Alliance i udlændingelovgivningen vil lukke op for, hvis virksomheden synes, det er en god idé, at man kan ansætte en murer eller 100 murere fra Pakistan til at komme til Danmark for at arbejde.
Hvor mange det bliver, afhænger nok af, hvor meget de vil have i løn, og om der er mulighed for at underbyde.
Og det samme gælder kokke og alle mulige andre.
Der skal simpelt hen ikke være nogen grænse for, hvem der kan komme til Danmark, hvis de bare kan finde et arbejde.
Er det rigtigt forstået?
Laura Lindahl (LA), 2017-04-27:
Nu er der jo ikke i beløbsordningen mulighed for at underbyde, fordi arbejdet skal foregå på sædvanlige løn- og arbejdsvilkår.
Men det er fuldstændig rigtigt forstået, at i Liberal Alliance dømmer vi ikke den arbejdskraft, som virksomhederne har behov for, ud fra, hvor de er fra.
Så hvis der er en virksomhed, som ikke kan finde sin arbejdskraft i Danmark eller EU, ser vi ikke noget til hinder for, at man finder den uden for EU's grænser.
Martin Henriksen (DF), 2017-04-27:
Jeg vil høre, om fru Laura Lindahl mener, at vi faktisk skal til at importere murere og kokke fra Afrika og Pakistan og Indien og Kina og Bangladesh osv., som kan komme til Danmark for at arbejde.
Det vil jeg nok synes er et ret vidtgående skridt at tage på udlændingeområdet.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-27:
Hvis det er rigtigt, at det ikke er til at opdrive udenlandsk arbejdskraft her i landet til lige nøjagtig de opgaver, som virksomhederne gerne vil have udlændinge til, så skal virksomhederne hente dem i udlandet.
Og hvis de kommer til at betale mere for det, hvad de jo de facto kommer til ifølge det her lovforslag, så vil vi også få øgede skatteindtægter.
Hvis arbejdsgiverne ikke henter dem hertil, vil de nok gøre sig
noget mere umage for at finde arbejdskraften herhjemme, hvor de jo så rent faktisk nok kommer til at betale mere end efter beløbsgrænsen.
Det viser HK's regnestykke over, hvordan gennemsnitslønningerne egentlig er for de grupper, som vi taler om her.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Nu skal jeg komme med en stor afsløring for Enhedslistens ordfører.
Grunden til, at det hedder et arbejdsmarked, er, at det et marked ligesom andre markeder.
Og man kan ikke bare sådan kunstigt herinde fra Folketinget sige, at nu banker vi lige lønningerne på den her type jobs i vejret med 10, 15, 20, 25 pct., og så har det ikke nogen konsekvenser, for så lægger virksomhederne produktionen andre steder.
Det er et marked for arbejdskraft, og man kan ikke bare skalte og valte og sige, at nu sætter vi lige lønnen op, og så får det ikke nogen konsekvenser.
Det får konsekvenser, og hvis virksomhederne skal tiltrække arbejdskraft, men er nødt til at lønne den højere, end markedet mener at den skal lønnes, så flytter de arbejdspladser ud af Danmark.
Så simpelt er det.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-27:
Vi taler i hvert fald ikke om det samme lovforslag, kan jeg høre.
Det her lovforslag handler ikke om at banke lønningerne op, nej, det handler om at bidrage til at sikre, at de udenlandske arbejdere, der kommer her til landet, får noget, der er lidt nærmere på det, som faktisk er gennemsnitslønnen for de højtuddannede grupper, vi taler om.
Det er jo det, lovforslaget går ud på.
Så jeg ved ikke, hvor ordføreren har fået det fra, at det går ud på at banke lønningerne i vejret.
Det drejer sig om, at det i højere grad – i lidt højere grad, vil jeg sige, for det er jo ikke tilstrækkeligt til at sikre, at udlændinge kommer op på gennemsnitslønningerne i de her grupper – vil bidrage til, at de udlændinge, der kommer hertil, bliver aflønnet på lige vilkår.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-27:
Ja, det kan de jo, og det kan man så betragte som en lønstigning.
Så hvis man som virksomhed i dag havde betalt en medarbejder 408.000 kr. inklusive en frokostordning, skal man nu betale en medarbejder 408.000 kr. i likvide midler, og derudover – det er da fuldstændig rigtigt – kan man tilbyde en frokostordning, en fri bil og alt muligt andet, men det bliver jo ekstra udgifter for den pågældende virksomhed, og så er det ikke sikkert, at regnestykket hænger sammen.
Det er de to muligheder, man som virksomhed har.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-27:
Fru Laura Lindahl sagde, at virksomhederne jo, som vi alle sammen ved, har forskellige ordninger – det kan være bilordninger, det kan være boligordninger og frugtordninger, tror jeg oven i købet vi var omkring – og nu siger ordføreren så, at det kan de ikke gøre mere.
Hvad bygger det på i forhold til det forslag, der ligger?
Er der noget som helst, der skulle forhindre virksomhederne i fortsat at udbyde de gode ordninger, som ordføreren nævnte?
Laura Lindahl (LA), 2017-04-27:
Jamen altså, forslaget her går på, at man skal udbetale lønnen i likvide midler i Danmark, og vi ved jo, at det indtil videre har været sådan, at netop f.eks. en frokostordning eller en frugtordning kan være en del af lønnen, og det er forslagsstillerne ikke interesseret i skal fortsætte.
De er interesseret i, at man skal få udbetalt lønnen i likvide midler
Karsten Hønge (SF), 2017-04-27:
Det var dog en forvridning af synspunkterne, som jeg lige skal øve mig i at lytte efter.
Hvordan kan ordføreren dog mene, at det her forslag på nogen måde skulle forhindre virksomhederne i fortsat at udbyde de glimrende ordninger, som man har?
Selvfølgelig kan man det – det har da intet med det at gøre.
Det, det handler om her, er alene, at vi sætter en beløbsgrænse.
Og så siger vi, at man da er meget, meget velkommen til at bygge oven på den, og derfor er beløbsgrænsen også sat meget beskedent, nemlig på 408.000 kr.
Der er da alle muligheder for, at virksomhederne kan bidrage til deres medarbejderes velfærd.
Så hvordan i alverden kan man dog finde på at sige, at det kan de ikke mere?
Selvfølgelig kan de det.
Laura Lindahl (LA), 2017-04-27:
Tak for det.
I Danmark er der i mange brancher mangel på højt kvalificeret arbejdskraft.
Det problem mente et flertal uden om regeringen at man kunne løse ved at opsætte endnu en barriere for danske virksomheder for, at de kan ansætte udenlandsk arbejdskraft, ved at skærpe beløbsordningen.
Nu vil det samme flertal så stramme ordningen og endnu en gang forsøge at spænde ben for de mange virksomheder, som har brug for kvalificerede medarbejdere.
Og hvad er argumentet for stramningen?
Hvad er det for et problem, man forsøger at løse?
Socialdemokratiet taler om social dumping, men presser det virkelig lønningerne for helt almindelige danskere, hvis man tjener mere end 400.000 kr. om året?
Det lyder for mig skørt.
Det vil holde mennesker ude, som ellers ville kunne bidrage massivt til vores samfund.
Som tidligere nævnt er der beregninger fra Finansministeriet, som viser, at de udlændinge, der kommer til Danmark under beløbsordningen, i gennemsnit bidrager med 84.000 kr. om året.
Og det er nu flere af de mennesker, man vil udelukke fra at komme til Danmark for at arbejde.
Det giver ingen mening.
Ikke nok med at man strammer ordningen og gør det mere vanskeligt for danske virksomheder at tiltrække den arbejdskraft, de har brug for, men man vil også fra Folketingets side bestemme, hvordan virksomhederne aflønner deres medarbejdere.
Det er helt normalt både for udenlandske og for danske medarbejdere på det her kvalifikationsniveau, at en del af deres løn udbetales som fri telefon, fri bil eller en frokostordning.
Og nu vil man så fra Folketingets side diktere, at det må de ikke få længere, i hvert fald ikke hvis de arbejder i Danmark.
Det mener jeg ikke er rimeligt.
Jeg ved ikke, om det handler om en misundelsestanke, eller hvad der ligger bag det her forslag, eller om det bare er endnu en idé om, at man kan fiske nogle stemmer, men ude i virkeligheden har det her forslag kun negative konsekvenser for de virksomheder, som skriger på kvalificeret arbejdskraft, og dermed også for væksten i Danmark.
Hensynet til vækst og arbejdspladser går for Liberal Alliance forud for smålige forsøg på at kapre et par stemmer hist og her, og derfor stemmer Liberal Alliance naturligvis imod forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-04-27:
Jamen altså, jeg tror simpelt hen, at hr. Finn Sørensen og jeg sender på helt forskellige frekvenser, for det, der er konsekvensen af det, hr. Finn Sørensen siger, er, at vi kunne løse alle finansielle problemer i Danmark, for hvis vi nu bare fik de der fjollede virksomheder til f.eks. at sætte lønnen op til det dobbelte, så fik vi jo dobbelt så meget ind i skat.
Fantastisk.
Altså, hvordan giver det flere skatteindtægter?
Virksomhederne peger på, at der kommer færre udenlandske arbejdstagere til Danmark.
Hvordan hænger det regnestykke sammen?
Finn Sørensen (EL), 2017-04-27:
Den sidste bemærkning var vel ikke så køn, eller også er det lidt af en boomerang, for så kan det argument jo bruges imod et hvilken som helst forslag, der gerne vil sikre, at udenlandske arbejdere her i landet tjener det samme, som herboende tjener, fordi det jo kan få den virkning, at arbejdsgiverne så ikke gider importere udenlandsk arbejdskraft, hvis den ikke er billigere.
Ordføreren siger, at det en fordel for Danmark at få udenlandsk arbejdskraft hertil.
Til det vil jeg sige: Ja, det kan det være i nogle tilfælde, hvis vi ikke har den arbejdskraft selv.
Men det er vel ikke en fordel for Danmark – mangel på arbejdskraft eller ej – hvis udenlandske arbejdere kommer hertil og udfører det samme arbejde til en lavere løn, end det normalt udføres til af dansk arbejdskraft.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-27:
Jeg går da ud fra, at siden ordføreren læser det op fra talerstolen, er det, fordi det er en del af den argumentation, som fru Josephine Fock benytter sig af.
Hvilke vanskeligheder kan der være i, at en udenlandsk lønmodtager får en dansk bankkonto, når firmaet som udtrykkelig i ordførerens eksempel er et stort internationalt firma?
Hvad er det for nogle enorme anstrengelser, det firma skulle lægge for dagen for at udbetale til en dansk bankkonto?
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Det, jeg refererer til der, er det, der bliver angivet i SIRI's høringssvar til os, hvor der står, at det kan blive vanskeligere for internationale koncerner at overføre specialister fra udenlandske afdelinger til danske, ligesom danske virksomheder ikke vil kunne indgå servicekontrakter med udenlandske virksomheder, hvor indstationering af medarbejdere på beløbs- eller fasttrackordning indgår i leverancen.
Jeg ved ikke selv konkret, hvordan det her praktisk foregår.
Der henholder jeg mig til SIRI's høringssvar, som jeg normalt har stor tiltro til.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-27:
Vil ordføreren ikke godt være sød at forklare mig, hvad det er i det her lovforslag, der forhindrer danske virksomheder i at ansætte højtuddannet udenlandsk arbejdskraft?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-27:
Som hr. Finn Sørensen ved, er vi i Radikale Venstre i forvejen imod den forhøjelse af beløbsgrænsen, der er sket.
Med det her lovforslag lægges der jo så en række begrænsninger ind, fordi en række ting, som mange virksomheder tæller med i lønnen, ikke længere kan tælle med.
Og det er jo de facto blot at sige, at beløbsgrænsen er endnu højere, og at det skal være sværere at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
Det er klart, at det da er en del af lønpakken, som skal gøre det både attraktivt og selvfølgelig øge omfanget af, hvilken arbejdskraft man kan tiltrække.
I Radikale Venstre så vi gerne, at vi havde en flaskehalsgaranti i Danmark, altså at hvis virksomheden ikke kan finde arbejdskraften inden for en overskuelig periode hjemme, jamen så skal den have adgang til at kunne tiltrække arbejdskraften dér, hvor den er.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-27:
Så det, ordføreren mener er en forhindring for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft, er, at danske virksomheder, der gerne vil have udlændinge ind i en af de her kategorier for højtuddannede, skal betale noget, der absolut er en bundskraber, i forhold til hvad gennemsnitslønningerne er, og at det, at det blev en lille smule dyrere – fordi man oven i en de facto-lønudbetaling på 408.000 kr. selvfølgelig også skal lægge de andre ordninger, som nu engang er nødvendige for at tiltrække sådan noget arbejdskraft – skulle hindre, at man fik udlændinge ind.
Så det er altså det, der forhindrer det, altså at arbejdsgiveren skal betale en lillebitte smule mere.
Så er det nok arbejdsgiveren, der forhindrer, at den udenlandske arbejdskraft kan komme hertil, ikke?
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Tak for det.
Jeg lagde i min tale vægt på det omtalte proportionalitetsprincip, altså at man på den ene side gerne vil have mulighed for at gøre det her – hvad jeg også anerkender behovet for – og så de muligheder, vi giver myndighederne, bl.a. opbevaring af data i op til 20 år, hvilket jo får kritik i høringssvarene for at være rigtig, rigtig lang tid.
Kan ministeren uddybe de tanker, man har gjort sig om, om proportionalitetsprincippet faktisk er overholdt i det her lovforslag?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-27:
Det var en konstatering af hr. Finn Sørensens egen holdning, og den står jo for hr. Finn Sørensens egen regning.
Jeg tror helt grundlæggende, at der er et klart skel imellem, hvordan hr. Finn Sørensen og jeg ser på danske virksomheder og dansk økonomi og sammenhængskraft og velfærd i Danmark.
For mig og Radikale Venstre hænger tingene sammen.
Det skal ske på ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Vi er stærkt imod social dumping og ville ønske, at regeringen ikke havde sparet på indsatsen med kontrol her, for det er vi også optaget af.
Men det er noget helt andet, der her er tale om.
Vi kunne godt tænke os i Radikale Venstre at sætte beløbsordningen ned.
Vi synes, der skal være en flaskehalsgaranti, fordi det handler om, at der er job, der ikke kan besættes, på det danske arbejdsmarked, og det er ikke til gavn for nogen – slet ikke for dem, der ikke har et job i dag.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Jamen så tror jeg desværre, at jeg har udtrykt mig uklart.
Jeg har simpelt hen ikke nævnt ordet skat.
Det kan jeg se her i min tale, den har jeg nemlig skrevet ned.
Det var det, jeg nævnte i min tale.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-27:
Jeg hørte fru Josephine Fock i sin ordførertale rode sig ud i en forklaring om, at det øjensynligt skulle være svært for virksomhederne i forhold til skattemyndighederne at håndtere, at der var forskellige måder at bygge lønpakkerne op på.
Hvordan kunne ordføreren komme ud i sådan en vildfarelse?
De virksomheder, som ønsker at have danske lønmodtagere, der har forskellige typer lønpakker, hvor noget skal beskattes på en måde og noget andet skal beskattes på en anden måde, er vel ikke anderledes end det, man beder dem om at gøre i den her situation.
Den eneste forskel er bare, at vi siger, at de eventuelle ting, der kommer ud over lønnen, selvfølgelig også bare skal ligge ude over beløbsgrænsen.
Den tekniske ting gør jo ikke nogen forskel med hensyn til, hvordan man håndterer det i forhold til skattemyndighederne.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-27:
Som jeg forstår forslaget, er der ikke nogen begrænsninger overhovedet i, hvor stor den lønpakke kan være, og hvad den består af.
Man skal bare sikre sig, at der bliver udbetalt en faktisk løn på 408.000 kr. om året.
Det er det, forslaget går ud på.
Lad os bare tage et eksempel.
Lad os tage den tredje gruppe, dem, der hedder mellemhøjt kvalifikationsniveau.
Der er gennemsnitsmånedslønnen ifølge Dansk Arbejdsgiverforenings statistik 42.269 kr., men gennemsnitslønnen ud fra en årlig beløbsgrænse på 408.000 kr. er 34.000 kr.
Samtidig siger ordføreren, og det tror jeg sikkert er rigtigt, når Dansk Arbejdsgiverforening siger det, at der oven i de 42.000 kr. er fri bolig og bil og you name it.
Men så kan ordføreren jo også godt se, hvor kæmpestor lønforskellen er mellem de 408.000 kr. og så det, som er gennemsnitslønnen for et mellemhøjt kvalifikationsniveau.
Det bliver vel 100.000 kr. eller noget i den stil.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-27:
Det leder mig så i virkeligheden hen til den bemærkning, jeg måske ikke skulle have afsluttet med, fordi det, HK jo også skriver i deres svar, er, at årsagen er, at den fastsatte beløbsgrænse i ordningen har ligget på et langt lavere niveau end det, som danske lønmodtagere beskæftiget med samme type arbejde aflønnes med.
Det er i virkeligheden det, der er deres argumentation her.
Dermed synes jeg ikke, at deres argumentation i høringssvaret begrunder, hvorfor vi skulle stemme ja til det her lovforslag.
Jeg kan slet ikke se sammenhængen.