runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-04-19:
Bare lige for at starte med noget af det første, som spørgeren siger, så antyder spørgeren, at Socialdemokratiets udviklingspolitik er afhængig af, om vi sidder i regering eller ej.
Det er jeg ikke enig i, for der har jo været tidligere socialdemokratiske regeringer, som har ligget højere end de her 0,7 pct.
Jeg anerkender, at der har været en justering af Socialdemokratiets politik, når det kommer til, hvad der er rammen målt i procent af bni for udviklingspolitikken, men det har ikke været afhængigt af, om Socialdemokratiet har været i regering eller ej.
Så vil jeg sige, at det jo er rigtigt, at der på det her område er så store udfordringer og problemer rundtomkring i verden, at man altid kan have lyst til at give mere.
Og kunne det være dejligt nogle gange at kunne give endnu mere og kunne give noget ud over de 0,7 pct.?
Ja, det kunne det.
Men har vi grund til at skamme os over det niveau, vi ligger på?
Nej, det synes jeg bestemt ikke vi har.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Jeg er glad for, at ordføreren så anerkender – selv om jeg synes, at det er en trist udvikling – at der altså er sket et holdningsskift, idet man kommer tæt på at træde ind i regeringskontorerne.
Jeg kunne ikke stille ministeren det her spørgsmål, så jeg spørger lige ordføreren også her: Vil ordføreren ikke også anerkende, at ja, det kan godt være, at FN's generalsekretær roser, men at chefforhandleren for de afrikanske lande, hr. Alpha – det nøjes jeg med – har været ude at sige, at det er en forkert praksis, og at det her ikke er noget, man har debatteret og diskuteret med de lande, man skal hjælpe?
Er det ikke korrekt, at det, at man har ændret praksis, ikke er noget, man har aftalt med de lande, man rent faktisk skal hjælpe?
Kan ordføreren bekræfte det?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-04-19:
I virkeligheden handler diskussionen om, hvor stor en andel af det her bni vi skal give i udviklingsbistand.
For hvis man giver mere end de 0,7 pct. af bni i udviklingsbistand, vil man jo kunne sige, at det, der ligger over de 0,7 pct., så er det, der har med klima at gøre.
Jeg vil gerne anerkende, at der har været tidligere socialdemokratiske regeringer i tidligere tider, som har haft en udviklingsbistand på mere end de 0,7 pct., som er rammen for den her regerings udviklingspolitik.
Så det er rigtigt, at partiets politik jo på nogle områder har ændret sig i forhold til niveauet målt i procent af bni.
Så synes jeg, ordføreren sagde, at det altid havde været Socialdemokratiets politik, helt op til at vi så fik regeringsmagten i 2019.
Som jeg husker valgkampen i 2019, gik Socialdemokratiet altså til valg på, at rammen om den danske udviklingspolitik skulle være 0,7 pct.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Tak til den socialdemokratiske ordfører.
Jeg bliver lige i samme boldgade, for ministeren gav jo udtryk for regeringens holdning, og derfor tænker jeg, at det måske er passende at spørge den socialdemokratiske ordfører om Socialdemokratiets holdning.
Er det ikke korrekt, at helt indtil man i 2019 kom i regering, har det altid været en socialdemokratisk holdning, at klimabistanden ikke tages fra ulandsbistanden?
Jeg kom med nogle eksempler på forskellige socialdemokrater, der har givet udtryk for det.
Nu læser jeg et citat op fra den nuværende udenrigsminister, Jeppe Kofod.
Jeppe Kofod siger – jeg citerer: Er ministeren ikke enig i det her?
Hvis andre lande følger Danmarks eksempel, så får vi ikke den nødvendige finansiering til at løse klimaudfordringen – hvis andre lande bare begyndte at bruge deres ulandsbistand til at løse de klimaløfter, som man eksempelvis har givet i København.
Mette Gjerskov kaldte det fifleri.
Vil ordføreren ikke anerkende, at Socialdemokraterne her er vendt på en tallerken?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-04-19:
Tak for det, og også en stor tak herfra til Frie Grønne for beslutningsforslaget, som jo handler om en rigtig vigtig sag, nemlig klimabistand.
Forslaget går ud på at pålægge regeringen at sikre, at Danmark inden udgangen af 2025 bidrager med 30 mia. kr. i det, som her bliver benævnt »ny og additionel klimabistand for perioden 2020 til 2025«.
Lige siden Socialdemokratiet overtog regeringsansvaret i 2019, har klimaet været en meget, meget central prioritet på tværs af flere forskellige politiske områder i øvrigt, og det gælder også udviklingspolitikken.
Med den nye udviklingspolitiske strategi har vi sammen med et bredt flertal sikret, at klimaet fylder rigtig meget i den danske udviklingsindsats, og fra og med 2023, som ministeren også nævnte, har vi et mål om, at klimabistanden skal udgøre mindst 25 pct. af udviklingsbistanden under det, der hedder § 6.3 i finansloven.
Det er helt afgørende, at vi øger midlerne til både grøn omstilling og ikke mindst klimatilpasning i verdens fattigste og skrøbeligste lande, som jo rammes rigtig hårdt af de her klimaforandringer.
Og det er vi som sagt også allerede i gang med
, både når det handler om offentlige midler og udviklingsbistanden og mobiliseringen af private midler.
Begge dele er vigtige og nødvendige, hvis vi skal i mål.
Så ja, det er en vigtig sag, som forslaget her handler om, og vi er sådan set enige i, at der skal skrues op for klimabistanden.
Det har vi også gjort inden for rammen med de her 0,7 pct. af bni, som vi som et af verdens få lande giver i udviklingsbistand.
Derudover bidrager vi som sagt på forskellig vis til mobilisering af også private midler til sagen.
Og endelig er det lykkedes ikke mindst, må vi sige, på grund af vores støttepartiers gode indsats også at finde nogle midler til klimabistand ud over de 0,7 pct. af bni i de finanslove, som indtil videre er blevet lavet under den her regering.
Men vi kan ikke støtte et forslag, som koster 30 mia. kr., og hvor der ikke er anvist nogen finansiering.
Så Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2022-04-19:
Der har ikke været nogen regering, der har udtrykt sig så ambitiøst i forhold til at finansiere klimaudfordringer, som vi gør i øjeblikket.
Og at vi yderligere har sagt, at det er klimatilpasningen, som står i mål, fordi CO 2 -reduktionen har meget, meget lettere ved at finde finansiering rundtomkring i verden, illustrerer med al tydelighed vores ambition.
Tak for det.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Det er også den diskussion, vi forsøger at tage her.
For det er da mærkeligt, at man i Socialdemokratiet i 25 år har haft holdningen om, at man skal finde nye penge til klimabistanden, og at man, idet man får muligheden for at gøre det, altså kommer i regering, så vender på en tallerken, og så har man en anden holdning.
Er det ikke korrekt, at hr. Svend Auken klart og tydeligt sagde, at klimapenge, klimabistanden, skal være additionelle, altså nye penge, og ikke tages fra udviklingsbistanden?
Er det ikke korrekt, at hr. Jeppe Kofod kritiserede regeringen for at gøre netop det her?
Er det ikke korrekt, at fru Mette Gjerskov kaldte det fifleri at tage klimabistanden fra udviklingsbistanden?
Flemming Møller Mortensen (S), 2022-04-19:
Til ordføreren vil jeg sige, at jeg meget tydeligt har givet udtryk for, hvad der er regeringens holdning, og det har hele tiden været den nuværende regerings holdning.
Vi er meget ambitiøse i forhold til at skaffe yderligere finansiering.
Det er det, vi taler om, og vi bliver også rost af FN's generalsekretær for, at vi har sat meget ambitiøse mål op i forhold til det, der er vores rammesætning.
Det er jo en politisk diskussion – og den skal man bare tage – om man vil bidrage med mere end 0,7 pct.
Danmark er et af de kun fem lande i verden, som yder mindst 0,7 pct. af bni i sin udviklingsbistand, og hvis man så vil have noget, der er additivt, så kan man, som jeg sagde afslutningsvis i min tale, tage det i finanslovsforhandlingerne.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Tak til ministeren for ministerens svar, som vi i Frie Grønne naturligvis er kede af, og det overrasker nok ikke ministeren.
Der var rigtig mange ting, som jeg har lyst til at spørge ind til, men noget af det, som ministeren lagde vægt på, var det omkring ny og additionel.
Det er fuldstændig korrekt, at det ikke er et officielt begreb, og at det er en politisk diskussion, vi kan tage, men vil ministeren ikke anerkende, at det var Socialdemokratiets holdning helt fra hr. Svend Auken og frem til, at Socialdemokratiet selv er kommet i regering i 2019, at klimabistanden skal være nye, additionelle midler, og det vil sige, at den ikke skal være en del af og ikke tages fra udviklingsbistanden?
Vil ministeren ikke bekræfte, at her har regeringen og Socialdemokratiet så lavet en kovending, altså at det altid har været en socialdemokratisk holdning, at »ny« og »additionel« betyder, at man finder nye penge, og at man ikke tager fra udviklingsbistanden?
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-19:
Tak for det.
Jeg vil så også indlede med at sige tak for en god debat, hvor jeg er blevet om ikke overrasket så i hvert fald har taget positivt imod flere af de meldinger, der er kommet, bl.a. fra De Konservative og delvis jo også fra regeringen, som jeg er glad for anerkender, at vi har et problem, og også anerkender, at vi i dag ikke har de værktøjer, der skal til for at håndtere diskrimination i nattelivet.
Det handler jo grundlæggende om retten til at blive set som den, man er, og til ikke at blive reduceret til sin hudfarve og om ikke at skulle stå i kø igen endnu en fredag eller lørdag og igen risikere at blive afvist uden nogen gyldig grund og føle sig reduceret til netop ikke andet end den etnicitet, man har.
Det, der ligger i forslagene fra både os og fra SF, handler om at ændre på incitamenterne for restauratørerne.
Og det er jo egentlig tankevækkende, at vi i dag er et sted, hvor det at have en anden etnisk baggrund bliver set som en trussel i sig selv, der gør, at det tilsyneladende er mere rentabelt for nogle restauratører at afvise alle i døren i stedet for at lukke alle ind og så, uanset hudfarve selvfølgelig, smide dem ud, som laver balladen, når de er kommet ind.
Der er vi altså et sted, hvor opfattelsen tilsyneladende er, at der er så mange, der laver ballade, at man holder alle eller i hvert fald langt de fleste med anden etnisk baggrund ude fra nogle barer.
Så det handler om at ændre på incitamenterne, og derfor har vi også et ønske i Radikale Venstre om, at man altså ikke kan fortsætte med at diskriminere, hvis man har, hvad vi kunne kalde en track record, hvor man gentagne gange har fået afgørelse om, at der er foregået diskrimination på ens natklub.
Og det håber vi selvfølgelig at regeringen også vil lytte til og rykke sig det stykke fra alene at ville lægge vægt på det i sager om fornyelse til altså også at ville fratage bevillingen.
Så derfor må vi starte et sted, og jeg synes, det her er et oplagt og i øvrigt ikke særlig indgribende sted at starte.
For ja, det er grundlæggende ikke en menneskeret at gå på bar, men det er en menneskeret ikke blive diskrimineret, også i nattelivet.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-19:
Jo, det vil jeg gerne medgive nok er usædvanligt i et land som Danmark.
Men det kan også godt være, at der har været en grund til det, og det kan være, at der har været grunde til det, vi ikke kender til, og der er ikke nødvendigvis noget forkert i, at vi ikke kender til dem.
Jens Rohde (KD), 2022-04-19:
Men så er det vel på sin plads, at man har et Folketing – jeg går ud fra, at vi er enige om, at Forsvarets Efterretningstjeneste ikke rangerer over Folketinget – som siger, at det beder vi regeringen om at forholde sig til; det tager vi et kritisk blik på.
For ligesom vi gerne vil have dygtige efterretningstjenester, står vi altså også på journalisters kildebeskyttelses side, nøjagtig som den er beskrevet i loven.
Henrik Dahl (LA), 2022-04-19:
Jamen det er jeg ganske enig i, og jeg vil bare lægge til, at jeg altså synes, at skiftende ledelser for f.eks. Politiets Efterretningstjeneste i mange, mange år har prøvet på at modernisere det udtryk, man havde over for offentligheden, og prøvet på at blive lidt mere åbne, og jeg ville da være ked af, hvis det arbejde bliver sat tilbage, for jeg synes sådan set, at den måde, man gør tingene på i USA, er god.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-19:
Tak for et tankevækkende indlæg, og til det her med, at man overklassificerer, kan jeg i hvert fald fortælle en lille anekdote om en ven, jeg har, der er i marinehjemmeværnet, hvor en knobtavle – altså en tavle, hvor man kan se, hvordan man binder et råbåndsknob og et dobbelt halstik osv. – er klassificeret til tjenestebrug.
Så det kunne jo tyde på, at der måske i hvert fald er et eller andet om snakken.
Men når noget har stået i åbne kilder, kan det også være vanskeligt at vide, at den samme oplysning findes i fortrolige kilder.
Hvor pokker skulle man vide det fra?
De er jo fortrolige.
Og det leder mig så til spørgsmålet, som jeg også har tænkt mig at stille lidt senere til justitsministeren: Hvad vil det sige, at noget er hemmeligt?
For straffelovens § 109 handler om, at man videregiver hemmelige oplysninger.
Hvis noget har stået i landets aviser og været i tv-avisen og man kan finde det på nettet, er det vel pr. definition ikke længere hemmeligt.
Er ordføreren enig med mig i det?
Henrik Dahl (LA), 2022-04-19:
Jeg er fuldstændig enig.
Det underminerer jo selve den centrale betydning af, hvad ordet hemmelig vil sige, hvis ting, der står i alle landets aviser, er hemmelige.
Det er også derfor, at jeg rejser den her debat, for ting, der har stået i alle landets aviser, er selvfølgelig pr. definition ikke hemmelige.
Der kan selvfølgelig lægges alle mulige afgrænsninger ind; det er jeg godt klar over, men udgangspunktet må være, at det er klart, at det ikke er hemmeligt, hvis det står i Daniel Ellsbergs Pentagon Papers, eller hvis det står i Edward Snowdens papirer osv., og de er mangfoldiggjort i en million eksemplarer.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-19:
Skelner ordfører mellem, om vedkommende, der viderebringer en hemmelighed, som ikke længere er hemmelig, er bekendt med, at det rent faktisk er fortrolige oplysninger, som så er ude i offentligheden uden kildeangivelse, eller om det er sådan en, som ordføreren eller jeg selv, der ikke har adgang til fortrolige kilder og dermed må formodes at videregive oplysningerne alene baseret på rygter eller citater fra nogen, som ikke vil lægge navn til?
Henrik Dahl (LA), 2022-04-19:
Jeg er helt med på, at hvis man skal lave et regelsæt, skal man arbejde mere med det, end sådan som det er lige nu.
Men mit udgangspunkt ville være, at hvis man – nu tager jeg et helt tilfældigt eksempel – er pensioneret forsvarsminister og man med henvisning til et eller andet, der har stået i New York Times, siger sådan og sådan, så kan jeg ikke se, at det er noget problem, selv om den pågældende er pensioneret forsvarsminister, fordi vedkommende refererer til New York Times.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-19:
Så hvis vedkommende ikke havde kunnet referere til eller ikke havde refereret til en kilde et eller andet sted, til trods for at kilden er uden egen kilde, så ville det være en anden sag?
Ordføreren ville altså skelne mellem en pensioneret forsvarsminister, der alene gik ud og sagde noget, som i øvrigt også stod andre steder, men som var bekendt med, at det er fortrolige oplysninger, og så en pensioneret forsvarsminister – bare for at nævne et eksempel – der refererer en sag, som er angivet med kilde?
Henrik Dahl (LA), 2022-04-19:
Men jeg vil bare sige, at jeg jo i rigtig, rigtig mange år arbejdede i det her kom-center, og jeg ville aldrig nogen sinde sige, at det forholdt sig sådan og sådan med nedrustningsforhandlingerne ud i den blå luft.
Der kørte jo alle de her nedrustningsforhandlinger og det med den her dobbeltbeslutning, mens jeg arbejdede der.
Det ville jeg aldrig nogen sinde gøre, fordi det synes jeg er problematisk.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-19:
Vi kender nok alle sammen til det at få et fortroligt svar fra en minister – det kunne være justitsministeren – hvor vi, når vi så spørger om at få det afklassificeret, finder ud af, at det afkvalificerede svar er stort set det samme som det fortrolige.
Der kan man måske nogle gange sige, at der godt kan gå lidt inflation i de der såkaldte fortrolige svar, men det er en lidt anden historie.
Jeg kunne bare godt lige tænke mig at høre i forhold til Enhedslistens spørgsmål her omkring Thulesagen – det er en gammel sag – og også i forhold til flere af de andre sager, der har været oppe her, om ikke en del af problemet, sådan som ordføreren ser det, i virkeligheden handler om arkivloven.
Altså, i USA har man jo en meget mere liberal arkivlovgivning, end vi har, og det betyder, at rigtig mange journalister, der interesserer sig for mange spændende spørgsmål, kan finde rigtig meget gammelt materiale i amerikanske arkiver.
I forhold til f.eks. Cubakrisen kan man jo nærmest finde ud af, hvad der foregik minut for minut.
Det ville jo ikke kunne ske i Danmark.
Så er det i virkeligheden ikke arkivloven, vi måske mere skulle have fat på – altså en anden dag – end det, vi taler om i dag?
Henrik Dahl (LA), 2022-04-19:
Jeg tror, at det bl.a. er arkivloven.
Men min personlige oplevelse er også bare, at man ikke bliver presset særlig meget eller afkrævet nogle svar, hvis man klassificerer ting.
Hvis man vendte tingene om og sagde, at ting er uklassificerede, medmindre der foreligger en god grund, så ville det være en helt anden diskussion, for så skulle den, der ønskede at sætte et stempel på, komme med grundene.
Altså, jeg tror også, der kan være en idé med at klassificere de der knob, som blev nævnt tidligere , for så får man lyst til at lære at binde dem.
Nick Hækkerup (S), 2022-04-19:
Først og fremmest tak for en god debat, som vel har understreget den balance, der skal være, mellem på den ene side ytringsfriheden, som er en kerneværdi i et åbent og demokratisk samfund – og som skal være det – som den danske presse i øvrigt med udvidet beskyttelse af ytringsfriheden jo også nyder godt af, og på den anden side samtidig behovet for at beskytte klassificerede oplysninger, sådan at vi ikke skader Danmark, ikke skader vores nære allierede, ikke skader vores samarbejdspartnere.
Det burde være selvindlysende, navnlig i den situation, som vi står i, og med den verden, som vi ser omkring os i øjeblikket.
Jeg er ikke sikker på, at jeg ville have formuleret den sådan, hvis jeg havde 90 mandater.
Men med det, der er til rådighed, så synes jeg, at den er fornuftigt afbalanceret.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-19:
Som jeg har proklameret tidligere, vil jeg spørge, om justitsministeren er enig med hr. Henrik Dahl og mig selv i, at hvis noget har stået i landets aviser, så er det ikke længere hemmeligt
Nick Hækkerup (S), 2022-04-19:
Så simpelt er jeg ikke sikker på at det er.
Det kan f.eks. også afhænge af, hvem det måtte være, der bekræfter, gengiver, forholder sig til oplysningerne, og om der er tale om et direkte citat eller ej.
Så det er jeg ikke sikker på.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-19:
Altså, man kan diskutere, om noget, der er sagt på Folketingets talerstol, stadig kan være en hemmelighed, men hvis det har stået i landets aviser, er der trods alt ganske mange mennesker, der har læst det.
Jeg konstaterer bare, at regeringen åbenbart mener, at selv hvis noget har stået i en avis, så kan det stadig væk godt være en hemmelighed.
Der er vi så uenige.
Nick Hækkerup (S), 2022-04-19:
Nej, hr. Jan E. Jørgensen spurgte, om det var så endegyldigt afklaret.
Jeg sagde bare, at det måske er mere nuanceret end som så.
Og sådan kan vi alle sammen undre os over ting.
Jeg kan undre mig over, at vi ikke har Venstres opbakning til politiforliget, eller at der i forhold til kriminalforsorgen kastes et skær af mistænkelighed ud over vores væsentlige udøvende myndigheder.
Sådan kan vi alle sammen undre os.
Christian Juhl (EL), 2022-04-19:
Jeg tænker på en parallel til den her sag.
Det jo er godt, at medierne skriver om det her, det er godt, at medierne graver historierne frem i det omfang, det tåler dagens lys, fordi befolkningen måske så på grund af en større tillid bakker mere op om, at vi selvfølgelig skal have efterretningstjenester i Danmark, og at de selvfølgelig også skal lave deres arbejde godt og ordentligt, og at det skal være dygtige folk og at de skal have de penge, de skal bruge, osv.
Men det kræver jo også, at der både er en tillid fra politikerne, men også en tillid fra befolkningen generelt, og der har den amerikanske åbenhed så vist sig at være elegant, mere åben end den danske i det her tilfælde.
Henrik Dahl (LA), 2022-04-19:
Baseret på egen erfaring har jeg den oplevelse, at vi overklassificerer i Danmark.
Mens jeg gjorde tjeneste i forsvaret som sprogofficer, havde vi en stor udstilling om Warszawapagten, som vi så lavede og rejste rundt med i Danmark, så de almindelige værnepligtige kunne se den her udstilling.
Der var problemet, at man overklassificerer i Danmark, og derfor fandt vi de oplysninger, vi skulle bruge, i britiske åbne kilder, som man kunne købe i enhver boghandel, og så skrev vi bare med henvisning til Janes Weekly, og så kunne vi oplyse alt muligt om, hvordan sovjetiske regimenter var bevæbnede og sådan noget.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-19:
Så er der spørgsmålet om, om det bedste redskab er en forespørgselsdebat.
Jeg tror egentlig, forespørgselsdebatten kommer, fordi der har været et nyligt forløb, hvor regeringen har spillet en uheldig rolle.
Det tror jeg der er mange herinde i Folketinget der er enige om.
Det er ikke sikkert, Socialdemokratiet er enige i det, men der er mange andre, der er enige om, at det, som forsvarsministeren havde gang i med hensyn til at sende medarbejdere hjem og ikke gøre anskrig over for en pressemeddelelse, der blev sendt frem til Forsvarsministeriet dengang, ikke var så smart.
Det tror jeg vi er ret mange herinde der mener, og derfor kan man selvfølgelig være lidt træt af regeringen på det punkt.
Men generelt synes jeg, vi skal være tilfredse med de efterretningstjenester, vi har, og også være tilfredse med, at der er parlamentarisk kontrol, herunder en forespørgselsdebat.
Det er fint nok for os – vi havde bare ikke rejst den.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-19:
Jeg håber da, vi alle sammen er enige om, at det er uheldigt, hvis medier i Danmark føler sig intimideret af en offentlig myndighed.
Men så er det jo ikke altid, det er så enkelt, som at det er dem, som ser ud til at have gjort det, der i virkeligheden har ansvaret.
Jeg kan da huske noget, der hed en Tibetsag, hvor det var nogle betjente, der fik ansvaret for grundlovsstridige handlinger, og jeg takker da hvem som helst, der gjorde en indsats for at få en undersøgelse til bunds, der viste, at de betjente i virkeligheden var uskyldige, og at ansvaret lå et helt andet sted.
Gør hr. Peter Skaarup ikke også det?
Peter Skaarup (DF), 2022-04-19:
Hundrede procent
Og jeg tror, at Enhedslisten og Dansk Folkeparti var de eneste, der, dengang sagen startede, gang på gang forsøgte at få daværende justitsminister Morten Bødskov i samråd og at få nogle svar ud af ham, og vi stod også sammen, tror jeg, om at få kommissionsundersøgelse nr. et og nu også nr. to, som heldigvis så ser ud til at være nået frem til noget af kernen i problemet, nemlig at det netop ikke var de der to betjente eller flere, der var problemet, der havde ansvaret, men at det måske lå et andet sted, ovre i Udenrigsministeriet.
Men det er jo en sag for sig.
Men jo, og som sagt har vi også været på vagt over for det, som regeringen satte i gang ovre i Forsvarsministeriet, som vi nu ikke rigtig kender konsekvenserne af eller ved hvor vidtrækkende er.
Men det ændrer bare ikke ved, at i forhold til det her ved vi jo dybest set ikke, hvad der er foregået inde i de der rum, hvor der har været et møde, og der er det, som om der er nogle herinde, der sådan lægger det frem, som om vi alle sammen ved det, altså at de er blevet intimideret, at de er blevet truet, og at det er forfærdeligt.
Men det ved vi dybest set ikke om de er blevet.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-19:
Det er fuldstændig rigtigt.
Vi ved ikke, hvad der er rigtigt.
Vi ved, at der er nogle, der siger, at de føler sig intimideret.
Vi kan undersøge det, og det er jo sådan set det, vi er i gang med.
Og vi har konstateret, at det ikke kan undersøges i det åbne.
Fint nok, så har vi lavet et kompromis om, hvordan det så kan undersøges, nemlig henholdsvis i Kontroludvalget – og det kan det vel altid – og så i et møde for partilederne.
Er det ikke godt?