runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-22:
Tak for det.
Det her er jo enorm følsomt.
Vi skal vedtage et lovforslag, som skal give mulighed for at undersøge de her utrolig alvorlige anklager fra Tilsynet med Efterretningstjenesterne rettet mod Forsvarets Efterretningstjeneste.
Anklagerne er jo mange, men centralt er, at tilsynet anklager Forsvarets Efterretningstjeneste for bl.a. at tilbageholde oplysninger for tilsynet og endda direkte at give urigtige oplysninger.
Det er oplysninger om, at der er spioneret imod danske borgere og mange andre ting.
Sagen er jo penibel, da vi ikke kan diskutere forhold vedrørende efterretningstjenesterne offentligt.
Men ét står jo fast, og det er, at anklagerne skal undersøges.
Derfor er det også et vanskeligt undersøgelsessetup, vi kaster os ud i, for der skal være en balance i forhold til retssikkerheden for dem, der er under anklage, samtidig med at man sikrer en høj grad af fortrolighed.
Det er vigtigt for deres arbejde med at bekæmpe terror og andre alvorlige forbrydelser, at det kan foregå i fortrolighed.
Det er bare ikke det samme, som at der ligesom ikke skal være hånd i hanke med de her tjenester.
Det er der, hvor tilsynet kommer ind og kan foretage de tjek i fortrolighed, så vi som borgere kan læne os tilbage og sige, at der er uvildige, der har styr på, at alt går efter bogen.
Vi fremlagde jo i SF et forslag både i 2005, i 2008, i 2015 og nu igen i starten af 2020, som desværre blev ryddet af banen på grund af corona, men som nu er genfremsat, og som går ud på at styrke Kontroludvalget eller Tilsynet med Efterretningstjenesterne.
Det blev da også sådan, at det vedvarende pres blev til et nyt tilsyn i 2012, og det blev jo ganske vist alene det tilsyn, som vi som regeringsparti lykkedes med at blive enige med de andre partier om.
Derfor er vores holdning i dag og var også dengang, at tilsynet ikke skal være begrænset i dets virke.
Der skal være whistleblowerordninger, som er eksterne og forankret hos tilsynet.
Men det får vi jo en fornyet diskussion om, når forslaget kommer på dagsordenen.
Med de ord vil jeg konstatere, at vi bakker forslaget op og er meget kede af den her sag.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-22:
Radikale Venstre vil selvfølgelig tage konkret og indbyrdes stilling til alle de ændringsforslag, der kommer til et lovforslag.
Eva Flyvholm (EL), 2020-10-22:
Der må jeg bare sige: Det kan vi helt grundlæggende ikke rigtig bruge til noget.
For Kontroludvalget har ingen mulighed for at reagere, hvis det, der bliver lagt frem, ikke er godt nok.
Kontroludvalget kan jo ikke gå ud at sige noget.
Så vi har ingen demokratisk forsikring om det.
Det er også derfor, at Institut for Menneskerettigheder foreslår en lang række forbedringer af det her lovforslag.
Jeg kan love Radikale, at det tager vi fra Enhedslistens side også og stiller som ændringsforslag.
Jeg vil gerne høre, om Radikale vil være åbne over for at stemme nogle af de her forbedringer ind i loven, som bl.a. vil betyde, at man er nødt til at have nogle lidt klarere rammer for, hvad det er, der bliver undersøgt, sådan at borgerne faktisk også kan føle sig forsikret om, at der kommer til at være en ordentlig undersøgelse af de her problemstillinger.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-22:
Tak for det.
Jeg er glad for, at Enhedslisten anerkender, at der er og skal tages et særligt hensyn – også i den her sag – til de sensitive oplysninger, der er relevante her.
Det vil jeg gerne kvittere for.
I forhold til det her med kommissoriet er det også et relevant og aktuelt spørgsmål.
Den måde, som vi jo normalt i forhold til den parlamentariske kontrol ser på, om efterretningstjenesterne holder sig inden for de beføjelser, som de nu har, er jo i regi af Kontroludvalget.
Og det, der jo bl.a. er genstand for det her, er, at de lige skal et spadestik dybere, i forhold til om de så også har overholdt de her beføjelser.
Der er det naturligt, at dem, der i forvejen kigger på det, nemlig Kontroludvalget, som der også bliver lagt op til, får lejlighed til at kigge nærmere på det.
Eva Flyvholm (EL), 2020-10-22:
Tak for det.
Jeg er med på, at der er nødt til at være en ret høj grad af fortrolighed omkring selve den her undersøgelse, men det, at vi som ordførere, som partier her i Folketinget ikke engang kan få kommissoriet at se for, hvad der rent faktisk skal undersøges her, er meget, meget usædvanligt.
Det er ikke den måde, man normalt laver en undersøgelse på.
Det tænker jeg vi godt kan være enige om.
Institut for Menneskerettigheder siger også, at det er helt grundlæggende, at man er nødt til at have noget mere åbenhed om den her undersøgelse, hvis borgerne skal kunne have tillid til den.
Derfor vil jeg gerne spørge Radikale: Hvordan kan man være tilfreds med at stemme for et lovforslag, hvor man grundlæggende overhovedet ikke har nogen garantier for, at de her forhold bliver undersøgt ordentligt, altså hvor Radikale ikke aner præcis, hvad der kommer til at indgå, og hvor det også er ret tydeligt, at der er nogle meget alvorlige ting, som tilsynet tager op, som slet ikke vil blive undersøgt?
Er det virkelig tilfredsstillende for Radikale Venstre?
Peter Skaarup (DF), 2020-10-22:
Det er min klare opfattelse, at med det her lovforslag samt de andre initiativer, som justitsministeren har fortalt os om, også Enhedslisten, er på vej, så forventer jeg, at vi har gjort det, vi skal.
Enhedslisten har som nok mere eller mindre det eneste parti her i Folketinget en dyb mistillid til den her kommission, mens alle andre – vi har i hvert fald ikke hørt SF eller nogen andre sige noget imod det – synes, at det, der ligger på bordet i dag, sådan set er meget godt fundet ud af fra regeringens side.
Jeg forstår jeg ikke rigtig, hvorfor det er så forfærdeligt.
Altså, så er det jo en mistillid, man har, til det meste af Folketinget fra Enhedslistens side.
Og den rolle, man spiller her, er jeg altså bange for fører frem til en eneste ting, og det er, at man kan udtørre enhver kontakt med andre landes efterretningstjenester, hvis det stod til Enhedslisten, og det vil jeg ikke være med til; det vil Dansk Folkeparti ikke være med til.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-22:
Det er jo fair nok at have brug for en efterretningstjeneste, men jeg går ud fra, at ordføreren også er enig i, at man bliver nødt til at have en form for kontrol med efterretningstjenesten og med, hvilke opgaver den løser – netop for at beskytte borgerne mod ulovlig overvågning.
Det er jo det, vi diskuterer her, og derfor er der også sådan lidt mærkeligt, at vi skal til at begynde at diskutere forholdet til regeringen og alt muligt andet.
Vi diskuterer jo et konkret lovforslag, som er sat i verden for at løse en konkret problemstilling, og spørgsmålet er jo, om man synes, at det lovforslag løser den problemstilling.
Karsten Lauritzen (V), 2020-10-22:
Jeg skal beklage, hvad jeg sagde, for jeg tror, det var i sidste valgperiode, at Enhedslisten sad i Tilsynet med Efterretningstjenesterne.
Jeg vil ikke sige, at jeg er ked af, at Enhedslisten ikke sidder der længere, for det er jo vælgerne, der har bestemt det, for det er i forhold til størrelsen af partierne.
Det er jo gængs kritik af borgerlige forsvarsministre, vi hører her fra Enhedslistens side af, og det tager jeg så ned, som det er.
Jeg kan sige, at hvis Enhedslisten tidligere i den her sag havde valgt at dele den kritik, vi havde af forsvarsministeren, kunne vi jo have sat os ned og have snakket om det, men tidligt valgte Enhedslisten at sige, at de mente, at den nuværende forsvarsminister har gjort det her rigtig fint, og så har vi så ageret efter det, og nu er vi så, hvor vi er i dag.
Rosa Lund (EL), 2020-10-22:
Jeg kan oplyse hr. Karsten Lauritzen om, at Enhedslisten desværre ikke sidder der.
Når det er sagt, forstår jeg ikke, at man gerne vil til bunds i det her, at man synes, at det er vigtigt, at vi kommer til bunds i det her, og at man synes, at retssikkerheden skal være på plads, når man så ikke vil svare på, om tidligere ministre skal kunne afhøres også.
Jeg hører hr. Karsten Lauritzen sige, at det er regeringens ansvar, men derfor må hr. Karsten Lauritzen da også selv have en holdning, Venstre må da også selv have en holdning til, om tidligere ministre skal kunne afhøres her.
Så vidt jeg har forstået, men der er jo mange ting, der er hemmelige her, er hr. Claus Hjort Frederiksen også ret involveret i det her.
Eva Flyvholm (EL), 2020-10-22:
Tak for det.
Nu havde vi også tidligere i dag et samråd om den her sag, og der kunne jeg ikke få et svar fra justitsministeren om, hvorvidt det ville blive undersøgt, om Forsvarets Efterretningstjeneste eller tidligere ministre havde givet urigtige oplysninger til Folketingets Kontroludvalg.
Nu sidder ordføreren jo selv i Kontroludvalget, og nu skal jeg ikke spørge om, hvad der foregår, for det ved jeg godt man ikke får et svar på, men jeg vil gerne spørge: Mener ordføreren ikke, at det er en meget god idé at undersøge, om der tidligere simpelt hen er blevet givet forkerte oplysninger til Folketingets Kontroludvalg?
Dan Jørgensen (S), 2020-10-22:
Tak for det.
I dag tager vi et vigtigt skridt hen imod en fremtid, hvor der kan produceres grøn strøm fra havvind på markedsvilkår helt uden offentlige støttekroner.
Der er sket meget i Danmark, siden vi i 1991 etablerede den første havvindmøllepark i verden.
Dengang var der mange, der syntes, at det var alt for dyrt, at det var en helt forkert vej at gå, og at det aldrig blev konkurrencedygtigt.
Det viste sig heldigvis at være forkert.
Men det viste sig jo at være forkert, fordi der var nogle, nemlig os i Danmark, der valgte at tage skridtet, der valgte at skabe et marked for den teknologiske udvikling.
Med fremsættelsen af lovforslaget her om Thor Havvindmøllepark leverer vi på beslutningen i energiaftalen fra 2018 om at udbyde tre havvindmølleparker, hvoraf Thor Havvindmøllepark kommer til at være den første.
Thor Havvindmøllepark vil sammen med energiøerne og den fremrykkede Park 2, som placeres ved Hesselø, kunne skabe lokale danske arbejdspladser og både udnytte og styrke den unikke kompetence, som vi har opbygget i Danmark.
Vi er p.t. i gang med mere end en tredobling af Danmarks havvindmøllekapacitet inden år 2030.
I november sidste år blev vi enige om en støttemodel for Thor Havvindmøllepark efter Klimarådets anbefalinger.
Med den ny støttemodel tildeles støtte via en differencekontrakt, hvor staten garanterer en stabil afregningspris på den strøm, havvindmølleparken producerer.
Staten yder støtte til producenten, når markedsprisen ligger under budprisen, mens producenten betaler støtte tilbage til staten, når markedsprisen ligger over budprisen.
Det giver investorerne en høj grad af sikkerhed for deres investeringer, og vi forventer samtidig, at statens omkostninger til støtte vil blive tildelt mere hensigtsmæssigt.
Vi har desuden aftalt at forlænge produktionsperioden for havvindmølleparken fra 25 til 30 år med mulighed for forlængelse af perioden med yderligere 5 år.
På den måde tager vi hensyn til den teknologiske udvikling af havvindmøller, som går mod en længere levetid end hidtil.
Lovforslaget indeholder desuden implementering af den del af klimaaftalen fra den 22. juni i år, hvor vi besluttede at hæve opstillernes betaling til grøn pulje fra 88.000 kr. til 125.000 kr. pr. MWh.
I november 2019 traf vi en beslutning om VE-ordningerne.
Det har været vigtigt for os at sikre bred opbakning i såvel lokalsamfundet som blandt kommunerne, når der opsættes nye VE-anlæg rundtomkring i Danmark.
I forhold til grøn pulje betaler opstillerne til den kommune, hvor anlægget opføres.
Midlerne kan anvendes bredt til kommunale tiltag, men der lægges op til, at midlerne tildeles projekter nær lokale naboer til VE-projekterne samt til grønne tiltag.
Med denne forhøjelse af det beløb, som kommunerne modtager via grøn pulje, mener vi, at vi har ramt et mere passende niveau, hvor vi både tager hensyn til de kommuner, som lægger jord til anlæggene, men også til opstillerne af anlægget.
Lad mig afslutningsvis takke for interessen for lovforslaget.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Tak for det.
Et moderne velstående samfund kræver en stor portion energi til varme og til strøm, og hidtil har vi i det meste af vores moderne historie været afhængige af at afbrænde fossile brændstoffer eller plantebrændstoffer, når vi har skullet producere den energi.
Der er sket det lykkelige, at vi igennem flere år har arbejdet på og udviklet måder at høste energi fra vedvarende energikilder på, som ikke har et negativt aftryk på vores klima og vores luft.
Vi er nu efterhånden nået derhen, hvor vi har en mulighed for at se i horisonten, at vi kan etablere f.eks. vindmølleparker på havet, som vil give et overskud, og som vi kan få et overskud fra til statskassen.
Den mulighed foreligger her med Thor Havvindmøllepark, men vi står dog stadig på lidt usikker grund og kan også muligvis få et underskud til staten.
Men vi støtter det her lovforslag, fordi vi synes, det er vigtigt med en grøn omstilling af vores elproduktion.
Det har mange positive konsekvenser, som også hr. Morten Messerschmidt fra Dansk Folkeparti var inde på, både i forhold til vores afhængighed af mellemøstlige oliestater, men også i forhold til vores luft og vores klima.
Vi håber, at vi snart når derhen, hvor strøm fra havvind kan etableres og produceres uden store støttebeløb fra staten, og det her udbud af Thor Havvindmøllepark giver mulighed for, at det er nu, vi er nået derhen.
Men det venter vi spændt på at se, og såfremt det skulle koste staten nogle kroner, er det også efter vores opfattelse de kroner værd.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-22:
Det her lovforslag omhandler udbuddet af Thor Havvindmøllepark samt en forhøjelse af beløbssatsen til den grønne puljeordning.
Med forslaget gives også hjemmel til at udbetale støtte og opkræve betaling for strøm, hvilket vil støtte modellen for Thor Havvindmøllepark.
I energiaftalen fra 2018 er der afsat 3,7 mia. kr. til udbetaling af støtte til Thor Havvindmøllepark.
Det indebærer en væsentlig usikkerhed om de samlede økonomiske konsekvenser for staten, da udbetaling af pristillæg eller betaling fra elproducenten afhænger af den langsigtede udvikling i markedsprisen for elektricitet og størrelsen af det vindende tilbud.
Der er derfor sat et betydeligt højere loft for statens samlede udgift til udbetaling af støtte på i alt 6,5 mia. kr.
I Nye Borgerlige mener vi ikke, at vi skal bygge flere vindmøller og vindmølleparker med offentlig støtte.
Som det er nu, leverer vindmøller, hvad der svarer til omtrent halvdelen af Danmarks elforsyning, men det betyder dog ikke, at strømmen dækker halvdelen af det danske elforbrug.
Når det blæser meget, producerer vindmøllerne mere strøm, end vi kan bruge, og derfor eksporterer vi den til vores nabolande, ofte til en lav pris.
Når det blæser for lidt, har vi ikke strøm nok og må importere den.
Det skaber en ubalance i vores strømforsyning, og det har kunnet lade sig gøre indtil videre, fordi vi har kunnet forlade os på at importere strøm fra vores nabolande, der gør brug af bl.a. kulkraft og atomkraft.
Der er også eksempler på, at danske vindmølleejere bliver betalt for at stoppe deres møller, når det blæser, simpelt hen for at man kan blive fri for den unødvendige strøm.
Derfor bør vi ikke bygge flere vindmøller, før der er mulighed for at lagre strømmen eller på en anden måde gøre brug af strømmen på en fornuftig vis.
Hvis anlæggene bygges på rent kommercielle betingelser og investorerne bærer den fulde risiko, så skatteyderne ikke skal have penge op af lommen, så stiller sagen sig naturligvis anderledes.
Egil Hulgaard (KF), 2020-10-22:
Tak for det.
Det er ikke så tit, vi står her på Folketingets talerstol og kan konstatere, at et stort set enigt Folketing bakker op om et lovforslag, hvor vi enten tjener 2,8 mia. kr. eller har udgifter på 6,5 mia. kr.
Det tyder på et ret dedikeret Folketing, og det er det jo også.
Det kan vi høre på talerne.
Der er i dag 14 etablerede havvindmølleparker med en kapacitet på 1.699 MW.
Thor Havvindmøllepark alene vil med sine 800 MW eller faktisk op til 1.000 MW bidrage med en forøgelse på 50 pct. For at få en fornemmelse af Danmarks udvikling som vindmøllenation producerer Horns Rev, der blev etableret i 2002, med sine 80 møller til sammenligning 160 MW.
Det er altså en femdobling af den kapacitet med Thor Havvindmøllepark.
Baggrunden er, som det også er nævnt tidligere, en energiaftale fra 2018, samtidig med at klimaplanen fra 2020 jo også peger på yderligere to energiøer.
Men det er jo ikke nok at bygge masser af vindmøller og få en masse el.
Vi har også brug for andre løsninger.
Vi har brug for power-to-x-løsninger, så vi kan lagre den el, det drejer sig om, og vi har brug for at kunne sprede ellen ud i landet.
Vi har brug for et energinet, som kan understøtte udviklingen af Danmark som vindelnation.
Og så har vi brug for at koble de her forskellige energisystemer sammen.
Derfor har vi i Det Konservative Folkeparti taget sektorkobling med i vores forslag om fremtidige forskningsindsatser.
Vi mener faktisk, det er ret vigtigt.
Men alt i alt er det i dag en glædens dag, hvor vi tager næste skridt i udbygningen af Danmarks kapacitet for produktion af vedvarende energi, der er et skridt hen imod Danmark som klimaneutral nation.
For Det Konservative Folkeparti er det utrolig vigtigt, at vi fortsætter den grønne udvikling, og den nye Thor havvindmøllepark er et godt skridt på vejen.
Tak skal I have.
Signe Munk (SF), 2020-10-22:
Tak for det.
Lovforslaget er jo en opfølgning på energiaftalen fra 2018 og klimaaftalen fra juni, og begge aftaler er SF en del af.
Det, der fylder rigtig meget i lovforslaget, er jo, at vi får indført hjemmel til, at vi både kan lave støttemodellen til Danmarks kommende største havvindmøllepark, Thor, og samtidig selvfølgelig også at der kan opkræves betaling for strømmen.
Vi har et fælles mål i Folketinget blandt rigtig mange partier om, at udledningen af drivhusgasser skal reduceres med 70 pct. i 2030, og en del af den løsning, der skal til, er jo en massiv elektrificering af Danmark.
Der har vi jo brug for grøn strøm, og derfor er Thor Havvindmøllepark, som kan bidrage med strøm til 800.000 danske husstande, et vigtigt bidrag til den elektrificering.
Støttemodellen, som er lagt ud her til Thor, er en differencekontrakt, som både har den fidus, at staten kan tjene penge på det, men også har en sikkerhed for den private vindmølleropstiller for, at hvis prisen på afregning af ellen falder for meget, bliver der udbetalt støtte.
Men der er jo lofter på begge sider, så det er hverken uendelig udbetaling eller uendelig indbetaling.
Vi tror på, at det er en model, der langt hen ad vejen kan fortsætte med at drive den positive udvikling fremad, som der har været, og som også blev fremhævet af DF's ordfører, nemlig at vi får støttepriserne til havvind ned.
Så det er rigtig fint, at den grønne pulje bliver hævet som en konsekvens af den klimaaftale, vi indgik før sommerferien.
Så samlet set er det her lovforslag kun godt, og SF bakker selvfølgelig op om lovforslaget.
Ruben Kidde (RV), 2020-10-22:
Tak for det.
I Radikale Venstre kan vi støtte varmt op om lovforslaget her, som jo udspringer af to store politiske aftaler fra tidligere.
Det er måske i virkeligheden noget, der går lidt ubemærket hen, men alt imens vi forhandler om transport og glæder os til at se på landbrug, måske CO 2 -skatter og grønne offentlige indkøb og byggerier, så er der en mængde store aftaler, som vi samtidig er i gang med at få implementeret.
Og der er det, når vi kigger på havvind, som jo er en af vores store satsninger, glædeligt, at vi med et forslag som det her kommer videre i udbudsprocessen for Thor Havvindmøllepark.
Derudover er det jo forventningen, at den anden del af lovforslaget, den her grønne puljeordning, vil være med til at sikre en bredere lokal og kommunal opbakning til opførelsen af VE-projekter.
Og så er det klart, at vi skal arbejde videre, videre, videre med den grønne omstilling, hvor vi har mange store ting foran os det her efterår.
Men for så vidt angår L 44, støtter Radikale Venstre varmt op.
Jeppe Bruus (S), 2020-10-22:
Som jeg refererede til, vil kommissionen behandle de mest centrale punkter i kritikken fra tilsynet, herunder de fire punkter, jeg har været inde på.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-10-22:
Altså, vi har jo i SF sagt, at vi synes, vi skal reagere på tilsynets pressemeddelelse, og at der skal sættes en undersøgelse i gang.
Og jeg forstår fru Eva Flyvholms bekymring.
Den undersøgelse kommer nu, og jeg skal da være den første til at beklage, at vi ikke får en undersøgelse, som bare kan lægges offentligt frem, men det er kernen i tjenesternes arbejde, at der ikke kan være offentlighed, og det er jo derfor, vi har stået på det her stærke tilsyn, som Enhedslisten også står på.
Når ikke alle kan få at vide, hvad der sker, må et stærkt tilsyn jo kunne.
Vi har et medlem af Kontroludvalget, og vi ved, at hun vil gøre sit bedste, for at vi får en ordentlig undersøgelse ud af det.
Det er den bedste garanti, som vi kan give, og Enhedslisten ved jo godt det her, for Enhedslisten sad jo i Kontroludvalget indtil for nylig.
Der er tavshedspligt i forhold til Kontroludvalgets arbejde, og vi kan jo derfor ikke rigtig kommentere nærmere på sagen, men vi har den her tillid.
Karsten Lauritzen (V), 2020-10-22:
Det er, fordi jeg ikke har grundlaget for at kunne konkludere på det.
Det er jo det, der er udfordringen ved den situation, vi står i, og som vi jo altså holder regeringen og forsvarsministeren ansvarlig for, og jeg har ikke den viden til at kunne konkludere, hvad der skal undersøges, og hvem der skal undersøges.
Og med det her lovforslag bliver det så forankret parlamentarisk i Tilsynet med Efterretningstjenesterne.
Der sidder Venstre, vi har formandsposten, og der sidder Enhedslisten også, og der må man så svare på det ganske relevante spørgsmål, som fru Rosa Lund rejser over for mig i dag.
Rosa Lund (EL), 2020-10-22:
Tak for det.
Jeg synes jo, der er noget lidt spøjst i, at hr. Karsten Lauritzen står og snakker om retssikkerhed, at det er meget afgørende, at retssikkerheden også gør sig gældende her, men så samtidig ikke rigtig kan svare på, om man, hvis det bliver nødvendigt, ikke også skulle afhøre tidligere ministre, altså tidligere forsvarsministre.
Jeg hører, at Venstre savner alle mulige svar fra den nuværende forsvarsminister, men i og med at vi andre ikke kender kommissoriet, er det jo lidt svært at vide, om det ville være nødvendigt – den mulighed kan jo opstå – at afhøre tidligere forsvarsministre.
Så hvorfor ikke bare beslutte, at den mulighed selvfølgelig skal være der?
Karsten Lauritzen (V), 2020-10-22:
Altså, på den korte bane er den minister, jeg savner flest svar fra, faktisk den nuværende forsvarsminister og ikke tidligere ministre.
Det er jo regeringens ansvar, og det er justitsministeren, der så skal lave et kommissorium.
Og der kan jeg jo så forstå, at det vil man drøftet med Tilsynet med Efterretningstjenesterne.
Der sidder Venstre, og der sidder Enhedslisten mig bekendt også, og det må så være der, det er forankret, når vi nu er der, hvor vi er.
Eva Flyvholm (EL), 2020-10-22:
Jamen det er jo også sådan, at tilsynet allerede er sikkerhedsclearet, kan man sige, så jeg synes jo, at må være et absolut minimum både at lade dem se kommissoriet og også de resultater, der endelig kommer ud af undersøgelsen.
Jeg er da glad for, at Venstre er opmærksom på det, men jeg kunne egentlig godt tænke mig et lidt mere håndfast løfte om, at det er noget, som skal komme på plads.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Er det Venstres indstilling, at tidligere ministre, også tidligere forsvarsministre, skal kunne afhøres i forbindelse med den her undersøgelse?
Karsten Lauritzen (V), 2020-10-22:
Og så vil vi selvfølgelig tage stilling til det.
Der er også nogle principielle spørgsmål, som vi bliver nødt til at forholde os til som Folketing.
Det vil helt afhænge af, hvad man når frem til.
Altså, det er jo også et principielt spørgsmål.
Det er ikke det samme, som at Venstre stemmer imod lovforslaget, hvis der ikke er bevægelse i det, men vi ser i et forbedringspotentiale, og hvis det kan gå hånd i hånd med ønsket om mere retssikkerhed og indsigt og ikke kompromitterer efterretningstjenesternes arbejde og hensynet til fortrolighed, håber vi måske at have forbedret forslaget en lille smule.