runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Vi kommer jo også af og til med noget på f.eks. skatteområdet, som Dansk Folkeparti ikke nødvendigvis er enig i.
Skal vi så ikke bare glædes over det fantastiske samarbejde, vi har, og de rigtig mange aftaler, vi godt kan lave sammen, men også anerkende, at vi jo altså er to forskellige partier, der ikke nødvendigvis bakker 100 pct. af hinandens aftaler op.
Det er jo en rigtig, rigtig god pointe, men ordføreren ved jo også, at vi har Indfødsretsudvalget, hvor man kan give dispensation.
Så hvis der her er enkeltstående eksempler på nogen, der gjorde noget og fik en fængselsstraf, men som mange år senere måske alligevel burde få et dansk statsborgerskab, så er der jo altså en kattelem, der hedder Indfødsretsudvalget.
Så der er jo en vej udenom.
Så vil ordføreren i det mindste bakke mig op i, at vi skal indkalde til nye forhandlinger, således at det store antal partier her i Folketinget, der ønsker at se på de regler igen, har mulighed for at komme til orde?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Vi kan ikke støtte forslaget fra regeringens side.
Men jeg er sådan set enig med forslagsstillerne i, at det er et kæmpe privilegium at få dansk statsborgerskab, og tildeling af statsborgerskab til udlændinge er også en stor tillidserklæring fra det danske samfund.
Og hvis man ønsker at få det danske statsborgerskab, skal man selvfølgelig også kunne opføre sig ordentligt og gøre sig fortjent til det.
Der gælder i dag regler for, hvornår man kan blive dansk statsborger, som et bredt flertal i Folketinget står bag.
Senest i sommeren 2018 var bl.a. Det Konservative Folkeparti med til at stramme de her regler, så det blev sværere at blive dansk statsborger, hvis man har begået kriminalitet.
Det betyder, at flere forbrydelser nu udelukker en person fra nogen sinde at kunne blive dansk statsborger.
Det synes jeg også giver god mening.
Lad mig bare give et par enkelte eksempler.
Hvis man får en ubetinget straf på 1 år eller derover, medfører det i dag permanent udelukkelse.
Hvis man udøver vold mod børn eller begår en seksualforbrydelse, medfører det permanent udelukkelse, hvis ansøgeren var over 18 år, da forbrydelsen blev begået.
Hvis man begår bandekriminalitet, medfører det permanent udelukkelse.
Og hertil kommer, at hvis man idømmes ubetinget fængsel, udelukkes man som minimum for en periode på 12 år, og idømmes man f.eks. 6 måneders ubetinget fængsel, medfører det udelukkelse i 18 år.
Der er altså nogle relativt lange karensperioder.
En person vil heller ikke kunne få dansk statsborgerskab, mens den pågældende er sigtet for en forbrydelse og det således er uafklaret, om vedkommende ender med at få en straf.
Ens handlinger skal have konsekvenser, men der skal også være den rette balance mellem lovovertrædelsen og konsekvenserne.
Hvis vi for altid udelukker alle, der har fået ubetinget og betinget fængselsstraf, fra at få dansk statsborgerskab, vil vi også udelukke en person, der f.eks. som ung bliver idømt en meget kort og betinget fængselsstraf.
I sådan et tilfælde vil vedkommende efter beslutningsforslaget også langt senere i livet, måske som 40-, 50-, eller 80-årig, være helt udelukket fra dansk statsborgerskab.
Jeg bemærkede også, at Venstres formand udtalte tilbage i februar til Jyllands-Posten, at han ikke er sikker på, at De Konservatives forslag har den rigtige balance.
Det er måske den rigtige måde at sige det på: Det er balancen.
Jeg er egentlig også ret godt tilfreds med den nuværende balance i reglerne, hvor vi både har taget højde for, hvilke forbrydelser der er tale om, og den idømte straf.
Når det så er sagt, er vi, som jeg også har sagt tidligere i dag, klar til at drøfte i aftalekredsen, om snittet er lagt rigtigt, eller om der er behov for eller ønske om en justering af reglerne.
For vi er som sagt helt enige med forslagsstillerne i, at det er et privilegium at blive dansk statsborger, og at vi skal stille høje krav til dem, der ønsker at blive det.
Men vi er altså ikke enige i, at balancen er fundet i det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Nu kan jeg så forstå, at man vælger at stemme direkte imod det her.
Vores forslag vil jo alt andet lige medvirke til et mere sikkert og trygt Danmark.
Og det, jeg frygter at det her forslag er et eksempel på, er den kløft, der er mellem virkeligheden for danskerne ude i den virkelige verden og så herinde i Folketinget.
For tror ministeren virkelig, at ude i den virkelige verden ønsker et flertal af danskere, at fængselsdømte kriminelle udlændinge godt kan blive danske statsborgere?
Det tror jeg ikke, og det er derfor, at det ærgrer mig, at det ser ud til – hvis Venstre og Socialdemokratiet ikke er med – at vi ikke kan få det her igennem.
Tror ministeren virkelig, at det er det, den danske befolkning også ønsker: at kriminelle godt kan blive danske statsborgere?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Jeg synes, det er lidt mere kompliceret.
Nu kigger jeg her f.eks. på en konkret dom, hvor en 27-årig, der blev dømt for brugstyveri af en knallert, fik 10 dages betinget fængsel.
Og man skal selvfølgelig ikke stjæle en knallert.
Det er det, jeg mener med balancen.
For vi er helt enige i, at folk, der har begået grov kriminalitet, enten skal have meget lang karenstid eller udelukkes permanent.
Og det synes jeg faktisk også vi har nogle udmærkede regler for, som det er nu.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Der vil jeg jo mene, at det her forslag vil medvirke til, at nogle af de unge derude, som overvejer kriminalitet, som overvejer at stjæle en knallert, bare lader være med det, og at det her beslutningsforslag, hvis det gik igennem, ville være med til at sende et positivt signal til de unge derude om, at man ikke skal begå kriminalitet.
For jeg tror, at hvis der er én ting, unge udlændinge, der overvejer kriminalitet, frygter, så er det at kunne blive udvist af Danmark.
Og er ministeren enig med mig i, at hvis man først får dansk statsborgerskab, er det utrolig svært at udvise kriminelle?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Jeg skal slet ikke kunne afvise, at det vil have en præventiv betydning – slet ikke.
Det tror jeg faktisk spørgeren har ret i.
Men der vil fortsat være folk, som idømmes forholdsvis milde straffe – f.eks. som her 10 dages betinget fængsel.
Og der synes jeg, at vi skal overveje med os selv: Skal de resten af livet være fuldstændig udelukket fra at få dansk statsborgerskab?
Og så synes jeg ikke, man har fundet balancen.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Jeg synes, der er noget underligt i ministerens position.
For lige før fulgte vi jo en debat, hvor ministeren og regeringen og Socialdemokratiet vil stemme nej til et forslag, må man forstå på hr. Nils Sjøberg, som vil muliggøre, at en eller anden tysk børnebogsforfatterinde, der i øvrigt har levet en fuldstændig dadelfri tilværelse, kunne få indfødsret.
Så der var ministerens position altså, at en, som i øvrigt ikke havde gjort noget ulovligt og kun havde skrevet bøger for børn osv., ikke skulle have indfødsret.
Men nu har vi så et forslag fra Det Konservative Folkeparti, hvor vi taler om folk, der rent faktisk har begået kriminalitet, og de må gerne få det.
Altså, det er da en underlig sådan småskizofren position, som regeringen, synes jeg, her indtager.
Hvorfor ikke bare skære igennem og sige, at har man en gang har begået forbrydelser, så har man afskåret sig fra det store privilegium at blive en del af det danske folk?
Så må man bo her på alle mulige andre måder; man kan tage et arbejde og ellers indpasse sig i det danske samfund – men ikke få indfødsret, det er desværre den konsekvens, det har.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Den konkrete sag om den tyske børnebogsforfatter kan jeg forstå at Socialdemokratiets ordfører har bedt om at få bragt op i Indfødsretsudvalget, og der får jer, der er medlemmer af det udvalg, jo så mulighed for at vurdere, om der skal gives dispensation eller ej.
Jeg er også, som jeg sagde før, enig i, at det skal have konsekvenser, hvis man har begået kriminalitet.
Det har også konsekvenser, og afhængigt af hvilken type kriminalitet man har begået, og hvor hård straf man har fået, så får man også en meget lang karenstid eller permanent udelukkelse.
Men det her forslag handler jo om, at al fængselsstraf, både betinget og ubetinget, skal udmønte sig i permanent udelukkelse – uanset hvad.
Nu nævner jeg bare et enkelt eksempel med et knallerttyveri, som i gentagelsestilfælde, skal jeg sige, gav 10 dages betinget fængsel, og hvor jeg i hvert fald tænker, at selvfølgelig skal det have konsekvenser, også for muligheden for at få indfødsret, men det skal ikke være permanent udelukkelse.
Det er det, der er diskussionen – ikke hvorvidt kriminelle skal have statsborgerskab eller ej.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-28:
Kunne man forestille sig, at en af årsagerne til, at vi har så mange problemer – endog med folk, der har fået indfødsret – er, at vi har en regering og et Folketing, der fører en så utrolig skvattet og inkonsekvent politik på det her område?
Kunne man forestille sig, at vi for en gangs skyld som Folketing mandede os op og sagde: Vi sætter nogle grænser, og så kan det godt være, at det gør ondt, og det kan godt være, at det støder nogle på manchetterne, men det gør vi af principielle årsager, fordi vi vil værne om det, der er vores fædreland?
Kunne man så forestille sig, at måske nogle af dem, der havde fået indfødsret, også ville sætte lidt mere pris på det?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Man kan forestille sig mange ting.
Det, som jeg ved, fordi jeg har talt med mange mennesker, er, at det har haft helt konkret betydning, at vi har strammet reglerne for, hvornår man kan udvises.
Jeg kan mærke, når jeg taler med folk, at det har betydning for, hvordan man taler om kriminalitet, og hvorvidt det er sejt eller ej at få en dom.
Jeg må indrømme, at jeg ikke lige kan huske, at jeg har talt med nogen, der har henvist til mulighederne for at få statsborgerskab eller ej, men det virker da umiddelbart sandsynligt, at den samme logik også skulle gøre sig gældende her.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-28:
Ministeren nævnte det her med, at der ved de tidligere stramninger blev lavet en regel om, at hvis man f.eks. havde begået pædofili eller noget andet meget, meget groft, var man udelukket for altid.
Men jeg blev bare nysgerrig efter at høre, om ministeren ikke også kan bekræfte, at der har været nogle ret store problemer med Det Centrale Kriminalregister, hvor man faktisk ikke havde mulighed for at trække de oplysninger ud.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Jo, vi har et problem; jeg har en hovedpine, som jeg har overtaget fra min forgænger.
For vi har lavet en aftale, som handler om lige præcis det, spørgeren henviser til, men af hensyn til nogle regler om, hvor lang tid man kan opbevare data, herunder kriminalitetsdata, altså om der er begået overtrædelser af straffeloven, så er vi lige nu stadig væk udfordret i forhold til at kunne indhente de nødvendige data for at kunne eksekvere på den beslutning, vi har truffet.
Og det piner mig, må jeg indrømme, for det er en politisk aftale, vi har lavet, og den skal jo helst eksekveres.
Det sidste, jeg har hørt, er, at vi fortsat arbejder på det sammen med Rigspolitiet og Justitsministeriet, og det er fortsat min ambition, at vi finder en metode til faktisk at kunne indfri det, som der er aftalt politisk.
Men det er ikke noget, jeg er stolt af, at vi ikke er i stand til nu her et par år efter.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-28:
Tusind tak for det svar.
Jeg kan se på et svar, som er givet tidligere, at man forventer, at den her undersøgelse er færdig medio 2020, så det bliver jo spændende at se, hvad der kommer ud af den.
Men det var egentlig også bare for at bringe problematikken på banen, for det er et vanvittig stort problem, og derfor ville det også, tror jeg, være rigtig fint, hvis man lavede en generel regel, der simpelt hen sagde, at hvis man havde begået kriminalitet, skulle man selvfølgelig ikke have mulighed for at få dansk indfødsret.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-28:
Jeg er glad for, at spørgeren kan oplyse mig om, hvad jeg selv har oplyst tidligere, nemlig at det er medio 2020 – det må jeg indrømme at jeg selv lige havde glemt.
Men det betyder jo, at det er snart, så jeg glæder mig også selv til at se, hvor langt vi er kommet.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
I Socialdemokratiet mener vi, at det er et privilegium at blive dansk statsborger, og det er et privilegium, man skal gøre sig fortjent til.
Vil man være dansk statsborger, skal man opføre sig ordentligt.
Ud over det, at man ikke er kriminel, stiller vi som bekendt en række andre krav til udlændinge, der har et ønske om at få tildelt dansk statsborgerskab.
Og jeg vil gerne på vegne af Socialdemokratiet takke Konservative for at rejse debatten og stille dette beslutningsforslag, fordi problemstillingen og dilemmaerne er vigtige.
I 2018 foretog Folketinget en opstramning af reglerne for at opnå dansk statsborgerskab.
Her blev især strammet op, så folk, der tidligere har overtrådt loven, fik sværere ved at blive danske statsborgere – og det var godt.
Dermed er der allerede i dag flere lovovertrædelser, der permanent udelukker en person fra at kunne blive dansk statsborger.
Er en ansøger f.eks. dømt for bandekriminalitet, eller har en ansøger begået en voldtægt, ja, så bliver vedkommende aldrig dansk statsborger.
Andre lovovertrædelser udløser lange karensperioder.
Det var gode og rimelige opstramninger, som vi dengang foretog i fællesskab.
Socialdemokratiet støtter ikke beslutningsforslaget, men vi vil som sagt gerne takke Det Konservative Folkeparti for at sætte fokus på en meget vigtig problemstilling, og vi er åbne for at tale videre med De Konservative om de regler, som vi tidligere har drøftet i fællesskab.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-28:
Tak til ordføreren, og tak for de pæne ord.
Jeg var rigtig glad for før at høre, at Socialdemokratiet i forhold til beslutningsforslaget fra Det Radikale Venstre jo dér havde rykket sin holdning.
Og det er jo en sund ting for et politisk parti, synes jeg, at man i takt med den udvikling, der er i samfundet, godt kan udvikle sine politiske synspunkter.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-28:
Så ja, det er det korte svar.
Men derudover vil jeg sige: For mit eget vedkommende har jeg sådan personligt haft som en overvejelse, i forhold til hvorfor jeg ikke synes, at man umiddelbart kunne bakke op om forslaget her, som det ligger, at det for mig er uklart, om der vil være for mange eksempler, hvor man med tiden vil sige, at noget, uagtet at det kan være alvorligt i øjeblikket, er for bagatelagtigt 30 år senere; altså at man har været i fængsel som 18-årig engang for at have begået et eller andet, man ikke skulle have gjort som 18-årig, men som måske ikke var noget, der sådan kunne godtgøre, at man 30 år senere ikke skulle kunne have forandret sig og være blevet en god dansk statsborger, hvis det var det ønske, man måtte have til den tid.
Det er et tænkt eksempel, men det er det, der er baggrund for, at jeg synes, at det er for kategorisk i dets nuværende form.
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-29:
Jeg anerkender, at der sagtens kan være nogle uhensigtsmæssigheder mange forskellige steder i vores pensionssystem – både i forhold til om det er attraktivt at arbejde i et vist antal timer, og hvor længe man vil vente med at gå på pension.
Der er også nogle andre uhensigtsmæssigheder, som er, at vi har det, som Harald Børsting jo i øvrigt kalder for paradoksledighed, nemlig at vi har rigtig, rigtig mange seniorer, som ikke engang har nået pensionsalderen, og som ikke har mulighed for at finde sig et arbejde, selv om de gerne vil arbejde videre.
Det, vi bare grundlæggende principielt er imod, er at fjerne enhver form for modregning i de indkomster, der måtte være ved siden af folkepensionen.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Jeg tror ikke, man behøver at nedsætte en kommission for at blive klogere på, hvorvidt det er en god idé at have en marginalskat på 77 pct. for pensionister, der vælger at arbejde ved siden af folkepensionen.
Det er jo ikke raketvidenskab.
Og det er sådan set også derfor, at ministeren lukker op for, at man godt kan kigge på modregningen, men ikke afskaffe den helt.
Eller kan man nu og her afvise, at man overhovedet kommer til at kigge på modregning?
Eller vil man gerne se på at mindske modregning, så man faktisk anerkender, at den her problemstilling, som Liberal Alliance rejser i dag, er så væsentlig, at regeringen også er nødt til at gøre noget ved det?
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-29:
Først og fremmest vil jeg sige, at vi jo ikke er afvisende over for at se på, hvordan der kan laves tilpasninger i fremtiden i pensionssystemet, altså hvor man bliver ved med at se på, om der er en ordentlig balance, i forhold til om det er attraktivt for en folkepensionist at arbejde nogle timer.
Det er jo også derfor, at det er tilføjet som et af de elementer i det kommissorium, vi skal drøfte inden længe i forligskredsen omkring seniorpension, for vi synes netop, at det er klogt, at vi bliver klogere på det spørgsmål.
Det er det første.
Det andet er: En generel afskaffelse af modregning i folkepensionen, altså sådan, at folkepensionen i virkeligheden ender med at blive en form for borgerløn, hvor der ikke er nogen øvre begrænsning på, hvor meget man må arbejde ved siden af eller lignende, er vi af principielle årsager imod i regeringen, fordi vi jo grundlæggende mener, at vores velfærdsydelser af solidariske årsager skal målrettes mest muligt til dem, der har behov for dem.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-29:
Tak for det.
Af flere grunde kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Så lad os da bare minimere det antal grunde fra en start.
Hvis man ændrede finansiering, kunne man jo ændre det til, at det blev finansieret ved et mindre forbrug af offentlige konsulenter.
Der vælger regeringen jo fortsat at overbetale konsulenter med over 2 mia. kr.; der kan spares 3 mia. kr., men man har valgt kun at spare 800 mio. kr., så der kunne man tage 600 mio. kr.
Lad os sige, det var finansieringen i stedet for – altså det socialdemokratiske valgkampsløfte om mindre forbrug af konsulenter.
Det er jo faktisk den samme anbefaling, som Harald Børsting er kommet med, og som Seniortænketanken er kommet med, fordi der er en grundlæggende urimelighed og uhensigtsmæssighed i, at for nogle folkepensionister, når de vælger at arbejde, så er skatten på den sidsttjente krone på 77 pct.; det vil sige, at når de arbejder en time og får, lad os sige 100 kr. ekstra, så skal de aflevere 77 kr. til det offentlige og kan altså kun beholde 23 kr. til sig selv.
Det er derfor, Harald Børsting er ude at sige, at det er fuldstændig skævt, og at det burde man gøre noget ved.
Så hvis nu finansieringen var anderledes efter socialdemokratisk ønske, ville man så gøre det her?
Eller hvad er årsagen til, at man er uenig med Harald Børsting?
Christian Juhl (EL), 2020-05-29:
Hvordan stiller Færøerne sig i forhold til det her?
De har jo valgt nogle andre metoder, end vi har, og tilsyneladende med ret stor succes, må man sige, for de er da i hvert fald på nogle områder kommet bedre igennem coronakrisen, end vi og grønlænderne er.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-29:
Jamen grønlænderne er skam inddraget.
Det grønlandske landsstyre har, som det er blevet nævnt, tiltrådt lovforslaget den 13. maj 2020, ligesom de grønlandske folketingsmedlemmer jo har mulighed for at deltage i debatten, og de deltager i debatten her i dag, så der synes jeg, at vi betræder rimelig sikker grund.
Christian Juhl (EL), 2020-05-29:
Den ene: Vil det være muligt, at vi tilrettelægger resten af lovarbejdet sådan, at grønlænderne har mulighed for reelt at behandle det og debattere det?
Det er den ene ting – og det har vi jo egentlig lovet hinanden for mange, mange år siden, nemlig at sådan laver vi lov i Danmark.
Det er den ene ting, og jeg er godt klar over, at grønlænderne selvfølgelig mener det, når de siger, at de gerne vil have den her lov.
Den anden ting er, at rigsfællesskabet består af en tredjepart.
Hvordan stiller Færøerne sig til den mainstreaming af rigsfællesskabets lov på det her område?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-29:
Tak for det, og tak for de positive bemærkninger.
Sådan som jeg forstår det, har alle partier i Folketinget tænkt sig at stemme for det her lovforslag, som ligger her, og som jo grundlæggende handler om at give mulighed for – hvis coronasygdommen skulle få fat i f.eks. Grønland, når luftfarten kommer i gang igen – faktisk at træffe de foranstaltninger, som vil være ønskelige.
Der er blevet rejst et par spørgsmål, bl.a. i forhold til solnedgangsklausul og ophør – det synes jeg vi skal kigge på.
Jeg vil bare gøre opmærksom på – og det her handler ikke om det, men det er i forhold til nogle af de andre spørgsmål, der er blevet rejst – at det er sådan i dag, at det allerede følger af selvstyreloven, at udkast til administrative forskrifter, der omfatter Grønland, inden udstedelsen ville blive sendt til Grønlands Selvstyre til udtalelse, og det betyder, at når den her lov, der jo er en bemyndigelseslov, skal implementeres eller anvendes, og jeg som minister skal udstede relevante bekendtgørelser, så vil selvstyret blive inddraget, inden der måtte blive udstedt regler.
Og bør det ikke også være sådan?
For hvad skulle interessen være fra min side i at fastsætte regler, som man hos grønlænderne finder irrelevante?
Ingen som helst – og derfor vil det her selvfølgelig foregå i en god og tæt dialog.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-05-29:
Mange tak for ordet.
Inuit Ataqatigiit takker regeringen for fremsættelsen af forslaget.
Overordnet er vi også positivt indstillet over for de nye beføjelser, som der er i lovforslaget, også som følge af coronasituationen, men vi har dog nogle bemærkninger.
Lovforslaget burde have været behandlet af Inatsisartut, det grønlandske parlament, inden vi behandler lovforslag, der vedrører Grønland, her i Folketinget, og selv i de her specielle tider synes vi også, det er vigtigt at respektere det.
IA støtter op om, at kriminalforsorgen i Grønland får udvidede muligheder for at beskytte de indsatte og de ansatte, hvis f.eks. en pårørende vil besøge en indsat.
Det er vigtigt at forebygge og udvise rettidig omhu, også selv om vi i dag heldigvis har meget få tilfælde af corona i Grønland, og der er ingen tvivl om, at de nødvendige tilfælde, hvor det kan blive umuligt at opfylde forpligtigelser og rettigheder, skal omfattes af denne lov.
Men når det kommer til de lidt bredere formuleringer i lovforslaget, herunder når vi skal begynde at fortolke, hvornår fravigelser er påkrævet, eller hvornår det er forholdsmæssigt vanskeligt, så bliver det mere subjektivt, og med den beføjelse lægger vi også en rigtig stor magt i hænderne på ministeren, og her kan vi godt være bekymret for, at det bliver en glidebane.
F.eks. ved vi, at der allerede er problemer med personalemangel i anstalterne, og der kan vi godt være bekymret for, at man meget hurtigt lukker ned for besøg netop på grund af dette, og dette siger vi egentlig blot, fordi vi mener, at det er vigtigt, at vi tænker os rigtig godt om.
I forbindelse med behandlingen af den grønlandske epidemilov bakkede Inuit Ataqatigiit op om de generelle betænkninger, som der var ved en indskrænkning af de grundlæggende rettigheder, som Grønlands Råd for Menneskerettigheder kom med i deres høringssvar, og ligeledes har IA i Inatsisartut ønsket, at den grønlandske epidemilov ophæves, når epidemien er overstået, og derfor vil vi gerne i relation til det her lovforslag høre ministeren: Vil denne lov blive ophævet, når epidemien er overstået i Grønland, hvis den er overstået inden den 31. december 2021?
Endelig undrer vi os over, hvorfor dette lovforslag ikke blev behandlet i umiddelbar forlængelse af den grønlandske epidemilov, som blev behandlet den 1. april i år.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-29:
Men det her forslag angår alene Grønland.
Der er ingen regulering i det overhovedet, som angår Færøerne.