runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Heidi Bank (V), 2022-02-22:
Jeg kommer gerne med svaret igen, men jeg synes egentlig, at jeg svarede ret klart.
Nej, vi støtter ikke forslaget, som det ligger her, og det gør vi ikke, fordi vi ikke mener, at det er godt nok.
Jeg kunne også vende det om og sige, at her laver man en 3-årig ordning – jeg nævnte det også i min ordførertale – men hvad med de familier, der køber på den her ordning, hvis den ordning ikke er der om 4 år?
Skal de være stavnsbundne?
Hvad med deres økonomi?
Der er da bare en masse spørgsmål.
Så når vi vil gøre noget godt, skal det gøres ordentligt, og her er jeg bekymret for, at vi overhovedet ikke gør det ordentligt, hvis vi går den her vej.
Jamen jeg tænker egentlig, at jeg vil benytte lejligheden til at spørge ministeren, hvad man gør om 4 år.
Han kommer jo også op på talerstolen.
For det svar, som ordføreren siger ligger der, mener jeg ikke ligger der og giver et tilstrækkeligt svar på, hvad de mennesker skal gøre, og hvordan det rammer deres økonomi.
Men det er jo bare ét spørgsmål og én bekymring ud af flere, jeg har nævnt.
Så ja, vi vil i Venstre rigtig gerne sikre, at man kan få realkreditbelåning i hele landet, og at der er lige vilkår, uanset om man bor på det yderste, yderste område i Danmark, eller om man bor midt inde i storbyerne.
Men det skal jo gøres på en måde, hvor det ikke bare er lette lappeløsninger, men hvor det er ordentligt i forhold til de mennesker, som har deres økonomi på spil.
Jeg beklager, formand.
Det er jo ikke sådan, at det er vores kop te med en statsgaranti.
Det skal jeg være helt ærlig at sige.
Så tænker jeg, at jeg lige vil minde om det spørgsmål, jeg stillede i forbindelse med min ordførertale: Hvad med de familier, som efter 4 år står og skal sælge en ejendom, hvis ordningen er ophørt efter 3 år?
Hvad har man gjort sig af overvejelser, i forhold til hvordan de kan komme til at stå måske lidt stavnsbundne i en ejendom, som har et pant, som betragtes som svært omsætteligt?
Simon Kollerup (S), 2022-02-22:
Jeg kvitterer bare endnu en gang, for jeg synes faktisk også, at jeg hører en opblødning i forhold til ordførertalen og Venstres position, og det er ikke et forsøg på at presse noget ned over nogen, for det hører jeg, og det kan være, at det bare er mig, der hører det, men det er positivt, at der er et rum for også at diskutere med Venstre om, hvordan vi kan få statsgarantien her til at blive en realitet.
Og så har ingen af os jo endnu taget stilling til, hvad der så skal ske efter den her ordnings 3-årige løbetid, altså om den f.eks. skal forlænges.
Det må vi tage stilling til, når vi nærmer os den tid.
Victoria Velasquez (EL), 2022-02-22:
Tak for det.
Der er flere eksempler på, at vi går ind for, at strafferammen skal hæves, når vi kan se, at det har en betydning for, om kriminelle gerninger som den her finder sted, altså når nogen kalkuleret går ind og planlægger, hvordan de vil begå noget kriminelt som f.eks. i det her forhold.
Der ved vi, at det har en betydning, hvad strafferammen kommer til at være.
Ordføreren er også meget velkommen til, hvis man ønsker at se på andre dele, at tale med vores retsordfører om det.
Britt Bager (KF), 2022-02-22:
Tak for det.
Og tak til Enhedslisten.
Det er simpelt hen så dejligt at stå hernede og opleve, at vi kan være enige om noget.
Jeg hørte ordføreren sige, at Enhedslisten vil gå ind for, at den her strafferamme bliver sat op, fordi lovovertrædelsen er af så grov karakter, at vi simpelt hen bliver nødt til det.
Derfor vil jeg bare høre ordføreren: Er det en generel tendens, at Enhedslisten nu går ind for en højere strafferamme ved grove forbrydelser, eller er det kun i forbindelse med det her lovforslag?
Samira Nawa (RV), 2022-02-22:
Mange tak.
At lovgive imod menneskeudnyttelse er jo i udgangspunktet ikke noget, man kan være imod, og derfor er vi også i Radikale Venstre positive over for det her lovforslag og dets elementer som f.eks. muligheden for at få beskikket en bistandsadvokat.
Vi har dog i Radikale Venstre nogle spørgsmål, som vi ønsker besvaret, inden vi tager endelig stilling til lovforslaget her, og det kunne enten være, når ministeren går på talerstolen, eller skriftligt.
Det drejer sig f.eks. om formuleringen »åbenlyst urimelige forhold«, som er skrevet ind i lovforslaget.
Hvad er det, arbejdsgiverne skal leve op til?
Hvad er det for nogle krav, de konkret skal overholde?
Det har vi i hvert fald behov for bliver konkretiseret yderligere.
Der er også foreslået en strafferamme på 6 år.
Det er jo en høj straf, og jeg kan ikke helt klart læse mig frem til, hvorfor man er landet lige præcis der.
Men som sagt bliver det også nogle spørgsmål, vi kommer til at stille i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Grundlæggende mener vi jo ikke i Radikale Venstre, at tvangsarbejde eller udnyttelse af mennesker skal finde sted på det danske arbejdsmarked eller på dansk jord i det hele taget.
Så vi vender tilbage med en endelig stillingtagen, når vi har fået besvaret spørgsmålene i løbet af udvalgsbehandlingen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-02-22:
Tak, og tak til ministeren for at fremsætte det her lovforslag.
I Danmark gælder danske løn- og arbejdsvilkår, og det betyder, at bare fordi man er udenlandsk arbejdstager og ikke kender sine rettigheder, skal der jo ikke være fri bane for at udnytte hans eller hendes sårbarhed i forhold til at være afhængig af at få et arbejde og tjene penge.
Jeg fremsatte i 2014 et forslag om præcis det, som forslaget i dag handler om: at paragrafferne om menneskehandel skal ændres, så det vil være lettere at komme efter de arbejdsgivere, som udnytter udenlandske arbejdstagere med åbenlyst urimelige arbejdsforhold, som indebærer grov udnyttelse og umenneskelig behandling.
Dengang i 2014 skete det på baggrund af nogle meget grove sager.
I den ene sag, altansagen, blev to rumænere aflønnet med 3.000-4.000 kr. om måneden for 10 timers dagligt arbejde.
De boede på arbejdsgiverens altan i 3½ år.
I den anden sag, garagesagen, boede op til 12 rumænere ad gangen i en garage uden varme og toilet i Helsingør, mens de slavede med rengøringsarbejde i op til 20 timer i døgnet for en ussel løn på mellem 2.500 kr. og 5.000 kr. om måneden.
I en tredje sag, kældersagen, boede andre rumænere i en kælder, mens de knoklede med rengøring 18 timer i døgnet.
Kælderen var uden vand, el, varme og toilet, så de måtte besørge i haven.
I ingen af sagerne dengang blev der dømt for menneskehandel, for der var hverken blevet brugt trusler, vold eller tvang, og det var baggrunden for, at jeg fremsatte forslaget.
Dengang sagde den daværende justitsminister – det var Mette Frederiksen – til mig, at vi ikke skulle udtynde begrebet menneskehandel, men at vi skulle sikre os, at bestemmelserne i straffeloven om åger og tvang skulle bruges mere.
Det ærgrede os naturligvis en del, og herefter kom der jo nye sager.
Flere af dem er nævnt allerede: Kurt Beier-sagen, hvor lastbilchauffører boede under de vildeste slumforhold i Padborg; de mange sager om ukrainske landbrugspraktikanter, som bor under usle forhold, eller hvor der bliver fiflet med deres i forvejen meget lave lønninger; og nu også forlydender om, at et andet transportfirma, Contrans, betaler ned til 25 kr. i timen og lader chaufførerne bo på en parkeringsplads.
Så problemet er der jo stadig væk, og det fik faktisk SF til også at genfremsætte forslaget fra 2014 i 2019.
I alt har 102 personer været ofre for menneskehandel til tvangsarbejde i perioden 2009-2019, og det duer jo selvfølgelig ikke.
Så det er rigtig godt, at der bliver rettet op.
Så er der også nogle høringssvar, som peger på nogle elementer, der kunne være anderledes.
3F peger på, at der burde være højere straf end det, der lægges op til.
Der er andre, som siger, at det er fint, at der kommer en karensperiode i forhold til au pairer; skulle vi ikke også have den for landbrugspraktikanter?
Det lyder meget fornuftigt, synes jeg.
Og så er der nogle udfordringer i forhold til prostitution og menneskehandelsparagrafferne der, men det tænker jeg er noget, som vi kan afklare i udvalgsarbejdet.
Tak for ordet.
Kenneth Mikkelsen (V), 2022-02-22:
Tak for det, formand.
Det er egentlig hr. Jan E. Jørgensen, som er Venstres ordfører på det her lovforslag, men han kunne desværre ikke være til stede i salen her til aften, så jeg har lovet at fremføre ordførerens tale, og den lyder sådan her: Tak til regeringen for det lovforslag, som vi i dag skal behandle.
Forslaget handler om at beskytte arbejdstagere, danske såvel som udenlandske, mod udnyttelse til arbejde under åbenlyst urimelige forhold.
Det er et rigtig fint forslag, der bl.a. følger op på den rapport, som en tværministeriel arbejdsgruppe afgav i september 2021.
Af rapporten fremgår det nemlig, at det er svært at retsforfølge bagmænd bag menneskehandel til tvangsarbejde, da det er vanskeligt at løfte bevisbyrden for, at der er tale om reelt tvangsarbejde.
Der er derfor aldrig faldet dom for menneskehandel til tvangsarbejde, da det ikke har været muligt at fastslå, at der har foreligget tvang med henblik på udnyttelse af de pågældende arbejdstagere til tvangsarbejde.
I stedet er gerningsmændene i en række af sagerne blevet dømt for åger af særlig grov beskaffenhed.
Med lovforslaget her indføres der en selvstændig bestemmelse om menneskeudnyttelse i straffeloven samt en række andre tiltag, der skal styrke det strafferetlige værn mod udnyttelse af arbejdstagere.
Med denne bestemmelse bør muligheden for at få dømt bagmændene eller bagpersonerne blive markant forbedret.
Mange af os husker nok sagen om de filippinske og srilankanske lastbilchauffører, der boede under kummerlige forhold i Padborg, og som fik ned til 15 kr. i timen for deres arbejde.
Flere chefer fra transportvirksomheden blev tiltalt for åger og udnyttelse af de ansatte, men de blev alle frifundet.
Venstre mener, at grov udnyttelse af personer på det danske arbejdsmarked skal bekæmpes, og Venstre vil derfor heller ikke acceptere, at udnyttelse finder sted på danske arbejdspladser.
Når den eksisterende lovgivning viser sig mangelfuld eller svær at anvende, må vi lave ny eller supplerende lovgivning.
Det er det, vi gør i dag, og det lægger Venstre naturligvis gerne mandater til.
Tak for ordet.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-02-22:
Tak for det.
For som lovforslaget indledes med, skal der være ordentlige løn- og arbejdsvilkår på det danske arbejdsmarked.
Vi vil have et ordentligt arbejdsmarked i Danmark med ordentlige vilkår og forhold både for danske og udenlandske arbejdstagere.
Det er desværre bare ikke altid tilfældet.
Vi har set triste eksempler, hvor sårbare udenlandske arbejdstagere udnyttes groft og i værste tilfælde bliver handlet til tvangsarbejde.
Og det har desværre vist sig vanskeligt at ramme bagmændene med den nuværende lovgivning.
Det skal vi gøre noget ved.
Regeringen besluttede, da den tiltrådte, at videreføre arbejdsgruppen om beskyttelse af sårbare udenlandske arbejdstagere, og den har bl.a. haft til opgave at se på, hvordan vi får bedre muligheder for at retsforfølge bagmændene.
Anbefalingen er, at vi indsætter en ny bestemmelse i straffeloven, som selvstændigt kriminaliserer det at udnytte andre til arbejde under forhold, der er åbenlyst urimelige.
Den anbefaling følger vi med det her lovforslag.
Samtidig indfører vi en række andre tiltag, som gerne skulle gøre en forskel i forhold til menneskeudnyttelse.
Først og fremmest indfører vi en ny § 262 b om menneskeudnyttelse i straffeloven.
De nuværende regler om menneskehandel har vist sig svære at anvende på denne type sager om udnyttelse, fordi det har været vanskeligt at bevise selve tvangselementet.
De andre regler, som vi har i kataloget, har ikke rigtig kunnet rumme eller afspejle, hvor alvorlig en type kriminalitet det er at udnytte andre mennesker til arbejde under helt åbenlyst urimelige forhold.
Det gør den nye bestemmelse op med.
Det gør det muligt at straffe bagmændene, også selv om der ikke er anvendt tvangsmidler.
Lovforslaget sikrer også en række andre ting.
Det sikres, at ofre for menneskeudnyttelse ligesom ofre for menneskehandel får ret til en bistandsadvokat, som kan støtte dem under sagsbehandlingen.
Og vi giver politiet samme muligheder for at foretage indgreb i meddelelseshemmeligheden og hemmelige ransagninger som i sager med bl.a. menneskehandel.
Endelig har lovforslaget også et udlændingeretsligt aspekt, idet vi med forslaget sørger for, at personer, som er dømt for menneskeudnyttelse, kan omfattes af den 10-årige karensperiode for ansøgning om en au pair.
Alt i alt er det et virkelig godt og vigtigt lovforslag, som styrker indsatsen over for en alvorlig type kriminalitet, som rammer nogle meget sårbare mennesker, og som grundlæggende undergraver vores gode danske arbejdsmarked.
Vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-02-22:
Jo, vi ved jo godt, at Danmark er attraktivt for mange, og at det er derfor, de gerne vil hertil.
Men vi vil jo bare forhindre, at den sommerhusregel, vi har i dag, bliver undermineret på sigt, for den er ret vigtig for os.
Den beskytter danske sommerhuse mod at blive opkøbt.
Det er en juridisk regel, som er på traktatniveau.
Vi er bare bange for, at de nuværende dispensationsmuligheder vil underminere sommerhusprotokollen.
Det er derfor, vi har foreslået den her kvotemodel.
Regeringen siger så, at det vil underminere på sigt.
Så er det, vi siger: Okay, så lad os tage regeringen på ordet og skærpe reglerne yderligere, så dispensationernes antal falder.
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2022-02-22:
Tak for ordet.
Jeg synes, det er en lille smule ærgerligt, at hr. Alex Ahrendtsen får det til at lyde, som om den her dispensation bliver givet på et meget lempeligt grundlag, for det er bestemt ikke tilfældet.
Så vidt jeg er orienteret, bliver der meget sjældent givet dispensationer, hvor tilknytningen er under 10 år.
Altså, 25 ferieophold af længere varighed i Danmark er i udgangspunktet ikke nok til at få en sådan dispensation.
Så er det måske ikke også bare et udtryk for, at der er et yndigt land, og at det er gået op for flere mennesker?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-02-22:
Er man nr. 21, kan man så ansøge om det næste år.
Tidligere i dag har man diskuteret en anden form for kvoter, nemlig kønskvoter, og dem er vi ikke så glade for, så kvoter behøver pr. definition ikke at være noget godt.
Anni Matthiesen (V), 2022-02-22:
Jeg var også bare lidt nysgerrig efter at vide, om det var en model, som ordføreren eventuelt havde oplevet i en anden sammenhæng, altså, hvor den kommer fra.
Og så tænker jeg stadig væk, når jeg ser modellen, at det på en eller anden måde er lidt ligesom at vinde i lotteriet.
Altså, bliver man nr. 20, er man med i lotteriet, men bliver man nr. 21, risikerer man dermed, selv om man måske endda er mere berettiget til at kunne købe et sommerhus, at tabe i lotteriet?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-02-22:
Sommerhusprotokollen er jo allerede bundet op på en form for diskrimination, for du skal have boet her i 5 år, for at du som udlænding kan købe sommerhus i Danmark.
Så har vi så givet mulighed for dispensation, og der siger vi: Det er at gå for vidt.
Vi foreslår så en kvotemodel, 0-20 om året, og der vurderer vi, at det er den måde, vi vil gøre det på.
Ministeriet og regeringen vurderer, at det kan underminere sommerhusprotokollen på sigt, og så er det, at vi er villige til at tage et møde om det den 25. marts for at se, om vi ikke kan skærpe dispensationsmulighederne i stedet for at gå den vej, vi har foreslået.
Altså, vi er villige til at gøre hvad som helst, for at vi på sigt kan bevare vores sommerhusprotokol.
Det er det , som er afgørende for os.
Anni Matthiesen (V), 2022-02-22:
Tak for talen.
Nu har jeg ordføreren på talerstolen, og så kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge ind til selve den model, som ligger i det her beslutningsforslag.
Altså, ser ordføreren ikke en problemstilling i det?
Hvis man nu forestillede sig det her ført ud i livet og man så sagde, at maks. 20 kunne få lov til at købe sommerhus, går jeg ud fra, hvert år her i Danmark, hvordan ville man rent ud sagt kunne gennemføre sådan en model i praksis, uden at der ville blive en form for diskrimination eller i hvert fald være fare for en form for diskrimination?
Altså, hvad med nr. 21, nr. 22, nr. 23, som måske endda ville være mere berettigede til at købe et sommerhus?
Britt Bager (KF), 2022-02-22:
Det er jeg da bare glad for at høre, og jeg vil gerne kvittere for det.
Victoria Velasquez (EL), 2022-02-22:
Vi er altid klar til en god dialog og til at kigge på, hvad vi rent faktisk kan gøre, både for at den kriminelle gerning ikke bliver udført i første omgang, men selvfølgelig også for at sikre, at den ikke kommer til at gentage sig.
Orla Hav (S), 2022-02-22:
Tak for det, formand.
Med L 118 er der igen tale om en lovpakke med gode intentioner og afbalancering i forhold til finansielle aktiviteter.
Lad mig nævne, at styrkelsen af beskyttelse af forsikringstagere, som præciseres i reglerne om livsforsikringsselskabernes mulighed for at udbyde syge- og ulykkesforsikringer, sker med præciseringer, der tydeliggør kravene til drift og holdbarhed af forretningsmodellen for forsikringsselskaber og giver Finanstilsynet beføjelser i den sammenhæng.
Forsikringsselskaber får adgang til at udøve det, der hedder anden virksomhed, og det kan ske, ved at forsikringsselskabet kan drive virksomhed med sundheds- og plejeydelser i et datterselskab – noget, som ligger tæt op ad det, som forsikringsselskabet kender rigtig godt til igennem sin forsikringsvirksomhed.
Så tror jeg, at vi skal sætte en streg under, at det danske personnummersystem er unikt og har stået sin prøve igennem mange år.
Imidlertid er det også vigtigt, at vi er åbne over for at give muligheder for fortsat at kunne bruge personnummersystemet, og med lovforslaget foreslås indført en generel hjemmel til at behandle personnumre for en række virksomheder, hvis det er nødvendigt, for entydigt at identificere en kunde i et eksisterende kundeforhold.
Det vil understøtte digitaliseringen og sikre, at eksisterende kunder nemt og enkelt og sikkert kan få administreret deres finansielle produkter eller modtage rådgivning.
Så er der endelig regelsættet om muligheder og begrænsninger i anvendelsen af kontanter i vores samfund, og det er sikkert her, hittet er, for det giver jo anledning til stor diskussion.
Her lægges der op til, at der skabes plads for to ændringer, nemlig den, at erhvervsdrivende ikke skal være forpligtet til at modtage kontanter i handler med andre erhvervsdrivende, og at den hidtidige dispensationspraksis for kontantreglen formaliseres, så festivaler og lignende – og jeg vil tro, at »og lignende« kunne være markeder og den slags arrangementer af midlertidig karakter – fremover ikke længere skal ansøge om dispensation fra kontantreglen.
Muligheden for at begrænse brugen af kontanter i vores samfund optager rigtig mange i vores erhvervsliv, og teknologien gør, at der også bliver færre og færre, der anvender kontanter, og det er der både tryghed og hensigtsmæssighed i.
Dog bør vi være opmærksomme på, at anvendelsen af kontanter er sikkerhedsnettet under borgerne, der ikke er fortrolige og ikke har mulighed for at bruge alskens digitale isenkram.
Dem må vi ikke svigte.
Ligeledes er det klogt at huske, at teknologien somme tider svigter, så er strømmen der ikke, så er der hackerangreb, og hvad ved jeg, og så skal muligheden være til stede for borgerne for at kunne bruge kontanter i de situationer.
Derfor er det en klog afbalancering af disse hensyn, der ligger i L 118, selv om nogle har mod på at køre hurtigere.
Socialdemokratiet finder, at det er et fornuftigt lovforslag, og vi kan tilslutte os og vil gerne deltage i et fornuftigt udvalgsarbejde herom.
Jeppe Bruus (S), 2022-02-22:
Tak for det.
Det er en fornøjelse at træde herop som skatteminister for første gang.
Tak for de venlige hilsner.
Jeg ved ikke, om jeg er minister for det femte element, men det må jeg jo så prøve at kigge lidt på.
Og det er måske heller ikke sådan en kioskbasker af et lovforslag.
Ikke desto mindre er der meget god sund fornuft, og jeg vil sådan set gerne takke for den positive modtagelse af lovforslaget.
Som I ved, udmønter lovforslaget en aftale fra sidste sommer mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Radikale Venstre, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance om at arbejde videre på en sammenlægning af Danske Spil og Klasselotteriet for – som det også er blevet nævnt blandt ordførerne – at opnå en række stordriftsfordele, som jo dels betyder besparelser, dels dermed også giver et større overskud fra lotteri og klasselotteri.
Det er jo godt, fordi det kommer mange gode formål til gavn.
Jeg har en fortid som formand for Dansk Ungdoms Fællesråd tilbage i 2003-2007 og har været med til at fordele nogle af de her penge til det danske foreningsliv.
Og jeg kan sige, at der for det første er rigtig god brug for dem, og at der for det andet virkelig kommer meget, meget godt arbejde ud af det til glæde for rigtig mange mennesker i vores samfund.
Lovforslaget indeholder flere ændringer af lovgivningen, der er nødvendige, for at Danske Spil efter sammenlægningen kan udbyde klasselotteri, og som samtidig skal sikre, at udlodningsmodtagerne ikke påvirkes af sammenlægningen.
Med sammenlægningen vil Klasselotteriet ikke længere være et enkeltstående selvstændigt selskab, da det fremover bliver et datterselskab i Danske Spil-koncernen.
Og som det også allerede er blevet understreget, er det jo planen her, at Klasselotteriets selvstændige identitet og ikke mindst brand bevares.
Det er ikke kun en forventning om et øget overskud til gavn for udlodningsmodtagerne, som ligger bag forslaget om at sammenlægge Danske Spil og Klasselotteriet.
Statens spilselskaber har en vigtig rolle i forhold til at bidrage til et balanceret og ansvarligt spilmarked i Danmark.
Det er derfor også forventningen, at Danske Spil-koncernen med sammenlægningen skal styrke løbende initiativer, som skal fremme ansvarligt spil, og dermed også gå forrest og virke som en positiv rollemodel i forhold til de øvrige spilselskaber.
Ansvarligt spil kræver strategisk ledelse og investeringer, hvor ét samlet selskab kan skabe endnu bedre rammer, end tilfældet er i dag.
Det er med andre ord forventningen, at sammenlægningen af statens to spilselskaber kan skabe stordriftsfordele med øget overskud til gavn for udlodningsmodtagerne, samtidig med at sammenlægningen understøtter endnu bedre rammer, når det gælder ansvarligt spil.
Afslutningsvis vil jeg derfor gerne takke for modtagelsen af lovforslaget.
Jeg kunne se undervejs, at der var nogle opmærksomhedspunkter, særlig for Venstre, og dem ser jeg da frem til at vi også har opmærksomhed på fremadrettet i lovbehandlingen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-22:
Tak for det.
Herfra skal der selvfølgelig også lyde et velkommen til skatteministeren.
Vi glæder os til området.
Det er det område, hvor vi måske har det allersjovest.
Om det her lille lovforslag med en fyldt sal, som venter i ængstelig spænding, kan jeg sige, at vi selvfølgelig godt kan støtte lovforslaget i Nye Borgerlige.
Det er sjovt med de her lovforslag.
Nu er jeg historiker, og det er jo fantastisk med sådan et lotteri, som har eksisteret siden 1753 og Frederik V.
Så det huer jo en historiker som mig at kigge ind i det.
Der blev lige rejst nogle spørgsmål omkring ludomani, og jeg forstår godt, at nogle kan have en bekymring.
Og jeg kan oplyse, at den næste trækning i Klasselotteriet sker om 19 dage.
Så hvis man har den her trang til at spille, er det nok ikke lige præcis det her område, der står først.
Det gør ikke, at ludomani ikke er alvorligt, og at man ikke skal tage det alvorligt på en lang række områder, men lige når det kommer til Klasselotteriet, er jeg ikke så bekymret for det.
Men vi kan støtte forslaget.