runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jane Heitmann (V), 2020-01-23:
Tak for det.
Det står selvfølgelig ministeren og regeringen fuldstændig frit for at foreslå initiativer, der peger i alle retninger.
Jeg vil gerne spørge ministeren om noget.
Det er jo vejledningen, som er udfordringen her.
Det er jo vejledningen, der er forkert, i forhold til, hvad skal man sige, det ønske, den intention, som jo ligger bag den brede politiske aftale, som også Socialdemokraterne var en del af.
Jeg vil sådan set bare spørge: Hvad er det, der forhindrer, at man gør det her forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, og som jo er udmærket, til en del af behandlingstestamentet?
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Som jeg kan forstå det, er det, man forhandler om hos ministeren, at du som 18-årig kan sige, at når du bliver alderdomssvækket, vil du ikke genoplives.
Mener ordføreren seriøst, at man som 18-årig, som 20-årig kan fortælle, hvordan man har det, når man bliver ældre?
Henrik Dahl (LA), 2020-01-23:
Det er naturligvis vigtigt, at læger er kompetente, og i vore dage er det også vigtigt, at de lytter til patienterne.
Derfor bakker vi op om, at der løbende sker en revision af både de krav, der er til kvalifikationer, og de krav, der er til sprog.
Men når vi skal tage stilling til forslaget her, skal hensynet til patientsikkerhed vejes op imod nogle andre hensyn.
Hensynet til patientsikkerheden vejer naturligvis meget tungt, og det er jo derfor, vi i forvejen har et regelværk, der både ser på kvalifikationer og på sprog.
Men i den anden vægtskål er jo, som flere ordførere har været inde på, også EU's anerkendelsesdirektiv.
I den anden vægtskål er der den rolle, som det spiller, at regionerne skal kunne fungere, og at regionerne selvfølgelig under ansvar skal kunne foretage planlægning.
Og i den anden vægtskål er der også for vores partis vedkommende i hvert fald den tanke eller den observation, at en meget væsentlig årsag til krise rundtomkring i den offentlige sektor er overregulering.
Det, der får folkeskolen til at fungere rigtig dårligt, er politisk indblanding.
Det, der får gymnasierne og universiteterne til at fungere dårligt, er politisk indblanding og detailstyring.
Så vi skal altså styre vores reguleringsiver her i Folketinget, hvis vi skal få sundhedssektoren til at fungere, og stole på, at vi har et regelværk, der faktisk virker.
Men vi er hverken tilhængere af at komme for EU-Domstolen eller tilhængere af at spænde ben for regionerne eller tilhængere af politisk indblanding og overregulering.
Så selv om hensigten i forslaget er god, kan vi altså derfor ikke støtte det.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Det er jo så den ret, som vi i Nye Borgerlige gerne vil give patienten.
Vi siger jo ikke, hvordan den her tolkning skal foregå.
Vi siger bare, at borgerne skal have en ret til, at de kan få tolket det, således at de kan forstå budskabet.
Hvordan de så indretter det derude, er jo detailstyring, som vi ikke vil blande os i herinde.
Men det drejer sig om retten for borgerne.
De har den ikke nu, og de føler det ikke sådan, for de tager nemlig hjem derfra, for systemet siger, at det er sådan, det lige må være.
Måske er der ikke lige en anden til stede, og så må man acceptere det, der er.
Og her siger vi, at vi midlertidigt kan sikre en ret til borgerne, til danske statsborgere, så de kan forstå de læger, som de møder.
Per Larsen (KF), 2020-01-23:
Det er i hvert fald helt sikkert, at man har krav på at kunne forstå det, altså den kommunikation, der foregår imellem patienten og lægen.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Det skal man sørge for at sikre sig, og det foregår jo også langt hen ad vejen.
Der, hvor jeg tror det største problem måske er, er, at nogle patienter måske, hvis det er sådan, at der er en kommunikationsbrist, og de ikke helt forstår, hvad det handler om, så holder sig tilbage i forhold til at forlange, at de bliver oplyst kommunikativt på en måde, sådan at de forstår, hvad der foregår.
For der er jo på hospitalerne andet personale til stede i et omfang, så man godt skulle kunne få den der kommunikation til at fungere fornuftigt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Jeg kunne selvfølgelig også godt tænke mig at høre Konservatives holdning til det midlertidige, indtil vi får løst de sprogproblemer, som alle anerkender der er.
Det fungerer ikke derude, og der er patienter, som føler sig utrygge.
De føler ikke, at de kan kommunikere med deres læge.
Indtil vi får det sproglige niveau, kvalifikationerne og kravene op, vil man så sikre en rettighed til danskere, altså at de, når de befinder sig i Danmark, har en ret til også at kunne forstå lægen?
Og vil man sikre, at det er en ret, ikke noget, som systemet skal bestemme om vedkommende har brug for eller ej, men at det er op til patienten, om vedkommende føler, at vedkommende kan forstå sin læge - og hvis man ikke kan det, har patienten så ret til at få en tolk, ligesom udlændinge har ret til at få en tolk, når de kommer til Danmark?
Per Larsen (KF), 2020-01-23:
Tak for det, formand, og tak til Enhedslisten og Dansk Folkeparti for at genfremsætte de her to beslutningsforslag, som vi behandler i dag.
Vi har jo desværre fået uddannet for få læger i Danmark til at kunne honorere det behov, der er.
Det betyder så, at rigtig mange læger på de danske hospitaler er uddannet i andre lande, både i EU-lande, men også i lande uden for EU.
I Nordjylland, hvor jeg selv bor, er ca. en fjerdedel af lægerne udenlandske.
Men uanset hvor lægerne kommer fra, må vi aldrig nogen sinde gå på kompromis med patienternes sikkerhed.
Det betyder for os Konservative, at udenlandske læger skal leve op til nøjagtig de samme lægefaglige krav som de læger, der uddannes i Danmark.
Patienterne skal kunne føle sig trygge og i gode hænder, når de enten skal have stillet en diagnose eller behandles for en sygdom.
Patienterne skal selvfølgelig også kunne kommunikere med lægen på en måde, så patienten føler sig godt informeret og sikker på, hvad det er, der skal ske, men patienten skal også føle sig sikker på, at lægen har forstået patienten.
Der er masser af eksempler på sprogbarrierer, og derfor er det jo også på tide at få strammet op, så vi er helt sikre på, at læger, der virker i det danske sundhedsvæsen, taler, læser og forstår dansk.
Vi har desværre også set talrige eksempler på læger, som ikke lever op til de faglige standarder, som man må kunne forvente i det danske sundhedsvæsen.
Jeg vil ikke remse eksemplerne op, men der findes jo talrige historier.
Når vi ved, at der i mange lande uddannes læger på betydelig kortere tid, end hvis man bliver uddannet som læge i Danmark, stiller det selvfølgelig også store krav til regionerne i deres ansættelsesprocedure at sikre sig, at kvalifikationerne er i orden.
Så vi Konservative støtter intentionerne i begge forslag og glæder os bestemt til udvalgsarbejdet, for som sagt skal patienterne kunne føle sig trygge i det danske sundhedsvæsen, uanset hvor i verden lægen og for den sags skyld andet sundhedsfagligt personale kommer fra.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Vi sætter så nogle tiltag i søen nu, som forhåbentlig på sigt kommer til at adressere de her ting.
Så kan vi snakke om alt det andet, men jeg kan heller ikke tro, at Enhedslisten ikke vil være med til at sikre danske patienters rettigheder med hensyn til at kunne forstå deres læge på baggrund af en debat om, hvorvidt udlændinge så også skal have tolke.
Det vil være en mærkelig forudsætning.
Så sætter man jo ikke patientsikkerheden først, for så kommer det til at handle om alt mulig andet christiansborgpolitik, og det vil jeg alligevel ikke skyde Enhedslisten i skoene.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge igen, om man ville kunne støtte sådan et forslag, som sikrer en ret for danske patienter til en tolk, hvis de ikke kan forstå eller vurderer, at de ikke forstår deres læge.
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Jeg er meget, meget glad for, at Nye Borgerlige også anerkender, at sikker kommunikation er en forudsætning for en ordentlig og relationelt god behandling i sundhedsvæsenet.
Det er bl.a. derfor, vi har diskuteret tolkegebyr.
Og det bør selvfølgelig være sådan, at når du som patient henvender dig i sundhedsvæsenet i Danmark, så er du sikker på, at der kan foregå en god overlevering i forhold til den diagnosticering, der skal foretages, og i forhold til den behandling, du får efterfølgende, og at du også kan forstå det.
Og det er klart, at det vil betyde – og det gør man i øvrigt i dag – at hvis kommunikationen med en læge ikke er i orden, så forsøger man at sikre sig, at kommunikationen bliver god.
Det kan være, at der kommer en anden læge ind og er med til at forklare det, og det kan også være, at det er en sygeplejerske.
Som vi har set i den undersøgelse, der er blevet foretaget af Institut for Menneskerettigheder og Lægeforeningen, kan det for de borgere her i Danmark, som ikke kan tale dansk, have kæmpestore konsekvenser for den behandling, de får, hvis man ikke kan foretage en rigtig overlevering.
Så jeg er fuldstændig enig i, at hvis man kommer som patient i det danske sundhedsvæsen, så skal vi sikre, at kommunikationen er i orden, og vi skal selvfølgelig også sikre os, at de hjælpemidler, der er brug for, bliver stillet til rådighed.
Det er bl.a. derfor, vi har foreslået, at man skal afskaffe gebyret i forbindelse med tolkeordningen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Vi støtter forslagene.
Jeg vil gerne lige tale om det med tolke, for jeg helt enig med de ordførere, der siger, at der ligger et nationalt ansvar her, som man ikke bare kan tørre af på regionerne.
Jeg er helt enig i den betragtning.
Derfor vil jeg også spørge, om man kunne være positivt indstillet over for, at vi på det her område sætter patientsikkerheden først, således at vi får løst noget nu, og så kan det godt være, når de her ting bliver implementeret, og vi får gjort det bedre, at der ikke længere er behov for, at danskere har ret til en tolk, men lige nu hører vi bare – og jeg ved, at ordføreren også selv har refereret til det – om sager derude, og vi alle sammen enige om, at det ikke fungerer godt nok nu.
Så her er der en løsning, hvor man midlertidigt kan gå ind og støtte op om det her.
Jeg tror ikke på, at danskere lige pludselig vil misbruge det her.
Jeg tror på, at de vil sige: Hvis jeg sidder overfor en læge og ikke kan forstå vedkommende og er utryg, så vil jeg selvfølgelig bede om en tolk.
Men danskerne er ikke et grådigt folkefærd på den måde, og de vil kun gøre det, når det er nødvendigt.
Kunne Enhedslisten støtte sådan et forslag fra Nye Borgerlige?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-01-23:
Jamen jeg ved ikke, om vi faktisk løser problemet på den måde.
Altså, der har jo også været fejl med læger, der er kommet fra tredjeverdenslande.
Det, der er løsningen, er jo at holde fast i, at regionerne har et ansvar for at sørge for, at det personale, der bliver ansat, er kompetent i forhold til den opgave, der skal løses, og også reagerer på det, hvis det ikke er tilfældet.
Og det har vi jo forskellige instanser, der så kan tage sig af, og som kan sikre, at vi kontrollerer, om ting også foregår på den rigtige måde.
Det synes jeg er løsningen.
Og jeg elsker uddannelse, også gerne den internationale slags.
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Jeg synes, det bliver lidt for let, for vi har jo problemer.
Vi har oplevet helt konkrete, meget ulykkelige sager på konkrete sygehuse med baggrund i præcis det her.
Så kan man godt sige, at lægen bare bliver fyret bagefter, men der har vi da et ansvar for at sikre, at den slags episoder ikke gentager sig, altså når det er sket, påhviler der da os en forpligtigelse.
Det er jo derfor, vi har lavet nogle regler for, hvad der gælder for læger, der kommer fra tredjelande.
Hvorfor ikke sige, at de udmærkede og fornuftige regler, vi har vedtaget dér, også gælder for de andre læger, så vi i hvert fald kan minimere risikoen for, at den slags fejl gentager sig?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-01-23:
Altså, jeg synes, det er vigtigt, at vi hele tiden taler om, hvordan vi kan forbedre uddannelserne generelt, og det synes jeg sådan set også vi skal gøre internationalt, fordi vi også lærer rigtig meget af læger, eksperter og professorer ude i verden, heldigvis for det.
De kommer jo også til Danmark – jeg kender nogle af dem – og nogle af dem kommer ovenikøbet til Danmark uden at kunne et ord dansk, og alligevel vil vi gerne have dem til at hjælpe os med at blive klogere i det danske sundhedsvæsen.
Men jeg vil sige, at det jo heller ikke er forbudt at fyre en medarbejder igen.
Så har man fået ansat en medarbejder, som virkelig ikke har de kompetencer, som man efterspørger, har man lov til at sige: Du kan simpelt hen ikke udføre det arbejde, jeg forventer af dig.
Uanset hvor meget man mangler mekanikere, ansætter mekanikerne altså heller ikke en frisør – synes sig ikke forpligtet til det, fordi der er mangel på mekanikere – så sørger man for at prøve at samle kræfterne om at få løst de opgaver, man nu skal løse.
Per Larsen (KF), 2020-01-23:
Jeg er jo helt enig i, at det er utrolig vigtigt, at kommunikationen fungerer, sådan at begge parter forstår hinanden og der ikke er nogen brister der.
Som jeg sagde, tror jeg rent faktisk, det handler om, at der måske er nogle, som ikke gør krav på det, som holder sig tilbage sådan intuitivt og måske stiller sig tilfreds med noget, som de ikke bør være tilfredse med.
Så der kunne man jo måske foreslå, at de sikrer, at borgerne er oplyst om, at de altså har krav på, at kommunikationen fungerer, så de er tilfredse med det.
Susanne Zimmer (ALT), 2020-01-23:
I Alternativet mener vi selvfølgelig, ligesom alle andre partier, at patienternes sikkerhed og tryghed skal komme først – det er der ingen tvivl om.
Men vi mener også, det er godt, at vi har fri bevægelighed i forhold til arbejdskraft, og at vi godt kan lave aftaler i EU, der sikrer det.
Og hvis kravene til autorisation af læger i EU ikke er gode nok, ønsker vi at udfordre EU.
Ved den tidligere behandling af det her forslag i 2018 blev vi oplyst af regionerne om, at det er sprogkonsulenter, som forestår sprogtest i forbindelse med ansættelse, at regionerne i høj grad anvender rekrutteringsbureauer til at ansætte udenlandske læger, og at de også varetager sproguddannelsen.
Der er brug for de læger.
Der er nogle regioner, der også tilbyder mentorprogrammer.
Der er generelt en stor opmærksomhed på at koble sprogundervisning til det faglige indhold, altså indholdsmæssigt i forhold til det, lægerne skal kunne.
Så vi stoler på, at regionerne arbejder seriøst med det – også når der opstår problemer.
Men vi støtter også en dialog med regionerne, som jo har ansvaret for lægerne, og vi vil gerne drøfte de sproglige behov.
Det er jo heller ikke nødvendigvis alle læger, der har behov for at kunne dansk; det afhænger af, om de har patientkontakt, eller om de måske sidder og analyserer røntgenbilleder eller blodprøver, hvor engelsk måske kunne være tilstrækkeligt – også for at få flere læger ind i vores system.
Hvis der er en overrepræsentation af fejl gjort af de udenlandske læger med baggrund i EU i forhold til læger med dansk baggrund eller i forhold til læger med baggrund uden for EU,
vil vi gerne have fremlagt mere viden om det, så vi ikke baserer vores diskussion på enkeltsager fra medierne.
Vi skal have et oplyst grundlag at diskutere ud fra.
Vi vil gerne arbejde videre i udvalget med de gode intentioner, der er i det her forslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Jo, det er jo to forskellige grupper
Grundlæggende mener vi i Nye Borgerlige, at al integration er et personligt anliggende.
Vi mener jo ikke, at man overhovedet skal have ret, heller ikke til 1 års skattefinansieret tolkning.
Liselott Blixt (DF), 2020-01-23:
Mange tak.
Jeg vil også begive mig ud i den her debat om tolkning, hvor jeg godt nok synes, man blander æbler og pærer.
Det, at vi har taget tolkerettigheden væk, når man har været her i 3 år, drejer sig jo ikke kun om patientsikkerhed.
Det har noget at gøre med, at vi gør folk en bjørnetjeneste, hvis de, hver eneste gang de henvender sig til danske myndigheder, får en dansk tolk stillet til rådighed.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at der er stor forskel på, om man kommer som indvandrer, der gerne vil bo i et land og skal være i det danske samfund hver eneste dag, hver eneste time og kunne begå sig hele vejen rundt, eller om man skal møde en udenlandsk læge, der kommer og udfører et stykke arbejde, en enkelt gang eller to?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Nej, det er så ikke helt korrekt, for under det nuværende system har vi jo netop patientsikkerheden.
Det er jo det, som det er.
Hvis lægen ikke føler, der kan være en ordentlig kommunikation mellem patient og læge, så har lægen et lægeligt ansvar for at sige, at der skal en tolk til.
Det er jo netop en sikring af patientsikkerheden fra lægens side på det tidspunkt.
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Men så taler vi jo netop ikke om patientsikkerhed.
For så snakker vi om, hvem der skal betale regningen.
I dag er det sådan, at det både er patienter, der ikke får behandling, der betaler regningen, og det er også sundhedsvæsenet og alle os andre, der betaler regningen, fordi der sker fejlbehandlinger, og fordi der sker fejldiagnosticeringer.
Så der er en regning at betale på den måde for os alle sammen.
Når vi taler om patientsikkerhed, handler det jo netop om, at når du går ind ad døren til sundhedsvæsenet, skal du være sikker på, at du kan få en rigtig behandling, uanset hvilken sproglig kompetence du har, uanset hvilken kulturel baggrund, uanset pengepung.
Hvis man køber den anden tankegang, åbner man op for en helt anden form for sundhedsvæsen, hvor der kommer til at ske en segregation, for så kan man lave forskelsbehandling efter alle mulige parametre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Jeg tror, man skal forstå, at der er to principper i det her.
Det ene er, at i Nye Borgerlige har vi intet problem med at skelne mellem rettigheder til danske statsborgere og udlændinge.
Det har vi intet problem med.
Det mener vi faktisk skal gøres.
Det andet er, at vi ikke har noget imod, at der er krav om, at man skal kunne forstå hinanden i kommunikationen.
Vi mener jo, at det er fornuftigt, at lægerne kan stille krav om, at der skal en tolk til over for udlændinge, som ikke kan tale dansk.
Uenigheden kommer så i spørgsmålet om, hvem der skal løfte regningen for den kommunikation.
Men vi har ikke noget imod, at der skal være krav, så kommunikationen fungerer.
Vi mener bare, at det er udlændingen, der kommer hertil, som må løfte den økonomiske byrde for det, ligesådan som vi mener, at det er systemet, som trækker udenlandske læger til, som må løfte den økonomiske byrde for, at patienterne, de danske patienter kan forstå dem.
Peder Hvelplund (EL), 2020-01-23:
Det er jo nogle ret interessante betragtninger, hr. Lars Boje Mathiesen gør sig her, for det er sådan normalt, når vi taler om patientsikkerhed i sundhedsvæsenet, at vi har den opfattelse, at sundhedsvæsenet er farveblind.
Man skeler ikke til uddannelsesniveau, til pengepung, til kulturel baggrund, men man siger, at i sundhedsvæsenet skal det være sådan, at man skal kunne sikre kommunikationen mellem patient og læge netop af hensyn til patientsikkerheden, så man undgår, at der sker fejlbehandlinger, som både er til ulempe for patienten, men sådan set også for sundhedsvæsenet.
Derfor forstår jeg ikke helt, hvad det er for et sundhedsvæsen, hr. Lars Boje Mathiesen taler om, for det lyder, som om man her skal gøre forskel, og her skal man sige, at der påhviler patienten et særligt krav i forhold til at kunne dansk.
Det kunne også være, at der påhvilede patienten et særligt krav i forhold til at kunne betale for visse ydelser eller et særligt krav i forhold til bestemte typer af sygdomme, hvor der så kunne være en bestemt adfærd, man skal undgå, f.eks. som ryger, for at få behandling.
Er det den slags sundhedsvæsen og den slags patientsikkerhed, hr. Lars Boje Mathiesen taler om, eller er det, som vi andre taler om det, en generel betragtning af, at patientsikkerhed handler om de patienter, der henvender sig i sundhedsvæsenet, og at alle har ret til at få behandling?
Stinus Lindgreen (RV), 2020-01-23:
Så det vil sige, at når du taler om en ret til tolkning, vil det gælde hele vejen rundt, og betyder det, at Nye Borgerlige har skiftet holdning til tolkegebyret, som vi jo har talt for at afskaffe i lang tid hos De Radikale?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Absolut, ja.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-01-23:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg skal bare være sikker på, at jeg forstår ordføreren korrekt.
Ordføreren siger, at det er vigtigt, at læge og patient forstår hinanden, når de kommunikerer om sundhedsmæssige spørgsmål i sundhedsvæsenet.
Er det korrekt forstået?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-01-23:
Den ganske logiske fortælling er, at læger, som arbejder i Danmark, selvfølgelig skal kunne tale og forstå dansk.
Det burde være et fuldstændig unødvendigt anliggende at skulle stå at debattere i Folketingssalen.
Vi har bare en situation, hvor det er tilfældet, at det kan de ikke.
Jeg er glad for, at faktisk alle partier herinde i Folketinget anerkender, at det på nuværende tidspunkt ikke virker godt nok, og at man derfor vil gøre noget.
Og når man erkender, at det ikke virker godt nok nu, så anerkender man jo også, at regionerne ikke løfter deres ansvar godt nok, hvis man mener det er regionernes opgave.
Så hører jeg nogle sige: Jamen det er op til regionerne at løse det her, det vil vi ikke blande os i fra Folketingets side.
Der må jeg sige, at vi i Nye Borgerlige altså har en anden holdning.
Vi støtter op om Enhedslisten og Dansk Folkepartis forslag.
Vi udfordrer hjertens gerne EU-retten, og vi benytter enhver situation, hvor vi kan gøre det.
Det kan ikke være rigtigt, at EU overhovedet skal blande sig i og diktere, at vi ikke kan sætte nogle højere standarder for patientsikkerhed, end hvad EU ønsker.
Vi skal selvfølgelig have mulighed for at sige, at vi ikke synes, at de standarder, der er i EU, er høje nok, og at vi gerne vil gå videre, for vi vil gerne sikre patienternes sikkerhed.
Så skal der ikke være nogen bureaukrater nede i Bruxelles, som står og siger: Næh, nej, I skal være tvunget til at have mindre sikkerhed, end I rent faktisk ønsker i den danske nationalforsamling.
Det kan ikke være meningen.
For jeg tror nok, at vi kan kigge hinanden i øjnene og sige, at det ikke altid går lige hurtigt med, at ting, vi har besluttet herinde, bliver implementeret og kører.
Indtil da har vi altså et stort ansvar for, at også de patienter, der om 2 uger, 3 uger eller 4 uger kommer til at møde sundhedsvæsenet, føler sig trygge og føler sig sikre på, at de kan forstå lægen.
Der har vi et ansvar, og ansvaret ligger jo hos de mennesker, der kommer hertil, og det system, som giver borgerne en ydelse.
Derfor skal borgerne have en ret til det her, indtil det virker.
Jeg hører faktisk fra flere partier, at det kan de godt se, og så hører jeg også nogle, der siger, at det må regionerne selv ordne.
Det er altså nogle af de samme partier, som siger, at udlændinge, der kommer hertil, skal have ret til en tolk.
Men læger, der kommer hertil, og som ikke kan tale ordentligt dansk, så danskerne kan forstå det og føle sig trygge, har ikke ret til en tolk.
Vi må erkende, at systemet ikke virker på nuværende tidspunkt, for hvis det gjorde det, var der ingen grund til, at vi stod her og debatterede, at der skulle laves nogle ændringer.
Og så kunne regionerne sige: Ja, det beklager vi meget; fra nu af skal vi nok sørge for det.
Susanne Zimmer (ALT), 2020-01-23:
Det er korrekt forstået.