runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2017-03-29:
Jeg bryder mig ikke om at skuffe fru Marianne Jelved, for jeg synes generelt, at der kommer gode forslag, som er mere end bare velmenende, og som er med et oprigtigt ønske om at skubbe på en udvikling.
I forhold til vold i nære relationer mener jeg, at vi faktisk har foretaget noget ret fornuftigt ved at lave en politisk aftale om en national enhed mod vold i nære relationer.
Hele den vidensformidling og også håndteringen af, hvor der er pladser på kvindekrisecentre, hvor der er ledigt på de mandepladser, der er, er for mig at se et ret vigtigt og betydningsfuldt element i den retning
Det er i udbud lige nu, og derfor bliver det formentlig om kort tid, at vi kommer til at se, hvem der vil byde på at være den her nationale enhed, som for mig at se lige præcis vil være en vigtig aktør i forhold til både det debatskabende, men jo i virkeligheden også det forandringsskabende.
Vi er kommet længere, men nej, vi er da ikke i mål, i forhold til at det er et tabu at være udsat for vold i sin nære relation, i forhold til at sætte foden ned og netop insistere på at se, hvad det er for indsatser og handlinger, der kan gøres for at blive hjulpet ud af volden.
Jeg er meget enig i, at initiativer som Dialog mod Vold, der faktisk fokuserer på voldsudøveren, er ret effektfulde.
Så det er nogle af de ting, vi har lært, bl.a. ved at bruge satspuljemidlerne på at afprøve forskellige, forhåbentligvis effektfulde indsatser.
Marianne Jelved (RV), 2017-03-29:
Det, jeg bare gerne ville have, var et mere samlet billede af det for at kunne kommunikere på en anden måde og skabe en større bevidsthed omkring os i samfundet som sådan, og jeg havde nær sagt på gader og stræder og i familier.
For jeg tror, at der er rigtig mange, der lukker øjnene for noget, som de godt har mistanke om eller ved noget om, og det er jo næsten endnu værre.
Så det er lige så meget for at høre, om vi kan bygge det op på nogle andre måder, som gør, at det måske får større slagkraft, fordi flere på en eller anden måde får øje på det, og det bliver legalt at tale om det.
Karen Ellemann (V), 2017-03-29:
Det er jo generelt en enormt vigtig opgave at være fokuseret på den form for oplysningsindsatser for rent faktisk at skubbe på en udvikling.
Der er nogle aktører, som gør meget i forhold til vold.
Den seneste kampagne, der netop har været,
har handlet om vold, altså kærestevold, og hele organisationen Bryd Tavsheden har sammen med ligestillingsministeren og Det Kriminalpræventive Råd haft en konkurrence blandt unge mennesker på uddannelsesstederne.
Og jeg skal hilse og sige, at der er et engagement blandt de deltagere, der netop siger, at de gerne vil være med i den type kampagne.
En af deltagerne i kampagnen var vi nødt til at lave en helt særlig pris for.
Der var et budskab omkring at stoppe volden, at stoppe kærestevolden, som vi nu kommer til at lave som tryksag, som plakater til uddannelsessteder, både folkeskolens ældste klasser og ungdomsuddannelserne.
Så jeg synes i høj grad, at den bevægelse er i gang, og at det er vigtigt, at den er der.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-03-29:
Det er da fuldstændig rigtigt, at det er godt, at der er nogle, der undersøger, om kvoter virker, og det er fint, at KVINFO har undersøgt, om kvoter virker.
De har undersøgt mange andre ting, som vi har haft rigtig meget glæde af, og resultaterne har været til stor glæde, og de skal fortsætte med at undersøge den slags ting.
Det er også fuldstændig, som ordføreren siger, legalt at fremføre, hvis man har et resultat af en forskning, og hvis den forskning viser, at kvoter virker, er det da helt legalt at fremføre det.
Men KVINFO stopper jo ikke der.
KVINFO fortsætter med at kæmpe for, at der skal indføres kvindekvoter i Danmark, og det er der, skillelinjen er.
Det er der, forskellen er på at fremføre objektive resultater og så føre politik.
Marianne Jelved (RV), 2017-03-29:
Det er da fuldstændig legalt, at KVINFO f.eks. undersøger, hvordan det har virket med kvoter for kvinder i bestyrelser og fået det belyst, så vi også kan få en viden om det her i landet og andre steder i verden, og så kan vi diskutere ud fra det grundlag.
For det har jo virket i Norge.
De har faktisk en meget høj andel af kvinder i deres virksomhedsbestyrelser, og derfor er det da legalt at fremføre, og det skal i hvert fald ikke hedde sig, selv om ordføreren for Liberal Alliance har udtrykt sig på den måde, at den statslige støtte til institutioner gives efter en politisk vurdering af det, de går rundt og siger.
Så giver det ingen mening længere, så er det ikke et frit demokrati, vi lever i.
Så er det politisk styret herindefra, og det er det ikke – heller ikke med Liberal Alliances bidrag.
Pernille Skipper (EL), 2017-03-29:
Det er fuldstændig rigtigt, at en del af det, der er sideeffekten af det, er, at politiet kun registrerer de enkelte paragraffer i straffeloven.
Så derfor er det ikke til at finde ud af, hvor de her sager ender henne, fordi de ender under mange forskellige paragraffer.
Det er sådan set for mig at se ikke hovedspørgsmålet.
Hovedspørgsmålet handler jo om, at vi får gjort opmærksom på, at her er tale om en alvorlig forbrydelse, og at det ikke handler om at krænke privatlivet, men at det er en seksualforbrydelse, og at det er unge piger, kvinder, drenge og mænds køn og seksualitet, der bliver krænket – hvilket jo er et meget selvstændigt signal at sende.
Så med al respekt for at man ikke kan forholde sig til den specifikke paragraf, kan Venstres ordfører så genkende, at vi som ligestillingsordførere synes, det er vigtigt, at man italesætter seksuelle krænkelser som det, de er, for overhovedet at kunne komme det til livs på nogen måde?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-29:
Svaret er ubetinget ja.
Altså, det sidste år har jeg sat det her forrest blandt andre ting i mit arbejde omkring ligestilling, og jeg er faktisk stolt af de forslag, vi har lagt frem.
Og jeg er stolt af, at det ikke kun handler om hårdere straffe, men om en integreret indsats.
Jeg tror, at rigtig mange af de unge mænd – og i øvrigt også andre, der deler de her billeder – slet ikke er klar over, at de sådan set risikerer at blive dømt for børneporno.
Det er jo en del af den oplysning, vi kommer til at fremme.
Og ja, jeg er helt enig med fru Pernille Skipper i, at det er en seksuel krænkelse.
Det skal italesættes sådan, og det skal straffes som sådan.
Trine Torp (SF), 2017-03-29:
Tak for det.
Nu er det ikke overraskende, at ordføreren ikke vil gå ind på den bane, der handler om at lovgive om barsel og bedre barselsrettigheder til mænd.
Det havde jeg sådan set forventet.
For jeg hører egentlig også en oprigtig interesse fra ordføreren i at vende den her udvikling på en eller anden måde.
Noget af det, der står i redegørelsen, er jo, at man kan lave en kampagne fra det offentlige med øget oplysning og information til mænd om barsel.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre hvad ordføreren tænker om.
Kunne man overveje, at man også kunne fremrykke den oplysning til fædrene, så den kom til at ligge langt tidligere?
Problemet er jo tit, at de bliver opmærksomme på barselsrettigheder på et tidspunkt, hvor kvinden måske allerede har oplyst sin arbejdsplads om, at man vil gå på barsel.
Så kunne det være en vej, vi kunne gå sammen?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-29:
Jeg vil meget gerne følges med fru Trine Torp og andre, der ønsker at gå samme vej.
Det glæder mig egentlig også, at vi kan lægge hele den der lovgivningsdebat om fordelingen stille et kort øjeblik, og så tale om, hvad vi måske kan mødes om.
Jeg fik nævnt kort i min tale, at vi har igangsat et initiativ, hvor vi sammen med det private erhvervsliv – store såvel som mellemstore og små virksomheder – forsøger at ændre den kultur, der findes.
Nogle af de store virksomheder, der er med, er bl.a. TDC, Novo Nordisk og andre, der faktisk går forrest, tilbyder længere barsel til mænd, økonomisk mere fordelagtige forhold osv.
Jeg tror ikke, at en oplysningskampagne kan stå alene.
Jeg tror, det er en integreret indsats, der skal til, for at ændre den kultur, der findes på arbejdsmarkedet, og der er nogle steder, hvor det er meget sværere at få ændret kulturen end andre.
Det handler om at sikre, at det er noget, vi mænd taler med hinanden om, før den kvinde, vi er sammen med, kommer og fortæller os, at vi nu er så heldige, at vi skal være fædre, og i øvrigt også tænker på at planlægge, måske endda også gør os nogle tanker om, hvordan vores arbejdsgivere og kollegaer kommer til at reagere i den situation.
Og når man som mand skal tænke over det, er det jo, fordi det faktisk nogle gange er lidt et tabu.
Og det svarer jeg på i spørgsmål nummer to.
Trine Torp (SF), 2017-03-29:
Så får du bare et andet spørgsmål, for der var noget andet, jeg også glædede mig lidt over – eller jeg glæder mig ikke over, at ordføreren ikke går ind for nogle bedre barselsrettigheder til mænd, men jeg glæder mig over, at ordføreren er optaget af det her med kvinders reproduktive sundhed og retten til egen krop.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-29:
Det forholder sig sådan, at jeres gode kollegaer i Det Radikale Venstre, altså den kulturradikale del af oppositionen, simpelt hen har spredt små sedler, hvor man kan skrive tips til statsministeren.
De er så blevet sendt digitalt, og nu skal jeg sende sms'er og den slags.
Jeg tror, den der 15 minutter lange samtale med hr. Donald Trump bliver ualmindelig fyldt op med gode råd, og det kan vi jo kun være glade for.
For at svare helt konkret: Jeg synes, det er helt forfærdeligt.
Jeg synes, det er skammeligt, at verdens tilsyneladende eneste tilbageværende supermagt genindfører den her lovgivning, sætter verdens svageste kvinder under pres i nogle områder, hvor de har det hårdt nok i forvejen.
Og det håber jeg statsministeren får nævnt på en pæn måde.
Marianne Jelved (RV), 2017-03-29:
Så nu citerer jeg lige –
når man slår KVINFO op, får man følgende besked: »et dansk nationalt videnscenter og forskningsbibliotek, hvis opgave det er at igangsætte og formidle forskning om køn, ligestilling og etnicitet.«
Nu er der jo sket en splittelse, fordi forskningsbiblioteket skal flyttes til Det Kongelige Bibliotek.
Hvad skal der nu stå, hvis man slår op under KVINFO?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-29:
Men i modsætning til nogle af de andre, der måske har talt meget om KVINFO, har jeg faktisk talt med KVINFO ad flere omgange, før jeg har valgt at mene noget om dem.
Jeg ved godt, hvad KVINFO laver.
Jeg ved godt, hvad KVINFO arbejder med.
Hvad der skal stå på KVINFOs nye introduktionsside – det var det, der blev spurgt om; ja, der bliver nikket – tror jeg der findes mere velformulerede mennesker end mig til at skulle bestemme.
I øvrigt mener jeg sådan set ikke, at jeg fra Folketingets talerstol skal beskrive detaljeret, hvad KVINFO, Trafikstyrelsen eller for den sags skyld andre skal skrive i deres præsentationsorganer og medier.
Jeg var også lidt ked af, at ordføreren tidligere i sit spørgsmål – jeg tror, det var til fru Marlene Harpsøe – sagde, at vi ønskede sådan at udpine eller forpine KVINFO eller lukke KVINFO, var der også en, der sagde.
Det var i hvert fald det, jeg noterede mig.
Jeg mener, som jeg sagde tidligere, at KVINFO gør et fornuftigt stykke arbejde på det område, jeg kender mest til.
Men bare fordi man får statsstøtte i nogle år på nogle områder, betyder det jo ikke, at den varer evigt.
Det er ikke dermed en indikation af, at jeg rykker mig nogen steder hen på dagsordenen, men blot en indikation af, at vi jo må kunne tale om tingene uden at tillægge ubehagelige værdier og motiver til det, der bliver sagt og gjort.
Marianne Jelved (RV), 2017-03-29:
Det kunne jo være, at der var nogle seere, der også havde glæde af at forstå noget af det her.
Derfor læser jeg det igen, det er helt almindeligt dansk: Et dansk nationalt videncenter og forskningsbibliotek, hvis opgave det er at igangsætte og formidle forskning om køn, ligestilling og etnicitet.
Nu tages forskningsbiblioteket ud og flyttes et helt andet sted hen, og så må ordføreren da som medlem af et regeringsparti og dermed tæt på dem, der træffer beslutninger som ministre, have stillet sin nysgerrighed.
Hvad bliver KVINFO så til?
Men det har ordføreren så ikke gjort sig nogen overvejelser om eller spurgt til.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-29:
Jeg kan mærke fru Marianne Jelveds indignation komme bølgende herop som en stormfuld aften ved Vesterhavet, og nu har jeg forstået, hvad det handler om, så tak.
Jeg ved ikke, om jeg er sådan ekstra tung i opfattelsen her i dag.
Man kan godt være et videncenter uden at have et forskningsbibliotek.
Det findes der masser af eksempler på her i landet.
Julie Skovsby (S), 2017-03-29:
Tak, og tak for ordførerens tale.
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, at det er rart at høre, at Venstres ligestillingsordfører har taget tiden til at mødes med KVINFO og interesserer sig for KVINFO's fremtid.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-29:
Jeg må nok påtage mig en del af ansvaret for udviklingen.
Det er sådan den pædagogiske, didaktiske tilgang, der smitter af, også på oppositionen, er jeg bange for.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får rubriceret og henlagt de her krænkelser til det relevante sted i straffeloven.
Der var en journalist, der stillede mig præcis det samme spørgsmål for cirka en uge siden.
Jeg forestiller mig, at vedkommende måske kunne være motiveret af det, fru Pernille Skipper lige spurgte mig om.
Det er jeg simpelt hen ikke juridisk kompetent nok til at vurdere effekten af i forhold til at gøre eller ikke gøre, i hvert fald ikke i min egenskab af at være ordfører her på talerstolen.
Men jeg er til gengæld til at overbevise med gode råd og argumenter – noget, flere i dansk politik i øvrigt burde være, synes jeg.
Så findes der et godt argument for at gøre det, synes jeg, vi skal se på det.
Omvendt tror jeg, at et af de største problemer, politiet har, er, at man ikke har, så vidt jeg forstår, en selvstændig it-kolonne, der tillader, at man registrerer de her forbrydelser på en samlet måde, og derfor kan man ikke give hverken politiet, sociale myndigheder eller andre et samlet overblik.
Det kunne jo være et argument for at se på forslaget.
Men at love det her fra talerstolen tror jeg ikke tilkommer mig eller at jeg tør i dag.
Pernille Skipper (EL), 2017-03-29:
Jeg blev helt fascineret af, at ordføreren løber rundt på religiøse steder – det må vi høre mere om på et andet tidspunkt.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre mere om det der KVINFO-synspunkt, men jeg tror faktisk ikke, at vi kommer det så meget nærmere.
Så jeg vil dykke ned i noget af det, som ordføreren også selv tager op, nemlig digitale sexkrænkelser, populært kaldet hævnporno, som jeg sådan set deler bekymringen over og synes er sådan en, hvis ikke stigende, så i hvert fald en tendens, som får mere opmærksomhed, og som er fuldstændig ødelæggende for de især kvinder, som bliver udsat for det, men også for de unge drenge og mænd, der bliver udsat for det.
Hævnporno er jo nok lidt et misvisende begreb, fordi det dækker over meget mere end det.
Det dækker over nogle meget mere systematiske delinger af private billeder af seksuelle situationer, nøgenbilleder, intime billeder, som man ikke har sagt ja til at få delt, og som man slet ikke har sagt ja til at have liggende inde i et forum, hvor enhver kan gå ind og handle med det.
Noget af det, som bliver diskuteret meget i den debat, er jo, hvordan straffeloven spiller ind i det her, for i dag falder det enten ind under børnepornoparagraffen eller også – for dem, der er over den seksuelle lavalder – ind under privatlivskrænkelser.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om regeringen – eller i hvert fald Venstre – vil arbejde for, at man får en selvstændig bestemmelse, der handler om digitale sexkrænkelser, som så også bliver placeret, hvor den hører til, nemlig under seksualforbrydelser.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-03-29:
Nej, det, der sker helt konkret – det er rigtigt – er, at den skal lægges over på Det Kongelige Bibliotek, hvor man lige nu skærer ned på fagkonsulenterne.
Så der vil ikke være den samme mulighed for fagspecifik rådgivning på Det Kongelige Bibliotek, som der er nu på KVINFO, på grund af at der er færre ressourcer til rådighed.
Det er fakta.
Støtter ordføreren ud fra den præmis, at vi flytter KVINFO's bibliotekstjeneste over til Det Kongelige Bibliotek?
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-29:
Jeg kan ikke se, hvorfor KVINFO's bibliotekstjeneste lige nøjagtig skal ligge hos KVINFO.
Jeg synes, at det er et udmærket forslag, man er kommet med i forhold til at lægge det ind under Det Kongelige Bibliotek.
Det kan vi i Dansk Folkeparti sådan set godt støtte at det bliver.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-03-29:
Tak til hr. Jakob Engel-Schmidt, også for at nævne en række ganske udmærkede initiativer fra regeringens side på det her område.
En ting, som ordføreren ikke nævnte, var jo det, som er på vej omkring KVINFO, hvor der ellers er andre borgerlige, som har haft større lyst til at snakke om det.
Så jeg skal bare høre, om ordføreren deler den begejstring, som hr. Bertel Haarder, fru Pia Allerslev, Integrationsministeriet, EU, OSCE, OECD, ILO, UNESCO, Ligestillingsministeriet, McKinsey og alle mulige andre fornuftige organisationer og organer og politikere har for KVINFO's mentornetværk
, eller er det hele bare et stort feministisk venstresnoet komplot?
Hvor står ordføreren?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-29:
Jeg befinder mig i hvert fald ikke i noget komplot, vil jeg gerne berolige hr. Rasmus Horn Langhoff med.
Dem, der har fulgt med i debatten – og det ved repræsentanter for både KVINFO og Danmarks kongelige Socialdemokrati også – vil vide, at jeg ikke har udtalt mig om det område.
Jeg har selv lavet demokratiarbejde dernede, og jeg ved, hvor krævende det er.
Jeg er så også ked af, at den debat, der opstod i forhold til kritikken af KVINFO, er kædet sammen med den her biblioteksflytning.
For objektivt set har det efter min bedste overbevisning intet med en kritik af KVINFO at gøre.
Man har flyttet en lang række mindre bibliotekssamlinger for at sørge for at både kunne bevare, sikre kvaliteten og adgangen.
Man kan selvfølgelig godt vælge at se det sådan, og rent timingsmæssigt er det naturligt, at det bliver opfattet sådan.
Men sådan en kort, analytisk stund, hvor man kigger på fakta, vil afsløre for langt de fleste, at det faktisk ikke er tilfældet.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-03-29:
Jeg synes jo, at Venstres ordfører siger nogle fornuftige ting.
Jeg ville sådan ønske, at det – og der er jo håb endnu – kunne brede sig som bølger i den borgerlige lejr, altså nogle af de her ord.
For da det kom frem i forhold til biblioteket, vil jeg sige, at jeg ikke var ude at hakke til den lige med det samme.
Jeg tænkte, at lad os lige se, hvad der er ved at ske her.
Ordførerens egen minister var ude at foreslå, at man skulle droppe støtten til mentornetværk, som jo ellers alle andre er fuldstændig enige om er en fantastisk gave til integrationsindsatsen.
Så det kan vel ikke overraske ordføreren, at tingene bliver sat i forbindelse med hinanden.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-29:
Nej, det gør det bestemt heller ikke.
Jeg kan godt forstå, at man opfatter det på den måde.
Det er netop også derfor, jeg tror, at hverken ligestillingsministeren eller jeg selv faktisk har sagt noget negativt om KVINFO i den her debat.
Der ligger efter min bedste overbevisning ikke noget økonomisk ressort i Ligestillingsministeriet – der sidder en embedsmand og nikker lidt – i forhold til KVINFO.
Så har jeg læst regnskabet korrekt.
Det betyder også, at vi som med alt andet har en koordinerende rolle.
Vi har en rådgivende rolle, og vi kan vælge at påpege ting og forhold.
Jeg nærer ikke en kritik på helt samme niveau.
Jeg mener sådan set ikke, at det kvalificerer til, at man udelukkende fjerner støtten, fordi man har en holdning til, hvem der er ekstra feministisk eller andet.
Jeg har personligt nogle orienteringer i forhold til ligestilling, der ikke altid harmonerer med KVINFO, men det betyder ikke, at jeg ønsker, at de ikke eksisterer, eller at jeg ikke kan tale med repræsentanter for KVINFO.
Det tror jeg kun vi bliver klogere af.
Og der røg taletiden igen.
Yildiz Akdogan (S), 2017-03-29:
Jeg vil også rose ordføreren for hans tale.
Han kom bredt omkring, og det var nogle meget relevante ting, han rejste.
Set i lyset af al den debat, der har været om mentorordningen, vil jeg høre, om det er noget, ordføreren måske vil arbejde for, så man beholder mentornetværket under KVINFO, netop fordi ordføreren, ligesom Socialdemokratiet, er meget interesseret i, at vi prøver at gøre et stykke arbejde og en indsats i forhold til f.eks. at bekæmpe social kontrol.
Og her er der rigtig mange kvinder og mænd, ved jeg fra mit arbejde med det, der faktisk får stor gavn af at have en mentor, de kan snakke med, og ikke mindst have et netværk, der også kan være en ledetråd i forhold til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Så er det noget, ordføreren vil kæmpe for at bevare?
Jakob Engel-Schmidt (V), 2017-03-29:
Altså, jeg tror, det er urealistisk for fru Yildiz Akdogan at få mig som Venstres ligestillingsordfører – i øvrigt den første mand på posten i utrolig mange år; ikke at det gør nogen forskel, men det har været en interessant opdagelsesrejse udi de forskellige ligestillingsorganisationer, vil jeg sige – til at love, at jeg fra talerstolen vil erklære mig uenig med mit eget partis politik eller for den sags skyld integrationsministerens politiske linje.
Når jeg siger, at jeg ikke har samme kritik, skyldes det, at jeg ikke har den opfattelse af KVINFO, at det er en organisation udelukkende bestående af venstreorienterede kampfeminister, hvis eneste formål er at nedbryde regeringen.
Min opfattelse er så også, at hvis integrationsministeren har nogle argumenter for at flytte nogle midler eller andet, som kulturministeren har i Kulturministeriet, så må man jo tage diskussionen der – og i øvrigt også tage den ud fra nogle både faktuelle, oplyste og gennemsigtige forhold.
Men det må være sådan, at vi kan diskutere – bare lige for at afslutte – hvordan man bruger statens midler på ligestilling.
Der er jo ikke nogen, der er hellige, fredede eller for den sags skyld underlagt en særlig sikker budgetkontroldisciplin.
Yildiz Akdogan (S), 2017-03-29:
Nu siger ordføreren selv, at KVINFO gør et fornuftigt stykke arbejde, og det tolker jeg sådan, at det er, fordi ordføreren godt kan se, at der er nogle redskaber, bl.a. de her mentornetværk, som virker.
Og hvorfor egentlig fjerne eller ødelægge noget, der virker?
Derfor vil jeg høre: Kan ordføreren ikke se et problem i, at man bare fjerner en ting ud fra mere ideologiske årsager og egentlig ikke ud fra, om den virker eller ikke virker?
Det må da bekymre ordføreren, at det er ideologen, der dominerer, frem for fakta.