runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Gaardsted (S), 2019-04-12:
Tak for det.
Jeg er rigtig glad for at høre, at ministeren også føler sig noget pikeret over de reklamer, man kan se alle vegne i det offentlige rum, og jeg vil gerne høre, hvor langt ministeren er villig til at gå for at få de reklamer væk fra det offentlige rum.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-12:
Så jeg har ikke et færdigt forslag til, hvad vi præcis vil gøre.
Jeg deler som sagt opfattelsen af, at der er noget mærkeligt i noget af den her meget aggressive markedsføring, som bliver ført, men jeg har ikke i dag forslag til, hvordan vi mere konkret vil adressere det.
Det er derfor, vi først har behov for, at den arbejdsgruppe, som vi har sat til at kigge på det, kommer med deres afrapportering, og derefter tager vi en politisk drøftelse af det.
Der er jo selvfølgelig hensyn til almindelig aftalefrihed.
En borgerlig regerings udgangspunkt er jo, at folk gerne må købe produkter, som de synes de har behov for, selv om vi måske ikke personligt synes, at det er de mest fornuftige produkter.
Så en borgerlig regerings udgangspunkt er jo ikke at gå ind at forbyde alt muligt, som folk gerne vil have.
Så der er da bestemt hensyn, der også trækker den anden vej, men der er også en grænse for, hvad vi synes er en ordentlig måde at drive forretning på.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-12:
Tak, og tak for en klar tale.
Det er rigtig positivt, at Socialdemokratiet så klart siger, at der skal ske noget, for erfaringen er jo desværre, at man i de 4 år, hvor man havde regeringsmagten, ikke fik grebet ind og stoppet for de her grimme forretningsmetoder.
Kan ordføreren sætte en dato på?
Altså, er det i den første samling, når vi mødes igen efter Folketingets ferie – jeg er så ikke en af dem, der mødes, men når mine ærede kollegaer mødes – at det her forslag vil blive fremsat, eller er det noget, vi skal vente endnu længere på, mens nye socialt udsatte mennesker bliver snøret ind i de her fælder?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-12:
Det er jo primært produkterne, der er fokus på, og ikke så meget, hvor de bliver udbudt fra.
Det er jo ikke sådan, at det skal være anderledes regler, hvis man er en bank, i forhold til hvis man kalder sig noget andet.
Så der bør selvfølgelig være de samme regler, uanset hvem det er, der udbyder produkterne.
Det er også derfor, vi har forsøgt at ensrette vilkårene ved bl.a. at flytte tilsynet med forbrugslånsudbyderne over i Finanstilsynet, så de er underlagt den samme form for tilsyn, som bankerne er, og det gør jo, at der er mere lige vilkår for de forskellige udbydere.
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-12:
Det, vi oplever i den her tid, er også, at en del pengeinstitutter, altså traditionelle pengeinstitutter, også begynder at udbyde kviklånslignende produkter.
Behandler den arbejdsgruppe, som snart skal barsle – vi kan måske også få at vide hvornår – kun forbrugslånsbankerne, eller vil den også omfatte traditionelle pengeinstitutter, som tilbyder samme typer af produkter?
For ellers risikerer vi jo sådan set bare, at aben flytter videre.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Erhvervsministeren er den femte erhvervsminister, som jeg som erhvervsordfører har diskuteret kviklån med.
Det, jeg oftest har hørt, er, at de her skiftende regeringer er på vej med noget, at der også er brug for at få strammet op, at man nedsætter en arbejdsgruppe, eller at man er ved at kigge på det i ministeriet.
Vi hører jo fra Finans Danmark på baggrund af en dom i Østre Landsret, hvor man omgjorde dommen fra byretten om, at en åop på 760 pct. ikke var i strid med loven, at loven tydeligvis ikke virker, når det her ekstreme tilfælde heller ikke er ulovligt.
Så vil erhvervsministeren sige lidt mere om det her med at sætte en åop-grænse på?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-12:
Jeg forstår godt utålmodigheden.
Vi har også prøvet at iværksætte nogle tiltag som bl.a. en betænkningsperiode, som så er blevet omgået af dele af branchen, og så er vi nødt til at tage en runde mere.
Det er selvfølgelig et irritationsmoment, at man udviser den kreativitet for at omgå reglerne, sådan at det, der har været hensigten fra Folketingets side, ikke har virket.
Bl.a. derfor tager det jo nogle runder, før vi får det her på plads.
Med hensyn til et åop-loft er regeringen
som sagt uafklaret.
Der er bestemt meget, der taler for, at man ikke skal have lov til at opkræve helt ublu renter fra folk.
Der er også nogle udfordringer, især ved de meget korte lån.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Det er klart, at den specifikke indretning skal diskuteres nærmere, men ideen i det er jo, at man tvinger kviklånsselskaberne til at kreditvurdere bedre, hvis man har et loft.
Og når forretningsmodellen indebærer, at 30 pct. af det, branchen tjener, er på dårlige betalere, på morarenter, på strafrenter, på udsættelser osv., så passer det jo simpelt hen ikke, når branchen siger, at man ikke er interesseret i dårlige betalere, for hvorfor skulle man være det?
Mit sidste spørgsmål er: Forstod jeg ministeren korrekt, at vi også i forhold til den her meget aggressive markedsføring selv til f.eks. psykisk syge, hvor pårørende har bedt de her virksomheder om at holde sig væk, og hvor det bliver overtrådt igen og igen, skal have sat ind?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-04-12:
Jeg deler opfattelsen af, at der ser ud til at være nogen, som bevidst accepterer, hvis ikke direkte går efter dårlige betalere og giver dem lån, som de ikke burde have haft, fordi deres økonomi ikke kan bære det.
Så ender de med at skulle betale strafrenter, og det er det, der i nogle tilfælde i virkeligheden ser ud til at være det, der er forretningsmodellen.
Og det synes jeg som sagt ikke er en ordentlig måde at drive forretning på.
Man skal overveje, om et åop-loft er det rigtige.
Det kan også være, at der f.eks. bare skal være et loft over, hvor meget omkostningerne ved et lån må være i kroner.
Der er forskellige måder at sætte loft over udnyttelse af folk på.
Karin Gaardsted (S), 2019-04-12:
Det er nok ikke muligt for mig at sætte en dato på, men jeg vil gøre, hvad jeg kan, for at det kommer med i et kommende regeringsgrundlag, hvis det er os, der kommer til at danne regering.
Jeg vil også sige, at det her problem står så højt på den socialdemokratiske dagsorden, at jeg forestiller mig, at det ikke er noget, vi skal vente 4 år på.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Nu har jeg jo fremsat det her forslag på varierende måder mange gange, sidste gang med et åop-loft på 15 pct. over diskontoen.
Der sagde Socialdemokratiets ordfører, fru Karin Gaardsted, at det var at gå for langt, i forhold til hvad Socialdemokratiet ville.
Så tænkte jeg, at jeg simpelt hen måtte blive ved med at prøve, indtil jeg fandt en eller anden metode eller model, hvor der ville være et folketingsflertal, som ville støtte det, så jeg samlede nogle af de forslag, Socialdemokratiet selv har været ude med, i nærværende beslutningsforslag, fordi jeg tænkte, at så må Socialdemokratiet jo kunne stemme for det, når det er Socialdemokratiets egne forslag, der er blevet fremlagt.
Nu får jeg så vide, at det ikke er vidtgående nok.
Hvorfor ikke bare støtte det her, som alligevel er nogle punkter, som Socialdemokratiet har været ude at lufte, så vi i hvert fald kommer et stykke ad vejen?
Jeg håber selvfølgelig også på et regeringsskifte, men det kan vi jo ikke lade os styre af herinde i vores arbejde.
Vi skal vel stemme for det, vi synes er den rigtige vej at gå, også selv om vi ikke kommer helt i mål.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-04-12:
Jo, det kan vi godt, men altså, missionen mislykkes jo, fru Karin Gaardsted.
Altså, det er da fint at lave nogle lovreguleringer, som virker over for danske medier, men hvad nytter det, hvis flere og flere af de medier, der bruges i Danmark, kommer fra udenlandske sendetilladelser?
Så har man da sejret et eller andet vist sted.
For det nytter jo ikke noget over for forbrugerne.
De får stadig væk deres nyheder ind via deres iPads og deres iPhones, Google og hjemmesider fra andre lande osv. og nyhedsportaler, som er gratis i andre lande.
Der vil de her reklamer jo komme, og det ser vi også med sådan nogle som Unibet og andre, som sender fra, jeg tror, det er Malta og andre steder.
De vil jo frit og uhindret kunne blive ved med det.
Så nytter det jo ikke noget at komme med den her form for kopimedicin, som Socialdemokratiet foreslår.
Der synes jeg da at man er nødt til at kigge på, hvad loven i Danmark er, hvordan vi kan gøre ågerlovgivningen bedre for at give en bedre forbrugerbeskyttelse, og hvordan vi kan gøre kreditvurderingerne bedre ved at give nogle bedre retningslinjer over for Finans Danmarks kunder.
Og Finans Danmark skal så også åbne deres registeradgang til de mindre virksomheder, som ikke er medlemmer af Finans Danmark.
Karin Gaardsted (S), 2019-04-12:
De sidste ting her er jeg selvfølgelig enig med ordføreren i, og det er jo også nogle af de ting, der skal til, for at vi kan få rettet den her branche ind.
Det med reklamerne mener jeg nu godt man kan gøre noget ved.
Men jeg vil godt lige vende tilbage til det, ordføreren siger om, at kreditvurdering er det vigtigste.
Så vil jeg gerne høre, om DF dermed kunne gå ind at støtte et nationalt register, som alle, der tildeler forbrugslån, forpligtes til at indberette lånedata i dagligt, så andre låneudbydere kan se, hvor mange og hvor store forbrugslån en borger har, så man ikke udlåner til nogle, der har mange lån i forvejen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-04-12:
Hvordan registeret skal tilrettelægges, må komme an på en nærmere dialog, men vi har hele tiden været åbne over for, at der kommer en form for tvang i forhold til det samarbejde, der skal være mellem alle kreditudbydere i Danmark.
Og det betyder altså, at vi skal have Finans Danmark og deres mange store, tunge medlemmer til også at acceptere, at alle typer af de her lån skal kunne blive omfattet af det her.
Og det betyder jo altså, at nu har branchen flyttet sig ved at sige, at nu vil de bare have det her loft på 50 pct. på renten, og det er selvfølgelig også flot og fint, men det ændrer jo ikke på, at kreditvurderingen ikke bliver bedre kvalitativt.
Derfor vil vi gerne pålægge branchen det her, og der skal altså politisk masseres for at få det igennem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Bortset fra at jeg selvfølgelig er skuffet over, at Venstre ikke støtter forslaget – det er ikke overraskende – vil jeg godt takke for de bemærkninger.
Det lyder, som om vi egentlig ikke er så langt fra hinanden.
Nu skal der så også bare ske noget, for hr. Preben Bang Henriksen ved jo også, at det her er noget, vi har diskuteret i mange år.
Vi prøvede faktisk at løse en flig af det med 48-timersreglen, som så bliver omgået.
Når hr. Preben Bang Henriksen så spørger om, hvorfor vi ikke gjorde noget for 6-7 år siden, må jeg bare igen sige, at der jo var den her rapport fra 2015, hvor Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen i den grad kortlagde området og sagde: Der er sket en tidobling; markedet er eksploderet alene fra 2010 til 2014.
Der er ikke ordentlig konkurrence; det er meget, meget svært at sætte ind mod urimelige lånevilkår osv.
Det er jo ret få gange, at vi ser domme på det her område; senest var det, som hr. Preben Bang Henriksen var inde på, Østre Landsrets kendelse, som jo også fik Finans Danmark op af stolen.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-04-12:
Det bliver nok i forvejen en lang fredag, og jeg kan godt genfortælle, hvad hr. Hans Kristian Skibby har svaret.
Mit svar til fru Lisbeth Bech Poulsen er fuldstændig identisk.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Selvfølgelig eksisterede det før, men jeg vil bare gerne lige læse tallene op.
4 år senere, i 2014, blev der optaget 136.000 kviklån på henholdsvis 37 mio. kr. og 436 mio. kr.
Ordføreren må jo også mene, at det på 4 år er en ret kraftig vækst.
Ved ordføreren desuden, hvornår den her arbejdsgruppe skal aflevere sine konklusioner?
Karin Gaardsted (S), 2019-04-12:
Jeg er faktisk en lille smule overrasket over, at DF's ordfører er så tilbageholdende i forhold til at gribe ind over for det her – specielt det med reklamerne.
Altså, kan man f.eks. ikke gøre noget ved reklamerne, der er i busserne?
Kan man ikke forhindre danske tv-stationer i at have den slags reklamer forud, under og efter fodboldkampe f.eks.?
Kan ordføreren ikke se, at der er nogle områder, hvor vi på dansk jord selv kan gøre noget for at få de her reklamer væk fra det offentlige rum?
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-04-12:
Jeg synes, det er lidt for søgt.
Altså, undskyld mig, også før vi fik en SF-minister på området, var der kviklån i Danmark – massive kviklån, masser af kontokort med uhæderlige gebyrer.
Jeg behøver ikke at nævne navne på dem, for ordføreren ved selv, hvad det er, vi taler om.
Der har været et hav af eksempler på, at folk har fået kontokort og kreditkort og alt muligt andet og har kunnet købe på klods i danske butikker, butikskæder, fødevarehuse, og jeg ved ikke hvad.
Det er ikke noget nyt; det var der altså også, dengang SF sad på ministertaburetten.
Så det synes jeg er lidt for søgt.
Så siger ordføreren, at nu vil Dansk Folkeparti være med.
Nej, i alle de debatter, vi tidligere har haft herinde, har jeg sagt, at jeg vil have, at vi går ind og kigger på lovgivningen om åger, og hvis ikke lovgivningen virker, som den skal efter intentionen, så skal den strammes.
Jeg har sagt, at betænkningstiderne skal sikres i forhold til den lovgivning, vi har gennemført for flere år siden.
Og så skal vi selvfølgelig have fokus på kreditvurdering, så folk ikke får lån, som de ikke er i stand til at betale tilbage.
Karin Gaardsted (S), 2019-04-12:
Men det her er den rigtige vej at gå, og det har jeg også givet udtryk for i min ordførertale.
Gør vi det, vil vi gå hele vejen med alle de punkter, som jeg har nævnt her.
Så jeg er sikker på, at vi i fællesskab kommer godt i mål.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Og hvis det desværre skulle vise sig, at vi ikke får en socialdemokratisk ledet regering, skal vi så ikke aftale, at SF og Socialdemokratiet og eventuelt andre partier sætter sig ned og laver det her fulde beslutningsforslag, som vi så alle sammen kan stemme for?
Karin Gaardsted (S), 2019-04-12:
Det vil jeg gerne svare klart på: Jo.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Det er desværre ikke nogen overraskelse for mig, at Dansk Folkeparti og Dansk Folkepartis ordfører har det her standpunkt, for vi har haft rigtig, rigtig mange anledninger til at diskutere det, men det forbliver en gåde for mig, at et parti som Dansk Folkeparti, som man jo skulle tro også gerne ville tage sig af dem, som har svært ved at gennemskue de her lån – der er jo ufattelig mange historier om psykisk syge og ptsd-ramte osv., som bliver jagtet af de her kviklånsfirmaer – er så meget modstander af at ville gøre noget som helst.
Til ordførerens konkrete spørgsmål om, hvorfor der ikke blev gjort noget ved det tidligere: I 2015 kom Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen med en rapport om, hvad der var sket på kviklånsmarkedet mellem 2010 og 2014, altså på kun 4 år.
Og det, de kom frem til, var, at der er sket en tidobling i antallet af kviklån.
Den rapport kom i 2015.
Det var der, hvor mange af os fik øjnene op for det
: Hold da op, det her marked er jo fuldstændig eksploderet og ude af kontrol!
Det var i 2015.
Det er derfor, vi hvert eneste år har taget den her sag op.
Det vil vi meget gerne have Dansk Folkepartis hjælp til, men det er jo lidt svært, når Dansk Folkeparti hverken stiller beslutningsforslag eller er med på nogle af de forslag, vi har.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-04-12:
Jo, men jeg synes, at det er fint, at fru Lisbeth Bech Poulsen spørger om de her ting, men jeg synes jo bare, at pilen peger lidt på SF selv.
To ud af de seks ministre, der har været siden 2011, kommer fra fru Lisbeth Bech Poulsens eget parti.
Det var hr. Ole Sohn, og det var fru Annette Vilhelmsen, som var erhvervsministre.
Hvad gjorde de ved det?
Ingenting – ingenting.
Så kan det godt være, at der er gået nogle år nu, og at der er blevet flere, som er kommet i klemme, men det er jo da tegn på, at det ikke er noget, der har været ret højt på SF's politiske dagsorden.
Jeg synes jo faktisk, at vi påtager os et ganske stort ansvar ved at sige: Vi vil gerne tvinge Finans Danmark til at åbne dørene mere for at få en bedre og mere minutiøs kreditvurdering af den enkelte forbruger for netop at sikre, at folk ikke kommer ud i at tage lån, som de ikke har mulighed for at betale tilbage.
Vi vil også gerne være med til at sikre, at den ågerparagraf, som jo øjensynligt ikke virker, som den er i dag, ændres.
Når dommerne kan finde frem til, at det er lovligt med en rente på syvhundredeognogleogtredive procent, så er det jo tegn på, at man ikke ved, hvad åger er, og derfor skal vi selvfølgelig have lovgivningen ændret.
Så jeg synes da bestemt, at vi har påtaget os det ansvar også at komme med nogle brugbare løsninger til gavn for forbrugerne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Jeg synes faktisk, det lyder godt, at Dansk Folkeparti nu vil være med.
Jeg blev bare forvirret, for der har jo ikke været stillet forslag om det, og man har heller ikke støttet nogen af de forslag, der er kommet.
Og derfor er det jo svært at vide, at det er noget, DF går op i.
Så må jeg igen påpege, at når det ikke var et særligt indsatsområde for den tidligere regering, var det, fordi den her rapport udkom i 2015.
Og man kunne se, at alene på 4 år var der sket en tidobling af værdien af kviklån – en tidobling!
Det var simpelt hen på de 4 år, at markedet nærmest var eksploderet, hvilket man kunne se af rapporten.
Jeg ved ikke, om det havde noget med finanskrisen at gøre, eller hvad det nu var.
Men den rapport kom først i 2015, og det er jo lidt svært at agere, inden man kender omfanget af problemet.
Karin Gaardsted (S), 2019-04-12:
Vi må godt gøre det på tobaksområdet og på alkoholområdet, så det kunne jo godt være, at vi også godt måtte her.
Jeg vil også godt vide, om der er noget ud over arbejdsgruppen, der får ministeren til at holde igen med at gå hele vejen for at få total kontrol over den her branche.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Det er jeg rigtig glad for at høre.
I en meget globaliseret verden kan ejerkredsen være hvem som helst og hvor som helst, kan være kapitalfonde og aktionærer osv., og der synes jeg jo netop, som hr. Hans Kristian Skibby er inde på, at det at prøve at understøtte den her virksomhedsform, hvor det handler om folk, der har en interesse i at beholde deres arbejdsplads og geninvestere i virksomheden, så den er levedygtig osv, jo også fastholder nogle værdier på danske hænder, og der tror jeg egentlig vi har en fælles interesse.
Når det er formuleret sådan, at vi pålægger regeringen at fremlægge et udspil til, hvordan vi kan understøtte det her, så er det, fordi jeg tit oplever, at hvis de forslag, jeg er afsender af, bliver for specifikke, jamen så er der nogle helt specifikke grunde til, at nogle partier ikke være med til det ene og det andet.
Derfor prøver vi at sige, at det kan være på mange måder, at det bare er den retning, vi gerne vil.
Og i bemærkningerne til beslutningsforslaget kommer vi jo med nogle bud på, hvordan det kunne være.
Men det er egentlig bare en kommentar om, at jeg er glad for DF's udmelding, og jeg håber også, vi kan lave et arbejde, der rækker frem til efter et folketingsvalg.
Tak til hr. René Gade for at understrege en af pointerne i det her forslag om, hvad vi netop gør med den her nye type medarbejdere, som er på rigtig mange platforme.
De bliver identificeret som selvstændige af platformens ejer, men vurderer selv, at de er en slags arbejdere eller lønmodtagere med nogle chefer, der har instruktionsret, og det clasher, og det er jo det, vi har den store diskussion om, som man også har i fagbevægelsen, altså om, hvad man gør i det her nye grænseland, det tror jeg også var fru Ida Aukens begreb.
Så det er også derfor, vi spørger, hvordan vi kan få sikret nogle rettigheder, så flere tør tage springet.
SF har også et forslag på vej om barsel til selvstændige.
Den var ikke godt nok skruet sammen, men det er jo ikke et argument for, at der ikke også skal være barsel til selvstændige.
Det er jo bare ét konkret område, som man kan sige afholder mange mennesker fra at begive sig ud ad den vej.
René Gade (ALT), 2019-04-12:
Der kan være alle mulige gode forslag til de selvstændige erhvervsdrivende, men netop trygheden til at kaste sig ud i det synes jeg det her kan være en fornuftig trappe op til.
Alternativet kom med en iværksætterpakke tilbage i 2016, hvor vi lagde op til, at man fik 80 pct. af dagpengesatsen i en 2-årig periode uden at skulle møde op på et kontor hele tiden, men man skulle bare have nogle milestones, altså nogle mål, som man skulle leve op til for så at kunne give sig hen til iværksætteriet.
Derfor kan det godt skære lidt i øjnene, når man så ser, at de skal have bedre vilkår end iværksætterne, men jeg er enig i hensigten.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Det er absolut ikke meningen.
Nu er forslaget jo bare specifikt i forhold til medarbejdereje, og hvordan man kan komme over nogle af de problemer, der kan være med, at folk måske er bange for at miste pension, ret til barsel og andet, hvis deres status skifter.
Men jeg synes jo, det er en bred problemstilling, som også handler om, at man som iværksætter løber en risiko og kan levere rigtig meget tilbage til samfundet.
Og kan vi da ikke prøve at finde nogen ordninger, hvor der er bedre mulighed i forhold til pensionsopsparing, i forhold til barsel osv.?
Pelle Dragsted (EL), 2019-04-12:
Det er bare lige til det med lønmodtagerrettigheder.
Der er en særlig udfordring omkring dagpenge, for hvis du f.eks. danner et FMBA eller et AMBA med under ti medlemmer, har du jo en bestemmende indflydelse, og dermed er du erklæret selvstændig, og det giver nogle udfordringer i forhold til dagpenge.
Jeg tror måske, at det godt kan være, at nogle af de problemer er løst med de nye dagpengeregler, hvor man både kan være selvstændig og lønmodtager på en gang, men det er i hvert fald en af de ting, man lige skal kigge på.
For det er selvfølgelig uheldigt, hvis du, fordi du er ansat i et kooperativ med ni medlemmer, ikke har adgang til dagpenge, hvis du f.eks. går på røven.
Så vil jeg bare helt kort sige tak for en rigtig god debat.
Jeg tror virkelig, der er perspektiver i en kommende samling, og jeg vil egentlig opfordre til – nu er jeg her jo ikke selv i næste samling – at man forsøgte at lave et tværpolitisk netværk med nogle af de mennesker i de forskellige partier, der har en særlig interesse for det her felt, som kunne udvikle den her debat og måske lave nogle høringer og invitere den her tænketank herind og den slags ting.
Det synes jeg ville være vanvittig positivt.
Så det er bare en opfordring fra et afgående medlem.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-12:
Det synes jeg er en rigtig god idé.
Og specielt når to nuværende medlemmer af Folketinget, som ikke genopstiller, fra Alternativet og Enhedslisten brænder så meget for det her, kunne det jo være, at man kunne få noget tilknytning til det arbejde her, for vi har brug for alle gode kræfter.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-04-12:
Jeg vil gerne takke Dansk Folkeparti for at have fremsat beslutningsforslaget, et beslutningsforslag, der har til formål at forbyde, at indsatte tjener penge på bøger om deres forbrydelser, bøger, som de udgiver, mens de sidder i fængsel.
Jeg har stor forståelse for, at de sager, hvor kriminelle har udgivet bøger om deres forbrydelser og tjent penge på dem, virker stødende, navnlig for de pårørende til ofrene for forbrydelserne.
Jeg synes derfor, at det er fornuftigt at få undersøgt handlemulighederne på det her område.
Omvendt vil jeg simpelt hen ikke allerede nu tage stilling til, om og i givet fald hvordan der skal sættes ind.
Det kræver, at vi ved, hvilke retlige rammer vi er underlagt.
Helt konkret skal vi have afklaret, om grundloven og vores internationale forpligtelser sætter nogen grænser for, hvad vi kan gøre.
Det vil vi gå i gang med at undersøge på baggrund af forslaget her, men vi kan ikke på det nuværende grundlag støtte beslutningsforslaget.