runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Andersen (KF), 2021-05-25:
Tak for det, formand.
Og tak til Dansk Folkeparti for forslaget.
Meget apropos havde vi jo i sidste uge en forespørgselsdebat her i salen, som også handlede om sociale medier, og vi har også tidligere haft adskillige beslutningsforslag omkring identitetstyveri, og hvad sociale medier har af påvirkning på vores samfund.
I virkeligheden er de sociale medier mere og mere dominerende i vores samfund, og vi skal sørge for, at vi i samfundet er rustet til den digitale udvikling og de ting, der følger med.
Som vi tidligere har diskuteret, og som jeg også har stået her på talerstolen og sagt tidligere, er en af vores fornemste opgaver, når det kommer til de sociale medier, at passe på særlig de unge mennesker og børnene og passe på, at de ikke bliver udsat for krænkelser af f.eks. seksuel karakter, for terrorpropaganda osv., og at vi samtidig gør de unge mennesker opmærksom på, at videredeling af ulovligt indhold også kan få vidtrækkende konsekvenser for de unge mennesker selv.
Vi skal som samfund forsøge at skærme vores unge mennesker fra den her slags ting, og det skal sikres ved hjælp af en tidlig og konkret indsats.
I Det Konservative Folkeparti må vi indrømme, at vi efterhånden også har lidt svært ved at finde ud af, hvad der er besluttet, og hvad der er sat i gang, men med forslaget her inviterer Dansk Folkeparti jo sådan set også til en bred diskussion omkring hele emnet, og eftersom tiden er ved at løbe fra det her folketingsår, kunne man jo arbejde stærkt på, at det sættes i værk som noget af det første efter sommerferien.
Det finder vi i hvert fald i Det Konservative Folkeparti yderst fornuftigt.
Vi har også lidt udfordringer med forslaget her i forhold til at se, hvordan det praktisk skal håndteres, men vi bakker
Vi ser i hvert fald frem til de videre drøftelser.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-25:
Mange tak, formand.
Facebook, Twitter, Instagram og andre platforme er hurtigt blevet en central del af menneskers hverdag.
Og der, hvor der er mennesker, er der debat og aktivitet.
Sociale medier har givet flere muligheder for at ytre sig på alle tidspunkter af døgnet.
Det sker vitterlig på alle tider af døgnet, og der er ingen tvivl om, at sociale medier er kommet for at blive.
Det er en del af vores hverdag.
Derfor var det glædeligt, at vi i forbindelse med sidste års politiforlig fik aftalt, at netop en styrket indsats mod digitale krænkelser skulle igangsættes.
Danmark er allerede nu bagud i forhold til mange andre lande.
Nogle har i dag det, der foreslås med beslutningsforslaget her, nemlig slettefrister.
Grunden til, at det er vigtigt at tage et opgør med den her ulovlige billeddeling, der desværre forekommer, er jo for det første de mange grelle sager, vi ser i pressen og i vores indbakke på mail, ofte ugentligt.
Det, der normalt blev delt i klassen i frikvarteret om mandagen, bliver nu allerede til festen delt på de sociale medier med hurtig videodeling.
Og når først det er delt, jamen så ligger det et sted ude i skyen og er ikke til at stoppe, spredt for alle vinde.
Derfor foreslog Radikale Venstre også i et beslutningsforslag for ikke så længe siden, at når der sker en ny større billeddeling, skal det betragtes som en ny forbrydelse, sådan at et offer igen kan søge om erstatning.
Det svarer til, at man slår benet, og hvis man så gør det igen 2-3 år senere, så bør man også kunne få erstatning for det, bare fordi man slår benet det samme sted.
Hver eneste gang vi har haft den her debat om nye forfærdelige sager, vi har været vidner til i pressen, er der ofte blevet henvist til en såkaldt tværministeriel arbejdsgruppe, og den har da også i dag allerede været fremme i debatten.
Men jeg må bare sige, at indtil videre har det lidt mest virket som en tværministeriel syltekrukke.
For først var det meningen, at der skulle komme nogle forslag i efteråret sidste år.
Så blev det forår, og så blev det sommeren nu her, og jeg må bare sige, at med den opbygning af spænding, der er i forhold til det, der kommer, så glæder jeg mig rigtig meget til at se det.
Derfor er Radikale Venstre sådan set i udgangspunktet positive over for indholdet i det her beslutningsforslag, men da der bl.a. står, at der skal fremsættes noget inden for indeværende folketingsår, så er der 1½ uge til det.
Det er nok ikke så realistisk at gøre det, og derfor ser vi både frem til det udspil, der snart – endelig – kommer fra regeringen, og så kan vi forhåbentlig tage en samlet drøftelse af det.
For der skal først og fremmest sættes større fokus på digitale ofre, og der skal handling til, for det er simpelt hen forfærdeligt at være vidne til de mange forbrydelser, der er i den forbindelse.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-25:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her forslag.
Det ligger jo i umiddelbar forlængelse af og minder rigtig meget om det forslag, som SF fremsatte sidste år, som netop gik på at fjerne åbenlyst ulovligt indhold.
Selv om jeg kan have meget sympati for forslaget, kommer vi desværre ikke til at stemme for det, for vi er jo allerede blevet enige om, at der skal findes en model for at fjerne ulovligt indhold fra nettet.
Hvis jeg ikke husker meget forkert, var Dansk Folkeparti lige præcis også en del af det forslag til vedtagelse, som fulgte ugen efter behandlingen af SF's forslag.
Jeg kan sådan set godt forstå, at Dansk Folkeparti har tabt tålmodigheden en lille smule og gerne vil skubbe lidt på i debatten.
Vi har ventet rigtig længe og har haft mange diskussioner om behovet for at fjerne ulovligt indhold fra nettet.
I SF er vi jo meget optagede af at hjælpe de ofre, der f.eks. får delt sexvideoer uden samtykke.
Vi ved også, at det har rigtig store psykiske konsekvenser for ofrene, og at det efterfølgende digitale oprydningsarbejde bare er enormt kompliceret.
Vi ved også, at tid er en enormt vigtig faktor i de her sager.
Det er jo helt centralt, at ulovligt materiale pilles ned rigtig hurtigt.
Det er et krav, som jeg synes vi bliver nødt til at stille til de sociale medieplatforme, hvilket de jo også allerede gør i Tyskland.
Jeg synes, de sociale medier skal mødes med krav, der afspejler den betydning, de har i samfundet i dag.
I SF er vi faktisk tilhængere af, at vi gør noget selvstændigt i Danmark.
Vi er en lille smule trætte af at vente på EU, og vi kan også være bekymrede for, at det måske heller ikke bliver så ambitiøst, som vi gerne vil have det.
Men siden vi diskuterede sagen sidst, altså for næsten et år siden, er der faktisk kommet gang i arbejdet med at lave et oplæg til at regulere de her ting på europæisk niveau.
Det er selvfølgelig også relevant for diskussionen her.
Vi synes som sagt, at forslaget er rigtig godt, og vi er også meget positivt indstillede i forhold til den ambition, det har, men jeg tror desværre ikke rigtigt, at vi får noget ud af at vedtage det her forslag, for som jeg lytter mig frem til det, er regeringen tæt på at have en model på trapperne.
Der er måske også nogle enkelte småting i forslaget, jeg ville have ønsket mig en lille smule anderledes, hvis det var mig, der skulle bestemme.
Så jeg tror, at vi alle sammen står os bedst ved at afvente, hvad der kommer ud af regeringens arbejde.
Så kan det jo være, at både Dansk Folkepartis og SF's forslag igen bliver aktuelle, hvis vi ikke er tilfredse med det resultat, der kommer ud af det.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2021-05-25:
Tak for ordet, formand.
For i takt med at sociale medier indtager en stadig mere betydningsfuld rolle i vores samfund og i vores samfundsdebat, bliver det nok også tydeligt for de fleste af os, at de gør det på både godt og ondt.
Altså, på den ene side har de sociale medier jo gjort det muligt at komme i kontakt med mennesker, som det før var svært at komme i kontakt med.
Det har også givet mange flere mennesker en stemme i den offentlige debat.
De har også på lange stræk gjort afstanden mellem eksempelvis helt almindelige borgere og de folkevalgte kortere.
Og det er jo sådan set positivt.
På den anden side ved vi jo også, at sociale medier kan bruges, eller jeg skulle måske sige misbruges til at sprede alt fra fake news over terrorpropaganda til børneporno og anden form for ulovligt materiale, som vi jo gerne skulle være foruden.
Af den grund er det jo væsentligt, at vi herinde fra Folketinget er opmærksomme på de problemstillinger, som den mere dominerende rolle, sociale medier har, rejser.
Det er både en diskussion, vi skal have her i Folketinget, og det er også en diskussion, vi skal have i EU, som også har nogle direktiver på vej.
For det her er ikke bare et nationalt problem; det er et internationalt problem.
Så har jeg egentlig skrevet ned, at jeg skal sige, at vi noterer os, at regeringen har sat et tværministerielt arbejde i gang, og vi glæder os til at se, hvad der kommer ud af det arbejde.
Jeg forstår så, at det arbejde nu er færdigt.
Ministeren har set, hvad der er kommet ud af det.
Ministeren vil ikke helt fortælle os andre det, men ministeren lover, at i løbet af sommeren kommer der noget fra regeringen.
Og det er selvfølgelig blevet forsinket, og det er det på grund af corona.
Derfor vil jeg gerne opfordre til, at regeringen fremlægger deres bud på, hvordan man håndterer nogle af de her problemstillinger hurtigst muligt.
Og det, som Dansk Folkeparti foreslår her, ønsker vi også at høre både arbejdsgruppens og regeringens overvejelser omkring, for der er nogle problemstillinger i det, som gør, at selv om vi sådan set bakker fuldstændig op om den intention, der ligger i det her forslag, kan vi ikke stemme for det i dag.
Tak for ordet.
Orla Hav (S), 2021-05-25:
Tak for det, formand.
Lige så berigende og nærværende de sociale medier kan bruges, lige så ydmygende og fornedrende kan de også bruges.
I virkeligheden er det, vi har brug for, jo respekt for vores medmennesker, når der kommunikeres.
Desværre ser vi alt for ofte eksempler på manglende respekt.
Det bør vi være endog meget opmærksomme på, og vi bør ovenikøbet opstille regelsæt hertil.
Behovet for respektfuld kommunikation er et emne, som vi bør vie rigtig meget interesse, og heldigvis er vi i den situation, som ministeren har gjort rede for, at regeringen har taget initiativ til at nedsætte en tværministeriel arbejdsgruppe, som åbenbart også er tæt på at levere eller har leveret det første indspil til, hvad der skal kunne handles på i dette minefyldte farvand.
Fra vores side, i Socialdemokratiet, har vi is i maven til at afvente det udspil fra regeringen, mest fordi det er vigtigt at få nuancerne med i forhold til at fremme respektfuld kommunikation.
For der er mange nuancer, som det også er fremgået af den diskussion, som der på nuværende tidspunkt har været med ministeren.
Beslutningsforslaget fokuserer i høj grad på retslige forhold, men behovet for regulering er bredere.
Simon Kollerup (S), 2021-05-25:
Det er en fuldstændig relevant problematik.
Vi har den jo allerede i dag, i forhold til hvornår man må fjerne fake news.
Vi har jo den holdning som regering, og det var også den drøftelse, vi havde i Europaudvalget i sidste uge, at i medier, hvor der er et publicistisk ansvar, og hvor man har et redaktøransvar osv., kan man godt skrive om fænomener inden for misinformation om sundhed i forbindelse med corona, men den artikel skal ikke tages ned, for der er der et redaktøransvar, som er taget.
Så der er en stor, stor gråzone her, og vi kan ikke sætte en streg i dag og sige, hvor ansvaret ligger, men jeg kan bare tilkendegive, at vi er meget opmærksomme på lige præcis den skillelinje, hr. Lars Boje Mathiesen nævner her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-25:
Jeg er fuldstændig enig, og det er komplekst.
Men jeg er glad for, at regeringen har den her sondring mellem de tre dele.
For jeg deler også den opfattelse, at der skal være mulighed for måske vulgære billeder og alt muligt.
Altså, der skal være en eller anden form for regulering, men der skal være muligheder her og i hvert fald transparens i, hvad det er.
Men det, vi taler om her, er jo, at det, fordi Facebook er blevet det moderne forsamlingshus, er den offentlige debat, som foregår der – også den politiske debat.
Det er jo der, vi er meget, meget bekymrede over, at Facebook kan få magt til reelt set at kunne beslutte at intervenere i demokratiske valg ved at kunne styre debatten på den måde.
Simon Kollerup (S), 2021-05-25:
Jamen det er derfor, jeg siger, at når vi behandler den her sag f.eks. i europæisk sammenhæng, har vi lige nu drøftelsen af, hvordan vi manifesterer det her afsenderlandsprincip.
For der kan være masser af ting, som er fuldstændig legitime og en del af den almindelige offentlige debat i Danmark, men som, når det møder et andet lands regulering, risikerer at blive anset for at være ulovligt eller på anden vis noget, der skal nedtages.
Så der arbejder vi for at få det princip til at fylde.
Og som jeg også sagde til hr. Jens Rohde, skal der være transparens i de her processer, og det skal vi selvfølgelig også arbejde på at der bliver.
Men jeg er da meget enig med ordføreren i, at vi vil have ulovligt indhold væk.
Ikkeulovligt indhold vil vi som udgangspunkt gerne have til at blive der – det er det, ordføreren siger om, at vi har ytringsfrihed, at vi må udtale os om forskellige ting, og det skal vi værne om, og det skal vi passe på i de regler og reguleringer, vi måtte lave her.
Og så er der en mellemkategori, hvor det måske ikke er helt ulovligt, men hvor det alligevel er skadeligt for børn og unges trivsel eller på anden vis.
Og det er den klump, som jeg tror bliver den allersværeste at adressere her.
Men det kommer vi jo til at have en politisk drøftelse om hvordan vi gør.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-25:
Ja, det er noget, vi har ventet længe på.
Jeg kan huske jeg rejste sagen helt tilbage, lige da vi begyndte, i 2019.
Så jeg er glad for, at der bliver rykket nu.
Min bekymring, som jeg godt kunne tænke mig at høre ministerens holdning til, er det her med, at man lægger krav ud til Facebook og andre om, at de skal fjerne ulovligt indhold, fair nok.
Men hvad hvis de fjerner ting, som ikke er ulovlige?
Min gode kollega hr. Jens Rohde var også inde på det.
Kommer regeringen til at medtænke det?
Der er jo rigtig mange borgere derude, der oplever, at de får fjernet det her.
Kommer regeringen til at indtænke, at Facebook også skal holdes ansvarlige på samme måde – også, hvad ved jeg, med bøde eller andet – så de ikke må nedtage ting, som er lovlige ifølge ytringsfriheden?
Simon Kollerup (S), 2021-05-25:
Vi sætter jo i ny og næ tværministerielle arbejdsgrupper i gang for at forberede beslutningsprocesser og politikudvikling.
Konkret på det her område for de sociale mediers platforme blev det så sat i gang i november måned.
Og der følger vi den normale praksis, som gælder for nedsættelse af arbejdsgrupper og offentliggørelse af den slags materiale, og der vil vi gøre det samme som tidligere regeringer.
Jeg tror, det her er et internt forberedende arbejde, og derfor er jeg ikke sikker på, at der udkommer rapporter om det.
Men der kommer et udspil fra regeringen, og det vil blive genstand for stor drøftelse.
Morten Dahlin (V), 2021-05-25:
Det er jo helt fair, at ministeren ikke er klar over, om det arbejde er blevet offentliggjort.
Vil ministeren så ikke her i dag love Folketinget, at hvis det ikke er blevet gjort offentligt, vil ministeren offentliggøre det, så vi andre også kan have fornøjelsen af at læse det?
For jeg tror, vi er mange, der har ventet i lang tid på den afrapportering, og jeg tror, der er mange, der grundlæggende deler ministerens analyse, nemlig at det her er et kompliceret område, som kræver, at man tænker sig grundigt om.
Så vil ministeren ikke bare love Folketinget her i dag, at arbejdsgruppens afrapportering bliver gjort offentlig, hvis den ikke allerede er det?
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-25:
Tusind tak for det til Kristendemokraterne.
Der er jo stadig væk mulighed for, at det kan være et lysende eksempel til efterfølgelse for jer andre.
Tak, Jens Rohde.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Det er bare for at meddele, at KD er fuldstændig enig med fru Eva Flyvholm i de synspunkter, der bliver givet til kende her.
Derfor kommer vi også til at støtte ændringsforslaget, og går det ikke igennem, mener vi heller ikke, at vi kan stemme for det samlede forslag.
Det skylder jeg bare at sige.
Rosa Lund (EL), 2021-05-25:
Tak for det.
Jeg er en lille smule hæs i dag, men jeg håber, I kan høre, hvad jeg siger.
Det er rigtig dejligt, at regeringen endelig kom til fornuft og besluttede sig for at tage 14 børn og deres mødre hjem.
Men i Enhedslisten vil vi ikke være med til at lade de sidste 5 børn, som stadig væk er danske statsborgere, være i stikken.
Vi vil ikke være med til at lade de her børn og kvinder i stikken, og derfor holder vi fast i vores beslutningsforslag, som vi som bekendt har fremsat sammen med SF, Det Radikale Venstre, Alternativet og Frie Grønne, og jeg synes, at I alle sammen skal tænke jer rigtig godt om, inden I trykker på knapperne i dag.
Der er tale om børn her, der er danske statsborgere, men som nu bliver kastet under bussen, hvis ikke vi stemmer for det her forslag.
Liselott Blixt (DF), 2021-05-25:
Mange tak.
Det her lovforslag indeholder rigtig mange emner, men det indeholder også nogle ting, som vi i Dansk Folkeparti mener vi skulle lave ændringer af.
Ændringsforslag nr. 1, som vi har stillet sammen med Socialistisk Folkeparti, handler om, at borgeren som udgangspunkt skal give samtykke, hvis hans eller hendes patientjournal fra en tandlæge skal leveres videre til en anden.
Det er rigtig dejligt at se, at Venstre og Konservative bakker op.
Men noget, der undrer mig, når vi i Sundhedsudvalget gennem mange år har diskuteret sundhedsdata og personlige oplysninger, er, at man faktisk her ikke vil give borgeren den ret, at han eller hun har ret til egne data, eller til at bestemme, hvem det skal tilgå.
Jeg undrer mig over, at endda Enhedslisten er imod nogle af de ændringsforslag, der ligger, om persondata, hvor man synes, det er i orden, at borgernes personlige data nu gives videre til det, der faktisk er kapitalfonde, der opkøber tandlægeklinikker.
Det er noget af det, de gør brug af, i håbet om, at de kan sælge nogle tandlægeklinikker videre.
Så det undrer mig lidt, at Enhedslisten er gået det her forbi.
Et af de andre ændringsforslag, som vi i Dansk Folkeparti ville have med i den her lovgivning, er, at vi autoriserer flere sundhedspersoner.
Vi har kunnet se under coronapandemien, at rigtig mange sundhedspersoner, fordi de ikke har været autoriserede, simpelt hen ikke har kunnet virke.
Da de så fik lov til at virke, var der helt andre regler for en massør, hvis han skulle massere en patient, end hvis patienten gik til en autoriseret fysioterapeut
f.eks. Derfor ønsker vi, at vi får autoriseret det sundhedspersonale, vi har i hele Danmark, så vi sikrer, at akupunktører, massører, psykomotoriske terapeuter og andre, der har en sundhedsfaglig uddannelse uden at være autoriseret, også kommer ind under en ordning, hvor de får tilsyn.
Det er da at give borgerne den rette hjælp til at vælge de rigtige steder.
Men her er det kun Venstre og Konservative, der bakker op.
Tak for det.
Men jeg synes, det skulle have et ord med på vejen, for jeg synes, det er trist, at der ikke er flere, der bakker op.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-25:
Nu var jeg jo så i modsætning til hr. Jens Rohde medlem af Venstre, da vi besluttede os for at afskaffe blasfemibestemmelsen, og det var i meget høj grad det, vi havde set i Frankrig, der var det afgørende for, at vi valgte den indstilling, som vi gjorde – i øvrigt efter at Straffelovrådet havde lavet en ret grundig og gennemgribende gennemgang af bestemmelsen.
Det, jeg siger, er, at hvis ikke den sammenhæng skulle være til stede nu på et tidspunkt, hvor der er folk, der lever under politibeskyttelse, fordi andre mener, at de har opført sig blasfemisk, så hører alting da op.
Altså, der er mennesker, der bliver så vrede over at se deres tro, deres profet, deres gud blive krænket, at de truer med – og i nogle tilfælde gør alvor af det – at skære halsen over på andre.
Det er da ikke noget, vi bare kan ignorere, når vi står og drøfter blasfemi.
Det kan godt være, det er ubehageligt for hr. Jens Rohde, men det er jo virkeligheden.
Det ville være at give køb på vores synspunkter om ytringsfrihed, hvis vi, om jeg så må sige, gav efter for dem, der mener, at vi igen skulle kriminalisere blasfemi.
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Jeg er faktisk lidt paf, vil jeg sige til hr. Jan E. Jørgensen, fordi jeg synes, at det er under ordførerens værdighed at lave den kobling og den åbenlyse stråmand mellem knæfald for terrorisme og støtte til genindførelse af blasfemiparagraffen.
Det er historieløst – også i forhold til ordførerens eget parti, vil jeg godt sige.
Man har i mange år i Venstre haft diskussioner om blasfemiparagraffen, og der var nogle meget klare delinger i gruppen.
Men det var fuldstændig utænkeligt dengang, hvor hr. Christian Mejdahl og fru Birthe Rønn Hornbech sad i gruppen, at Venstre kunne stemme for en ophævelse af blasfemiparagraffen.
De diskussioner har været der igennem alle årene, og det har intet med terrorisme at gøre.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-25:
Altså, jeg synes, der bliver rodet rundt i begreberne.
Jeg er fuldstændig enig i, at der er antisemitisme i Danmark.
Jeg er enig i, at der er racisme i Danmark, og det synes jeg er dybt ubehageligt, men det er ikke det, vi drøfter i dag.
I dag drøfter vi blasfemi.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-25:
Antisemitismen er stigende, islamofobien er stigende.
Jeg har haft børn på besøg herinde med deres forældre, som siger, at deres børn går til psykolog, fordi de er traumatiseret af, at Rasmus Paludan møder op ude foran deres skole og siger alle mulige skældsord, som jeg ikke kan sige her.
Blasfemiparagraffen tillader religionskritik, tillader tegninger og alt muligt andet.
Det er bare den yderste stopklods.
Hvis vi havde haft blasfemiparagraffen, kunne man have sat ind over for Paludan.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-25:
Tak for det.
Jeg bryder mig ikke om at blive beskyldt for populisme, men det må hr. Sikandar Siddique jo altså selv om.
Men der var jo flere, der anmeldte tegningerne til politiet, fordi de var af den opfattelse, at det var blasfemi.
Og netop fordi anklagemyndigheden sagde, at det ikke var omfattet af blasfemibestemmelsen, blev jeg sådan set endnu mere overbevist om, at det var endnu en grund til at afskaffe den, for så giver den jo en eller anden falsk beskyttelse.
Så kan man stå og sige som krænket, i dette tilfælde muslim: Der er ingen beskyttelse i lovgivningen.
Og så risikerer man jo i virkeligheden bare at gøre ondt værre i stedet for at sige: Ja, det må man godt i Danmark.
Hvorfor er det nødvendigt at bruge så mange penge på politibeskyttelse af hr. Rasmus Paludan?
Det synes jeg måske hr. Sikandar Siddique glemmer at sige.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-25:
Jeg var selvfølgelig forberedt på, at debatten ville tage en populistisk drejning, men at det ville være min gode kollega hr. Jan E. Jørgensen, der ville sørge for det, overrasker mig alligevel.
Hr. Jan E. Jørgensen ved jo udmærket godt, at Muhammedtegningerne ikke kunne forhindres af en blasfemiparagraf – det vurderede Rigsadvokaten allerede i 2006.
Straffelovrådet har også konkluderet i deres rapport, at hovedkonklusionerne var, at der alligevel ville være højt til loftet i forhold til religionskritik, og det skal der selvfølgelig være.
Så at kæde de to ting sammen synes jeg er usagligt.
Vi har brugt over 100 mio. kr. på en mand, som f.eks. i Frankrig er på en liste over trusler mod landets sikkerhed, og som har indrejseforbud i forskellige lande.
I Danmark bliver han beskyttet som en præsident ...
Jens Rohde (KD), 2021-05-25:
Men der er stadig væk en logisk brist.
Og det viser jo bare, at man reagerer på følelser.
Fordi der er et angreb i Frankrig, skal vi rigtig vise, at nu gør vi sådan, så man kan blive endnu mere harsk i sin kritik.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at blasfemiparagraffen aldrig nogen sinde havde til hensigt at beskytte muslimer specifikt eller noget som helst i den henseende.
Det er faktisk også religiøse følelser hos danske kristne.
Det havde den som formål; og derfor er det fuldstændig absurd bare at gøre blasfemiparagraffen til en diskussion om terrorisme.
Det er fuldstændig langt ude, vil jeg sige til hr. Jan E. Jørgensen.