runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-17:
Jeg kan selvfølgelig ikke sige, hvad det er for et udspil, som regeringen arbejder på, og ministeren har jo også sagt, at det bliver præsenteret inden sommerferien.
Det er f.eks., at vi, når vi her i Folketinget har vedtaget, at vi rigtig gerne vil have, at der kommer flere pædagoger, at der kommer flere sygeplejersker, at der kommer flere lærere, så også sørger for, at vi uddanner det personale og afsætter flere penge til det.
Derudover er det jo også tydeligt, at der er store danske virksomheder, som har problemer med at rekruttere arbejdskraft.
Jeg tror f.eks., det var spørgeren, der nævnte et godt eksempel for den tidligere ordfører, der var heroppe, og det har vi jo set flere eksempler på.
Jeg kommer selv fra et område, hvor man skriger på uddannet arbejdskraft, og derfor synes jeg også, at vi som Folketing og vi som politiske partier har et ansvar for at sørge for, at de virksomheder kan få den arbejdskraft, for ellers er løsningen jo ikke ny.
Altså, vi har jo set, hvordan virksomheder har valgt at flytte deres produktion til udlandet, fordi de ikke har kunnet få arbejdskraft i Danmark.
Stén Knuth (V), 2021-03-17:
Tak for det, formand.
Hvad er ministerens holdning til en snarlig genindførelse af »Superligaordningen« på fodboldstadioner og andre steder i kulturlivet?
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Jeg synes, det er en trist mistillid til danskerne, som kommer til udtryk i ministerens besvarelse her.
Altså, vi spritter af, vi går med mundbind der, hvor det er påbudt, og vi holder afstand osv. osv.
Nu siger ministeren så: Ja, vi kommer til at gå til frisøren igen.
Ja, det gør vi, men så må vi sandelig håbe, at frisøren ikke er gået konkurs i mellemtiden.
Påvirker de omkostninger, som det har for det danske samfund at holde fast i den nedlukning, sådan som regeringen gør, slet ikke ministeren?
Simon Kollerup (S), 2021-03-17:
Jeg vil gerne meget kraftigt have mig frabedt, at jeg skulle have mistillid til danskerne.
Det betyder ikke, at jeg ikke har haft svært ved at fæstne lid til Venstres tilgang om at åbne lidt her og lidt der og lidt ekstra, og vi kunne jo også lige gøre det her.
Det er en farlig strategi for genåbningen af Danmark.
Man har været det længe, kassen er tom.
Nogle går på arbejde med deres egne penge for at holde på deres personale, og det er derfor, vores hjælpepakker stadig væk skal være der, og de er der stadig væk, og vi har valgt at åbne for generel adgang til dem.
Men vi skal passe på, at vores genåbning af Danmark er forsvarlig og gradvis, for det er det, der gør, at det næste, vi kan forhandle om, er en åbning og ikke en nedlukning.
Og det er det, der er i gang lige nu.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Jeg vil bare for en ordens skyld understrege, at i Venstre lægger vi ikke op til en uforsvarlig genåbning.
Vi har fremlagt en plan, som jeg faktisk forstår at ministerens chef, statsministeren, har anerkendt og rost.
Og i den plan er der faktisk også mulighed for en genåbning af frisørerne.
Simon Kollerup (S), 2021-03-17:
Jeg anerkender, at Venstre også har et bud på, hvad der skal ske i de næste faser, og godt for det, for det er jo det, vi forhandler om lige nu.
Men det gør jo også bare, at vi måske ender et sted, hvor vi ikke er så langt fra hinanden: Venstre vil gerne åbne frisørerne, regeringen vil også gerne, at frisørerne kan åbnes.
Det er forudsætningen for, at der efter frisørerne kan komme nogle nye erhvervsdrivende, som også kan åbne.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-03-17:
Det, der bare er så ærgerligt, er, at ministeren ikke vil forholde sig til det, vi spørger om.
Vi kan se, at man fint kan gå til frisøren i Tyskland og i Sverige, og når ministeren skal forholde sig til, hvordan genåbningen skal foregå, så er det jo, at vi bare spørger: Tager man så slet ikke hensyn til der, hvor der er en lav smitterisiko, og hvor der, som fru Ulla Tørnæs var inde på, er en enorm usikkerhed og stor risiko for, at rigtig mange frisører går konkurs?
Så derfor er mit spørgsmål til ministeren: Hvornår åbner frisørerne?
Simon Kollerup (S), 2021-03-17:
Det ville jeg rigtig gerne kunne svare på.
Men vi ved også begge to, at der er forhandlinger i gang lige nu med Folketingets partier.
Selvfølgelig skeler vi til, hvilken belastning det udgør at åbne et bestemt erhvervsområde.
Det havde vi en diskussion om i forhold til de store udvalgsvarebutikker, det har vi haft med frisørerne, det har vi haft med storcentrene, og det vil vi få løbende.
Men vi læner os i Danmark op ad de danske myndigheder og de beregninger, som de kommer med.
Og jeg helt sikker på, at vi inden længe også får vished for, hvornår frisørerne kan åbner.
Jeg håber selvfølgelig, at det kan være snart.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-03-17:
Mange tak, hr. formand.
Er ministeren enig i, at virksomheder, som laver naturformidling, som f.eks. Oyster King på Fanø og Merete Vigen i Varde, bør have lov til at lave naturformidling for op til 25 personer, herunder også virksomheder, der eksempelvis tager foreninger ud for at se sort sol?
Simon Kollerup (S), 2021-03-17:
Tak formand, og tak for spørgsmålet fra hr. Niels Flemming Hansen.
Ja, det er jeg enig i.
Og så kunne vi være stoppet der, men jeg må hellere sætte lidt flere ord på, for som jeg har sagt nogle gange, er vi selvfølgelig nødt til også at gå gradvis og kontrolleret frem, når vi åbner vores samfund op.
Og der er ingen af os, der ønsker at holde fast i den her nedlukning, i længere tid end det er nødvendigt.
Men vi må ikke åbne for meget så hurtigt, at vi risikerer at skulle stå i en situation, hvor vi skal finde ud af, hvad det så er, vi skal lukke for at passe på, at smitten kommer under kontrol igen.
Jeg har meget stor forståelse for den svære situation, som mange virksomheder befinder sig i, herunder også virksomheder, der lever af at tilbyde vandreture, naturoplevelser m.v.
Og derfor er jeg også glad for, at vi sammen med Folketingets partier og arbejdsmarkedets parter har spændt et bredt sikkerhedsnet ud med hjælpepakker for alle de virksomheder, der fortsat rammes af restriktioner, og at vi har taget en række skridt for at genåbne samfundet.
Sammen med Folketingets partier har vi bl.a. kunne åbne op for at genoptage udendørs idræts- og foreningsaktiviteter med op til 25 personer.
Det betyder, at foreninger f.eks. igen kan arrangere vandreture langs Vesterhavet med flere end 5 personer, og at en virksomhed f.eks. kan arrangere et arrangement for en forening.
Det kan f.eks. være en vandretur eller andre naturformidlingsaktiviteter for foreningens medlemmer.
Jeg har selvfølgelig fuld forståelse for ønsket om at give mulighed for, at vi får åbnet mere op for erhvervslivet.
Det ligger i min arbejdsbeskrivelse som erhvervsminister, og det har vi også en løbende dialog med erhvervet om hvordan vi kan gøre, og i regeringen og med erhvervslivets coranaenhed og i de sektorpartnerskaber, vi samtidig har.
Og som bekendt er vi lige nu i gang med drøftelser med Folketingets partier, herunder også spørgerens parti, med henblik på at kunne indgå en aftale om en langsigtet plan for genåbningen af Danmark.
Vi kommer til at gå til frisøren igen.
Vi kommer til at åbne for frisørerne.
Det er det, vi sidder og forhandler om lige nu med Folketingets partier i forhold til at kunne lave en langsigtet genåbningsplan.
Men jeg vil advare meget imod det, hvis Venstres tilgang er, at vi også lige kan tage det med, og at vi også lige kan åbne lidt mere et andet sted, og at vi lige kan åbne lidt mere et tredje sted, for så er det jo, vi kommer til at miste det greb om pandemien, som Danmark har haft som sit vartegn, nemlig at vi har haft styr på smitteudviklingen og styr på samfundsaktiviteten, og at vores genåbning er gradvis og ansvarlig.
Det er det, der bringer os fra genåbning til genåbning og forhåbentlig ikke til en ny nedlukning.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-17:
Men det er jo et kæmpe fremskridt, at der trods alt bliver beregnet på at åbne liberale erhverv, herunder bl.a. frisører, og tak for det.
Det har holdt hårdt at komme dertil.
Vi har fra Venstres side efterspurgt det i ugevis, og nu håber jeg så også, at man er klar til så også at lytte til det.
Simon Kollerup (S), 2021-03-17:
Jeg føler mig helt overbevist om, eller jeg håber det i hvert fald, at vi lykkes med at lave en politisk aftale, en politisk forståelse, forhåbentlig bredt i Folketinget, hvor vi kan se de forskellige samfundsfunktioner og de forskellige erhverv være med, herunder også frisørerne.
Det er lidt en postgang for tidligt, fordi forhandlingerne pågår i de her dage, men håbet er der selvfølgelig også for regeringen, at vi snart kan sige til frisørerne: Find saksen frem, og kom i gang med at klippe os.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-03-17:
Jo, men det er jo ikke nogen særlig klar besked, ministeren giver til frisørerne
Så lad mig bare lige prøve at spørge på en anden måde: Kan ministeren bekræfte, at med det kendskab, man har til frisørerne, er det en meget lav smitterisiko, der er forbundet med at gå til en frisør?
Simon Kollerup (S), 2021-03-17:
Jamen altså, jeg beklager, men det er ikke klarere, end det kan blive.
Det, vi læner os op ad i Danmark, er, hvad de danske myndigheder udregner.
Og lige nu regner den her ekspertgruppe for matematisk modellering på, hvad det vil betyde at genåbne frisører og andre liberale serviceerhverv.
Og de tal – jeg kender dem ikke selv, og jeg ved ikke, om de er helt færdige endnu – vil jo komme med ind som brikker i det store forhandlingsrum, hvor man lægger brikkerne i den rækkefølge, man nu politisk vurderer er det rigtige at gøre.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-03-17:
Hvad er ministerens holdning til, at danske frisører stadig er omfattet af nedlukningen, mens frisører i Sverige og Tyskland kan holde åbent?
Simon Kollerup (S), 2021-03-17:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Pandemien har jo udviklet sig forskelligt i hvert land, og hvert land har sin egen tilgang til at håndtere coronapandemien.
I Sverige tør jeg nok sige man har haft en mere lempelig tilgang end i Danmark, og jeg vil helst ikke bytte den svenske tilgang med den danske.
Men jeg vil ikke som sådan kommentere på andre landes konkrete tiltag til at begrænse covid-19 eller deres bevæggrunde for at nedlukke eller genåbne.
Genåbning er en utrolig vanskelig afvejning mellem hensyn til samfundsøkonomi, til trivsel og til frihed, når rækkefølgen, som vi talte om for kort tid siden, af genåbningen af samfundet skal prioriteres, og det bliver derfor nødt til at ske på baggrund af faglige vurderinger fra sundhedsmyndigheder og eksperter.
Regeringen får input fra den faglige referencegruppe og den matematiske modelleringsgruppe under Statens Serum Institut, og regeringen vil selvfølgelig løbende anmode om rådgivning og indstillinger fra Epidemikommissionen med henblik på at modtage de fornødne faglige vurderinger vedrørende genåbning fra sundhedsmyndighederne og eksperterne.
Så vil jeg bare igen minde om, at regeringen jo sammen med Folketingets partier og arbejdsmarkedets parter, mens genåbningen pågår og nedlukningen har været der, har valgt at spænde det meget brede sikkerhedsnet ud, så vi også kan hjælpe dem, som ikke lige nu er i gang med at genåbne, men som må vente på, at de bliver en del af genåbningsplanen.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-03-17:
Altså, ministeren bliver jo ved med at cykle rundt i nogle generelle termer, og at vi skal se på helhederne, og at nu må man også lave nogle beregninger.
Det havde jo unægtelig været mere interessant, hvis ministeren i dag var kommet med nogle konkrete beregninger og ikke bare havde henvist til dem og til nogle generelle betragtninger.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren: Er det mere farligt at gå til frisør i Danmark, end det er at gå til frisør i Tyskland eller Sverige?
Simon Kollerup (S), 2021-03-17:
Jeg ved ikke, om det er så farligt med de her de generelle tilgange til det, for de tilgange, jeg skitserer her, er jo dem, der har båret frugt i Danmark.
Det er jo det, der har gjort, at Danmark har bevæget sig så godt igennem pandemien, som vi har, og at vi nu står ikke på vej ind i en tredje bølge, men på vej ud af den anden bølge og kan se ind i yderligere genåbning og lægge nye planer.
I forhold til den smittemæssige belastning, hvis man kan bruge det udtryk, ved at åbne konkrete aktiviteter læner vi os jo op ad, hvad vores modelleringsgruppe kommer med af beregninger, og det vil også indgå i den konkrete forhandling, der er i gang lige nu.
Eva Kjer Hansen (V), 2021-03-17:
Så det er virkelig ministerens opfattelse, at det er forbud, at vi ikke kan gå til frisør, selv om man kan i Tyskland og man kan i Sverige, og selv om der er studier, der viser, at der er en meget lav smitterisiko ved at gå til frisør, der er med til at hindre, at vi får en tredje runde af pandemien.
Altså, tillægger ministeren virkelig det at blive klippet en så stor fare, at lige præcis det må vi ikke, heller ikke engang regionalt?
Simon Kollerup (S), 2021-03-17:
Både-og
Det er rigtigt, at der er forskellige studier i forskellige lande, og der er også forskellige måder at tilgå genåbningen på.
Det betyder, at vi i nogle lande ser, at man nu kigger ind i en tredje bølge, hvad vi jo trods alt ikke gør i Danmark endnu.
Så det får mig til at tro på, at vi har valgt den rigtige vej.
Gør det så, at jeg ikke er utålmodig og gerne vil have åbnet frisørerhvervet?
Nej, selvfølgelig ville jeg da rigtig gerne det, for det ville betyde gang i vores økonomi, gang i vores erhverv.
Men vi er nødt til at iagttage det samlede smittetryk, den samlede samfundsaktivitet, og så bliver det et puslespil, hvor brikkerne skal ligge i den rigtige rækkefølge.
Det har vi så politiske drøftelser med hinanden om, altså hvad den rækkefølge er.
Jeg kender ikke i detaljen det tyske studie, men jeg ved, at der findes mange, mange studier og mange forskellige genåbningstiltag i forskellige lande, men vi læner os op ad de danske beregninger, og der bliver så regnet på det med frisørerne.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-03-17:
Jeg ville jo nok have sagt, at jeg ville stoppe videooptagelsen lige efter »Ja«.
Problemet er bare, at den største konkurrent til f.eks. sort sol- eller østerssafarier osv. jo er en virksomhed, som i mit pastorat er Vadehavscentret – jeg er sikker på, at vi har lignende i erhvervsministerens pastorat – som åbner op for ture med 25 gæster.
Det kan de gøre, fordi de er en kulturinstitution, som endda modtager offentlig støtte.
Det betyder altså, at de private virksomheder mister kunder til de offentligt støttede virksomheder, som laver det samme stykke arbejde, og som kun må have 5 gæster med ud.
Ministeren har jo ansvaret for dansk erhvervsliv og dermed de selvstændigt erhvervsdrivende, og jeg vil høre, hvad ministeren har tænkt sig at gøre ved den problematik.
Simon Kollerup (S), 2021-03-17:
Ud over at jeg prøvede at levere en slags oplysning om de muligheder, der trods alt er, for at man også som selvstændigt erhvervsdrivende i den her branche kan gøre sig gældende i f.eks. foreningsregi, så er det jo noget af det, som vi skal drøfte videre, når vores partiledere mødes til forhandlinger om den videre genåbning.
Det er ikke sådan, at regeringen ønsker, at der ikke skal kunne være de her muligheder, men det er nødt til at være under iagttagelse af de samlede samfundsaktiviteter og smittetryk, der er i vores samfund.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-17:
Tak, formand.
Hvorfor har ministeren fremlagt et forslag om asylbehandling i tredjeland med en ekstremt vid undtagelsesbestemmelse for asylansøgere, der alligevel skal have deres sag behandlet i Danmark, når der i Socialdemokratiets udspil »Retfærdig og realistisk« slet ikke er nogen undtagelser for, hvem der skal sendes til det pågældende tredjeland for at få sin sag behandlet – men derimod står direkte, at »en asylansøgning i Danmark fører altså ikke længere til ophold i Danmark«?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-17:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen har som den første regering her i Danmark lavet det juridiske benarbejde og fremsætter på baggrund af det nu et lovforslag, der giver os rammen for at overføre asylansøgere til sagsbehandling i et tredjeland, når en aftale er i hus.
For der er og bør ikke være fri indvandring til Danmark.
Vi skal have bedre kontrol med, hvem der kommer ind – adgangen til Danmark skal kontrolleres af os selv og ikke af menneskesmuglere.
Det er korrekt, at en asylansøgning i Danmark som udgangspunkt ikke længere skal føre til en adgangsbillet til det danske velfærdssamfund.
I stedet ønsker vi at flytte asylsagsbehandlingen og den eventuelle beskyttelse uden for Danmarks grænser.
Det er dog en forudsætning for regeringen, at ordningen udformes inden for rammerne af vores internationale forpligtelser.
Det sagde vi også inden valget og da vi tiltrådte som regering, altså at vi til enhver tid skal respektere de internationale konventioner, og det har heller ikke ændret sig nu.
Udgangspunktet er, at spontane asylansøgere, der rejser ind i Danmark og søger asyl, vil være omfattet af ordningen, medmindre vores internationale forpligtelser siger det modsatte i den enkelte asylansøgers sag, f.eks. når det handler om meget alvorligt syge mennesker.
Så tager vi selv ansvaret for asylsagsbehandlingen i Danmark.
Min forventning er, at det vil være meget få sager, det drejer sig om.
Samtidig har jeg også en klar forventning om, at vi med den ordning, som vi foreslår, vil se et markant fald i antallet af spontane asylansøgere i Danmark, når ordningen er kommet på plads.
Regeringen fremsætter som sagt snart et lovforslag, som vi betragter som et vigtigt og nødvendigt skridt på vejen mod et bedre asylsystem, hvor vi kan hjælpe flere tættere på konflikterne, hvor Danmark får bedre kontrol med asylindvandringen, hvor det er FN's kvotefordeling og ikke menneskesmuglere, der bestemmer, hvem der skal hertil, og hvor vi ikke står med en enorm økonomisk regning og sikkerhedstrussel med afviste asylansøgere, og det håber vi selvfølgelig også at Dansk Folkeparti kan bakke op om.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-17:
Det var jo et glimrende svar, men jeg er ikke helt sikker på, at det var et svar på mit spørgsmål.
Altså det, vi henviser til, er det her udspil, som jeg tror ministeren må være bekendt med.
Det er i hvert fald ministerens partiformand, den nuværende statsminister,
der er på forsiden af udspillet »Retfærdig og Realistisk« fra den 5. februar 2018
Der står ikke noget med »som udgangspunkt« eller »med forbehold« eller noget i den stil; der står tværtimod direkte, som jeg også har gengivet det i spørgsmålet her: »En asylansøgning i Danmark fører altså ikke længere til ophold i Danmark«.
Ingen forbehold, ingen undtagelser.
Når man så ser det lovforslag, som ministeren har sendt i høring, så kan man jo se, at der er resonans i forhold til overskriften på det nye kapitel 5.
Der står: Afvisning af udlændinge og overførsel af asylansøgere til tredjelande.
Så langt, så godt.
Problemet er, at når man så bevæger sig ned i teksten her, er der lige pludselig en undtagelse i § 29, stk. 2, hvor man ikke fastlægger nogle kriterier for, hvornår man så alligevel ikke skal sendes til et tredjeland, men overlader det fuldstændig til udlændinge- og integrationsministeren at afgøre den slags. Læser man så videre ned i bemærkningerne, begynder det hele jo at falde fra hinanden, for så er der pludselig undtagelser, der hedder, at hvis asylansøgeren har et familiemedlem – en eller anden grandfætter eller kusine eller hvad ved jeg i Danmark – så skal vedkommende alligevel ikke til det her tredjeland.
Hvis vedkommende er syg, skal vedkommende alligevel heller ikke til det her tredjeland.
Hvis der er særlige ressourcemæssige hensyn, skal man heller ikke til det her tredjeland.
Og hvis der er tale om en uledsaget mindreårig, skal vedkommende heller ikke til det her tredjeland.
Det kræver ikke så meget fantasi at forestille sig, at hvis man er sådan en hel familie, der gerne vil til Danmark, så sender man den uledsagede 17-årige af sted først, hvorefter resten af familien – jævnfør § 1 her – altså kan komme til Danmark uden at skulle til et tredjeland.
Og der er det bare, jeg siger: Hvor er alt det opstået?
Hvor kan man finde det henne, minister?
For jeg kan ikke læse det i Socialdemokratiets udspil.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-17:
Jeg kan forstå, at det hele falder sammen for spørgeren, når han læser det lovforslag.
Jeg havde det selv lige modsat – jeg synes, at det hele hang sammen.
Jeg synes, at der for første gang lå en sammenhængende juridisk konstruktion foran mig, som beskriver, hvordan ikke bare Danmark, men Europa forhåbentlig på lang sigt kan få løst det enorme problem, at asylsystemet i dag bliver misbrugt af så mange mennesker til at sætte foden ned på europæisk grund og få behandlet deres asylansøgning, eventuelt med et ophold eller med det problem, at vi står med en afviste asylansøgere.
I det udspil, vi fremlagde i 2018 – »Retfærdig og Realistisk« – fremgår det fuldstændig tydeligt, at den model, vi er gået til valg på, er, at det skal kunne gennemføres inden for rammerne af de internationale konventioner.
Det lovforslag, som spørgeren henviser til, beskriver netop, hvordan det skal hænge sammen, og at der vil være undtagelsestilfælde.
Hvis et modtagecenter ligger i et specifikt tredjeland, og hvis der kommer en asylansøger fra det tredjeland, så giver det jo sig selv, at vi f.eks. ikke kan overføre vedkommende til sit eget hjemland og så sige, at vedkommende må være i beskyttelse i det land, som vedkommende lige hævder at have brug for asyl fra.
Jeg synes, det giver udmærket mening.
Og som jeg også sagde i min tale, vil det være meget få eksempler, som vil være undtagelsen.
Hovedreglen vil være, at folk, der søger asyl i Danmark, vil skulle have behandlet deres asylansøgning uden for Europas grænser
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-17:
Tak, formand.
Det er simpelt hen ikke det, der står.
Altså, det, der står her – godt nok i en faktaboks – er, og jeg citerer: »Danmark skal overholde de internationale konventioner, vi har skrevet under på.
Modtagecentret tilrettelægges på en måde, der overholder dansk ret og internationale regler.
Sikkerheden og behandlingen af asylsager i modtagecentret skal være i overensstemmelse med danske standarder og retssikkerhed.«
Jeg synes egentlig, at det ville klæde ministeren enten at sige, at det her var et fupnummer for at få danskerne til at stemme på Socialdemokratiet, eller at sige, at man kommer til at fremsætte et nyt lovforslag, der ikke har det her meget, meget vide stk. 2.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-17:
Det var ikke et fupnummer.
Det var det første sammenhængende bud på, hvordan dansk asylpolitik kan indrettes i fremtiden.
Jeg synes, at det her er det vigtigste fremskridt for dansk asylpolitik, som vi har fremlagt fra den her regerings side eller fra andre regeringers side i meget lang tid.
Det er klart, at det er rammen om et modtagecenter, det er klart; det er jo ikke selve aftalen om et tredjeland.
Men det er dog et vigtigt juridisk skridt på vejen, og jeg håber virkelig, at der vil være et bredt flertal i Folketinget, der vil bakke det op.
Inger Støjberg (UFG), 2021-03-17:
Altså, jeg undrer mig fuldstændig på lige fod med hr. Morten Messerschmidt, for når man læser udspillet fra Socialdemokratiet, så er de her forbehold, som nu ligger i lovforslaget, jo ikke skrevet ind.
Derfor kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at vide: Hvornår kom de her forbehold ind?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-17:
Det fremgår jo tydeligt af det udspil, vi gik til valg på, at det, vi ønsker at realisere, skal være inden for rammerne af de internationale konventioner.
Efter valget har vi bedt juristerne, både i Udlændinge- og Integrationsministeriet og Justitsministeriet, om at udarbejde en konkret model: Hvordan kan man lave et modtagecenter og et mere retfærdigt asylsystem inden for rammerne af de internationale konventioner?
Det er det lovforslag, som hr. Morten Messerschmidt netop stod og henviste til.
Inger Støjberg (UFG), 2021-03-17:
Det kan godt være, at det er det, der står i lovforslaget, men det er jo bare ikke det, der stod i Socialdemokraternes udspil op til valget om, hvordan man skulle lave asylbehandling i fremtiden.
Det var i hvert fald ikke op til valget, så de må være kommet ind efterfølgende.
Hvornår blev ministeren bekendt med, at det, man gik til valg på, ikke kunne lade sig gøre?