runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-29:
Det er ærgerligt, at regeringen ikke vil nedsætte denne kommission, for det er ret vigtigt, at vi får den nedsat.
I sin tid, da man indførte denne karakterskala, var det jo med argumentet om, at ... Åh, der er en utrolig larm, jeg beklager.
Værsgo.
Ja, nu kan jeg godt høre, hvad jeg selv siger.
Jeg prøver lige igen.
Der er så en meget kvik lektor, der har læst omtalen af forslaget i dag i Jyllands-Posten, der har gjort mig opmærksom på, at EU jo allerede i 2009 forlod målet om, at alle karakterer skulle kunne være konvertible med en 7-trinsskala, og derfor har Frankrig stadig væk sin 7-trinsskala, og Tyskland og Schweiz har deres 6-trinsskala osv. osv.
Det, man i stedet for skal gøre fra 2009, er at foretage en procentvis fordeling af de enkelte karakterer, og det kan så skabe en sammenlignelighed.
Når Kommissionen nu allerede i 2009 og fremefter har forladt sit eget standpunkt, er det så ikke et argument for, at vi i Danmark får vores egen anvendelige karakterskala og dermed beder kommissionen om at kigge på det hele, herunder også det, som EU var nået frem til i 2009?
Ville det ikke være et godt argument?
Merete Riisager (LA), 2017-05-29:
Som jeg sagde i min tale, kan der altid være argumenter for at ændre en karakterskala, og jeg synes, at man i Dansk Folkeparti har nogle helt berettigede standpunkter og indvendinger.
Men jeg synes også, det er vigtigt, at man ikke ændrer karakterskalaen for ofte.
Jeg kan i hvert fald huske sidste gang, man gjorde det, og hvor mange ting det greb fat i.
Det betyder ikke, at man ikke skal have debatten, og det betyder heller ikke, at man ikke skal evaluere, men det, vi i hvert fald gerne vil i første omgang i regeringen, er altså at lave en evaluering og have en debat om, hvorvidt der skal ske en tilpasning af karakterskalaen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-29:
Tak for det.
Kunne man forestille sig, at Det Konservative Folkeparti inden for regeringens rammer kunne arbejde for den procesplan, som Enhedslisten har foreslået, nemlig at vi lige afventer evalueringen, og at vi, hvis den er kritisk – som vi alle forventer at den er – så nedsætter en kommission med et kommissorium, som alle Folketingets partier kan genkende sig selv i?
Ville Det Konservative Folkeparti være med til at arbejde for sådan en proces, hvis vi nu kunne blive enige om en beretning eller et ændringsforslag?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-05-29:
Jamen som jeg nævnte i talen, har vi brug for først at se den evaluering i 2018, og så synes jeg, at vi, når vi har evalueringen, må se på, hvad der videre skal foregå derfra.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-29:
Der er jo ingen, der skal komme.
Når man går til tandlæge, vælger man at prioritere det.
Og ja, mange bliver regelmæssigt indkaldt.
Det ændrer ikke på, at hvis man følger det indkaldelsesmønster, man havde tidligere, vil man få en højere egenbetaling, hvis man er i en gruppe, hvor man ikke længere vil få tilskuddet.
Hvis man lander i en grøn gruppe, men man stadig væk ønsker at have et forebyggende besøg hvert halve år, sådan som det også blevet indikeret lidt af SF's ordfører, ja, så vil det betyde en højere egenbetaling end det, man har været vant til.
Hvis man til gengæld ligger i en rød gruppe, er det klart, at det forholder sig anderledes.
Stine Brix (EL), 2017-05-29:
Tak for det.
Jeg vil gerne vende tilbage til den her diskussion om personligt ansvar.
For sådan som jeg forstår ministeren, mener ministeren, at måden, man – hvad skal man sige – sørger for at tage et personligt ansvar for sin tandsundhed på, er ved at betale for at gå til tandlæge.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om den samme logik i så fald ikke også måtte gælde for f.eks. det at gå til almindelig læge, så den måde, som man i øvrigt tog et ansvar for sin personlige sundhed på, skulle være, at man betalte penge for at gå til lægen.
Eller hvorfor er der den forskel – ifølge ministeren?
Altså, hvorfor er det, at vi får et personligt ansvar for at tage vare på vores tandsundhed, når det koster penge, mens det ikke gør sig gældende, når det i øvrigt gælder at gå til praktiserende læge?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-29:
Nu var det ikke den årsagssammenhæng, jeg byggede op, som Enhedslistens ordfører forsøger at bygge op.
Der er en historisk forklaring på, hvordan brugerbetaling på sundhed i Danmark er fordelt.
Det betyder, at vi jo grundlæggende har nogle steder, hvor man kan sige at der kan være nogle ulogiske elementer: Hvorfor er der brugerbetaling på noget og ikke brugerbetaling på noget andet?
Det er historisk betinget.
Der har vi også en klar forventning om at der bliver lagt nogle gode vaner ind: Hvordan forebygger man?
Hvordan børster man tænder?
Hvordan er man egentlig selv med til at opretholde en god mundhygiejne og tandsundhed?
Når man så bliver 18 år, mener jeg godt, at vi kan forvente at man tager et større personligt ansvar, ligesom man gør på alle andre områder i samfundet.
Når man er myndig, er der bare nogle andre ting, man skal tage et større personligt ansvar for.
Det er sådan set, uanset om det koster penge eller ikke koster penge.
Det handler mere om, at når man bliver voksen, følger der et personligt ansvar med, som er så meget desto større, end hvis man er ung eller barn.
Stine Brix (EL), 2017-05-29:
Det helt sådan fundamentale er jeg enig i.
Det er klart, at jo ældre man bliver, jo større grad af ansvar får man.
Så børster man f.eks. selv tænder, i modsætning til når man er et lille barn, hvor der er forældre, der hjælper en.
Men jeg forstår bare ikke, hvorfor det er en begrundelse for så at afvise den tankegang, der ligger her i forslaget, om, at man i højere grad sikrer, at der er flere grupper i samfundet, som får mulighed for vederlagsfri tandpleje.
Så hvorfor den argumentation om det personlige ansvar i forhold til det her konkrete forslag?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-29:
Jeg synes grundlæggende, det personlige ansvar er vigtigt, ikke bare i den her sammenhæng, men i en lang række sammenhænge – også når vi taler forebyggelse – altså at vi hver især også har et ansvar for det liv, vi lever.
Jeg kunne forstå det, hvis det var sådan, at tallene viste, at de unge gik meget mindre til tandlæge, altså at der var en langt større andel af de unge, som ligesom ikke kom regelmæssigt til tandlægen.
Men tallene viser sådan set ikke, at de unge har et andet besøgsmønster hos tandlægen, end de lidt ældre har, hvorfor jeg sådan set i en prioriteringsdiskussion vil fastholde, at jeg synes, at man netop skal kigge på, hvordan det er, vi prioriterer de midler, vi bruger på tandsundheden i Danmark.
Dem bruger vi på børn og unge.
Det synes vi er rigtigt, det støtter vi op omkring.
Men vi mener sådan set ikke, at der er noget, der peger på, at de unge skulle være dårligere til at passe deres tandlægetid end den generation, der er lidt ældre.
Derfor synes jeg sådan set også, at der ligger et personligt ansvar på det her område så vel som på andre områder for, at man tager ansvar for det at leve sundt og i det her tilfælde tager sig af sin egen tandsundhed.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-29:
Jeg kunne godt tænke mig at fokusere på en anden del.
Der er jo tre punkter i det her, og jeg vil fokusere på den del, der handler om de socialt udsatte og andre grupper, som også er med i forslaget her.
Jeg sidder her med et referat fra et møde i Beskæftigelsesudvalget fra 2015-16-perioden, hvor der var foretræde af Dansk Socialrådgiverforening og Tandlægeforeningen.
Og det, de bemærker her, er, at konsekvensen af den manglende tandhygiejne kan være, at der er nogle, der ikke kommer ud på arbejdsmarkedet, selv om de i virkeligheden er klar til det.
Det kan være afgørende for de her mennesker, som har en utrolig dårlig tandhygiejne.
Det kan også være en konsekvens, at man har barrierer i forhold til at danne netværk, altså at det socialt kan være en barriere for de her mennesker.
Hvordan ser ministeren på den del af det?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-29:
Jamen det kan da være dybt stigmatiserende – det tror jeg ikke at der overhovedet er nogen der underkender.
Det er jo sådan set også derfor, at vi allerede i dag støtter det her område og har særlig fokus på nogle af vores socialt udsatte borgere, herunder også fokus på nogle af de borgere, der måske er marginaliseret på arbejdsmarkedet i dag, og som vi ønsker kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Nu nævnte jeg bl.a. kontanthjælpsmodtagere i mine indledende bemærkninger.
Men det, man kan se i forhold til de ændringer, der blev lavet af egenbetalingen tilbage i 2015, er, at vi ikke engang har evalueringen af, om det er det, der så får den her gruppe af borgere til at gå mere hyppigt til tandlæge, eller om det er andre redskaber, der skal til.
Og derfor synes jeg sådan set ikke, at der er nogen grund til at gå den vej, før man overhovedet ved, om det er et redskab, som har haft effekt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Det er dog en rigtig stor usandhed at stå her og prøve at forklare en befolkning, at hvis man ikke skal gå til tandlæge hver 6. måned, men kun hver 12. måned, så er det at øge brugerbetalingen.
Borgerne sparede tid, borgerne sparede penge, hvis de fik en grøn status på deres tænder.
Det var personer, der tidligere blev indkaldt til at komme
hver 6. måned.
Nu er det blevet tandlægens tandlægefaglige vurdering, der afgør, hvilke patienter der skal komme hver 6. måned, og hvilke patienter der skal komme hver 12. måned.
Kan jeg ikke lige få ministerens kommentar en gang mere?
Og lad os så se, om vi kan få en større sandhed ud af svaret end det, der er givet både til min gode kollega fru Kirsten Normann Andersen og til mig.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-29:
Jeg kan bekræfte, at der er lavet sådan en slags grønt, gult og rødt lys-ordning, som ikke nødvendigvis fungerer fuldstændig hensigtsmæssigt.
Det er også det, som Danske Regioner påpeger, for det følger ikke referencetallene.
Men det ændrer ikke ved det, at egenbetalingen steg.
Det var en konsekvens af det forslag, man havde lavet.
Så når SF's ordfører siger, at de unge skulle gå mere til forebyggende tandpleje, må jeg bare sige, at hvis de går mere til forebyggende tandpleje, end det var tænkt med den nedskrivning, der var lagt op til fra den tidligere regerings side, så er der også en højere egenbetaling.
Det er jo konsekvensen af det forslag, der blev gennemført under den tidligere regering.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-29:
Tak for det, og tak for debatten.
Jeg synes, at det var en god debat, og at der kom nogle rigtig vigtige pointer frem i løbet af den.
Som jeg nævnte i løbet af debatten, var det jo allerede i år 2000, Sundhedsstyrelsen opfordrede til, at man skulle anvende alternativ behandling på landets sygehuse.
Som det også er nævnt flere gange her i dag, er der brug for, at der bliver bygget bro mellem patienter, læger, forskere og behandlere på det her område.
På 31 pct. af landets sygehuse anvender man allerede nu alternativ behandling, som i 97 pct. af tilfældene er akupunktur, men man anvender altså alternativ behandling, og det er netop, fordi den er uden bivirkninger.
Som vi også har været inde på før her, er det jo ikke nødvendigvis sådan, at man bliver gjort rask af den, men der kan være alle mulige følgevirkninger af f.eks. den konventionelle behandling, man får.
Som jeg også selv nævnte tidligere, indgår alternativ behandling som en fast bestanddel af den almindelige kræftbehandling i England og har gjort det i mange år.
Vi har været inde på massage, som kan mindske stress, smerter, træthed og depression i forbindelse med kræft, og de nævner selv også musikterapi, som kan mindske ubehag ved symptomer.
Så der er masser af muligheder i forbindelse med at anvende alternativ behandling i langt højere grad, end vi gør nu.
Vi ønsker i Alternativet at have et mere helhedsorienteret blik på sundhed og på behandling, og derfor mener vi, at vi i langt højere grad, end det sker nu, skal inddrage komplementære behandlingsformer.
Det er rigtigt, at der er taget skridt med de 5 mio. kr., der er bevilget, men vi er nok nødt til at kigge nærmere på at få sat nogle flere penge af til forskning på området, synes vi, så vi kan komme til at se lidt mere helhedsorienteret på det.
Jeg lytter mig frem til, at lige præcis den model, vi foreslår her i dag, er der ikke opbakning til, men det glæder mig, at der tidligere her i dag kom et forslag om at lave en høring, så vi kan komme et skridt videre og få kigget på, hvor vi er, og hvad det næste skridt kan være.
Jeg bemærkede også, at Enhedslistens ordfører nævnte sundhedshusene, som er en del af det her forslag, og der er jeg enig i, at det også kunne være interessant og vigtigt at se på, hvad det egentlig er, sundhedshusene rundtomkring i Danmark tilbyder borgerne, og om de tilbud, der er, kan blive mere ensartede.
Så jeg vil sige tak for en god debat, og jeg glæder mig til, at vi får kigget nærmere på det, for det kunne jeg høre at alle i hvert fald var enige om at vi skulle gøre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-29:
Tak for bemærkningerne.
Jeg kan godt blive lidt i tvivl, om det er pengene, eller om det er det personlige ansvar, som ministeren vægter i talen i forhold til ikke at bakke op om forslaget, men lad os isoleret set bare kigge på pengene til en start.
Vi ved jo også positivt, at god forebyggelse også betyder færre behandlinger på den lange bane.
Jeg er selv af en generation, hvor det ikke var helt unormalt, at når man nåede 30-årsalderen, risikerede man at have mistet alle sine tænder.
Det er jo i virkeligheden det, der er pointen med den forebyggende indsats.
Når unge fravælger tandlægen og dermed risikerer en dårligere tandsundhed og at blive dyrere patienter, anerkender ministeren så ikke, at forebyggelse betaler sig?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-29:
Som jeg sagde i min indledende tale, er det jo ikke sådan, at de unge har et større frafald i forhold til at gå regelmæssigt til tandlægen, end andre aldersgrupper har.
Det vil sige, at der ikke er noget, der indikerer, som SF lægger op til, at der skulle være et dårligere fokus på forebyggelse fra de unges side.
Jo, forebyggelse spiller en rolle.
Det er jo derfor, vi har børneomsorgstandplejen, og det er derfor, vi har børne- og ungetandplejen, som er gratis for børn op til 18 år.
Det er derfor, at vi fra regeringens side faktisk også har indført frit valg på det her område, så man netop kan sikre de bedste ydelser og også en forebyggende tilgang, sådan at børn får nogle gode vaner.
Men vi mener sådan set også, at der ligger et personligt ansvar, og det personlige ansvar bliver alt andet lige desto større, når man bliver myndig, og når man sådan set også skal lære at tage vare på sig selv.
Derfor spiller økonomien så vel som det, at man som 18-årig skal begynde at tage ansvar for eget liv, herunder for sin tandsundhed, en rolle.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-29:
Men ikke desto mindre er det jo netop det, tandplejerne peger på: De unge vælger tandundersøgelserne fra og får dermed ikke lavet den forebyggende tandpleje, som kan gøre forskellen på, om man skal have store og dyre tandbehandlinger senere, eller om man kan undgå det ved simpelt hen at få plejet sine tænder i tide.
Det er i øvrigt enormt stigmatiserende.
Så anerkender ministeren ikke, at når tandplejerne siger, at de unge vælger det fra, så skal vi have undersøgt, om der er hold i billetterne?
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-29:
For det første er der ikke noget, der tyder på, at de unge i højere grad end andre aldersgrupper fravælger det.
Så tallene viser jo ikke den her sammenhæng.
Derudover kan man sige, at hvis SF gik så meget op i det forebyggende, hvorfor i alverden indførte man så en øget egenbetaling på det her område, da man selv havde sundhedsministerposten, og dermed lagde op til, at flere borgere, også de unge, skulle betale mere for bl.a. de forebyggende tandlægebesøg?
Det er derfor, at jeg også tillod mig at sige, at man måske skulle have lidt mere konsistens i den politik, man fører.
Vi ønsker at prioritere tandsundheden.
Det gjorde vi både i opposition, og det gør vi også nu som regering.
Der er både et personligt ansvar, men der er også et spørgsmål om, hvordan vi prioriterer ressourcerne, og vi synes, at vi prioriterer sundheden, også på tandområdet, allerede i dag.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Der er altså noget, som ministeren helt og aldeles har misforstået, og det bliver ikke til en større sandhed af, at Venstre bliver ved med at sige, at den tidligere socialdemokratisk ledede regering øgede brugerbetalingen.
Det er ikke sandt.
Det, man gjorde, var, at man lagde det op til tandlægerne at vurdere, om raske tænder skulle kontrolleres hver 6. måned eller hver 12. måned.
Fuldstændig unødvendig overbehandling betalte man skattekroner for.
Nu er det tandlægen, der bestemmer, hvornår man skal komme.
Har man paradentose eller gingivitis eller andet, kan tandlægen ud fra rød, grøn eller gul sige, at du skal komme hver 6. måned.
Kan ministeren bekræfte, at det er sådan, reglerne er?
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-29:
Det er i hvert fald Tandlægeforeningens og Dansk Socialrådgiverforenings vurdering, at det her har en effekt, altså i forhold til at der mangler en opsøgende indsats på tværs af faggrupper og sektorer, og at der i forhold til hjemløse mangler en tilskudsordning, og at der i forhold til det her med de 600 kr. kan være en problematik.
Det er de tre ting, de nævner, og de sidder jo med det i dagligdagen, kan man sige.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Hvor er jeg glad for, at Dansk Folkepartis ordfører bakker det op, den socialdemokratisk ledede regering indførte, for det, ordføreren siger, er, at ordføreren ville ønske, at der var behov for at komme sjældnere hos tandlægen, og dermed sparer statskassen jo penge.
Men nu er det tandlægen, der har retten til at sige til patienten, om vedkommende skal komme hver sjette måned eller hver 12. måned, helt afhængigt af hvor god en tandsundhed man måtte have.
Det vil sige, at det er tandlægen, der vurderer det.
Det kan man vel næppe kalde øget brugerbetaling.
Men jeg vil afslutningsvis sige til Dansk Folkepartis ordfører: Dansk Folkeparti er jo støtteparti for regeringen, så det er da nu, Dansk Folkeparti skal komme med alle sine gode intentioner på tandområdet.
Få dog det presset ind i finansloven, få dog presset en hel gennemgang af tandområdet ind nu, hvor partiet har magt, som man har agt.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-29:
Jamen hr. Flemming Møller Mortensen, du kan tro, vi gør meget for at få det her presset igennem.
Det var grunden til, at vi tog de ældre først – vi er jo nogle, der først og fremmest taler de ældres sag.
Dem tog vi ved de sidste finanslovsforhandlinger.
Så siger jeg også: Jamen lad os også gøre noget for de unge.
Vi siger, at man kan give dem den her rabat, som man giver i Tyskland.
Vi har faktisk en række forslag til, hvad der kunne gøres på tandområdet.
Hvad angår det her med, at man slipper billigere ved at blive kategoriseret, så er det lige præcis det, der gør, at regionerne nu piber over, at det også er blevet dyrere for dem, når de skal betale.
Så vi har lavet et system, der bare ikke fungerer optimalt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-29:
Tak for det.
Jeg vil i forlængelse af hr. Flemming Møller Mortensens spørgsmål også spørge om det, selv om jeg er lige ved at tro, at ordføreren svarede på det.
For jeg blev nemlig en lille smule i tvivl om, om hun i sin meget levende ordførertale kom ind på, om det også betyder, at Dansk Folkeparti er indstillet på at bakke forslaget op sådan helt konkret.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-29:
Det er netop det, jeg ikke har.
Hvor ville jeg ønske, at det var efter eget valg, for så ville jeg slet ikke komme så tit hos tandlægen.
Jeg har desværre meget tendens til paradentose – og så kunne jeg komme med en udredning om, hvorfor jeg har det – og det er tandlægen, der placerer mig i en gruppe, hvor jeg skal komme med et bestemt interval.
Det sker, når kvinder er gravide.
Når man ser på det forslag, der er blevet lagt frem, viser det sig, at det at oprette gratis forebyggende tandpleje skal betales via det økonomiske råderum fra finansloven, da det tjener sig selv ind.
Hvor kunne jeg godt forestille mig sådan en hel liste af forslag, som jeg kunne tænke mig blev finansieret på den måde – jeg har rigtig mange forslag.
Men der må jeg sige at jeg ikke får opbakning fra mit eget parti.
Og så er der de 150 mio. kr. til en lavere egenbetaling for socialt udsatte patienter, og der tænker jeg, at man selv lavede kontrolbesøgene, der blev dyrere, og så kommer man med en anden pulje her.
Det er en pulje, der ikke er finansieret.
Jeg bakker op om forslaget om, at vi skal gøre noget ved det, men ikke finansieringen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-29:
Og det er jo trods alt en måde, man ofte laver aftaler på, altså at man kigger på, hvad gevinsten er på den lange bane, hvis det er sådan, at man sætter rigtigt ind nu.
At sætte rigtigt ind over for de borgere, der har behovet her og nu, for så at spare pengene på den lange bane, er jo også en slags finansiering, eller hvad?
Liselott Blixt (DF), 2017-05-29:
Arh, den går ikke, for der er rigtig meget, vi kunne gøre forebyggende, hvor vi kan se, at det kan tjene sig ind.
Men jeg har altid lært, at for at kunne bruge 100 kr., skal du have 100 kr. – selv om de tjener sig ind.
Dansk Folkeparti så gerne, at vi kunne mødes og lave noget om det her, men jeg mener også, at vi bliver nødt til at have nogle incitamenter, for at de unge vender tilbage, og at vi ikke bare bliver ved med at pakke dem ind i vat og bomuld.
De skal vide, at der er et incitament, at de får en lavere betaling, hvis de kommer til et forebyggende tandlægebesøg.
Stine Brix (EL), 2017-05-29:
Da SF var ude med det her forslag i slutningen af marts, tog Dansk Folkeparti positivt imod det, og ordføreren sagde til Jyllands-Posten, at man var positiv over for forslaget.
Så hvis det, der skiller os ad, er et spørgsmål om, hvordan man finansierer det, så kunne en mulighed jo være at høre et bud fra Dansk Folkepartis ordfører på, hvordan man kunne finansiere det, og så diskutere det videre i udvalget.
Eller er det mere et spørgsmål om indholdet?
For ordføreren taler også om, at der skal være noget med nogle incitamenter til, at man kommer tilbage igen.
Hvad mener Dansk Folkeparti egentlig om det konkrete forslag om, at det skal være billigere eller gratis for unge under 25 år at gå til tandlægen?
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Tak for det.
I 2013 sparede man jo på finansloven 180 mio. kr. på tandområdet ved at yde mindre tilskud.
Kan ordføreren bekræfte, at man fjernede de 180 mio. kr. fra sundhedsområdet, og at man bl.a. brugte dem til 200 flere pladser i fængslerne?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Se, det er den sandhed, jeg prøvede at anholde ved sundhedsministeren.
Det er nemlig en vildfarelse, og det er virkelig en usandhed, som Venstre bliver ved med at ture frem med.
Jeg vil meget gerne over for Venstres ordfører forklare, at det, vi gjorde, var, at vi fjernede en fuldstændig overflødig og unødvendig overbehandling på raske tænder, hvor private tandlæger scorede kassen hver 6. måned, og hvor det var fuldstændig unødvendigt.
Vi lavede et regelsæt, så de selv samme tandlæger skal vurdere en borgers, en patients, tænder, om man er udsat eller man ikke er udsat, og så er det op til tandlægen at bestemme, om man skal komme hver 12. måned eller hver 6. måned.
Det sparer borgerne tid og penge på, men når Venstre kan få det til at lyde, som om vi har indført mere brugerbetaling, håber jeg, at jeg har kunnet forklare det tydeligere end det, som både Venstres sundhedsminister og ordfører turer frem med her.
Jane Heitmann (V), 2017-05-29:
Jeg tror bare lige, jeg vil tillade mig at læse en enkelt sætning op, som jeg faktisk tror er fra den finanslovsaftale, og den handler om målretningen af tilskud til tandrensning for voksne.
Der står i den sidste sætning, at det indebærer mindreudgifter på 180 mio. kr. årligt i 2013 og frem.
Man har altså sparet 180 mio. kr.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren kan bekræfte, at man fjernede de 180 mio. kr. fra sundhedsområdet og brugte dem til bl.a. et par hundrede pladser i fængslerne.