runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Som regeringsparti er vi jo helt automatisk en del af de aftaler, som de øvrige regeringspartier er en del af.
Så Liberal Alliances holdning er, at vi er fuldstændig enige i intentionen, at flygtninge skal være selvforsørgende.
De skal ikke ligge nogen til last.
Men IGU'en betragter vi ikke som nogen særlig stor succes.
Det er relativt bureaukratisk, det har ikke ført til særlig høj beskæftigelse, og vi synes ikke, der bør være sådan en ordning, som bliver et springbræt ind i et dagpengesystem.
Og hvis man først kommer ind i det som flygtning, er der ikke længere nogen gevinst ved at have et lavtlønsarbejde.
Er det rimeligt, at 3F'eren, som sparer op til pension, ikke får noget ud af det i forhold til den 3F'er, der ikke sparer op til pension?
Så tror jeg, at mange danskere havde sagt, at selvfølgelig skal det da kunne betale sig at spare op til pension.
Hvis man havde spurgt danskerne, om det er en god idé at sænke skatten i bunden, sådan at den kontanthjælpsmodtager, som kommer i arbejde, rent faktisk får noget ud af det, tror jeg også, at der er mange, der synes, at det er i orden.
Så skal man i øvrigt ikke lytte så meget til, hvad folk siger, men man skal se på, hvad folk rent faktisk gør, og det gælder jo egentlig også politiske partier som Socialdemokratiet f.eks., der harcelerer over skattelettelser og registreringsafgiftsnedsættelse og alt muligt andet, og så siger, når de kommer herop på talerstolen, at de stemmer for dem og ikke kommer til at rulle dem tilbage.
Det er jo sådan, virkeligheden er.
Der er grænser for alting.
Men nu pågår der jo en forhandling, som starter her efter nytår, bl.a. også om udlændinge.
Så må vi jo se, hvor det fører hen.
Der er det jo så bare velkendt, at der er nogle forskellige synspunkter blandt regeringspartierne, hvad jeg egentlig også tror der er blandt de røde partier og i rød blok.
Så må vi prøve at få løst det på bedste måde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Nu citerede hr. Joachim B. Olsen jo »Internationale«, men han glemte et par linjer.
For ud over at vi flås af skattens skarpe klo, kan den rige også sove, og guldets konger har aldrig haft et andet mål end at tære på proletarens arbejdskraft.
Jeg tror ikke, at det var det sidste, hr. Joachim B. Olsen nævnte.
Men når han siger, at venstrefløjen har et anstrengt forhold til skattelettelser, passer det ikke i forhold til den tid, den sang er skrevet i.
For der var det jo en rigtig og revolutionær opgave at slås imod de her skatter, som kun kom en lillebitte elite til gode – kongen, adelen – og byrderne lå på de smalleste skuldre.
Så fik vi heldigvis et andet samfund, hvor man sagde, at de bredeste skuldre skulle bære mest, og at vi indbetaler til et fælles samfund, hvor også dem, der ikke er født med en guldske i munden, kan få uddannelse osv.
Mit spørgsmål er: Mener hr. Joachim B. Olsen virkelig, at de skattelettelser, der kom i f.eks. erhvervspakken, kommer den almindelige dansker til gode?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Jamen jeg glemte helt sikkert mange linjer i »Internationale«.
Jeg glemte også den, der lyder: »Vi knuges under stat og love«.
Jeg mener helt klart, at den erhvervspakke da er til gavn for helt almindelige mennesker.
Altså, nu er det ikke, fordi jeg går lige så højt op i sådan resultatlighed, som fru Lisbeth Bech Poulsen gør, altså at vi alle sammen åbenbart skal ende med at have den samme indkomst.
Jeg går bestemt ind for, at det er de bredeste skuldre, der bærer de tungeste byrder.
Sådan vil det også være med Liberal Alliances skattepolitik.
Der vil det være sådan, at en topskatteyder betaler syv gange så meget i skat som en, der har en lav indkomst.
Altså, sådan vil det også være med vores skattesystem – også hvis man helt fjernede topskatten.
Og sådan skal det være.
Men ja, noget af det, der øger uligheden mindst, er jo, når man sænker afgifter.
Det synes jeg også man skal gøre, ikke på grund af uligheden, men fordi jeg synes, det er rigtigt, at man sænker nogle af de vanvittige afgifter som nøddeafgift og andre ting.
Og det er jeg da lidt ked af at fru Lisbeth Bech Poulsen problematiserer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Det er en reform, der angiveligt giver Warren Buffett, en af verdens rigeste mænd, en skattelettelse på 200 mia. kr. – en skattelettelse, han desuden har frabedt sig.
Så galt står det heldigvis ikke til her i Danmark.
Jeg kan så oplyse ordføreren om, at 90 pct. af danskerne får under 200 kr. ud af den, hvorimod de 1.000 rigeste får knap 80.000 kr.
Der er jo ikke engang arbejdspladser i det, har vi hørt.
Altså, er det noget, der kommer almindelige mennesker til gode?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Jamen selvfølgelig kommer det almindelige mennesker til gode, når man fjerner afgifter, og når man gør det mere fordelagtigt at investere i virksomheder.
Det gør det.
Det øger f.eks. produktiviteten ude i virksomhederne i forhold til nye maskiner, ny teknologi, nye bygninger, og det gør arbejdskraften mere værd, og det fører til højere realløn ude i virksomhederne. Så det der nulsumsspil, som venstrefløjen og fru Lisbeth Bech Poulsen gerne vil tale om i forhold til økonomi, passer jo bare ikke med den virkelige verden.
Der er sådan set også en grund til, at folk med de laveste indkomster i USA og Danmark og andre lande med markedsøkonomi er meget, meget velstående og har en meget høj levestandard i forhold til folk i lande, hvor der ikke er markedsøkonomi.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-22:
Men nu er der så indgået en trepartsaftale, så lad mig spørge lidt mere direkte: Er ordføreren ikke enig i, at hvis regeringen pludselig begynder at løbe fra den trepartsaftale, få måneder efter at den indgået, vil det sådan set ud over at kunne få ret fatale økonomiske konsekvenser i form af en dårlig integration og menneskelige konsekvenser, i form af at de mennesker så skal gå på offentlig forsørgelse i stedet for at få lov til at bidrage til fællesskabet, faktisk også få konsekvenser for hele den måde, vi tilrettelægger arbejdsmarkedspolitikken i det her land på?
Altså, jeg er sådan set bare ude efter at høre – for vi ved jo godt, at Liberal Alliance vil give rigtig meget for skattelettelser – om ikke der er en grænse, hvis det handler om at bombe en trepartsaftale?
Det er jo rigtigt, at vi kommer til at skulle bruge flere penge på velfærd i fremtiden på grund af hele den demografiske udvikling.
Men når det nu ligger Enhedslisten så meget på sinde, at vi kan tilbyde den hjælpe til vores ældre, som de har behov for, hvordan forholder Enhedslisten sig så til den anden del af problemstillingen?
Den anden er, at vi mangler hænder.
Bare på SOSU-assistentområdet har de sidste 4 måneder budt på 300 stillinger, der ikke kunne besættes,
simpelt hen fordi manglen på arbejdskraft i både den private, men faktisk også i den offentlige velfærdssektor, er virkelig voldsom.
Hvordan man skaffer de hænder er for os også et meget stort spørgsmål.
Uddannelse og hjemlige indsatser er selvfølgelig én ting, men det, jeg gerne vil spørge Enhedslisten om, er: Hvordan forholder man sig egentlig til at få hjælp i form af arbejdskraft udefra?
Det er selvfølgelig under forudsætning af, at man lever op til danske overenskomster osv., men er man egentlig imod arbejdskraftens frie bevægelighed?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Jamen politik handler jo om, at man indgår nogle kompromiser med hinanden.
I forhold til hele flygtningedagsordenen er det jo sådan, at vi alle sammen i blå blok trækker i den rigtige retning.
I modsætning til på venstrefløjen, hvor jeg fornemmer der er stærke og store uenigheder, fra Enhedslisten til Socialdemokratiet, om, hvilken retning man skal trække i, er det faktisk sådan, at vi lige på det område sådan set er enige om retningen.
Vi ønsker sådan set en strammere udlændingepolitik.
Jeg synes personligt, at det er helt rimeligt, at man, når man har nogle flygtninge i Danmark på midlertidigt ophold og man konstaterer, at folk i andre lande og i nærområderne begynder at vende tilbage til de områder, som de flygtninge, som er her i Danmark, er flygtet fra, kigger på, hvordan man så får en proces i gang, så de også vender hjem igen.
For det har jo aldrig været meningen, at det at få asyl i Danmark, have midlertidigt ophold, skulle være sådan en vej ind til at få permanent ophold i Danmark.
Så jeg synes da, det er fornuftigt, at vi ser på det i fællesskab.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Råderummet er den økonomi i de offentlige budgetter, der er til rådighed, når vi kigger fremad.
Det skyldes jo en lang række ting.
Det skyldes jo, at vi har lavet en række reformer, så vi har sikret, at flere mennesker er ude på arbejdsmarkedet, at der er en udvikling, og at virksomhederne er effektive.
Det er, kan man sige, de penge, der er til rådighed til enten at bruge til investeringer, offentlige investeringer, til offentligt forbrug, eller til at lade danskerne beholde nogle flere af deres penge.
Og hvad den specifikke årsag mest er, kan man nok slås længe om, men råderummet er de penge, der ligger og er til rådighed, uden at vi skal foretage os yderligere, når vi skal lave en finanslov hvert eneste år.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-22:
Tak for den lektion.
Det tror jeg at de fleste herinde er klar over.
Et ja- eller nejspørgsmål: Er råderummet det, som er fremkommet ved en række reformer, forringelser af dagpenge, efterløn, arbejdsmarkedsreformer, alle mulige ting, alt det, som de almindelige danskere har været med til at bidrage med under forudsætning af – som de blev lovet – at så ville man tage vare om den fremtidige velfærd?
Det er jo et andet synspunkt, end at råderummet er for meget betalt skat.
Derfor må jeg bare spørge igen: Er Venstres holdning den samme som LA's formands, nemlig at råderummet er et udtryk for for meget betalt skat?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Det bliver en semantisk diskussion.
Det er penge, der er til rådighed, og det kan være penge, der er til rådighed, fordi der er skabt mere aktivitet, så indtægterne er større, og hvis skatten var lavere, var der ikke det samme råderum.
Altså, det bliver en semantisk diskussion, og den kan man sikkert få meget ud af.
Men det er penge, der er til rådighed, som man så kan anvende til forskellige formål.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-22:
Jeg vil også prøve at tage fat i de besparelser, der har været på erhvervsskoleområdet.
Jeg kan huske, at da jeg selv gik på teknisk skole, skulle vi på et tidspunkt op og besøge et teglværk i Randers.
Den tur kan jeg huske den dag i dag.
Og når jeg ser en mursten i dag, kan jeg på en eller anden måde bedre forstå, hvad det har betydet, nemlig at der har været en brændingsproces, og jeg ved, hvor man har gravet leret op og sådan noget.
Jeg tror, det styrker uddannelsen, at man kommer ud og oplever nogle ting.
Uden et omprioriteringsbidrag ville staten have betalt 114.000 kr. om året til at uddanne en mekaniker.
Med omprioriteringsbidraget budgetterer regeringen med, at vi skal betale 107.000 kr. om året for at uddanne en mekaniker.
Vi skal nok blive ved med at uddanne mekanikere – jeg står ikke her og siger, at alle skolerne braser sammen og det hele går fallit.
Og så får eleverne A4-arks-undervisning, hvor de skal lære om, hvordan man brænder en mursten.
Og det er ikke noget, de kommer til at huske 20-30 år efter.
Derfor synes jeg, det er en farlig vej, Venstre er slået ind på.
Og jeg tror også, det er derfor, at både erhvervsorganisationer og fagbevægelsen og alle andre, der arbejder med det her område, har været så kritiske her de sidste par uger.
For de siger, det er en dårlig finanslov på det her område.
Regeringen er fuldstændig omringet af eksperter, der siger, at det en dårlig finanslov.
Nu kan vi så læse i finansloven, at regeringen forventer, at omprioriteringsbidraget skal fortsætte helt ud til det sidste overslagsår, altså 2021.
Det vil betyde, at det skal koste 101.000 kr. at uddanne en mekaniker.
Det her slider på kvaliteten.
Så derfor er spørgsmålet til Venstre egentlig: Hvornår skal det her stoppe?
Skal vi hvert år åbne finansloven og bare se, at de 2-procentsbesparelser fortsætter og fortsætter?
Har det ingen bagkant?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Jeg tror stadig væk, at de 17.000 harmonerer meget dårligt med de tal, som man ellers forholder sig til.
Jeg synes jo, at det er vigtigt, at vi sørger for, at der er en kvalitet i vores uddannelse.
Det siger sig selv.
Derfor laver vi en kvalitetspulje med den her finanslovsaftale på 170 mio. kr. til erhvervsskolerne.
Det kan selvfølgelig også frustrere et medlem af den tidligere regering, at den her regering kan lave trepartsaftaler, som bl.a. også giver et markant løft til voksen- og efteruddannelsesområdet.
Jeg tror jo, den bedste medicin over for vores erhvervsskoler – og det prøver vi faktisk også at adressere med den kvalitetspulje på 170 mio. kr., vi afsætter – er at sørge for, at vi øger antallet af unge mennesker, der søger en erhvervsuddannelse.
For hvis vi får flere elever ind, som lever op til den målsætning, som vi har i fællesskab, om, at flere skal tage en erhvervsuddannelse, så øger det jo økonomien på erhvervsskolerne.
Med trepartsaftalen har vi som sagt afsat en kvalitetspulje på 150 mio. kr. – som fagbevægelsen og arbejdsgiverne jo så af gode grunde må have syntes var en god idé – og den løfter vi så yderligere med 20 mio. kr.
Og det synes jeg sådan set igen er et bevis på, at der selvfølgelig skal være en sammenhæng.
Og jo, jeg tror, at man godt kan omprioritere 2 pct. Og så prioriterer vi eksempelvis bedre udstyr på erhvervsskolerne, så man i sit uddannelsesforløb har adgang til de nyeste maskiner, den nyeste teknik, som er så tæt som muligt på den virkelighed, som man møder, når man er færdig med sin uddannelse.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-22:
Jamen jeg er fuldstændig overbevist om, at Venstres ordfører udmærket godt ved, at det er noget sludder og vrøvl, vi hører fra talerstolen nu.
Der bliver skåret 270 mio. kr., og så bliver der tilført 170 mio. kr.
Det kræver ikke nogen studenterhue at regne ud, at det ikke er noget, der styrker kvaliteten på erhvervsskolerne.
Så alt det der snak om nye maskiner og sådan noget er svært at tage seriøst.
Derfor stiller jeg spørgsmålet igen.
Vi kan læse i finansloven, at helt ud til overslagsåret 2021 forestiller regeringen sig at omprioriteringsbidraget bare skal fortsætte og fortsætte.
De sidder nu og skriver fyresedler ude på SOSU-skolerne og på tekniske skoler.
Der skal en ny fyringsrunde i gang.
Og nu spørger vi så Venstre: Kan vi forvente, at det her nogen sinde har en ende, eller skal den danske uddannelsessektor bare indstille sig på ud i al fremtid at spare 2 pct. om året, hvis Venstre har magt, som de har agt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Nu er det jo relativt nyt.
Det her er et omprioriteringsbidrag, der blev indført sidste år.
Ellers har det her område været friholdt for et omprioriteringsbidrag.
Jeg må sige, at jeg ikke helt forstår den socialdemokratiske retorik, for på spørgsmålet fra Det Radikale Venstre om, hvorvidt Socialdemokratiet ikke vil fjerne omprioriteringsbidraget på det øvrige uddannelsesområde, svarede man nej.
Det ville man ikke.
Man mente ikke, det skulle fjernes.
Og der må Socialdemokratiet jo så mene, at det er fint med et omprioriteringsbidrag.
Vi mener, det er vigtigt, at vi altid prøver at få mest muligt ud af pengene, og at omprioriteringsbidraget sådan set kan være et ganske godt instrument til at sikre en højere grad af effektivitet og frigøre ressourcer, som vi så kan prioritere.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-12-22:
Hvis man skal prøve at kigge tilbage på dagpengene, som hr. Nicolai Wammen kom ind på, er jeg nødt til at sige, at der sådan set er et citat af statsministeren fra før valget, der siger: Vi kommer ikke til at skære i dagpengene.
Så ser vi et citat fra finansministeren fra den 25. november om, at det stadig væk er en del af Venstres politik at ændre på det – altså på dagpengene.
Jeg må sige, at det ikke kun er alle os herinde, der ikke forstår, hvad Venstre og statsministeren siger.
Det gør aftaleparterne jo sådan set heller ikke, kunne vi se i hele det forløb, der har været.
Jeg synes sådan set, at hr. Benny Engelbrecht har sagt det ganske godt med ordene om julekalenderen »Hullet i jorden«: Ingen vidste, hvad der skete, ikke engang dem, der var der, og der er sådan set ikke kommet nogen slutning.
Jeg er bare nødt til at høre: Er det Venstres politik at skære i dagpengene, eller er det ikke?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Vi har ikke noget forslag om at skære i dagpengesatsen, nej.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-12-22:
Så er jeg nødt til spørge: Hvorfor har finansministeren så sagt det, og hvorfor stod det så i Venstres 2025-plan for et år siden?
Ønsker man ikke det mere?
Er det fuldstændig gået væk?
Hvis man ikke ønsker det mere, vil det sige, at vi ikke kan regne med, hvad der stod i Venstres 2025-plan, og vi kan heller ikke regne med, hvad finansministeren siger.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Jo, men der har ikke været noget forslag om, at niveauet for dagpenge generelt skal sænkes.
Nicolai Wammen (S), 2017-12-22:
Nej, det, der er ærgerligt, er, at jeg stillede et meget konkret spørgsmål, som ordføreren padlede fuldstændig uden om at svare på.
Virkeligheden er jo den, at der mangler at blive anvist for mere end 5 mia. kr. finansiering til alle de løfter, som ordføreren netop har stået og talt så varmt om, og derfor stiller jeg så spørgsmålet helt konkret igen, og jeg har fuld forståelse for, at ordføreren gerne vil prøve at angribe til højre og venstre.
Men jeg tror faktisk, at dem, som kan komme i skudlinjen, nemlig dagpengemodtagerne, er lidt optaget af: Er det fortsat Venstres politik, som finansministeren gav udtryk for det den 25. november, at der kan skæres i dagpengene for at finansiere alle de løfter, som ordføreren kommer med?
Så lad være med at komme med en lang tale om, hvad ordføreren mener at Socialdemokratiet mener om stort og småt, men giv i stedet for et svar på spørgsmålet: Er Venstre klar til at skære på dagpengene, ja eller nej?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Der er ikke noget forslag om at reducere i dagpengesatserne.
At Socialdemokratiet ønsker at angribe debatten på den måde – fred være med det.
I den diskussion, der har været både til åbningsdebatten og til førstebehandlingen af finansloven, er der jo eksempelvis gentagne gange blevet svaret på, at nogle af de elementer, som kan bruges til at frigøre yderligere ressourcer til et økonomisk råderum, er en videre indførelse af optjeningsprincipper, det er et loft over antallet af børn, man kan modtage børnefamilieydelse til, og det er det øgede brug af eksempelvis egenbetaling for danskundervisning.
Jeg ved, at Socialdemokratiet har fået svaret mange gange, og det får de så en gang mere her.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-22:
Nu blev der ikke nogen stor skatteaftale her før jul, men Venstre har jo ikke opgivet at få vedtaget sådan en aftale, og i forbindelse med hele det her cirkus Samuelsen, eller hvad vi skal kalde det, som har kørt, blev der også lækket dele af den her aftale – hvilke elementer der ligesom er hovedaftalen – og det har statsministeren også været ude at bekræfte.
De er blevet snydt, hver gang der er blevet givet skattelettelser, og det skal de åbenbart også i Venstres øjne den her gang.
Vi fik, tror jeg, mange af os et brev fra en folkepensionist forleden, som skrev
: Jeg opfatter ikke folkepensionen som en overførselsindkomst.
Jeg opfatter det sådan, at jeg har betalt og sparet op og arbejdet hele mit liv, og derfor forstår jeg ikke, hvis der er et rum til skattelettelser, hvorfor jeg så skal forbigås.
Det synes jeg er et rigtig godt spørgsmål, som jeg håber vi kan få et svar på fra ordføreren.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Årsagen til, at vi ønsker at sænke skatten på arbejde, er, at vi synes, det er afgørende, at det bedre kan betale sig at arbejde, og at vi gør noget ved det problem, som rammer for mange danskere, nemlig, at det slet ikke eller kun i beskedent omfang kan betale sig at gå på arbejde, og at det ikke kan betale sig at yde en ekstra indsats.
Det synes jeg er så væsentligt at vi håndterer – at der er en grundlæggende forståelse i det her samfund for, at selvfølgelig skal man have mere ud af at være i beskæftigelse end ikke at være det, og hvis vi havde et ubegrænset pengebeløb til rådighed, har jeg da ikke noget imod at kunne give lavere skat til endnu flere, men vi bruger skatten som et instrument til at sikre, at det bedre kan betale sig at arbejde, at det bedre kan betale sig at spare op, at vi får flere hænder til rådighed på arbejdsmarkedet, så vi sikrer, at der er den arbejdskraft til rådighed, som vores virksomheder efterspørger.
Jeg ser altså ikke for mig, at vi skal bruge vores skattepolitik til at få 84-årige i beskæftigelse.
Jeg synes, at de skal have lov til at nyde deres otium.
Det er velfortjent.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-22:
Det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er jo forskellen, der vokser mellem gruppen af folkepensionister og så alle andre.
Jeg synes ikke, at det er fair, og jeg synes ikke, at det var et fair svar, som ordføreren kom med.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-22:
Vi anerkender Venstres ønske om et Danmark i balance, men vi anerkender ikke resultaterne, for den sidste opgørelse viser jo, at der er færre statslige arbejdspladser i landdistrikterne, end der var, da regeringen startede på sin politik.
Og det er bl.a. på uddannelsesområdet, som jo er det, Danmark skal leve af.
Det er vores unges fremtid, og det er grunden til, at vi er et velfærdssamfund, at vi har dybt kvalificerede unge.
Når man skærer på erhvervsskoler og gymnasier og professionshøjskoler, underminerer man jo mulighederne for i hele Danmark at få den nødvendige kvalificerede arbejdskraft både til den private sektor og til den offentlige sektor.
Det kan godt være, at man ét år kan skære 2 pct. for at få en mere effektiv administration, men det punkt er vi langt over.
Det er jo 2 pct. det første år, det andet år, det tredje år, det fjerde år – det bliver 10 pct. i regeringens levetid.
Jeg ved ikke, hvor mange der er blevet fyret derude, men man har skåret det, der svarer til 17.000 stillinger i landdistrikterne, altså på uddannelsesområdet alene.
På et eller andet tidspunkt har man skåret så meget ned på undervisning, at man skærer ind i benet, i livsnerven.
Hvornår når Venstre det punkt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Hvis man kigger lidt længere tilbage, kan man se, at vi jo i tidligere finanslove sammen med Dansk Folkeparti eksempelvis har indført en ældrecheck, så de ældre, der havde mindst, fik nogle ekstra midler, men når det gælder om at bruge et skatteinstrument, er det jo for at opnå nogle resultater, nemlig at det bedre kan betale sig at arbejde, at vi får flere hænder ud på arbejdsmarkedet.
Og jeg synes, det er helt centralt, at vi har et skattesystem, som understøtter den grundlæggende fortælling i vores velfærdssamfund, at folk, der har mulighed for at være i beskæftigelse, også skal have en økonomisk gulerod ud af at være i beskæftigelse.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Jeg synes, at det grønne, miljøtiltag osv., igen, er helt fraværende – også i ordførerens tale.
Jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at regeringen ikke vil fokusere mere på det.
Noget af det, som jeg gerne vil fokusere på i mit spørgsmål, er, at regeringen har skåret 802 mio. kr. af den danske klimabistand målt i forhold til 2014 – i forhold til at vi jo ved, at der vil være rigtig, rigtig mange mennesker på flugt.
Derfor er vi nødt til både at gøre noget i forhold til klimaet herhjemme, vi er nødt til at være foregangsland, men også globalt, og det er jo ejendommeligt, at vi sænker vores klimabistand.
Så det vil jeg egentlig gerne høre ordførerens kommentar til.