runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2021-10-26:
Ministeren siger så, at det egentlig kun er to partier, der er uden for det og kan sætte spørgsmålstegn ved rimeligheden i, at der er sådan syv elementer gravet ind i et lovforslag.
Og der vil jeg bare sige, at jeg jo også synes, at der er et spørgsmål om fairness herinde.
Altså, jeg nåede slet ikke at sige alt det, jeg gerne ville sige, på talerstolen, for der var jo kun 5 minutter til at dække ret omfangsrige ting.
Men når det så er sagt, er det jo også et spørgsmål om fairness.
Der kan jo godt være partier herinde, som er med i en aftale, men som faktisk gerne vil diskutere elementerne og have tid til det – hvor sådan et bunkebryllup her gør, at det faktisk bliver meget svært at få en reel gennemgang af alt, hvad der handler om færdselsloven, straffeloven osv. osv.
Det er jo et kæmpe sammensurium, der ligger i det her lovforslag.
Er ministeren ikke enig i det?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-10-26:
Jamen som jeg også sagde i min tale, synes jeg, at det her grundlæggende også er et spørgsmål om retfærdighed i forhold til ofrene, for de går jo også og venter på, at en sag bliver afgjort, hvor nogle har udsat dem for en forbrydelse.
Og derfor er det rigtigt og godt, at vi går så langt, som vi overhovedet kan, men inden for rammerne af menneskerettighedskonventionen.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-10-26:
Tak for det.
Jeg vil bare bede ordføreren om at kommentere følgende: Kan det ikke virke lidt bagvendt?
Vi sidder alle sammen her, inklusive Venstre, og støtter forslaget om strafrabattens bortfald.
Det gør vi af hensyn til ofrene, men samtidig må vi også sige: Det forhold, at vi ikke tager tegnebogen frem og lægger penge på bordet til politiet, betyder nu, at vedkommende, som har været sigtet i flere år, uden at politiet og anklagemyndigheden får taget sig sammen til at lave et anklageskrift, ikke længere får nogen rabat.
Er det ikke sådan lidt at rette bager for smed, hvor man siger: Vi kan ikke finde pengene, nå men så sætter vi folk længere tid i spjældet?
Kan ordføreren kommentere på det?
Peter Skaarup (DF), 2021-10-26:
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Er det virkelig rigtigt, at menneskerettighedskonventionen gør, at vi ikke kan gennemføre den lovgivning i Danmark, som vi gerne vil?
Og hvis Socialdemokratiet nu kunne bestemme, ville det så ikke være sådan, at man netop skulle fjerne enhver rabat i forhold til at få strafnedsættelse ved domstolene, sådan som det er tilfældet i dag – altså hvis vi selv kunne bestemme?
Tak for det.
Som ordføreren er inde på, er mange af de ting, der ligger i lovforslaget, jo grundlæggende fornuftige ting – måske burde det i virkeligheden have været mange lovforslag, for det er jo en ordentlig pærevælling, der er blandet sammen her.
Men når det så er sagt, vil jeg godt stille et spørgsmål om strafrabatten, som der jo har været et stort ønske i Folketinget om at afskaffe.
Strafrabat til kriminelle på grund af lang sagsbehandlingstid synes Dansk Folkeparti er noget værre skidt.
Kan ordføreren ikke fortælle, hvad det er for nogle begrænsninger, og hvorfor vi skal bøje os for, at der er andre, der så tilsyneladende forhindrer os i at gøre det rigtige, nemlig at fjerne enhver rabat på grund af lang sagsbehandlingstid?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-10-26:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at det her er en rigtig stor dag for ofrene for stalking.
Der ligger rigtig mange gode ting i den politiske aftale, vi har indgået.
Jeg vil bare lufte en bekymring, og det er, at med nedlæggelsen af Nationalt Forebyggelsescenter bliver stalking noget, der skal håndteres i politikredsene fremover.
Som vi hørte på den konference, som blev holdt, så skulle der i nogle politikredse 500 tilhold til, i andre 100, før man ligesom gik videre med processen.
Ergo er der en stor forskelligartethed politikredsene imellem.
Er den socialdemokratiske ordfører ikke bekymret for, at med det skridt, vi tager med nedlæggelse af Nationalt Forebyggelsescenter, får vi i virkeligheden stadig væk en meget uensartet behandling af stalkingofre rundtomkring i Danmark?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-10-26:
Først og fremmest vil jeg måske bare takke for den brede aftale, vi har indgået om det her spørgsmål.
Jeg er enig i, at det kommer til at have stor betydning.
Man kan jo sige, at det er et spørgsmål i mange sager, som ligger ude i de forskellige politikredse, hvad det er for en praksis, der udfolder sig.
Det er klart, at vi der skal følge tæt, at den praksis også bliver ens, sådan at det, uanset hvorhenne i landet man bliver offer for stalking, så har den samme konsekvens, og sådan at politiet følger den samme praksis, i forhold til hvornår man rejser en sag.
Det synes jeg da er et oplagt fokuspunkt i det videre arbejde.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-10-26:
Jeg er nemlig bekymret for, at det giver en endnu mere uensartet praksis end den, der allerede eksisterer, og vi ser jo også, at vidensdeling ikke rigtig breder sig.
F.eks. havde Esbjerg jo det her ret fantastiske projekt, hvor kommuner og politi arbejdede sammen med Dansk Stalking Center, og det udbreder vi nu til én politikreds.
Så hvordan vil Socialdemokraterne fremover sikre sig, at vi får en ensartet praksis i politikredsene, når der ikke længere er Rigspolitiet som overordnet myndighed og Nationalt Forebyggelsescenter til at skabe den ensartethed, så man som offer kan forvente det samme, uanset hvor man henvender sig?
Kasper Sand Kjær (S), 2021-10-26:
Men der vil givetvis også kunne findes andre dele af straffeloven, hvor der ikke er en national overbygning, og hvor man derfor ikke har den sikkerhed.
Det synes jeg at vi skal følge tæt.
Det er jo ikke et spørgsmål om det her lovforslag, men det er et spørgsmål om den måde, politiet er organiseret på – også set i relation til det lovforslag, vi behandlede før, om den nye organisering af politiet.
For det er jo politiets opgave at sikre, at man, uanset hvorhenne i landet man bliver udsat for en forbrydelse, så får den samme behandling, og at de kriminelle bliver retsforfulgt.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-10-26:
Tak for det.
Jeg skal altid have pulten ned efter Socialdemokratiets ordfører.
Det er dybt beskæmmende.
Nej, spøg til side.
Det her er et glimrende forslag, regeringen kommer med.
Det styrker retsstillingen hos dem, der bliver ofre for stalking, en forbrydelse, vi nok har set alt for mildt på tidligere.
Det vigtigste er nok, at der nu kan ske forfølgning af stalkeren, også selv om der ikke har været givet en advarsel i forvejen fra politiets side.
Det er i hvert fald et vigtigt element.
Et andet vigtigt element er, at den dag, stalkeren måtte blive løsladt fra fængslet, så gives der underretning til den forurettede, eksempelvis den tidligere hustru.
Og et tredje element er, at den forurettede beskikkes en bistandsadvokat.
Det er en ganske forfærdelig situation, vedkommende er i, og der kan man så forestille sig skal ske mange forskellige tiltag fra bistandsadvokatens side.
Et vigtigt element, som man ikke har fremhævet – man skal i hvert fald et stykke hen i bemærkningerne for at finde det – er, at der nu kan ske varetægtsfængsling af stalkeren, hvis selvfølgelig mistankegrundlaget er i orden og betingelserne for retshåndhævelsesarrest er til stede.
Det er også en glimrende ting.
Så jeg kan kun kort sige, at Venstre med glæde støtter det pågældende forslag.
Britt Bager (KF), 2021-10-26:
Jeg kan godt forstå, at ordføreren er glad her i dag for, at vi er nået et skridt længere i det her arbejde, og jeg er glad for, at ordføreren siger, at vi næsten er i mål.
For vi bliver simpelt hen nødt til at kigge på det her forslag og arbejde lidt med nogle af formuleringerne, hvis det skal blive en succes.
Ordføreren nævner selv, at en af grundene til, at der er udfordringer med tilholdet, er, at man derude i politikredsene simpelt hen ikke ved, hvor mange gange det her tilhold skal overtrædes, for at der kommer en sanktion.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-10-26:
Jeg forstår egentlig godt, hvad det er, ordføreren siger til mig, nemlig: Ville det ikke være rart, at man havde en fast grænse, så man vidste, hvornår man skulle skride ind og med hvad?
Omvendt vil jeg måske advare imod, at vi så konkret angiver det.
For der kan godt være få overtrædelser, hvor man kan sige, at stalkingen har været voldsom og intens, og hvor man bør skride ind tidligere, end hvis det har været, hvad kan man sige, mindre intenst og over lidt længere tid.
Jeg tror, vi skal passe på med at definere det for meget, fordi der så vil være nogle sager, der ryger igennem, men der er jo også en risiko for, at vi står i den samme situation, hvis vi ikke definerer det.
Så jeg ved ikke, hvad det gode er at gøre her.
Jeg har kun ét ønske, og det er, at politiet kan skride tidligere ind, og at de rent faktisk også bruger det værktøj, og det tror jeg rigtig meget kræver uddannelse, som jo også var noget af det, vi faktisk satte i gang med politiforliget.
Britt Bager (KF), 2021-10-26:
Det, jeg advarer mod, er bare, at vi får en tilholdsparagraf 2, altså en paragraf, hvor der er så meget elastik i, at man ikke ved derude, hvordan man anvender den.
Vi står her med det samme ønske alle sammen.
Men det, det kræver, er jo også, at vi giver et værktøj, hvor vi er klar til at definere så præcist, hvad det er, vi mener, så man faktisk derude, hvor det skal anvendes, ved, hvad det er, hensigten med det her har været.
Jeg er helt med på, at domstolene altid skal have det sidste skøn.
Det er ikke sådan, at jeg ønsker, der skal være en minimumsgrænse for noget som helst, men jeg er bare meget opmærksom på, når jeg læser høringsnotatet og høringssvarene om det her, at vi bliver nødt til at præcisere i højere grad, end vi har gjort indtil nu, hvad det er, vi vil, og det håber jeg ordføreren og ordførerens parti vil være med til i udvalgsarbejdet.
Nick Hækkerup (S), 2021-10-26:
Behandlingen af lovforslaget slutter jo ikke i dag; den starter i dag.
Der er to behandlinger mere i salen, og der er behandling i udvalget, hvor der er rigelig tid til at komme ind i det.
Min pointe var sådan set bare, at når man laver et forlig, som det også er blevet påpeget af flere, og implementerer det i lov, så vil man jo ikke kunne bede om at få lovforslaget splittet op, sådan at man siger: De ting, som jeg har bundet mig til i forliget, vil jeg alligevel ikke stemme for, og derfor vil jeg have lovforslaget splittet op.
, at hvis folk beder om at få delt lovforslag op, så bør man gøre det, medmindre det er helt usagligt – for det er fair nok, at partier har mulighed for at tilkendegive deres divergerende opfattelser.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-10-26:
Tak for det.
Tak for ordet.
At blive udsat for stalking kan jo have enorme konsekvenser både for ens eget liv og for ens helbred, og det kan også alvorligt påvirke ikke kun ens egen hverdag, men også ens omgivelser: ens arbejdsplads og ens families og venners liv.
Der er ingen tvivl om, at stalking er en alvorlig forbrydelse med store konsekvenser for den, det går ud over.
Det er jo derfor, det er helt afgørende, at vi som samfund har et effektivt værn mod den her form for chikane og forfølgelse, ligesom det er fuldstændig afgørende, at vi står klar med den rette støtte til de personer, som bliver udsat for stalking.
Det er jo en bestemmelse, som ikke findes i straffeloven i dag.
Efter de regler, som gælder i dag, er det kun muligt at straffe, hvis der i forvejen er udstedt et polititilhold mod gerningspersonen, eller hvis overtrædelsen samtidig udgør en overtrædelse af bestemmelser i straffeloven.
Med det her lovforslag får vi til gengæld en selvstændig bestemmelse, hvorefter man vil kunne straffe for stalking, selv om der ikke på forhånd er udstedt et tilhold eller et opholdsforbud eller er sket bortvisning.
Det er jo grundlæggende helt rimeligt, hvis vi tager i betragtning, hvor alvorlig og indgribende den her form for kriminalitet er.
Ud over en bestemmelse i straffeloven indeholder lovforslaget også en række initiativer, som skal styrke hjælpen til ofre for stalking.
Ofre for stalking skal ligesom f.eks. forurettede i sager om vold kunne få en bistandsadvokat, der kan støtte dem undervejs i straffesagsbehandlingen, og de skal have ret til at blive underrettet, når gerningspersonen løslades eller får udgang fra fængslet.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at det her forslag er et vigtigt skridt i indsatsen mod stalking, og det er selvfølgelig et lovforslag, som Socialdemokratiet varmt kan bakke op om.
Tak for ordet.
Nick Hækkerup (S), 2021-10-26:
Det var vist mest en kommentar, men lad mig – uden at gå i detaljer om den forhandling, som vi har om kriminalforsorgens forhold i øjeblikket – bare sige, at alle partier, og altså jo i høj grad også spørgerens parti, uden undtagelse har meldt positivt ud og sagt, at der her er en udfordring, som vi bliver nødt til at håndtere sammen.
Det er rigtigt, at den mulighed også foreligger.
Jeg har det skidt med at tænke, at der er gerningsmænd, som vi skulle begynde at betale penge til, fordi de er igennem retssystemet.
Og derfor synes jeg, uanset at jeg også hellere ville have været det foruden, at i det omfang, vi sænker strafrabatten til det, som vi er tvunget til af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, så er det en bedre løsning.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-10-26:
Nu skal jeg ikke fortsætte den diskussion, der er i gang, men gældsfængsel blev vist nok afskaffet for 100 år siden, så vidt jeg husker.
Det her kan jo altså nemt blive den måde, man kommer til at genindføre det på – pyt med det.
Det, jeg vil bede ministeren om at forholde sig til, er den situation, at vi jo i dag har en strafrabat, der kan anvendes i et vist omfang, og som fremover kun kan anvendes i et mindre omfang.
Har ministeren nogen idé om, hvad differencen egentlig er?
Det, jeg hentyder til, er jo, om ikke EMRK når det samme resultat, som vi når i dag, således at forslaget alene har bevirket, at domstolene tvangsmæssigt skal beskæftige sig med det her problem fremover med deraf følgende sagsbehandlingstid?
Nick Hækkerup (S), 2021-10-26:
Jeg har ikke konsoliderede empiriske undersøgelser af, hvordan det ligger nu.
Så vidt jeg husker, men det er efter hukommelsen, så har man hos retten i Kolding gennemført en efterprøvning af, i hvilket omfang man giver strafrabat, i hvilke situationer og over for hvilke former for kriminalitet man gør det.
Når jeg ikke har mere fast grundlag, synes jeg heller ikke jeg kan svare på, hvad den her ændring vil betyde.
Udvalget kan forfølge det i udvalgsarbejdet, men taget efter hukommelsen foreligger der faktisk ikke nogen sådan samlet landsdækkende opgørelse af udmøntning af strafrabatten.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-26:
Tak for det.
Der bliver rejst en sådan helt berettiget bekymring af SF, af De Konservative, og ministeren nævner det jo også selv, nemlig at når man mindsker muligheden for strafrabat, giver det en øget belastning af vores kriminalforsorg.
Og der vil jeg da gerne komme ministeren og regeringen lidt i møde med noget af det, som jo allerede er en del af politiaftalen, nemlig at vi har lovet hinanden, at vi i forlængelse af politiaftalen kigger på, hvordan vi kan sikre, at flere udlændinge, altså udenlandske statsborgere, som dømmes for kriminalitet, bliver udvist efter deres dom.
I dag er det jo sådan, at vores fængsler i høj grad er fyldt op med kriminelle udlændinge, og mange af dem er gengangere.
Så det vil definitivt betyde, at vi får mere plads i fængslerne – alt andet lige – hvis de mennesker ikke skal sidde i danske fængsler igen og igen.
Det vil også betyde, at vi har færre danske ofre – det er jo det, der er vores mål.
Men i forhold til at øge kapaciteten i vores danske fængsler er der rent faktisk en mulighed her, og der mangler jeg altså, at regeringen kommer på banen med det, som allerede ligger i aftalen her.
Nick Hækkerup (S), 2021-10-26:
Det er fuldstændig rigtigt.
Altså, analysen er rigtig.
En af vejene at gå er jo at fortsætte det arbejde, der i øvrigt pågår, og som udvalget er vel informeret om, al den stund jeg har været i samråd om det – jeg tror ovenikøbet ad flere omgange – og forklaret, hvad det er for nogle initiativer, som vi tager i forhold til at få sendt de kriminelle udlændinge hjem til afsoning i hjemlandet, og hvilke problemer vi støder på.
Det er et spor, som vi også skal forfølge fremadrettet.
Så er det rigtigt, at en del af det, som ligger i aftalen, jo også er det her med at se på øget mulighed for udvisning – et element, som, så vidt jeg husker, er skruet sådan sammen, at der i modsætning til stort set resten af aftalen ikke er en forpligtelse for alle partier til at gå hånd i hånd om den del.
Det var jo først og fremmest et hensyn, som blev taget til ikke mindst Enhedslisten og Radikale – måske også SF, det er jeg mere i tvivl om – og det element kommer vi også til at implementere.
Peter Skaarup (DF), 2021-10-26:
Nok om det.
Jeg tror, at vi skal tage diskussionen om det i nogle andre fora.
For man siger jo, også her på talerstolen, at en mulighed – fordi vi er bundet af nogle internationale konventioner – kunne være, at man gav en økonomisk kompensation til de gerningsmænd, der skal sidde fuld tid, altså i stedet for at give dem en rabat, kan man sige.
Og der kunne jeg godt tænke mig at spørge regeringen: Er det ikke en overvejelse, vi så skal gøre os, altså faktisk at sige ja til det og give en økonomisk kompensation?
Vi skal lige huske på, at nogle af de her bandedrenge jo skylder millioner af kroner i forvejen, så det er måske et lille fratræk i den gæld, de i forvejen har.
Så derfor vil det måske ikke have den helt store betydning.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-26:
Men det er jo længe siden, vi indgik aftalen her.
Jeg ved godt, at det ligger på udlændinge- og integrationsministerens bord, men vi har jo stadig ikke set noget til det her.
Og når vi får tal fra ministeren, som viser, at det kun er godt 60 pct. af de udenlandske statsborgere, som dømmes for voldtægt, der rent faktisk udvises, så tror jeg, at det er et af de steder, hvor der vil være et bredt flertal, som kan bakke op om, at her kunne man måske godt kigge på, om det ikke er ret rimeligt at stille som krav, at hvis man skal være i Danmark, skal man i hvert fald ikke begå voldtægt, når man er her.
Nick Hækkerup (S), 2021-10-26:
Det tror jeg vi bredt kan blive enige om, altså at det sådan set er meget fornuftigt at stille den type krav.
Det er godt at høre, at udlændinge- og integrationsministeren har godt fat om det her, og at processen glider fremad på en tilfredsstillende måde.
Britt Bager (KF), 2021-10-26:
Tak for det.
Og tak til ministeren for at anerkende, at der er en udfordring med domstolene og den sagsbehandlingstid, den ventetid, der er i forbindelse med at få sin sag for domstolene.
Det kan være en kæmpe mental belastning, uanset om der er tale om personfarlig kriminalitet, eller om der er tale om en anden form for kriminalitet, eller om det er et civilt søgsmål.
Derfor vil jeg bare høre ministeren, om ministeren er indstillet på, at vi skal tilføre nogle flere ressourcer til vores domstolssystem, når vi skal til at forhandle flerårsaftalen derom.
Nick Hækkerup (S), 2021-10-26:
Som jeg sagde i talen før, er der allerede tilført ekstra ressourcer til domstolene.
Det er ikke noget, som løser det pres, som domstolene er under, men som jeg prøvede at sige, så tror jeg, at vi, hvis vi er rigtig heldige og dygtige, i løbet af den her 4-årsperiode kan få lagt sporene for, at vi får sikret bedre ressourcer og bedre arbejdsforhold for både vores politi, vores anklagemyndighed, vores domstole og vores kriminalforsorg.
Så uden at vi skal forhandle det her, og uden at jeg har været nede i detaljerne om det, så tror jeg, det er svært at komme uden om at lave en flerårsaftale for domstolene, som også sikrer, at domstolene får flere ressourcer til at håndtere de sager, som hurtigere kommer igennem de andre dele af straffesagskæden.
Britt Bager (KF), 2021-10-26:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi selvfølgelig skal se på hele straffesagskæden, og det er vi jo også i gang med.
Jeg vil egentlig bare kvittere for, at ministeren anerkender, at der også skal tilføres flere ressourcer til domstolene, for det kommer vi simpelt hen ikke uden om.
Nu har vi taget rigtig godt fat med en glimrende politiaftale, og vi sidder nu i nogle kriminalforsorgsforhandlinger, som jeg har en forventning eller i hvert fald forhåbning om at vi får løst, så der bliver bedre forhold, særligt for dem, der arbejder i kriminalforsorgen, og så vi får løst det belægsproblem, der er.
Og så håber jeg også, at en ansvarlig regering kommer til at gå til forhandlingerne om domstolene med den indstilling, at der skal flere midler til, så vi får nedbragt ventetiden betragteligt.
Astrid Krag (S), 2021-10-27:
Jeg synes egentlig, jeg gjorde min holdning meget klar i den indledende besvarelse.
At tage børn med til en krigszone og udsætte dem for den fare, der er for overgreb og radikalisering, er for mig at se et kæmpe svigt af de børn
Jeg mener ligesom resten af regeringen, at det er fuldstændig rigtigt, at mødrene bliver stillet til ansvar for deres handlinger.
Som det jo er fremgået af medierne, som jeg tror Dansk Folkepartis ordfører også har fulgt med i, er der, for så vidt mødrene angår, tale om konkrete straffesager, hvor mødrene er tiltalt for overtrædelse af terrorbestemmelserne i straffelovens §§ 114 e og 114 j, stk. 1, og det er nu op til retssystemet at sørge for, at de får den straf, de skal have.
De her børn har været udsat for så uendelig meget, et kæmpe svigt fra deres forældres side i en opvækst med nogle rammer, som er uhyrlige at forestille sig.
Hvorvidt det er den ene eller den anden indsats for de her børn, er og bliver op til de konkrete kommuner, der har ansvaret for børnene.
Det er ikke og skal heller ikke være os politikere, der her i en debat i Folketingssalen træffer beslutninger i konkrete børnesager
Det tror jeg faktisk også at spørgeren er enig med mig i.
Og så har vi jo PET og andre relevante myndigheder til at tage stilling til spørgsmålet om radikalisering og terrortrusler, hvis det er det, fru Karina Adsbøl spørger ind til.
Karina Adsbøl (DF), 2021-10-27:
Skal jeg forstå ministerens svar sådan, at det er ministerens holdning, at de her børn – afhængigt af hvordan de her retssager går – ikke kan være eller bo hjemme hos deres mødre?
Nu ved vi ikke, hvordan det kommer til at gå med de retssager, men mener ministeren, at de her børn skal anbringes uden for hjemmet?
Er det ministerens holdning?
Og hvad mener ministeren der skal ske med de her børn – skal de hen i et andet miljø end det, de har været i, altså i forhold til at sikre, at de vokser op med danske værdier?
Eller hvad tænker ministeren egentlig der skal ske med de børn, der er hentet hjem?
Nogle af de her børn er jo lidt ældre, dvs. 14-15 år, og kan også være yderst påvirkede og måske også radikaliserede i forhold til at være i det miljø.
Så jeg vil godt høre ministeren: Er det ministerens holdning, at de her børn skal anbringes uden for hjemmet og have nogle andre værdier, eller at de skal bortadopteres?
Eller hvad er ministerens holdning om, hvad der skal ske med børnene efterfølgende?
Mener ministeren, at man kan være en god forælder efter de værdier, vi har i Danmark, hvis man er rejst til Syrien for at slutte sig til Islamisk Stat og bakke op om IS-værdier?
Astrid Krag (S), 2021-10-27:
Jeg vil gerne starte med at slå fast, at jeg mener, at mennesker, der er draget til Syrien for at gå i hellig krig for Islamisk Stat, har vendt Danmark og vores danske værdier ryggen.
Det er uacceptabelt, og det er også helt uforståeligt, og endnu mere uforståeligt er det for mig, at man som forælder kan finde på at tage sine børn med til et farligt konfliktområde.
Som forælder er en af de vigtigste opgaver at give sine børn omsorg og tryghed, at passe ordentligt på dem og sørge for, at de får deres basale behov opfyldt.
At tage børn med til en krigszone og udsætte dem for fare og for alvorlig risiko for overgreb og radikalisering er for mig at se et kæmpe svigt af de børn.
Nick Hækkerup (S), 2021-10-27:
Det er jo nok, må man sige, på kanten af spørgsmålet, men lad det nu fare.
Ministrenes ansvar er grundlæggende reguleret i ministeransvarlighedsloven.