Alexander Ryle (LA), 2024-05-22:
Tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag og dermed også genstarte en debat, der periodevis blusser op, når der kommer nye historier om sager, hvor der enten er sket fejl, eller hvor det har været ugennemskueligt, hvordan man er kommet frem til en afgørelse, fordi man har brugt et it-system til at lave en udregning.
I Liberal Alliance er vi meget enige i mange af de ting, som forslagsstillerne nævner i beslutningsforslaget, herunder at der kan opstå et retssikkerhedsmæssigt tomrum for borgere, i takt med at algoritmer overtager vurderinger, der så ikke kan afprøves, og som tidligere blev udøvet af fag- og sagkyndige mennesker, og at mørklægning af myndigheders brug af algoritmer er problematisk for kvalitetssikringen af de pågældende algoritmer og ikke mindst for tilliden til myndighederne, og at der har været en række sager i medierne om netop de her ting, hvilket jo tydeligt viser, at problemet ikke er løst.
Forslagsstillerne nævner i beslutningsforslaget to konkrete eksempler.
Det første handler om Udbetaling Danmark, hvor man jo samkører data fra forskellige offentlige myndigheders registre og bruger ca. 60 forskellige modeller til løbende at analysere de samkørte data.
Den anden sag, der bliver nævnt, handler om Vurderingsstyrelsen, hvor det ikke har været muligt som borger at få indblik i de enkelte variabler og den træningsdata, der udgør grundlaget for ejendomsvurderingerne.
Da 2022-vurderingerne blev rullet ud, var der ifølge en analyse fra Danmarks Radio fejl i ca. 80.000 boliger, hvor værdien af grunden var højere end hele ejendommen, altså grunden plus bebyggelse.
Alle kan jo se, at det resultat er forkert, men skatteministeren vil ikke give os lov til at se regnestykket og på den måde finde ud af, hvor det egentlig er, fejlen er, og hvor det er, myndighederne har gjort noget forkert.
Der har også været andre systemer end dem, der bliver nævnt i forslaget.
Der har været meget fokus på kommunernes ydelsessystem, hvor der har været den ene fejl efter den anden, og hvor borgere automatisk er blevet trukket i deres ydelser, uden at der er blevet sendt et afgørelsesbrev.
Det er jo en anden type fejl, men det er endnu et eksempel på, at der er nogle systemer, der har en fejl, og hvor fejlen ikke kan findes, fordi man er så lukket omkring, hvordan man har lavet systemerne.
I forhold til det første nævner Udbetaling Danmark selv, at brugen af modeller på registersamkørte data som automatiseret beslutningsstøtte har flere fordele.
For det første fører det til en mere ensartet sagsbehandling, og det effektiviserer sagsbehandlingen ved at lade sagsbehandlere fokusere på de sager, som har høj risiko.
Endelig reducerer det antallet af falsk positive, det vil sige sager, hvor borgeren forstyrres af en ubegrundet henvendelse.
Det er jo gode ting, der trækker i den anden retning, men vi er grundlæggende bekymrede for borgernes retssikkerhed, hvis det bliver for uigennemskueligt, hvordan systemerne kommer frem til afgørelserne, og at det ikke er muligt og efterprøve dem.
Derfor er vi også meget positivt stemte over for det her beslutningsforslag, hvor man jo vil opdatere lovgivningen, så algoritmer anvendes efter principper om transparens og forklarlighed og i praksis i højere grad værner om borgernes retssikkerhed, både når det gælder automatiserede beslutninger og beslutningsstøtte.
Men jeg synes også, at der på baggrund af den debat, vi har haft her i salen i dag, er grund til at bruge udvalgsbehandlingen på måske at grave lidt dybere i, om det er sådan, at lovgivningen er på plads og bare ikke bliver overholdt.
For så er det jo meget nemmere at gøre noget ved det problem.
Så må man tage et alvorsord med f.eks. skatteministeren og se, om man kan få ham og andre til at rette ind efter lovgivningen.
Så ville det være nemmere, men jeg er ikke sikker på, at det er nok.
Det vil vi prøve at spørge ind til i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.