runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Orla Østerby (KF), 2018-02-06:
Tak for det.
Vi politikere i dag og regeringen kan ikke stå til ansvar for, hvordan synet var på anbragte børn for mange, mange år siden.
Det er ikke rimeligt, at regeringen skal stå til ansvar for, hvordan samfundet var indrettet for 50-70 år siden.
En undskyldning giver bedst mening, hvis den kommer fra en af dem, som har begået en uret, for en undskyldning fra den nuværende regering vil meget hurtigt komme til at lyde hul.
Tidligere regeringer har uanset partifarve afvist at give en undskyldning ud fra en betragtning om, at det er vanskeligt at vurdere fortidens gerninger og nutidens syn.
Sagen har under skiftende regeringer været behandlet, hvor der er truffet beslutning om ikke at give en undskyldning.
Baggrunden er også, at undskyldningen til godhavnsdrengene vil kunne danne præcedens for pres i forbindelse med andre sager, hvor der ønskes en undskyldning, i forhold, som man med nutidens syn ikke accepterer.
Men ved at fjerne forældelsesfristen med tilbagevirkende kraft sikrer vi, at man kan få prøvet sin sag, hvis man mener, at en myndighed har svigtet.
Det handler grundlæggende om at placere et retsligt ansvar.
I Danmark er det domstolene, der afgør, om staten har retsligt ansvar i en konkret sag.
Regeringen og Folketinget skal ikke gøre sig til dommer over, om staten har et retsligt ansvar, men vi skal lære af fortidens fejl.
Heldigvis er der også sket rigtig meget på det sociale område siden.
Vi har skærpet reglerne for underretninger og tilsynsformen som det seneste, hvor godkendelsen af tilsynsopgaverne er flyttet fra kommuner til fem nye uvildige socialtilsyn med ansvar for at godkende og føre tilsyn med tilbuddene.
Samlet set kan jeg konstatere, at der i Danmark har været langt mellem undskyldningerne for begivenheder, der er sket for mange, mange år siden under andre normer og regler.
Det har været svært at vurdere datidens handlinger med nutidens syn, og skiftende regeringer har fulgt den linje, og regeringen alene undskylder på statens vegne, når staten har haft et ansvar – oftest som afgjort ved domstolene.
De skiftende regeringer har afvist at give en officiel undskyldning og har haft ministre fra Venstre, Det Konservative Folkeparti, SF, Radikale og Socialdemokratiet.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslag nr. B 54.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Vi kæmper en lidt ulige kamp her, for forligspartierne har jo været så flinke at time udsendelsen af den aftale, de har lavet, til et tidspunkt, hvor vi andre ikke har mulighed for at forholde os til den, så det har vi til gode.
Jeg vil bare stille ordføreren det samme spørgsmål, som jeg stillede til hr. Leif Lahn Jensen: Står det oprindelige sparemål, der blev aftalt i forbindelse med den her reform – 1,9 mia. kr. om året i besparelse i 2020 og ca. 4 mia. kr., når den er fuldt indfaset – stadig væk ved magt?
Hans Andersen (V), 2018-02-06:
De økonomiske rammer omkring reformen står sådan set fortsat fast.
De præciseringer, vi foreslår at lave her, sikrer, at den praksis, der er i nogle kommuner, bliver rettet til, således at den kommer i overensstemmelse med reformens oprindelige økonomiske ramme.
Bent Bøgsted (DF), 2018-02-06:
Jeg er jo så spændt på at se, hvem der skal fortolke de regler, og om man herindefra, måske fra ministeriet eller måske fra forligskredsen, skal lave en klar fortolkning, som man sender ud til kommunerne, så de ikke har noget at tage fejl af.
For det er de samme personer, der skal sidde og fortolke reglerne.
Sidste gang der blev sendt vejledninger ud, var svaret fra kommunerne: Det skal vi nok selv bestemme, det er kun en vejledning.
Det her er en præcisering af reglerne.
Så kan det godt være, at Kammeradvokaten siger, at det er en bedre præcisering, og hvis ikke de følger det der, lever de ikke op til loven.
Men det er stadig væk de samme personer, der sidder og afgør sagerne.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-02-06:
Jeg vil sige til hr. Bent Bøgsted, at det her ikke er nye regler.
Det er det faktisk ikke.
Det er nogle regler, som vi lavede, dengang vi lavede førtidspensionsreformen.
Det var intentionerne.
Vi har bare præciseret det, så de intentioner, der var dengang, har vi ramt nu, de sidder lige skabet – forhåbentlig.
Når jeg siger »forhåbentlig«, er det, fordi jeg er nødt til at læne mig op af det, Kammeradvokaten siger helt præcist, for det må jeg selvfølgelig forvente han har styr på.
Derfor er det selvfølgelig de samme, der skal gøre det.
Det er selvfølgelig kommunerne; det er selvfølgelig rehabiliteringsteam; det er selvfølgelig dem, der sidder derude.
Jeg kan ikke se, hvem det ellers skulle være.
Men forskellen er bare, at nu har de fået nogle meget klare regler, så de ikke bare kan gøre, som de vil.
Som man kan se, gav Norddjurs Kommune mange førtidspension, Københavns Kommune gav få.
Det bliver meget mere ensartet, fordi det er meget mere enkelt.
Og hvis man kigger i det fra Kammeradvokaten, kan man se, at han rent faktisk siger, at hvis ikke de fortolker det ens, er det udtryk for en åbenbart forkert fortolkning af reglerne.
Derfor er jeg bare nødt til at sige, at det er derfor, vi har hjulpet de mennesker ved at skabe mere præcise og klare regler.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Og tak til ordføreren for, at man omsider erkender, at det ikke er nok at sige, at nu skal kommunerne bare tage sig sammen, og at loven er god nok.
For det er jeg blevet mødt med utallige gange gennem årene, når jeg har rejst det her spørgsmål og kritiseret lovgivningen.
Så har jeg fået at vide, at det er helt ved siden af, at kommunerne bare skal tage sig sammen.
Så det påskønnes, og det er sagt uden nogen ironi i stemmen og med en glæde over, at vi er kommet så langt, at vi nu diskuterer konkrete lovændringer.
Så har vi andre jo til gode at se, om de så lever op til de gode hensigter.
Så det vil jeg ikke kommentere yderligere lige nu.
Jeg vil bare spørge ordføreren: Hvis vi nu spoler tilbage til aftalen om førtidspension og fleksjob, som jo ikke var en aftale, men et forlig, så stod der, at den skulle medføre, at man sparede 1,9 mia. kr. i 2020 og cirka 4 mia. kr., når den var fuldt indfaset – står det sparemål stadig væk ved magt?
Leif Lahn Jensen (S), 2018-02-06:
Jeg vil sige, at jeg flere gange fra talerstolen og flere gange i pressen har sagt, at kommunerne skulle tage sig sammen, og det mener jeg stadig væk.
For som jeg sagde før, var der rent faktisk nogle kommuner, der godt kunne levere, og så var der rigtig mange, der ikke kunne.
Det har så vist sig nu, at det skulle vi, og det har vi så også gjort.
Derfor holder jeg stadig væk fast i, at nu har vi gjort det, så nu skal kommunerne tage sig ekstra meget sammen.
Nu skal de bare levere, for nu har de fået den præcisering, som var vigtig.
Kammeradvokaten siger rent faktisk – og det er jo med mine ord – at hvis de gør det, de gjorde før i tiden, så har de simpelt hen ikke fortolket loven rigtigt, og så er det en ommer.
Alle de der ting med de økonomiske spørgsmål er netop det, vi kommer til at kigge på i evalueringen.
Vi kommer til at se på, hvordan det er gået, og hvor mange der har fået, og hvor mange der ikke har fået, og det bliver vi meget, meget klogere på, når evalueringen er slut.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Det, jeg spurgte om, var, at det, der står i forliget, er, at i 2020 skal der spares 1,9 mia. kr. på førtidspension og fleksjobordningen.
Og fuldt indfaset, på meget længere sigt, ganske vist, er det ca. 4 mia. kr.
Så synes jeg, det er ret vigtigt, vi kan få oplyst, om det sparemål står ved magt, eller om partierne er villige til, hvis det viser sig, at den nye ændring, man foreslår her, medfører, at der kommer flere tilkendelser af førtidspension og det hele bliver dyrere, så at slække på det.
Det er da ret vigtigt at få at vide, hvad forligsparterne mener om det.
Leif Lahn Jensen (S), 2018-02-06:
Det er en meget, meget stor reform, og det er en reform, hvor man har gjort det og tænkt det helt anderledes – og det var også nødvendigt – end man har gjort før i tiden.
Derfor er det en kæmpestor regulering, og derfor finder vi ud af, at noget har virket, og noget ikke har virket.
Det må man også sige at vi har indrømmet.
Det er jo derfor, vi har lavet en præcisering; det er derfor, vi har gjort alle de ting, vi har gjort.
Det spørgsmål, som Finn kom ind på, kommer vi også til at kigge på.
Derfor kan vi jo meget mere kigge på, hvordan de intentioner og ønsker, vi så havde dengang, har virket, og det kommer vi også til diskutere.
Men jeg synes, at forligskredsen har bevist, at når der er noget, som vi mener ikke virker, laver vi det om.
Bent Bøgsted (DF), 2018-02-06:
Det, der er blevet lavet, lyder jo rigtig godt, men man skal også passe på, for det er jo ikke endeligt ført ud i livet endnu.
Hr. Leif Lahn Jensen siger, at hvis det er sådan, at der ikke er udsigt til, at man kan komme videre, skal man ikke igennem et ressourceforløb.
Det er også det, ministeren siger.
For som det er i dag, er det jo en sagsbehandler ude i kommunen, eller hvem det nu er, og ikke rehabiliteringsteamet, der afgør, om man kan få en førtidspension.
Men hvem er det efter de nye regler her, der så skal træffe den afgørelse, at noget er åbenlyst formålsløst, og at man derfor ikke skal igennem det hele?
Er der nogen ændringer der i de tiltag, eller er det de samme personer, der skal sidde og træffe afgørelsen, men bare nye regler, man skal kontrollere om de lever op til?
Hans Andersen (V), 2018-02-06:
Det er jo også det, der er foregået, og resultatet ville så ligge her efter nytår.
Og det, vi så besluttede tilbage i august måned, var at fremskynde den del af evalueringen, som handlede om tilkendelse af førtidspension, således at vi allerede her primo 2018 kunne tage stilling til eventuelle ændringer, for så vidt angår tilkendelse af førtidspension.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-02-06:
Det er sådan set en interessant debat, og jeg vil da også gerne anerkende, at jeg synes, at der her er nogle dilemmaer.
Men nu er vi i gang med en diskussion om, om man skal sige undskyld eller ej.
Hr. Christian Juhl – og jeg ved ikke med hr. Finn Sørensen – har jo i deres unge liv støttet DDR, Sovjetunionen, og har besøgt de her lande og har talt om den begejstring, de følte, når de var i de her lande.
Vi ved jo i dag, at det var lande, som undertrykte deres befolkninger, aflyttede deres befolkninger, fængslede deres befolkninger, når de var politisk uenige, altså rædselsregimer.
Det ved vi i dag at de var.
Det forhindrede ikke dengang de her unge mennesker – nu er I ældre herrer – i at besøge de her lande.
Skulle I ikke undskylde for det?
Skulle I ikke sige undskyld og sige, at vi tog fejl; vi var forblændet af en ideologi, som har vist sig at spille fallit og have ufattelige menneskelige konsekvenser?
Der blev talt om det personlige ansvar.
Kan vi få en undskyldning?
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Jeg konstaterer bare, at ordføreren starter med at erkende, at der åbenbart set fra ordførerens side er nogle dilemmaer i den her sag for ordføreren selv.
Det er jeg da glad for.
Så er det måske ikke helt et hjerte af sten, vi diskuterer med.
Og så konstaterer jeg, at ordføreren i stedet for at forholde sig til de dilemmaer og dele sine tanker med os andre i forhold til den sag, vi behandler her, så meget, meget hellere vil snakke om noget andet, der intet har med den her sag at gøre.
Det et mit svar til ordføreren.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-02-06:
Jeg synes, det handler om almindelig ordentlighed.
Man forlanger, at andre skal sige undskyld, at vi skal sige undskyld, må man forstå, på vegne af andre.
Vi er alle sammen enige i, at det, der foregik dengang, var under al kritik.
Men Enhedslisten vil gerne have, at staten skal sige undskyld.
Hvad med deres personlige ansvar, altså jeres opbakning til rædselsregimer, da I var unge; den fascination, I havde af dem?
I besøgte dem, deltog i kurser osv. osv.
Vi ved i dag, hvor forfærdelige regimer det var.
Hvorfor skal I ikke sige undskyld: Vi tog fejl, vi var naive, vi vidste ikke bedre, undskyld, at vi bakkede op om det, når vi i dag ved, hvor meget de her regimer undertrykte mennesker?
Det synes jeg da ville være en god start.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Der var ikke noget nyt i spørgsmålet, og der kommer heller ikke noget nyt i svaret.
Jeg konstaterer bare, at ordføreren ikke ønsker at diskutere det punkt, der er på dagsordenen.
Han vil hellere snakke om noget helt andet.
Det må vi bare tage til efterretning.
Orla Østerby (KF), 2018-02-06:
Jeg går ud fra, at det var en fejl af hr. Finn Sørensen, at han ikke vil give en undskyldning til den sidste ordfører.
Men for de skiftende regeringer, der har afvist at give en officiel undskyldning, har der været ministre fra Venstre, Det Konservative Folkeparti, SF, De Radikale og Socialdemokratiet, der har sagt nej med hensyn til de her institutioner.
Vi, Venstre og Konservative, holder fortsat fast i, at vi siger nej til en undskyldning.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Jeg er sådan indrettet i det politiske arbejde – for ellers er det ikke til at holde ud; det er der åbenbart andre, der kan, men jeg kan ikke – at hvis ikke det politiske arbejde går ud på at skabe fremskridt for de synspunkter, man tror på, skabe fremskridt for de mennesker, hvis interesser man gerne vil varetage, og at man glæder sig over hver eneste lillebitte skridt i den rigtige retning, altså, hvis ikke man kan fungere på den måde, må det ikke være sjovt at være politiker.
Så jeg vil bare, som jeg har gjort en gang, glæde mig over, at vi nu har en samlet opposition omkring det her synspunkt, at staten skal give en undskyldning til de mennesker, vi taler om her i dag.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-02-06:
Forslaget handler om samfundsansvar ved danske tværgående pensionskassers investeringer.
Der foreslås en ændring af lov om finansiel virksomhed, så tværgående pensionskasser får mulighed for at varetage samfundsansvar i deres investeringspolitik, også i de tilfælde, hvor det kan betyde, at afkastet ikke fuldt ud bliver det størst mulige.
Pensionskasserne skal investere pensionsopsparingen fornuftigt og efter pensionsopsparernes ønske.
Inden for de rammer kan pensionskasserne allerede i dag arbejde med samfundsansvar, og det gør de også.
Regeringen mener ikke, at beslutningsforslaget er den rigtige vej at gå.
For det første er der i dag ikke noget til hinder for, at det enkelte tværgående pensionsselskab i sin investeringsstrategi varetager samfundsansvar, så længe medlemmernes interesser varetages bedst muligt inden for den pågældende investeringsstrategi, som altså godt kan indeholde mål om samfundsansvar. For det andet er pensionskasserne allerede i dag forpligtet til at redegøre for deres eventuelle politikker for samfundsansvar i deres årsrapporter.
Derudover skal de redegøre for, hvordan deres eventuelle politik omsættes til handling.
En gennemgang af tværgående pensionskassers årsrapporter m.v. viser, at alle tværgående pensionskasser har udarbejdet en investeringspolitik, retningslinjer eller lignende, der sikrer, at samfundsansvar varetages i forbindelse med investeringerne.
For det tredje har medlemmerne i tværgående pensionskasser mulighed for at få indflydelse i pensionskassen via bl.a. generalforsamlinger.
Hvis medlemmerne ønsker en investeringsstrategi med en større grad af samfundsansvar indarbejdet, kan de således møde op på generalforsamlingen og gøre det synspunkt gældende.
Det er mit klare udgangspunkt, at det er vigtigt at skabe gode rammer og muligheder for at inddrage samfundsansvar ved investeringer.
Det skal imidlertid være op til den enkelte tværgående pensionskasse og dens medlemmer at beslutte, hvordan sådan en politik i givet fald skal udformes.
Samtidig er regeringen optaget af at gøre det lettere og mindre komplekst for særligt institutionelle investorer at arbejde med samfundsansvar.
Det er en af grundene til, at jeg i foråret tog initiativ til en arbejdsgruppe, som bl.a. er kommet med input til en opdatering af Erhvervsministeriets vejledning om ansvarlige investeringer.
Arbejdsgruppen har netop afleveret sine anbefalinger til Erhvervsministeriet, og vi arbejder aktuelt på at følge op på anbefalingerne.
Vi skal således efter min opfattelse skabe rammerne, og virksomhederne skal udfylde dem på den måde, som passer bedst for dem og deres medlemmer.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Orla Østerby (KF), 2018-02-06:
Ordføreren bekræfter jo, at jeg har ret i, at det er en utrolig farlig vej at gå ind på, fordi jeg netop blev bekræftet i, at de tilfælde, som jeg nævnte her fra talerstolen, ville Enhedslisten omgående gå ud at fremsætte beslutningsforslag om.
Jeg må bare sige, at de forhold, der på daværende tidspunkt var for godhavnsdrengene og institutionerne i øvrigt, kan nutiden slet ikke sætte sig ind i.
Det, der er foregået, er frygteligt.
Men en undskyldning fra regeringen er ikke noget, Det Konservative Folkeparti kan sige ja til.
Torsten Schack Pedersen (V), 2018-02-06:
Tak for det.
Det nærmere indhold af beslutningsforslaget er der nok ikke den store grund til at gentage for fjerde gang fra talerstolen.
Men jeg vil blot holde mig til de politiske aspekter af det.
Jeg synes jo, at et formål med pensionsopsparing er at sikre, at danske lønmodtagere lægger en del af deres løn til side hver måned, og så investeres det med henblik på at sikre, at når den pågældende lønmodtager går på pension, så er der en ordentlig økonomi til at supplere den offentlige folkepension og ATP, således at man får en ordentlig alderdom.
Det er grundlæggende hovedformålet med vores pensionskasser.
Det er derfor, vi har oprettet dem.
Så har vi løbende sikret, at der er en langt større mulighed for, at man i de enkelte pensionskasser kan vælge at sige: Hvordan vil vi så investere?
Og der er det altså vigtigt at slå fast, at muligheden for at varetage samfundsansvar i investeringspolitikken har pensionskasserne allerede i dag.
Og så skal pensionskassen naturligvis inden for den valgte investeringsstrategi sikre det størst mulige afkast, så der er en god pension til lønmodtagerne, når de efter et langt liv på arbejdsmarkedet går på pension og skal nyde deres otium.
I de samme pensionskasser er der jo grundlæggende også et medlemsdemokrati, så man som medlem af en pensionskasse har mulighed for at påvirke den valgte investeringsstrategi på generalforsamlinger, i forbindelse med valg af bestyrelse m.v.
Hvorvidt man ønsker en politik for samfundsansvar, afgør man som udgangspunkt i den enkelte pensionskasse og blandt pensionskassens medlemmer.
Og som det er blevet understreget et par gange heroppefra, er pensionskasserne allerede i dag i forvejen forpligtet til at redegøre for eventuelle politikker for samfundsansvar i årsrapporterne og at redegøre for, hvordan disse politikker omsættes til handling.
Så mange af intentionerne i SF's beslutningsforslag er allerede gældende. Så vil jeg henlede opmærksomheden på det, som også erhvervsministeren sagde i sin besvarelse, nemlig at der er taget initiativer til at opdatere Erhvervsministeriets vejledning om ansvarlige investeringer, og det tager udgangspunkt i både OECD's og FN's retningslinjer for ansvarlig virksomhedsadfærd, og det vil også være udgangspunktet for de danske pensionskasser. Så grundlæggende mener vi at der er rig mulighed for, at pensionskasserne kan vælge at lave en samfundsansvarlig investeringsstrategi og så selvfølgelig inden for den valgte strategi sikre, at der kommer det størst mulige afkast til pensionskassens medlemmer.
Det er grundlæggende det, de er sat i verden for.
Så i Venstre ser vi ikke nogen grund til at støtte beslutningsforslaget fra SF, og jeg har lovet at hilse fra såvel Liberal Alliance som Det Konservative Folkeparti og sige, at de ej heller støtter beslutningsforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Ordføreren siger, at det er dem, der har begået overgrebene, der skal gøres ansvarlige.
Ordføreren må da forholde sig til, at de ikke er her mere; de forstandere, de lærere, der begik overgrebene mod børnene, er her ikke mere.
Vi kan ikke stille dem til ansvar.
De politikere og de embedsmænd, der havde ansvaret for et tilsyn, der svigtede så fatalt, er her ikke mere.
Vil ordføreren gerne bekræfte, at det står der ikke noget om det?
Det er ikke det, om staten har et retligt ansvar, vi skal stemme om.
Vil ordføreren gerne bekræfte det?
Orla Østerby (KF), 2018-02-06:
Jeg vil godt lige ridse det op.
Der var på daværende tidspunkt tilsyn med de her institutioner, som jo for manges vedkommende er opstået på et privat initiativ.
Godhavn blev jo oprettet i 1893, som en opdragelsesanstalt og et hjem for forældreløse eller ulykkeligt stillede drenge, af lærer og filantrop Axel Christian Frydensberg.
Det blev så senere hen anerkendt under børneloven i 1905.
Men det, jeg vil sige med det her, er, at vi ser, at forbuddet mod brug af spanskrør blev indført den 1. januar 1954, at man i 1952 indskrænkede revselsesretten på børnehjem, sådan at forstander og de af ham bemyndigede lærere kun måtte give et til to slag, og at revselse blev forbudt den 1. januar 1968.
Altså, det var jo sådan, det var, på den tid og på daværende tidspunkt.
Jeg har jo ikke sagt, at Enhedslisten i deres beslutningsforslag i dag har nævnt, at det er et retsligt ansvar, vi tager her i Folketinget.
Men jeg sagde i min ordførertale, at undskyldninger ikke er noget, vi som stat har smidt om os med igennem tiderne.
Finn Sørensen (EL), 2018-02-06:
Det sidste er vel ikke noget argument for ikke at forholde sig til et konkret forslag om rimeligheden i at give en undskyldning.
Så tak for det.
Det fører så frem til, at der ikke er nogen argumenter tilbage fra ordførerens side, som holder.
Orla Østerby (KF), 2018-02-06:
Enhedslistens ordfører kan selvfølgelig have sine meninger, men det, jeg sagde, var, at ved at fjerne forældelsesfristen med tilbagevirkende kraft får godhavnsdrengene jo muligheden for at få det afprøvet i et retssystem.
Vi er den lovgivende magt, og så er der den dømmende magt, som vi blander os uden om, og det gør vi jo også i den her sag.
Christian Juhl (EL), 2018-02-06:
Undskyldninger er ikke noget, staten svinger om sig med, eller hvad det var, ordføreren sagde i den retning, som om man bare kastede dem ud.
Nej, selvfølgelig er det ikke det, for heldigvis er der da ikke ret mange af den her slags tilfælde, hvor børn lider grov overlast: seksuel udnyttelse og vold.
Det hørte vi jo fru Marianne Jelved fortælle om før.
Derfor er den her sag en særlig situation – en helt, helt særlig situation.
De mennesker, der har været ude for de overgreb, har bedt om en undskyldning.
Det har vel en vis betydning for en stat, et regeringsbærende parti, en ordfører i et parti, der gerne vil lede et land.
Orla Østerby (KF), 2018-02-06:
Jeg vil bare lige gøre opmærksom på, at vi jo havde en Thulesag.
Vi havde afvisning af tyske flygtninge.
Vi havde blødersagen.
Vi havde 22 grønlandske børn involveret i eksperimenter, og vi havde sterilisation af åndssvage.
Jeg nævner her bare lige nogle af dem, som vi jo kunne sige der så også skulle være en folketingssag omkring en undskyldning for.
Derfor er det her jo et område, hvor vi skal være varsomme med, hvad det er i fortiden, vi undskylder for i nutiden.
Jeg vil også bare gøre det fuldstændig klart, at jeg er helt enig i ordførerens ordbrug omkring, at det var moralsk utilgivelige forhold for de her unge mennesker og børn, som det jo var, på de her institutioner.
Jeg kan kun sige, at hvis man vil forsøge at sætte sig ind i det, kan man jo se Godhavnsfilmen og følge med i, hvad der foregik, og det var frygtelige ting.
Christian Juhl (EL), 2018-02-06:
Men jeg ville, langt inden jeg havde fået den dom, have besøgt familien og sagt undskyld til den familie.
Det synes jeg er det mindste, man kan gøre – også som stat.
Jeg har den forudsætning for at arbejde politisk, at menneskeheden og dermed også politikere og regeringer og stater kan blive klogere.
Jeg forstår ikke, at vi har oplevet regeringspartier nærmest dumstædigt holde fast i, at i sådanne situationer skal man ikke give en undskyldning.
De få sager, som ordføreren nu har nævnt - fem sager - var det da helt på sin plads at overveje at give en undskyldning for.
Enhver regering burde sige: Her må vi få ryddet op, og så give den undskyldning, hvis der overhovedet er mulighed for at give en undskyldning til nogle efterladte.