runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-05-20:
Jeg prøvede i min ordførertale at fremhæve, at jeg tror, at anerkendelse også er en ting, som vi skal arbejde med.
Det er fag, som lider under, at der er meget lav anerkendelse på området.
Titelbeskyttelse kunne være noget af det, som man kunne arbejde med helt konkret, altså at ikke hvem som helst kan kalde sig faglært social- og sundhedshjælper.
Derfor er jeg også optaget af, at man måske kigger på autorisation til social- og sundhedshjælpere som en metode til at vise anerkendelse, ligesom man selvfølgelig kan kigge på videreuddannelse, arbejdsvilkår, fleksibilitet og andet.
Vil ministeren være med til at tænke i autorisation til social- og sundhedshjælpere som en metode til rekruttering og fastholdelse?
Mette Kierkgaard (M), 2025-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Det er bare lige for at bekræfte, at vi i forhold til inderne og filippinerne jo ikke står over for, at de kommer lige på den meget korte bane i virkeligheden.
Det er jo allerallertidligst ultimo 2026, og der er en række forhold også i forhold til partnerskaberne, der skal være på plads inden da.
Men derfor er det godt at være godt forberedt i forhold til de her modtagepakker.
Spørgeren har jo også ganske ret i, og jeg deler sådan set, at det er ganske frustrerende, det omkring iranske sygeplejersker, som er her, og som der bl.a. ikke har været nok evalueringsansættelser til, og som ikke har kunnet få fodfæste endnu.
Adspurgt konkret om det er det ene eller det andet, der er bedst, vil jeg sige, at jeg i virkeligheden tror, at vi har brug for begge dele.
15.000 kan jo lyde af noget.
Det er en fjerdedel af den gruppe af medarbejdere, der er der i dag.
Det er virkelig mange, mange mennesker, vi kommer til at mangle.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-05-20:
Tak for det.
Som ordfører fra et af de partier, som er med i den her aftale, som bl.a. også involverer, at man kan rekruttere indiske og filippinske sygeplejersker, vil jeg blot sige, at det ikke er mit indtryk, at vi er så langt her, at vi på nogen måde kommer i mål foreløbig.
Først og fremmest var det sygeplejersker, man ønskede at rekruttere, og dernæst har vi også en aftale om, at vi skal se på det grundlag, som eventuelt kan laves, før vi overhovedet går i gang med den her proces.
Jeg vil bare spørge ministeren, hvad der ville være bedst og billigst og mest effektivt: at bruge de mennesker, der allerede er her, eller at rejse om på den anden side af jorden for at rekruttere nye medarbejdere, som ikke har uddannelsen eller sproget endnu?
Mette Kierkgaard (M), 2025-05-20:
Jeg er sådan set meget enig i, at lønforhold er væsentligt, og det er bl.a. også derfor, at sosu-medhjælperne og i øvrigt også sygeplejerskerne var nogle af de grupper, der blev målrettet i det lønløft, regeringen lavede for snart 2 år siden.
Det at skabe trivsel handler om at bruge sin faglighed, indgå i tværfaglige fællesskaber og føle sig kompetent til det, man gør.
Det er faktisk nogle af de ting, vi kan se allerede er effekten af at have teams.
Jeg tror bare ikke, det er nok, og jeg tror, at problemet er, at hvis vi ikke manglede arbejdskraft på mange andre områder, ville det være nemt at gøre, men vi mangler arbejdskraft overalt i vores samfund, og det bliver kun værre i de kommende år.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-05-20:
Og så bliver jeg altså nødt til at spørge ministeren igen: Hvad var der i ministerens overvejelser, i forhold til at man ikke inddrog alle partier?
Hvilke overvejelser gjorde man sig?
Vi var ikke helt på samme plan, men vi var dog som sagt slet ikke med i nogen form for forhandling, ikke en eneste.
Altså, jeg må bare sige, at ministeren gør regning uden vært, og at det her ikke bliver nemt for ministeren; det kan jeg godt garantere.
For så er fordelen jo altså også, at man har ret og pligt til at se ministeren i kortene i forhold til det, der er lavet her, og det lover jeg vil ske.
Mette Kierkgaard (M), 2025-05-20:
Tusind tak for mange spørgsmål.
Hvis jeg lige skal komme omkring dem, vil jeg sige, at vi jo har indgået aftale om det som regering; vi er ved at etablere de her internationale partnerskaber, og det er jo en enig regering, der går den vej.
For selvfølgelig skal det være gode og ordentlige forhold.
Så er der i forhold til sproget ingen tvivl om, at sprogforståelse, men også kulturforståelse, dialekter osv., er afgørende for, at det her skal lykkes.
Derfor stikker vi virkelig fingeren i jorden hos de kommuner, bl.a. Frederiksberg Kommune, Vejle Kommune, Varde Kommune og Lolland Kommune, som har gode erfaringer med, hvordan det er, vi klæder de her på, også i forhold til de sproglige kompetencer, for selvfølgelig skal man det.
Hans Christian Schmidt (V), 2025-05-20:
Jo, jeg kan bekræfte, at det er sådan.
Jeg er så heldig, at jeg også kan huske det, så ja, det kan jeg fuldt ud bekræfte.
Per Larsen (KF), 2025-05-20:
Tak for det, og tak for en rigtig fin tale.
Nu blev der jo lige rejst lidt spørgsmål omkring det der med det frie valg.
Jeg er jo så gammel, at jeg kan huske, dengang man kun kunne få synet sin bil ved statens bilsyn.
Der var alenlange ventelister, og man var jo ofte utilfreds, for hvis det var sådan, at man ikke lige var der til tiden, kunne man vente en måned længere i forhold til at få bilen synet.
Det slap man fri, og så blev der konkurrence på området, og så fik man en væsentlig bedre service.
Det var det, man også indførte i forhold til ældreplejen i sin tid, altså det var at sige: Hvis I har muligheden for at kunne skifte, er det bedre for alle, det er bedre for medarbejderne, det er bedre for de ældre, og alle bliver glade.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det er sådan, det forholder sig?
Hans Christian Schmidt (V), 2025-05-20:
Nu er det sådan, at jeg ikke godkender den præmis.
Jeg mener ikke, at man skal stille den præmis og så sige, at de ting er hinandens forudsætninger.
De vil gerne have det her frie valg.
Det er det, jeg værdsætter meget.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-20:
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre sådan helt principielt, om det, der må være målet, ikke er, at så mange borgere som overhovedet muligt har så høj tilfredshed med den hjælp, de får, at de ikke søger efter andre tilbud.
For frit valg består jo ofte ikke i, at man kan vælge at få mere hjælp.
Det betyder bare, at man kan få en anden leverandør til at levere hjælpen.
Så er målet ikke tværtimod at sikre, at så mange som overhovedet muligt er tilfredse med den hjælp, de rent faktisk får, og dermed ikke har behovet for at skulle søge hjælp andre steder?
Hans Christian Schmidt (V), 2025-05-20:
Sådan tror jeg altså ikke man kan stille det op, men jeg tror heller ikke, at man kan gøre, som jeg gjorde, i det første jeg sagde, nemlig sige, at bare fordi der er mange flere, der har søgt over i de private ordninger, så kan man være sikker på, at det er et gode.
Det behøver det ikke at være.
Det kan sagtens være, som hr. Peder Hvelplund siger, at det er, fordi man er utilfreds med det eksisterende.
Så det skal vi have meget fokus på og bruge meget tid på.
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-20:
Tak for det, og tak til hr. Hans Christian Schmidt for talen.
Når jeg føler mig foranlediget til at tage ordet, skyldes det hr. Hans Christian Schmidts ord omkring frit valg og det, at man har set en stigning i andelen, der benytter sig af private tilbud i hjemmeplejen.
Nu bemærkede jeg jo, at hr. Hans Christian Schmidt også modererede det og sagde, at det ikke var et mål i sig selv.
Men når jeg ser på stigningen i antallet af borgere, som søger privat hjælp, ser jeg nærmere på det med en bekymring, fordi det jo er udtryk for, at det, man får, er man ikke tilfreds med.
Er hr. Hans Christian Schmidt ikke enig i, at det optimale sådan set ville være, hvis der ikke var nogen, som skulle være udsat for et skift, fordi man er tilfreds med den pleje, man får?
For normalt tilstræber vi jo, at der er kontinuitet, og at det netop er kendte ansigter, der leverer hjælpen.
Så burde det ikke i stedet for handle om, at så mange som overhovedet muligt var tilfredse med den hjælp, de faktisk fik, og ikke havde behov for at skulle skifte leverandør?
Lars Aagaard (M), 2025-05-20:
Her er der jo så et valg.
Vil vi lære at leve med svingende priser, men i gennemsnit have lave priser, eller vil vi hellere have et system med stabilt høje priser?
I forbrugeroplysningens hellige navn skal jeg bare oplyse, at det som regel også kommer med en lille ekstrabetaling at få et fastprisprodukt.
Det kender vi alle sammen godt i forhold til f.eks. vores realkreditlån.
Men det problem, som hr. Kim Edberg Andersen peger på, kan man forsikre sig ud af.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-20:
Jeg havde helt glemt, at jeg havde en opfølgning.
Det var jo superdejligt.
Jeg er bestemt ikke nærig; jeg er bare nordjyde, og vi er jo blevet ramt af alle de afgifter, der er, f.eks. de der 79 øre, jeg skal betale for Europas dyreste strøm, som det jo bliver til, når den her regering er færdig, for det kan man jo se på elafgifter og også med transportafgifter osv.
Det, jeg siger, er, at der er en lethed og noget med at få forbrugerne med ind på det, hvis vi igen kommer tilbage til, at alle priser er billige.
Det er en tåbelighed, som er kommet, og en ustabilitet, der er kommet på grund af den her omstilling, og den skal vi være bedre til at gøre anderledes.
Marlene Harpsøe (DD), 2025-05-20:
Vi står på tærsklen til en ny tid for ældreplejen.
Med den nye ældrereform tager vi et stort og vigtigt skridt mod en mere værdig pleje og omsorg – en ældrepleje med øget selvbestemmelse for den enkelte ældre, større faglig frihed og tillid, men også et tættere, bedre samarbejde med både pårørende og civilsamfundet samt mindre, faste teams, så mennesker, der bor i deres eget hjem og får hjælp i deres eget hjem, bliver mødt af mennesker, som de kender og ikke af hundrede sytten forskellige ansigter.
På den måde kan man også bedre tilrettelægge plejen efter den enkeltes ønsker og behov.
Det er værdighed, og det kan måske lyde som fjerlette floskler her fra Folketingets talerstol, men derude i virkeligheden, dér, hvor medarbejdere, ældre og pårørende hver dag er en vigtig del af ældreplejen, tager man reformen alvorligt.
Her arbejder man grundigt med at blive klar til at implementere reformens bærende værdier og sikre en mere værdig pleje.
Jeg ser det bl.a. i Nordsjælland, hvor jeg selv kommer fra.
Her oplever jeg stor glæde hos personalet over den større faglige frihed, som venter.
Ældreloven skal implementeres over 2 år med start den 1. juli i år, og ikke alt vil lykkes fra dag et.
Der er meget nyt at lære, men jeg er overbevist om, at vi vil se forbedringer og større tilfredshed hos både ældre, pårørende og medarbejdere.
Vi har brug for flere, der vælger en omsorgs- og sundhedsuddannelse.
Det første hold fra den nye SOSU H-skole i Helsingør.
Det har været en helt fantastisk dejlig dag at se nogle af dem med huer på og få kram og en fin nål at sætte på blusen.
For det viser, hvor vigtigt det er med nogle gode lokale uddannelsesmuligheder, for ikke alle har mulighed for at pendle langt for uddannelser, især ikke, når man også skal få familielivet til at hænge sammen.
Tidligere i år har vi i Danmarksdemokraterne sammen med en række partier herinde i Folketinget også været med til at indgå en aftale om en reform af bl.a. professionsbacheloruddannelserne.
Bag det her lidt tekniske begreb gemmer sig bl.a. uddannelserne til sygeplejerske, fysioterapeut og ergoterapeut.
Der investeres nu massivt i de uddannelser som aldrig før.
Derudover har vi i Danmarksdemokraterne kæmpet for, at det her særlige regionaliseringstaxameter, der gælder for uddannelser uden for de største byer, bliver hævet.
77.000 ældre i plejesektoren er underernærede, og tallet er stigende.
Det er en ond spiral, der koster på livskvaliteten, for når ældre ikke spiser, følger sult, vægttab og svækkelse.
Mennesker med ernæringsfaglig viden er derfor vigtige nøglepersoner i ældreplejen.
Vi bør ansætte flere af dem og arbejde mere systematisk lokalt med at forebygge underernæring.
Det må ikke være noget, vi først reagerer på, når man med det blotte øje kan se, at kiloene er raslet af en borger.
Vi skal arbejde forebyggende, så sult og vægttab undgås.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-05-20:
Tak for det.
Jeg hæfter mig lidt ved det med udenlandsk arbejdskraft.
Jeg bemærkede, at ministeren sagde, at der var en god dialog med regioner og kommuner.
Så skal jeg bare høre: Hvad med dialogen med Socialdemokratiet, altså det andet regeringsparti?
Det er ikke mit indtryk, at den er sådan helt på plads endnu.
Så må jeg altså også bare spørge om noget andet.
Altså, på Filippinerne er der vel også ældre, der har et behov for pleje.
Jeg synes, det er en skæv udvikling.
Hvorfor søger man, når vi mangler, og det gør vi, først og fremmest at rekruttere flere – jeg ved godt, det er en langsigtet proces, og at der skal meget mere til – fra så langt væk i verden?
Man går langt væk, og der skal bruges mange ressourcer på at ændre sprog, kultur og socialt syn på utrolig mange ting.
Og jeg tænker faktisk også lidt på, at man river folk langt væk fra, hvor der måske også er et behov for dem.
Altså, det synes jeg er et problem.
Så lige med hensyn til en ny teknologi afviser jeg absolut ikke ny teknologi, men jeg er simpelt hen så skeptisk, i forhold til at det vil blive brugt negativt.
For hvis det giver mere samvær med mennesket, der kommer forbi, så er det godt.
Det har jeg så bare en fornemmelse af ikke rigtig vil ske.
Hvordan vil ministeren sikre det?
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-20:
Jeg kan jo sige, at jeg nu er ny i partiet, men at jeg ved, at Alternativet ofte har oplevet, at de ikke bliver inviteret med ind, og det synes jeg selvfølgelig er en uheldig udvikling.
Jeg håber som udgangspunkt, at alle bliver inviteret med, og hvis man så stiller sig på bagbenene, er det fint nok at sige, at vi ikke kommer til enighed om det her, og at I ikke længere er med.
Men jeg håber da selvfølgelig, at det første fremadrettet bliver den proces, de fleste herinde accepterer.
Pia Kjærsgaard (DF), 2025-05-20:
Når der står en ordfører, som nærmest tigger om at komme med i det her, som tilslutter sig det fuldstændig, hvad er der så sket?
Jeg må understrege, at vi fra Dansk Folkepartis side kun ville være med, hvis vi kunne være med til at forbedre det, men det bliver vi jo end ikke spurgt om.
Men når ordføreren står her og tilbyder sig selv, synes jeg, det er fantastisk, og det er noget af det, som jeg meget, meget sjældent har oplevet i det her Folketing, og jeg håber ikke at opleve det igen.
Jeg vil bare høre, hvordan ordføreren har det med det.
Er det ikke underligt at stå der og sige: Jeg vil så gerne, jeg tilslutter mig, og jeg synes, det er så godt, men jeg må ikke?
Per Larsen (KF), 2025-05-20:
Tak for det, formand, og tak til ministeren for redegørelsen.
I det Konservative Folkeparti er vi rigtig glade for den politiske aftale fra 2024, som jo netop er ved at blive implementeret rundtomkring, og vi glæder os til at se resultaterne, som jeg er sikker på vil blive til glæde og gavn for de ældre, men også til glæde og gavn for de medarbejdere, som har dedikeret sig til at arbejde i ældreplejen.
Vi har aftalt øget selvbestemmelse til de ældre, som får mere valgfrihed og råderet i egen hverdag.
Personalet vises mere tillid og får større frihed til at træffe de rigtige beslutninger og skal ikke kvæles i bureaukrati.
Vi har også sikret, at pårørende får en mere fremtrædende rolle, samtidig med at vi rækker ud til civilsamfundet.
Netop civilsamfundet har virkelig mange muskler, når det handler om at minimere ensomheden, som desværre er tiltagende.
Vi lever heldigvis længere end tidligere, bl.a. fordi mange sygdomme kan behandles, og mange overlever både kræft og hjerte-kar-sygdomme, som for år tilbage havde direkte konsekvenser såsom tidlig død.
Heldigvis er der rigtig mange raske ældre, som også stempler ind i civilsamfundet til glæde og gavn for mange andre.
Der ville ikke være ret mange genbrugsbutikker i det her land, hvis det ikke var for de ældre.
Det er gruppen af dem, som har hjælp behov, vi skal have fokus på, og har man behov for hjælp – ikke kun til rengøring, men også personlig pleje – skal der selvfølgelig også være værdighed, som er den bærende kraft i plejen.
De ældre skal vide, at den dag, de får brug for hjælp, kan de være trygge ved det, uanset om de vælger en kommunal eller en privat leverandør.
Desværre har vi kommuner, hvor der ikke er private leverandører, som er klar til helhedspleje; der er rent faktisk kommuner, hvor der slet ikke er et alternativt tilbud til den kommunale leverandør, og det synes jeg faktisk er rigtig ærgerligt.
Det ville have været formålstjenligt, hvis vi tidligere kunne have meldt taksterne ud og skabt mere klarhed over, hvilke vilkår der rent faktisk er for de private leverandører.
Vi ser i øjeblikket, at specielt mindre leverandører oplever usikkerhed.
Når det er sagt, går min bekymring på, om vi kan blive ved med at rekruttere personale til ældreplejen, for vi ved jo godt, at der er rigtig mange brancher, der leder efter medarbejdere, og flere steder er det vanskeligt at få stillingerne besat.
Det er selvfølgelig også vigtigt, at vi sørger for at uddanne personalet tilstrækkeligt, så de også har de rette kompetencer til at kunne løse opgaven i forhold til arbejdet med de ældre.
Til slut vil jeg gerne sige tusind tak til dels ministeren og til aftalepartiernes ordførere, som alle brænder for at gøre det så godt som overhovedet muligt.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2025-05-20:
Dansk Folkeparti har jo simpelt hen forladt enhver realitet i klima- og energipolitikken.
Med talen i dag står det fuldstændig klart, at det er det, der er på spil.
Det er også en kæmpe undsigelse af ens eget parti, når man siger, at den Nordsøaftale, der blev indgået, er så himmelråbende åndssvag, at alle bør kunne se det, al den stund at Dansk Folkeparti selv indgik den aftale.
Det gjorde man.
Den atomkraft, man taler om, vil give danskerne dyrere strøm.
Man kan opstille sådan et atomkraftværk på 15-20 år, men det vil give dyrere strøm end de alternativer, vi har i Danmark.
Jeg noterede lige, da jeg gik på talerstolen, at elprisen i Danmark var 1,29 kr.
Skylder man ikke også at nævne det?
Hvis man gerne vil have den stabile pris, kan man jo lave sådan en kontrakt.
Men Danmark har de ottendelaveste elpriser, tror jeg, i Europa med de forsyningskilder, vi har valgt.
Jeg vil bare i forhold til de her ting helt simpelt bede hr. Nick Zimmermann om at bekræftelse dem.
Lars Aagaard (M), 2025-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Vi har ganske rigtigt en aftale om at skulle kigge på gasudfasning, og i den aftale står der, at vi skal samles i 2026 og på et analytisk grundlag tage stilling til, hvad det er, der skal sættes i værk for at opfylde den ambition.
Så nævner spørgeren Venstres formand.
Her synes jeg, det er vigtigt også at forholde sig til substansen i det, Venstres formand har sagt.
Jeg skal ikke drage den politiske konklusion, i forhold til om det er klogt at udfase gas helt eller ej.
Men det er altså objektivt korrekt, at når gassen i rørene er grøn, er der ikke en klimagevinst ved at udfase den sidste rest naturgasforbrug.
Og det er ikke korrekt, at der er et en til en-forhold mellem et mindre dansk gasforbrug og Europas energiforsyningssikkerhed.
Derfor kan man jo godt være politisk uenig.
Jeg tror sådan set, at de borgere, når vi er færdige med dialogen i 2026, muligvis også bliver udsat for nogle potentielt ret voldsomme krav, såsom at man skal have lukket for sit gasfyr en bestemt dato.
De vil sætte pris på, at begrundelsen for at gøre det er bare i nærheden af at være i overensstemmelse med sandheden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-20:
Det samarbejde er jo vigtigt, og det er vigtigt, at man overholder de aftaler, man indgår.
Nu nævner ministeren det der med en firdobling af den vedvarende energi på land.
Men der mangler vi da en forhandling, når nu det er kommet frem, at vi ser ud til kun at nå en udbygning, der er 2,7 gange større i stedet for 4 gange.
Så har vi jo fjernvarmen, hvor både Venstres formand og klima-, energi- og forsyningsministeren har været ude at italesætte, at det alligevel ikke er så slemt at have et gasfyr, fordi gassen bliver grøn om nogle år.
Jeg synes, vi mangler en opfølgende forhandling.
Det er jo tit, at ministeren siger, at noget ikke er finansieret, men jeg har faktisk et forslag, som vi kan gennemføre ret hurtigt, og så kan man fremme fjernvarmen, især over for de 95.000 husstande, hvor der er konstateret og godkendte fjernvarmeprojekter.
Jeg synes, vi skulle lave en slutdato for, hvornår gassen bliver lukket i de områder.
Så ville borgerne vide, hvad de har at holde sig til, og så kan vi få fjernvarme ud nogle flere steder.
Er det et element, som ministeren vil være positivt indstillet over for i en kommende forhandling?
Jesper Petersen (S), 2025-05-20:
Tak for det.
Klima-, energi- og forsyningspolitikken er jo et af de meget, meget væsentlige politiske emner i Folketinget.
Derfor skal der også årligt afgives en redegørelse fra ministerens side, og som traditionen også er blevet, medfølger der en forespørgselsdebat, hvor vi på tværs af Folketingets partier ønsker at diskutere både den redegørelse, men jo altså også det, som forespørgslens tekst lyder: Hvad kan ministeren oplyse om regeringens fremtidige energi- og forsyningspolitiske initiativer set i lyset af den energi- og forsyningspolitiske redegørelse?
Den diskussion vil jeg se frem til, og jeg vil ikke forlænge introduktionen yderligere.
Pelle Dragsted (EL), 2025-05-20:
Tak, formand.
Altså, én ting er, at I vil hæve pensionsalderen til 70 år for alle danskere.
Jeg synes sgu, Victoria Velasquez har forklaret de sociale konsekvenser, som det har for helt almindelige lønmodtagere i det her land.
Det er slemt nok.
Men at I samtidig afviser, at samme pensionsalder skal gælde for den generation af politikere, der fandt på den evigt stigende pensionsalder, synes jeg ærlig talt er pinligt.
Enhedslistens ændringsforslag er meget simpelt: Alle ministre og folketingsmedlemmer, nuværende og tidligere, som ikke er gået på pension den 1. januar, skal have samme pensionsalder som alle andre danskere.
Det burde være et forslag, som alle bakkede helt naturligt op om i det her Ting.
Men det er det ikke.
Faktisk gør de fleste det ikke.
Det har jeg svært ved at forstå, og det tror jeg der er rigtig mange danskere, der har svært ved at forstå.
Men det mindste, I kan gøre, er at gå op og i det mindste forklare og forsvare, hvorfor I ikke stemmer for Enhedslistens forslag.
Jeg taler til ministeren og ordførerne, der ikke vil støtte Enhedslistens forslag, og dem, som vil holde hånden over, at de ministre og de folketingsmedlemmer, som sad herinde og vedtog den lov, der gør, at alle danskeres pensionsalder stiger, fortsat skal kunne gå som 60-årige for manges vedkommende – det gælder vores statsminister, og det gælder tidligere ministre fra den periode – eller kan gå måske 3 år før pensionsalderen.
At forklare og forsvare, hvorfor I ikke stemmer for Enhedslistens forslag, ville da være at udvise et minimum af respekt for de mennesker, som knokler hver eneste dag og betaler deres skat, og som betaler for vores løn og pension.
Men I har jo chancen endnu.
Jeg er sikker på, at formanden vil give plads til, at andre ordførere og ministeren kan gå herop og forklare, hvorfor man ikke vil støtte det her forslag.
Ellers er I sgu ærligt talt nogle kyllinger!
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-20:
Det er rigtigt, at vi i Enhedslisten i 20 år og mere har kæmpet for ligeløn, og det bliver vi også ved med at gøre.
Det er også rigtigt, at vi havde de afgørende mandater, som var med til at sikre, at vi fik retten til tidlig pension.
Det er også rigtigt, at når vi ikke har de afgørende mandater, bliver der skåret i Arbejdstilsynet og andre steder.