Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Tak for det, fru formand.
Venstre støtter lovforslaget, og vi er også en del af den aftale, som lovforslaget udspringer af, og som vi lavede den 3. oktober.
Og den ligger jo egentlig i tråd med det ekspertudvalg, som den tidligere regering nedsatte i starten af året, og som netop fik til opgave at kigge på de polariseringer eller, kan man sige, de problemstillinger, som vi står over for på det gymnasiale område, men også på andre af vores ungdomsuddannelsesområder.
Det gælder også de såkaldte ghettogymnasier, hvor vi desværre på en række institutioner har haft en sammenklumpning af elever, som har været med til på mange måder, både kulturelt, socialt, fagligt og også pædagogisk, at sætte de institutioner i en meget udfordret situation og sådan set også umuliggjort, at de unge mennesker, der går på institutionen, møder det brede samfund, som Danmark er.
Og der har vi en forpligtelse.
Den anden del, som ekspertudvalget fik til opgave at kigge på, er vores problematik omkring det faldende børnetal, særlig i nogle af yderområderne.
Og derfor er den her diskussion jo todelt: Den handler både om de problemstillinger, der er omkring koncentrationen i forhold til nogle institutioner, men den handler sådan set også om, at vi har nogle institutioner, som grundlæggende har et optageområde, som ikke bliver mindre rent geografisk, men mindre i forhold til antallet af elever.
Og vi bliver nødt til at få løst begge problemstillinger uden at knægte det frie skolevalg og uden at knægte det hensyn, der selvfølgelig også skal være til de unges ret til at vælge den uddannelse, der er rigtig for dem.
Derfor er det her for Venstre en afvejning af, hvordan vi løser helt konkrete problemer, som desværre nogle steder er for store, men også sikrer, at vi fortsat har et frit skolevalg i Danmark.
Det her lovforslag er jo ikke den endelige løsning på de problemer, vi står over for – på ingen måde.
Det er nok også derfor, at vi har lavet en aftale, som kun – og med en solnedgangsklausul – kommer til at gælde i 1 år, men vi har behov for at finde reelle løsninger, både på problemstillingen omkring vores små institutioner, vores yderområdeinstitutioner, men også på problemerne omkring de såkaldte ghettogymnasier i en række af byområderne.
Og det handler sådan set også om at sikre, at der er muskler nok, både i de lokale elevfordelingsudvalg – det ændrer vi jo ikke ved på det her område – men jo sådan set også i forhold til den måde, man generelt kan være med til at organisere det samlede ungdomsuddannelsesmiljø på.
Derfor kommer vi både til at bakke det her lovforslag op, men også til at engagere os aktivt i den diskussion, vi kommer til at få, når ekspertudvalget kommer med deres anbefalinger til os i relation til reelt set at få løst de problemstillinger, der er på en række af vores ungdomsuddannelser landet over.
Jeg tror også, det er vigtigt at sige, at det, når Socialdemokraternes ordfører heroppefra siger, at der ikke har været taget initiativer de seneste år, jo ikke er rigtigt.
Altså, det fremgår af lovforslagets bemærkninger – og det skal jeg jo ikke stå og læse op, for det går jeg ud fra ordføreren har læst – at den tidligere minister sådan set både i skoleåret 2017-18, i skoleåret 2018-19 og i skoleåret 2019-20 gav dispensation i relation til Fordelingsudvalg ØST i Aarhus.
Det har jo ikke i sig selv løst problemerne, og det har fusionen ind i Aarhus Tech heller ikke.
Så uagtet at der er taget initiativer, er vi jo ikke i mål endnu.
Men jeg tror også bare, det er vigtigt, at man, når vi tager den her diskussion, både vedkender sig behovet for at se på den problemstilling, der knytter sig til yderområderne, og den problemstilling, der knytter sig til de meget problematiske koncentrationer, der er på nogle gymnasier, og som har skabt nogle fagligt udfordrede miljøer, og så også det forhold, at vi er nødt til at holde fast i, at hvis den enkelte unge skal kunne vælge, og at vi dermed bevarer det frie skolevalg, så er der nogle hensyn, der er nødt til at gå hånd i hånd.
Og det vil vi bestræbe os på bliver sikret, ikke bare med det lovforslag, som vi behandler nu, men sådan set også i den løsning, som vi ønsker at være en del af vi som Folketing forhandler på plads i det kommende år, så vi reelt set får taget hånd om de problemer, der ligger på uddannelsesområdet, når det handler om en skæv fordeling af elever.
Enhedslisten har tidligere været sådan meget principiel, med hensyn til at man ikke kunne acceptere hele den der diskussion om udenlandsk baggrund som et fordelingskriterium.
Men der er jo ingen tvivl om, at vi skal leve op til vores internationale forpligtigelser.
Jeg vil egentlig bare høre, om Enhedslisten har bevæget sig på det punkt, for hvis man kigger på de problemstillinger, der er, er der jo ingen tvivl om, at en del af de problemer, som vi har, i høj grad handler om, hvilken kulturel baggrund man har i relation til, at det er svært at spejle et dansk samfund, hvis man grundlæggende ikke møder særlig mange andre, der tilsvarende har Danmark inde under huden.
Derfor er det bare mit spørgsmål.