runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2018-11-29:
Tak for det, formand.
Og tak for at rejse den her forespørgsel, og tak til udenrigsministeren for besvarelsen.
Jeg og vi i Liberal Alliance følger udviklingen i Danmarks forhold lige så tæt, som jeg vil tro alle andre her i lokalet gør.
Saudi-Arabien er, som det også har været sagt allerede, en af flere vestlige allierede i Mellemøsten, som man uden at overdrive godt kan kalde tvetydige og problematiske.
Der er blevet læst et synderegister op af hr. Søren Søndergaard og hr. Lars Aslan Rasmussen og hr. Claus Kvist Hansen, som jeg kan prøve at lægge sammen til et kombineret synderegister og sige, at det forekommer mig aldeles dækkende.
Det har vi og jeg ikke nogen indvendinger imod.
Og alligevel er der så selvfølgelig det her tvetydige spørgsmål, som jo også gælder for flere andre allierede, som vi har i regionen, og som selvfølgelig er, ja, et meget kompliceret spørgsmål.
Men den udvikling, der er sket i Khashoggisagen, er meget bekymrende, og den skaber en ny situation.
For den måde at opføre sig på bryder med så mange principper, som man trods alt ikke har brudt med tidligere, så vidt mig bekendt.
Men det er også kun, så vidt det er mig bekendt, og derfor synes jeg, at der er al mulig god grund til at prøve at danne sig et samlet overblik over, hvad der præcis er foregået.
Det betyder ikke, at vi ikke meget hurtigt kan blive enige om, at drabet på Khashoggi er noget, vi må tage den allerallerskarpeste afstand fra.
Det strider imod en lang række ting, som allerede har været nævnt, men som jeg gerne gentager, altså sikkerhed for journalister, ytringsfrihed, fri presse, og så strider det også mod alt, hvad der har med international lov og ret at gøre, at sende en dødspatrulje ind i et andet land.
Det ville det gøre, hvis de havde betjent sig af diplomatpas, det ville det også gøre uden diplomatpas.
Så her er det vigtigt, at Danmark både nationalt og i europæisk regi lægger et stort pres på Saudi-Arabien og insisterer på en troværdig undersøgelse af sagen.
Der støtter vi i Liberal Alliance fuldt og fast den linje, regeringen har lagt – både et nationalt spor med fordømmelse af drabene og andre udmeldinger og også de skridt, man har taget på europæisk niveau.
Derfor mener vi selvfølgelig også, at regeringen gør, hvad der kan forventes af en god regering i forhold til at lægge det nødvendige pres på Saudi-Arabien.
Og ikke overraskende bakker vi selvfølgelig op om den vedtagelsestekst, der allerede er læst op.
Tak for ordet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-11-29:
Det her er jo ikke noget, jeg så at sige opfinder, altså at det er en stedfortræderkrig i Yemen.
Det tror jeg er bakket op af en lang række internationale eksperter og også af en lang række internationale avisskriverier.
Så det står jeg nu altså på mål for.
Og det synes jeg også der er en god pointe i.
Vi ved, at Iran gik ind i Yemen, prøvede at overtage kontrollen, og så måtte den internationalt ledede koalition med Saudi-Arabien i spidsen gå ind og prøve at skabe noget balance.
Betyder det, at jeg synes, det var o.k. med den måde, man førte sig frem på fra saudiarabisk side?
Nej, selvfølgelig ikke, og det har jeg også sagt gentagne gange, både her i salen og uden for den her sal.
Og derfor skal vi selvfølgelig også italesætte de udfordringer, der er.
Men som jeg sagde, mener jeg bare, det er forkert kun at lægge skylden ét sted henne – og så kan vi altid diskutere, om det er 60, 70 eller hvor mange procent det nu er, der er værst på den ene eller den anden side.
Det må vi få en lang diskussion om, og den er jeg klar til.
Men jeg kan bare ikke se, hvad det har gøre med et fokus ene og alene på Saudi-Arabien, for vi skal ikke glemme Irans rolle.
Tak for det.
Allerførst tak til Enhedslisten for, at vi tager sådan en debat om Saudi-Arabien.
Den hilser vi fra Venstres side meget velkommen.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at mordet på Khashoggi jo har været en øjenåbner for, at det er et ekstremt bestialsk styre, som vi åbenbart troede at vi godt kunne sætte grænsen endnu højere for, med hensyn til hvor slemme de var.
Vi må selvfølgelig også stå fuldstændig stå vagt om, at når man decideret, især på den måde, går ind og dræber journalister, er der en universel rettighed, som verden må stå vagt om.
Derfor er jeg også glad for, at regeringen har taget den her sag meget alvorligt fra starten.
Man har fra dansk side bedt om, at alt blev undersøgt til bunds.
Man har fra dansk side også et kraftigt ønske om, at ingen må slippe ustraffet fra det her.
Og samtidig har man jo også senest sat en stopper for eksport af militærudstyr og lignende udstyr til Saudi-Arabien.
Så er det da ikke nogen hemmelighed, at vi jo stadig væk har nogle folk, som render ustraffede rundt nede i Saudi-Arabien.
Og der må vi jo især presse Saudi-Arabiens nærmeste allierede, USA, og håbe, at der bliver gjort noget.
Og der har jeg jo, ligesom hr. Søren Søndergaard var inde på tidligere, meget nøje fulgt, hvad der foregår bl.a. i det amerikanske senat, hvor jeg synes det er rigtig positivt, at vi har senatorer, som presser Trumpadministrationen til, at det her ikke bare skal glide i baggrunden, og det må vi jo sætte vores lid til.
For en gang imellem må vi også bare erkende, at vi i lille Danmark kan meget, men vi kan ikke det hele i forhold til et land som Saudi-Arabien.
Så jeg vil i hvert fald fra Venstres side sætte på dagsordenen, at i forhold til det, som regeringen har gjort, bakker vi det hundrede procent op.
Vi synes, det er det helt rigtige skridt at tage, i forhold til at vi jo har en værdibaseret, aktivistisk udenrigspolitik, som også har nogle idealer og nogle værdier, som vi står vagt om.
Og det vil vi blive ved med at gøre.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-29:
Det er i hvert fald rimelig klart, at canadierne havde håbet på hjælp fra USA, og at de også havde henvendt sig til USA og var dybt, dybt skuffede over, at de ikke fik den hjælp.
Så det med, at de ikke ville have hjælp andre steder fra, mener jeg ikke er rigtigt.
Men det er så, hvad det er.
I hvert fald var det skuffende, at der ikke var flere, der gik ind og i den situation faktisk støttede canadierne.
Og hvis man har det som udgangspunkt, kommer man efter min mening frem til nogle helt forkerte konklusioner.
Det er nogle helt andre ting, der har spillet ind der, og det er hævet over enhver tvivl, at det er saudierne, som har spillet langt det mest beskidte spil i den borgerkrig, som er i Yemen.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-11-29:
Jeg sagde jo udtrykkeligt, at Canada ikke havde bedt om vores hjælp, og det står jeg et hundrede procent ved.
Hvad der så siden hen har været diskuteret internt i Canada, har jeg ikke nogen viden om, for det ved jeg simpelt hen ikke noget om.
I forhold til om det her så kunne have stoppet Khashoggisagen eller ej, vil jeg sige, at det tror jeg simpelt hen ikke på.
Med de avisskriverier, der har været i bl.a. The New York Times og The Washington Post, om den her familiefejde, som åbenbart også foregår internt i den royale familie, tror jeg desværre, at det her stikker rigtig, rigtig dybt.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-29:
Nu har hr. Michael Aastrup Jensen muligvis nogle oplysninger, som jeg ikke har, og jeg kan jo kun basere mig på offentlige kilder.
Jeg kan ikke basere mig på, hvilken depeche der eventuelt er gået fra det canadiske udenrigsministerium til det danske udenrigsministerium om, at man har skrevet, at man ikke ønskede opbakning.
Jeg kan bare konstatere, hvad der er blevet sagt offentligt i Canada, og der er det noget andet, der er blevet sagt.
Altså, der har været den der med, at man følte, at man stod alene.
Men i virkeligheden synes jeg, det er ligegyldigt.
Jeg synes, vi må lære af Khashoggisagen, at vi må tage det op hver gang, og at vi må sige fra hver gang, også offentligt.
Grunden til, at det er en lære, er jo, at hvis det var sket i Canadasagen, så havde vi måske undgået Khashoggisagen.
Hvis der havde været en klar og tydelig afstandtagen fra det internationale samfund, så kunne det være, det havde sendt et signal, der ville få dem til at tænke: Okay, vi skal passe lidt på.
Det signal kom ikke, og resten er historie.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-11-29:
Først vil jeg i forhold til Canadasagen sige, at vi ikke har hængt nogen lande til tørre.
Canada bad ikke om vores hjælp – punktum.
Hvis Canada havde bedt om vores hjælp, er jeg da stensikker på, at så havde man taget det meget, meget alvorligt, og så havde man også valgt at følge op på det.
Men Canada – tror jeg – havde en interesse i at prøve at løse det her på en stille diplomatisk måde, altså underforstået at det direkte kunne have været kontraproduktivt, hvis man var begyndt fra alle mulige forskellige landes side at sige: Hej, her er jeg, og her er vores holdning osv. osv.
Hvis nogen af vores allierede, deriblandt Canada, beder om vores hjælp, skal vi selvfølgelig tage det alvorligt, men det gjorde de ikke.
I forhold til Yemen vil jeg sige, at jeg synes, at Yemenkonflikten er helt forfærdelig, men der er altså ikke nogen, der så at sige er bedre end andre.
Vi har Iran, som er mindst lige så slemme som Saudi-Arabien i Yemen.
Så hvis vi skal lave en eller anden form for vedtagelse om Yemen og have en debat, så synes jeg, der skal være fokus på begge lande, men så er jeg også meget klar til en debat.
Det er derfor, jeg ikke synes, de skal være med i den her vedtagelse.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-29:
Igen vil jeg sige, at jeg kun kan tilslutte mig stort set alt, hvad Venstres ordfører sagde.
Altså, det var næsten så godt, så jeg havde håbet, at det havde været regeringens politik fra dag et.
Men tillad mig at spørge: Betyder det, at hvis der igen kommer en Canadasag, hvor et land protesterer imod menneskerettighedskrænkelser og overgreb på menneskerettighedsaktivister i Saudi-Arabien, og hvor et enkelt land ligesom bliver hængt ud og angrebet, så vil Danmark ikke fremover lade det land hænge til tørre alene?
Betyder det, at så vil Danmark øjeblikkeligt, offentligt, utvetydigt gå ud og bakke op om det land og understøtte det land, f.eks. Canada, i stedet for udelukkende at bruge det stille diplomati, der har gjort, at man i hvert fald ikke offentligt har set nogen støtte til Canada, og at Canada følte sig rimelig meget hængt ud?
Så lige bare et kort spørgsmål i forhold til det der med Yemen: Er det også Venstres begrundelse for, at der ikke er noget om Yemen i den her udtalelse, at det ligger i et andet forum?
Og i hvilket forum skal det så i givet fald tages op i?
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
I dag siger vi, at man kan søge permanent ophold efter 8 år, og at man skal have haft arbejde i mindst 3½ år.
Er det Alternativets holdning, at beskæftigelseskravet fortsat skal være 3½ år, men at uddannelse så bare skal tælle med, eller ønsker Alternativet at sætte den der 3½-årsgrænse ned?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-29:
Vi mener, at der skal være et beskæftigelseskrav, men at uddannelsen skal være en del af kravet.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
Tak for kommentaren.
Det var to forskellige spørgsmål.
Til det første vil jeg sige, at vi ikke har glemt vores holdning omkring, at arbejdet som lærling eller elev, hvis man er i beskæftigelse hos en arbejdsgiver, selvfølgelig skal tælle som en del af beskæftigelseskravet.
Det står vi fuldstændig fast på, men det er ikke noget, vi kan overbevise regeringen og Dansk Folkeparti om, desværre.
Det har vi faktisk forsøgt én gang.
Vi stillede et ændringsforslag til den lovgivning, som også ministeren nævnte, L 87, men det blev desværre stemt ned.
Men det står vi fuldstændig fast på.
Vi synes, det er mærkeligt, at helt almindeligt fuldtidsarbejde – 37 timer om ugen, det er fuldstændig ustøttet, det er løn fra en arbejdsgiver, enten en privat eller en offentlig – ikke skal tælle med i beskæftigelseskravet.
Det giver jo ingen mening.
Så det står vi fuldstændig fast på.
Til det andet om, at midlertidighed er midlertidighed vil jeg sige, at ja, selvfølgelig.
Det betyder, at når folk får en midlertidig opholdstilladelse, så er det formålet, altså at vi har en midlertidig beskyttelse af folk.
Så synes jeg så også, at det er helt rimeligt at sige, at den jo ikke kan vare evigt, og derfor skal der på et eller andet tidspunkt være mulighed for at opnå en permanent opholdstilladelse.
Det kan man så nu efter 8 år, i hvert fald som hovedregel.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-29:
Tak for det.
Jeg bemærkede, at ordføreren i det forslag til vedtagelse helt havde glemt det socialdemokratiske forslag.
Altså, er det slet ikke ment alvorligt?
Ellers kunne Socialdemokratiet have fremsat sit eget forslag til vedtagelse, hvor de understregede det med de ufaglærte, der kunne blive faglærte, hvis det var i forbindelse med en virksomhedsuddannelse osv.
Men det har Socialdemokratiet helt glemt, så det er åbenbart ikke noget, der er alvorligt ment.
Så kan vi jo stoppe diskussionen her, for hvis midlertidigt er midlertidigt, så får folk jo aldrig permanent opholdstilladelse.
Hvis folk ikke skal have permanent opholdstilladelse, er det jo ligegyldigt, hvad de laver.
Så er den udtalelse en opfordring til at stoppe diskussionen, eller hvad menes der egentlig med midlertidighed?
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
Nu ved jeg, at Alternativets ordfører er uddannet sociolog, og jeg er selv uddannet murersvend, og jeg tror, du vil kunne finde mange af mine kolleger, der tjener mange flere penge og betaler mange flere skattekroner end mange af dine kolleger.
Så jeg vil ikke sige, der er nogen entydig sammenhæng i det.
Men selv om man så kunne det, vil jeg sige, at der ikke er nogen tvivl om, at for det danske samfund og for finansieringen af den danske velfærdsstat er det bedre, at folk har et arbejde her og nu, end at folk er under uddannelse og modtager SU her og nu, og derfor synes jeg også, at det er helt rimeligt, at man siger til folk: Vi stiller en velfærdsstat til rådighed, og for at du kan få permanent ophold i den, har du også været med til at bidrage til den med skattekroner.
Det synes jeg egentlig er rimeligt.
Hvis du så er førtidspensionist eller folkepensionist og ikke har mulighed for at bidrage – noget, der kan være mange årsager til, og som er en ærlig sag – så tager lovgivningen jo også hensyn til det i dag.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-29:
Tak for det.
Lad os følge præmissen i det.
Men er ordføreren ikke enig med mig i, at jo bedre og jo længere en uddannelse, man har, jo flere skattekroner bidrager man med til det danske samfund?
Hvis man har en mulighed for at tage en lang, videregående uddannelse, f.eks. mens man er i Danmark, så har man den dag, man kan få sin permanente opholdstilladelse, et udgangspunkt, som på den lange bane bidrager med mange flere skattekroner, end hvis man er ufaglært og ikke har nogen uddannelse?
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
Tak for spørgsmålet.
Ordføreren for Det Radikale Venstre har ret i, at under den tidligere regering blev det sådan, at uddannelse talte som en del af beskæftigelseskravet.
Det synes jeg selv var en ærgerlig ændring, og jeg synes, det er godt, at vi har fået det ændret.
Spørgsmålet er så hvorfor.
Det er, fordi jeg synes, at kravene til at opnå permanent opholdstilladelse skal afspejle de forventninger, vi har til folk, der kommer hertil.
Jeg synes, vi har været for upræcise i, hvad det er for nogle forventninger, vi har til folk, der kommer til vores samfund.
Jeg kan f.eks. huske, at min egen far altid var så frustreret, og han sagde: Hvad er det, danskerne vil have, jeg skal?
Det er meget dansk, tror jeg, at vi er sådan upræcise, og at vi siger tingene mellem linjerne, og derfor synes jeg, det er meget godt, at vi meget firkantet i vores lovgivning får sagt, at hvis du ønsker at være her permanent, så er det følgende ting, du skal leve op til: Du skal ikke bryde loven, du skal tale vores sprog, og du skal bidrage til vores samfund med arbejde.
Det er udgangspunktet.
Det er helt fint, hvis du ønsker at tage en uddannelse, og vi har et meget attraktivt uddannelsessystem, men så kommer det ikke til at tælle med i beskæftigelseskravet.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-29:
Tak for talen.
Det her er jo et af de områder, hvor Socialdemokratiet har skiftet holdning, i forhold til da vi sad i regering sammen.
For i det regeringsgrundlag, vi lavede i 2011, stod der nemlig, at uddannelse skulle tælle, når man opgjorde fuldtidsbeskæftigelse.
Det, vi var enige om dengang, var, at det var en dårlig idé, at folk, der ventede på at kunne søge permanent ophold, alle sammen skulle ud og tage ufaglært arbejde, fordi de ikke kunne tage en uddannelse, hvis de gerne ville blive.
Hvorfor har I skiftet holdning, så I nu synes, at alle flygtninge på midlertidigt ophold skal ud og arbejde ufaglært i konkurrence med de mange arbejdsløse danskere, der er ufaglærte?
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
Tak for ordet, og tak til partierne for at indkalde til den her debat.
Så hvad er det egentlig, vi kan forvente?
Derfor er krav til vores sprog en central del af lovgivningen omkring opnåelse af permanent ophold.
På samme måde har vi en forventning om, at folk bidrager til det samfund, de er ankommet til.
I et socialdemokratisk velfærdssamfund er arbejde for både kvinder og mænd hovedreglen.
Sådan er det nødt til at være for folk i den arbejdsdygtige alder.
Understøttelse er undtagelsen.
Derfor er det også helt naturligt, at der i kravene til permanent ophold stilles krav om at forsørge sig selv.
Det har tidligere været muligt at leve op til det her krav ved at gå på skole og modtage su.
Det synes vi ikke er rimeligt.
Danmark stiller skoler, sygehuse, boliger og meget andet til rådighed fra dag et for nyankomne, og så synes vi ikke, det er for meget forlangt, at udlændinge også er med til at bidrage med lidt skattekroner til det velfærdssamfund.
Vi mener derfor, det er fornuftigt, at personer, der ønsker at opnå permanent ophold i Danmark, enten har været i fuldtidsbeskæftigelse eller har haft deres egen virksomhed i nogle år.
Udlændinge skal ikke kunne kvalificere sig til permanent ophold i Danmark ved at gå på skole.
I Socialdemokratiet ser vi dog gerne, at ansættelsesforhold i forbindelse med en erhvervsuddannelse, hvor der udbetales elevløn efter gældende overenskomst, fremadrettet kan indgå i beregningen af perioden for, hvornår beskæftigelseskravet til opnåelse af permanent opholdstilladelse er opfyldt.
Det foreslog jeg også i forbindelse med vedtagelsen af lovgivningen L 87, og det foreslår vi gerne igen.
Så længe folk har et regulært erhvervsarbejde, der aflønnes af en rigtig arbejdsgiver, mener vi, at det bør tælle som beskæftigelse ligesom alt andet.
Med de ord ser vi frem til en debat, og på vegne af Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Venstre, Liberal Alliance og Konservative skal jeg læse følgende forslag til vedtagelse op:
»Folketinget konstaterer, at regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet løbende har skærpet reglerne for at opnå tidsubegrænset opholdstilladelse, og at regeringen finder, at tidsubegrænset opholdstilladelse er et privilegium, som bør forbeholdes udlændinge, der har gjort en aktiv indsats for at integrere sig i det danske samfund ved bl.a. at arbejde og være selvforsørgende.
Folketinget noterer sig, at regeringen på den baggrund ikke finder grundlag for at ændre de gældende regler for tidsubegrænset opholdstilladelse, herunder beskæftigelseskravet.
Folketinget understreger samtidig, at midlertidighed for flygtninge skal forstås som midlertidighed.«
Holger K. Nielsen (SF), 2018-11-29:
Jeg må sige, at da jeg hørte hr. Mattias Tesfayes tale, var jeg overrasket for at sige det lidt mildt.
Jeg mener, at hele det socialdemokratiske velfærdsprojekt, det socialdemokratiske dannelsesprojekt, jo var, at arbejderklassen skulle uddanne sig.
Selvfølgelig skal man bidrage på arbejdsmarkedet, men en forudsætning for, at samfundet kunne udvikle sig, og at vi kunne få mere lighed, retfærdighed, var jo uddannelse, uddannelse, uddannelse.
Det er jo det, som arkitekterne bag velfærdssamfundet, H.C. Hansen, Kampmann, Krag, og hvad de hedder alle sammen, argumenterede for.
Nu står hr. Mattias Tesfaye og siger, at uddannelse i virkeligheden kan være næsten skadeligt, og at de hellere bør være på arbejdsmarkedet, i stedet for at de skal uddanne sig, eller at det i hvert fald overhovedet ikke er gavnligt, at man uddanner sig.
Jeg forstår simpelt hen ikke den tænkning af hele uddannelsesbegrebet, som han her giver udtryk for.
Eller er det sådan, at han stadig væk mener det i forhold til, om jeg så må sige, de gamle danskere?
For hr. Mattias Tesfaye har jo i andre sammenhænge været meget aktiv på det område – meget rosværdigt, synes jeg – og så bliver det anderledes, når det handler om nydanskere.
Det synes jeg ikke er godt.
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
Hver eneste gang jeg holder en ordførertale, siger SF's ordfører, at SF's ordfører er overrasket.
Hvor har jeg sagt det henne?
Det er bare noget, SF's ordfører tillader sig at finde på at spørge om og sige i Folketingssalen.
Jeg synes simpelt hen ikke, at det giver nogen mening at argumentere på den måde.
Jeg har ikke sagt, at uddannelse er skadeligt.
Jeg synes heller ikke som Enhedslistens ordfører, at vi har lagt benspænd ind.
Vi har et fintmasket net af et uddannelsessystem.
Vi har et fremragende undervisningssystem, som vi stiller til rådighed for folk fra dag et.
Hvordan kan man overhovedet argumentere for, at det er et benspænd for at tage uddannelse?
Folk kan tage al den uddannelse, de vil.
Det eneste, jeg argumenterer for, er, at hvis man ønsker at opnå den ekstra rettighed, nemlig at kunne være her permanent, så er det da rimeligt, at man har bidraget til det samfund, der stiller det hele til rådighed.
Der er da det andet, der er mærkeligt, altså at sige, som man kunne før, at du kan være på su i masser af år, og så kan du få permanent ophold.
Det giver ikke nogen mening for mig.
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er en virkelig relevant problemstilling, hvem det egentlig er, der rejser hjem.
Jeg læste også de dokumenter, vi fik i forbindelse med de forhandlinger.
Jeg synes ikke rigtig, der er belæg for at sige det, som Alternativets ordfører siger nu.
Jeg vil næsten sige desværre, for jeg leder med lys og lygte efter solid forskning, der dokumenterer, hvem det egentlig er, der rejser hjem.
Men selv om den så viste det, vil jeg sige, at reglerne for at kunne få permanent opholdstilladelse, synes jeg ikke skal understøtte det.
Formålet for os er ikke at understøtte, at folk rejser hjem; formålet er at understøtte, hvad vi synes der er rimeligt for at opnå permanent opholdstilladelse.
Det andet ville jeg synes var sådan lidt bagvendt.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-29:
Så vil jeg også godt stille mit andet spørgsmål.
Der er jo forskning, godt nok tynd forskning, men vi bliver jo foreholdt, at der findes forskning fra Sverige, som peger på, at det faktisk er dem, der har en uddannelse, som i højere grad vælger at rejse hjem igen, hvilket jo er lidt interessant.
Forholder ordføreren sig ikke til det, når han her står og siger, at man skal hjem igen, hvis man ikke bidrager til det danske samfund?
Hvis det er sådan, at det er dem, som har en uddannelse, som i højere grad rejser hjem, hvad er så på nogen måde det dårlige for nogen, at man får en uddannelse, hvad enten man vælger at blive i Danmark eller ej?
Mattias Tesfaye (S), 2018-11-29:
Jeg har da selv arbejdet sammen med folk, der er her som flygtninge på en opholdstilladelse.
Det er helt almindelige kolleger.
Jeg synes, det er helt fornuftigt, at flygtninge kommer i beskæftigelse.
Jeg synes faktisk, det er hovedopgaven i integrationspolitikken, at folk får et arbejde.
Hovedopgaven er ikke, at folk er på en su-berettiget uddannelse i mange år, og når deres midlertidige opholdstilladelse udløber, kan den så blive inddraget, og så kan de sendes hjem.
Jeg synes da, det er helt rimeligt, at i den periode, de er her, fokuserer vi på, at folk først og fremmest skal i beskæftigelse og lære dansk.