runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-04:
Ministeren har jo ret – ingen tvivl om det – i forhold til det, der bliver sagt, men jeg tror, som også jeg nævnte i min ordførertale, at jeg udmærket var klar over, at det her var en frivillig model.
Så er det ligesom slået fast.
Men hvis en person i Danmark vælger eksempelvis at indregistrere en bil i Danmark, så gør man det også frivilligt, men der følger jo nogle kontrolmuligheder med – politiet kan komme ind i bilen osv.
Og det foregår under beskyttelse af den danske grundlov.
Derfor er spørgsmålet jo meget evident.
Man skal kigge på, om det her har nogle konsekvenser i forhold til krænkelse af den private ejendomsret osv.
Jeg kan ikke rigtig se sammenhængen her, altså hvor man siger: Jamen herregud, det her er jo frivilligt, så det kan man som virksomhed bare vælge at sige nej til.
Men der følger altså nogle rettigheder og nogle pligter med, og det gør der også i det her tilfælde.
Der skal vi bare være sikre på, at det hænger juridisk sammen.
Det var mest af alt en kommentar.
Anders Kronborg (S), 2021-03-04:
Det lovforslag, vi skal behandle her, er en ændring af mark- og vejfredsloven, og det lyder jo i virkeligheden ikke særlig mundret, men det lyder heller ikke særlig teknisk.
Men jeg vil sige, at det faktisk er en rigtig vigtig ændring, vi her i dag behandler, og det er jo også en sag, vi ad nogle omgange har diskuteret herinde i Folketingssalen, og vi har også diskuteret den bilateralt.
Vi ved, at der i øjeblikket er rigtig mange katte, der kommer ind på vores internater.
Vi ved også, at der er mange katte, der ikke er mærkede, og vi ved også, at det giver noget administrativt bøvl, når de her katte skal fremvises, for når de er kommet ind på internaterne, skal de fremvises i 72 timer, hvor de f.eks. skal lægges på internettet.
Vi ved også, at der er mange, der ikke efterfølgende får deres ejere tilbage, men hvor internaterne skal ud at finde nye ejere til de her katte.
Vi har drøftet det grundigt med hinanden, om der er nogle incitamenter, der kan gøre, at flere vil overveje at mærke deres katte.
Vi har ligeledes drøftet, om det er muligt at skabe nogle initiativer, der afhjælper det bureaukratiske pres på internaterne.
Og der er vi nået frem til, at det giver god mening at lave en ændring af mark- og vejfredsloven, hvor vi skaber nogle øgede incitamenter til, at folk ad frivillighedens vej vælger at mærke deres kat.
Med det her lovforslag bliver det sådan, at hvis katten ikke er mærket med øretatovering, halsbånd eller for den sags skyld en indbygget chip, kan man hurtigere afhænde, om man så må sige, katten.
Det vil sige, at alle katteejere ved, at det vil være en rigtig, rigtig formålstjenlig ting at få mærket deres kat, hvis den skulle løbe bort.
Københavns Universitet peger på, at det er, fordi internaterne gør en ekstraordinært stor indsats – og stor ros for det.
Vores intention er, at flere katte skal mærkes, og derfor vil det også være fornuftigt at tage en evaluering af den her ordning forholdsvis tæt på vedtagelsen, og derfor hilser jeg det med tilfredshed velkommen, at der faktisk står, at 2 år efter at den her lov er vedtaget, evaluerer man den her ordning og ser på, om den har virket, og om der skal tages initiativer til yderligere forbedringer.
Her synes jeg faktisk, der er tale om sund fornuft, og jeg synes i virkeligheden, at det fremmeste og det bedste er, hvis vi herinde kan lave lovgivning, som kan håndhæves, og som samtidig er udtryk for sund fornuft – og som i det her tilfælde kan gøre livet bedre for vores katte.
Med de ord vil jeg gerne tillade mig at sige, at jeg er tilfreds med de ændringer, som ministeren lægger op til.
Jeg synes, ministeren har lyttet, også da vi drøftede et beslutningsforslag om katte.
Så jeg er som sagt tilfreds med de her ændringer i mark- og vejfredsloven, men jeg er selvfølgelig, ligesom alle mulige andre gange, villig til at drøfte forskellige elementer i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Men som det ligger her, synes jeg, det vil være meget fornuftigt, hvis vi tilkendegiver en opbakning til det her lovforslag.
Tak for ordet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-04:
Det er da et skridt på vejen, det anerkender jeg, men jeg synes ikke, det er stort nok, og det kommer nok heller ikke helt bag på hverken ordfører eller minister.
Jeg fatter simpelt hen ikke, at man, når man nu skal stå her i Folketingssalen og forhandle det her en gang til, så ikke tager skridtet fuldt ud og siger, at det her skal være obligatorisk.
Jeg er ret sikker på, at i løbet af noget tid vil vi stå her igen, fordi det er nødvendigt med en obligatorisk ordning, og derfor fatter jeg oprigtigt simpelt hen ikke, at man ikke gør det i stedet for.
Vi har dyreværnsorganisationerne bag en obligatorisk ordning, og det synes jeg er ret væsentligt, og høringssvarene siger det samme, nemlig at det burde være sådan.
Jeg forstår oprigtigt ikke, hvorfor man ikke i dag siger, o.k., at så gør vi det obligatorisk.
Anders Kronborg (S), 2021-03-04:
Tusind tak for det spørgsmål.
Jeg anerkender til fulde, at fru Pia Kjærsgaard har interesseret sig for den her sag, og jeg anerkender også til fulde, at fru Pia Kjærsgaard har en stor interesse i den her sag.
Jeg vælger at fastholde fokus på, at jeg synes, det er utrolig flot, at der halvandet år inde i en regeringsperiode faktisk er sket handling, så tingene går den rigtige vej i forhold til mærkning af kattene.
Jeg ved, at fru Pia Kjærsgaard har været parlamentarisk grundlag for en blå blok tidligere, hvor man jo ikke lavede nogen initiativer, der fik det her på rette vej, så jeg hilser de her initiativer velkommen.
Så vil jeg bare tilkendegive over for fru Pia Kjærsgaard, at de næste 2 år, hvor vi følger det her tæt, hvorefter det skal evalueres, skal vi holde nøje øje med, om det her skaber de ønskede forbedringer i forhold til vores katte, og hvis ikke det gør det, er jeg sådan set ikke uenig med fru Pia Kjærsgaard i, at så skal vi dykke yderligere ned i materien.
Men man vurderer jo, at det her vil hjælpe kattene, og det er sådan set det afgørende.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-04:
Det er jo godt, at alt, hvad vi siger her i Folketinget, bliver refereret, for så vil jeg, når det ikke fungerer, som jeg er ret sikker på det ikke vil på et tidspunkt, tage det frem, der er blevet sagt, så vi så kan tage skridtet og gøre det obligatorisk.
Det vil jeg holde ordføreren og regeringen, uanset hvilken regering der sidder, fast på.
Og så synes jeg ikke, det er helt på sin plads at sige, at fru Pia Kjærsgaard heller ikke kunne få den blå regering med på det.
Anders Kronborg (S), 2021-03-04:
Den største anerkendelse og den største respekt for det.
Der skal heller ikke være nogen som helst tvivl om, at mit fokus som ordfører her alene har været på kattene.
Vi må også huske, når vi læser de høringssvar, der ligger på sagen, at der er andre organisationer, der faktisk bakker op om den her ordning og mener, at den her ordning er den rigtige vej at gå.
Det er også derfor, jeg siger, at jeg er rigtig glad for, at der er indbygget en evaluering i den her ordning, så vi grundigt kan følge det her, grundigt kan evaluere det med hinanden og så få en grundig snak med hinanden efterfølgende.
Jeg er af den overbevisning, at det her vil hjælpe, og jeg er også af den overbevisning, at det her vil gøre det væsentlig mindre bureaukratisk for internaterne, så de faktisk kan bruge deres energi på at hjælpe vores dyr frem for at lave bureaukrati.
Erling Bonnesen (V), 2021-03-04:
Tak for det.
Der er i de seneste år sket en stigning i antallet af katte, der bliver indleveret på landets internater.
Den foregående ordfører har jo gennemgået lovforslaget, så det skal jeg ikke gå længere ind i end bare sige, at med den gældende lovgivning er det besværligt at få videregivet bortløbne katte.
Det betyder, at kattene i flere situationer kommer til at opholde sig uforholdsmæssig lang tid på internaterne, hvilket også øger presset på internaterne og omkostningerne og bøvlet, kan man sige, for internaterne.
Det vil det her lovforslag så ændre og forhåbentlig hjælpe på, da bortløbne katte uden mærkning eller chip hurtigere kan komme videre til et nyt hjem, en ny ejer, kan man sige.
Det synes vi i Venstre er en god idé, da det også giver et incitament til at få mærket sin kat, hvis man som katteejer gerne vil have styr på sin kat, kan man sige, for så kan man, hvis den skulle løbe væk, få fat på den igen.
Det skulle samtidig også meget gerne lette dyreinternaternes arbejde.
For Venstre har det været afgørende, at ændringen af reglerne ikke betyder en mærkningspligt for katteejerne.
På landet er det jo også meget almindeligt, at man har såkaldte udekatte, og i de situationer synes vi ikke der er nogen grund til at stille krav om mærkning af disse katte.
Omvendt kan vi sige, at hvis man ikke mærker sin kat, løber man selvfølgelig den risiko, at den kan løbe væk og havne på et internat og dermed også blive videregivet.
Vi synes, det er et godt lovforslag, som forholder sig til de problemstillinger, der er blevet rejst af ikke mindst internaterne.
Nu har katteejerne så selv ansvaret for deres katte og får mulighed for at mærke dem, så de kan holde styr på dem.
Så Venstre støtter lovforslaget.
Bruno Jerup (EL), 2021-03-04:
Jeg kan starte med konklusionen: Vi er positive over for forslaget.
Derfor er vi sådan set også rigtig godt tilfredse med, at der er muligheder for, at man kan tilbagekalde en certificering, og at der også er nogle muligheder for faktisk at gå ind og lave, hvad skal man sige, et ret kontant indgreb i forhold til virksomheder, der ikke overholder de regler og alle ting, de påbud, de bliver stillet over for, så man både kan standse salg og levering og udbud af IKT-produkter.
Det synes vi faktisk er rigtig godt, og selv om der måske nok er nogle, der tænker, at vi vel ikke skal bruge for meget af det, så tænker jeg bare, at det, at man har det redskab, og at man rent faktisk kan gå ind ret klart og præcist og så lige stoppe en produktion af noget, som er skadeligt i forhold til cybersikkerhed, synes vi er en god ting.
Så samlet set kan vi bare sige, at vi synes, at det her er et nyttigt og godt lovforslag.
Den eneste bemærkning, jeg måske lige kunne have lyst til at komme med her, er, at i forhold til den her rolle, som vores Sikkerhedsstyrelse får, er det også sådan, at der er et andet lovforslag på vej i Forsvarsministeriets regi, hvor det er Center for Cybersikkerhed, som ligesom står som kontrolorgan i den sammenhæng.
Og nu har vi ikke det lovforslag på bordet her, men det er bare for måske over for erhvervsministeren lige at flage og stille spørgsmålet her: Er der en eller anden form for myndighedsoverlap i forhold til de to typer af sikkerhedslove, vi laver her?
Det er sådan set det eneste.
Mai Mercado (KF), 2021-03-04:
Jeg synes bare, der er meget stor forskel på ministeren i dag, og så da ministeren var ordfører for bare få år siden, hvor vi eksempelvis forhandlede en aftale om, at børn skulle i daginstitution, for da var det bare ikke nok, at det kun var i daginstitutionen, de selv skulle betale, for bleer skulle de også betale, og frugtordning kunne man heller ikke komme udenom, for der skulle bare sættes hårdt mod hårdt, og der skulle ikke være nogen forskelsbehandling.
Jeg undrer mig bare i dag over, at den meget hårde retorik, der var dengang, er blevet afløst af noget, der er langt blødere, hvor man ikke rigtig kommer ind og får håndteret det problem, som vi ser i de danske folkeskoler, og det er derfor, jeg spørger ind til – for det må være et strategiskifte – hvad det er, der ligger til grund for, at man altså nu har en helt anden tilgang til indvandrerdrenge, som truer og intimiderer lærere i den danske folkeskole.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-04:
Jeg forstår simpelt hen ikke den karakteristik.
Og den her gang har ordføreren mulighed for at vende tilbage, fordi der er mere end én kort bemærkning.
Jeg synes, jeg lige har stået og remset utrolig gode ting op her, som Konservative i øvrigt er med i.
Jeg kan sådan set undre mig en lille smule over, at Konservative er med, f.eks. i politiforliget, hvis man synes, at de her ting er krusninger.
Det kan i øvrigt også undre mig, at et parti, der har haft regeringsmagten i de fleste af de sidste 20 år, mener, at det her er krusninger.
Så jeg forstår det ikke, men det kan ordføreren måske så forklare.
Mai Mercado (KF), 2021-03-04:
Jeg tror, det, vi i sandhed er vidne til i dag, er et skifte i Socialdemokraternes position.
Jeg skal da i virkeligheden bare lige spørge, hvorfor Socialdemokraterne lægger op til så markant et skifte, at man nu overhovedet ikke vil gøre noget, som rent faktisk betyder en stor forskel derude.
De initiativer, som man lægger op til, laver jo kun krusninger på overfladen, for man får ikke reelt taget fat om problemet.
Så hvorfor det strategiskifte?
Mette Thiesen (NB), 2021-03-04:
Den franske skolelærer Samuel Paty døde for ytringsfriheden.
Han fik halsen skåret over, fordi han ville lære sine elever noget meget, meget vigtigt: at ytringsfriheden er absolut.
Hvis ikke man kan tegne profeten Muhammed, er der reelt ikke nogen ytringsfrihed.
I den danske folkeskole er forsvaret for ytringsfriheden alt, alt for svagt.
Der er desværre alt for meget berøringsangst, og formanden for Skolelederforeningen i Danmark, Claus Hjortdal, skrev i Jyllands-Posten, at danske skolelærere simpelt hen helt skulle undlade at bruge satiriske tegninger af profeten Muhammed i undervisningen.
Det foreslår han ikke med henvisning til den reelle fare, som det er forbundet med, nej, han fraråder, at man støder de muslimske elever.
Det er simpelt hen for vattet.
Vi har kunnet læse flere historier om modige undervisere, der afviser at underkaste sig islam.
De insisterer på, at ytringsfriheden i Danmark må trumfe muslimernes sårede følelser.
De modige lærere går Hjortdal ud og undergraver fuldstændig.
Med et helt absurd argument fabler han i et interview i Berlingske om, at man dermed skulle demonstrere frisind.
Han får hermed vist, at han hverken forstår sig på frisind eller på folkeskolen.
For folkeskolen skal netop være stedet, hvor danske børn lærer at mødes i åben debat.
Det er jo sådan, vi afgør vores uenigheder i Danmark, ikke med vold.
Og det skal ikke mindst muslimske elever lære, for hvor skulle de ellers lære om ytringsfriheden?
Derfor er det vigtigt, at vi siger fra over for den berøringsangst, som eksempelvis Claus Hjortdal lægger for dagen.
Folkeskolen må aldrig blive tolerant over for det intolerante.
Frisind er præcis det modsatte af den ureflekterede tolerance.
Frisind handler om at lade meninger mødes i en åben og kritisk debat, og det er jo netop skolens opgave at omdanne klasserummet til det rum, hvor sådan en samtale kan finde sted.
Men det er jo tydeligvis noget, som Hjortdal ikke forstår.
Men derimod vil jeg tilkendegive min fulde støtte til de modige undervisere, der bruger tegningerne, for de står i første geled i tidens store kulturkamp, men de skal ikke stå alene.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-03-04:
Det, der er centralt for, hvorvidt vi skal være bekymrede eller ej, er, om der er lærere, der oplever, at de bliver udsat for trusler eller vold i forbindelse med undervisningen i bestemte emner.
Jeg kan ikke melde mig i koret af dem, der ikke er bekymrede.
Altså, jeg melder mig gerne som bekymret.
Det er da dybt problematisk, at det foregår, og det er jo også derfor, vi er med i et forslag til vedtagelse, som lige præcis adresserer, at vi skal gøre noget ved problemerne.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-04:
Jeg kunne forstå på ordføreren tidligere, at ordføreren var meget bekymret over, at der var nogle, der følte sig krænket på deres religions vegne.
Nu er islam jo både en ideologi og en religion og en masse ting koblet sammen.
Der er en politisk ideologi, og der er noget religion, der er koblet sammen.
Jeg forstod bare ud fra ordførerens tale, at det var vigtigt for ordføreren, at de her muslimer ikke blev krænket over, at der blev undervist i Muhammedtegningerne, undervist i ytringsfrihed og vist Muhammedtegninger i undervisningen.
Det var bare derfor, jeg tænkte, om der var andre steder, hvor ordføreren mente, at vi skulle gøre knæfald.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-03-04:
Jeg skal bare sige, at jeg ikke har sagt en lyd om, at der var noget, der ikke måtte undervises i, så der har ordføreren hørt forkert.
Orla Hav (S), 2021-03-04:
Tak for det.
Det bliver jo ofte sagt, at teknologien udvikler sig med eksplosiv fart, og det er vel også baggrunden for det lovforslag, vi står med i dag.
Selv om det er et lille lovforslag, er det jo vigtigt at have sikkerhed for, at vi kan regne med, at det, der kommer i anvendelse, når vi bruger informations- og kommunikationsteknologien og de tjenester og processer, der hører dertil, er det, vi forventer kan tages i anvendelse, og at det, når vi i stigende grad benytter os af computerteknologien, så gør det muligt at håndtere komplekse processer.
Så længe udøverne af disse processer og produkter har reelle hensigter, er alting jo fint.
Desværre er det ikke altid tilfældet.
Nye muligheder skaber nye smuthuller for kriminalitet.
Derfor er det velkomment, at regeringen fremlægger dette lovforslag, der er med til at gøre livet lettere for folk med reelle hensigter, og som åbner muligheder for at få styr på dem, der ikke har det.
Danske virksomheder betjener sig i høj grad af teknologi, der rækker ud i rummet omkring kloden.
Data lagres i skyen eller bruges i lande over store afstande.
Det stiller krav til de reelle hensigter og til det udstyr, man producerer eller gør brug af.
For at gøre det nemmere for danske producenter af udstyr, der kan bruges i den såkaldte cyberverden, indføres der med lovforslaget en certificeringsmulighed for virksomhederne.
Det indebærer, at kunderne til disse produkter har en sikkerhed, i form af at myndigheder har vurderet og sagt god for produkterne.
Dette princip kendes i mange andre sammenhænge, bl.a. i forbindelse med sikkerhedsudstyr eller udstyr, som bruges, hvor der er særlige risici.
Og her er det Sikkerhedsstyrelsen, der i vidt omfang står for kontrol, vurdering og opfølgning på produktion og produkter.
Når produkterne så at sige har fået det blå stempel, er det borgernes sikkerhed for, at de er i orden.
En certificering godtgør, at produktet er udført i overensstemmelse med en eller flere standarder, der fastsætter et bestemt sikkerhedsniveau.
Med lovforslaget henlægges opgaven til Sikkerhedsstyrelsen, der er den myndighed, der har erfaring fra andre områder inden for certificering eller anvendelse i forhold til de reelle hensigter, også i praksis.
Heldigvis er dette den danske version af en opfølgning på det europæiske samarbejde, fordi det er hensigtsmæssigt, at lande arbejder tæt sammen for at forfølge gode resultater, og lige præcis cyberprodukter kender jo ingen grænser.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-03-04:
Tak for det, formand.
Vi synes, at hensigten med L 174 er rigtig god.
Der er tale om en EU-implementering, som kræver, at medlemsstater udpeger en national myndighed for certificering af cybersikkerhed, og vi synes også, at det er rigtig fornuftigt, at der her i Danmark peges på Sikkerhedsstyrelsen som den danske nationale myndighed.
Det skaber jo grundlag for at kunne sikkerhedscertificere informations- og kommunikationsprodukter og -tjenester og -processer, hvilket skal være med til at nedbryde handelsbarrierer i EU og sikre den nødvendige tiltro til de teknologiprodukter, vi anvender i EU.
Det er et yderst positivt tiltag, synes vi, og som vi i Venstre hilser meget velkommen, fordi det kan være med til at skabe et bedre indre marked for de her produkter.
I dag er der alt for store forskelle på de ordninger og standarder, som de forskellige EU-medlemsstater bruger til at certificere teknologiske produkter.
Det forhindrer et sammenhængende digitalt indre marked og skaber både administrative og økonomiske udfordringer for virksomheder, der ønsker at lancere et digitalt og sikkert produkt.
Forslaget vil derfor øge sikkerheden for den enkelte forbruger, lette gennemsigtigheden for produkter og mindske risikoen for cyberangreb.
Det vil øge trygheden og fremme tilliden til digitalisering, og derfor støtter vi forslaget.
Som med så meget andet ligger djævlen jo selvfølgelig i detaljen, og noget af det, vi vil spørge ind til i udvalgsbehandlingen, er jo i forhold til administrationen af det her, og hvor administrativt bøvlet det bliver at blive certificeret, så vi sikrer os, at de små virksomheder også får mulighed for at være med på det her, og så de ikke får sværere ved at konkurrere end de større virksomheder, fordi det bliver for tungt.
Det er noget af det, vi gerne vil drøfte.
Så skal vi selvfølgelig også sikre, at Sikkerhedsstyrelsen har de rigtige kompetencer og ressourcer til at løfte opgaven, og det vil vi også gerne være med til at skabe de rigtige forudsætninger for.
Vi ser frem til den kommende udvalgsbehandling, hvor Venstre vil bakke op om forslaget.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-04:
Kreativitet er noget, som udføres mange forskellige steder – af blomsterdekoratøren, af mesterkokken på michelinrestauranten.
Og i takt med at man har fået flere og flere elektroniske kommunikationsveje og flere og flere brancher, som på en eller anden måde er koblet op på elektronik, så betyder det også, at kreativiteten desværre har vundet indpas mange af de steder, hvor man ikke har behov for kreativitet, nemlig inden for svindel og hos folk, der prøver at tjene lette penge.
Det er også det, der er en af årsagerne til, at vi jo igennem flere år har haft en europæisk forordning omkring cybersikkerhed.
Det kan der være mange gode grunde til.
Men der er jo altså det store »men«, at det har vist sig, at med efterspørgslen efter at få lidt mere validitet bag ved de forskellige produkter er der rigtig mange – både private forbrugere, men også business to business-kunder – som ønsker en større afvejning af de forskellige produkter og ydelsers troværdighed, som de reflekterer på, bl.a. ved at købe dem online.
Det kan være i forhold til almindelige it-produkter og tjenesteydelser, og det kan også være i forhold til f.eks. forskellige processer.
Med det her lovforslag, som ministeren har fremsat, vil man jo så ophæve den eksisterende forordning og indføre en ny.
Så jeg vil selvfølgelig også på vegne af Dansk Folkeparti glæde mig over, at der ryger en EU-forordning væk, og at vi så erstatter den med en, der efter vores opfattelse vil være bedre og mere fremtidsorienteret end den, vi har været vant til.
Det er sund fornuft.
Så er det jo også med lovforslaget klart defineret, at opgaven med det her rent kompetence- og myndighedsmæssigt kommer til at ligge hos Sikkerhedsstyrelsen.
I forhold til indholdet er der ét sted, hvor Dansk Folkeparti i hvert fald vil have tingene belyst lidt ekstra, og det er i forhold til bestemmelserne om, at der også med det her lovforslag sikres hjemmel til at kunne komme ind i private virksomheders lokaler og så videre for at udøve kontrolmyndighed.
Der vil vi i hvert fald stille et spørgsmål til ministeren, så vi får klarhed over, om man er på hundrede procent sikker grund i forhold til grundlov og alt muligt andet, så man ikke laver en hjemmel, som ligger ud over den adgang, man som offentlig styrelse og myndighed som minimum kan forvente at have i forhold til sådan at kunne vade ind på private virksomheders kontorer, faciliteter osv.