runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jamen jeg vil starte med at sige, at hvis der er nogle ting, som fru Rosa Lund ikke synes står præcist, vil jeg virkelig appellere til, at fru Rosa Lund gør alvor af det, ordføreren også siger i sin ordførertale, nemlig at stille en stribe tekniske spørgsmål.
For der er ikke noget, vi hellere vil, end at få det uddybet, og så kan vi få optrykt de svar, som bidrager til betænkningen, så alle ved, hvad det er, vi stemmer om, når vi en dag sidder her til tredje behandling, for vi har ingen interesse i, at der er spørgsmål om udeståender, som burde have været besvaret.
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-06:
Jeg bakker helt grundlæggende op om, at der skal oprettes asylcentre i tredjelande, og jeg vil i den forbindelse så også sige, at jeg på lige fod med andre, f.eks. Dansk Folkepartis Pia Kjærsgaard, har nævnt, at der er en række spørgsmål, og dem vil Dansk Folkeparti stille under udvalgsbehandlingen.
Det samme har Nye Borgerlige, og det tilslutter jeg mig helt, altså at der er mange ting, som vi skal have udboret i det her lovforslag.
Det springende punkt er selvfølgelig, om det her overhovedet kan lade sig gøre, altså at oprette asylcentre i tredjelande, og jeg medgiver jo også, at der er et, om man så må sige, temperamentsspørgsmål i, hvorvidt man skal fremsætte et lovforslag som det her, inden et asylcenter eller en aftale om et asylcenter i et tredjeland er på plads, eller om man skal afvente, at det kommer på plads.
Jeg vil dog sige, at hvis man afventer, vurderer jeg, at det kan stille regeringen i en dårligere forhandlingsposition med nogle af de lande, som det kunne dreje sig om, og jeg vil ganske enkelt ikke risikere at stille regeringen i en dårligere situation end ellers.
Derfor vil jeg bakke op om det her lovforslag.
Marie Krarup (DF), 2021-05-06:
Det her lovforslag skitserer jo den australske model, og den australske model er en fremragende model.
Vi har i Dansk Folkeparti fremsat beslutningsforslag om den mange gange og altid fremhævet den i debatterne.
Så det er en fantastisk, supergod idé, og jeg bliver altid så glad, når Socialdemokratiet efterligner Dansk Folkepartis politik og overtager dele af den.
Jeg bliver bare ærgerlig, når der mangler noget, og her mangler der noget, fordi ministeren kan lave undtagelser for, hvem der skal overføres til sådan et modtagecenter i udlandet, og det kan en hvilken som helst minister.
Det er § 29, stk. 2, som jeg synes ser meget problematisk ud.
For hvad hjælper det at indføre den australske model, hvis en kommende minister kan lave så mange undtagelser, at man alligevel får landet fyldt op med asylansøgere og derved igen får fristet folk til at sætte ud på Middelhavet og vandre op igennem Europa for at komme frem til den bedste velfærdsstat, nemlig Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jeg vil starte med at sige, at der jo er flere lande, der helt eller delvis har forsøgt sig med det samme, som Danmark gør her: Australien, USA.
Hvis man er interesseret i britisk politik, har man måske også fundet ud af, at den britiske regering for få uger siden – jeg tror, det var i marts – fremlagde deres flygtningepolitiske udspil, som på mange måder, på mange stræk ligner det, vi også arbejder med i den danske regering.
Så jeg betragter også det her som en international tendens.
Jeg vil dog sige, at jeg tror, en del af den kritik, der har været, af menneskerettighedskrænkelser på nogle af de øer, som australierne brugte, har været berettiget, og jeg tror, det er helt afgørende for Danmark, at vi ikke ender i en situation, hvor der kan rejses den form for relevant kritik.
Angående undtagelsesbestemmelserne og § 29, stk. 2: Det er rigtigt.
Det kunne være f.eks. folk, hvis sager er åbenbart grundløse, som vi gerne vil sende hurtigt ud.
Det kunne jo også være, at den danske regering og et andet lands regering kun indgik et pilotprojekt om en afgrænset gruppe asylansøgere i første omgang, og der vil også være behov for, at loven tager hensyn til sådan en situation.
Marie Krarup (DF), 2021-05-06:
Jeg synes, at det er vigtigt, at det der bliver hegnet meget, meget grundigt ind, for skulle den ulykkelige situation opstå engang i fremtiden, at der kom en radikal udlændingeminister – det håber jeg ikke nogen sinde sker, men hvis nu det skulle være – kunne man forestille sig, hvordan den her undtagelsesbestemmelse ville blive brugt.
Det kræver jo en benhård minister, for at man kan bruge det på den måde, som ville være fornuftig og give mening.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
I sidste ende er det jo Folketinget, der bestemmer.
Uanset hvem der er minister, vil enhver folketingssamling jo kunne træde sammen og vedtage en ny lovgivning.
Jeg vil godt appellere til, at der er lidt fleksibilitet her.
Jeg vil sige, at indtil videre har den dialog, jeg har haft med ministre fra andre lande, overbevist mig om, at det er nødvendigt, at man også kan være fleksibel i en forhandlingssituation og f.eks. sætte et loft over, hvor mange der i første omgang vil være omfattet af sådan en transitmekanisme, og det vil forudsætte, at man som udlændingeminister har sådan en undtagelsesbestemmelse, så man kan udelukke nogle grupper og prioritere andre.
Det kan også være, at det land, man indgår sådan en aftale med, har et ønske om, at det kun er asylansøgere fra et bestemt geografisk område, de ønsker at være med til at lægge jord til, og på den måde tror jeg, der er behov for lidt fleksibilitet her.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Jeg håber, at ministeren kan se, at hele omdrejningspunktet, hele frustrationen i Folketinget her i dag jo handler om, at Socialdemokratiet ikke vil lægge kortene på bordet og sige, om de har gang i noget konkret, for at sige det meget firkantet.
Altså, hr. Lars Løkke Rasmussen har sammenlignet det her med realismen i en rejse til Mars, og jeg har selv sammenlignet det med »Kejserens nye klæder«, men selvfølgelig med et lille håb om, at regeringen er i gang med forhandlinger.
Men når nu det er noget, som skiftende regeringer ikke har kunnet løse igennem så lang tid, kan ministeren så ikke bare lægge kortene på bordet og sige, om man er i gang med reelle forhandlinger, eller om det her bare er, som hr. Lars Løkke Rasmussen sagde, ét stort spild af Folketingets tid.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Vi forsøger at finde en balance imellem to hensyn.
Der er behov for et fortroligt rum med de regeringer, vi er i dialog med, for at kunne håndtere det her, for ellers er jeg bange for, at vi skyder os selv i foden og umuliggør at realisere det.
Det er det ene hensyn.
Det andet hensyn, som jeg godt vil medgive er fuldstændig rimeligt, er, at Folketinget selvfølgelig også er inddraget på et rimeligt niveau.
Jeg medgiver fuldstændig – og det prøvede jeg også at sige i afslutningen af min tale – at vi er ved at komme dertil, hvor der også er behov for, at Folketingets partier bliver inddraget tættere, og det kunne være som følgegruppe, sådan som jeg hørte det fra Venstre.
Det medgiver jeg fuldstændig, og det synes jeg er noget af det, vi bør diskutere med hinanden, måske i forbindelse med lovbehandlingen her – det kan være efter førstebehandlingen – hvor vi gerne vil lette lidt på låget og i fortrolighed fortælle lidt nærmere om, hvor langt vi er kommet.
Men jeg kan allerede nu afsløre, at vi ikke er der, hvor vi bare mangler at sætte underskriften på et papir.
Vi er der, hvor vi har fundet en god håndfuld lande, som vi er i dialog med – nogle er vi kommet noget længere med end andre.
Og det er jo en liste af lande, der bliver kortere og kortere, efterhånden som der er nogle, der siger nej.
Men der er også stadig væk nogle, der ikke har sagt nej, og vi kunne godt tænke os at inddrage Folketinget lidt mere i det – det er vi helt med på.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Jamen vi ville i hvert fald hilse en sådan følgegruppe varmt velkommen.
Vi har jo en lignende i forhold til situationen i Syrien med de danske børn, der sidder dernede, og der synes jeg faktisk vi har et meget, meget fint og fortroligt, lukket arbejdsrum, hvor vi jo netop arbejder med regeringen.
Så jeg kan da undre mig over, at regeringen ikke har gjort det i det her tilfælde noget tidligere, men i så fald håber jeg så også, at det vil være et fortroligt rum, hvor vi rent faktisk kan få indblik i, hvad, og om noget, regeringen rent faktisk har foretaget sig.
Det håber jeg at ministeren kan bekræfte rent faktisk vil være tilfældet, hvis vi laver en sådan følgegruppe.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Hele formålet med at lave sådan en følgegruppe skulle jo være også at kunne fortælle lidt mere, end vi er i stand til i åbne folketingsbesvarelser.
Men jeg synes også, det ville give god mening, at vi samler en kreds af udlændingeordførere, der følger det her lidt tættere, og derfor synes jeg, det er naturligt at etablere sådan en følgegruppe, og det er ikke bare for at sidde og vise ligegyldige powerpoints, det skal være for at komme lidt tættere ind på hinanden, men vi vil så også bare appellere til, at vi også her kan have den samme fortrolighed, der gælder i masser af andre sager, og som jeg synes Folketinget er god til at vise, for ellers risikerer vi simpelt hen, det falder til jorden.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne fortsætte i samme spor som hr. Marcus Knuth, fordi det jo i og for sig er en lille smule betryggende, at ministeren gerne vil tage Folketinget med ind, men når, eller jeg må måske hellere sige: hvis det lykkes at finde et land, hvor man kan oprette et modtagecenter, skal det så godkendes af Folketinget, altså, skal det så tilbage i Folketinget?
Og jeg snakker ikke om et eller andet udvalg og nogle fortrolige drøftelser, jeg snakker om landet.
Det er lidt uklart i lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Vi vil jo gerne indgå en bindende aftale, og hvis det er sådan en folkeretligt bindende aftale, er der nogle helt klare rammer for, hvad en regering kan gøre og ikke kan gøre, og det betyder bl.a., at Folketinget skal inddrages.
Så jeg har svært ved at forestille mig andet, end at Folketinget selvfølgelig skal inddrages, og jeg vil også gerne sige herfra, at hvis ikke Folketinget formelt set skal, er det min politiske holdning, og så synes jeg alligevel for god ordens skyld, at så skal vi sikre os, at der er mindst 90 mandater, der kan bakke op omkring sådan en aftale, der bliver indgået.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Altså, jeg mener, at Folketinget formelt set skal inddrages, og derfor er det jo gode toner, der kommer fra ministeren, men jeg tænker bare, at hvis man virkelig mener det, må man skrive det i lovforslaget, ligesom at hvis man virkelig mener, at menneskeretlige forpligtelser skal være overholdt, burde det også stå klarere i lovforslaget.
Og derfor går mit andet spørgsmål på: Skal menneskerettighederne og menneskeretlige forpligtelser kun gælde i det her modtagecenter i tredjelandet, altså, er det kun der, det skal overholdes, eller er det i hele det land, som modtagecenteret kommer til at ligge i?
Hvordan ser regeringen på det?
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Det er bare, fordi ordføreren lige fik lejlighed til at fremhæve Radikale Venstre i sin tale, og så var jeg selvfølgelig nødt til lige at trykke mig ind.
Derfor vil jeg bare oprigtigt spørge Det Konservative Folkeparti: Er det vigtigere for Det Konservative Folkeparti, hvem der står bag en aftale, end hvad indholdet er af en aftale?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Det er hermed modtaget.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Det var lige til det sidste, hr. Kristian Hegaard, for det er omvendt også en uskik, hvis man, når man forhandler, sådan siger, at der er andre partier, man ikke ønsker skal deltage, hvad enten det er i et forlig eller i en forhandling, og det er der sådan lidt en tendens til i dansk politik.
I hvert fald har jeg selv det udgangspunkt, at det brede forlig altid er et mål i sig selv, og det andet er en uskik.
Altså, jeg ved jo, at man i forbindelse med samtykkeloven bevidst holdt de borgerlige partier udenfor, og så kan vi snakke politik og substans, men det er jo ikke rimeligt at forlange, at folk, der ikke deltager i en forhandling, skal tage ansvar for en lov.
Det har i min verden ikke ret meget med parlamentarisme og mindretalsbeskyttelse at gøre.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Jeg var rigtig glad for den samtykkelov, vi indgik.
Det er en hegnspæl for dansk retshistorie, at der nu skal være et samtykke, og at det ikke udelukkende skal være vold eller trusler om vold, der indgår, før noget kan være en voldtægt.
Det er virkelig noget, der har flyttet noget i dansk retshistorie, og jeg tror, at det, når man om et par år kigger tilbage på det, vil være sammenligneligt med dengang, man fjernede revselsesretten.
Det var en udmøntning af forståelsespapiret, og derfor var det selvfølgelig naturligt, at det var de partier, der mødtes.
Men jeg er glad for, at alle Folketingets partier stod sammen og bakkede op om det og skabte retshistorie i Danmark.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Jo, men det er vi jo ikke uenige om, og vi var også i det samme parti på det tidspunkt.
Jeg synes bare stadig væk, det er en uskik, og jeg ved også, at Dansk Folkeparti i gamle dage gjorde det over for venstrefløjen.
Man ville ikke have dem med – vi vil lave forligene alene, vi vil sidde alene ved bordet –
og det synes jeg bare ikke er særlig klædeligt.
Man kan jo, når nu alle partier er enige om, at det her grundlæggende er en god idé, så godt sørge for, at partierne også er inviteret til de forhandlinger.
Det synes jeg bare sådan er et almindeligt inkluderende synspunkt, men der kan jeg så forstå, at hr. Kristian Hegaard finder andre ting vigtigere.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Jeg kan sige, at det, jeg fandt allervigtigst, var, at vi nu skaber en helt ny retsstilling, en retssikkerhed, for voldtægtsofre, og jeg glæder mig over, at alle Folketingets partier bakkede op om det.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Hvis der f.eks. er afghanere, der har været i Danmark i 20 år, men som nu ønsker at vende tilbage til Afghanistan for at deltage i genopbygningen af deres land, så synes jeg bestemt, at vi skal hjælpe dem på rette vej.
At ville rette op på uhensigtsmæssigheder i lovgivningen kan vi i Enhedslisten fuldt ud bakke op om, ligesom vi heller ikke mener, at man skal kunne få støtten, hvis man har begået alvorlig kriminalitet, hvilket vi også har diskuteret et par gange herinde.
Den del bakker vi fuldt ud op om.
At kommunerne aktivt skal opsøge udlændinge og forsøge at motivere dem til at forlade landet, mener jeg absolut ikke er en god idé.
Hvorfor i alverden skulle de være interesseret i det?
Og når man så gør det, behandler man jo danske borgere, altså borgere, som har boet her, som andenrangsborgere.
Man siger ligesom: Tak, fordi du kom til mødet, og jeg skulle hilse fra den danske regering og sige, at vi helst ser, at du forlader landet, du er ikke kriminel, du har ikke gjort noget galt, men du er bare ikke lige god nok til at være her i vores samfund.
Det synes vi i Enhedslisten ikke er i orden, og det vidner – synes jeg – om et meget mærkeligt menneskesyn, når man synes, at kommunerne aktivt skal opfordre borgere i samfundet til at forlade landet.
Så den del af repatrieringsloven støtter vi ikke op om, og jeg har i øvrigt også bidt mærke i, at socialrådgiverne, som skal udføre det her arbejde, er meget utilfredse med det.
Så bliver jeg simpelt hen, selv om det nok er at afspore debatten – så formanden må jo stoppe mig – nødt til at sige til hr. Jens Rohde: Hvis det var sådan, at blå blok gerne ville have lavet en samtykkelov, så havde de muligheden tre gange, da Enhedslisten fremsatte beslutningsforslag.
Hvis vi havde vidst det, er jeg ret sikker på, at de var blevet inviteret, men jeg er ligesom hr. Kristian Hegaard ekstremt glad for og virkelig, virkelig stolt af, at det lykkedes at få fuld plade på de grønne knapper.
Undskyld for at afspore debatten.
Men vi kan støtte det her lovforslag.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Tak for ordet, formand.
Radikale Venstre støtter muligheden for repatrieringsstøtte, da det skaber mulighed for at etablere sig hensigtsmæssigt for dem, der ønsker at repatriere.
Helt grundlæggende synes vi dog, at kommuner har bedre ting at tage sig til end at have pligt til repatrieringssamtaler, særlig for personer, der ikke har i sinde at repatriere, for så bliver det en pligt for bureaukratiet og systemets skyld.
Derfor er vi tilfredse med at have været med til at indgå en aftale sammen med regeringen, Venstre og Liberal Alliance, der halverer målgruppen for denne pligt fra 60.000 til ca. 30.000, og det sker ved at udtage persongruppen bestående af danske statsborgere med dobbelt statsborgerskab og udlændinge med lovligt ophold i Danmark i mere end 5 år, som ikke har modtaget kontanthjælpslignende ydelser i halvandet ud af de seneste 3 år.
Hvorfor skulle de da også spilde tiden på repatrieringssamtaler?
Det har simpelt hen været uværdigt.
Tilbage er der nu to persongrupper i forhold til den pligt, der foreligger.
Der er udlændinge med opholdstilladelse i Danmark i mindre end 5 år, og der er ikke nogen ændring for den målgruppe, og der er udlændinge med opholdstilladelse i Danmark i mere end 5 år, som har modtaget kontanthjælpslignende ydelser i halvandet ud af de seneste 3 år.
Den persongruppe vil hvert andet år få mere rådgivning om repatriering end i dag ved møder, som de alligevel skal til, når de f.eks. er til møde hos kommunen i jobcenteret.
Det er da sund fornuft.
Vi synes også, at flere andre elementer i lovforslaget er fornuftige, nemlig at man, hvis man har begået kriminalitet, så ikke bare kan tage en pose penge med sig, og at der er en tilbagebetaling, hvis man fortryder.
Det synes vi også er fornuftigt.
Jeg vil så bare lige tilføje noget her til sidst i forhold til det, der startede debatten, altså at det er noget mærkeligt noget, hvis politik handler om, hvem der indgår aftalerne, og ikke handler om det politiske indhold i aftalerne.
Det må og skal være politik, vi diskuterer, og den handling, vi gør, og ikke kun dem, der indgår aftalerne.
Det er da noget mærkeligt noget, hvis vi reducerer politik til det.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Nu må både hr. Kristian Hegaard og fru Rosa Lund stoppe med den stråmandsargumentation.
Jeg var selv med i Radikale Venstre og med til at vedtage det her.
Jeg er på ingen måde substantielt uenig i samtykkeloven.
Lad være med at gøre det til en substantiel diskussion om samtykkeloven.
Det her handler bare om, hvorvidt man sætter sig ned og rent faktisk prøver at brede det ud.
Når der er partier, der siger, de ønsker at deltage i det, så synes jeg bare, det er god stil, at man forsøger at lave et bredt flertal.
Men sådan kan vi jo have det så forskelligt.
For mig er de brede flertal et mål i sig selv, for jeg synes, at det er et godt parlamentarisk princip, at man ikke bare lader flertallet gøre, hvad flertallet vil, men at man rent faktisk prøver at inddrage så mange som muligt og lave så brede flertal som overhovedet muligt.
Det er det eneste, jeg anfægter – ikke noget i substansen.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Jeg synes, det er substansen, der er det vigtige, hr. Jens Rohde.
Derfor var det også sådan, for at tage et andet eksempel, at jeg faktisk synes, det var helt fint, at Enhedslisten og regeringen aftalte, at vi ikke behøvede at være med til de statsborgerskabsforhandlinger.
Vi vidste godt, at vi ville komme ind på ministerens kontor, nå at spise en halv småkage og måske også lige tage en tår af kaffen, og så ville vi være ude af døren igen, fordi vi ikke ville være enige med f.eks. hr. Marcus Knuth om substansen.
Det vidste jeg, det vidste ministeren, det vidste hr. Marcus Knuth.
Derfor ville det have været spild af alles tid, hvis Enhedslisten var troppet op til de forhandlinger.
Så til hr. Jens Rohde: Det er substansen, der er det vigtige for Enhedslisten, og det er ikke, hvem vi indgår aftaler med.
Derfor indgår vi f.eks. også gladeligt aftaler med fru Pia Kjærsgaards parti, når vi er enige i indholdet.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Man skal selvfølgelig ikke spilde hinandens tid, hvis man er milevidt fra hinanden.
Det er da helt logisk.
Det er heller ikke det, jeg siger.
Det er igen en stråmandsargumentation.
Jeg siger bare, at der var ingen af de borgerlige partier, der var imod samtykkeloven, og de ville gerne have været indkaldt, og så synes jeg bare, det er god stil at gøre det.
Men sådan er vi jo så forskellige.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Enhedslisten fremsatte forslag om det her i Folketingssalen tre gange, og vi fik at vide, at vi var kontrakttyper, NemID-typer, og jeg ved ikke hvad.
Det er oprigtigt ment: Hvor i alverden skulle vi vide fra, at de var interesserede?
Man må da også ligesom byde sig lidt til – synes jeg.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Jeg skal beklage, at jeg nok nu kommer til at bidrage til at afspore debatten lidt yderligere.
Men den er ligesom løbet lidt af sporet.
Der var et tidspunkt, hvor der var forhandlinger om Blackstone.
De forhandlinger stoppede jo sådan lidt på et tidspunkt, og der delte sig derfor ligesom nogle koalitioner.
Der vil jeg bare spørge fru Rosa Lund, om hun blev indkaldt af hr. Jens Rohde til de forhandlinger, der var, da forhandlingerne brød sammen – om hr. Jens Rohde indkaldte fru Rosa Lund til nogle brede forhandlinger om Blackstone.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Jeg blev indkaldt på nettet.
Altså, jeg fik ikke en invitation, men jeg kunne se på Twitter, at der var et møde blandt de partier, som var uenige med mit eget parti.
Men der stod i invitationen, at det var for alle, så jeg valgte ligesom at troppe op, men da jeg kunne se i lokalet, vi sad i, at vi simpelt hen ikke var enige om substansen, valgte jeg at gå.
Men nej, Enhedslisten fik ikke som sådan en invitation.
Den kunne vi læse på nettet.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Tak, hr. formand.
Forslaget tager bl.a. fat i problemstillinger i forhold til repatrierede, der får deres repatriering udbetalt, selv om de har begået kriminalitet.
Det sker selvsagt på baggrund af den meget triste sag med manden fra Syrien, der slog en del af sin familie ihjel og alligevel stod til at få anden rate af sin repatriering udbetalt.
Det ville da alt andet lige være positivt, hvis han ikke anmoder om det.
Det er måske noget, ministeren kan kaste lidt lys over.
Den del af lovforslaget er god.
Lovforslaget tager også fat i problematikken om folk, der tager imod repatriering og rejser tilbage til hjemlandet, men som vender tilbage til Danmark uden at betale pengene tilbage.
Den del af lovforslaget er også rigtig fin.
Men den del af aftalen, som lemper kravene til de ca. 30.000 ud af 60.000 arbejdsløse udlændinge, som ikke længere skal vejledes i repatriering, er Konservative lodret imod.
Det er en massiv lempelse af udlændingepolitikken, og helt ærligt: Vi synes, det var uanstændigt, at Socialdemokratiet og Venstre fuldstændig bag ryggen på Konservative og Dansk Folkeparti brød den eksisterende aftale, der var, for så at skifte Radikale Venstre ind i stedet for.
Vi vil fremsætte et ændringsforslag.
Det går på, at gruppen på rundt regnet 10.000, som fremover skal til en samtale hvert andet år, i stedet skal til samtale hvert år, og at man ikke friholder 30.000 ud af 60.000 fra vejledning, men at de eneste, der undtages fra vejledning, er udlændinge, der har opholdt sig i Danmark i 15 år, og som har haft arbejde de sidste 3 år minus op til 3 måneder, og som har bestået danskprøve 3 eller lignende.
Det der med at fritage 30.000 ud af 60.000 fra vejledning i repatriering er vi meget imod.
Så vi ser frem til at høre partiernes syn på vores ændringsforslag,
og så ser vi frem til udvalgsbehandlingen derefter, inden vi endeligt tager stilling til det her lovforslag.