runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-13:
Da vores ordfører på området, fru Pernille Skipper, ikke kan være her, vil jeg fremføre hendes synspunkter.
Vi er klar over, at den allerede gældende formodningsregel i forældreansvarsloven udvides med forslaget.
Og det ser vi på, fordi det for Enhedslisten er afgørende, at alle beslutninger om forældremyndighed, bopæl og samvær altid træffes ud fra en konkret og samlet vurdering af, hvad der er bedst for det enkelte barn.
Hele idéen om at indføre en formodningsregel i forældreansvarsloven mener vi er en lille smule i strid med det princip, at beslutningerne altid skal træffes med udgangspunkt i den konkrete situation, i forhold til hvad der er bedst for barnet.
Derfor støtter vi heller ikke den udvidelse af formodningsreglen, som det her lovforslag lægger op til.
Vi mener, der er tale om et meget stort spring fra formodningen om, at en forælder, der har begået grov personfarlig kriminalitet, til formodningen om, at en forælder, der udøver handlinger, der indirekte kan skade andre, ikke bør have samvær med, dele bopæl med eller have forældremyndighed over et barn.
Vi har hæftet os ved en del af høringssvarene.
Justitia og Institut for Menneskerettigheder påpeger, at de omhandlede bestemmelser i straffeloven er ganske upræcise eller uklare, hvorfor man mener, det vil være i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention at lade straf for overtrædelse af disse bestemmelser få betydning for forældreansvaret.
Red Barnet frygter ligeledes, at forslaget vil være et alvorligt indgreb i både børnekonventionen og menneskerettighedskonventionen, hvis en dom efter straffelovens terrorbestemmelser som udgangspunkt vil medføre, at et barn mister retten til at have kontakt med en eller flere af sine forældre.
Og det er jo den vending, man skal se på, altså at et barn mister retten til at have kontakt med en eller flere af sine forældre.
Det bør altid ske med udgangspunkt i en konkret og samlet vurdering af, hvad der er bedst for det enkelte barn.
Muligheden for at fratage en forælder, der er dømt efter terrorbestemmelserne, ret til samvær, bopæl eller forældremyndighed findes allerede i forældreansvarsloven i dag.
Derfor ser vi ikke nogen grund til at udvide formodningsreglen, og derfor støtter vi altså heller ikke L 15.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-11-13:
Dette lovforslag kan have store konsekvenser for barnet.
Derfor håber jeg, at alle partier, også de partier, der i dag har meldt deres opbakning til forslaget, vil være med til at undersøge, om forslaget virkelig sikrer, hvad der er bedst for barnet.
Forslaget lægger op til, at alle forældre, uanset hvilken forbrydelse de dømmes for efter terrorbestemmelserne, skal have frataget deres forældremyndighed, at de ikke skal have mulighed for samvær med barnet, og at de i øvrigt skal afskæres fra al kontakt til barnet.
Det er meget voldsomt for et barn, og derfor bør man undersøge, om alle handlinger efter terrorbestemmelserne skal føre til, at et barn afskæres fra sine forældre.
Dette og andre forhold skal jeg have afklaret, før jeg kan støtte forslaget på vegne af SF.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2020-11-13:
Tak for det.
Og tak for en rigtig fin ordførertale med et varmt blåt hjerte – det lyder rigtig dejligt.
For en måneds tid siden skrev Venstres handicapordfører, Marie Bjerre, i et facebookopslag, at hun mente, det burde være sådan, at man ikke kunne få fjernet hjælpen, bl.a. også fra det 17. til det 18. år, uden at der var en væsentlig grund som f.eks. en væsentlig forbedring i funktionsniveauet, eller at der havde været afgørende fejl i den sagsbehandling, som vurderingen og visitationen var baseret på.
Kort efter trak hun det tilbage, og det var jeg rigtig ærgerlig over, for jeg da jeg læste det, tænkte jeg: Yes, nu kan vi endelig gøre noget, som vil gøre en stor forskel for de her mennesker, så de ikke lige pludselig fra den ene dag til den anden kan miste noget.
Hvor står Venstre henne i dag i det spørgsmål, og hvad mener Venstre vi kan gøre i forhold til at sikre en bedre overgang fra det 17. til det 18. år og i det hele taget sikre, at man ikke bare kan miste sin hjælp?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-11-13:
Tak for det.
Jamen i lighed med de tidligere ordførere kan Radikale Venstre støtte forslaget.
Vi synes, at ordene om en rimelig individuel tilpasning, der gør, at tilbud derude kan benyttes af handicappede, er lige præcis det, der skal til.
Vi er meget glade for princippet om, at vi her vil gøre dette til en ret.
Man har simpelt hen ret til en rimelig individuel tilpasning, så man som handicappet kan benytte de standardtilbud, der i øvrigt er.
Det er godt, det er nyttigt, det er desværre nødvendigt.
Vi støtter med stor glæde forslaget.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-11-13:
Tak for det, formand, og tak for ordet.
Ligesom det var tilfældet med både L 15 og L 16, så er Venstre sådan set grundlæggende positive over for det her lovforslag, i hvert fald hvad angår tankerne bag lovforslaget.
Substansen kan vi vende tilbage til om lidt.
Hvorom alting er, er det der med at blive myndig og voksen ikke altid nemt.
I det hele taget tror jeg, at det er svært for de fleste børn og unge at finde deres fødder på vej mod den berømte eller berygtede voksentilværelse, og jeg tør slet ikke tænke på, hvilken omvæltning det må være at skulle blive mere voksen og mere selvstændig, hvis man ovenikøbet har en fysisk eller psykisk nedsat funktionsevne, eller hvis man lider af en kronisk sygdom eller anden langvarig lidelse.
Med det sagt, kan man selvfølgelig spørge, om det er nok, for hvad gør en overgangsplan i det hele taget?
Hvis sådan en plan her bare er endnu et bureaukratisk krumspring uden reel virkning, bliver jeg straks igen mindre begejstret.
Men okay, lad os nu antage, at den her overgangsplan rent faktisk kommer til at virke efter hensigten, ja, så skulle de udfordringer, der kommer med at blive myndig, meget gerne blive mindre, og samtidig skulle planen, hvis den altså virker, også meget gerne sikre, at flere af de her nok mange tilfælde af sårbare unge ikke pludselig står uden at kunne få den hjælp, de har brug for, og som de har været vant til som barn i et kommunalt regi.
Pointen er, at det er afgørende, at vi som samfund sørger for at tage hånd om de allersvageste.
Jeg har set for mange åndssvag eksempler på de her overgangsfaser.
De udfordringer og de regler, der er, skal fjernes, så det giver mening.
Ud over at skulle hjælpe med at lette overgangen til voksentilværelsen, så håber jeg også, at det her forslag vil bidrage til at give mange af de unge, der har meget at kæmpe imod – for slet ikke at nævne deres familier – noget mere ro i maven.
Jeg tænker i hvert fald, at det må virke betryggende, at bare fordi man forlader barndommen og ungdommen, så betyder det ikke, at man skal overlades til sig selv, eller at linen til de sociale myndigheder bliver kappet.
Det sidste er altså vigtigt, for et velfærdssamfund er kun lige så meget værd som den opbakning og tillid, der er til det.
Og som politikere har vi et fælles ansvar for, at tilliden ikke går fløjten.
Derfor er jeg enormt glad for, at det var et nærmest enigt Folketing, der i sin tid indgik en politisk aftale på området og dermed fandt midlerne til at gøre lovforslaget her til virkelighed.
Sagen er, at hvis vi skal overkomme de sociale udfordringer, vi står over for som samfund, og hvis velfærdssamfundet fortsat skal have det samme gode ry og rygte – indrømmet, det har det ikke altid – så er det altså vigtigt, at vi i fællesskab tager hånd om de allersvageste. Med det her lovforslag tror jeg vi træder et skridt i den rigtige retning.
Om det hele er nok, må vi så efterfølgende diskutere.
Men Venstre stemmer selvfølgelig for lovforslaget.
Tak for ordet.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2020-11-13:
Tak for det.
Overgangen til voksenlivet for unge med handicap kan være rigtig svær, for når en person med handicap fylder 18 år, er der nemlig mange ting, der ændrer sig.
Det er ganske enkelt nogle andre regler og paragraffer, der gælder for voksne, end der gælder for børn.
Desværre sker det for ofte, at unge mennesker med handicap står uden tilstrækkelig hjælp, når de fylder 18 år.
Det er det, som vi prøver at gøre noget ved med det her lovforslag.
Formålet med forslaget er at sikre, at kommunerne igangsætter planlægningen af overgangen til voksenlivet for unge med handicap, når den unge fylder 16 år.
Det skal selvfølgelig ske i dialog med den unge og dennes forældre.
Med i overvejelserne skal bl.a. være behovet for hjælp og støtte, uddannelse, beskæftigelse og forsørgelsesgrundlag, boligforhold, sociale forhold og øvrige relevante forhold.
Det, at man påbegynder forberedelsen i god tid, skulle meget gerne betyde, at flere unge med en fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse får en god og tryg overgang til voksentilværelsen.
Vi skal ganske enkelt blive bedre til at skabe en god overgang fra børne- til voksenlivet for mennesker med handicap.
Lovforslaget udmønter et initiativ fra en bred politisk aftale om reserven til foranstaltninger på social-, arbejdsmarkeds- og sundhedsområdet for 2020-2023 – en aftale, der blev indgået sidste efterår – og Socialdemokratiet bakker selvfølgelig op om det her forslag.
Astrid Krag (S), 2020-11-13:
Tak for det.
Først vil jeg bare komme med en stor tak til ordførerne og kvittere for modtagelsen af lovforslaget og den debat, der har været her i dag.
Jeg synes, man fornemmer, at når det kommer til børn og unge med handicap og deres mulighed for at have en hverdag som andre børn med venner, leg, læring og trivsel, så er det noget, der berører os alle sammen, og noget, der optager os alle sammen.
Derfor er det jo dejligt at stå på talerstolen med lovforslaget her, som flere har været omkring er noget, der har været arbejdet på, må man sige, igennem en årrække.
Nu kan vi så udmønte det i et lovforslag, hvilket er blevet muligt på baggrund af den aftale, der blev indgået mellem regeringen og KL, om kommunernes økonomi for 2020.
Lovforslaget skal ganske rigtigt, som mange har beskrevet det, være med til at tydeliggøre, hvordan dagtilbud og folkeskoler er forpligtet til at sikre, at børn med handicap har de samme muligheder for at få et godt udbytte af deres dagtilbud eller skolegang som deres jævnaldrende.
Dagtilbud og folkeskoler er jo to helt centrale områder.
Det er her, vores børn bruger mange af deres vågne timer.
Og derfor er det to meget vigtige områder, som loven her beskæftiger sig med.
Det bliver understreget med lovforslaget, at der er mulighed for både at klage og få tilkendt godtgørelse, hvis retten til rimelig individuel tilpasning ikke er imødekommet.
Der var forskellige spørgsmål fra talerstolen.
Jeg står naturligvis til rådighed for at besvare spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Og så vil jeg ellers herfra blot sige, at som jeg umiddelbart hørte nogle af de spørgsmål, som SF's ordfører rejste, så er der tale om nogle af de steder, hvor vi har foretaget justeringer i lovforslaget og bemærkningerne – på baggrund af lige præcis nogle af de høringssvar, der er kommet, bl.a. fra Danske Handicaporganisationer.
Altså, vi har tydeliggjort nogle af de forskellige ting, der bliver efterlyst.
Men lad os endelig få udboret helt i udvalgsbehandlingen, hvor der er sket justeringer på baggrund af høringssvarene.
Jeg tror, at det korte svar til hr. Jakob Sølvhøj fra Enhedslisten er, at det her er den aftale, som regeringen har indgået med KL.
Skulle den aftale omfatte flere områder, jamen så vil det jo kræve en ny forhandling med alt, hvad dertil hører, også diskussionen om økonomi osv.
Men det tror jeg også godt hr. Jakob Sølvhøj ved, nemlig at sådan er politik jo også.
Nu tager vi det her meget vigtige skridt, og jeg er rigtig glad for at fornemme så bred en opbakning, som der har været, fra Folketinget her i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-13:
Jeg skal også blot ganske kort sige, at Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-13:
Lovforslaget her, L 16, vedrører en meget, meget vigtig lov.
Lovforslagets forbud mod forskelsbehandling på grund af handicap er en sag, der har været længe undervejs, alt for længe.
Det startede i VLAK-regeringens tid, så vi kan vist roligt sige, at det har haft en rigtig lang sagsbehandlingstid – og endda om noget, som er så vigtigt.
Formålet med lovforslaget er egentlig at tydeliggøre, at børn og unge med handicap har ret til rimelig individuel tilpasning i dagtilbud og folkeskolen.
Det er egentlig grotesk, at det er nødvendigt ved lov at sikre at undgå forskelsbehandling.
Det burde jo være en selvfølgelighed, at forskelsbehandling ikke foregår, altså at børn og unge med handicap har absolut samme muligheder for deltagelse som alle andre børn og dermed har mulighed for inklusion og ligebehandling i samfundet.
Lovforslaget indfører også en klageadgang til Ligebehandlingsnævnet, som giver mulighed for at få tilkendt en godtgørelse.
For Det Konservative Folkeparti er det hjerteblod, at børn og unge med handicap har samme muligheder for deltagelse i samfundet som alle andre børn.
Så vi støtter forslaget, og jeg skal hilse fra Nye Borgerlige og sige, at det gør de også.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-13:
Vi har jo rejst dette for lang tid siden, fordi vi netop ville undgå, at vi skulle stå i den her situation.
I forhold til den tidshistorie, som ordføreren kommer med der, er ordføreren åbenbart bekendt med noget andet, end jeg er.
Jeg har forstået det sådan, at man havde ændret det brev, som blev udstedt, til at det var en opfordring, i stedet for at det var et »skal«.
Jeg tror ikke, at der er nogen mennesker her, der ønsker, at militær og politi skal gå ind på folks grunde og skal gå ind i folks virksomheder på den her måde.
Det er da enormt voldsomt, også for de familier, som bor de pågældende steder.
Altså, sådan har jeg det i hvert fald.
Jeg synes, det er frygteligt, at vi er kommet frem til, at det er den her situation, vi står i nu.
Anders Kronborg (S), 2020-11-13:
Vi har aldrig nogen sinde i kongeriget Danmark stået i en situation som den, vi står i i øjeblikket.
Der er nogle myndigheder, der klart har tilkendegivet, at der er en udfordring med vores folkesundhed.
Hvis den her virus muterer i mink, kan det måske betyde en cluster-6, en cluster-7.
Det kan betyde, at Danmark kan blive et nyt epicenter.
Det kan have nogle store konsekvenser i forhold til det globale.
Derfor skal der, om jeg så må sige, nogle håndtag til.
Jeg støtter op om de ting, der er i det her lovforslag, men jeg er også meget villig til en udvalgsbehandling, og det vil jeg gerne tilkendegive over for den konservative ordfører.
Nu skal der jo være en behandling af det her lovforslag i Folketingets udvalg.
Og der synes jeg da, det er nærliggende, hvis der er nogle justeringer, der skal ske i det her lovforslag, at vi så får en grundig og en god udvalgsbehandling i den gode ro og orden og respekt, vi har for hinanden.
Men det synes jeg vi skal have en drøftelse af i den udvalgsbehandling, der er.
Mona Juul (KF), 2020-11-13:
Tak, det synes jeg lyder godt.
Det havde været fedt, hvis vi havde gjort det på forhånd, ikke?
Statens Serum Institut kunne i går annoncere, at de har udviklet en vaccine, som virker mod cluster-5.
Ligger der stadig væk en risikovurdering hos SSI om, at vi stadig væk bør aflive mink?
Anders Kronborg (S), 2020-11-13:
Jeg må lige sige her til Folketingets formand, at vi er nødt til at bede Tingets medlemmer om at tale højt og tydeligt, for jeg kunne kun høre halvdelen af det, som fru Mona Juul sagde, på grund af de der trommer derude.
Men det, jeg hørte fru Mona Juul sige, var bl.a., at det havde været godt, hvis vi havde gjort nogle ting før.
Nu er det en første behandling, vi har her i dag i Folketinget, og nu kommer der jo en udvalgsbehandling af det her lovforslag.
Jeg ved også, at der pågår forhandlinger i øjeblikket, der har afstedkommet, at partierne og regeringen allerede har meddelt, at der vil komme nogle ændringsforslag i forhold til det her lovforslag.
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-13:
Jeg hæftede mig ved, at den socialdemokratiske ordfører tidligere nævnte, at regeringens beslutning om at give minkbranchen dødsstødet er, hvad der svarer til ekspropriation.
Det er godt, det mener vi også i Venstre.
Lovforslaget, som er til første behandling her, nævner jo ikke ekspropriation med et eneste ord, men taler derimod om erstatning og kompensation.
Anders Kronborg (S), 2020-11-13:
Om det er inden for de juridiske rammer af et ekspropriationsspørgsmål, vil jeg have svært ved umiddelbart at give en juridisk vurdering af, for det er § 73.
Men jeg kan give en politisk vurdering af, hvor jeg synes vi skal bevæge os hen i forhold til erstatningen, og det er på ekspropriationslignende vilkår i forhold til branchen.
Ulla Tørnæs (V), 2020-11-13:
Betyder det så, at ordføreren går ind for fuld og hel erstatning til minkbranchen?
Anders Kronborg (S), 2020-11-13:
Jeg synes, det ville være fuldstændig rimeligt, at man kører det her i to spor, en fuld og en hel erstatning som det ene spor og som det andet spor hensynet til, hvis det f.eks. kan lade sig gøre i fremtiden.
Vi ved ikke, i hvor lang tid den her covid-19 varer.
Branchen siger selv, at det er lidt urealistisk, men hvis der er nogen, der nærer et håb om måske at kunne starte op igen, så synes jeg også, at det hensyn skal tages til branchen.
Og så har vi også et uddannelsessynspunkt i forhold til at kunne hjælpe folk videre fra den her branche.
Men jeg håber, at vi får landet en aftale, som giver en rigtig, rigtig god kompensation, og at den er bredt forankret i Folketinget.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-11-13:
Jeg bliver jo bekymret, for nu siger ordføreren igen kompensation.
I Børsen i dag er der en række juridiske eksperter, der sår tvivl om lovforslaget, og man må jo antage, at det lovforslag, som regeringen har lagt frem, er det, regeringen mener er den rigtige løsning.
Hvordan påvirker det den socialdemokratiske ordfører, at de juridiske eksperter siger, at hvis lovforslaget skulle stemme med grundloven, skulle de skrive fuldstændig erstatning?
Hvorfor fremgår fuldstændig erstatning ikke af lovforslaget?
Anders Kronborg (S), 2020-11-13:
For det første vil jeg starte med lige at anholde hr. Torsten Schack Pedersens første synspunkt.
Hr. Torsten Schack Pedersen siger, at det er et problem, at man nævner kompensation.
Det synes jeg sådan set ikke er et problem, for det indeholder lovforslaget faktisk også.
Kompensation er jo bl.a. den erstatning, man får nu og her for sine dyr.
Det var sådan, at da man startede det her, var der en difference i forhold til selve avlsdyrene på driften.
Det synes jeg faktisk, vil jeg sige til hr. Torsten Schack Pedersen, er rimeligt, og det er vigtigt, at vi nævner det, og det er vigtigt, at vi får kompensationen med.
Til det andet spørgsmål vil jeg bare fastholde det, jeg sagde til fru Ulla Tørnæs.
Jeg mener, at der skal være en god og ordentlig erstatning svarende til ekspropriation.
Mona Juul (KF), 2020-11-13:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Der er ikke nogen tvivl om, at ordet folkesundhed er blevet det helt store.
Jeg tænker, at når vi kigger ned i selve lovforslaget, er der også nogle ting, der måske handler om folkesundhed.
Der er § 6, hvor vi ligesom i det her lovforslag bliver bedt om at give adgang til, at man til enhver tid mod behørig legitimation og uden retskendelse kan få adgang til offentlige og private ejendomme, lokaliteter, transportmidler forretningsbøger, papirer m.v., herunder elektroniske data, med henblik på varetagelse af opgaver.
Hvorfor er det nødvendigt i den her lov?
Anders Kronborg (S), 2020-11-13:
Jeg er ikke enig i, at det er sådan, det er.
Der er bestilt en redegørelse nu.
Jeg synes, det er mærkeligt, at det, der fylder allerallermest – eller stort set ikke fylder noget, som jeg forstår det på Nye Borgerlige – ikke er, at der faktisk er en udfordring i forhold til folkesundheden, hvis ikke vi får det her lovforslag igennem. Derfor synes jeg sådan set, at det er det, der bør have hovedfokus i dag.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-13:
Man ved efterhånden ikke, hvad man skal tro i forhold til den regering, der sidder nu.
I 2009 var Dan Jørgensen i Europa-Parlamentet jo faktisk ude med et forbud mod minkavl.
Men det, man har gjort fra den socialdemokratiske enevældes side, er, at man har kørt minkavlerne fuldstændig over.
Man har ikke taget dem med i den her dialog.
De har forsøgt gang på gang, og man har endda sat hær og politi, og hvad ved jeg, ind, og samtidig med det har man ikke lovgivningen på plads, og samtidig med det har man ikke sikret, at minkavlerne her kan få en ordentlig erstatning.
Man vil ikke give dem en ordentlig erstatning.
Det er da fuldstændig vanvittigt, hvad der foregår.
Anders Kronborg (S), 2020-11-13:
I forhold til politi har der jo været lovhjemmel, og det var i forhold til de syge dyr, det var i forhold til sikkerhedszonen, som jeg kan forstå det parti, som fru Karina Adsbøl repræsenterer, ikke var for, ikke støttede, og de såede faktisk tvivl om, om man skulle gå så langt i forhold til forebyggelse, da vi havde den debat.
Det er jo ikke mere end en dag siden, at Dansk Folkeparti ...
Per Larsen (KF), 2020-11-13:
Tak for det, og tak til ordføreren for hans tale.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om, hvornår lovbruddet ophører.
Vi har jo en fuldstændig absurd situation, hvor man kommanderer folk til at aflive deres besætning uden lovgrundlag.
Ikke nok med det sender man politiet og militæret ud på gårdspladsen til de arme mennesker, som gerne vil have lov til at beholde deres dyr, deres raske dyr, der ligger uden for zonerne.
Det er jo klokkeklart grundlovsbrud, når man på den måde trænger ind på folks ejendom med militær og politi uden at have lovgrundlaget i orden.
Hvornår stopper det, ordfører?
Anders Kronborg (S), 2020-11-13:
Vi står jo netop her i dag og behandler et lovforslag i Folketingssalen, og det er det lovforslag, som jeg forholder mig til her i dag.
Det lovforslag synes jeg Folketingets partier skal støtte.
Det giver hjemmelen, der er nødvendig.
Det giver en bonus til de minkavlere, der yder en helt, helt særlig indsats.
Så vil jeg bare gentage noget over for den konservative ordfører: Der er jo i øjeblikket nedsat en undersøgelse af, hvad der er sket, hvad der er sagt, og den vil jeg gerne afvente, inden jeg går nærmere ind i det.
Fødevareministeren har beklaget, fødevareministeren har bedt om en redegørelse i sit eget ministerium.
Nu står vi med et konkret lovforslag her, som gælder folkesundheden, og der pågår i øjeblikket en konkret forhandling.
Det er det, jeg helt klart synes skal være hovedfokus.
Per Larsen (KF), 2020-11-13:
Jeg kan forstå på ordføreren, at han bakker op om det eklatante brud på grundloven, der foregår i øjeblikket, hvor man trænger ind på folks ejendom uden lovhjemmel, uden at have nogen som helst af de ting i orden, der skal være i orden.
Man er i gang med at udslette minkerhvervet uden lovhjemmel; man eksekverer simpelt hen aflivningen af erhvervet, og så kommer man her og beder om at få mulighed for med tilbagevirkende kraft at få Folketingets accept af det grundlovsbrud, der sker.
Jeg synes simpelt hen, det er for sølle ...
Anders Kronborg (S), 2020-11-13:
Jeg synes ikke, det klæder den demokratiske debat, at man lægger en ordfører ord i munden.
Jeg har på ingen måde sagt, at jeg synes, at der skal være grundlovsbrud i Danmark.
Det har jeg ikke sagt, og det vil jeg gerne have mig frabedt, og det kan ordføreren heller ikke konkludere ud fra det, jeg har sagt.
Så at lægge mig de ord i munden synes jeg ikke er fair i en debat.
Det synes jeg på ingen måde man kan konkludere, på ingen måde, og jeg synes på ingen måde, at man skal fremsætte sådan nogle udokumenterede påstande.
Der er sket en fejl.
Det har fødevareministeren klart sagt.
Fødevareministeren har klart beklaget, og fødevareministeren har sagt, at nu må vi se, hvad der er op og ned i forløbet.
Fødevareministeren har siddet og redegjort for det her i et samråd i Folketinget.
Jeg vil ikke på nogen måde medgive, at fødevareministeren lyver.