Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-04:
Tak, formand.
Jeg har under debatten her siddet og overvejet, om jeg skulle holde en afsluttende tale om det egentlig forslag eller om overvejelser over, hvad det er, der skaber politikerleden her i landet.
For det er jo, i hvert fald når man hører nogle ordførere, som om det har været lidt af en øvelse at skulle finde ud af, hvad man skal gribe i for at forklare, hvorfor man stemmer nej til det her forslag.
For helt grundlæggende tror jeg vi alle sammen gerne vil det, som forslaget jo indrammer, nemlig bruge den nyeste teknologi, der på den mest effektive, præcise og billige måde kan sikre, at hvis uheldet er ude, så kan vi genskabe eller i hvert fald bevare erindringen om de bygninger, som vi måtte have.
Det er muligt med den teknologi, vi kender.
Det ser vi i Frankrig i hvert fald skridt i retning af.
Men det kan jo også i sig selv have en værdi, at man har så præcise tegninger og scanninger af dem, at man måske digitalt og visuelt så kan bevare erindringen.
Det er jo ikke alting, der nødvendigvis, fordi det er fredet, skal genopføres, men det at have en kulturarv, det at have en historie og en erindring om, hvad der var, har jo i sig selv en værdi.
Der bliver de argumenter, der er blevet fremført, for, at man skal stemme nej til det her forslag, altså lidt påfaldende.
Et er økonomien, og der må jeg bare give hr. Lars Boje Mathiesen ret i, at i forhold til det samlede statsbudget og i forhold til det samlede kulturbudget er det altså ikke det her, der kommer til at vælte læsset, og slet ikke set i forhold til hvad retableringsomkostningerne ofte er, hvis der er et eller andet, der brænder, eller hvis der kommer et terrorangreb, som vi jo desværre også har set i Frankrig.
I kraft af den muslimske indvandring er der stadig flere af de almindelige kirker og katedralerne osv. i Frankrig, der bliver udsat for attentater.
Der er det værdifuldt at have de her optegnelser.
Så hørte vi fra Radikale Venstres ordfører, der så ikke længere er til stede i salen, at vi ikke har fremsat forslaget i finanslovsforhandlingerne.
Nu kan det jo være, at fru Zenia Stampe kigger med et eller andet sted ude i det digitale univers.
Det gør vores finansordfører i hvert fald, for han har sendt mig præcis det ændringsforslag om tre-d-scanninger af historiske bygninger ligesom Notre-Dame i tilfælde af brand og lignende, som vi har stillet, og det har jeg liggende her foran mig.
Det er altså blevet forhandlet og stillet i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, så det er også et underligt argument at bringe på banen.
Hvis man havde brugt det der meget, meget moderne instrument, der hedder Google, så ville man kunne fremsøge alle mulige virksomheder, som tilbyder løsninger på, hvordan man kan få tre-d-scannet sin egen bolig eller større anlæg til en relativt billig penge.
Det er en teknologi, som er i en rivende udvikling.
Selvfølgelig skal man være skeptisk, hr. Christian Juhl.
Jeg har til tider i festligt lag gjort det til mit slogan at sige nej til nyt, men lige her vil jeg sige, at når det handler om at bruge det nye til at bevare det gamle, så synes jeg altså, at vi skal undersøge det.
Så lad os starte med det, og så kan vi forhåbentlig lande et flertal uden om de røde partier, som har skullet slå knuder både på tanker og tunge for at finde forklaringer på, hvorfor de vil stemme nej til det her beslutningsforslag.
Når det er vigtigt for os i Dansk Folkeparti, er det jo, fordi hele den fortælling om os som folk, som danskere, som tilhørende en bestemt tradition, en arv, en kultur, bliver anfægtet.
Vi lever i en tid, hvor alting skal koges ned til individualisering, hvor der skal sættes spørgsmålstegn ved alting: Er vi overhovedet danske?
Hvad er egentlig Danmark?
Er det ikke bare en moderne konstruktion, som er vokset ud af 1864?
Og der skal vi have historien som bolværk imod den forvanskning af, hvad der indtil for få år siden var almindelige kendsgerninger.
Der er bygningerne vigtige, ikke fordi, som hr. Christian Juhl var inde på, en arbejderbygning eller en arbejder for den sags skyld opfattes som mindre signifikant for danmarkshistorien end biskop Absalon eller en konge, men fordi vi er nødt til at have det hele med.
Derfor er jeg fuldstændig åben over for, dels at den brede palet af fredede bygninger skal kunne bevares og sikres i forhold til en rekonstruktion, hvis uheldet er ude, dels en almindelig digitalisering af kulturarven, fordi det er den historie og de bygninger, hvor danskere igennem 1.000 år har levet deres liv.
Hvad enten de har spist østers eller kålsuppe, er det det, der har været rammen om Danmark.
Derfor er det her vigtigt.
For bare at sidde og vente på en regering, der end ikke følger op på en opfordring til at invitere os til forhandlinger, synes jeg er rimelig fattigt.
Tak, formand.