runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-06:
Det er jeg fuldstændig enig med ministeren i er vigtigt, så vi politikere kommer ud i landets valgkredse.
Mit sidste spørgsmål er – det kan være, jeg i så fald afstår fra den afsluttende bemærkning, for det er bare mit sidste spørgsmål, jeg har forberedt nu her – om ministeriet og ministeren selv vil tage nogen initiativer til at bistå Folketinget med at få bragt orden i tingene?
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-06:
Det er klart, at landets lovgivning skal overholdes, og derfor er det uheldigt, når det ikke sker, selvfølgelig især hvis det ikke sker i Folketinget.
Jeg noterer mig, at Folketinget har besluttet at trække lovforslag L 57 tilbage, og at lovforslaget skal drøftes på førstkommende møde i Udvalget for Forretningsordenen.
Derfor vil jeg indtil videre afvente den videre proces her i Folketinget.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-06:
Hvad er ministerens holdning til, at der er udbetalt skattefri kørselsgodtgørelse til medlemmer af Folketinget uden nødvendig og tilstrækkelig lovhjemmel?
Morten Dahlin (V), 2024-11-06:
Tak for spørgsmålet og interessen i, at statslige arbejdspladser ikke kun skal findes i de største byer i Danmark.
Den 13. marts i år var jeg kaldt i samråd om samme emne af spørgeren, hvis jeg ikke husker helt forkert, hvor vi drøftede placeringen af statslige arbejdspladser med udgangspunkt i en analyse, der netop var udkommet.
Min holdning har ikke ændret sig siden foråret, og derfor beklager jeg, hvis jeg kommer til at gentage mig selv.
Placeringen af statslige arbejdspladser i landdistrikterne og i hele Danmark er en væsentlig prioritet for regeringen, fordi det er med til at sikre et Danmark i bedre geografisk balance.
Derfor har vi også valgt at skrive det ind i regeringsgrundlaget.
Så vi fortsætter arbejdet på området.
Jeg anerkender, at vi ikke er i mål endnu, for jeg tror fuldt og fast på, at man sagtens kan finde dygtige medarbejdere til staten, også uden for de største byer.
Mit eget ministerium vil jeg mene er et godt eksempel på dette.
Jeg vil da også pointere, at statslige arbejdspladser ikke er det eneste, der er væsentligt for udviklingen i landdistrikterne.
Det er meget vigtigt, at vi skaber de bedste vilkår for at skabe vækst og arbejdspladser i hele landet, og at de arbejdspladser også bliver skabt i private virksomheder.
Derfor har vi taget en række initiativer i vores landdistriktsudspil og ruller en rød løber ud for produktionsvirksomheder, der skal forbedre forholdene i Produktionsdanmark, så vi også får skabt private virksomheder og privat vækst i hele landet.
Men i forhold til de statslige arbejdspladser vil regeringen løbende følge udviklingen i placeringen af netop de statslige arbejdspladser, både når der skal etableres nye, og hvis der sker væsentlige udvidelser af statslige institutioner.
Med den viden, vi vil få i forhold til planlagte nyetableringer og udvidelser, sikrer vi, at de statslige institutioner lever op til regeringsgrundlaget, i forhold til at de nye statslige arbejdspladser i vidt omfang skal placeres uden for de største byer.
Hvis ikke det sker, skal der selvfølgelig være en god grund til, hvorfor det ikke er muligt, og derfor har regeringen et fokus på noget, som er vigtigt, nemlig placeringen og den geografiske fordeling af statslige arbejdspladser.
Susie Jessen (DD), 2024-11-06:
Tak for det svar.
Jeg må bare sige, at det, regeringen mener om den her sag om udflytning af statslige arbejdspladser, faktisk er ret forvirrende.
Det er rigtigt, at vi havde et samråd i foråret, men så i juni måned var ministeren en tur på Skivemødet, hvor ministeren svarede ja, da ministeren for byer og landdistrikter under en debat på Skivemødet blev spurgt, om han gerne ville flytte arbejdspladser ud på landet.
Ministeren syntes faktisk også, at der skulle gøres mere, at der skulle være en geografisk balance i forhold til de statslige arbejdspladser, mere end vi har i dag, at man godt kunne lave et vrid, og at det godt kunne ligge andre steder end i København.
Det var det, ministeren sagde på Skivemødet her i forsommeren.
Samtidig oplever vi så også, at der er socialdemokrater – syv styk, tror jeg – der har skrevet en kronik i Jyllands-Posten om vigtigheden af en bedre fordeling af statslige arbejdspladser.
Vi har et folketingsmedlem i Socialdemokratiet, der hele tiden taler for det.
Samtidig med det har vi så også en situation, hvor regeringen vil nedlægge 1.000 stillinger inden for det offentlige.
Det er vi så vidt med på, men fordelingen er pilskæv.
Det kan vi se.
Langt størstedelen af de arbejdspladser, der skal skæres væk, ligger uden for de store byer.
I Holbæk – det er et godt eksempel –
vil man skære arbejdspladser væk, som man har udflyttet, og de resterende vil man så flytte tilbage til København igen.
Så jo, jeg synes faktisk, at det, regeringen mener om udflytning af statslige arbejdspladser, er ret forvirrende.
For man siger, at man gerne vil have en ordentlig balance.
Man siger, at det skal være en fair fordeling.
Men det, der reelt sker, er jo, at regeringen hiver udflyttede arbejdspladser tilbage til København igen og i virkeligheden gør ondt værre.
Så nu spørger jeg bare igen: Hvad er det ved alt det her, der foregår lige nu, der gør, at vi får en bedre fordeling af statslige arbejdspladser?
For jeg kan godt nok ikke se det.
Morten Dahlin (V), 2024-11-06:
Jeg er selvfølgelig ked af det, hvis spørgeren er forvirret.
Det her er måske også en god anledning til at opklare nogle ting, eksempelvis i forhold til nedlæggelsen af de administrative stillinger, som jeg også synes er en god idé, fordi vi skal passe på skatteborgernes penge og ikke have flere administrative medarbejdere i staten end allerhøjst nødvendigt.
Der har vi jo også fra regeringens side sagt, at over halvdelen af de stillinger, der vil blive nedlagt, vil være i Københavnsområdet.
Ud over det vil en andel af de øvrige stillinger også blive taget fra de største byer rundt om København.
For der skal være en geografisk fordeling af statslige arbejdspladser, og at skære ned på administrative årsværk er ikke en dagsorden, vi opgiver.
Men over halvdelen af de årsværk kommer til at blive taget fra Københavnsområdet.
Susie Jessen (DD), 2024-11-06:
Det er jo sådan noget, som regeringen har sagt efterfølgende, altså da den her sag kom frem.
Man lagde op til at nedlægge, jeg tror, det var op til 70 pct. af de statslige arbejdspladser, og det skulle være uden for de store byer.
Så kom finansministeren rigtignok bagefter og sagde det her.
Det kunne egentlig også være interessant nok at få noget at vide nu, når vi er i gang.
Er det Københavns Kommune, eller er det hele Region Hovedstaden?
Kunne det f.eks. være Frederiksværk?
Altså, hvad indebærer det, når finansministeren siger, at det er hovedstaden?
Morten Dahlin (V), 2024-11-06:
Hvornår hvad er blevet sagt, skal jeg ikke gøre mig klog på.
Men regeringens politik er klar: Mere end halvdelen af de stillinger, der bliver nedlagt, vil være i det, vi kalder Københavnsområdet.
Derudover vil der så blive fundet stillinger i de andre største byer.
Jeg vil gerne gå ind i en diskussion om, præcis hvordan vi definerer Københavnsområdet.
Det skal vi selvfølgelig nok også blive skarpe på fra regeringens side.
Spørgeren sagde »hovedstaden«.
Den formulering, der er blevet brugt, er Københavnsområdet, og det er bredere end bare Københavns Kommune.
Susie Jessen (DD), 2024-11-06:
Godt, så det lyder, som om vi kan slå fast, at det så f.eks. også er Frederiksværk, som skal sige farvel til f.eks. 12 statslige arbejdspladser.
Det er godt, vi får det slået fast.
Jeg skal også gerne spørge finansministeren for en uddybning.
Nu her til sidst kunne jeg egentlig også godt tænke mig at høre om noget.
Man snakker jo hele tiden om det her Danmark i balance, og at det er vigtigt med en fair fordeling af statslige arbejdspladser osv.
Venstre har jo i deres eget landdistriktsudspil før valget gerne villet udflytte 5.000 statslige arbejdspladser.
Kommer der til at ske noget, hr. landdistriktsminister, på den her side af valget?
Morten Dahlin (V), 2024-11-06:
Bare lige for at slå det fast vil jeg sige, at jeg ikke har sat to streger under noget med Frederiksværk.
Altså, jeg er ikke klar over, hvilke arbejdspladser det er, spørgeren henviser til i forhold til Frederiksværk.
Det, jeg slog fast, var, at det var Københavnsområdet.
Det var over halvdelen i Københavnsområdet og derudover yderligere fra de største byer rundt om København.
Der er jo også sket noget på den her dagsorden.
Altså, der er sket noget i forhold til at sikre, at der er en bedre geografisk fordeling af de statslige arbejdspladser, eksempelvis i forhold til at åbne skattecentre.
Der er åbnet et skattecenter i Nordjylland.
Der er åbnet et skattecenter i Svendborg.
Det er blevet aftalt i forsvarsforliget, endda den del af forsvarsforliget, som spørgerens eget parti er med i, mener jeg, at der også skal åbnes en ammunitionsfabrik i Nordjylland.
Så der både er sket noget, og der kommer også til at ske noget.
Susie Jessen (DD), 2024-11-06:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om balancen i fordelingen af statslige arbejdspladser i og uden for byerne, og såfremt ministeren er enig med Danmarksdemokraterne i, at den er skæv, hvad er ministerens holdning i så fald til at sløjfe regeringens flytning af arbejdspladser uden for de store byer til København og i stedet lave en ny udflytningsrunde sammen med Danmarksdemokraterne?
Christina Egelund (M), 2024-11-06:
Det er en meget vigtig del af den aftale, vi har indgået, at når man søger ind på en uddannelse, skal man også vide, hvad der ligger i forlængelse af den bacheloruddannelse, som man søger ind på, og det er selvfølgelig en politisk ambition, som vi står vagt om.
Jeg vil også bare sige sådan helt overordnet, at det nogle gange ærgrer mig, at Radikale Venstre på den måde, synes jeg, lidt har meldt sig ud af uddannelsespolitikken, altså at et parti – nu sagde jeg politi; nogle gange føles det sådan, freudian slip – som jo egentlig har en stolt uddannelsespolitisk tradition, så bare har meldt sig ud af det hele.
Altså, hvis man gerne vil have indflydelse, også på store reformer, så nytter det jo ikke noget at stå udenfor.
Katrine Robsøe (RV), 2024-11-06:
Tak for det.
Så vil jeg gerne lige vende tilbage til, at ministeren sagde, at det her ikke var en forhastet proces, altså omkring kandidatreformens implementering.
Jeg vil bare høre, om ministeren kan garantere, at de studerende, der søger ind nu her til foråret, ved, hvilken kandidatuddannelse de kan se frem til.
Thomas Danielsen (V), 2024-11-06:
Tak for det, og tak for spørgsmålet og drøftelsen heraf, som jeg synes er god og reel.
Jeg har det mål at fjerne så mange regler og love på mit område som overhovedet muligt og at mindske så meget bureaukrati og bøvl for virksomheder som overhovedet muligt.
Derfor har jeg også sat gang i et oprydningsarbejde i Transportministeriet, som betyder, at vi fjerner næsten 40 pct. af al lovgivning på området, en lang række cirkulæreskrivelser m.m.
Det er klart, at man altid kan tage et enkelt tiltag ud og prøve at diskutere det, men jeg går ud fra, at Danmarksdemokraterne er enige i, at det er en god idé med det princip, at vi skal fjerne overflødig lovgivning.
Hvad er formålet så med de her varebilstilladelser?
Mig bekendt har vi inddraget nul varebilstilladelser på grund af sort arbejde, illegal arbejdskraft, socialt bedrageri eller andet, og derfor har loven ikke den effekt, som man måske havde forestillet sig, i forhold til at det her var et mirakelmiddel til at bringe mere orden i en branche.
Vi har 350.000 varebiler, der kører rundt i Danmark.
Altså, der er som sagt 350.000 varebiler, så det ville jo ikke give mening.
Det er også derfor, ordningen er overflødig, og derfor, jeg foreslår at afskaffe den.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-11-06:
Jeg er ikke sikker på, at jeg er enig med ministeren.
Jeg har oplevet, og jeg tror også ministeren har oplevet en hel branche være direkte lodret uenig i, at det her skal afskaffes.
Altså, det er faktisk sjældent, vil jeg vove at påstå, at vi ser en branche stå så meget op imod noget.
Jeg er grundlæggende, og det er vi i Danmarksdemokraterne, enig i ministerens tilgang, nemlig at vi skal have ryddet op og forenklet.
Når nu ministeren på forkant kommer og siger, at der ikke er et behov for at fastholde tilladelseskravet, nu, hvor vi ved, at Færdselsstyrelsen har inddraget tilladelsen i 45 pct. af de sager, styrelsen har undersøgt fra 2019 og frem til i år, virker det jo en lille smule modsat det, ministeren står og fortæller mig her.
I forhold til at undgå socialt bedrageri ved vi jo fra tidligere tider, at ministerens formand i 2010 harcelerede helt vildt imod det her, og vores påstand er sammen med branchen, at vi vil åbne for endnu mere socialt bedrageri, snyd, svindel, skatteunddragelse og 2 års kørsel, og så lukker man butikken og åbner en ny igen dagen efter.
Hvis argumentet er, at der i forvejen er socialt bedrageri, og at man så bare vil lade det køre, så håber jeg ikke, det er det, ministeren siger.
Thomas Danielsen (V), 2024-11-06:
For 90 pct. af de tilladelser, hvis ikke mere, som er taget hjem af Færdselsstyrelsen, skyldes det jo, at en virksomhed er stoppet med at drive virksomhed.
Det er ikke på grund af socialt bedrageri, sort arbejde eller andet.
Jeg ved jo ikke, om spørgeren vil prøve at komme med bare et tænkt eksempel på, hvorfor hulen man, hvis man var kriminel, skulle søge en varebilstilladelse til at udføre et kriminelt arbejde, når nu der er 350.000 varebiler i alt.
Så det forstår jeg ikke helt.
Det, som min formand kommenterede på, var som skatteminister helt tilbage i 2010, og det er netop rigtigt, at vi jo skal lave målrettede indsatser mod alle de her ting: socialt bedrageri, sort arbejde osv.
Men den her lov sikrer det ikke.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-11-06:
Jamen altså, så er jeg nødt til at spørge lidt mere direkte: Gør det overhovedet ikke indtryk på ministeren, at en samlet branche på nær en enkelt advarer om at afskaffe kravet, fordi det nu vil muliggøre svindel og bedrageri i branchen?
Jeg er ikke sikker på, at dem, der søger en tilladelse, er dem, der vil svindle.
Hvis ikke der er et kontroltryk overhovedet, er vi jo enige om, at det kan være værdiløst, men fakta er, at vi har en hel branche på nær en enkelt, der synes, at vi skal bevare loven om varebilstilladelser.
Thomas Danielsen (V), 2024-11-06:
Der er jo ikke enighed i brancheorganisationerne omkring det her spørgsmål.
Men man kan da godt stille det op sådan, at af de tiltag og af den lovgivning, der ikke virker, er det her en af de bedre, men det er jo altså en lidt mærkelig måde at tænke på.
Men jeg glæder mig da over det, hvis Danmarksdemokraterne gerne vil lave regelforenkling.
Så kan det jo være, at spørgeren så nu vil komme med et forslag til et eller andet regelforenklingstiltag, man kunne lave nationalt, og som man kunne bytte med det her.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-11-06:
Tak for det.
Ministeren bringer jo selv op, at tilbage i 2010 sagde ministerens formand, Troels Lund Poulsen, i forbindelse med en politiaktion, at der var massive problemer i branchen.
Det viser sig jo også, at efter man har indført de her varebilsregler, stiger overtrædelserne – fra 565 i 2018 til 1.450 i 2020.
Det vil sige, at dem ville man jo ikke fange, hvis ikke der var de her regler.
Så jeg forstår simpelt hen ikke helt, og det sagde min kollega også, at der er en hel branche, undtagen en enkelt, som ser det her som et problem.
Tror ministeren ikke også, at kravet igen vil gøre det muligt at foretage svindel og bedrageri i branchen?
Thomas Danielsen (V), 2024-11-06:
Men jeg har nul eksempler på, at man har inddraget en varebilstilladelse på grund af socialt bedrageri eller sort arbejde.
Det er rigtigt, at vi skal slå ned på det her, men det er jo ikke noget, der er eksklusivt for varebiler.
Det er jo lige meget, hvad man arbejder med, så skal vi slå ned på socialt bedrageri, vi skal slå ned på konkursrytteri osv., og det har vi heldigvis en lovgivning til.
Nu passer det ikke, at der kun er en enkelt, som er begejstret for forslaget.
Men hvis der er så stor begejstring for et forslag, som egentlig ikke virker, kan man da selvfølgelig overveje, om man så skal gøre det.
Men jeg appellerer også bare til, at Danmarksdemokraterne er med på min vogn om at fjerne regler, for det er jo nemt at pege på forslag, som man ikke synes om.
Så hvis ordføreren kan pege på bare én af de nationale regler inden for branchen, som jeg skal fjerne, vil jeg tage imod det med kyshånd; jeg har bare ikke fået nogen forslag fra Danmarksdemokraterne.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-11-06:
Tak, og tak til ministeren for at møde troligt op, når der bliver kaldt.
Er det ministerens opfattelse, at afskaffelsen af tilladelseskrav for varebiler vil styrke den danske transportbranche?
Peter Skaarup (DD), 2024-11-06:
Tak for det, og jeg læser spørgsmålet op: Hvad mener ministeren om, at den tidligere socialdemokratiske etpartiregering fremsatte et lovforslag, der skulle afskaffe trappestigeordningen for alle udlændinge, der idømmes en ubetinget frihedsstraf?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg sige til spørgeren, at kriminelle udlændinge jo sådan set ikke har noget at gøre i Danmark.
Det er regeringens holdning, og det fremgår af vores regeringsgrundlag.
Det er et program for hele regeringsperioden, og selv om det hele endnu ikke er blevet gennemført, så betyder det ikke, at vi ikke prioriterer arbejdet.
Peter Skaarup (DD), 2024-11-06:
Tak for svaret.
Man sagde ret klart og tydeligt, at regeringen ville styrke mulighederne for at udvise kriminelle udlændinge, og det er, som ministeren også er inde på, vel også helt på sin plads.
Hvis det er sådan, at man kommer til et andet land og man ikke vil indordne sig under de regler og de love, der er, så kan man jo ikke blive ved med at være i det land.
Men fakta er jo så bare, at siden den pressemeddelelse blev udsendt i 2022, er der ikke sket noget fra regeringens side, hverken fra den tidligere regering under ledelse af Socialdemokratiet eller fra den nuværende under ledelse af Socialdemokratiet og den samme statsminister.
Mange af de ministre, der er der, er nøjagtig de samme.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvornår der kommer til at ske noget, hr. integrationsminister.
For det er jo fint, at man skriver pressemeddelelser og sådan noget, men hver dag kan der jo laves kriminelle handlinger i Danmark, uden at der sker udvisning, fordi regeringen ikke har strammet reglerne og udvist rettidig omhu.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-06:
Jeg mener nu ikke, det er mange af de samme ministre, som er der.
Så vidt jeg husker, er det kun mig selv og finansministeren og statsministeren, der stadig har den samme post.
Men jeg tror, jeg forstår, hvad hr. Peter Skaarup mener, og jeg er sådan set heller ikke uenig i det, der bliver sagt fra spørgerens side.
Vi er enige om, at der selvfølgelig skal strammes i forhold til udvisninger, og at folk, der eksempelvis begår hvidvask eller blufærdighedskrænkelser eller andre ting, som er omfattet af den nuværende trappestigeordning, selvfølgelig ikke skal have rabat, og det er det, som jeg mener, og det, som regeringen mener.
Jeg er ikke sikker på, at regeringen sidder i 2027, men hr. Peter Skaarup må jo gerne hjælpe os med at sidde i 2027, det skulle jo ikke være for meget forlangt.
Men om det lige præcis bliver i den her konstellation, og om jeg er minister, ved jeg ikke.
Men jeg tror, det kan komme, før hr. Peter Skaarup forestiller sig det.
Så meget vil jeg sige, men en konkret dato vil jeg ikke give.
Peter Skaarup (DD), 2024-11-06:
Altså, nu er det jo snart jul, og julegaver ser vi jo gerne.
Men så sjovt og så hyggeligt er det faktisk ikke.
For det er jo gravalvorligt, synes jeg, at nogle politikere herinde går og siger og lover og fører valgkamp om ting og sager, som så ikke bliver overholdt.
Så derfor synes jeg egentlig ikke, det er så sjovt, at regeringen bare går og putter med den her lovgivning.
For den vil kunne gøre en forskel, det har ministeren selv erkendt ved flere lejligheder.
Hvornår sker der noget, minister?
Hvordan kan man blive ved med at forsvare, også over for sine egne vælgere, at man gerne vil stramme udvisningsreglerne og siger en hel masse ting, og der bare ikke sker en bønne?
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-11-06:
Jeg synes bestemt heller ikke, det er morsomt.
Men én ting er, at hr. Peter Skaarup ikke synes, at det er morsomt, fordi han vil drille parlamentarisk eller vil rykke på et eller andet hurtigere.
For mig handler det jo mere om de mennesker, der bliver udsat for den her kriminalitet, og at de selvfølgelig har et krav på, at der sker en straf, og at den også for folk, der er udlændinge, gør, at de bliver udvist.
Det er jo dem, det handler om.
Det handler jo ikke om, hvad vi står og laver herinde, i forhold til om det er morsomt eller ej, men det handler selvfølgelig om, at udlændinge, der begår kriminalitet over for danskere, som det jo som oftest er, skal ud af landet af hensyn til ofrene.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-11-06:
Jeg tror ikke, der er nogen tvivl om, at vi i Danmarksdemokraterne går ind for at mindske bureaukrati og bøvl, som ministeren selv sagde.
Nu er vi ikke blevet spurgt om, om vi har nogen tiltag, så vi vil da gå tilbage i tænkeboks og se, om vi kan finde nogen.
For jeg er bekymret for det her område.
Jeg er bekymret for, at det igen bliver det rene vilde vesten for de her varebiler, som bare kan køre ud og bringe pakker ud.
Jeg har også snakket med de to store organisationer GLS og Bring, som er bekymret over det her, for de har ordnede forhold for deres chauffører, men det har man ikke, hvis det er bare en enkelt chauffør.
Så jeg vil bare gerne høre: Kan ministeren sikre, at vi ikke kommer til at se social dumping og østeuropæiske tilstande, når de her regler bliver fjernet?
Peter Skaarup (DD), 2024-11-06:
Altså, det er jo fint, som ministeren siger, at de selvfølgelig ikke skal have rabat osv. osv.
Men sagen er jo bare, at vi, som ministeren også anerkender, har en socialdemokratisk ledet regering, og så er det vel ikke for meget forlangt, at man også udviser handling.
Nu har jeg så kigget pænt rundt i regeringens lovprogram – det er meget interessant læsning på mange områder – og også ledt efter, hvornår der så kommer det der med, at man vil afskaffe trappestigemodellen og udvise flere udlændinge, og der er ikke et ord om det.
Så hvornår er det, og hvilket lovprogram skal vi kigge efter?
Er det i 2025, i 2026 eller i 2027?
Christina Egelund (M), 2024-11-06:
Det synes jeg er ordentligt at forholde sig til, når man ser, hvad der bliver skrevet i den rapport.
Og det mener jeg: Det synes jeg er det ordentlige at gøre.
Jeg bliver så alligevel lidt glad, for når vi står her og lytter til den radikale ordfører, lyder det jo, som om den radikale ordfører er meget ivrig efter, at det, forligskredsen har aftalt, og de ambitioner, vi har, faktisk kan blive til virkelighed, og det vil jeg da egentlig bare tage glad med mig herfra.
Katrine Robsøe (RV), 2024-11-06:
Tak for det.
Hvordan forholder ministeren sig til advarslen fra borgmestrene i Aarhus, København, Odense, Aalborg og Randers om, at universitetsreformen fra 2023 vil betyde, at »flere studerende skal studere mere på mindre tid.