runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2018-01-16:
Betleri eller tiggeri har været ulovligt i Danmark siden 1860, og grunden til, at det er ulovligt i Danmark, er, at vi ikke ønsker, at nogen dansk statsborger skal være nødsaget til at tigge for at kunne brødfødes.
Det var årsagen til, at det blev indført dengang i 1860.
Således er der intet nyt i, at det er strafbart at tigge i Danmark, og jeg synes sådan set også, at vi skal være stolte af at leve i et land, hvor vi ikke ønsker, at folk skal ernære sig gennem tiggeri, men hvor vi har et socialt sikkerhedsnet, som kan sørge for, at man bliver hjulpet, hvis man har en skidt økonomi.
Når det er sagt, er det forholdsvis nyt, at udlændinge kommer til Danmark for at tigge.
Det globaliserede samfund og de åbne europæiske grænser har ikke alene banet vejen for arbejdskraftens fri bevægelighed, det har også gjort, at mennesker kommer til Danmark med det formål at ernære sig ved tiggeri.
Det har set med socialdemokratiske briller aldrig været meningen med den fri bevægelighed, og desværre har tilrejsende tiggere medført en række udfordringer, både hvad angår utryghed og hygiejne, som vi har været inde på tidligere i debatten i dag.
De udenlandske tiggere overnatter og slår lejr i baggårde og i rekreative områder, og jeg vil sige, at det gjorde rigtig stort indtryk på mig, da jeg for noget tid siden blev kontaktet af en mor, der igennem længere tid havde oplevet en gruppering af udenlandske tiggere, der holdt til ved det lokale supermarked, og de overnattede så i pågældendes gårdhave, en baggård, og det skabte stor utryghed.
Bl.a. turde hun ikke stille sin cykel ind i gården, når hun kom hjem om aftenen, men hvad der gjorde udslaget for hende, var den dag, hvor hendes lille barn kom op fra gårdens sandkasse smurt ind i menneskeafføring.
Det var også baggrunden for, at det i 1860 blev gjort ulovligt.
Det handler ikke om, at vi i Socialdemokratiet ikke har stor medfølelse med de mennesker, der kommer hertil og tigger, for det har vi, men det handler om, at vi også har et samfund og nogle borgere, som vi har et ansvar for at passe på – eksempelvis den her mor, der oplevede det, der jo ikke er rimeligt, når man bor i et ganske almindeligt boligbyggeri og har en baggård og en sandkasse, som børnene kan lege i.
Da vi for nogle år siden var med et folketingsudvalg i bl.a. Rumænien for at sætte fokus på trafficking, var budskabet fra hjælpeorganisationerne meget klart, og de opfordrede til, at vi i Danmark gjorde det mindre attraktivt at handle mennesker hertil, eksempelvis mennesker, der handles til tiggeri, og det foregår i Danmark og i andre lande, altså at mennesker handles for at skulle sidde på gaderne og tigge.
I Socialdemokratiet har vi lyttet til ønsker fra borgmestre og fra borgere, der oplever, at tiggeri skaber problemer, og vi har lyttet til det, som de sagde til os, da vi var i Rumænien, og derfor har vi støttet skærpelserne for straffene for tiggeri, og det gør vi fortsat.
Med de ord skal jeg meddele, at vi ikke kan støtte forslaget her, som vi behandler i dag.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-16:
Det er mig en gåde, hvorfor man har travlt med at skyde efter statsministeren her, for jeg mener faktisk ikke, han har sagt noget forkert.
Derfor er det ikke en hvilken som helst hjemløs på et hvilket som helst sted.
Det er, hvis man gør det bestemte steder.
Så kan man være enig eller uenig i det og synes, det er for meget, og at det burde være menneskeligt utryghedsskabende osv.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-01-16:
Der sidder jo en ansvarshavende redaktør, og han tager så stilling til de ting, man vil have stående i avisen, og de ting, man ikke vil have stående i avisen.
På de digitale platforme har vi alle sammen en mulighed for at være vores egen redaktør.
Vi kan direkte lægge noget op, og så står det der sekundet efter.
Og her er det altså, at man så efterfølgende kan gå ind og fjerne noget.
Så jeg synes ikke, at sammenligningen holder.
Og så synes jeg i øvrigt også, at vi skal beskæftige os med det, vi gør i Danmark, og måske i mindre grad med det, de gør i Tyskland, som i øvrigt har en helt særlig historie og et helt særligt forhold til, hvad man må ytre, og hvad man ikke må ytre.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-01-16:
Tak for jeg, synes jeg, de mange positive bemærkninger.
Jeg har lovet den socialdemokratiske ordfører at sige, at Radikale Venstre også kan støtte forslaget.
Det er meget naturligt, fordi det jo er en aftale, som vi har indgået: regeringen, Socialdemokraterne, DF, Radikale Venstre og SF.
Hele formålet er jo, at vi får skabt den rigtige ramme, juridiske ramme, for etablering af en udbyttepolitik for Vækstfonden.
Med lovforslaget her får Vækstfonden en ny hovedlov.
Ud over at skabe en bedre ramme for udbyttebetaling er hensigten med forslaget også, at vi samtidig får moderniseret, tilpasset og styrket den juridiske ramme for Vækstfonden og statens ejerskab af fonden.
Lovforslaget indebærer bl.a., at Vækstfonden omdannes til en selvstændig offentlig virksomhed.
Det vil skabe det mest hensigtsmæssige juridiske grundlag for, at Vækstfonden kan bidrage til finansieringen af Nordsøaftalen i form af udbyttebetaling inden for aftalens rammer.
For at sikre, at Vækstfondens aktiviteter i de tilfælde, hvor virksomhedens likviditet kommer under pres – det kan jo være, at vi får lavkonjunktur eller et frossent venturemarked – så har Vækstfonden samtidig fået tilsagn om adgang til den statslige genudlånsordning inden for en ramme af 1 mia. kr. Her synes jeg det er vigtigt også at påpege, også i forhold til det, som Socialdemokratiet nævnte under behandlingen, og som DF også var inde på i forhold til § 17, at det er rigtig nok, at det er finansministeren, der formelt forestår optag af genudlån i Nationalbanken, fordi finansministeren har ressortansvar for statens låntagning og gæld, men i praksis får Vækstfonden bemyndigelsen til at anmode om trækket på genudlånsadgang af erhvervsministeren, og træk på genudlånsadgangen sker efter anmodning fra Vækstfondens bestyrelse.
Adgangen til genudlånsordningen supplerer de eksisterende muligheder, Vækstfonden har for at lånefinansiere sine aktiviteter, herunder muligheden for at låne op til 6 mia. kr. i markedet med en statsgaranti i ryggen til finansiering af udstedelse af vækstlån, vækstgarantier og ansvarlige lån.
Så med det her bidrager vi til en ansvarlig finansiering af Nordsøaftalen og får samtidig skabt den moderniserede og effektive ramme for statens ejerskab af Vækstfonden, som vil være med til at bidrage til at understøtte Vækstfondens fremtidige arbejde.
Med de ord ser jeg frem til den videre behandling af lovforslaget, og vi kan også tage nogle af de spørgsmål op, som er blevet nævnt af ordførerne her i dag, så vi får en konstruktiv drøftelse af det i udvalget.
Anders Johansson (KF), 2018-01-16:
Jamen selvfølgelig kan man det.
Altså, som jeg sagde i mit svar før, vil jeg ikke stå her og sige, om vi skal lægge os fast på den ene eller den anden model, i forhold til hvordan man skal tilrettelægge sin risikoprofil, eller hvilken strategi man vælger.
Der skal også udpeges en bestyrelse, som skal have mulighed for at udstikke nogle retningslinjer.
Det, jeg bare synes er vigtigt, er, at der i hvert fald også bliver en vis smidighed, i forhold til at man kan arbejde relativt ubureaukratisk med at investere i gode danske projekter.
Det synes jeg er det væsentligste.
Og selvfølgelig skal man også have et overblik over, hvordan risikoprofilen er, men hvordan det konkret skal stykkes sammen, skal vi nok ikke stå og afgøre lige her og nu.
Men vi ser konstruktivt på forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-16:
Det er også helt fair.
Og der synes jeg jo bare at spørgsmålet er, om det er noget, som vi skal have kendskab til, så man kan diskutere, om man synes, det går i den rigtige retning, om der måske f.eks. bliver for lidt fokus på innovation og nye virksomheder og måske for meget fokus på allerede etablerede virksomheder, der skal vokse osv., altså, at det er en diskussion, man godt kan have, selv om det bliver en selvstændig offentlig virksomhed.
René Gade (ALT), 2018-01-16:
Tak for det.
Det her lovforslag kan vi ikke bakke op om i Alternativet.
Der er flere årsager.
Den ene er, at vi også gerne vil have en grøn og progressiv udvikling af vores erhvervsliv, og det kan vi ikke se i det her forslag.
Vi har sagt nej til den aftale om yderligere investeringer i Nordsøen via en skatterabat – den har vi talt meget om –
og vi har også sagt, at vi ville være meget pragmatiske i forhold til de beslutninger, der allerede er foretaget, truffet her i salen.
Dem må vi jo tage med og arbejde videre med konstruktivt.
Så hvis der nu lå noget i det her forslag, som vi syntes var rigtig interessant, på trods af at man så vil føre investeringerne over i Nordsøaftalen, måtte vi jo kigge pragmatisk på det og måske tage en beslutning om at støtte lovforslaget alligevel.
Men de øvrige elementer, der ligger i lovforslaget, er vi på nuværende tidspunkt heller ikke positive over for.
Vi ser faktisk ikke positivt på den her kanalisering og det her ønske om, at der skal være et afkastkrav hos Vækstfonden – en institution, som vi synes rigtig godt om i Alternativet, fordi det er en risikovillig og etableret og respekteret institution i Danmark, som gør, at man netop kan prioritere innovation og fornyelse.
Derfor er der ikke ret meget i det her lovforslag, som vi umiddelbart synes er fornuftigt.
Det kan være, der kommer det i udvalgsbehandlingen, men jeg hæfter mig ved de mange kritiske høringssvar, der er, og kan faktisk ikke se, at det gavner netop dansk erhvervsliv og iværksætteriet.
Der bliver ført nogle midler over til statskassen, som vi kan bruge fornuftigt, bl.a. i udviklingen af Nordsøaftalen, og det er vi jo så principielt imod. Formålsparagraffen for Vækstfonden – det er en lille kuriositet – ønsker man at ændre, så den ikke indeholder »fornyelse« længere, men »vækst« i stedet for.
Og det er jo Vækstfonden, så det er der jo egentlig ikke noget galt i, men jeg tænker, at udskiftningen af »fornyelse« med »vækst« – nej, undskyld, det er »innovation og fornyelse«. Der står »innovation og fornyelse« i dag, og så vil man gerne have, at der skal stå »vækst og fornyelse«, tror jeg.
Det synes vi også der er et eller andet kendetegnende ved.
Det er vi faktisk ikke interesserede i.
Det er godt nok bare et ord, men vækst for vækstens skyld kan vi i det her øjemed godt se nogle risici i.
Fornyelse og innovation i en så god institution som Vækstfonden er netop vigtigt, for at vi udvikler iværksættervirksomhederne og de mindre virksomheder i Danmark, der rent faktisk kan gå ud og skabe mange nye arbejdspladser.
Så vi er imod i Alternativet, men håber da, at vi kan se nogle positive elementer under udvalgsbehandlingen.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-01-16:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler nu, er en udløber af den Nordsøaftale, som blev indgået mellem regeringen, DF, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti.
Hensigten med lovforslaget er at skabe rammer om en udbyttebetaling fra Vækstfonden.
Jeg vil starte med at sige, at hele ideen med Vækstfonden ikke er en idé, som har groet i vores have.
Det er vores opfattelse, at skatteborgernes penge ikke skal investeres i private virksomheder, blot fordi markedet ikke ønsker at investere i dem.
Det er jo at løbe en risiko med borgernes penge, og det synes vi ikke man bør.
I stedet for bør man tænke i kapitalbeskatning, således at flere investerer i danske virksomheder.
Det gælder både andre virksomheder og borgere.
Det mener vi sådan set er vejen frem.
Men nu har vi jo en Vækstfond, og derfor må vi også sørge for, at der er en god regulering af den, at reguleringen er så hensigtsmæssig, som det er muligt.
Med det her lovforslag omdannes Vækstfonden til en selvstændig offentlig virksomhed.
Det muliggør, at Vækstfonden kan begynde at betale udbytte til staten, som altså kan bidrage til at finansiere Nordsøaftalen.
Lovforslaget giver Vækstfonden adgang til maksimalt 1 mia. kr. via den statslige genudlåningsordning.
Det kommer oven i de ca. 6 mia. kr., som Vækstfonden kan låne på markedet med statsgaranti.
At Vækstfonden kan låne med statsgaranti, burde jo få borgerlige politikere til at overveje hele konstruktionen, men den debat må vi nok tage en anden gang.
Vi kan støtte lovforslaget.
Rune Lund (EL), 2018-01-16:
Jeg kan bekræfte, at Enhedslisten ikke vil nægte at modtage skattebetalingen fra f.eks. A.P. Møller - Mærsk A/S i en situation, hvor skattebetalingen i forvejen er alt for lav.
Det er jo det, der er problemet, nemlig at der blev lavet Nordsøaftale tilbage i 2003, som byggede på nogle forkerte forudsætninger, nemlig at en tønde olie skulle koste 22 dollar stigende til 36 dollar i 2042, og at olieprisen efterfølgende ligger meget højere.
Vi kan se på tal, som vi har fået, fordi vi har stillet mange spørgsmål, at Dansk Undergrunds Consortium, som A.P. Møller - Mærsk A/S er en del af, efter skat får udbetalt 10 mia. kr. mere om året, end der oprindelig var lagt op til i Nordsøaftalen fra 2003.
Så har vi at gøre med en meget gunstig skatteaftale, og så er det da et problem, at man tager penge, der kunne have været brugt på iværksættervirksomheder, og bruger dem til at give en yderligere skatterabat til de virksomheder.
Det er forkasteligt, det er også skørt, og det er i hvert fald ikke særlig erhvervsvenligt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-16:
Jeg takker for svaret, men jeg synes bare ikke, der var noget svar i det.
Altså, ordføreren brugte ordet fjendtligt – fjendtligt, fjendtligt, fjendtligt – både om miljø og klima og alt muligt andet.
Men jeg spørger bare i al almindelighed: Hvordan kan det så være, at Enhedslisten gerne vil være med til at bruge alle de penge, som de virksomheder bidrager med, også på bundlinjen, når det drejer sig om at finansiere den danske finanslov.
Det er bare for at sige, at man ikke hos Enhedslisten siger nej tak til de der 24 mia. kr. fra den sorte energi og de mennesker, som man ikke kan lide osv.
Nej, det gør man ikke i Enhedslisten.
Man vælger at sige: Ja tak, vi vil gerne tage imod pengene, og vi vil gerne være med til at lege julemand og bruge pengene til alle mulige andre forkromede projekter.
Rune Lund (EL), 2018-01-16:
Det handler om, at vi har en Vækstfond, som laver et overskud, som er nogle frie midler, som kan bruges på investeringer i nye virksomheder, i grøn teknologi, i robotvirksomheder i Odense, eller som man kan bruge, som man vælger i forlængelse af det her lovforslag og Nordsøaftalen, på en skatterabat til sort energi og selskaber, som producerer sort energi eller hiver sort energi op af undergrunden.
Jeg kan i virkeligheden slet ikke forstå, at man lader nogle dele af erhvervslivet, som ikke er multinationale selskaber, og som hiver sort energi op af undergrunden, betale en skatterabat til disse energiselskaber, når pengene i stedet for kunne have været brugt til udvikling af nye virksomheder.
Det er da erhvervsfjendtligt, og det synes jeg hr. Hans Kristian Skibby skulle forholde sig til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-01-16:
Tak, formand.
Nu er der jo ikke noget nyt i det, som ordføreren siger på vegne af Enhedslisten; det har vi respekt for, det er politik.
Men det undrer mig bare, at ordføreren altså så mange gange, som det nærmest er muligt, vælger at gå på Folketingets talerstol for decideret at nævne lokale danske virksomheder og beskylde dem for at være både det ene og det andet – altså fjendtligt, fjendtligt, fjendtligt.
Jeg hørte ikke ordføreren sige, at de skabte arbejdspladser.
Jeg hørte ikke ordføreren sige, at de havde skabt lærlinge- og praktikpladser.
Jeg hørte ikke ordføreren sige, at de faktisk også betaler skat i Danmark, hvilket jeg ved Enhedslisten går meget op i.
Men ordføreren brugte ordet forkasteligt – forkasteligt, forkasteligt, forkasteligt – og der vil jeg gerne spørge ordføreren: Synes ordføreren ikke også selv, at det så er forkasteligt, at man i Enhedslisten har så travlt med at kritisere nogen, der bidrager og finansierer den danske velfærd?
For Enhedslisten vil jo gerne være med til at bruge pengene, når det kommer til, at vi skal diskutere finanslov og diskutere flere penge til ungdomsuddannelser og universiteter osv. og alt mulig andet.
Man vil gerne være med til at bruge pengene, og det synes ordføreren ikke er forkasteligt.
I min optik er det bare dobbeltmoral.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-16:
Jeg har nogle forskellige spørgsmål, og det er også nogle af de forslag, jeg var inde på, altså DI's forslag om transparens om risikoprofil i årsregnskabet, IDA's, altså Ingeniørforeningens forslag om forpligtelser til at bidrage til at løse FN's 17 verdensmål, og så et helt konkret spørgsmål om det her med, at der nu bliver en undtagelse i forhold til offentlighed.
Det bekymrer mig meget.
Det er jo den måde, som offentlighedsloven er skruet sammen på, nemlig at den type virksomheder bliver helt undtaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2018-01-16:
Hvis vi tager det sidste først, forstår jeg ikke helt spørgsmålet, for Vækstfonden har altid været undtaget fra offentlighedsloven i forhold til de kommercielle aktiviteter.
Det er jo kommercielle aktiviteter, som det selvfølgelig er nødvendigt man kan holde for sig selv, hvis man er inde i nogle fortrolige forhandlinger.
Så der bliver ikke ændret med hensyn til det.
Med hensyn til forslaget, som DI har været fremme med, om mere transparens, vil jeg sige, at jeg altid er for mere transparens.
Det må man jo afveje med, at Vækstfonden løbende bliver evalueret, senest er de også lige blevet evalueret, men jeg er da villig til at diskutere, om der kan skabes mere transparens, for det er statens penge, og jo mere man kan være åben omkring det, jo bedre.
Jeg er som udgangspunkt positiv over for mest mulig transparens.
Det skal selvfølgelig gå hånd i hånd med, at man skal kunne forhandle og man skal kunne lave nogle aftaler, uden at nogen af dem, man ligesom konkurrerer med, får adgang til nogen informationer, som det ikke er hensigtsmæssigt de får adgang til.
Tak for alle de mange positive bemærkninger; de var jo alle sammen positive.
Forslaget indeholder to elementer, som flere var inde på, dels en sammenlægning af Handelsflådens Velfærdsråd og Søfartens Arbejdsmiljøråd, som branchen også selv er meget positiv over for, dels en nedsættelse af den årlige afgift for mindre erhvervsfartøjer.
Forslaget om sammenlægningen har til formål at effektivisere rådenes drift; det giver god mening, at begge råds funktioner kan varetages af samme personer, og det har givetvis et effektiviseringspotentiale og vil være til fordel for både den søfarende og rederen.
Det er ikke hensigten at ændre rådenes opgaver.
Den nuværende betaling for rådenes virke forudsættes også at blive videreført for det nye råd, men for at fremtidssikre det nye råds økonomi indeholder forslaget dog forslag om en pris- og lønregulering af afgiftsbetalingen til det nye råd fra 2022.
Lovforslaget indeholder endvidere forslag om at justere den årlige afgift for mindre erhvervsfartøjer; afgiften, som betales årligt af ejere af skibe, der er optaget i Dansk Internationalt Skibsregister, foreslås nedsat for at lette de økonomiske byrder for mindre handels- og fiskeskibe.
Det betyder så, at vi får bidraget til bedre rammevilkår for f.eks. det kystnære fiskeri.
Forslaget er således også i tråd med de forhandlinger – det var den socialdemokratiske ordfører jo også inde på – som har fundet sted i Miljø- og Fødevareministeriet, om en vækst- og udviklingspakke for dansk fiskeri.
Vi regner med, at ca. 3.000 skibe vil få gavn af forslaget.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget, takker for de mange positive bemærkninger og står selvfølgelig til rådighed for udvalget, hvis der kommer yderligere spørgsmål.
Tak for ordet.
Anders Johansson (KF), 2018-01-16:
Som det tidligere er nævnt, indeholder det her lovforslag to elementer, dels sammenlægningen af Søfartens Arbejdsmiljøråd og Handelsflådens Velfærdsråd, dels nedsættelsen af den årlige afgift til mindre erhvervsfartøjer, og begge dele er selvfølgelig noget, som Det Konservative Folkeparti kan bakke op om.
I forhold til sammenlægningen af de to råd virker det jo helt naturligt og oplagt, at når de i forvejen har opgaver, som overlapper hinanden, og de ligger på samme adresse, skal vi selvfølgelig høste de effektiviseringsgevinster og synergier, som det måtte være muligt at høste ved at lægge de to råd sammen.
Som det også fremgår af høringssvarene, er de fra rådenes side jo sådan set selv indstillet på det og bakker den her sammenlægning.
Vi arbejder generelt for at lette byrderne for dansk erhvervsliv og ikke mindst for de mindre erhvervsdrivende.
Så med de bemærkninger vil jeg sige, at vi også bakker lovforslaget op.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-01-16:
Vi fik jo så god og grundig en gennemgang af forslaget, da Socialdemokratiets ordfører var på talerstolen, at jeg ikke vil gennemgå det, men blot nøjes med at sige, at vi fra SF's side støtter begge dele af lovforslaget – både sammenlægningen af de to råd og justeringen af den årlige afgift for mindre erhvervsfartøjer synes vi er en rigtig god idé.
Jeg hørte det lidt, som om der fra Alternativets side var en bekymring for finansieringen.
Vi synes egentlig, at det virker til at være en meget solidarisk balance, der er fundet i det her, så der har vi fra SF's side ikke nogen problemer.
Vi støtter lovforslaget.
René Gade (ALT), 2018-01-16:
Som udgangspunkt er vi også meget positive over for lovforslaget.
Jeg plejer at pointere, hvis vi har kort varsel, når vi får ting til gennemsyn og til bearbejdning, og den her gang studsede jeg lidt, for jeg synes, det var lidt kort varsel, vi fik, da det her blev rykket frem, men det er faktisk for at give os mulighed for en bedre behandling i udvalgsarbejdet, så vi har lidt mere tid, inden vi skal til tredje behandling.
Så det er også fint.
Vi har et par enkelte spørgsmål i forhold til noget finansiering med den her sammenlægning, men der er positive røster over det hele, også i forhold til arbejdsmiljøudvalgene, så udgangspunktet fra Alternativets side er positivt.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-01-16:
Jamen det er jo spændende, at man tit kommer ud for bunkepul i Enhedslisten; så spændende er det trods alt ikke at være medlem af LA.
Men der er jo her tale om et godt lille lovforslag, hvor man sammenlægger to råd – det gælder Handelsflådens Velfærdsråd og Søfartens Arbejdsmiljøråd.
Vi er af den opfattelse, at vi har alt for mange råd og nævn i Danmark, hvor der går alt for mange rundt med gode lønninger, uden at jeg er helt sikker på, at skatteborgerne får så vældig meget ud af det alt sammen, så vi i virkeligheden burde nedlægge nogle råd.
Men nu sammenlægger vi to, og så er der da et mindre, og det kan vi selvfølgelig støtte.
Så er der også den anden del af lovforslaget, som også er rigtig godt, måske endda det bedste.
Det er, at man nedsætter den afgift, som ejere af små skibe, der er optaget i de danske skibsregistre, betaler.
Den nedsættes for 800 kr. til 300 kr.
Det er dog et lille skridt i den rigtige retning.
Så samlet set er det her et lovforslag, som vi kan bakke op om.