runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-12-22:
Tak for det.
Jeg vil følge lidt op på det spørgsmål, som hr. Jens Joel stillede tidligere, for fra Alternativets side ser vi jo også De Konservative som det parti i regeringen, som har den stærkeste grønne profil, og vi har jo også store forhåbninger til, hvordan De Konservative påvirker regeringen i den retning.
Ikke desto mindre ser vi jo en finanslov med en motorvejsudvidelse på Fyn, som betyder flere biler på vejene, samt takstnedsættelser over Storebælt, som betyder endnu flere biler på vejene.
Vi har hastighedsopgraderinger, som forøger CO2-udslippet.
Så hvordan forholder ordføreren sig – som ordfører for det mest klimavenlige parti i regeringen – til de her tiltag, som jo helt klart er en accelerator for klimaforandringerne?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Det sætter vi stor pris på.
Og det er bestemt noget, der er meget, meget vigtigt for os.
Altså, i forhold til det, som fru Carolina Magdalene Maier er inde på om infrastrukturinvesteringer, vil jeg sige, at der også er afsat penge til øgede investeringer i jernbaner i overslagsårene i finansloven.
Så det er ikke kun veje, vi udvider.
Og generelt, når vi kigger på, hvad vi investerer i af infrastrukturprojekter, bruger vi jo flere penge på den kollektive transport, end vi gør på motorveje.
Og det er også fint nok.
Vi har sådan en ret udogmatisk tilgang til transportpolitik fra De Konservatives side, og vi synes, vi skal investere i de projekter, som er bedst.
I stedet for at vi fra start af siger, at der skal investeres i enten jernbaner eller veje, har vi altså en lyst til at investere i begge dele.
Men det må afhænge af, hvordan vi får mest transport for pengene, og det skal selvfølgelig ske også under hensyntagen til miljøet.
Men det her meget dogmatiske med, at man er imod enhver investering i vejnettet, er vi altså ikke enige i.
Jacob Mark (SF), 2017-12-22:
Tak for det.
Når jeg så alligevel spørger, er der en grund til det, for vi har jo et rigtig godt samarbejde De Radikale og SF imellem, og jeg tror egentlig også, at vi i begge partier har den tilgang, at man skal prøve at være med i nogle aftaler.
Og så er der alligevel nogle aftaler her på det sidste, hvor De Radikale er kommet med – sådan lidt overraskende, måske – og derfor vil jeg spørge: Er der noget scenarie, som De Radikale kan forestille sig, hvor partiet ender med en SU-aftale, hvor der er besparelser på SU'en?
Kan man leve med sådan en aftale?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-12-22:
Men er det så det, der bliver logikken, altså at så længe man opvejer det med noget andet, så er det okay?
Det er lidt ærgerligt, vil jeg mene, for vi ved jo alle sammen, hvor stor en udfordring vi står over for i forhold til at nedsætte bl.a. vores CO2-udslip.
Altså, hvis vi kigger på danskernes forbrug – altså forbrug i forhold til klimaet – og de fodaftryk, vi sætter, vil vi se, at det jo er langt, langt over det, det egentlig burde være, hvis vi skal nå at holde os under den stigning på 2 grader, som vi har forpligtet os til med Parisaftalen.
Så min pointe er mere, at i princippet burde man jo bare aldrig nogen sinde være med til nogen tiltag, som bidrager til klimaforandringerne.
Og det er De Konservative jo, i og med at de her tiltag i hvert fald ikke går den rigtige vej.
Så er ordføreren ikke enig med mig i, at det jo er den vej, vi skal?
Altså, vi skal jo derhen, hvor vi ikke vedtager politik, som bidrager til klimaforandringerne.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Som sagt – og det sagde jeg også til den forrige spørger – er jeg som finansordfører ikke helt så meget inde i de enkelte stoffer, at jeg synes, jeg kan tage en meget detaljeret diskussion om det.
Min umiddelbare fornemmelse vil være, at der i forhold til nogle af de her stoffer efterhånden er så meget forbrugeropmærksomhed, at jeg tror, der er et ret stort krav om, at man ikke fylder legetøj og plastik og alt muligt andet med den slags stoffer.
Og det vil i høj grad regulere det, nok også mere end en lillebitte afgift, som nok ikke betyder ret meget i kroner og øre i forhold til det enkelte stykke legetøj.
Det har så åbenbart også været regeringens vurdering.
Men det er da rigtigt nok, at det måske vil være et lillebitte skridt i retning af, at der kan komme flere af de her stoffer i eksempelvis legetøj.
Og det må man jo så veje op imod besværet med at have de her mange, mange afgifter.
Vi har også et hensyn til simplicitet i vores lovgivning.
Vi står i sagens natur ved den aftale, som er lavet på området.
Det, der er vigtigt, er, at vi holder fast i de langsigtede mål, og det gør vi.
Vi har ikke ændret på de mål, vi har for Danmarks omstilling til vedvarende energi, og dem holder vi fast i.
Og det er jo stadig væk vores vurdering, at de mål er vi på rette spor med, også med den energiaftale, der er blevet lavet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-12-22:
I finansloven er der jo en naturpulje, og det vil jeg gerne kvittere for.
Det er på høje tid, at vi kommer naturen til undsætning, for den danske natur jo er i tilbagegang.
Vi mister arter, vi mister natur, og vi gør gradvis Danmark fattigere.
For virkeligheden er den, at vores børn og børnebørn skal leve med færre fugle, færre sommerfugle, færre af de blomster, der kendetegner Danmark og har gjort det i årtier, og færre vilde bier; vi har allerede udryddet 53 arter af vilde bier fra dansk natur.
Og er der noget, jeg rigtig godt kan lide ved De Konservative, er det talen om generationskontrakten.
Vi er forpligtet til, sådan som jeg forstår den, ikke at overlevere et land, en klode, der er mere fattig og mere forarmet, til vores børnebørn, end den, vi overtog fra vores forældre.
Men vi er jo også forpligtet i FN til at standse tilbagegangen i dansk natur senest i 2020.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvad er forventningen til naturpuljen?
Hvad kan vi opnå?
Det er vi både internationalt, men sådan set også over for vores børn og børnebørn, forpligtet til.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Jeg tør ikke sige, om de 21 mio. kr., som jeg mener der er i naturpuljen, er nok alene til at opnå de her mål med.
Men jeg kan sige så meget, at det er mål, som vi står fast på, og som vi ikke opgiver.
Derfor kan det her nok yde et lille bidrag til det, men jeg tror ikke, at det er nok med det her alene.
Jeg tror, at der også i de kommende år vil skulle flere miljø- og naturtiltag til, for at vi kan holde fast i de her mål, som er meget, meget vigtige for os, ligesom det er for Enhedslisten.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-12-22:
Jeg er meget enig med ordføreren i, at selv om det er vigtigt at få afsat en lille pulje til naturen, skal der væsentlig mere til, ikke kun af penge, men sådan set også af politisk vilje, f.eks. til at udlægge de 200.000 ha statslige arealer til reelt vild natur og biodiversitet, så vi kan standse den her katastrofale tilbagegang.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Jamen det kan man bestemt forvente.
Konservative vil også i de kommende år kæmpe for, at der bliver prioriteret og afsat midler til en miljøindsats.
Det er helt sikkert.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Jeg bliver jo nødt til at kommentere det, som ordføreren for Det Konservative Folkeparti siger om flygtninge.
Jeg håber at kunne få bekræftet her i dag, at de flygtninge, som kommer til Danmark, og som vi er nødt til at tage imod i henhold til konventionerne, også har mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet og blive en del af det danske samfund og ikke skal sidde i asylcentre resten af deres liv og rådne op, hvis vi ikke har mulighed for at sende dem retur.
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er selvfølgelig, at jeg synes, jeg hørte hr. Rasmus Jarlov rose de forhandlinger, der har været, og den debat, der har været.
Det er muligt, jeg har mistolket det, men jeg vil gerne høre Rasmus Jarlov om, hvordan vi skal behandle de flygtninge, der kommer til Danmark, og som vi skal tage imod.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Vores udgangspunkt er, at hvis folk kan bidrage med noget, så vil vi gerne have, at de bidrager med noget.
Men vi er heller ikke blinde over for det argument, som bl.a. Dansk Folkeparti har fremført, nemlig at hvis vi begynder at stille folk i udsigt, at nu skal de til at arbejde, og at de skal igennem en masse langstrakte forløb for at fungere på det danske arbejdsmarked osv., så kan det godt være, at det har den effekt, at de måske kommer til at blive her permanent.
Og det er vi ikke interesserede i.
Som jeg også sagde i min ordførertale, betyder det at give permanent ophold til folk – hvad enten det sker fra starten af, eller om det er konsekvensen af den integrationspolitik og den politik, som vi har i øvrigt – at byrden ved at tage imod flygtninge bliver mange, mange gange større, end hvis folk bare skal være her i en kort årrække og så hjem igen.
Så vi holder fast i, at flygtninge skal hjem igen.
Det vil faktisk også betyde, at der er en fremtid for flygtningepolitikken, for det betyder, at der ikke vil opstå en kæmpestor modvilje imod den, idet vi ikke fuldstændig ændrer det danske samfund, men at vi netop giver flygtninge husly i nogle år og sender dem hjem igen, som det er meningen.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Der er flere ting i det svar, som jeg ikke synes giver mening, for det vil jo blive dyrere for det danske samfund, hvis de ikke laver noget, mens de er her, set ud fra den optik, at de skal hjem igen.
Men mens de er her, skal de vil have mulighed for at lave noget.
Ellers bliver det da for alvor dyrere for det danske samfund.
Hvordan forholder ordføreren sig så til, at vi ved, at vi mangler arbejdskraft, og at vi også har behov for de mennesker, der faktisk kan arbejde, og som kommer hertil, bl.a. som flygtninge?
Men det kan også være anden udenlandsk arbejdskraft.
Så det der giver jo ikke rigtig mening.
Derudover ved vi, at der for flygtninge er et gennemsnit på ca. 17 år, før de har mulighed for at vende hjem til deres eget land, hvis man sådan ser historisk på tallene for, hvor lang tid det tager, altså i forhold til krige og den slags.
Så synes ordføreren ikke, at de skal integreres i det danske samfund, så de også kan være med til at bidrage til det danske samfund, mens de er her?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Jeg anerkender egentlig begge synspunkter, både Dansk Folkepartis synspunkt om, at det er meget vigtigt at holde fast i, at flygtninge primært skal være her en kort periode og så hjem igen – det er meget, meget centralt.
Men jeg anerkender også, at det er tåbeligt at have folk siddende 17 år i Danmark, uden at man lader dem bidrage med noget.
Det er både synd for de mennesker, der er her, og en skam for det danske samfund, som måske kunne få gavn af deres arbejdskraft.
Man skal bare ikke rende rundt og tro, at vi har en meget stor arbejdskraftreserve i de flygtningestrømme eller de migrantstrømme, som kommer i øjeblikket, hvoraf størstedelen slet ikke kommer fra Syrien, men fra alle mulige andre steder.
Man skal ikke rende rundt og tro, at det er et bidrag til det danske velfærdssamfund.
Det er det langtfra.
Det er meget, meget få, der kommer i arbejde; de fleste af dem er en kæmpe økonomisk byrde – desværre.
Jacob Mark (SF), 2017-12-22:
Tak for det.
Jeg vil gerne dele en oplevelse med ordføreren, jeg havde forleden, da jeg sad og lagde sidste hånd på SF's medieudspil.
Der sad jeg med en flok SF'ere, der har været med i gamet længe, og de sagde: Hvad med De Konservative?
Mener de ikke længere noget om det her?
Hvorfor er de der ikke til at beskytte public service og DR?
De Konservative burde jo være nogle, der passer på institutionerne i samfundet.
Det har jeg gået og tænkt lidt over, og det er da i grunden rigtigt.
For det bør vel være konservativ politik at tage hånd om de stærke institutioner, der binder os sammen og skaber sammenhængskraft i samfundet.
Så hvad er egentlig De Konservatives indstilling til besparelserne på DR?
Er der ikke længere brug for stærk public service, eller kan man bare skære en masse på DR, uden det har konsekvenser?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Det er også en meget fin og nogenlunde korrekt udlægning af De Konservatives standpunkt, at vi synes, at public service er meget vigtig for sammenhængskraften i Danmark og også for demokratiet – altså at der er nogle, der kan fortælle om de ting, som måske ikke af sig selv trækker tilskuere til – også finanslovsdebatter, ser det ud til.
Der skal nok lidt hjælp til for at få formidlet, hvad samfundsdebatten går ud på, og det er afgørende for vores demokrati.
Der er rigtig mange gode ting i DR, og det er rigtig godt, at der er fokus på dansk historie og den fortælling, som binder os sammen og skaber en identitet i Danmark.
Så vi mener bestemt, at der er plads til public service.
Vi synes også, det er fornuftigt, at man har et kritisk blik på, om pengene reelt går til public service, eller om der er elementer i DR, som ikke har ret meget at gøre med public service.
DR skal jo ikke være stort bare for at være stort.
Jacob Mark (SF), 2017-12-22:
Det er jeg glad for at høre, altså at man ikke har forladt det.
Nu kunne jeg jo se i medierne, at man i en eller anden skattereform, der måske lander en dag, pønser på at lave en besparelse på 12,5 pct. på DR.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Jeg vil ikke lægge mig fast på nogen procenter i forhold til, hvor meget der kan skæres i DR.
Jens Joel (S), 2017-12-22:
Tak for det.
Nu kunne ordføreren jo ikke helt svare på det med de miljøog sundhedsproblematiske stoffer.
Men jeg vil tage fat i en anden del af den grønne omstilling, nemlig den aftale, som regeringen lavede med Dansk Folkeparti i september om støtten til vedvarende energi.
Og rent faktuelt sker der det, at man halverer tempoet i den grønne omstilling, altså at vi får halvt så meget vedvarende energi pr. år i de kommende år, som vi har haft de sidste par år.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre hvordan rimer med De Konservatives mærkesager og ønsker om at have en grøn profil.
Og så vil jeg i øvrigt spørge, om De Konservative synes, det er klogt, at den støttemodel, man har valgt, er den modsatte af den, som et samlet erhvervsliv og en samlet industri anbefalede.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-22:
Jeg må sige, at som finansordfører er min indsigt i ftalater og andre stoffer nok ikke helt stor nok til, at jeg kan gå ind sådan helt specifikt og diskutere hver enkelt afgift på hvert enkelt stof.
Det, som jeg kan overskue som finansordfører, er, hvordan pengene er fordelt i det store hele.
Så jeg tror, det er et spørgsmål, jeg er nødt til at henvise til vores fagordfører og til en anden gang.
Det er ikke, fordi jeg forsøger at tale udenom, men jeg har ikke et godt svar i forhold til hvert enkelt stof.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Jamen jeg står heroppe og bliver næsten glad, for noget af det, vi lige præcis ville med det indlæg, var sådan set at provokere lidt.
Det var sådan set for at gøre opmærksom på, hvad det er, vi putter i munden, både i forhold til kvaliteten, men også i forhold til, hvad det koster rent klima- og miljømæssigt at producere et svin, producere en bøf osv.
Derfor synes jeg, det er rigtig fint at tage den her debat.
Og som jeg også sagde til hr. Jens Joel, er det jo, fordi vi synes, det er på tide at sætte et ordentligt fokus på, hvad det egentlig koster at producere tingene – altså ikke bare, hvad det koster økonomisk, men hvad det også koster på den miljømæssige bundlinje.
Det er jo noget af det, vi overhovedet ikke bruger tid på at tale om, og som regeringen overhovedet ikke bruger tid på at tale om i sin finanslov.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Det er givet, men antagelsen er også bare grundlæggende forkert.
Spørgeren siger jo selv, at vi har brug en masse milliarder på støtte, og det er da klart – hvis man giver mig nogle milliarder, og jeg deler dem ud til nogle virksomheder, så skal der nok ske noget i de virksomheder.
Men der, hvor man har taget milliarderne fra, har det jo kostet noget, så samlet set er det ikke en god forretning.
Der er jo noget aktivitet, vi ikke har i Danmark nu, som vi ellers ville have haft, hvis de milliarder var blevet ude i virksomhederne og ikke var blevet brugt til PSO og alt muligt andet, som blev langt, langt dyrere, fordi tingene ikke udviklede sig lige så hurtigt og lige så godt, som man forudså.
Politikerne kunne ikke forudse fremtiden, og det blev dyrt.
Jens Joel (S), 2017-12-22:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er meget enig med Alternativet i, at vi har brug for en seriøs bæredygtig omstilling.
Jeg er sådan set også enig med Alternativets ordfører i, at der er nogle mennesker i det her samfund, som lige nu har svært ved at få tingene til at nå sammen.
Der er rigtig mange fattige familier, og i den forbindelse undrer jeg mig over dagens forslag i Politiken fra Alternativet, nemlig at indføre en klimaafgift på flæskesteg og risalamande.
Med tanke på, at der er folk, som har svært nok ved at få det til at nå sammen, vil jeg bare høre: Hvad skal vi egentlig spise til jul, hvis det skal være helt klimavenligt ifølge Alternativet?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Ordføreren må spise fuldstændig, hvad ordføreren vil, og det må folk.
Det, vi har forsøgt at skrive i det indlæg i dag, er jo at sige: Hvad vil det egentlig koste, hvis vi beregnede den rigtige pris, altså det, ordføreren også kunne kalde det økologiske fodaftryk?
Det er jo for at vise, at vi ikke betaler den reelle pris i dag.
der, hvor vi beder folk om at betale mere, er det jo, at vi for de særlig udsatte fjerner kontanthjælpsloftet, hæver integrationsydelsen, afskaffer 225-timersreglen.
Det er, fordi vi synes, at man skal betale for det, som det faktisk koster at producere, også i forhold til klimaaftrykket.
Jens Joel (S), 2017-12-22:
Det er jo næppe sådan helt ligeligt fordelt, hvor de røde bøffer og hummerne bliver spist henne, og derfor er der jo stadig væk en social slagside i, hvis man vil regulere det på den her måde.
Forrige sommer foreslog Alternativet, at man helt fjernede indkomstskatten, og at man så kradsede pengene ind ved at lave så høje afgifter, som Alternativet siger, så man reelt set betaler for sin belastning.
Der er det bare, at jeg siger, at vi er nødt til at finde en måde at lave en grøn omstilling på, hvor den sociale slagside ikke bliver så stor, at dem, som i forvejen har svært nok ved at få det til at nå sammen til jul, så heller ikke kan spise risalamande eller flæskesteg med god samvittighed, fordi de skal have at vide, at de i virkeligheden er i gang med at spise fremtiden.
Jeg synes, at vi skal gøre det der med at løse klimaproblemet til en kollektiv diskussion, en kollektiv løsning og ikke til et individuelt problem, som gør, at hr. og fru Jensen derhjemme skal sidde med en dårlig smag i munden under julemiddagen.
Det ville være ærgerligt, synes jeg.
Christian Poll (ALT), 2017-12-22:
Tror ordføreren, at vi var nået lige så langt på det grønne område, hvis ikke vi igennem den sidste generations tid havde lavet massive investeringer i form af tilskud, støtteordninger og målrettede justeringer af afgiftssatser og den slags, som netop har hjulpet den grønne omstilling frem?
Var det sket af sig selv, hvis det alene havde været markedet, der havde vist vejen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-12-22:
Tak for det.
Jeg har også læst det samme indlæg i Politiken i dag, og jeg må nok sige, at jeg ikke helt deler den opfattelse, at vi skal sidde og simpelt hen så detaljeret lægge afgifter på produkter, og som hr. Jens Joel fra Socialdemokratiet sagde: sidde med dårlig samvittighed over at spise en flæskesteg eller nyde risalamanden juleaften.
Det er for mig at se en lidt mærkelig tilgang.
I stedet for kunne Alternativet jo glæde sig over de elementer i finanslovsaftalen, som understøtter den grønne omstilling, eksempelvis en lavere afgift på el, som betyder, at vi får en energiforsyning, der i højere grad gør brug af en klimavenligt produceret strøm i Danmark.
Jeg synes da, at det var mere oplagt at glæde sig over det i stedet for at ønske et sådan meget detaljeret styringsforløb, som i sidste ende vel kommer til at ligge som sådan et samvittighedsåg over hver enkelt dansker, hvis man tillader sig at nyde flæskestegen juleaften.
Det virker måske bare sådan lidt virkelighedsfjernt i forhold til mennesker, som ikke er på den grønne gren økonomisk.
For der har hr. Jens Joel – det er sjældent, at jeg skal referere så pænt til en socialdemokrat så mange gange under sådan en debat, men det sker jo, og så æres den, der æres bør – jo en pointe i, at det her rammer folk med lavere indkomster.
Nu brugte jeg i et af mine svar, da jeg havde ordet, eksemplet fra Alternativets politiske leder, der mente, at en af de der måder, hvorpå vi som borgere ligesom virkelig kunne vise noget omkring, at vi skulle begrænse brugen af ressourcerne, var, at man måtte nøjes med at skifte sin iPhone ud hvert andet år.
Det er for mig at se kun en yderst velstillet del af befolkningen, der kan tillade sig at have den tilgang til, hvor tit man kan anskaffe sig en mobiltelefon.
Men hvis det er det, der ligger bag, så gør det selvfølgelig heller ikke så meget, at risalamanden, juleanden og flæskestegen bliver lidt dyrere.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Jamen det var vel egentlig mere en kommentar.
Men noget af det, jeg gerne vil pege på, er jo, at vi har rigtig, rigtig meget fokus på den grønne omstilling i vores finanslovsforslag.
Som jeg også sagde i talen, er det både ud fra, at vi er nødt til at diskutere, hvordan vi gerne vil sikre vores planets overlevelse fremadrettet, men jo også, fordi det er sund økonomi.
Vi skal have investering i grønne arbejdspladser.
Det er noget af det, som regeringen fuldstændig ser bort fra.
Og så synes jeg stadig væk, det er relevant at diskutere, hvad miljøaftrykket er i forhold til det, vi spiser.
Det skal heller ikke være nogen hemmelighed, at vi jo ved – og det ved hele Folketingssalen her, går jeg ud fra – at det at producere kød er noget af det, der klimabelaster rigtig meget.
Derfor er det en rigtig god idé, hvis folk spiser mindre kød.
Men folk må spise præcis det, de vil.
Det kommer bare til at koste lidt mere.
Jacob Mark (SF), 2017-12-22:
Tak for det, og tak for en rigtig god og visionær tale.
Jeg vil spørge om noget lidt mere konkret på et af de områder, der ligger mig nær, nemlig skoleområdet, og hvor jeg er lidt bekymret.
For jeg mener, at man i faktisk hele regeringens levetid nu har valgt at se bort fra folkeskolen, når man har skullet prioritere statens finanser.
Det har resulteret i, at lærerne har fået dårligere tid til forberedelse, og det har resulteret i, at mange af de intentioner, der lå i reformen, kan man ikke udleve, fordi folkeskolen bliver mere og mere udsultet.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, om Alternativet mener, at det er en forkert prioritering, at man har givet privatskolerne mere og mere i tilskud i samme periode, hvor man ikke har givet folkeskolerne mere i tilskud.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-22:
Jeg tror, at det, der er rigtig vigtigt for os, for det første er, at vi gør folk opmærksomme på, at de priser, man rent faktisk kan købe en flæskesteg til, er langt under det, den koster at producere reelt i klimaaftryk.
Derudover er det heller ikke nogen hemmelighed, at vores afgifter også er beregnet ud fra, at vi gerne vil gøre sådan, at de rammer, der er for vores samfund herhjemme, tilsiger, at folk køber sundere og bedre.
Det vil sige, at vi f.eks. gerne vil gøre det billigere at spise økologisk og gøre det dyrere at spise ikkeøkologisk.
Derudover er det helt afgørende for os, at vi samtidig så hæver bunden i Danmark.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, er uligheden steget meget herhjemme, og det vil vi gerne begrænse, således at der kommer en større balance i samfundet.
Samtidig synes vi, det er en god idé, at der er frit valg i forhold til private skoler.
Men der skal slet ikke herske tvivl om, at vi er helt enige med ordførerens parti i, at folkeskoleområdet både har behov for en økonomisk indsprøjtning og en indsprøjtning i form af, hvad kan man sige, forbedringer, som følge af at vi gerne snart skulle få både lærernes arbejdstidsaftale og arbejdsmiljø osv. forbedret, så børnene får det maksimale ud af at gå i skole.
Det halter jo helt tydeligt på lange stræk i dag, og det kan man jo også se i de overenskomstforhandlinger, der netop er blevet indledt, hvor fagbevægelsen står sammen om, at lærernes arbejdstidsaftale skal genforhandles.