Sascha Faxe (ALT), 2023-12-07:
Tak, formand.
Inden jeg går i gang, vil jeg sige en stor tak til forslagsstillerne bag borgerforslaget – tak, fordi I er her, Jacob, Abdirazak, Tina, Laura og Karen.
Som faddere til, at der overhovedet findes borgerforslag, har vi i Alternativet stor respekt for den udbredelse, som jeres borgerforslag har haft.
Der er ca. 80.000 underskrifter lige nu.
Det er stærkt arbejde, og det er udtryk for, at det her ligger mange danskere på sinde.
I Alternativet er vi også meget berørt over situationen i Gaza, som mange andre også har udtrykt, og derfor er vi rigtig glade for jeres borgerforslag.
Det er på en utrolig trist baggrund, at vi er her i dag.
Mere end 75 års krise, som har været skiftevis ulmende og i udbrud, brød ud i lys lue med Hamas' bestialske angreb for præcis 2 måneder siden.
Siden da har vi været vidne til vold, angreb, overgreb, gidsler, mere end 15.000 dræbte civile og langt flere dræbte nødhjælpsarbejdere på så kort tid end vel nogen sinde før.
Alligevel fortsætter drabene, og vi er splittede i verden og i Danmark som sjældent før.
I kristendommen er der i virkeligheden kun ét bud, nemlig det dobbelte kærlighedsbudskab.
Du skal elske sin gud, og du skal elske din næste som dig selv.
Uanset om man er troende eller ej, viser menneskehedens historie, at det er lettere at elske sin gud end sin næste.
På folkekirken.dk. står det ret præcist, og jeg citerer: »Det bud er udfordrende og krævende, fordi det gælder hver eneste dag og hvert eneste menneske, som krydser vores vej.
Det gælder også det menneske, vi ikke bryder os om, og dem, vi ikke synes, har fortjent det.«
Verden taler sit tydelige sprog: Næstekærlighed er ikke nok.
Derfor har vi som menneskehed indset, at aftaler er det næstbedste – aftaler om, hvad vi må, kan og skal, og hvad vi ikke må.
På den internationale bane er konventioner vores fælles aftaler, og til de konventioner hører krigens love – folkeretten, som vi også kalder det.
Folkeretten startede med den første Genèvekonvention i 1864.
Siden er der kommet flere spilleregler for krig til, så de indeholder beskyttelse af både soldater og civile.
Folkeretten gælder uden undtagelser, uden gradbøjning og uden relativering.
Det gælder, uanset hvem de er, og uanset hvor idiotiske og anderledes tænkende vi måtte finde dem.
Det gælder den studerende, buschaufføren, tømreren, barnet, forfatteren, pensionisten og diktatoren på nøjagtig samme måde, som at alle i Danmark har ret til beskyttelse, også hvis de er mordere, pædofile eller voldtægtsforbrydere, og som i Danmark sikres retssikkerheden gennem bevisførelse og rettergang.
Kort sagt: Folkeretten er til for at beskytte alle mennesker på planeten, som er i en krigssituation, hvad enten de har valgt det frivilligt eller ej – uanset deres styreform, religion, hudfarve, seksualitet, politiske overbevisning og alt det, vi normalt synes skiller os ad.
De seneste år har vi i stigende grad set, at nogle stater gradbøjer konflikters alvor og derigennem også gradbøjer, hvor meget folkeretten egentlig gælder.
I sin essens synes jeg det netop er det, som det her borgerforslag adresserer.
Som ordførerne for Enhedslisten og Radikale før mig har sagt, har vi sammen med de fem forslagsstillere udarbejdet et ændringsforslag, som destillerer folkeretten i den igangværende krig i Gaza, nemlig våbenhvile, undersøgelse af mulige krigsforbrydelser, humanitær hjælp og arbejdet for at finde en varig løsning.
For os i Alternativet er det afgørende at stå vagt om krigens love, både for beskyttelse af alle civile fanget i krigen mellem Hamas og Israel og civile i Ukraine, i Yemen og i alle de andre frygtelige krige, vi oplever.
Krigens love må og skal ikke gradbøjes og relativeres.
Det er både israeleres og palæstinenseres beskyttelse, og det er også vores beskyttelse.
Hvis de gradbøjes nogle steder og for nogle mennesker, kan de også gradbøjes over for os og dem, vi elsker, i en krigssituation.
Næstekærlighed er en svær størrelse, så lad os ikke forlade os på den.