runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2019-03-19:
Tak for det, formand.
Det er helt rigtigt, som det blev sagt, nemlig at vi fortsætter vandringen i lovforslag, som vedrører bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering.
Det her omhandler så et EU-direktiv, nemlig 5. hvidvaskdirektiv, som vi for det første implementerer en række af forslagene fra.
Og for det andet gennemfører vi så lidt flere elementer af den aftale, som også var baggrunden for det tidligere lovforslag, nemlig den aftale, som et bredt flertal af Folketingets partier indgik her tilbage i september 2018, også om bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering.
Hvad angår første del, altså det her med EU-direktivet, som jo er 5. hvidvaskdirektiv, så er der en hel række elementer, som man indfører i loven nu.
Det handler bl.a. om at gardere det finansielle system mod misbrug fra folk, som vil hvidvaske penge.
Vi udvider lovens anvendelsesområde, således at bl.a. kunsthandlere, udbydere af digitale tegnebøger og udbydere af veksling mellem virtuelle valutaer og almindelige betalingsmidler nu også bliver omfattet af det.
Vi sikrer – eller gør i hvert fald et forsøg på det – at det finansielle system ikke misbruges til hvidvask eller terrorfinansiering ved altså at lade de her udbydere af eksempelvis veksling mellem virtuel og almindelig valuta omfatte af hvidvasklovens krav om kundekendskab samt underretnings- og oplysningspligt om, hvem kunderne er.
Derudover er der et par forslag med fra vores aftale fra september 2018, som jo altså omhandler bekæmpelse af hvidvask.
Forslaget handler om at forbyde anvendelse af 500-eurosedler i Danmark og også et krav om dokumenteret opfølgning på henvendelser i virksomhederne og til virksomhederne, når det handler om whistleblowere.
Alt i alt er det et udmærket forslag, som ligger helt i forlængelse af Socialdemokratiets ønske om, at vi får både en langt stærkere indsats imod og forebyggelse og bekæmpelse af hvidvask og et langt stærkere forsvar imod hvidvask.
René Gade (ALT), 2019-03-19:
I Alternativet er vi positive over for lovforslaget og aftalen i sin helhed om at få gjort noget ved hvidvask og terrorfinansiering og i det hele taget få sikret en bedre regulering af vores finansielle system.
Men det vil jeg ikke tage med her.
Jeg vil bare lige knytte en enkelt bemærkning til hr. Pelle Dragsteds tale i forhold til det meget komplekse område, som vi behandler her.
Jeg er kun vikarierende på erhvervsområdet, men har været ordfører før, og jeg husker tydeligt, hvordan det var at få de her stakke til gennemlæsning.
Jeg synes, der er en pointe i, at vi mangler nogen – vi mangler simpelt hen nogen, der hjælper os med at gennemskue de her ting.
Vi sad og talte lidt om det udenfor før, hvor jeg blev gjort opmærksom på, at der faktisk ikke rigtig er nogen i dag.
På europæisk plan har vi tidligere talt for, at der skal være en uafhængig instans, der hjælper os med det.
Der kunne jeg forstå på min ordførerkollega, at der var noget, men ikke i en grad, så jeg har lagt mærke til det som erhvervsordfører i hvert fald.
Hvem er det egentlig, der skal sikre, at vi netop ikke bare køber katten i sækken, når vi gennemgår sådan et lovforslag her?
Der får vi jo hjælp af høringsparter og dygtige medarbejdere.
Men efter at vi lige har haft et iværksætterforslag om ivs'erne på banen, breder der sig sådan en tanke i mit hoved om, at der da må være nogen, der kigger på at lave det her – altså en instans, der simpelt hen med faglighed uafhængigt kan hjælpe os med at se, hvad det egentlig er for konsekvenser, det får, når vi sidder med de her meget komplekse ting på bl.a. erhvervsområdet.
Lige her ser det ud til, at der er et blue ocean for dem, der har lyst.
Jeg er desværre ikke selv kompetent nok på området til at gøre det.
Men det er interessant, og der skal være en respekt og ydmyghed over for, hvad det er, vi sidder med som politikere her.
Så lad os se på i udvalgsbehandlingen, om der er noget, der lige skal rettes til.
Men ellers er vi positive i Alternativet over for det, der er blevet lagt frem.
Martin Lidegaard (RV), 2019-03-19:
Det arbejde ser vi frem til at fortsætte med resten af Folketinget, med henblik på at vi kan nå frem til yderligere resultater på det her utrolig vigtige område, hvis den finansielle sektors troværdighed og det politiske systems troværdighed i befolkningens øjne igen skal tilbage på det niveau, som jeg tror vi alle sammen ønsker.
Vi er sådan lidt i tvivl.
Så vi synes, der er grund til at diskutere det.
Det kan godt være, at det giver mening at skille den her del ud.
Vi kan i hvert fald støtte hovedparten af de forslag, der ligger, som vi selv har været med til at udvikle.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-03-19:
Dette lovforslag udmønter jo til dels den aftale, som blev indgået af forligskredsen, som består af en række partier, herunder SF, i september 2018, til dels nogle af de forslag, der kom fra arbejdsgruppen om en styrket finanssektor, og til dels implementering af EU-lovgivning.
Mine kollegaer har jo været inde på delelementer af det.
Jeg vil fremhæve den grønne investeringsfond og også tilslutte mig de bemærkninger, der kom fra hr. Pelle Dragsted, om, at vi jo står med det luksusproblem, at de egentlig nu mangler penge at investere, og at der ikke er en mangel på ting at investere i.
Det håber jeg vi kan tage på et andet tidspunkt.
Så styrker vi også beskyttelsen af whistleblowere, og det er noget, som vi i SF har gået meget op i i lang tid.
Vi er stadig væk ikke færdige, vi kigger på det.
Vi udvider kredsen af personer, der skal leve op til fit and proper-reglerne, altså egnethed og hæderlighed.
Og vi styrker Finanstilsynet osv.
Nu kan man jo godt, hvis man måske følger med ude bag en skærm, tænke, at det er sådan en halvårlig tradition, de har i Folketinget, at de fremsætter lovforslag med et hav af punkter – her over 30 punkter – til at styrke den finansielle sektor.
Og netop nu er vi jo også i gang med at forhandle ovre ved erhvervsministeren om yderligere tiltag.
Vi har selvfølgelig den, hvad skal man sige, sikkerhed, at det er, som jeg har forstået det,
Finanstilsynet, der skal godkende de helt konkrete projekter, hvis en virksomhed vil gå ind på et andet marked, a la en ny MobilePay eller andre former for betalingstjenester, eller hvad det nu kan være, altså områder, som man i dag inden for loven ikke er berettiget til at gå ind i.
Så får man her lov til det efter en godkendelse fra Finanstilsynet.
Hr. Pelle Dragsted har jo ret i, at vi ikke ved, hvilke produkter eller hvilke områder der kan komme på banen.
Man åbner døren, og så siger vi, at det er op til Finanstilsynet at godkende de her ting.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi måske også lagde noget mere vægt på, at der i forbindelse med den konkrete tilladelse, man skal have, også skal kigges på konkurrencen på markedet, for vi har i forvejen nogle finansielle supermarkeder, og når vi åbner døren for, at man i højere grad må bevæge sig ud på et område, hvor man ikke kan gøre det inden for lovens grænser i dag, risikerer vi at cementere de her finansielle supermarkeder og egentlig også at forringe konkurrencen.
Betalingstjenester og deslige er jo et kæmpe, voksende marked, og det kunne jo være fint med konkurrence fra små fintechvirksomheder eller andre, men hvis de store spillere sætter sig på de her nye markeder og dermed forringer konkurrencen endnu mere, synes jeg vi har et problem.
Så det er altså et konkret forslag om, at man netop også skal kigge på konkurrencesituationen, når de her godkendelser eller tilladelser skal gives.
Men derudover støtter SF lovforslaget.
Der er en lang række rigtig gode pointer, som vi jo også har været med til at forhandle igennem.
Anders Johansson (KF), 2019-03-19:
Det drejer sig bl.a. om at styrke reglerne for beskyttelse af whistleblowere, hvor det bliver pålagt alle finansielle virksomheder at skulle kunne dokumentere, hvordan der bliver fulgt op på en henvendelse til whistleblowerordningen om mistænkelige forhold i virksomheden.
Det er klart, at der skal være en kultur i finansielle virksomheder, hvor man naturligvis af egen kraft tager alle sager op, som man bliver opmærksom på, og hvor der kan være en eller anden årsag til mistanke om uregelmæssigheder, og derfor synes jeg også, det giver god mening at lave nogle utvetydige regler om, at de finansielle virksomheder naturligvis skal kunne dokumentere, at de har procedurer for, hvordan de håndterer situationen, såfremt de skulle blive bekendt med henvendelser til whistleblowerordningen.
Et andet element i lovforslaget er, at kredsen i finansiel virksomheds ledelse, som skal omfattes af egnetheds- og hæderlighedskrav, udvides, så den kommer til at omfatte alle nøglepersoner i virksomheden.
Det krav indføres for at sikre, at medlemmer af den faktiske ledelse, der er ansvarlig for compliance og hvidvaskforebyggelse, bliver omfattet.
Det giver naturligvis rigtig god mening, at det ikke kun er direktion og bestyrelse, men også de nøglemedarbejdere, som faktisk arbejder med bekæmpelse af hvidvask, som bliver omfattet.
Lovforslaget her er endnu et i rækken af forslag og politiske aftaler, hvor vi strammer grebet om finanssektoren.
Vi har jo tidligere også mangedoblet straffene, hvis ikke man har overholdt reglerne, og vi er også i øjeblikket i gang med at forhandle, hvordan vi får styrket vores finanstilsyn.
I Det Konservative Folkeparti har vi den holdning, at vi skal have en konsekvent lovgivning, hvor overtrædelser straffes hårdt, og det er, uanset om man går i habit eller hættetrøje.
I finanssektoren skal man også opføre sig ordentligt, og derfor bakker vi også op og har bakket op om alle de stramninger, der har været, og som vi har gennemført hidtil, og vi bakker selvfølgelig også op om det her lovforslag.
Merete Riisager (LA), 2019-03-20:
Jeg ser på vuc'ernes samlede rammevilkår.
Det eneste, der giver mening, hvis man skal lave bæredygtige tilbud, er at se på de samlede rammevilkår.
Og der er forskellige elementer, hvoraf omprioriteringsbidraget er en del af det, fgu-aftalen er en meget, meget væsentlig del af det, og så er der også beskæftigelsen, som jo er den glædelige del af det, idet der i nogle perioder er større efterspørgsel på voksen- og efteruddannelse, end der er i andre perioder.
Så der er jo ikke nogen grund til at tale det ned ved at sige, at der er mange i målgruppen, som i dag er i beskæftigelse, og som måske på et senere tidspunkt vil gå ind og tage kurser i vuc-systemet.
Jeg påstår ikke, at det er nemt at effektivisere.
Alle, der har haft en ledelsesopgave i enten det private eller det offentlige, ved, hvor vanskeligt det kan være at effektivisere, men de ved også, at hvis man er leder i tilstrækkelig lang tid, vil man opleve, at det jo aldrig er sådan – uanset om der er tale om en offentlig eller privat organisation – at budgetterne altid bliver større.
En gang imellem må man effektivisere, og det er en vanskelig opgave.
Fgu'en er en meget, meget stor del af den virkelighed, vuc'erne opererer i, men det er beskæftigelsen jo også.
Vi kan se, at mange, der er i målgruppen, er i beskæftigelse, og det er jo en god ting.
Annette Lind (S), 2019-03-20:
Det, jeg spørger om, er, om der også i fremtiden skal være vuc'er over hele landet for dem, der er over 25 år.
Jeg spørger, om den økonomi, der er, er tilstrækkelig, når man år efter år lægger 2 pct. oveni.
Alle ville have det svært med et budget, hvor man kunne konstatere: I år er det 6 pct., næste år er det 8 pct., året efter er det 10 pct. og derefter 12 pct.
Det er så hårdt for de her vuc'er.
Hvad vil ministeren gøre for at opretholde vuc'er i hele landet, hvis det er det, hun ønsker?
Jeg er rigtig glad for den aftale, vi lavede om oprettelsen af fgu, men nu er det omprioriteringsbidraget, jeg spørger til.
Vi kan sagtens se, at der er nogle af udgifterne, som kan blive reduceret, fordi vi har oprettet fgu, fordi dem under 25 år måske ikke længere skal gå på vuc.
Det er faktisk først den 1. august, den træder i kraft, så derfor skulle det ikke have betydning i den her forbindelse.
Forstår ministeren, at det er meget, meget svært at få rektorer til at gå ud og sige, at deres skoler ikke er bæredygtige, fordi de i forhold til omprioriteringsbidraget er bange for miste endnu flere elever på den baggrund?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-20:
Tak for spørgsmålet.
I forhandlingerne om investeringsplanen 2030 var det et ønske fra Dansk Folkepartis side at gennemføre projektet om en omfartsvej ved Mariager.
Når man bidrager til at skabe flertal for en aftale, vil man også få nogle af sine ønsker opfyldt, som det er sket i dette tilfælde.
Jeg kan ikke bekræfte, at trafikale hensyn ikke spillede en rolle for beslutningen.
I forundersøgelsen fra 2013 anslog Vejdirektoratet på baggrund af et overordnet skøn, at en omfartsvej ved Mariager til Assens ville koste mellem 200 og 400 mio. kr. og have en intern rente på mellem 2 og 4 pct.
Vejdirektoratet bemærkede hertil, at forlængelsen til Assens havde en samfundsøkonomisk fordel, da den ikke kun har betydning for den forholdsvis lave trafikmængde ind over Mariager Torv, men også kan betjene trafikken på rute 555 mellem Hobro og Hadsund.
En anslået samfundsøkonomi på op mod 4 pct. indikerer, at der er trafikale gevinster ved at bygge omfartsvejen.
Peder Hvelplund (EL), 2019-03-20:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Kan ministeren bekræfte, at omfartsvejen ved Mariager til 377 mio. kr. primært er en del af regeringens og Dansk Folkepartis »Aftale om et sammenhængende Danmark – Investeringsplan 2030« på grund af ønsker fra Dansk Folkeparti og ikke på grund af hensyn til trafiksikkerhed eller trængsel eller andre trafikale hensyn?
Merete Riisager (LA), 2019-03-20:
Når mange vuc'er har måttet omprioritere, skyldes det jo altså ikke alene omprioriteringsbidraget.
Det skyldes i høj grad også de beslutninger, vi har truffet sammen med Socialdemokratiet om at skabe en forberedende grunduddannelse.
Den forberedende grunduddannelse har til hensigt langt bedre end i dag at gribe unge mennesker, som ikke i første hug kommer ind på en ungdomsuddannelse, og det er jeg rigtig glad for.
Men både Socialdemokratiet og regeringen var, da vi indgik aftalen, klar over, at det ville betyde en nedgang i vuc's omsætning, som jo ellers har været stigende, må man sige, meget stigende, de sidste 10 år.
Peder Hvelplund (EL), 2019-03-20:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at når regeringen laver aftaler om trafikpolitiske investeringer sammen med Dansk Folkeparti, så er vi fra vores side temmelig bekymrede for, hvilke ulykker de kan finde på at lave sammen.
Derfor var det også med en vis spænding, at vi imødeså den aftale, regeringen og Dansk Folkeparti indgik.
Det var dog alligevel en overraskelse, at omfartsvejen ved Mariager var et af de tre prioriterede områder i Nordjylland at investere trafikpolitisk i.
Det var det jo, fordi vi har mange ting, vi gerne vil investere i i Nordjylland, f.eks. en opgradering af skinnenettet nord for Aalborg, der kan aflaste det nordjyske vejnet for store mængder gods, der i dag bliver transporteret på lastbil frem for på skinner.
Derfor er det jo sådan lidt interessant at høre, hvad begrundelsen var for, at det lige præcis var omfartsvejen ved Mariager, som var en del af det.
Derfor kunne jeg da godt tænke mig at høre, om trafikministeren er enig i det, der bliver konklusionen i Vejdirektoratets analyse, nemlig at det på baggrund af rapporten konkluderes, at der ikke er problemer på rute 555 med hverken kapacitet eller trafiksikkerhed.
Det lokale erhvervsliv fremfører, at en omfartsvej syd om Mariager ikke vil have betydning for erhvervslivets udvikling eller transporter.
Rute 555 på strækningen gennem Mariager, der forbinder Hobro og Hadsund, er opgraderet for ca. 10 år siden og aflastes ikke væsentligt med en omfartsvej som foreslået, hvilket i øvrigt afspejles i, at kun få biler vil benytte omfartsvejen.
Er ministeren enig i Vejdirektoratets konklusion?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-03-20:
Det er jo ingen hemmelighed, at Enhedslisten er grundlæggende uenig i tankegangen bag den investeringsplan, som vi har lavet, og at Enhedslisten altid vil nedprioritere veje med individuel transport til fordel for skinner med kollektiv transport.
Det følger af, at Enhedslisten er et kollektivistisk parti, som ønsker, at alt skal være kollektivt.
Så vidt jeg har forstået Enhedslistens principprogram, skal der jo faktisk nærmest ikke være noget, der er privat.
Så det er ikke nogen hemmelighed.
Omkring omfartsvejen ved Mariager er jeg fuldstændig enig i den konklusion, der kommer fra Vejdirektoratet, om, at det har en trafikal nytte, at man får en hurtigere vej på strækningen, som folk kan benytte sig af, således at de hurtigere kan komme frem, hvis de ikke skal ind til Mariager by, og dermed spare tid i trafikken.
Det er jo derfor, vi får en intern rente på mellem 2 og 4 pct., afhængigt af hvor meget vejen koster, og også med den nytteværdi, at meget trafik, også tung trafik, ikke behøver at køre inden om Mariager.
Trine Bramsen (S), 2019-03-20:
Tak for svaret.
Hovedparten var bare ikke vedrørende det, jeg spurgte om.
Det, jeg spørger om, er, om ministeren mener, at vi skal have vuc'er i hele landet,
og sådan set ikke undskyldninger for, hvorfor vi ikke skal have vuc'er i hele landet.
De appellerer til dem, der er blevet voksne og finder ud af, at det altså er nødvendigt med kompetencegivende uddannelse på 9.-klasseniveau eller højere niveau.
Derfor er det så utrolig vigtigt, at de ligger i hele landet, tæt på, hvor borgerne bor, og det er derfor, jeg stiller spørgsmålet her.
For jeg er oprigtigt bekymret over de mange vuc'er, der kommer til at lukke i den kommende tid, og det er det, jeg gerne vil have ministeren til at forholde sig til.
Otte vuc'er lukker bare her i foråret.
Mener ministeren ikke, at det er vigtigt, at vi gør noget for at sikre, at de her uddannelsestilbud er i hele landet?
Merete Riisager (LA), 2019-03-20:
Ordføreren er meget velkommen til at spørge og også til at bekymre sig.
Vi i regeringen bekymrer os mindst lige så meget om de unge voksne og de voksne, som skal have et bredt uddannelsestilbud.
Det er bl.a. derfor, at vi har lavet en fgu-aftale, også sammen med Socialdemokratiet.
Men nogle gange er den politiske hukommelse kort.
For det er klart, at når man indgår aftaler, som også har en betydning for andre dele af sektoren, kan det jo ikke nytte noget, at man bagefter ikke kan huske det eller ikke tager et medansvar for det, man præcis har lavet, som bliver en fremragende ny forberedende grunduddannelse for en masse unge voksne, som har behov for præcis det.
Så vi er helt enige om, at der skal være et bredt udbud af uddannelser i hele landet til alle forskellige befolkningsgrupper, men jeg savner, at Socialdemokratiet ser tingene i deres helhed og måske endda får en ordfører på fgu-området.
Det ville da være klædeligt.
Trine Bramsen (S), 2019-03-20:
Igen: Det er bare ikke det, jeg spørger til.
Jeg tror, alle er enige om, at det er glimrende, at vi styrker indsatsen over for de unge, men her taler vi jo om de voksne – dem, der ikke er kommet i gang med en uddannelse, da de var under 25 år, og som derfor skal opkvalificere sig.
Her bliver der nu markant længere til et uddannelsestilbud.
Mener ministeren ikke, at det er et problem, og at vi bør gøre noget, når vi ser på, hvad det er for målgrupper, som altså i fremtiden risikerer ikke at få en uddannelse, fordi langt flere vuc'er end forudset i forbindelse med fgu-forhandlingerne lukker de kommende år?
Op mod en fjerdedel af vuc-tilbuddene i Danmark lukker over de kommende år, hvis ikke der handles politisk.
Merete Riisager (LA), 2019-03-20:
Jo, jeg tror, man kan gøre det meget bedre på voksen- og efteruddannelsesområdet.
Jeg tror, man kan være meget mere ambitiøs, end vi er i dag.
Jeg tror, man skal kigge meget mere på, hvordan man kan modernisere og optimere vores voksen- og efteruddannelsessystem, og det bør man gøre.
Helt isoleret sætter vi et eftersyn i gang på de områder, jeg nævnte.
Det bør man gøre.
Man skal kigge på, hvad det er, vi har, for at bygge noget nyt.
Men det er klart, at voksen- og efteruddannelsessystemet skal optimeres, og der er behov for endnu mere, men jeg savner lidt, at Socialdemokratiet ser tingene som en helhed og netop ser det fra borgernes synsvinkel og ikke kun fra et bestemt hjørne, hvor man har valgt at placere sig.
Trine Bramsen (S), 2019-03-20:
Vi ser det jo netop fra borgernes synsvinkel.
Når det handler om, at der bliver markant længere til uddannelsesinstitutioner, er det jo netop borgerne, der kommer i klemme, og for den sags skyld også samfundet, fordi de her borgere ikke kommer til at tage en uddannelse.
Det, jeg efterlyser, er jo ikke, at vi bygger noget nyt.
Derfor er mit spørgsmål også: Er ministeren enig i, at vuc er et vigtigt uddannelsestilbud, som skal opretholdes og være bredt forankret i hele landet?
Merete Riisager (LA), 2019-03-20:
Jeg er fuldstændig enig i, at der skal være uddannelsestilbud af høj kvalitet til alle borgere i alle dele af landet; det være sig både unge og ældre.
Jeg savner måske, at Socialdemokratiet ser det fra borgernes synsvinkel og sprøger: Hvad er det, vi gerne vil bygge for dem?
De vidste godt, at det også ville betyde, at vuc'erne ville tabe en lille smule af deres omsætning.
Det stod helt klart og tydeligt i papirerne, at sådan ville det blive.
Til gengæld kunne man få en forberedende grunduddannelse for de unge, som ville betyde, at mange flere ville kunne komme videre til en ungdomsuddannelse.
Annette Lind (S), 2019-03-20:
Tak for det, formand.
Er ministeren enig i, at regeringens omprioriteringsbidrag betyder, at økonomien på landets vuc’er er presset, som bl.a. Gymnasieskolernes Lærerforening og Landdistrikternes Fællesråd har advaret om?
Merete Riisager (LA), 2019-03-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg anerkender fuldt ud, at omprioriteringsbidraget stiller store krav til institutionerne og presser dem økonomisk.
Det skaber i sagens natur et økonomisk pres at bede dem om at effektivisere 2 pct. årligt.
Men jeg synes, det er rimeligt at stille krav om, at institutionerne skal effektivisere deres drift, selv om det er vanskeligt.
Hensigten med omprioriteringsbidraget er, at borgernes penge bruges så præcist som muligt i den offentlige sektor.
Og det kræver, at vuc'er ligesom andre institutioner i den offentlige sektor har fokus på, hvordan deres opgaver løses bedst muligt.
Vuc'erne har ikke dårligere forudsætninger for at gennemføre effektiviseringer end andre uddannelsesinstitutioner.
I 2016 og 2017, dvs. de første 2 år efter at omprioriteringsbidraget blev indført, havde vuc-sektoren et samlet overskud på ca. 170 mio. kr.
Samtidig lå vuc'ernes gennemsnitlige overskudsgrad i 2017 på 3,1 pct.
Derudover har sektoren også nydt godt af, at aktiviteten på de almene voksenuddannelser er steget kraftigt de sidste 10 år.
Det er dog benhårdt at effektivisere driften på et vuc, og det kræver, at der planlægges og prioriteres.
Regeringen er fuldt opmærksom på, at omprioriteringsbidraget på uddannelser ikke kan fortsætte for evigt, og derfor udløber omprioriteringsbidraget i sin nuværende form med udgangen af 2021.
Fra 2022 er provenuet fra omprioriteringsbidraget på undervisningsområdet placeret i en reserve.
Midlerne i reserven skal gå til initiativer på undervisningsområdet.
Tak for ordet.
Annette Lind (S), 2019-03-20:
I Socialdemokratiet er vi meget opmærksomme på, at vi skal have vuc'er over hele landet.
Vi vil opretholde og have et bredt forankret vuc over hele landet.
Ministeren siger, at man må kunne effektivisere sin drift, men det er svært at gøre det på vuc-området.
Nu er det sådan, at der er rigtig mange vuc'er, der er forarmede, og der er også mange, som ikke er bæredygtige.
I mit eget dagblad stod der for nylig, at vuc'erne kæmper for at bevare to afdelinger i Nordvestjylland.
Og det er sådan, at på VUC Holstebro, Lemvig, Struer har man mistet 13 mio. kr. de sidste år, hvilket svarer til en fjerdedel af budgettet.
Et beløb på 6,5 mio. kr. skyldtes omprioriteringsbidraget.
Hvad vil ministeren gøre for at opretholde f.eks. afdelingen i Struer?
Og er det overhovedet ministerens mening, at der skal være vuc'er over hele landet?