runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2024-01-16:
Hvis jeg lige må starte med den sidste del.
Jeg tror, vi skal være meget påpasselige med at mistænke anklagemyndighedens påstand om varetægtsfængsling og tilsvarende dommernes afgørelse af det som værende et hensyn til kapaciteten i kriminalforsorgen.
At der så er kapacitetsudfordringer i kriminalforsorgen, er jo helt åbenlyst.
I forhold til den første del er jeg fuldstændig enig med hr. Peter Kofod.
Jeg tror, der kan være mindst lige så mange eksempler, hvor man enten burde have varetægtsfængslet eller i hvert fald burde have gjort noget andet.
Jeg synes jo, at den skrækkelige sag med politibetjenten Magnus Buhl Hansen, der blev slået ihjel på Langebro, og hvor den mistænkte efterfølgende ikke bliver varetægtsfængslet, derefter udrejser af landet og nu efter vores bedste vidende opholder sig i Dubai, i hvert fald er et skrækkeligt eksempel på en situation, hvor man ikke varetægtsfængslede.
Jeg er meget åben over for at diskutere, hvilke forbedringer der kan være.
Det er i hvert fald helt åbenlyst, at det vil være til alles fordel.
Det vil være til fordel for medarbejderne i kriminalforsorgen, fordi det vil være konfliktnedtrappende, at arrestanterne rent faktisk også har kontakt til deres familier og har mulighed for også at se dem under en varetægtsfængsling, lige såvel som det selvfølgelig også er til fordel for familien og ikke mindst også børnene.
Men det skal selvfølgelig hele tiden gå hånd i hånd med, at det ikke bidrager til, at man lægger hindringer i vejen for efterforskningen af kriminaliteten, som vi jo bl.a. i sin tid så det med den såkaldte Amagermand og dennes involvering af sin søn i forbindelse med efterforskningen af det, han var mistænkt for.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-01-16:
Så vil jeg stille mit andet spørgsmål igen.
Det handler nemlig om børnene og besøgs- og brevkontrol, som vi ikke har nogen særlig gode opgørelser over, men som jeg i hvert fald har set tal på ligger på omkring 50 pct.
Det her betyder, at ægtefæller må tage fri fra arbejde, fordi det skal ligge i arbejdstiden, vel at mærke politiets arbejdstid.
Det er børnene, der skal hives ud af skolen, og i forvejen er de i en sårbar situation.
Så kunne vi ikke finde en bedre løsning, hvor der også, hvis man skal opretholde den her ordning, kan laves noget, som ikke går ud over børnenes skolegang og de voksnes arbejdstid?
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-16:
Jeg er helt sikker på, at fru Pia Kjærsgaard har lagt mærke til, at jeg er danmarksdemokrat.
Jeg har meldt mig ind i Danmarksdemokraterne, og det er jeg rigtig godt tilfreds med.
I Danmarksdemokraterne fastlægger vi vores egen politik, og vi er sådan set frigjort fra, hvad vi nu tidligere har haft af forslag i andre partier.
Nu er jeg danmarksdemokrat, og i Danmarksdemokraternes folketingsgruppe fastlægger vi vores egen politik.
Det er ikke DF's politik.
Det er Danmarksdemokraternes politik, og i Danmarksdemokraterne mener vi, at det her med danskkundskaber i ældreplejen skal løses.
Jeg synes faktisk, det er lidt forrykt, at fru Pia Kjærsgaard siger, at det er en ynkelig ordførertale.
Jeg har stået dernede, lige bag ved fru Pia Kjærsgaard, her den sidste times tid og stillet det ene kritiske spørgsmål efter det andet til ordførere oppe på talerstolen, fordi jeg og Danmarksdemokraterne er lige så optaget af at finde en løsning på det her, som fru Pia Kjærsgaard er.
Vi er bare ikke nødvendigvis enige i, at det skal være nationale standarder, men vi vil rigtig gerne kigge på det.
Peter Kofod (DF), 2024-01-16:
Tak for det, og tak for en fin tale.
Jeg synes egentlig, justitsministeren rammer mange balancer rigtigt og fornuftigt i sin tale.
Jeg konfronteres en gang imellem af borgere, der sender mig enkeltsager og spørger, om det ikke er urimeligt, at f.eks. i den her situation er der ikke varetægtsfængsling og der er personen sat fri, indtil der kan ske noget andet.
Nu stiller jeg et meget ledende spørgsmål, men det kan vel også være, justitsminister, at der er nogle sager, hvor vi faktisk varetægtsfængsler for lidt, altså hvor der, hvis vi havde den kapacitet i vores kriminalforsorg, der skulle til, og hvis vi førte den retspolitik, vi fuldstændig kunne drømme om, ville være situationer, hvor vi ville varetægtsfængsle mere eller længere, end vi gør i dag, ikke sandt, justitsminister?
Zenia Stampe (RV), 2024-01-16:
Det kan godt være, at regeringen ikke er villig til at se på arrestanternes rettigheder, men hvad så med børn af arrestanter og deres rettigheder?
Jeg er nok ikke den eneste, der har set »Indefra med Anders Agger« fra Vestre Fængsel, hvor der var et meget hjerteskærende program om en far og kontakten med børnene.
Det er også noget af det, som SF's ordfører var inde på, nemlig at vi jo desværre bare kan se i dag, at selv om børnene i princippet har ret til at se deres forældre, betyder kapacitetsproblemer ofte, at det ikke kan lade sig gøre, og jeg vil spørge: Kunne man så som minimum se på børnenes ret til at se deres forældre?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-16:
Tak for spørgsmålet.
Og ja, indledningsvis vil jeg til det sidste spørgsmål svare, at det er noget, som vi også er indstillet på at vi skal se på, og det er jo, som ordføreren selv giver udtryk for, sådan, at børn i den her verden ikke selv vælger deres forældre, og derfor skal der selvfølgelig også være et hensyn til børnene.
Jeg synes så, at det eksempel, som ordføreren bruger, fra Anders Agger-dokumentaren jo også er udtryk for, hvor kompliceret det er.
For den person, som var beskrevet i den dokumentar, var en, som sad inde for meget, meget alvorlige forbrydelser og for meget, meget stor svindel, hvor man kan sige, at hensynet i forbindelse med varetægtsfængsling også handler om, at man, som jeg sagde indledningsvis i min tale, ikke kan påvirke efterforskningen eller på anden måde være behjælpelig med at begå ny kriminalitet.
Det mistænker jeg sådan set ikke børnene for, men det er jo det, der er hensynet og grunden til, at man har de forskellige hensyn, som man har.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-01-16:
Vi er absolut ikke argumentresistente på det her område.
Men jeg vil nok sige, at omstændighederne omkring varetægtsfængsling jo kan håndteres på mange forskellige måder.
En anden måde at se det på er, at i dag afkortes varetægtsfængslingen en til en i den endelige dom.
Det kunne jo godt være, jævnfør korrekt anført af De Radikale, at det at sidde varetægtsfængslet på mange måder er langt mere belastende, så hvem har egentlig skrevet under på, at afkortningen dér skal ske en til en?
Så der er mange ting, man kan tage op til overvejelse, og det er jeg helt sikker på at justitsministeren også gør.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-16:
Så det er altså fuldstændig uproblematisk, at Danmark varetægtsfængsler dobbelt så meget som Norge.
Det giver ikke anledning til refleksion, at danske juridiske eksperter igen og igen har råbt vagt i gevær på det her område og sagt, at vi varetægtsfængsler i for lang tid og forholdene er for dårlige.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-01-16:
Nu er vi der igen, havde jeg nær sagt.
Jævnfør vores sidste forslag, da der blev spurgt, om man ikke er nysgerrig i forhold til at få noget kortlagt.
Det er svært at svare nej til.
Og det gjaldt jo også det foregående emne, vi havde til debat her i Folketinget.
Jeg mener ikke, der er noget grundlag for at foretage en større undersøgelse, og jeg må nok lige sige, at jeg læser forslaget sådan, at det går ud på –
citat: »initiativer, der mindsker omfanget og varigheden af varetægtsfængsling«.
Der må jeg sige, at på det foreliggende grundlag har jeg ikke lige set noget grundlag for, at det er for langt.
Jeg siger, at der kan være enkelte situationer, som vi måske kan tage op til overvejelse.
Jeg nævnte et eksempel her fra de seneste dage.
Men generelt kan jeg ikke skrive under på, at vi skal mindske omfanget af varetægtsfængsling.
Zenia Stampe (RV), 2024-01-16:
Tak for det.
Vi er ikke imod varetægtsfængsling.
Men vi er optaget af den udvikling, vi kan se inden for varetægtsfængsling, hvor der varetægtsfængsles mere og mere og i længere og længere tid.
Og det er jo ikke kun Sverige, vi sammenligner os med, så tag endelig Sverige ud af ligningen.
Det vil sige, at der er en meget, meget stor forskel, og mig bekendt er Norge ikke et meget mere kriminelt land end Danmark.
Så der er jo tydelige tegn på, at det her er et område, der håndteres anderledes i Danmark end i andre sammenlignelige lande, og så lad os tage Sverige ud.
Så jeg skal bare spørge: Er Venstre ikke nysgerrig i forhold til at få kortlagt, hvad der ligger bag den her udvikling, og hvad der ligger bag, at Danmark har et så stort omfang af varetægtsfængsling?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-01-16:
Forslaget her, som vi debatterer i dag, drejer sig om at indkalde til en forhandling, og så drejer det sig om at foreslå initiativer, der mindsker varetægtsfængslingen her i Danmark.
Helt generelt bærer forslaget jo præg af – og det er så sandelig en ærlig sag – at man mener, at der varetægtsfængsles for meget.
Jeg må bare påpege noget, som flere andre ordførere også har været inde på.
Jeg tror ikke, at vi lige på det her retspolitiske område skal søge et særlig godt sammenligningsgrundlag ovre i Sverige.
Sverige har jo udviklet sig til et samfund, hvor kriminaliteten florerer i en grad, som vi heldigvis ikke kan forestille os herhjemme.
Om det skyldes mere eller mindre varetægtsfængsling, ved jeg ikke, men jeg synes godt nok, at vi skal passe på med at efterligne noget som helst af den svenske retspolitik her i Danmark.
Så det argument vil jeg i hvert fald tillade mig at lægge til side.
Det er klart, som også forslagsstillerne er inde på, at varetægtsfængsling har store personlige konsekvenser.
Det har så også konsekvenser for fængselskapaciteten.
Hvis der skal stilles yderligere ting til rådighed og tages yderligere initiativer for de varetægtsfængslede, kræver det, som justitsministeren var inde på, også, at der på det bygningsmæssige og på det personalemæssige område skal ske ændringer.
Det er i hvert fald noget, man i den grad skal kigge på.
Jeg tror, man er nødt til at præcisere nærmere, hvilke af disse hovedsagelig fire begrundelser det er, man vil have lempet.
Hvis man bare siger, at man vil lempe på varetægtsfængslingen, kommer der i hvert fald det modspørgsmål fra min side: Hvad er det, man vil lempe?
Er det sådan, at man siger, at nu skal det være nemmere at komme ud og påvirke efterforskningen, eller at det skal være nemmere at kunne rejse ud af landet eller hvad?
Altså, der er altså også en skyggeside af det her, må jeg sige, hvis vi lemper alt for meget.
Vi kan tage et konkret eksempel fra de seneste dage, nemlig det medlidenhedsdrab, der har været skitseret i dagspressen.
Her må jeg gå ud fra, at den pågældende mand er blevet varetægtsfængslet efter bestemmelsen om, at det krænker retsbevidstheden, at man går rundt på fri fod efter at have taget livet af en anden person.
Man må jo sige, at det er lidt svært at finde et konkret formål med, at vedkommende sidder der.
Så summa summarum kan Venstre ikke støtte forslaget, men Venstre er opmærksom på de omstændigheder, der gælder omkring varetægtsfængsling, herunder også at der varetægtsfængsles i meget lang tid.
Det er jo ingen hemmelighed, at politiets efterforskning ikke altid går lige hurtigt i alle sager, og på den baggrund kan der måske være en tendens til, at en person kommer til at sidde længere varetægtsfængslet, end godt er.
Så man skal måske lige have politiets efterforskning med ind i billedet.
Men på det foreliggende grundlag kan Venstre ikke støtte forslaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-01-16:
For at tage det første, som ordføreren sagde, først synes jeg jo netop, at det, justitsministeren gav udtryk for, var, at man kan diskutere det, når det er helt små børn, men der er jo så også andre folks børn, bl.a. Amagermandens søn, som var involveret i at prøve at påvirke efterforskningen, da man diskuterede og efterforskede den sag.
Til det sidste vil jeg sige, at ja, det er noget, regeringen er indstillet på at kigge på, i hvert fald Socialdemokratiet – jeg kan jo ikke tale på vegne af de andre ordførere.
Det er både i forhold til diskussionen omkring kapaciteten, men sådan set også generelt i forhold til hele diskussionen omkring værdighed og omkring, at der måske er noget andet, der ville virke bedre og mere effektivt over for nogle af de mennesker, som har andre ting at slås med her i livet, end at de begår kriminalitet.
Martin Lidegaard (RV), 2024-01-16:
Det er jeg utrolig glad for, for det kan godt være, der skyder lidt solceller op – og det gør der – men vi er jo ikke i nærheden af at nå vores fælles mål om en firedobling af vedvarende energi på land, hvilket også har et sikkerhedspolitisk formål, nemlig at vi hurtigere kan frigøre os fra Putins gas og andet, som vi er afhængige af.
Men jeg tager det ned, og jeg synes, det er interessant, for vi skal jo forhandle energiparker.
Og når jeg spørger, er det jo, fordi det slet ikke lå i det, regeringen selv kom med.
Der havde man fokus på borgerne, men der var ganske få penge.
Jeg tror, det er vigtigt i forhold til netop myndighedsbehandling, og det, at hele lokalsamfundet får glæde af det her, kunne have en kæmpe betydning for motivationen til at få mere vedvarende energi.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-16:
Tak, det vil jeg vældig gerne, for det er et forslag, som ligger Dansk Folkeparti meget på sinde.
Når man er ældre og har behov for pleje og omsorg fra et plejepersonale, er det ud over plejepersonalets faglighed ligeledes vigtigt, at de mestrer det danske sprog, dels for at skabe den nødvendige tryghed for den ældre, dels for at sikre den rette pleje.
Alligevel er det anderledes ude i den virkelige verden, hvor alt for mange ældre oplever, at det plejepersonale, der møder dem, ikke kan dansk på et niveau, der sikrer, at den ældre får den tryghed, hjælp og pleje, som de har behov for.
Præcis derfor ønsker Dansk Folkeparti, at det sikres, at man, hvis man arbejder i ældreplejen, skal kunne tale, læse, skrive og forstå dansk på et tilfredsstillende niveau.
For nuværende er det arbejdsgiveren, der er den egentlige ansvarlige for, at de ansatte har tilstrækkelige sproglige kundskaber, medmindre medarbejderen har en egentlig sundhedsuddannelse med hjemmefra, som de ønsker anerkendt her i landet, og i ældreplejen er der rigtig mange ikkeuddannede, og der stilles dermed ikke nogen nationale krav til deres sprogkundskaber
Derfor er det et vigtigt forslag for at sikre trygheden for vores ældre, som altid har ligget og fortsat ligger Dansk Folkeparti meget på sinde.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-16:
Ministeren kaldte det her forslag om nationale standarder for danskkundskaber i ældreplejen for en bureaukratisk løsning med mere kontrol med ældreplejen.
Det er jo et synspunkt, men hvis vi skal gå planken ud, i forhold til hvad der er bureaukrati, og hvornår vi skal gribe ind fra Christiansborgs side og lave nogle regler eller ikke lave nogle regler, så kunne man også sige, at en del af regeringens forslag om at indføre mindre, faste teams i ældreplejen jo også er at gribe ind, altså ved at man siger: I skal organisere jer på en bestemt måde.
Men der er jo ingen herinde, der kunne drømme om at sige, at det var en dårlig idé.
Faktisk er vi alle sammen enige om, at mindre, faste teams er en god idé.
Er det et spørgsmål om, hvem der fremsætter forslaget, altså om det kommer fra regeringen eller fra et oppositionsparti?
Hans Christian Schmidt (V), 2024-01-16:
Jamen det synspunkt deler jeg helt, og jeg vil også gerne være en af dem, der siger: Jeg kender det godt.
Jeg har også oplevet det fra familiemedlemmer, som jo altså desværre har været i en situation, hvor de ikke har kunnet forstå den melding, de får, og den besked, de får.
Så kan de måske spørge en pårørende, hvis der er pårørende med.
Men vi er nødt til at se på det, vi er nødt til at tage det alvorligt, og vi er nødt til at handle.
Det er jeg enig i.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-16:
Jeg blev virkelig glad, da ordføreren sagde, at han ved det ud fra egne erfaringer, for det mener jeg at vi egentlig alle sammen gør.
Altså, jeg tror, at vi stort set alle sammen har haft nogle relationer, så vi ved, hvordan folk har haft det i forhold til sygehusvæsenet, i forhold til plejehjemssektoren.
Altså, hvis vi er heldige at blive gamle nok, bliver vi selv omfattet af det, og vi har vel et eller andet sted alle sammen en forælder, en moster, en faster eller en onkel.
Sådan må det være.
Så derfor synes jeg ikke, det gør spor, at man også siger: Jeg kender det godt.
Det tror jeg er ret vigtigt at vi også har med i den her debat, man for det her er virkelig alvorligt.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-01-16:
Altså, jeg lytter til det, der bliver sagt.
Og den anden diskussion tror jeg man må tage der, hvor man vil.
Men jeg er da enig i, at vi er nødt til at sige til hinanden, at det her er noget gennemgribende for folk, altså at det betyder så meget for befolkningen.
Det er jo bl.a. det, vi også er valgt til, nemlig at huske at tage hånd om de ting, som betyder meget for den befolkning, der har sendt os herind.
Og det gør det her; det er der slet ingen tvivl om.
Altså, om man kan forstå, hvad et andet menneske siger til en, bliver straks endnu mere vigtigt, hvis det er en besked, som måske er lidt vanskelig.
Altså, små smarte bemærkninger i hverdagen går nok, men det er meget værre, hvis det er noget, som har stor betydning for den enkelte person.
Jamen der vil jeg bare sige meget direkte: Jo, det er helt klart nødvendigt, for jeg ved fra egen krop og egen erfaring, at det betyder utrolig meget for mennesker, der er udsatte og i forvejen er i situationer, hvor de er svage, at blive taget hånd om.
Og det er jo klart, at vi alle sammen er nødt til at erkende, at uanset hvad, skal man jo kunne forstå den besked, man får.
Det kan være mere alvorlige beskeder, men det kan jo også være beskeder i al almindelighed.
Så det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg tager gerne en snak om det i udvalget, og jeg er fra min side positivt stemt over for det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-16:
Tak for det.
Jo, det glæder jeg mig rigtig meget til, og det tror jeg vi er mange der gør.
Og jeg er utrolig spændt på, hvordan de næste måneder skal gå i forhold til den ældrelov, som forhåbentlig snart bliver præsenteret.
Men jeg vil godt gå lidt videre, for det er jo ikke alene plejepersonale, men det gælder rigtig mange inden for sundhedssektoren.
Der har også været kritik fremme fra Lægeforeningen, for læger, der kommer fra uden for EU, skal bestå en danskprøve 3, men det gælder ikke læger inden for EU, og det har der været klager om, for der er virkelig også problemer.
Så jeg tror, at det med at kunne dansk ikke bare er i forhold til plejepersonalet, men også i forhold til læger, som kommer fra andre lande, og i det hele taget i forhold til forholdet til andre mennesker – til mennesker, der er syge, til mennesker, der er ældre, til mennesker, der ikke har så mange ressourcer til bare at skulle kunne forstå det, der bliver sagt.
De skal bare kunne forstå det, der bliver sagt til dem, og ikke bruge mange kræfter på at føle sig hjælpeløse i en seng, i et hjem, eller hvad ved jeg.
Det vil jeg godt høre ordførerens holdning til.
Er det ikke også der, vi skal skride ind?
Jeg ved ikke, om det kan komme under ældreloven, men ellers må vi tage fat på det omkring læger på et andet niveau, på et andet område; jeg ved det ikke, men det kunne også være et emne.
Fie Hækkerup (S), 2024-01-16:
Jo, jeg vil sige det sådan, at det spørgsmål, som rejses her, i forhold til udenlandsk arbejdskraft, selvfølgelig også skal vejes ind i den videre proces med det her forslag
Jeg synes, som ministeren var inde på, at man med rette kunne kigge mod f.eks. Lolland, som allerede har gjort sig gode erfaringer med at tage imod udenlandsk arbejdskraft.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-01-16:
Tak for det svar.
Der er rigtig mange af anden etnisk herkomst end dansk, som arbejder i ældreplejen, og også rigtig mange, som gør det rigtig godt.
Det er dejligt.
De skal jo også lære dansk.
Så det vil sige, at udfordringerne sådan set bliver større.
Der er flere, der skal lære dansk.
Er det så nok at lave sprogscreening og sprogstøtte?
Skal der ikke mere til, hvis man reelt skal sikre, at patientsikkerheden også er i orden derude?
Det er rigtigt, hvad Venstres ordfører siger her.
Det er nemlig rigtig, rigtig vigtigt i hverdagen for den ældre borger, for man skal jo prøve at sætte sig i deres situation.
Man er måske blevet svækket med alderen, og man har fået nogle skavanker, man kan ikke foretage sig de samme ting, som man kunne før.
Så man har ikke brug for flere udfordringer, bl.a. ikke i forhold til om man rent faktisk kan forstå det plejepersonale, der kommer og skal give en den hjælp i den sårbare situation, som man står i.
Hans Christian Schmidt (V), 2024-01-16:
Jeg vil bare sige, at det kunne jeg ikke sige meget bedre, så det vil jeg tilslutte mig.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-16:
Det må jeg sige er den mest ynkelige ordførertale, jeg har hørt indtil nu.
Jeg kan forstå, at fru Marlene Harpsøe gerne vil skrive en beretning om det her.
Betyder det, at fru Marlene Harpsøe og Danmarksdemokraterne ikke vil stemme for det her forslag, som man selv var med til at fremsætte, dengang man var Dansk Folkeparti?
Det var dog utroligt!
Jeg står her med forslag til folketingsbeslutning nr. B 2, som blev fremsat den 7. oktober 2020 af Karina Adsbøl, Liselott Blixt, Jens Henrik Thulesen Dahl, Kristian Thulesen Dahl, Mette Hjermind Dencker, Morten Messerschmidt og Peter Skaarup.
Den eneste, der står ved det her og stadig væk står som forslagsstiller, er hr. Morten Messerschmidt og selvfølgelig mig selv.
Det var dog utroligt, at man ikke bare siger, at det er et fint forslag, og at man støtter det.
Hvad er det, der er problemet, fru Marlene Harpsøe?
Rosa Eriksen (M), 2024-01-16:
Det er jo et fantastisk og meget stort spørgsmål, ordføreren stiller der, som jeg kunne tale om i timevis, altså hvad vi vil med det her.
Vi vil have mere tillid i vores ældrepleje; vi vil have mere kvalitet i vores ældrepleje; vi vil have medarbejdere, der er glade for at gå på arbejde, som føler sig værdsat, og som får lov at bruge de kompetencer, de har fået gennem deres udannelse.
For ordføreren har jo fuldstændig ret i, at det, vi gør i dag, ikke virker; og det virker ikke at stramme skruen og gøre medarbejderne endnu mere pressede ved at lave mere kontrol og flere regler.
Så det er sådan kort sagt det, Moderaterne gerne vil på ældreområdet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-16:
Jamen vil det sige, at det kommer til at gælde alle – eller hvad?
Altså, jeg er stadig forundret over, at man ikke bare siger ja til Dansk Folkepartis forslag, for så gælder det jo alle.
Vi får det jo nok bekendtgjort på et eller andet tidspunkt, ikke mindst under ordførerdiskussionerne, men jeg er bare stadig forundret over, hvad det er, man vil.
Rosa Eriksen (M), 2024-01-16:
Tusind tak for bemærkningen og spørgsmålet.
Ifølge sundhedsloven skal både læger og sygeplejersker og social- og sundhedsassistenter bestå den her sprogprøve Dansk 3, så det gælder faktisk alle tre faggrupper.
Dem, vi taler om i dag, er jo SSH-medarbejderne og dem, der gør rent ved de ældre og lignende, og der har vi jo fremlagt, at vi vil screene og sørge for, at de kan tage amu-kurser, hvor de får sprogkundskaber.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-01-16:
Jeg må indrømme, at jeg bliver mere og mere spændt på, hvad den ældrelov kommer til at indeholde, for det virker, som om de alle sammen bare skal klare det ude i kommunerne; men det er jo det, kommunerne i hvert fald indtil videre ikke har været særlig gode til.
Jeg bliver bare mere og mere forundret, for jeg synes, at det her er så centralt og så vigtigt – det er måske i virkeligheden det allermest vigtige i forhold til ældreplejen.
Og så må jeg bare sige i forhold til det spørgsmål, jeg stillede før til hr. Hans Christian Schmidt, omkring læger, at man faktisk i forhold til læger har et sprogkrav.
Hvorfor har man det så ikke til sosu'er?