runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Hr. René Gade spørger, om jeg vil sørge for at annullere eller genforhandle en politisk aftale, som Alternativet vel at mærke ikke har indgået i siden oktober sidste år.
Det korte svar er, at det finder jeg ikke at der er behov for.
Jeg vil dog gerne begynde med ligesom den daværende udenrigsminister at beklage, at Alternativet ikke ville deltage i udpegningen af de to forskere, som de partier, der står bag den historiske udredning, har valgt, navnlig eftersom forskerne var indstillet af Rektorkollegiet under Danske Universiteter og Alternativet ikke havde noget at udsætte på forskerne.
Hr. René Gade har også over for pressen understreget, at det ikke er et personspørgsmål.
Der står i aftalen, at forskerne udpeges af udenrigsministeren efter indstilling fra Rektorkollegiet og i enighed blandt partierne bag den historiske udredning.
Som min forgænger allerede har redegjort for en gang her, da han besvarede hr. René Gades spørgsmål nummer S 150, var det desværre ikke muligt for de øvrige fire partier bag udredningen at finde enighed med Alternativet om udpegningen – dette på trods af en længere proces, hvor de forskellige mulige forslag kom på bordet.
Enighed forudsætter et reelt ønske om at blive enige, og et sådant ønske så man hos de andre partier, men ikke hos Alternativets ordfører.
Resultatet blev, at der blev truffet beslutning under en fælles drøftelse den 27. oktober mellem den daværende udenrigsminister og ordførerne for de fire partier, Venstre, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, i fuld transparens for Alternativet, som også var til stede.
Man måtte nu komme ud af den blokerede situation og skride til udpegning for at komme videre i selve udredningsarbejdet.
Der var enighed om at fortsætte med det samme aftaleindhold som hidtil, desværre så uden Alternativet.
Det fremgår tydeligt af såvel hr. René Gades egne udmeldinger efter mødet som af Udenrigsministeriets pressemeddelelse og Justitsministeriets hjemmeside, der hvor man finder linket til aftaleteksten.
René Gade (ALT), 2017-01-11:
Nu har jeg jo to muligheder for at sige noget retur, og jeg vil starte med at være lidt kritisk, fordi jeg er meget uenig i den fremlæggelse, der bliver givet.
Det er ikke nødvendigvis den nuværende udenrigsministers skyld.
Det kan være, at der er spor, der trækker sig længere tilbage, men jeg vil sige, at den fremstilling, der er omkring forløbet, er direkte usand og direkte løgn.
Nummer to svar fra min side vil så være lidt mere konstruktivt og måske gå i retning af, hvordan vi kan komme videre.
Det møde, hvor Alternativet bliver smidt ud fra forhandlingen, er det første, der bliver afholdt, hvor alle partier er samlet.
Indtil da har der ikke foregået anden dialog end telefondialog og et enkelt meget kortvarigt møde med udenrigsministeren, men det var ikke et møde, hvor partierne drøftede det her.
Det er blevet til ekspeditionssag, som er blevet holdt hen, siden sagen om sommeren kom fra Justitsministeriet over til Udenrigsministeriet.
Så når det bliver sagt, at det her er noget, der siden oktober har været en aftale, der har været indgået, så er jeg da helt enig i, at det er alt, alt for sent, at vi står her og taler om det.
Men nu har jeg ad alle tænkelige kanaler prøvet at få udenrigsministeren, den daværende udenrigsminister og nu også den nuværende, til at erkende, at når man indgår en aftale på tværs af Folketingets partier om et forskerteam, skal der være enighed om udpegelsen af forskerteamet.
Partiet Alternativet har overholdt samtlige regler og har indgået i alle aftaler, præcis som man skal, og i den grad ønsket den her udredning, men bare ikke det ene bud på en sammensætning af forskerteamet, som vi blev tilbudt, ud over det bud, der først kom, før der var en forsker, der trak sig.
Vi har altså hele vejen igennem været meget konstruktive og overholdt alle aftaler
, og nu står vi i en situation, hvor vi på Justitsministeriets hjemmeside figurerer som aftalepartner i aftalen – altså en aftale, der ikke er valid.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Sådan som jeg ser det, som regeringen ser det, og som de øvrige aftalepartier ser det, er det reelt set et aktivt valg, Alternativet selv traf, nemlig om ikke at være med, fordi man ikke kunne fravige sit eget ønske og stod benhårdt fast på det, kontra den enighed, der var opnået blandt de øvrige partier.
Det er selvfølgelig beklageligt, at man ender i den situation, men det er et eller andet sted sådan, at når man er i den situation, hvor der er så mange, der står på et synspunkt, og man selv står hårdt på ét enkelt og andet synspunkt, så bliver det ganske vanskeligt at finde hinanden.
Det er selvfølgelig beklageligt og ærgerligt.
René Gade (ALT), 2017-01-11:
Og her bliver løgnen så desværre udtalt igen, for vi har ikke stået på ét synspunkt.
Vi har sagt, at vi havde flere synspunkter.
Der var ingen af forskerne, vi ikke ville have med.
Der var flere muligheder, som vi åbent og klart havde lagt frem, og som vi gerne ville være med til.
Vi vil også gerne gå tilbage og tale om, hvorfor der kun er tre forskere i hele Danmark, der står til rådighed for at lave den her undersøgelse.
Så det er simpelt hen fejlagtigt og forkert, når det bliver sagt, at vi havde ét krav.
Nej, det var regeringen og daværende udenrigsminister Kristian Jensen, der havde det.
Så er det væsentligt for mig at sige, at hvis ikke vi kommer hinanden nærmere, bliver jeg ved med at stå og tale om den her sag om, at jeg ikke accepterer løgn, fordi man så ikke vil kunne lave aftaler på tværs af partierne.
Men kunne vi i det mindste sikre, at Alternativet ikke skal figurere i aftaleteksten, der ligger på Justitsministeriets hjemmeside?
I dag er der puttet en lille stjerne ind i en pressemeddelelsestekst, der henviser til, at vi fra den og den dato ikke længere er med i aftalen, som om vi valgte at gå.
Det gjorde vi ikke.
Vi blev smidt ud.
Jeg blev bogstavelig talt siddende i lokalet, fordi jeg ikke ville gå.
Jeg ville gerne have den her aftale.
Så kan vi i det mindste blive fjernet fra aftalen på Justitsministeriets hjemmeside?
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-11:
Det vil næppe være første gang i verdenshistorien og næppe heller sidste gang i verdenshistorien, at der kan være divergerende opfattelser af, hvordan noget reelt er forløbet.
Derfra og så til at stå og konkludere, at jeg decideret lyver, er måske at bruge en ganske voldsom og måske også en rimelig hård retorik fra Alternativets side i betragtning af den måde, som Alternativet i hvert fald slår sig op på at ville bruge retorik på i det politiske miljø.
Men vi må i hvert fald bare konstatere, at vi ser forskelligt på sagen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-11:
Jamen jeg er da glad for den lille åbning om, at ministeren ikke er fyr og flamme i forhold til at forsvare samtlige kriterier i de nuværende regler.
Og vi får så ved et senere spørgsmål i dag mulighed for at gå i dybden med, hvad det kunne være for ændringer, man kunne diskutere og arbejde med.
Men jeg synes ikke, at de her fem kriterier er sådan den hellige gral i forhold til at løse problemer i de almene boliger, og det håber jeg at ministeren vil være med til at drøfte videre.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Det vil jeg gerne være med til at drøfte, men jeg tror, vi bliver nødt til at erkende med os selv, at hvis vi gerne vil yde en særlig boligsocial indsats i nogle bestemte områder, bliver vi nødt til at have nogle kriterier, efter hvilke vi finder ud af, i hvilke områder det så er, den særlige boligsociale indsats skal ydes.
Og jeg synes, at de fem kriterier, der ligger her, giver et okay helhedsbillede af, om der er tale om et problemfyldt område, eller om der ikke er.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-11:
Mener ministeren, at det planlagte forsøg i 2020 med fjernstyring på Kronprins Frederiks Bro kan afdække alle forhold, der kan opstå, og i bekræftende fald, mener ministeren så, at forholdene ved Aggersundbroen, Vildsundbroen, Hadsundbroen og Kronprins Frederiks Bro er helt ens?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Der kunne sagtens være andre kriterier.
Jeg skal da også medgive, at under de forhandlinger, hvor jeg også sad med dengang som boligordfører for Liberal Alliance, og hvor hr. Carsten Hansen var boligminister for en socialdemokratisk ledet regering, som hr. Søren Egge Rasmussen holdt i live, var det den regering, der spillede ud med de her to ekstra kriterier indkomst og uddannelse, og ikke de borgerlige partier, som nu sidder i regering, der var fyr og flamme for at få det der med.
Jeg havde da også selv mine betænkeligheder ved det her, fordi jeg egentlig deler hr. Søren Egge Rasmussens syn på det, nemlig at uddannelse i sig selv ikke er afgørende for, om man er et velfungerende menneske, ej heller indkomst.
Det er en diskussion, som jeg synes jeg har haft mange gange med venstrefløjen, hvor de lader som om, at uddannelse og indkomst i sig selv er helt afgørende for, om man har et ordentligt liv.
Men det mener jeg sådan set ikke.
Jeg ser mere det her som nogle parametre, der sammen med andre parametre kan vise noget om, om der er nogle problemer i et område.
Ikke som helt afgørende i sig selv, men sammen med andre parametre kan det godt bidrage til at give et indtryk af, om det her er et problematisk område, eller det ikke er.
Som bekendt er det besluttet, at kun Kronprins Frederiks Bro overgår til fjernstyring pr. 1. januar 2020.
Det sker for at sikre størst mulig sikkerhed for projektet og undgå utryghed.
Jeg kan ikke stå her og love, at forsøget på Kronprins Frederiks Bro kan afdække alle forhold, der potentielt kan opstå, men jeg kan love, at forsøgsordningen vil blive grundigt evalueret ved udgangen af 2020, inden der træffes beslutning om eventuelt at inddrage de andre personbetjente broer i ordningen.
Hvis det til den tid besluttes at gå videre med Aggersundbroen, Vildsundbroen og Hadsundbroen, vil det blive overvejet, om fjernstyring af broerne kan placeres i Aalborg, enten sammen med Vejdirektoratets vintervagtcentral eller sammen med styringscentralen for Limfjordstunnellen.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-11:
Tak for det.
Når jeg spørger, er det jo, fordi der, som det også tidligere er blevet nævnt, er forskel på broerne – nogle er hydrauliske, nogle er mekaniske – og der foregår andre ting end at trykke på en knap, så broen åbner sig, og trykke på en knap, og så lukker broen sig, i forhold til de her brovagter.
Noget af det, som jeg i hvert fald godt kunne tænke mig at vide, drejer sig om kravene til de mennesker, der i dag sidder ude på broerne, og som skal have en maritim uddannelse.
De kan ikke betjene broen uden at have den her maritime uddannelse, og det er selvfølgelig, fordi de skal vide noget om, når skibene kommer ind, hvordan og hvorledes forholdene er.
Vil man stille de samme krav til de mennesker, der skal sidde bag en skærm?
Skal de have en maritim uddannelse, skal de have styr på, hvilke forhold der er?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Det bliver jeg nødt til at vende tilbage med svar på, for det er jeg ikke klar over på stående fod.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-11:
Tak for det.
Jeg fortsætter lidt i samme spor.
Mener ministeren, at det planlagte forsøg i 2020 med fjernstyring på Kronprins Frederiks Bro kan afdække alle forhold, der kan opstå, og i bekræftende fald, mener ministeren så, at forholdene ved Aggersundbroen, Vildsundbroen, Hadsundbroen og Kronprins Frederiks Bro er helt ens?
Kim Christiansen (DF), 2017-01-11:
Nu laver man så en forsøgsordning – jeg ved ikke, om sådan noget skulle behandles politisk, men jeg kunne fornemme, at der måske ikke ville være et flertal for at gennemføre en sådan forsøgsordning, hvis den beslutning skulle træffes her i salen.
Derfor vil jeg da også bede ministeren om at genoverveje, om det ikke er at skyde gråspurve med kanoner at spare de dér småpenge i en så kæmpe forretning, som Vejdirektoratet nu er, med de risici, der ligger i det.
Jeg ved, at man bl.a. i Frederikssund i de seneste år har reddet tre mennesker fra druknedøden.
Det havde man næppe kunnet klare inde fra Vejdirektoratets tredje sal via et fjernsynskamera.
Så er ministeren slet ikke urolig for sikkerheden i forbindelse med den her overgang til at automatisere de her broer?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Jeg har ikke hørt om sikkerhedsproblemer med de to fjernbetjente klapbroer, der er i Sønderborg og Næstved.
Så jeg er ikke bekymret for sikkerheden.
Nu kan man jo ikke vide, om der er flertal i Folketinget for det her eller ej, men mit gæt vil være, at Socialdemokratiet ville bakke op om det, hvis Socialdemokratiet havde transportministerposten, men der er selvfølgelig to Socialdemokratier i det her Folketing, der er nemlig det Socialdemokrati, der er i regering, og så er der det Socialdemokrati, der er i opposition, og de mener ikke altid det samme.
Men mit gæt er, at ethvert ansvarligt parti ville have den holdning, at man godt kan gennemføre det her.
Rasmus Prehn (S), 2017-01-11:
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende, at der i julen igen var problemer med elevatorerne på Skørping Station og Svenstrup Station?
nr. S 487
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-11:
Mener ministeren, at de fem kriterier for at komme på listen over udsatte almene boligområder er rimelige i 2017, herunder om kriteriet om, at »andelen af beboere i alderen 30-59 år, der alene har en grunduddannelse, overstiger 50 pct. af samtlige beboere i samme aldersgruppe«, kan være væsentligt for at vurdere, om et boligområde er udsat?
Men det, der konkret sker, når man kommer på den her liste – det kan man jo se, hvis man går ind og googler det –
er, at dem, der er nye på listen, de får den omtale i pressen, at nu er området stemplet som et udsat boligområde.
Man får jo ikke samtidig at vide, at der nu er store midler til, at buschauffører og postbude kan blive efteruddannet i det boligområde.
Jeg synes egentlig også, det ville være urimeligt, hvis fokus var dér.
Jeg synes, man skal have fokus på de unge, hvor man kan lave noget, som har virkning i langt flere år.
Kan ministeren ikke se, at der kunne være andre kriterier end de her fem, som kunne være mere retvisende, hvis man skal ud og lave en indsats, der hjælper beboerne i de områder?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Tak for spørgsmålet.
Ja, jeg mener, at de fem kriterier, der definerer et ghettoområde, er rimelige i 2017.
De fem kriterier, der i dag definerer en ghetto, dækker ganske nuanceret problemerne i de større udsatte boligområder.
Med en opgørelse af arbejdsløshed, herkomst, antal dømte samt uddannelses- og indkomstniveauet kommer vi hele vejen rundt, og uddannelseskriteriet er ikke mindre relevant end de andre, tværtimod.
Det belyser også, hvilken social arv der reproduceres i de udsatte boligområder, og i områder med lavt uddannelsesniveau bør kommuner og boligorganisationer sætte ind for at sikre, at de unge får en uddannelse og hermed de bedste muligheder for at blive selvforsørgende.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-11:
Det er jo fint, at man vil sætte ind over for de unge, men det er jo ikke tilfældet her.
Her er det jo er tilfældet, at det er beboere på mellem 30 og 59 år, som udelukkende har en grunduddannelse.
Det vil sige, at det kan være folk i arbejde såsom buschauffører, lagerarbejdere, postbude og rengøringsassistenter osv., som jo har tænkt sig at blive ved med det arbejde måske i mange år, og som har tænkt sig at blive boende de steder.
Altså, det er sådan set naturligt, at de mennesker med de laveste indtægter forsøger at finde en bolig, der er i den billige ende, og det er i nogle tilfælde i den almene sektor.
Jeg kan godt forstå, at de så vælger at blive boende, hvis de har opnået at få en bolig i den billige ende og er glade for at bo der.
Hvis man kigger ned over listen over de udsatte boligområder – det vil jeg betegne dem som og ikke bruge den officielle betegnelse, som ministeriet har valgt, for jeg synes ikke, det er godt for boligområder at få en overskrift i avisen, som egentlig ikke peger i nogen retning, ud over at området bliver stemplet som værende et udsat boligområde – må man altså bare konstatere, at alle de 25 områder, som er på listen, der blev offentliggjort her i december, opfylder det her kriterie, at andelen af beboere i alderskategorien 30-60 år med udelukkende en grunduddannelse er over 50 pct.
Altså, de er, hvad skal man sige, blevet stemplet, fordi der er over 50 pct., der kun har en grunduddannelse.
Jeg kan ikke se, at det automatisk er et problem, at der er et vist antal buschauffører, skraldemænd og kassedamer i en afdeling, så jeg synes egentlig ikke, det er rimeligt, at det er et kriterie, der ligesom peger fremover, hvis det er sådan, at man vil hjælpe beboerne.
Jeg synes, der er et dilemma i det her, for man kan sådan set forestille sig en boligafdeling, hvor de unge flytter væk, og dem, der flytter ind, er nogle, der har en kort uddannelse, og som måske har arbejde, og de kan sådan set være medvirkende til, at det område fremover bliver stemplet som et udsat boligområde.
Kan ministeren ikke se det urimelige i, at de kan blive ramt, bare fordi der er en stor procentdel af dem, der har en kort uddannelse, og som er i arbejde?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Jeg mener, der er noget grundlæggende forkert i hr. Søren Egge Rasmussens måde at omtale det her på, altså at et boligområde »bliver ramt«.
Det, der sker, når man kommer på listen over særligt udsatte boligområder eller ghettoområder – hvad man foretrækker at kalde dem, går jeg ikke op i –
er, at der i de områder bliver en mulighed for at iværksætte nogle tiltag, som på sigt vil kunne ændre beboersammensætningen i en positiv retning.
Der åbnes også op for, at der kan bevilges penge til forskellige projekter, når man kommer på den her liste.
Så det er jo ikke noget, man bliver »ramt af«; det er en tilkendegivelse af, at man nu bor i et område, hvor der er særligt fokus på at løse nogle sociale problemer.
Jeg tror egentlig, de fleste beboere er glade for, at der er det her fokus på at løse sociale problemer i det område, de bor i.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-11:
Tak for det.
Jeg vil godt høre, om ministeren mener, at de fem kriterier for at komme på listen over udsatte almene boligområder er rimelige i 2017, herunder om kriteriet om, at »andelen af beboere i alderen 30-59 år, der alene har en grunduddannelse, overstiger 50 pct. af samtlige beboere i samme aldersgruppe«, kan være væsentligt for at vurdere, om et boligområde er udsat.
Pia Adelsteen (DF), 2017-01-11:
For mig er det her lidt vigtigt.
Når jeg spørger og også spørger, om forholdene er ens, så er det, fordi man jo udmærket godt ved, at hvis vi har nogle hårde vintre, hvor der er is i fjordene, så kan isen skrue.
Og netop det, at man kræver, at brovagterne har en maritim uddannelse, er jo, fordi de så ved, hvordan man skal håndtere, at et skib skal igennem, hvordan man får fat på de her skibe og kan sige: Du bliver altså nødt til at sejle lidt til højre eller lidt til venstre, fordi isen ligger sådan og sådan.
Og det er det, der bekymrer mig i forhold til den fjernstyring af broerne.
Nu ved jeg godt, at vi ikke altid har is i fjordene, det er jeg helt med på, men ikke desto mindre sker det da.
Er det noget, ministeren vil tage med i det videre arbejde, at de mennesker, der skal sidde ved fjernstyringen, skal have en maritim uddannelse?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Jeg vil rådføre mig med de folk i Vejdirektoratet, der har forstand på det her, og spørge, om det er et krav, der vil være, eller om det er et krav, der ikke vil være, og hvilke overvejelser Vejdirektoratet i det hele taget har gjort sig om det.
Rasmus Prehn (S), 2017-01-11:
Mange tak for det, og tak for ministerens konstruktive tilgang til mit spørgsmål.
Det er klart, at når vi har de her seancer i Folketingssalen, handler det også om at prøve at finde løsninger i fællesskab, og jeg føler mig lyttet til i forhold til mit konkrete forslag her.
Jeg vil prøve at stille et skriftligt spørgsmål og så på den måde prøve at få ministeren til at trække i en retning, hvor vi kan få en mere smidig og mere hensigtsmæssig grænsekontrol, som ikke skræmmer passagererne væk.
For vi har brug for flere kunder til vores lufthavn, så vi kan få vækst og udvikling.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Vi har måske først og fremmest, for at problemet rigtig kan løses, brug for, at svenskerne opgiver deres ønske om, at der skal være den her kontrol i Danmark.
Så jeg tror, alting bliver bedre med DSB's erfaringer her på området.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-11:
Vil ministeren tage initiativ til at droppe den årlige vurdering af, hvilke almene boligområder der betegnes som udsatte boligområder, eller vil ministeren tage initiativ til at ændre de nuværende fem kriterier?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-01-11:
Det kan man overveje, men jeg bliver nødt til at vende tilbage med et svar på, om det er en god måde at gøre det på, om det er en god taktik over for svenskerne.
For det var jo ikke det spørgsmål, hr. Rasmus Prehn stillede.
Men hvis hr. Rasmus Prehn stiller et spørgsmål, kan jeg gå ordentligt ned i sagen og se på det løsningsforslag, som hr. Rasmus Prehn kommer med, og vurdere, om det er det rigtige.
Tak for spørgsmålet.
Nej, jeg vil ikke umiddelbart tage initiativ til at afskaffe opgørelsen af de udsatte boligområder, ej heller den årlige offentliggørelse af ghettolisten.
Ghettolisten, som den ser ud i dag, er en del af en politisk aftale fra 2013 mellem den daværende regering, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti.
Her blev kriterierne om uddannelses- og indkomstniveau føjet til de øvrige ghettokriterier.
Jeg synes sådan set, at kriterierne er rimelig anvendelige og nuancerede.
Jeg finder det også hensigtsmæssigt, at udviklingen i de udsatte boligområder løbende monitoreres.
De ansvarlige kommuner og boligorganisationer bør følge udviklingen og sætte ind der, hvor det er nødvendigt.
Det bidrager ghettolisten til at skabe et grundlag for.
Det giver kommuner og boligorganisationer mulighed for målrettet at vælge blandt de mange tilgængelige redskaber, der kan bidrage til at iværksætte en positiv udvikling i boligområderne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-11:
Hvis man ser på de nuværende kriterier, er det jo lidt grotesk, at der f.eks. er et kriterie, hvor man måler, om antallet af dømte for overtrædelse af straffeloven, våbenloven eller lov om euforiserende stoffer overstiger 2,7 pct. af beboerne på 18 år eller derover.
Man kan jo sådan set have en afdeling, hvor der bor en masse gamle bankrøvere, som er kommet ind på den rigtige sti, og hvor det sådan set ikke er et problem, at de lavede noget smuds i deres ungdom.
Så jeg synes, at alene det kriterie er lidt skævt.
Hvis vi kigger på de områder, som er på listen over de udsatte boligområder, kan man jo se, at der er nogle boligområder med meget lav registrering af kriminalitet, og som er på den her liste over udsatte boligområder.
Kriterierne her har jo været diskuteret flere steder, bl.a. i det blad, der hedder Boligen, som BL udgiver, hvor der er nogle kommentarer til de nuværende kriterier.
Det, der skaber problemer, er jo ikke, om folk har en grunduddannelse eller ej.
Det, der skaber problemer, er ikkefungerende familier, hvor børnene får en skidt start på livet, fordi deres forældre ikke er i stand til at løfte dem.« Det synes jeg sådan set er et meget væsentligt udsagn.
Og hvis man kunne komme frem til at kigge på de her kriterier – jeg kan forstå, at ministeren føler sig bundet af et forlig, og det er jo fair nok – og hvis man skulle lave noget, der var mere fremadrettet, synes jeg, at den kommentar her fra den direktør i det boligselskab sådan set er en god tilgang.
Hvis det er sådan, at man virkelig vil løfte i et område, er det jo sådan set de børn, der får en skidt opvækst, som man skal ind og gøre en særlig indsats for.