runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Jamen i modsætning til den borgerlige regering og dengang, ordføreren var med i DF, hvor man jo ikke ville dække det demografiske træk, når der kom flere ældre og flere unge, så har vi jo nu en regering – og det vil jeg gerne rose finansministeren for her – som ved hver eneste finanslov dækker det demografiske træk.
Og undskyld mig, men det var den tidligere regering og støttepartiet DF, som udhulede vores velfærd igen og igen, fordi man ikke ville levere det, der skulle til for at dække det demografiske træk, og gør man ikke det år efter år, får man en udhuling, som vi ser resultatet af nu.
SF er det eneste parti – efter hvad jeg ved – som har lagt penge på bordet til at stoppe den uligeløn, som vi ser er en af grundene til den utilfredshed, der er.
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Det var jo et ærligt svar – et svar, som jeg ikke er enig i, i hvert fald ikke politisk enig i, men lad nu det være.
Men nu er ordføreren jo meget opmærksom på, at man skal skræddersy tingene til de rigtige, sådan at man rammer helt præcist, og det er jo al ære værd.
Men hvad siger ordføreren så til, at SF har lagt stemmer til en varmecheck, hvor man trods gentagne advarsler nu potentielt har udbetalt et beløb, hvor 20 pct. af de mennesker, som har fået en varmecheck, slet ikke er berettigede til det?
Hvad tænker SF om det?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Ja, overnormale profitter vil vi beskatte, hvilket er et helt gængs økonomisk synspunkt.
Derudover foregår der jo faktisk nogle ret interessante diskussioner lige nu i EU i forhold til at få indført sådan en cap eller et loft over de her priser, som går helt amok.
Den aftale, vi lavede, gik vi ind i med åbne øjne, for vi vidste godt, at ikke alle har opdateret deres oplysninger i BBR rigtigt, som man jo skal.
Det gik vi ind i med åbne øjne, og vi vidste, at der kunne nogle af pengene komme ud til nogle, som de egentlig ikke var tiltænkt.
Med hensyn til de 400.000 danskere, der har fået en check, der sikkert luner godt, kan man sige, at det trods alt stadig væk er et mindre antal mennesker, end hvis man giver en udifferentieret elafgiftslettelse til alle danskere.
Men jeg er sikker på, at de penge varmer godt i den her tid uanset hvad, men hvis vi skal lave målrettet inflationshjælp igen, vil vi gerne gøre det igennem kendte ordninger, så vi kan få pengene ud med det samme, og det er jo bl.a. til folk, der er på overførselsindkomster.
Det kan også være med en grøn check, som vi er enige med Enhedslisten i er den vej, vi kan gå.
Så det er nogle af de muligheder, der er for at målrette det endnu mere.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Og tak til ordføreren for en virkelig stærk tale.
Vi har jo haft fornøjelsen af at samarbejde i mange henseender, og et af de samarbejder har måske ikke fået den store offentlige opmærksomhed, men det kan få en stor betydning for, i hvilken retning vores samfund udvikler sig.
Og her tænker jeg på muligheden for at få et endnu stærkere demokratisk erhvervsliv.
Der er så kommet nogle anbefalinger fra den ekspertgruppe, som vi nedsatte, og der vil jeg bare høre ordføreren fra SF, om SF er klar på, at det skal vi da følge op på i finansloven og de steder, hvor der er brug for små penge, i forhold til hvor stor en forskel det kan gøre.
Skal vi ikke sammen mase på for, at det bliver prioriteret?
Det synes jeg lyder som nogle fantastiske pointer og ikke mindst, når man tænker på noget af det, som ordføreren kom ind på i sin tale.
Når alene én virksomhed lige nu på inflationen spinder et overskud på 100 mia. kr. – og vi taler altså i første halvår – så virker det kun fornuftigt, at vi i højere grad ser på, hvordan vi kan omfordele de ressourcer, der er i vores samfund, på en mere retfærdig måde.
Ud over selve finansloven er der jo også nogle andre aftaler, vi kommer til at lave løbende.
Vi ser ind i at skulle forhandle en ny iværksætteraftale, og der er også erhvervsfremmesystemet og andre dele.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Det gælder f.eks. de her anbefalinger af demokratisk ejerskab, som jo var en fælles dagsorden, vi havde for et par år siden i forbindelse med finansloven.
Jo, det vil jeg rigtig gerne, for fru Victoria Velasquez har jo fuldstændig ret.
Vi har så mange kriser lige nu, at det her er gået sådan lidt under radaren, men jeg ved også, at vi er enige om, at det faktisk kan betyde en rigtig stor forskel, hvis vi får flere demokratisk ejede virksomheder.
Vi ser her i den seneste økonomiske redegørelse, der bliver udgivet af Finansministeriet, at det, der hedder lønkvoten, er faldende.
Det betyder, at når der bliver skabt værdier ude i virksomhederne og mange tjener flere penge, så bliver det ikke omsat til højere lønninger til medarbejderne.
Hvis medarbejderne selv ejer virksomheden, får de jo del i værdien, og det er jo også en ganske særlig dansk tradition, som vi kender fra andelsbevægelsen og mange andre steder.
Så det vil vi meget gerne have udbredt, og det har jo også en stor fordel i forbindelse med generationsskifter, for hvis man skal igennem et generationsskifte i en virksomhed, sådan som mange store danske virksomheder skal, og der ikke er børn, der gerne vil overtage virksomheden, kan man jo i sidste ende være nødsaget til at sælge til en udenlandsk kapitalfond, som ikke har nogen interesse i at opretholde de arbejdspladser i Danmark.
Kim Valentin (V), 2022-09-08:
Tak for det.
Jeg må starte med at sige til ordføreren, at der står det modsatte af det, der bliver fremført, i »Økonomisk Redegørelse«, nemlig at virksomhederne ikke har øget avancerne i den her periode.
Det kan betale sig at læse »Økonomisk Redegørelse«.
Der var masser af gode ting i ordførerens tale, men det skygger simpelt hen for ordførerens tale, at SF ser på virksomheder, der tjener penge, som politiet kigger på forbrydere.
Det er jo med til at skabe arbejdspladser i Danmark.
Det er det samme med Mærsk.
Det er simpelt hen ikke godt nok, at man siger, at der skal være en selektiv skatteopkrævning for Mærsk, for
Mit spørgsmål til ordføreren er: Skulle det så være sådan, at vi fra statens side gik ind og sagde, at de virksomheder, der ikke har tjent penge i år, må søreme ikke tabe så mange penge, og derfor skal de have nogle penge af staten?
Nej, det er jo markedet, der regulerer det her.
Men hvad siger SF til det?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
For det første hedder det over normale profitter – det er sådan et mainstream økonomisk begreb, som jeg i hvert fald ikke hører er reserveret til venstrefløjen at mene skal beskattes.
Jeg ved faktisk ikke, om man også i hr. Lars Boje Mathiesens bagland mener, at det skal beskattes, men det er i hvert fald et ret mainstream økonomisk standpunkt, at man beskatter overnormale profitter.
Når der er tale om overnormale profitter – og det er jo ikke SF, der skal definere det, for det er fagfolk, der skal det – skal man beskatte det.
Altså, de fleste andre virksomheder betaler 22 pct. i skat.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-08:
Jamen det var ikke det, mit spørgsmål gik ud på.
Mit spørgsmål gik ud på, om det her også skal gælde for dem, der producerer vindenergi, og dem, der producerer solenergi, som lige nu oplever at få styrtende indtjeninger og har lave produktionsomkostninger.
Skal de også aflevere noget af det overskud til fælleskassen?
Det er et meget simpelt spørgsmål: Skal det også gælde for sol- og vindenergi?
Jeg vil altid gerne være med i et økonomisk kursus, hvor SF og Venstre stiller op.
Det kunne jo være hyggeligt, det kunne være en dejlig eftermiddag, jeg kommer gerne.
Jeg kunne godt tænke mig at høre SF's holdning til det her med at beskatte det, man kalder overnaturligt overskud, og de her virksomheder, som skal beskattes.
Der har været noget ude omkring, at det skal gælde for fossile energiselskaber, men skal det i SF's optik også gælde for dem, der producerer vindenergi, og dem, der producerer solenergi, som også, i hvert fald med den samme begrebsforståelse, har haft utrolig store overskud?
Skal de penge også føres tilbage?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Jeg tror simpelt hen, at spørgeren skal have et økonomikursus.
Jeg taler om lønkvoten.
Det er klokkeklart, hvad der står i »Økonomisk Redegørelse«.
Der står, at det navnlig er i industrien og i de 1 pct. største industrivirksomheder, at lønkvoten er faldet.
Det kan ikke misforstås.
Kim Valentin (V), 2022-09-08:
Ja, og hvis ordføreren så læser lidt videre, kan man jo tydeligt se, at under den krise, som ordføreren taler ind i, har virksomheden ikke øget avancen, og det, det hele går ud på, er, hvor overskuddet lander henne, og hvor det kommer fra
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Jeg kan godt forstå, at Venstre med den liberalisme, som man har som ideologi, har det meget svært i de her år, hvor man må se, at markedskræfterne spiller fallit, og hvor man under en coronakrise må se, at det er det, at vi holder hånden under erhvervslivet, der gør, at vi økonomisk kommer rigtig godt igennem en af de største kriser i vores tid.
Men jeg vil simpelt hen ikke have det siddende på mig, at ordføreren siger, at jeg tager fejl i forhold til lønkvoten.
Derfor vil jeg gerne læse op fra »Økonomisk Redegørelse«: »Lønkvoten er navnlig faldet i industrien.
De 1 pct. største industrivirksomheder målt på værditilvækst har samlet set reduceret deres lønkvote betydeligt i løbet af seneste to årtier.«
Susanne Eilersen (DF), 2022-09-15:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jamen Enhedslisten er jo – det siger de i hvert fald selv – et parti, der kigger ind i de smås vilkår, og nu har ordføreren talt meget om alle dem, der bor i Københavnsområdet, og at det er der, problemet er størst, og at man nogle steder i Kolding ikke ville gøre brug af det her.
Det kan jo godt være, at man vil det i Haderslev, i Hjørring eller andre steder.
Jeg kender også selv til studerende, og jeg ved, at hvis man er studerende og bor i en lejlighed sammen, så får man altså også boligsikring.
Så det er ikke derfor, man ikke får det.
Men hvorfor var det, at Enhedslisten ikke ville støtte op om Dansk Folkepartis forslag til regeringen om at kigge på boligstøtteordningen?
For som jeg kan forstå på min ordfører, der var med til forhandlingerne, blev det jo fuldstændig fejet af bordet.
Det er, som om man koncentrerer sig meget om, at det er et københavnerproblem.
Nu er der jo valg lige om lidt, og så kan man se, hvor de forskellige partier henter deres stemmer henne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-15:
Nej, jeg synes ikke, det er så komplekst.
Det er et spørgsmål om at halvere profitterne på noget udlejning og ligesom lægge en begrænsning på grådigheden i udlejningssektoren.
Det synes jeg ikke er så komplekst.
Vi anerkender jo også, at det samlede boligmarked kan være komplekst, og det er jo derfor, at vi italesætter og vedtager, at der afsættes 2 år til at komme frem til et mere rimeligt indeks.
Det er jo det, der bestilles med det her lovforslag.
Så jeg synes ikke, at lovforslaget som sådan er så komplekst.
Gitte Willumsen (KF), 2022-09-15:
Tusind tak for det svar.
Det, der bekymrer os rigtig meget her, er, at det her er meget komplekst.
Altså, når man justerer på ét område inden for boligområdet, kan det have indflydelse på alle mulige andre områder.
Så vil Enhedslisten ikke anerkende, at lige præcis på det her område, hvor det er folks pensionsopsparing og det er ens daglige økonomi, i forhold til hvad man skal betale i husleje, er det dybt kompliceret, og at det derfor er rigtig, rigtig svært at lave det som en hastelov?
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Enhedslisten plejer jo at være et parti, der taler arbejdernes sag, og jeg håber, at Enhedslisten anerkender, at nogle af arbejderne også kan være ansat i nogle af de her firmaer og pensionsselskaber, som sidder og arbejder med udlejning.
Og de har jo så haft nogle arbejdsvilkår, der betyder, at der var en høring hen over en weekend.
Synes Enhedslisten, at det er gode arbejdsvilkår at give arbejderne, der er ansat de her steder, at man får høringsmaterialet sendt ud fredag eftermiddag og mandag kl. 10 skal det være færdigt, så vi kan lave lovgivningsarbejde i Folketinget?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-15:
Jeg synes, det er dejligt, at man har så meget selvindsigt, at man i forbindelse med den lovgivning, man lavede, f.eks. den i 2015, som jeg også mener Enhedslisten støttede, hvor man afskaffede trappemodellen og rykkede over til prisindeksering i stedet for, siger, at det ikke var en god lovgivning.
Men det ansvar skal man jo så tage på sig herinde i Folketinget.
Burde man så ikke, fordi man erkender, at man har lavet en fejl i Folketinget, sige, at de mennesker, som ens fejl så går ud over, selvfølgelig bliver kompenseret for de fejl, som man herinde i Folketinget har lavet?
Hvorfor skal udlejere betale 2,7 mia. kr. for de fejl, som Enhedslisten åbenbart har lavet?
Susanne Eilersen (DF), 2022-09-15:
Man ville jo slet ikke gå ind og kigge på det, så det, hr. Søren Egge Rasmussen står og siger, er jo gisninger, altså at det ikke kunne være sådan nogle ting.
Men alt andet lige vil det jo være sådan, at folk, som har større indkomster, får dobbelt så meget ud af det her lovforslag, som f.eks. en lille familie i Haderslev gør.
Det må man så bare fra Enhedslistens side anerkende og sige at man synes er okay.
Heidi Bank (V), 2022-09-15:
Det er sådan set bare en ros til ordføreren.
I øvrigt vil jeg også til sidst takke ordføreren, for jeg synes, at hun i sit svar til Enhedslisten fik understreget, at man måske ikke i Enhedslisten burde være helt så overrasket over, at der findes ganske fornuftige udlejere, for som udlejer på udlejningsmarkedet har man faktisk en interesse i, at der er nogle balancer, og at der er fornuftige forhold mellem lejer og udlejer.
Så tak for det.
Gitte Willumsen (KF), 2022-09-15:
Jeg er sikker på, at når man er udlejer, vil man gerne passe på sine lejere.
Det er nemmere at beholde sine gode lejere, som man kender, og som man har et godt forhold til.
Så er jeg rigtig sikker på og overbevist om, at man vil gøre, hvad man kan, for at holde fast på sine lejere og dermed ikke tage en højere husleje, end der skal til for at dække de faktiske udgifter.
Og så er der det her nettoprisindeks, som man har lovfæstet, og det vil sige, at man ved, hvad det maks. kan stige.
Så på den måde er jeg sikker på, at man som udlejer vil gøre, hvad man kan, for at passe på sine gode lejere.
Altså, man holder sig jo inden for lovens rammer og har investeret i nogle ejendomme i god tro.
Vi ønsker ikke at gå den her vej, og hvis vi kan få flertal for, at det skal være anderledes, så vil vi udnytte det efter et kommende valg.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-15:
Jeg har et enkelt spørgsmål.
Der bliver formentlig et valg om ikke så længe, og flertallet kan jo skifte, og vi kæmper da for, at det nuværende flertal vil bestå, og at der dermed vil være et flertal, der kommer frem til at arbejde videre med det her med, hvad der er et rimeligt indeks for huslejestigninger, og hvordan den samlede økonomi for udlejningssektoren er, og komme frem til nogle ting, som kan ændre på lejelovgivningen.
Men jeg kan høre, at der er nogle borgerlige, der ikke er så glade for det her lovforslag, og et er, at man ikke er så glad ved det; noget andet er jo sådan set, om man så vil lade det bestå efter et valg, eller om man vil ændre på tingene.
Er det her huslejeloft, der lægger begrænsninger på grådigheden på 4 pct. i 2 år, noget, som De Konservative vil ændre, hvis det er sådan, at der er et borgerligt flertal efter et folketingsvalg i år?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-15:
Der er jo dyre lejligheder rundtom i landet, men hvad angår det her indeks, er det jo op til udlejeren, om udlejeren vil lade huslejen stige.
Så var det jo forfriskende at læse om en stor udlejer i Kolding, som sådan set italesatte, at inflationskrisens største synder er grådighed.
Det hører man så fra en udlejer i Kolding, og jeg vil da appellere til, at der er andre udlejere, som lytter til det og spørger: Er det rimeligt at hæve huslejen så meget?
Jo, det er det, men nogle gange skal man jo rette op på nogle skævheder i samfundet, og det har man også gjort tidligere
Efter anden verdenskrig blev der på et tidspunkt grebet ind over for stigende huslejer, hvor man lavede et huslejestop.
Det er også sket omkring 1988, hvor man gik ind og lavede et stop for stigninger i erhvervslejemål.
Så det har man sådan set gjort flere gange.
Så er der i hele den her behandling, vi har haft,
blevet nævnt nogle lidt nyere eksempler på, at man er gået ind og har lavet noget, som også har tilbagevirkende kraft.
Så må man sige, at når man indimellem har noget lovgivning, som ikke er god nok, er det vel også Folketingets ansvar at gribe ind, og når vi har det her nettoprisindeks, som tæller fødevareprisstigninger med som noget, der skal medføre en højere husleje, er det jo noget, som åbner øjnene for, at her er der noget, der er urimeligt.
Det har man så ikke fået øje på, fordi nettoprisindekset har ligget lavt i mange år.
Men nu oplever vi så, at et problem bliver synligt, ved at vi har så høj inflation i Danmark, og det synes jeg egentlig at vi har en pligt til at gribe ind over for.
Men det er ikke på vores ønskeliste at lave lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-15:
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om Enhedslistens grundlæggende holdning til det med at lovgive med tilbagevirkende kraft.
Det er fair nok, at vi kan være uenige om lovforslaget, men vi kan forhåbentlig blive enige om, at der har været en gældende lovgivning, at man har fulgt den gældende lovgivning, og at det er op til Folketinget at lave rammerne for den lovgivning, som aktørerne så skal følge, og den har aktørerne så fulgt.
Men nu går man så ind med tilbagevirkende kraft og ændrer på noget lovgivning, som så kommer til at ramme nogen.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide, om det generelt set er sådan, at Enhedslisten ikke mener, at det er et problem at lave lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-15:
Altså, hastelovgivning er som sagt ikke den bedste måde at gøre det på, men det kan så være nødvendigt.
Der er mennesker, der måske står over for, at de ikke kan betale deres husleje, og hvis vi vil løse det, er vi nødt til at gøre det hurtigt, fordi det går meget, meget hurtigt ude i samfundet med den her inflation.
Og derfor er det jo forskellige hensyn, der står over for hinanden, og jeg tror også, at hvis Det Konservative Folkeparti får statsministerposten, ville der sikkert også være situationer, hvor man er nødt til at hastelovgive for at sørge for at komme hurtigt i gang.
Gitte Willumsen (KF), 2022-09-15:
Tak for svaret: at man er bekymret over den måde at gøre tingene på.
Og det er vi enige i i Det Konservative Folkeparti.
Grunden til, at det her er rigtig svært, er, at boligområdet er virkelig komplekst.
Altså, man forskyder nogle værdier ude i markedet, og det kan være rigtig svært at overskue konsekvenserne af det.
Så en hastelov på lige præcis det her område er vi dybt bekymrede over.
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-15:
Jeg tror, det er lidt det samme spørgsmål, som andre har stillet.
Men nej, hastelovgivning er jo ikke en god proces, og det er også derfor, det er en undtagelse.
Det har forskellige regeringer i alle de 11 år, jeg har siddet herinde i Folketinget, jo benyttet sig af i forskellige sammenhænge, fordi man gerne ville lave noget, der skulle virke hurtigt, i forhold til en akut situation i samfundet.
Og derfor kan det være nødvendigt, hvis man gerne vil have noget ud at virke hurtigt, og det tror jeg alle regeringer og alle folketingsflertal vil komme til at gøre.
Men nej, altså, der er jo en grund til, at vi har de procedurer, vi har, for lovbehandling, og det er kun, hvis man har et ønske om, at noget skal gå hurtigt, at man fraviger de procedurer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-15:
Lovforslaget her handler jo om at lægge begrænsninger på huslejestigningerne for 160.000 lejligheder, og det kan hjælpe over 200.000 mennesker i forhold til for høje huslejestigninger – stigninger, som ser ud til ellers at kunne blive på 8 pct.
Og så har der derudover også været helt urimelige forhøjelser af indskud og forudbetalt husleje.
4 pct. i huslejestigning i 2 år er meget.
Det er et politisk tal, har vi hørt under forhandlingerne.
Fra Enhedslistens side har vi nævnt et bedre tal, som var 2 pct., og som ville være klart bedre for lejerne.
Der er mange, f.eks. i København, der bor i en stor, dyr lejlighed, hvor det er fire-fem unge, der så deles om en dyr lejlighed, fordi man i Københavnsområdet over tid har bygget alt for få almene ungdomsboliger.
Så jeg synes ikke, der er nogen grund til sådan lidt at harcelere over det og sige, at en husleje på 20.000 kr. da vist kun er noget, der vedrører de rige.
Det er sådan set en mangel på lejeboliger i København, som gør, at der indimellem er mennesker, som så bliver nødsaget til at bo i noget, hvor de faktisk bruger temmelig meget af deres løn eller deres indkomst på at betale husleje.
Og der er jeg enig med De Radikales ordfører: Hvorfor har man fastlagt det på den måde?
Det er måske, fordi der er noget fra Danmarks Statistik, man kan trække på, og så kan man sige, at når der er den her udvikling i samfundet, kan der sådan set også være nogle stigende huslejer.
Jeg har noteret mig, at jyske udlejere i Kolding og Varde ikke synes, at de her mulige huslejestigninger er retfærdige, når lejerne i forvejen rammes af inflation, så de vil undlade at sætte lejen op.
Det er jo ikke sådan, at udlejere med nettoprisindekset er pisket til at sætte lejen op.
En udlejer fra Kolding, som har mange lejemål, udtaler i Berlingske
: Inflationskrisens største synder er grådighed.
Det er hans tilgang til det.
Jeg synes, han har helt ret, og jeg håber, at budskabet bliver hørt i København, og at det også bliver hørt i pensionsselskaberne.
Nogle borgerlige råber op om, at det her indgreb, vi laver, er ekspropriation.
Altså, vi laver et indgreb mod overnormale huslejestigninger.
En udlejer kunne nok forvente, at der var et nettoprisindeks, som ville medføre en huslejestigning på måske 1 pct. eller derunder med den udvikling, der har været i de seneste år.
Nu laver vi så et lovforslag, hvor vi begrænser det til 4 pct. i 2 på hinanden følgende år.
Er det så med dette nettoprisindeks, at der er de største profitter?
Det synes jeg ikke det indikerer, når man ser på den samlede økonomi.
Og hvordan kan det have ekspropriationskarakter, at vi begrænser en overnormal profit, når udlejer jo, hvis udlejer synes, at der ikke tjenes nok penge på at leje boligerne ud, så faktisk kan sælge boligerne som ejerlejligheder?
Der kunne være andre brancher, hvor vi lavede et politisk indgreb, og hvor man med rette kunne sige, at det var ekspropriation, fordi der kunne være et erhverv, der så ikke kunne drives videre.
Her er der sådan set en mulighed for, at ejeren af disse boliger kan sælge dem.
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-15:
Jo, det ville den.
Hvis man skubber flere penge ud i samfundet fra statskassen, vil det øge inflationen, uanset om man så gør det med ydelser eller checks eller skattelettelser.
Hvis man ikke finder pengene et andet sted, vil det alt andet lige øge løninflationen.
Susanne Eilersen (DF), 2022-09-15:
Nu tror jeg nok, at det var sådan – jeg var oprindelig ikke ordfører på det her og har ikke været med i debatterne – at regeringen ikke engang ville regne på det.
Hvis man krone til krone giver en ydelse, som svarer til det, som huslejen stiger med, kan jeg ikke rigtig se, at inflationen vil øges.
Så har familierne derude, som får det tilsvarende beløb, jo ikke mere at bruge ude i butikkerne til mad og tøj.
Er det ikke korrekt forstået?
Så inflationen ville jo ikke øges, hvis man kun fik dækket den ekstra udgift, som ens boligydelse ville stige med.
Andreas Steenberg (RV), 2022-09-15:
Det kommer nok helt an på, hvor mange penge man tjener, og selvfølgelig på, hvor stor lejligheden er.
Men det, som Dansk Folkeparti jo rejste i forhandlingerne, var at hæve boligydelserne uden rigtig at sige hvor meget, og hvor pengene så skal komme fra.
For den situation, vi står i, er, at hvis man pumper penge ud – om det er i skattelettelser eller højere ydelser, eller hvad det er – uden at finansiere det, så risikerer man jo at øge inflationen.
Med det her sætter vi jo så et loft over, hvor stor en stigning man kan lave, hvis man ejer de her boliger.