runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katrine Robsøe (RV), 2023-11-29:
Vi glæder os da til rent faktisk at høre, om ministeren har tænkt sig at forhandle det her, eller om man bare har tænkt sig at gennemtrumfe, hvad man selv har skrevet i et regeringsgrundlag, uanset om forligskredsen så kan blive enige eller ej.
Men jeg kan i hvert fald forstå, at ministeren langtfra vil afvise bare at gennemføre det her, uanset om forligskredsen er enig eller ej.
Jeg er dybt, dybt bekymret for alle de unge, der lige pludselig vil opleve et øget pres for rent faktisk at vælge rigtigt på deres uddannelse i første omgang.
Jeg er helt enig i, at det er godt at tage diskussionerne på et faktuelt grundlag, men jeg synes måske, det blev lige lidt for nemt bare at sige det til spørgeren før mig.
For når man nu kan få lov at starte i dag inden for 2 år efter sin afsluttende ungdomsuddannelse og så få adgang til det sjette su-år, så er det jo også, fordi vi rent faktisk tror på, at man skal kunne få lov til at vælge om, hvis man nu ikke lige valgte rigtigt i første omgang, uden at man så bliver gældsat, bare fordi man lige kom til at vælge en anden uddannelse end den, der viste sig at være rigtig for en.
Jeg vil egentlig gerne høre, om ministeren ikke synes, det er fair, at alle de unge mennesker også kan komme til at vælge forkert.
Ministeren er jo nærmest et klasseeksempel på, at man kan vælge om i livet og komme til lige pludselig at være medlem af et andet parti end der, hvor man startede.
Hvorfor skal de unge ikke også få lov til at kunne vælge om og have sikkerhed for det uden at skulle gældsætte sig yderligere på den baggrund?
Thomas Danielsen (V), 2023-11-29:
Nu har vi jo gjort os den ulejlighed at komme herned, så det er næsten lidt for kort.
Men jeg kan jo næsten ikke sige andet end ja.
Jeg er jo enig, og ja, jeg brænder for, at vi får bedre forbindelser ud i hele Europa.
Men det er som sagt også noget af det, som vi så må lobbye for i fællesskab, også på det internationale plan.
For det er jo ikke noget, vi kan bestemme.
Vi kan ikke engang betale os fra det i Danmark, så det er desværre ikke så simpelt, som man måske lige umiddelbart kunne tro.
Jacob Jensen (V), 2023-11-29:
Jeg har selvfølgelig også noteret mig de meldinger, der kommer fra dem, som bruger det.
Jeg har også noteret mig, at vi trods alt bliver nødt til at kigge på det som en del af den samlede afvejning af, hvor vi skal prioritere midlerne, for netop at komme i mål med det, som vi også politisk har aftalt, nemlig en fordobling af eksport af økologiske fødevarer og en fordobling af det økologiske areal, som vi netop i landbrugsaftalen, som der bliver refereret til, har aftalt vi skal i mål med.
For det skal vi i mål med.
Der er altså mange forskellige virkemidler.
Der er f.eks. arealstøtte og omlægning, og der er Fonden for Plantebaserede Fødevarer.
Der er mange steder, vi sætter ind, og det her er så et af redskaberne, som Aarhus Universitet har vurderet ikke har den store effekt.
Carl Valentin (SF), 2023-11-29:
Jeg synes, det er vildt, og jeg synes, det er utroligt, at ministeren ikke vil prioritere det her på det her tidspunkt.
Jeg synes normalt, at når vi har debatter herinde i Folketingssalen, så er der en enighed om, at der er brug for en omstilling i en økologisk retning, og at der er brug for en omstilling i en mere plantebaseret retning, og det er jo ikke rigtigt, at det her ikke virker.
Man kan se, at der hvert år er mange, der rykker op i de højere kategorier.
Hvordan tænker ministeren at de her køkkener nu skal vise, at de faktisk har omstillet sig?
Jacob Jensen (V), 2023-11-29:
Først vil jeg sige i forhold til prioritering, at vi lige har landet en finanslov, som stort set hele Folketinget er med i inklusive SF.
Det er jo der, man også finansierer og prioriterer de her ting.
Det er bare sagt i parentes.
Der er jo stadig væk mulighed for – og det er ikke bare noget, jeg synes – at man kan dokumentere den økologiske ambition, man måtte have.
Selvfølgelig skal man kunne leve op til dokumentationskravene, så man ikke vildleder.
Det vil jo fortsat være en mulighed.
Og når vurderingen som sagt er, at effekten her er mindre, så synes jeg da, at det klogeste, hvis man virkelig vil økologien, og det er jeg sikker på SF vil – det ved jeg også at ordføreren vil – er at tage de redskaber i anvendelse, som virker mest effektivt for de penge, man bruger på dem.
Carl Valentin (SF), 2023-11-29:
Nu ved jeg godt, at det ikke blev finansieret i finansloven, men her afslutningsvis kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren ikke nok vil overveje, om man ikke kan finde pengene i en eller anden kommende aftale, f.eks. aftalen om dyrevelfærd, i landbrugsforligskredsen eller et andet sted, så vi kan få reddet det her mærke.
Pludselig er det bare sket.
Der er mange madprofessionelle, der er overraskede over det.
Vil ministeren ikke nok overveje, om vi kan finde pengene et andet sted?
Jacob Jensen (V), 2023-11-29:
Jo, det vil jeg meget gerne overveje, og jeg har også noteret mig de her meldinger, der kommer.
Jeg prøver blot at gøre rede for, hvad det er for en prioritering, vi står med.
Det kan godt være, at 4-6 mio. kr., eller hvad niveauet er, ikke er mange penge i det store, samlede billede, men når man lægger alle tingene sammen, er der mange prioriteter, som skal gå op i en højere enhed, også inden for et styrelsesområde, hvor vi selvfølgelig skal få enderne til at mødes.
For jeg har ikke nogen ambitioner om, at vi skal neddrosle økologien.
Tværtimod har regeringen en ambition om, at vi skal prioritere økologien endnu mere.
Så ja, det vil jeg gerne overveje.
Thomas Danielsen (V), 2023-11-29:
Tak for spørgsmålet om et meget vigtigt emne og område, og jeg kan sige: Ja, det er en virkelig god ambition at have så mange internationale tog som overhovedet muligt, og derfor tror jeg, at alle her i Folketinget bifalder, at vi har så stort et udbud som overhovedet muligt.
Når jeg bliver spurgt til, om vi så arbejder for at få flere afgange lige netop fra Aarhus til Hamborg, har det måske noget at gøre med, hvor spørgeren og medspørgeren er valgt og varetager deres interesser, og det synes jeg da er helt fair, for det skal man gøre.
Det, der kommer til at ske, er så, at togene kommer fra København, altså de fem afgange, og kører via Kolding, samler passagerer fra Aarhus op og kører så videre til Hamborg.
Og det skifte får vi lavet så elegant, at det rent faktisk afkorter rejsetiden en lille smule for passagererne fra Aarhus.
Når man så spørger, om vi kan gøre noget mere, og hvad vi kan gøre, er sandheden bare, at reglerne i Tyskland faktisk ikke tillader, at vi køber kørsel i Tyskland.
Så vi tillader rent faktisk, at svenskerne må være med til at betale for nattog i Danmark, men hverken svenskerne eller danskerne eller andre får lov til, hvad skal man sige, at understøtte de strækninger i Tyskland, der er på over 1 times kørsel, altså det, vi kalder de lange skinner.
Så vi har jo selvfølgelig haft kontakt ad flere omgange til den tyske transportminister m.fl., men det bliver et blankt nej i forhold til støttet kørsel.
Men vi laver togindkøb osv., som skal være med til at gøre de her muligheder mere lækre, sådan at det forhåbentlig, i hvert fald kommercielt, kan være mindst lige så attraktivt i fremtiden.
Sofie Lippert (SF), 2023-11-29:
Det der med at tage toget tror jeg er sådan noget, der er en vanesag.
Hvis man tager toget meget, ved man, at noget af det værste på lange togture er et ekstra skift.
Jeg vil næsten hellere bruge 14 timer i et tog med ét skift end 10 timer med tre skift.
For jeg er en af de mange unge, der meget gerne vil tage toget.
Det er tit en del af fortællingen, når vi taler om problemerne med flyrejser, at det også er vigtigt, at unge mennesker kan komme ud at se verden, og der er netop toget ud i Europa jo en oplagt mulighed.
Den mulighed har vi også fra Danmark.
Vi har gode togforbindelser til Hamborg, og vi får fremragende togforbindelser i fremtiden mellem København og Hamborg hen over Femern Bælt.
Allerede nu er der en utrolig fin togforbindelse mellem København og Hamborg, og ja, indtil årsskiftet er der også en mellem Aarhus og Hamborg.
Og det er der rigtig mange gode grunde til, men spørgsmålet er jo, om ruten bliver genetableret, når vi fremover vil se, at toget mellem København og Hamborg kører over Femern Bælt, og at vi derfor får en hel Jyllandskorridor, der er sat ud af spil.
Stephanie Lose sagde til Avisen Danmark i starten af november: »Lige nu er der usikkerhed om en tilsvarende hurtig togforbindelse mellem Aarhus og Hamborg.
Det skal vi have gjort noget ved, og i dag er vi blevet enige om en fælles dansk-tysk indsats.«
Skal man betragte den her dansk-tyske indsats som en regional indsats, som økonomiministeren kun var interesseret i tidligere, eller er det også noget, som transportministeren og den danske regering føler sig som en del af i forhold til at sikre, at også Jylland fortsat er forbundet til Tyskland, ikke bare med land, men også med tog?
Thomas Danielsen (V), 2023-11-29:
Hold da op – det virker næsten ikke, som om spørgeren også er SF's transportordfører.
For det er jo rigtigt, at SF's transportordfører er en af dem, som er glade for at bruge toget og bruger det hyppigt.
Sofie Lippert (SF), 2023-11-29:
De kommende år er der nogle udfordringer, men når vi ser langt ud i fremtiden, bør der vel ikke være nogen forskel på de problemer, transportministeren nævner, i forhold til om toget kører ned over Sjælland, eller om der også kører et ned over Jylland.
Thomas Danielsen (V), 2023-11-29:
Jamen det skal der også.
Forventningen er jo, at der kan køre direkte tog.
Men ordføreren bliver så også bare nødt til at forstå, at dele af det her jo er noget, man beslutter i Tyskland.
Så når et tog kommer fra Aarhus og kører ned Padborg, stiger det danske personale ud, og det tyske personale stiger ind, altså togførere osv. osv., og kører hele vejen til Hamborg.
Det kan de kun gøre, hvis det er en kommerciel strækning.
Så det, ordføreren beder mig om, ligger jo uden for det, jeg evner, medmindre jeg både skal vælges til det danske parlament og det tyske parlament.
For jeg kan ikke sidde begge steder og beslutte, hvordan togtrafikken skal indrettes.
Jens Meilvang (LA), 2023-11-29:
Mange tak.
Erhvervslivet i Jylland efterspørger hurtige og effektive transportmuligheder til og fra Europa.
En rigtig god mulighed er at skabe en regelmæssig og hurtig togdrift imellem Aarhus og Hamborg.
Anerkender ministeren, at togdrift imellem Aarhus og Hamborg vil understøtte det jyske erhvervsliv?
Tak for et godt, konkret og hurtigt svar og for ikke at prøve at tale udenom.
Det er jeg glad for.
En anden fordel ved regelmæssig og hurtig togdrift imellem Aarhus og Hamborg er det store potentiale, der vil være for turisme.
Er ministeren enig i, at det vil fremme turismen i Jylland med en regelmæssig og hurtig togdrift mellem Aarhus og Hamborg?
Christina Egelund (M), 2023-11-29:
Det er jo rigtigt.
Jeg har truffet utrolig mange dårlige valg igennem mit liv, og jeg er utrolig glad for der, hvor jeg er nu.
Når der bliver spurgt til, om regeringen ligesom bare har tænkt sig at trumfe det her igennem hen over hovedet på en su-forligskreds, så er det klart, at vi kommer til at lægge det, vi vil, frem for su-forligskredsen, og så må man tage en politisk diskussion.
Jeg siger så også bare helt stilfærdigt: Jeg abonnerer ikke på et politisk ansvar, der handler om at støbe alting i beton, og hvor man aldrig kan lave noget om, og det må man så have en politisk diskussion om.
Katrine Robsøe (RV), 2023-11-29:
Der er jo aldrig noget i politik, der er støbt i beton.
Men vi har jo heldigvis forligskredsene her på Christiansborg for rent faktisk at sikre, at ting heller ikke bare bliver ændret konstant, og at man har en sikkerhed omkring nogle af de her ting, bl.a. at man har en nogenlunde sikkerhed omkring, hvilke rammer man har for at kunne få su.
Det kan jeg så forstå at regeringen nu vil ind at lave om på.
Jeg skal bare høre, om Moderaternes minister her så også kan afvise, at man ikke lige pludselig kommer i fremtiden og vil lave yderligere forringelser af su'en, f.eks. lave det lånebaseret på kandidatdelen.
Katrine Daugaard (LA), 2023-11-29:
Jeg synes, det er lidt sjovt, at ministeren i sine udtalelser lægger særlig vægt på retten til at kritisere islam.
For den indskrænkelse, som regeringen er ved at vedtage, er jo ikke en bibellov eller en toralov; det er en koranlov.
Der er ikke nogen voldelige kristne jøder eller hinduer, som nødvendiggør, at man indskrænker religionskritik.
Det hele handler altså om islam, hvor voldelige tilhængere udgør en sikkerhedsrisiko, og hvis regeringen skulle have droppet al juristeri, havde man jo alene forbudt utilbørlig behandling af Koranen.
Morten Dahlin (V), 2023-11-29:
Der skal være fri ret til at kritisere religion, uanset om det er kristendommen, jødedommen eller islam, men det er simpelt hen ikke det samme, som at Rasmus Paludan og hans kumpaner kan rende rundt og brænde bøger af i vildskab.
Jeg tror, de fleste mennesker, der sidder og ser med lige nu, godt kan se forskel på et samfund med religionskritik og så et samfund, hvor man bare kan brænde bøger af i vildskab på gader og stræder.
Katrine Daugaard (LA), 2023-11-29:
Nu har Rasmus Paludan jo ikke brændt bøger af siden februar, og der er masser af ting her i tilværelsen, som kan være farlige at gøre.
Det er klart, at det ikke er omkostningsfrit at kritisere en religion, som har mange ekstremistiske og voldelige følgere, men spørgsmålet er jo ikke kun, hvad der er farligt; spørgsmålet er også, hvad der er vigtigt.
Er det vigtigt, at man kan kritisere middelalderlige tilstande i islam?
Men for regeringen er det jo helt åbenlyst ikke lige så vigtigt at have en robust ytringsfrihed.
Kan ministeren ikke se hykleriet, når han påpeger, at religionskritik er en fundamental værdi, samtidig med at man er en del af en regering, som indskrænker den?
Morten Dahlin (V), 2023-11-29:
Ordføreren afslører i virkeligheden sig selv, for ordføreren tør jo ikke tage ordet bogafbrændinger i sin mund.
Ordføreren ved udmærket godt, at hvis man siger, at regeringen vil indskrænke ytringsfriheden, så vil folk sidde og sige, at det er forkert.
Over 500 gange er der anmeldt demonstrationer, hvor man ville afbrænde flag eller bøger.
Det er ikke det samme som religionskritik.
Man skal kunne have lov til at sige, tegne og tænke, hvad man vil om alle religioner, men det er ikke det samme som at brænde bøger af, og det tror jeg faktisk også godt Liberal Alliance ved.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-29:
Mener ministeren, at man i Danmark i forbindelse med jobsøgning bør have ret til at blive mødt som menneske med de kvalifikationer og egenskaber, man nu har, i stedet for at blive bedømt på sit køn, sin hudfarve eller andre ydre karakteristika?
Mia Wagner (V), 2023-11-29:
Tak for spørgsmålet, og tak for modtagelsen.
Jeg vil gerne, hvis nogen skulle være i tvivl, slå fast, at jeg mener, at man ved jobsøgning og i øvrigt skal mødes som menneske med de kvalifikationer og egenskaber, man nu har, og dermed ikke på baggrund af ydre karakteristika.
I øvrigt har vi jo også lovgivning, der forbyder forskelsbehandling på arbejdsmarkedet på grund af køn, etnicitet, alder og seksuel orientering, bl.a. Vi har brug for bredde i repræsentationen i dansk erhvervsliv, for det har betydning for de løsninger, der bliver skabt, og for vores samfund mere bredt.
Derfor mener jeg, at dansk erhvervsliv skal åbne sig, også for det mindre velkendte.
Vi har brug for, at flere kommer ind i fællesskabet og netop ikke bliver udelukket på grund af køn, alder eller etnicitet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-29:
Tak for svar.
Her på Borgen tror jeg heldigvis også, at der er meget klar enighed om, uanset hvilke partier du spørger, at mænd og kvinder er lige meget værd og skal behandles sådan.
På den borgerlige fløj har vi også en bred enighed om ligestillingspolitikken, selv om den adskiller sig meget fra venstrefløjens, og det er netop, at der også skal være plads til en gennemsnitlig forskel på mænd og kvinder.
Det er der, og det skal der også have lov til at være.
Der er nogle politiske emner, vi ikke er enige med Venstre om, og det er f.eks. øremærket barsel.
Der tror jeg Venstre er de eneste, der har løsrevet sig fra den borgerlige familie og valgt at være for det.
Vi mener, det er op til den enkelte familie.
Der, hvor Venstre alligevel har stået sammen med hele den borgerlige fløj, er i spørgsmålet om kønskvoter, især i bestyrelser og ude i erhvervslivet helt generelt.
Vi er meget store modstandere af, at vi skal lave en ordning, hvor man skal bedømmes på baggrund af sit køn.
Det hører fortiden til, og det er jo det, vi er kommet væk fra.
Derfor bekymrer det også os i den borgerlige familie, at den nye minister fra Venstre har talt meget varmt om kønskvoter.
Jeg citerer fra en podcast i sidste år: Det er nødvendigt med kønskvoter Danmark.
Det har ministeren udtalt.
Mia Wagner (V), 2023-11-29:
Det er regeringens politik, at alle skal have lige muligheder og rettigheder for at udfolde deres potentiale.
Lad mig lige citere nogle tal: Andelen af kvindelige bestyrelsesmedlemmer i alle danske virksomheder har ligget stabilt på ca. 19 pct. siden 2014.
I Danmark er andelen af kvinder blandt alle ledere 28 pct., mens den i Finland er 37 pct., i Norge 34 pct., i Sverige 42 pct., og i Island er den 39 pct.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-29:
Statistikker fortæller, hvad fordelingen er på baggrund af køn.
De tager ikke højde for forskelle imellem kønnene.
Det er fuldstændig rigtigt, at kvinder skal have lige adgang i forhold til mænd.
Formoder ministeren, at der er tale om diskrimination, og at det er derfor, vi ikke har så mange kvinder i bestyrelser i Danmark?
Mia Wagner (V), 2023-11-29:
Og i min egenskab af ligestillingsminister og i overensstemmelse med regeringens politik vil jeg fortsat arbejde for at sikre, at kvinder får lige adgang til toppen af dansk erhvervsliv.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-11-29:
Jamen det lyder til, at man vil bekæmpe formodet diskrimination med bevidst diskrimination, når man vil arbejde for særvilkår for et køn.
Ministeren fortæller, at ministeren ikke arbejder for kønskvoter, fordi det ikke er regeringens politik.
Men skal vi i dagens Danmark være bekymret for, at vi har fået en ligestillingsminister, der vil arbejde for særvilkår for et køn i det danske erhvervsliv?
Mia Wagner (V), 2023-11-29:
Jeg vil i min egenskab af ligestillingsminister vedholdende arbejde for, at kvinder og mænd har lige adgang til repræsentation i toppen af dansk erhvervsliv.
Morten Dahlin (V), 2023-11-29:
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg er mig selv og mine intellektuelle begrænsninger helt utrolig bevidst.
Men jeg vil gerne sige, at der er en kæmpestor forskel på at have et samfund, hvor man kan kritisere religion, også islam, hvor man kan sige, hvad man vil, hvor man kan tænke, hvad man vil, hvor man kan tegne, hvad man vil, og hvor man kan skrive sange om det, man vil, og så et samfund, hvor man kan gå rundt og brænde bøger af, som eksempelvis Rasmus Paludan har gjort, i fuldstændig vildskab på alle torve i alle danske byer.
Der er en ret stor forskel på de to ting, og det tror jeg egentlig også godt de fleste danskere kan se og er enig med mig i.
Jeg er ked af, at Liberal Alliance ikke er der, men det kan jo være, at lidt debat kan få Liberal Alliance derhen.
Katrine Daugaard (LA), 2023-11-29:
Ministeren mener altså ikke, at utilbørlig behandling af religiøse genstande, herunder afbrænding eller andet af Koranen, er religionskritik.
Det er ministeren så uenig med en lang række eksperter og organisationer i.
Koranloven er en indskrænkning af religionskritikken.
Det mener Justitia, Amnesty, 77 internationale intellektuelle, Dansk Kulturliv, Firoozeh Bazrafkan, chefredaktøren på Charlie Hebdo og herudover også en lang række præster og biskopper, debatredaktører og mange andre, der mener, at der er tale om en indskrænkning af religionskritikken.
Mener ministeren at have en bedre forståelse end dem for, hvad religionskritik er?
Christina Egelund (M), 2023-11-29:
Det betyder selvfølgelig også, at eventuelle ændringer træder i kraft efter et valg, hvis man ikke når til enighed omkring et politisk spørgsmål inden for rammerne af det forlig, der gælder.
Sådan er spillereglerne, og sådan vil de selvfølgelig også være, når det kommer til su.
Katrine Robsøe (RV), 2023-11-29:
Hvis regeringen rent faktisk har tænkt sig at gennemtrumfe det, man har skrevet i regeringsgrundlaget, uanset forligskredsen eller ej, så vil jeg bare høre, om man rent faktisk også har tænkt sig at tage et ekstra hensyn til alle de unge, som kommer til at vælge om i deres uddannelse.
Eller er det sådan fremadrettet, at hvis man kom til først at vælge historie og læste det i et år og så skiftede over til psykologi, så kan man være helt hundrede procent sikker på, at man skal til at tage su-lån for at kunne gennemføre sin uddannelse?
Christina Egelund (M), 2023-11-29:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at adressere det her ord gennemtrumfe; som om det er sådan noget helt uhørt, at en regering eller et flertal gerne vil føre sin politik.
Det håber jeg simpelt hen ikke er Radikale Venstres nye tilgang til politik.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at på indholdssiden, og det står også i regeringsgrundlaget, har vi et blik for, at der er en gruppe – f.eks. enlige forsørgere og dem, der i dag modtager det, der hedder handicaptillæg – som har fuldstændig legitime grunde til, at det kan tage længere tid at nå igennem deres uddannelse.
Det har vi også har et blik for, og det vil vi også lægge frem.
Pernille Vermund (NB), 2023-11-29:
Tak for det.
Finder ministeren, at placeringen af otte testvindmøller med en højde på op til 450 m i Balling Enge ved Vadehavet er foreneligt med Vadehavet som UNESCO-verdensarv, beskyttet naturområde og fourageringsstop for millioner af trækfugle, og kan ministeren svare på, hvilket natursyn regeringen lægger til grund, siden Vadehavet stadig væk indgår i planlægningen af et tredje testcenter for vindmøller?
Morten Dahlin (V), 2023-11-29:
Tak for spørgsmålet.
Måske skulle vi starte med at tale om, hvorfor det er, at vi står her, for det glemmer man tit i den her diskussion.
Vi står her jo, fordi et bredt flertal i Folketinget har vedtaget nogle ambitiøse klimamål for at sikre, at Danmark går forrest i forhold til den grønne omstilling, og for at det kan nås, kræver det meget mere vedvarende energi.
Det kræver også meget mere vedvarende vindenergi , og det med vindenergi har en særlig dansk vinkel, for det er noget, vi er ekstremt stærke på hertillands.
Vi har en stor vindmølleindustri, som skaber titusindvis af arbejdspladser i hele Danmark, faktisk særlig der, hvor der er lidt længere mellem husene, end der er her midt i København.
Spørger man vindmølleindustrien selv, vurderer den, at den skaffer omkring 30.000 fuldtidsarbejdspladser, 80 pct. af dem uden for hovedstaden, og derudover 60.000 fuldtidsansatte i følgeerhverv.
Så det er jo også en sjat, og ønsker man at beholde den slags arbejdspladser, og ønsker man at skabe flere af dem, så skal der være gode rammevilkår for vores vindmøllevirksomheder, så vi sikrer, at arbejdspladserne bliver i Danmark.
Det betyder bl.a. også, at man kan teste sine produkter i Danmark.
Derfor har regeringen den ambition at se, om man kan udpege et nyt område til et testcenter for høje vindmøller.
På den baggrund er der blevet igangsat en screening, hvor man har kigget på hele Danmark og sagt: Hvor er der nogle områder, hvor det her potentielt kunne stå henne?
Et af de områder er ved Vadehavet, ikke i Vadehavet, men ved Vadehavet og altså uden for UNESCO's verdensarvsliste, og der er altid – det er der i forhold til alle de placeringer, der er i spil – nogle hensyn, der skal tages; det kan være forsvarsinteresser; det kan være naturinteresser.
Regeringen og aftalekredsen, som i øvrigt er meget bred, bag det her, kommer til at kigge på de screeninger, der er foretaget, og så beslutte, om der skal laves yderligere screeninger, og beslutte, hvor der så skal laves en yderligere vurdering af miljø- og habitatskonsekvenser.
Det er netop der, hvor man går i dybden og ser på, hvad det vil have af betydning for naturen, hvad det vil have af betydning for kulturen, og hvad det vil have af betydning for historien.
Og jeg kan bare sige, at vi er meget, meget opmærksomme på naturhensyn, også i forbindelse med den placering, som spørgeren spørger til.