runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-07:
Tak for det – eller merci.
Det er ikke, fordi jeg kan ret meget mere fransk, men nu hvor vi skal tale om dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem Danmark og Frankrig, er det jo på sin plads at sige tak til de mange gode kræfter, som har gjort, at vi står, hvor vi står nu i dag.
Det er en sag, som Venstre har arbejdet på længe – kaldt skatteministre i samråd osv. – og det er dejligt, at det til sidst lykkedes at nå til enighed om en dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem Danmark og Frankrig.
En dobbeltbeskatningsoverenskomst betyder ikke, at man skal betale dobbelt så meget i skat, som man måske godt kunne forledes til at tro.
Tværtimod, kan man sige, betyder det, at man enten bliver beskattet i Frankrig eller i Danmark; man skal altså ikke dobbeltbeskattes.
Og omvendt skal man heller ikke have mulighed for at kunne unddrage sig skattebetaling.
Vi taler om virksomheder og borgere, som har enten forretning eller f.eks. sommerbopæl i det ene land og almindelig bopæl i det andet land.
Der var en dobbeltbeskatningsoverenskomst indtil 2008, men den blev opsagt, bl.a. fordi der var det her spørgsmål om beskatning af pensioner.
Ganske mange danske pensionister lever jo i Frankrig, hvor vejret er bedre, men det skal være det klima, der afgør, at man flytter til Frankrig – og ikke det skattemæssige klima.
Det skal ikke være sådan, at man skal kunne tænke i at flytte til et andet land og dermed slippe for at betale dansk skat.
Det skaber noget klarhed, og det skaber også et provenu til statskassen.
Og vi er så gået på en form for kompromis i forhold til vores sædvanlige synspunkt om, at pensioner skal beskattes fuldt ud i Danmark, fordi pensionisterne jo har haft en fuld fradragsret i Danmark, og vi er altså nået til den aftale med Frankrig, at vi, om jeg så må sige, beskatter op; altså først beskatter Frankrig med den franske skatteprocent, og så lægger vi resten oveni.
Det er selvfølgelig ikke det bedste resultat, men det er det bedst opnåelige resultat, og dermed er det også godt.
Så det her lovforslag, vi behandler nu i dag, er rigtig, rigtig godt.
Det kommer til at betyde vækst for virksomheder, der har forretninger både i Frankrig og i Danmark.
Det er ærgerligt, at presselogen ikke er fyldt, for det er et lovforslag, der kommer til at få rigtig, rigtig stor betydning.
Og selv om det er et lovforslag, der er stor og bred enighed om, og der ikke er det store konfliktstof i det, så er det et resultat af mange års arbejde.
Tak til alle dem, som har sikret, at det nu kan lade sig gøre, at vi står her i dag og med vedtagelsen af lovforslaget endelig kan ratificere den dobbeltbeskatningsoverenskomst, der er blevet indgået mellem regeringerne i Danmark og Frankrig.
Mohammad Rona (M), 2023-02-07:
Tak for det, formand.
Overenskomsten, som blev underskrevet i februar sidste år, bidrager til økonomisk udvikling ved at skabe klarhed om virksomhedernes og borgernes skattemæssige forhold ved at sikre, at dobbeltbeskatning undgås.
Et par hovedpunkter:
Med aftalen kan danske pensioner udbetalt til pensionister, der bor i Frankrig, fremover beskattes i Danmark.
Til gengæld tages der højde for den skat, der betales af pensionen i Frankrig, ved opgørelsen af den danske skat.
Skattesatsen er lavere i Frankrig end i Danmark, og det skønnes, at Danmark kan beholde en væsentlig andel af skatteprovenuet fra pensionsudbetalingerne.
Lovforslaget blev fremsat i efteråret 2022, men på grund af folketingsvalget i november bortfaldt lovforslaget, og det er derfor nu blevet genfremsat.
Det har den betydning, at aftalen tidligst kan få virkning fra den 1. januar 2024.
Jeg glæder mig til den videre behandling af lovforslaget i Skatteudvalget.
Moderaterne bakker op.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-02-07:
Tak for ordet, formand.
Efter 15 års venten har vi nu en aftale om en dobbeltbeskatningsoverenskomst med Frankrig, og det er jo godt, at der nu er nået en aftale.
Læser man debatten tilbage fra januar 2008, var det ikke helt forventningen, at det skulle tage så lang tid – men det øger jo så kun glæden ved, at vi nu har en aftale, og den vil jeg istemme.
Det var problematisk, som også tidligere ordførere har været inde på, at der var et skattemæssigt incitament for pensionister til at flytte til Frankrig; at vi i Danmark gav et fradrag for at spare op til pension, og så kunne man få udbetalt det fulde beløb i Frankrig til en væsentlig lavere beskatning end i Danmark.
Det var penge, som måtte dækkes ind af alle andre skatteydere, også de pensionister, som blev her i landet.
Så det var ikke fair, og det var rimeligt, at man gjorde noget ved det.
Men nu har vi en aftale, og som de foregående talere vil jeg også på vegne af SF udtale tilfredshed hermed.
De formål indfrier aftalen, og aftalen har længe været imødeset i bl.a. det danske erhvervsliv.
Aftalen forbedrer mulighederne for samhandel og hjælper virksomheder, som har aktivitet i begge lande, med en større klarhed og lettere gennemskuelige regler.
Det er godt.
Dertil er der en fin ambition i lovforslaget om overenskomsten om at forhindre international skatteunddragelse samt et udvidet myndighedssamarbejde mellem landenes skattemyndigheder.
Jeg mener ligesom tidligere talere, at der er tale om et kompromis, og at der vil være et mindre provenu ved den her aftale.
Det kommer som en konsekvens af, at Danmark kun får ret til at beskatte differencen mellem den franske og den danske pensionsskat.
Dermed mener jeg også, at det kan diskuteres, om denne dobbeltbeskatningsaftale lever fuldt op til det mangeårige, faste danske princip om, at Danmark skal have ret til at beskatte udbetalinger fra de pensionsordninger, som Danmark har givet fradrag for indbetalingerne til.
Det er et princip, som vi ellers har håndhævet i Danmarks øvrige dobbeltbeskatningsaftaler.
Og som det også fremgår af lovbemærkningerne, er det et princip, som er med til at sikre sammenhængen i det danske pensionsbeskatningssystem.
Jeg kan læse af lovbemærkningerne, at Skatteministeriet mener, at princippet er opfyldt.
Det vil vi spørge mere ind til under udvalgsbehandlingen af lovforslaget.
Samlet set er vi dog i SF glade for, at der nu kommer en dobbeltbeskatningsoverenskomst med Frankrig.
Vi forventer at kunne støtte lovforslaget, og jeg ser frem til den fortsatte debat.
Jeg skulle også hilse fra Alternativet og Enhedslisten og sige, at de også tager positivt imod lovforslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-02-07:
Tak for det, formand.
Der har længe været risiko for, at borgere og virksomheder har kunnet komme i en skatteklemme, da der ikke har eksisteret nogen overenskomst mellem Frankrig og Danmark, som hindrer dobbeltbeskatning, og i praksis er det et problem for danskere, der er flyttet til Frankrig, og som får udbetalt pension i Danmark.
Men også på andre områder er det et problem.
Det her forslag vil betyde, at danske virksomheder og personer med indtægter og aktiver i Frankrig får bedre vilkår og færre administrative byrder, da der etableres et fælles regelsæt for undgåelse af dobbeltbeskatning.
Så det afhjælper en masse udfordringer, både for borgere og det private erhvervsliv, og det støtter Liberal Alliance.
Mona Juul (KF), 2023-02-07:
Tak for ordet.
Jeg skal gøre det helt kort, for når der er lavet vigtige politiske aftaler, fine aftaler med flotte skåltaler, så får embedsværket altid travlt.
For aftaler skal omsættes til lov og handling, og hverdagen banker på.
Folketingsvalget forsinkede en række nødvendige lovforslag som følge af politiske aftaler, og netop det her lovforslag, L 23, er et af dem.
Der er primært tale om udmøntning af flere dele af aftaler, som Konservative er med i, og vi vurderer også ud fra høringssvarene, at det er, som det skal være.
Derfor bakker vi naturligvis op og ser frem til at komme videre med mere grøn teknologi og mere vedvarende energi.
Kort sagt: Sæt i gang!
Louise Brown (LA), 2023-02-07:
Så ordføreren synes, at der er forskel på tænder og hår.
Hvis jeg knækker en tand i det samme tilfælde, fordi jeg falder, er det så skatteyderbetalt, hvis den skal repareres, selv om det kun er kosmetisk?
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-07:
Der kommer ordføreren da selv til at betale for at gå til frisøren.
Men hvis vi nu forestiller os, at ordføreren kommer til skade ved at få brændt sit hår og får forbrændinger, så vil det naturligvis være en behandling i sundhedsvæsenet, selv om man vil kunne sige, at det er selvforskyldt.
Men der er jo forskel på, om det er kosmetik, eller om det er behandling.
Sådan er det i sundhedsvæsenet i dag.
Det er heller ikke alle ydelser, man kan få betalt i sundhedsvæsenet, hvis det handler om kosmetiske behandlinger, hvor der ikke er en sundhedsfaglig begrundelse.
Sådan vil det naturligvis også være med tandbehandlinger: Hvis det udelukkende handler om kosmetik og der ikke er nogen sundhedsfaglig begrundelse for det, ja, så vil der selvfølgelig være en egenbetaling. Men det skal være præcis de samme forudsætninger, der gør sig gældende i sundhedsvæsenet, og hvis det handler om tandbehandling.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Direkte adspurgt bliver jeg da også – hvordan skal jeg formulere det – irriteret over, at man ikke kan sende en julegave eller en julehilsen inden for et rigsfællesskab, uden at der bliver pålagt, hvad der her er beskrevet.
Jeg ved, at skatteministeren er opmærksom på problemstillingen og er i gang med at afdække den, og det er nok det bedste svar, jeg kan give – altså at vi må se, om vi kan få løst problemet.
Jeg har også hørt en fugl synge om, at der er noget EU-regulering, og det er også det, spørgeren henviser til, og de regler skal vi jo overholde.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-02-07:
Tak for ordet.
I skåltalerne ønsker mange at tale rigsfællesskabet op.
Der tales om en sammenhængskraft, og når andre nationer viser interesse for Grønland, ser vi pludselig en dansk interesse for at ville bidrage til rigsfællesskabet med en understregning af, at vi er et fællesskab.
Og ud over den relation mellem Grønland og Danmark ved vi, at knap 17.000 grønlændere bor i Danmark.
Det svarer til 30 pct. af befolkningen i Grønland, og behovet for at bevare kontakten til familien hjemme i Grønland er meget stort.
Det ved vi fra sociale medier, fra forsamlinger og fra hilsner hjem til Grønland, bl.a. op til jul.
Kontakten mellem grønlændere i Danmark og folk hjemme i Grønland udgør nok den stærkeste sammenhængskraft af dem alle i rigsfællesskabet.
Under åbningsdebatten fortalte IA om hundredvis af folk hjemme fra Grønland, som har skrevet om de problemer, der er med momsbetaling.
De skriver om en aanaa, dvs. en bedstemor, der har valgt at bosætte sig i Danmark, og som skal betale moms for at modtage et billede af sit barnebarn fra Grønland; en uddannet tømrer, som er nødt til at sende sine tidligere lærebøger til familiemedlemmer i Danmark, og som er nødt til at betale moms af de her bøger, som han allerede en gang har betalt moms af; familiemedlemmer, som ikke længere sender fødselsdagsgaver eller julegaver hjemme fra Grønland til deres familie i Danmark.
Listen er lang, og den er fyldt med tåbelige historier, og problemet med den grænsehindring skyldes, at man ikke har taget højde for Grønland, dengang regler fra EU trådte i kraft i Danmark.
Vi ser gang på gang, at Danmark glemmer Grønland i EU-sammenhænge, og derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, om regeringen ser dette som et problem for sammenhængskraften i rigsfællesskabet.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Tak for det.
Jeg vil sige, at finanslovsforhandlingerne jo ikke er gået i gang og regeringen slet ikke har fremlagt sit finanslovsforslag for indeværende år endnu.
Vi vil selvfølgelig meget gerne være opmærksom på tværs af ministerområderne der, hvor der skal være et samarbejde, også med de nordatlantiske mandater.
Så ja, det vil vi være opmærksom på.
Jeg føler mig også selv forpligtet til at sikre, at ligegyldigt hvem man er i vores rigsfællesskab, og ligegyldigt hvor man bor, så skal man behandles ordentligt og respektfuldt.
Så her er der noget, vi skal have sat ind over for.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-02-07:
Tak til statsministeren.
Statsministeren nævnte netop også selv, at der måske kunne være noget med det under Socialministeriet.
Det er jo også således, at finanslovsforhandlingerne på tværs af ministerierne og diverse reserver langsomt også er begyndt at blive diskuteret, og de nordatlantiske mandater er også blevet inviteret endnu en gang til drøftelser om reserven inden for socialområdet, hvilket også er en positiv ting.
Det er jo bl.a. på den måde, at vi, på trods af at vi sidder der som observatører, har været med til at sikre midler til både børn og unge i socialt udsatte positioner, hjemløse grønlændere m.m.
Det står jo også i regeringsgrundlaget, at vi skal inddrages så meget som overhovedet muligt i forbindelse med finanslovsforhandlinger om emner, der handler om Grønland.
Det er således, at vi endnu ikke er blevet inviteret og der er heller ikke blevet rakt ud om, at der vil komme nogle forhandlinger på andre ministerielle områder i forhold til finanslovsforhandlingerne.
Er det noget, som statsministeren stadig holder fast i, og hvordan vil man i så fald sikre sig, at man overholder regeringsgrundlaget, og at vi så også faktisk bliver inddraget i andre ministerielle regi i forhold til finansloven?
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Det synes jeg er et svært spørgsmål at svare på, for jeg kender ikke helt konsekvenserne deraf.
Jeg ved jo også – jeg har selv arbejdet med socialpolitik igennem mange år – at der kan opstå meget forskellige situationer.
Selvfølgelig er der forskel på forløb.
Der kan være et forløb, hvor man er igennem eksempelvis en § 50-undersøgelse omkring barnet og man er inde i et længere samarbejde, og der skal man selvfølgelig efterstræbe, at samarbejdet foregår på de bedste præmisser, men der kan også opstå en helt akut situation, hvor barnet altså er i risiko for at lide overlast, opleve overgreb, vold, alkoholmisbrug og andet; der er det jo ikke sikkert, at man lige har en tolk tilgængelig på det tidspunkt, hvor politi eller sociale myndigheder – det vil jo være i et samarbejde – rykker ud for at hjælpe barnet.
Så det kan jeg ikke svare på på stående fod.
Men jeg kan give den tilkendegivelse, at det er klart, at når det handler om herboende grønlændere, som af den ene eller den anden årsag ikke taler det danske sprog, og man er i et møde med de sociale myndigheder omkring børnene, skal man jo efterstræbe et så godt samarbejde som overhovedet muligt, og det fordrer også et fokus på sproget.
Men jeg er ikke sikker på, man vil kunne leve op til det i alle givne situationer.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-02-07:
Tak for det.
Mange små erhvervsdrivende i Grønland oplever også, at der er handelsbarrierer mellem Grønland og Danmark.
Det er små erhvervsdrivende, som gerne vil sende deres produkter til kunder i Danmark, og mange er stoppet helt med at sende deres produkter til Danmark, på trods af at man må gå ud fra, at der er et fælles ønske mellem Grønland og Danmark om at styrke handel og eksport og styrke den økonomiske udvikling i Grønland.
I et svar fra netop skatteministeren fralægger man sig ansvaret og peger på EU.
Og Grønland har tilmed også en stærkere tilknytning til EU, fordi vi er et OLT-land, så der er jo mange forskellige løsningsmuligheder, man godt kunne afsøge.
Danmark har mange frihandelsaftaler rundtomkring i verden, det er også en del af den åbne økonomi, som Danmark har, og derfor vil jeg spørge statsministeren som minister for rigsfællesskabet, om man vil anerkende, at vi skal arbejde for, at der også bliver frihandel i rigsfællesskabet med henblik på at fremme erhvervsudviklingen i Grønland.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Først og fremmest vil jeg sige tak for det spørgsmål, som jo berører et meget, meget følsomt emne.
Jeg er glad for de mange aspekter, spørgeren kommer rundt om, og det starter og slutter jo altid med barnets tarv.
Og der vil selvfølgelig være situationer, hvor et barn bosiddende i Danmark med grønlandske rødder har behov for at blive anbragt uden for hjemmet, fordi moren eller faren eller begge ikke kan varetage barnets interesser og drage den omsorg, som barnet har behov for.
I enhver anbringelse skal man jo altid søge et godt samarbejde med forældrene, også selv om forældrene og de sociale myndigheder, der er omkring barnet, ikke nødvendigvis er enige – på trods af dette skal man selvfølgelig stadig væk søge det gode samarbejde.
Så jeg synes, det er rigtigt at have fokus på det her område, og der er børn, i Danmark, som er særligt udsatte, og som har behov for en helt særlig hjælp.
Tak for at bringe området op – og jeg ved, at ministeren også er opmærksom på problemstillingen.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-02-07:
I forbindelse med finanslovsforhandlingerne tilbage i 2020 fik Siumut afsat midler til en undersøgelse, som havde til opgave at belyse anbringelser af grønlandske børn i Danmark.
Denne undersøgelse var et ønske, der bl.a kom fra en frivillig organisation, der hedder Mentor Immanuel, bestående af grønlændere, som var blevet bevidst om et retssikkerhedsmæssigt problem for kalaallit og inuit i Danmark.
Kort sagt har vi på baggrund af den undersøgelse fra Siumut kategoriseret to af de største problemstillinger.
Den første handler om kalaallits/inuits retssikkerhed.
I mødet med systemet bliver forældrene dømt ude på forhånd på baggrund af kulturelle og sproglige barrierer.
Som følge af brug af ugyldige test bliver forældre bedømt som uintelligente, og selv Institut for Menneskerettigheder har kritiseret netop dette.
I yderste fald har det også resulteret i, at barnet blev anbragt uden for hjemmet på forkerte vilkår.
Det andet problem er barnets tarv.
Der er nemlig tidspunkter, hvor en anbringelse er det rigtige for barnet.
Jeg har selv snakket med en håndfuld tidligere anbragte, imødekommende og stærke inuit, som taler om en helt anden smerte, de går igennem efterfølgende.
Som en af dem sagde til mig – og jeg citerer: Det var ellers det rigtige at fjerne mig fra min mor, som jo på det tidspunkt var voldelig, men jeg gik fra fysisk vold til psykisk vold, hvilket på den lange bane var langt værre.
I regeringsgrundlaget har vi sammen sikret os, at vores selvstændige identitet, kultur og sprog skal respekteres i samarbejdet, og derfor er mit spørgsmål: Hvordan kan vi i samarbejdet sikre, at retssikkerheden for det eneste oprindelige folk i det danske kongerige, kalaallit/inuit, bliver styrket i mødet med systemet, og ligeledes sikre, at vores børn kan bevare deres sprog, kultur og identitet i forbindelse med sådan en anbringelse?
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-07:
Hvor mange penge bruger vi i Danmark om året på at behandle alvorlige sygdomme, der er skabt, ved at folk har dårlige tænder, f.eks. tandbetændelse?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-02-07:
Tak til statsministeren for svaret.
Det er jo således, at vi, de grønlandske folketingsmedlemmer, også adskillige gange har bragt denne problematik op over for både den daværende og den nuværende socialminister.
Det er også således, at et af de tiltag, man har forsøgt at få etableret fra den tidligere socialministers side, var, at man sendte et brev ud til alle kommuner i Danmark, netop for at belyse, at idet retssikkerheden netop ikke bliver opfyldt, hvis det er, der er sproglige og kulturelle barrierer, så har f.eks. den enkelte forælder ret til en tolk, på trods af at man er dansk statsborger og på papiret egentlig burde være integreret.
Det er jo ikke engang nok nogle gange med tolk, men det er en rettighed, som man ikke bare burde kunne sige nej til.
Alligevel ser vi adskillige gange, at der stadig bliver sagt, at det kan man slet ikke få etableret.
Så vil statsministeren være villig til at tilrette den nationale lovgivning, således at man måske kunne sikre retssikkerheden for kalaallit og inuit i Danmark – at der blev taget mere højde for det både kulturelt og sprogligt?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-07:
Mig bekendt findes der ikke en samlet opgørelse over det – mig bekendt.
Jeg har i hvert fald ikke kunnet finde en i min research op til det her.
Så det er jo også måske et område, hvor vi i fællesskab har behov for at søge noget mere viden.
Spørgeren må meget gerne hjælpe mig, hvis han ligger inde med et tal, der er konsolideret.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-02-07:
Mange tak for det svar.
Jeg er selvfølgelig meget enig.
Der er eksempler på, at voldsofre møder deres gerningsmænd på fri fod, flere år efter at ugerningen er begået.
Vi har jo også her i salen en person, som ventede i 7 år på at blive frikendt for beskyldninger om svindel med EU-midler, og anklagerne, pressens dom, den sociale dom var lige ved at koste et politisk parti at kunne sidde i Folketinget ved sidste valg.
Efter valget stod det så klart, at vedkommende var uskyldig.
Er statsministeren enig i, at det ville have været fatalt for retsfølelsen, hvis det omtalte parti var endt uden for Christiansborgs mure på grund af den lange proces?
Ville det ikke være blevet udlagt som en slags dom, endda som en politisk dom, hvis det var sket?
Og bør læren af det ikke være, at Folketinget for at beskytte retssamfundet og retsfølelsen sætter den grænse på f.eks. 5 år?
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Jeg er ikke sikker på, at man kan sætte sådan en præcis dato på, men jeg synes jo helt generelt, at vi har en fælles interesse og i øvrigt også en fælles opgave i at sikre, at der er så kort sagsbehandlingstid som overhovedet muligt.
Og nogle af de eksempler, der har været, er jo et problem for retsfølelsen, og det er det jo, vil jeg bare sige, ikke mindst for offeret.
Jeg står altid som udgangspunkt på offerets side, når der er tale om kriminalitet, men det gælder jo selvfølgelig også for gerningsmanden, og i særdeleshed i de tilfælde, hvor der så er tale om uskyld.
Men for alle implicerede parter gælder det jo, at vi skal have nedbragt ventetiden, og det er derfor, vi i den nye regering har lagt op til en egentlig strafreform.
Det minder mig om en måske lidt bredere pointe, som ikke har noget med spørgeren at gøre, men tillad mig alligevel at sige, at det her jo er en af de store samfundsudfordringer, vi står over for, og som ikke er finansieret på forhånd.
Og så vil jeg egentlig bare gentage over for Folketinget, at vi har behov for at skaffe finansiering til nogle af de ting, vi gerne vil, men at en strafreform, herunder af ventetiderne, er afgørende.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-02-07:
Tak for det.
Jeg har mange gange påpeget problemet med de lange ventetider og de lange processer i retssystemet, og derfor er jeg utrolig glad for, at regeringen med justitsministeren i spidsen har sat sig for at forkorte dem.
Men jeg synes, det kunne gøres mere kontant, end hvad der er lagt op til.
Finansiel Stabilitet har gennem de sidste år ført sager ved domstolene, som har kostet statskassen mange penge.
Flere hundrede millioner er gået til at betale sagsomkostningerne for dem, der er blevet frikendt.
I et svar til Folketinget i april 2021 anerkendte den daværende erhvervsminister, at sagerne var meget dyre, men han pointerede, at det var vigtigt for retsfølelsen, at et eventuelt ansvar for de kollapsede banker blev placeret.
Og det er der ingen tvivl om.
Det er vigtigt, at skyldige drages til ansvar.
Men det er også vigtigt, at uskyldige ikke bliver straffet, og det er netop, hvad der er sket ved Finansiel Stabilitets odyssé gennem landets retssale.
Men så er de blevet frikendt 10 år senere.
Der har reelt været tale om domme, og det går altså ud over retsfølelsen.
Derfor har jeg tænkt mig at spørge statsministeren om, hvad hun synes om den idé, at når staten ligesom sætter en borger i sit sigtekorn, skal den lægge bånd på sig selv og sige, at efter f.eks. 5 år skal vedkommende have at vide, om han dømmes eller frikendes, altså at borgeren ved lov får krav på at sige: Efter 5 år skal der foreligge en konklusion på, om jeg er skyldig eller uskyldig.
Hvad synes statsministeren om den tanke?