runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2016-12-19:
Jeg vil også over for ministeren kvittere for, at der har været et godt oplysningsniveau over for forligsparterne i det her forløb, der har været hen over weekenden, altså siden i fredags.
Vi synes, det er fornuftigt, og at det er rettidig omhu at gribe ind, når det ser ud, som om udgiftsniveauet til en bestemt solcelleordning eller noget anden støtte til grøn energi lige pludselig eksploderer mellem hænderne på os alle sammen.
Så det er der opbakning til herfra.
Men mit spørgsmål er egentlig også bare til ministeren: Vil ministeren tage initiativ til, at vi fremadrettet får skruet vores grønne støtteordninger sammen på en måde, så vi undgår de her pludselige eksplosioner i antallet af ansøgninger, hvor vi står med helt uoverskuelige støtteudbetalinger i udsigt, så vi simpelt hen får det hegnet ind, og så vi ikke står i den her situation, hvor vi skal lave de her hasteindgreb, som vi efterhånden har haft temmelig mange af?
Lars Christian Lilleholt (V), 2016-12-19:
Tak for spørgsmålet.
Det kan jeg jo ikke stå her på Folketingets talerstol i dag og give tilsagn om.
Dansk energipolitik er blevet ganske dyr, også siden vi indgik energiaftalen tilbage i 2012, og når man ser på de mål, vi når allerede i 2020, så er vi ganske langt fremme.
Men selvfølgelig er jeg da parat til, at vi løbende – og det er jo i kraft af, at vi har et bredt energiforlig – snakker om, om der er ting, vi kan gøre på en ny og anderledes måde.
Andreas Steenberg (RV), 2016-12-19:
Tak for det.
Jeg vil stille det her spørgsmål om, hvor meget mere solenergi man kunne få for pengene, som udvalgsspørgsmål.
Det er jo helt fair, at ministeren ikke kan svare på det.
Jeg ved, at man har ligget vandret hele weekenden.
Men det vil jeg stille, fordi jeg synes, at det er en ret vigtig pointe.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-12-19:
De Konservatives politik er, at vi skal tage 5.000 om året.
Det er et meget konkret tal.
Og jeg synes, De Radikale også skulle svare med et tal: Hvor mange kan vi tage imod i Danmark og stadig væk have en ansvarlig integration, så vores samfund ikke får kæmpestore sociale spændinger og nogle etniske mindretal, som ender med at udgøre en ny underklasse i Danmark, og vi dermed får en etnisk opsplitning af vores land?
Det er ret alvorlige udfordringer, vi får, hvis vi tager imod for mange flygtninge.
Og jeg synes, De Radikale er fuldstændig blinde for det og kun tænker på internationale konventioner og ikke på Danmarks fremtid.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-19:
Jeg har ikke hørt nogen andre partier give et bud på et præcist antal, heller ikke hr. Rasmus Jarlovs, men han er velkommen til at komme med det i sin næste kommentar.
I Det Radikale Venstre vil vi kontrollere flygtningestrømmen ved at have en fælleseuropæisk aftale om fordeling, sådan som Europa-Kommissionen har foreslået, og sådan som et flertal af EU's medlemmer går ind for.
Det er den eneste måde netop at få styr på tilstrømningen på, og det kunne meget vel betyde færre flygtninge i Danmark.
Det vil vi i Radikale Venstre have det rigtig fint med.
Det, vi har et problem med, er, når man indfører stramninger, som betyder, at integrationen forværres for dem, som allerede er kommet.
For vi lever op til de internationale konventioner og forpligtelser, der selvfølgelig betyder, at når flygtninge, som har konventionskrav på flygtningestatus, på asyl, er her, så skal de behandles ordentligt, for ellers kan vi ikke få integrationen til at fungere.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-12-19:
Jeg har det på samme måde, når jeg hører De Radikales flygtningepolitik, som når jeg hører Enhedslistens, altså at der er masser af kritik af stramninger, og De Radikale er imod dem alle sammen.
Men hvad er De Radikales bud på en flygtningepolitik?
Hvor mange flygtninge burde vi have taget imod i Danmark i år, hvis det stod til De Radikale?
Og det hører man aldrig fra De Radikale; man hører altid kun kritik, men intet selvstændigt bud på, hvor grænsen går efter Det Radikales Venstres opfattelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-19:
Jeg tror sagtens, vi kan påtage os den forpligtelse, og jeg tror, det har langt større skadevirkninger for Danmark, for verden og derfor også for integrationen i Danmark, hvis ikke vi påtager os vores internationale forpligtelser, for på den måde kommer vi til at sige til andre lande: Det behøver I heller ikke.
Så vil flygtningestrømmene fortsat være ukontrollerede, ingen vil tage ansvar for samarbejdet, og samarbejdet er præcis det, Danmark vender ryggen til nu.
Det er det dummeste, vi kan gøre.
Marcus Knuth (V), 2016-12-19:
Det synes jeg var et noget kringlet svar.
Ordføreren siger, at, ja, antallet betyder noget for integrationen, men at 500 mere ingen betydning har.
Mange tak.
Mener ordføreren, at antallet af flygtninge i Danmark har en eller anden form for betydning for, hvor godt vi kan gennemføre vores integrationsproces?
Og mener ordføreren i så fald, at det at tage 500 ekstra vil være gavnligt for integrationen eller skade integrationen?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-19:
Jeg vil også gerne have ordet, fordi vi jo nu skal stemme om, hvorvidt vi skal genoptage Danmarks forpligtelse gennem FN til at modtage 500 kvoteflygtninge om året.
Det mener vi i Radikale Venstre at vi skal.
Vi mener sådan set, at det er en pligt for Danmark at påtage sig den opgave at aflaste nærområderne og tage del i det internationale samarbejde, de internationale forpligtelser, vi har indgået i FN, for det er jo præcis det, som så mange lande verden over vender ryggen lige nu.
Og det er altså også det signal, regeringen og flertallet her sender, når man ikke længere vil påtage sig den minimale forpligtelse, det er, at tage 500 kvoteflygtninge om året.
Så siger man til hele det internationale samfund, til samarbejdspartnere verden over: I behøver heller ikke løfte et ansvar.
Vi vil ikke løfte vores internationale forpligtelse i Danmark, det behøver I heller ikke.
Når man gør det, kan man ikke forsvare at sige, at vi skal støtte i nærområderne, og at det vigtigste er, at flygtninge kan blive der.
For det er det jo, det er vi alle sammen enige om.
Men når man ikke vil løfte den minimale forpligtelse, må man holde op med de argumenter, for så holder de jo ikke.
Så er det maskefald for at sige, at støtten skal finde sted i nærområderne.
For den grundlæggende FN-forpligtelse, vi har, er at aflaste nærområderne med en minimal hjælp.
Lige nu kommer der til at være tusinder og tusinder af flere flygtninge i de nærområder, der f.eks. er ved Syrien.
Det kan vi se for øjnene af os i øjeblikket.
Og vi fortsætter med at sige: Nej, det er ikke vores pligt at deltage i det internationale samarbejde.
Det er vi rigtig kede af i Radikale Venstre, og derfor stemmer vi selvfølgelig for det her beslutningsforslag om, at Danmark skal påtage sig den minimale forpligtelse, som vi indgik med flygtningekonventionen efter anden verdenskrig, og det her kvotesystem, som vi har i FN, og som en hel del lande heldigvis holder fast i, men som vi nu sender et signal om at man ikke behøver at løfte ansvaret for.
Det er vi rigtig kede af.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-12-19:
Så vidt jeg ved, hr. Kenneth Kristensen Berth – men jeg kan da blive klogere – siger både Venstre, Socialdemokratiet, Konservative, Liberal Alliance og SF fortsat, at man ønsker at overholde FN's flygtningekonvention, og heldigvis for det.
Så kom der da er noget godt ud af, at Liberal Alliance kom i regering.
Hr. Kenneth Kristensen Berth siger, at jeg synes, det er sjovt at stå her på talerstolen.
Jeg kan love ordføreren for, at jeg ikke synes, det er sjovt, at så mange mennesker er tvunget på flugt.
Jeg synes sådan set heller ikke, det er sjovt, at den måde, Danmark vælger at reagere på, er ved at droppe, suspendere den ordning, man har haft i årtier, nemlig at man tager 500 kvoteflygtninge om året.
Jeg synes ikke, det er mange, hr. Kenneth Kristensen Berth.
Jeg tror på, at Danmark er stærk nok til at løfte den opgave.
I forhold til det med grænserne vil jeg sige, at så længe man ikke samarbejder, vil der nødvendigvis ske det, at mennesker går fra det ene land til det andet land, og det taler netop for at samarbejde gennem f.eks. FN's kvoteflygtningesystem.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-19:
Hvor mange grænser er det, man skal over?
Så må jeg i øvrigt lige gøre fru Johanne Schmidt-Nielsen opmærksom på, at der sådan set er vedtaget en nødbremse.
Så det der med, at der ikke er nogen andre partier på Christiansborg, der har en grænse, er jo ikke rigtigt.
Det eneste parti her på Christiansborg, der ud over Enhedslisten ikke har villet fortælle os andre, hvad den grænse cirka består i, er Alternativet.
Kan vi nu ikke få et svar fra fru Johanne Schmidt-Nielsen?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-19:
Jeg mener, som jeg tror at alle andre i dette Folketing gør, at det betyder noget, hvor mange vi kan integrere, og at det gør en stor forskel, hvad man kommer med af baggrund og kundskaber i forhold til integrationen.
Derfor burde vi også bruge alle vores kræfter på at integrere fra dag et i stedet for at vente.
Det ville komme os selv til gavn.
Jeg tror ikke på, at de 500 kvoteflygtninge er det, som gør forskellen her i Danmark.
Jeg tror, at det, der gør forskellen, er det internationale samarbejde, vi engagerer os i, for det er det eneste, der kan betyde, at vi kan kontrollere fordelingen af flygtninge og flygtningestrømmene i Europa, bl.a. ved de ydre grænser, og det er jo det internationale samarbejde, vi ved at sige nej til kvoteflygtninge også vender ryggen til.
Grunden til, at vi i Radikale Venstre er optaget af internationale konventioner, er ikke for konventionernes skyld, det er for menneskers skyld, for vores egen skyld, fordi vi kun kan løse rigtige, realistiske problemer med rigtige løsninger, der er holdbare, sammen med andre samarbejdspartnere.
Det kan vi ikke gøre i Danmark alene, heller ikke selv om Det Konservative Folkeparti så har sat et tal på, for det har man jo ikke i regeringen.
Og jeg går ud fra, at Det Konservative Folkeparti, som er en del af regeringen, har tænkt sig at overholde de internationale forpligtelser, man har.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-19:
Jeg er bange for, at fru Sofie Carsten Nielsens sådan politiske virkelighed bygger på en illusion.
Fru Sofie Carsten Nielsen må jo kunne se, at det her med at finde en europæisk løsning på det her såkaldte flygtningeproblem ikke ser ud til at kunne lade sig gøre i den virkelige verden. De her mennesker bliver ikke fordelt fra de lejre, der ligger i Grækenland og Italien.
Og når det nu er sådan, det er, må man jo kunne finde på et andet svar end det svar, som fru Sofie Carsten Nielsen kommer med hele tiden, og som hedder internationale eller fælleseuropæiske løsninger.
For hvis der nu ikke er den vilje til at løse det problem i andre europæiske lande – den vilje, som jeg kan forstå fru Sofie Carsten Nielsen har – jamen så må man jo ty til nogle andre løsninger.
Og hvad er det så, der er fru Sofie Carsten Nielsens løsning, indtil den der fælleseuropæiske løsning materialiserer sig selv?
For der må da være en anden løsning.
Vi kan da ikke bare lade stå til, indtil det sker.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-19:
Jeg er ikke helt klar over, om hr. Kenneth Kristensen Berth dér siger, at det er Dansk Folkepartis holdning, at EU er en illusion, og at det europæiske samarbejde er en illusion.
Måske er det faktisk hr. Kenneth Kristensen Berths holdning.
Det må jo så indtil videre stå for hans egen regning.
Men det er jo de europæiske løsninger, der bliver arbejdet for.
Det, som vi yderligere kunne gøre helt selv, var at bidrage langt, langt mere til hjælpen i nærområderne, så færre var nødt til at flygte.
Det har jeg ikke set opbakning til, heller ikke fra Dansk Folkeparti.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-19:
Jamen fru Sofie Carsten Nielsen kom jo let og elegant uden om det, jeg egentlig spurgte om.
For erkendelsen af, at det her problem ikke alene kan løses med fælleseuropæiske løsninger, er jo ikke opstået hos fru Sofie Carsten Nielsen.
Er det i virkeligheden fru Sofie Carsten Nielsens overbevisning, at Danmark ikke skal gøre noget af sig selv for at begrænse tilstrømningen af asylsøgere til Danmark, men at vi tværtimod bør tage flere kvoteflygtninge, lempe vores udlændingepolitik i den retning, som Det Radikale Venstre vil gøre det?
Eller hvad er det, der er fru Sofie Carsten Nielsens løsning, hvis man ikke kan nå i mål med sådan en fælleseuropæisk løsning?
For den kommer jo ikke.
Man kan jo ikke bygge hele sit politiske fundament på en illusion.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-19:
Nej, og Europa har jo heldigvis heller ikke ladet stå helt til.
Det er gået alt for langsomt; der har været alt for lidt vilje, bl.a. har vi fra Danmarks side ikke bidraget voldsomt til at finde fælleseuropæiske løsninger.
Men der er jo fundet nogle; der er indgået aftaler, bl.a. med Tyrkiet, som betyder, at der også er en aftale om flygtningestrømmene.
Er det en køn aftale?
Og det kommer kun, hvis der er vilje til det.
Der er jo ikke nogen politiske aftaler, der kommer igennem uden politisk vilje.
Vi kan kigge tilbage i historien og se, at når man ikke kan lave aftaler på tværs af grænser for at løse problemer, som er grænseoverskridende, så kommer der ikke nogen realistiske løsninger; så finder man ikke løsninger på problemerne.
Og det er jo præcis det dilemma, vi står i, og så er man nødt til at blive ved med at arbejde for de rigtige, realistiske løsninger.
Jacob Mark (SF), 2016-12-19:
Jeg har faktisk oplevet, at man fra uddannelser er kommet til mig som ordfører og har sagt: Vi vil gerne dimensioneres, for lige nu bliver der uddannet så mange, at det presser vores lønninger, når vi kommer ud på den anden side.
Det er jo også derfor, vi har dimensioneringer.
Så jeg synes, det er to grundlæggende helt forskellige ting.
Så vil jeg bare sige: Ja, der er mulighed – det var også det, vi diskuterede under andenbehandlingen – for at efter- og videreuddanne sig, og det synes jeg er godt.
Man skal bare huske på, at langt de fleste muligheder for det kræver brugerbetaling, og det er ikke alle mennesker, der har råd til at betale for en uddannelse.
Det er det, jeg er bekymret over.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-19:
Altså uden at skulle motivfortolke alt for meget synes jeg da, det er rimeligt at gøre opmærksom på, at hr. Jacob Marks parti har stemt for en lovgivning, der reducerer antallet af studiepladser ganske markant og dermed forhindrer unge studerende i at tage den uddannelse, de allermest ønsker sig, så de derimod er nødt til at tage en anden uddannelse, som de har mulighed for at komme ind på.
Det synes jeg er relevant viden.
Har man ikke brugt sin uddannelse i en periode, kan man få en ny.
Har man psykiske, fysiske problemer, kan man få en ny.
Er der arbejdskraftmangel, kan man få en ny.
I det hele taget synes jeg, at det er problematisk, at man taler om at være fanget på en uddannelse.
Man må trods alt have en formodning om, at folk søger ind på en uddannelse, fordi de ønsker den viden, og ikke fordi de skal være fanget i et system.
Erling Bonnesen (V), 2016-12-19:
Næh, for som jeg har sagt flere gange: Det her lovforslag handler om at udpege vandrådene.
Det handler ikke om de kriterier.
Der er et mindretal, der så ligesom forsøger at skabe usikkerhed og flimmer omkring processen i forhold til udpegning af de lokale vandråd ved at rejse spørgsmål om det med kriterierne.
Men som jeg har svaret flere gange, og det kan jeg så også gøre afslutningsvis her, handler det her lige præcis om at få udpeget vandrådene, så de kan komme i gang.
Det andet, som debatten her har handlet om, er kriterierne, og det har et andet forløb.
Jamen det er jo sådan lidt i forlængelse og næsten en kopi af de tidligere spørgsmål.
Så der kan jeg sådan set svare det samme.
Der blev fremsat forslag om det i forbindelse med lovpakken med første behandling i slutningen af oktober, og så har der været den sædvanlige proces.
Så ville det da være underligt nu, hvor sagen ligger fuldt oplyst i forhold til at få udpeget de her vandråd, at stoppe det i sidste øjeblik.
Det er fair nok, at der er en diskussion omkring kriterier.
Det har bare ikke noget med det her lovforslag at gøre, og det ved spørgeren også godt fra gennemgangen her til morgen.
Og så tror jeg også – der er i hvert fald ikke blivet rejst noget i forhold til det – at der er blevet gjort det, der er blevet lovet.
Kriterierne er blevet forelagt udvalget inden tredjebehandlingen, og man har haft mulighed for at se dem og forholde sig til dem.
Ida Auken (RV), 2016-12-19:
Jeg står her med hr. Rasmus Jarlovs tale ved førstebehandlingen, hvor han siger, at hvis der dukker vandløb op, som er i en god naturtilstand, skal de selvfølgelig kunne komme ind i vandplanerne, og videre: »Jeg må indrømme, at jeg på stående fod ikke kender processen for, hvordan man så sikrer, at de kommer ind, men selvfølgelig skal det være sådan, at der også kan tages noget ind i vandplanerne.«
Erling Bonnesen (V), 2016-12-19:
Jamen netop med afsæt i det, som spørgeren også selv siger, altså at man er i gang derude – hvordan nu, og hvordan skal vi, og bliver det til noget? – mener vi klart, at man selvfølgelig skal holde foden på speederen og komme frem i processen.
Og eftersom det her lovforslag, der handler om udpegningen af vandråd, blev fremsat som en del af lovpakken i starten af oktober og førstebehandlet i slutningen af oktober og også besvaret hele vejen indtil nu, så er der intet, der forhindrer os i at se at komme videre.
Vi skal have fremdrift i sagen, og derfor afviser vi også fra et flertals side at standse behandlingen.
Christian Poll (ALT), 2016-12-19:
Men kriterierne er jo så centrale, fordi det er det grundlag, vi skal vælge de her vandløb ud fra.
Så det, jeg spørger om, er: Er der overhovedet nogen grund til, at vi haster?
Altså, vi kunne jo bare skyde det 1 måned.
Det vil sige, at det kunne træde i kraft den 1. februar, og det kunne endda også være tidligere.
Hvis jeg kender det ret derude, er man jo i gang med at gøre sig tanker om, hvem der skal sidde i de her vandråd, hvem man skal ringe til, og nogle er måske endda allerede gået i gang med at ringe.
Så hvad er det for en milepæl, der står et eller andet sted, som vi ikke må høre noget om?
Erling Bonnesen (V), 2016-12-19:
Jamen jeg tror da, at spørgeren er lige så interesseret som alle andre i, at vi får de gode lokale kræfter – vi kan i citationstegn kalde dem de lokale eksperter – med ind i arbejdet.
Og for at de kan komme det – de står sådan set og tripper og er klar – skal vi jo have vedtaget det her i Folketinget først.
Så det er sådan set en god begrundelse for, at der ikke er nogen grund til at afbryde det og dermed forsinke det.
Vi skal have fremdrift i det, således at de kan komme i gang.
Det er også derfor, vi siger, at vi sådan set er fuldt oplyst, hvad angår det, som sagen handler om.
Så har der været diskussion om kriterierne, og det har jeg svaret på tidligere.
Christian Poll (ALT), 2016-12-19:
Tak for det.
Jeg vil bare høre ordføreren om noget, som jeg har søgt efter svaret på i næsten alle de debatter og møder, vi har haft om den her sag: Er der en eller anden grund til, at det skal gå så stærkt?
Men er der en eller anden fast bagkant, altså noget, der skal nås, inden vækstsæsonen går i gang, inden man skal gødske, inden man skal høste?
Hvad er det, vi har så travlt med?
Trine Torp (SF), 2016-12-19:
Jamen jeg vil gerne følge lidt i samme spor.
Lad os sige, at datoen var den 10. januar, altså at det kunne træde i kraft der, så vi rent faktisk kunne nå at have en ordentlig behandling af den her sag.
Hvad er det, der forhindrer det?
For i forhold til de her vandråd, hvor man er i gang med at overveje, hvem der skal sidde i dem, kan man spørge: Hvor mange af dem hopper i gummistøvlerne dagen efter den 1. januar og går ud og kigger på vandløb?
Eller hvor mange kommunalbestyrelser er overhovedet samlet i den her periode til at træffe beslutning om, hvem der skal sidde i de her vandråd?
Så jeg vil gerne høre helt klart: Hvad er forskellen på, om det træder i kraft den 1. januar eller f.eks. den 10. januar?
Erling Bonnesen (V), 2016-12-19:
Det handler da netop også om nu, at arbejdet omkring de kriterier bliver færdigt, sådan at dem, der så skal ud at arbejde i vandløbene med støvlerne på, får de helt rigtige kriterier at arbejde med.
Og med henvisning til det ekstraordinære udvalgsmøde, der var i morges kl. 7, så var der en fin teknisk gennemgang af det, og det var jo præcis det, som også blev lovet mindretallet i en tidligere del af fasen, hvor man spurgte, om man ikke kunne få en gennemgang af kriterierne og få lov at se dem.
Jo, så vi har opfyldt det, der blev lovet, det er min opfattelse.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-12-19:
Som sagt er antallet af kilometer ikke et kriterium, som vi har lagt ind for, hvilke vandløb der skal være omfattet af vandområdeplanerne fremover.
Det, der er kriteriet, er, at der ikke skal fjernes vandløb, som har en god økologisk tilstand eller potentiale til at nå det uden voldsomme omkostninger, som er helt ude af proportioner med den gevinst, der vil være ved det.
Det er det, der er kriteriet.
Derfor kan jeg ikke sige, at vi har en eller anden grænse med et antal kilometer, men jeg kan selvfølgelig garantere, at vi vil gribe ind, hvis det skulle være sådan, at vi fjerner vandløb, som har en stor naturmæssig værdi.
For det, der er formålet med lovforslaget og de kriterier, der er lagt frem, er, at de vandløb, som har naturmæssig værdi, fortsat skal være omfattet af vandområdeplanerne.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-12-19:
Jeg kan også forsikre om, at jeg ser meget frem til, at ministeren redegør for det, hr. Rasmus Jarlov har sagt på talerstolen her i dag.
Hvis det viser sig, at flere tusind kilometer vandløb skal tages ud, vil jeg spørge hr. Rasmus Jarlov, om Det Konservative Folkeparti så vil være parat til at gribe ind.
For nu siger ordføreren, at ordføreren ikke har fantasi til at forestille sig ...
Det, der er interessant, er vel ikke ordførerens fantasi, men derimod om man er parat til at gøre noget, hvis det viser sig, at det går så vidt, at det bliver flere tusind kilometer vandløb, der skal ud af vandplanerne som følge af L 34.
Vil ordførerens parti så gribe ind?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-12-19:
Nej, jeg kan ikke sige noget om antal kilometer.
Jeg kan sige, at min forventning vil være, at det vil være relativt begrænset, hvor mange vandløb der ryger ud.
Men hvis nu vandrådene går igennem alle vandløb og så finder ud af, at der er rigtig mange af dem – mange, mange tusind kilometer – som bare er helt flade, gravede, kunstige kanaler, afvandingskanaler, der alene tjener et afvandingsformål, og som ikke har noget naturmæssigt potentiale, så vil de ryge ud.
Men det er kun dem, ikke vandløb med naturmæssig værdi – eller stor naturmæssig værdi.
Ethvert vandløb kan jo siges at have en eller anden form for naturmæssig værdi.
Vi har i regeringspartierne selvfølgelig nogle forudgående diskussioner om alle lovforslag.
Det ved alle partier, der har været i regering, og jeg tror også, at Enhedslisten ved det.
Regeringspartierne taler sammen, før tingene bliver lagt frem.
Ellers er det ikke regeringens politik, og det betyder også, at regeringspartierne bliver inddraget, før resten af Folketinget og oppositionen gør.
Det er sådan, det er; det ved vi alle sammen.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-12-19:
Jeg må indrømme, jeg synes, det er noget chokerende, når hr. Rasmus Jarlov står på talerstolen og siger, at Folketingets blå partier er blevet præsenteret for de her kriterier i god tid inden tredje behandling, mens vi andre fik dem præsenteret kl. 7.00 i morges.
Vi har endda adskillige gange bedt om at få dem i god tid, og det blev så sent som i torsdags udskudt til mandag morgen kl. 7.00, samtidig med at man tilsyneladende har siddet og præsenteret dem for nogle andre og vi fik en begrundelse om, at man bestemt ikke var klar før i dag kl. 7.00.
I morges kl. 7.00 fik vi at vide, at det også godt kunne være naturlige vandløb, som bare var blevet behandlet hårdhændet i en årrække.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren, for det står også modsætning til det, vi fik at vide i morges, om ordføreren kan garantere, at der ikke ryger flere tusinde vandløb ud af vandplanerne som følge af det her.