runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-28:
Tak for det.
Om tørklæde og tørklædeforbud vil jeg sige: Tørklædet er et symbol på underkastelse, ligesom ordet islam på arabisk betyder underkastelse.
Nogle bærer sikkert tørklædet som en del af en undertrykkelse, men min vurdering vil være, at det er et klart mindretal, for hvem vil tvinge, undertrykke sin datter, kone osv. og sige: Du skal have tørklæde på, fordi jeg vil undertrykke dig?
Men alle, der bærer det, gør det som underkastelse, altså netop for at underkaste sig gennem tørklædets betydning, jævnfør Koranens ord.
Småpiger er ikke seksuelle væsener, hvorfor det er latterligt, at de skal tildække sig.
Små piger er ikke religiøse væsener, som er så bevidste om deres religion, at de skal tildække sig og dermed vise sig ærbare.
Teenagepiger, der er blevet seksuelt bevidste, skal ikke tildække sig for ad den vej at signalere, at de ikke ønsker at blive forulempet, hvilket de ellers risikerer, jævnfør Koranen, hvis ikke de tildækker sig.
Voksne ansatte, herunder lærere, som er rollemodeller, skal ikke med deres tørklæde signalere, at sådan bør man som rettroende muslim se ud, altså at man ved at bære tørklædet er rettroende og ærbar – og bærer man ikke tørklædet, er man ikke ærbar eller rettroende.
Accepterer vi det islamiske tørklæde i grundskolen, accepterer vi som samfund Koranens ord om ærbarhed og om undgåelse af at blive forulempet.
I august måned 2022 var der en kommission, nemlig Kommissionen for den glemte kvindekamp, som kom med den konklusion, at man faktisk skulle forbyde tørklæder i grundskolen.
Den socialdemokratiske borgmester i Holbæk, Christina Krzyrosiak Hansen, rådede til, at man sammen med kommissionen gik ind i den debat, der handlede om, at man ikke længere skulle have tørklæder i grundskolen.
Så sluttede debatten, og det er derfor, at Dansk Folkeparti har rejst den i dag, for vi synes faktisk, at der er behov for at diskutere det her emne, indtil vi får tørklædet forbudt.
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-28:
Tak for ordet, og tak til alle ordførere for en god debat.
Siden dengang har vi hvert evig eneste år haft en god og saglig debat om dansk politis situation i forhold til Europol, og hvert år bliver vi også mindet om de konsekvenser, det har, at Danmark ikke er fuldgyldigt medlem af Europol.
For der er konsekvenser, og dem kan vi jo lige så godt bare være ærlige omkring.
Og det kan vi også læse tydeligt af redegørelsen at Rigspolitiet vurderer.
Så kan vi debattere, om konsekvenserne er alvorlige, eller om de ikke er alvorlige.
For mig som justitsminister er det væsentlige, at vi giver dansk politi de bedste forudsætninger for at løse politiets vigtige opgaver, og der havde et fuldt medlemskab af Europol været en fordel.
Det har vi ikke.
I stedet har vi fået en samarbejdsaftale med Europol.
Det er ikke en perfekt aftale, men det kunne også have været meget værre.
Og jeg synes også, det er vigtigt at understrege, at samarbejdet fungerer godt.
Og det skal vi være glade for.
Det er dog ingen garanti for, at det vil fortsætte sådan i al evighed.
Europol udvikler og forandrer sig.
Og som følge af retsforbeholdet har vi heller ikke nogen garanti for, at Danmark kan få glæde af den udvikling.
Så sent som for ½ år siden – i sommeren 2022 – trådte en ændring af Europol-forordningen i kraft.
Det var en ændring, som på grund af retsforbeholdet ikke gælder Danmark.
Det gør sig eksempelvis gældende i forhold til Danmarks manglende mulighed for at få hjælp fra Europol til at behandle store og komplekse datasæt til brug for konkrete efterforskninger.
Det kunne have været værre; der kunne have været flere udvidelser af Europols mandat og dermed flere værktøjer til at dække bekæmpelse af kriminalitet, som dansk politi ville gå glip af.
Sådan gik det heldigvis ikke denne gang.
Når det er sagt, viser redegørelsen som sagt – ligesom de tidligere år – at vi fik en god aftale med Europol tilbage i 2015, og det er således fortsat politiets vurdering, at aftalen har operationel nytteværdi for dansk politi i kampen mod grænseoverskridende kriminalitet.
Samarbejdet med Europol fungerer fortsat godt inden for de rammer, som aftalen giver, og det er selvfølgelig positivt.
Politiet har igen vurderet, at udtrædelsen af Europol har operationelle konsekvenser.
Derfor synes jeg også, at det kan opsummeres enkelt: Fungerer vores samarbejdsaftale med Europol?
Ville dansk politi være bedre stillet som fuldgyldigt medlem af Europol?
Og som justitsminister er jeg ikke i tvivl om, hvad jeg allerhelst ville foretrække.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-02-28:
Det sidste skal jeg ikke kloge mig på om er rigtigt.
Det er jo det, der gør, at vi ikke eksempelvis, som beslutningsforslaget her handler om, kan forbyde én religiøs genstand.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-02-28:
Tak for det.
Som det fremgår af indledningen til forslaget, ønsker regeringen i Danmark et tæt og løsningsorienteret samarbejde med Grønland, og derfor arbejdes der for, at standarden på danske ansvarsområder i Grønland følger standarden i Danmark med respekt for de forhold og forskelle, der er imellem landene.
Naalakkersuisut har ønsket bestemte lovændringer, og det er det, som der er kommet dette lovforslag ud af, som indeholder en lang række forskellige tiltag.
Jeg vil ikke bruge tiden på at læse dem alle sammen op, men blot nævne nogle få af dem.
Først og fremmest stilles der forslag om at indføre en samtykkebaseret voldtægtsbestemmelse i kriminalloven, som svarer til den ændring af straffeloven, der er blevet gennemført i Danmark fra den 1. januar 2021.
Ændringen af voldsparagraffen i straffeloven, så den nu er en samtykkebestemmelse, var historisk og et stort skridt for ligestillingen i Danmark.
Forhåbentlig vil en tilsvarende bestemmelse kunne gøre en stor forskel i Grønland.
Lovforslaget lægger også op til, at der gennemføres en række initiativer, der skal være med til at lette behandlingen af kriminalsager; det handler bl.a. om nye regler for behandling af tilståelsessager og udvidelse af adgangen til at afsige udeblivelsesdomme i kriminalsager.
Så er der et forslag om at hæve afgangsalderen for dommere ved Grønlands retsvæsen fra 65 år til 70 år, som den også er i Danmark, og endelig lægges der op til at foretage ændringer, så det bliver muligt at gennemføre en række anordninger, som efter anmodning fra naalakkersuisut skal modernisere arve- og skiftelovgivningen i Grønland og gøre den mere tidssvarende.
For at opsummere er der tale om et forslag med en række ændringer af den grønlandske lovgivning, som udspringer af et ønske fra den grønlandske regering, og som det grønlandske parlament har tilsluttet sig.
Vi kan støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-02-28:
Tak for det.
Man skal have en stor fantasi for at få alt for lang taletid til at gå med det her.
Det er vigtigt, at vi har et samarbejde med Grønland, og det her er efter grønlandsk ønske.
Der sker nogle væsentlige ændringer i den grønlandske retspleje på den her måde, og vi får overført en lang række fornuftige danske regler til Grønland; den tidligere ordfører har lige gennemgået dem, så jeg skal ikke tærske langhalm på det.
Jeg kan sige, at Venstre kan tilslutte sig forslaget.
Jon Stephensen (M), 2023-02-28:
Tak for ordet.
Det er både vigtigt, at der mellem Danmark og Grønland er ligestilling mellem love, men også, at der er ligestilling mellem kvinder og mænd.
Det her forslag er med til at bidrage til begge ting, og derfor bakker Moderaterne fuldstændig op om dette.
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2023-02-28:
Lovforslaget er udtryk for et godt samarbejde mellem Grønland og Danmark.
Det er godt med en høj grad af parallelitet, og det glæder os da bl.a. at se, at samtykkelovgivning også bliver indført i Grønland.
Lovforslaget er allerede blevet positivt behandlet af naalakkersuisut, og SF kan støtte lovforslaget.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-02-28:
Tak, formand.
Jeg følger op på, hvad rækken af hidtidige ordfører har sagt.
Det er et rigtig fint forslag, hvor vi udligner eller sammenligner eller ligestiller loven i Danmark i forhold til Grønland.
Det er baseret på et ønske fra hovedsagelig den grønlandske regering og det grønlandske parlament, som har tilsluttet sig enstemmigt.
Derfor bakker Danmarksdemokraterne selvfølgelig fuldstændig op om det.
Ønsket om lovforslaget udspringer som nævnt primært fra Grønlands side, og Danmarksdemokraterne støtter et godt og frugtbart samarbejde mellem Danmark og Grønland og støtter, at lovgivningen på alle hensigtsmæssige måder er så ens som muligt.
Steffen Larsen (LA), 2023-02-28:
Jeg er standin for Carsten Bach, da han er blevet syg, desværre.
Tak, formand, for lige at minde mig om, at jeg skulle komme herop.
Det er vigtigt, at vi i samarbejde med Grønlands selvstyre hele tiden udvikler det grønlandske samfund på de områder, vi har ansvaret for i Danmark.
Det er et ønske fra Grønlands side, men også fra dansk side, at standarden i f.eks. det grønlandske retssystem følger standarden i det danske.
Det er vigtigt for sammenhængskraften i rigsfællesskabet, men også for at sikre de grønlandske borgeres retssikkerhed.
Lovforslaget, vi behandler, udspringer af det grønlandske selvstyres ønsker, som vi naturligvis respekterer, og derfor stemmer vi også for forslaget, som det ligger her.
Rosa Lund (EL), 2023-02-28:
Tak for det.
Jeg vil med det samme afsløre, at Enhedslisten støtter lovforslaget.
Og jeg vil egentlig bare lige bruge meget kort tid, for vi har brugt lang tid herinde i dag allerede, men jeg vil bruge meget kort tid på at sige, at jeg er enormt stolt af, at samtykkeloven nu også kommer til at gælde i Grønland.
Det er det største stykke retspolitiske arbejde, der er blevet lavet i det her Folketing i mange år, synes vi i Enhedslisten.
Og vi er rigtig glade for, at den her lovgivning nu også kommer til at gælde i Grønland.
Vi håber, at vi, både i det danske Folketing, men også i Grønland, kan få rettet op på nogle af de – hvad kan man sige – huller, som er i den danske samtykkelovgivning, og som også har været diskuteret i løbet af de sidste par måneder.
Men det tror jeg sådan set – det er i hvert fald min fornemmelse – at der er opbakning til.
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-28:
Tak for det.
Radikale Venstre støtter også lovforslag L 49, der netop skal sikre, at standarden for de her områder gælder ligeligt i Danmark og i Grønland.
Og det er afgørende for os, at det her sker efter ønske fra naalakkersuisut og Inatsisartut, der endda har tilsluttet sig lovforslaget enstemmigt.
Det handler jo om den samtykkebaserede voldtægtsbestemmelse, og den er vi rigtig glade for nu også kommer til at gælde i Grønland.
Og vi bakker op om, at det her nu kommer til at gælde også i Grønland.
Vi har noteret os, når det gælder den samtykkebaserede voldtægtsbestemmelse, at danske advokater har noteret, at den bestemmelse er udvidet til også at omfatte tilfælde, hvor en person er fyldt 22 år og har samleje med et barn under 15 år.
Det er ikke med i lovforslaget, men vi noterer os, at der er en positiv drøftelse mellem Justitsministeriet og naalakkersuisut omkring det her, og vi håber, at det kan prioriteres, og at vi dermed også kan få den bestemmelse med i en fremtidig ændring.
Men vi bakker op om lovforslaget.
Peter Kofod (DF), 2023-02-28:
Vi kan ligesom de øvrige partier tilslutte os det her lovforslag og støtte det, så det skal der ikke være meget debat om.
Jeg vil dog sige, når vi nu taler om situationen i Grønland, at jeg håber, at Retsudvalget vil bruge meget energi på at følge situationen i Grønland på retsområdet, for det er et dansk ansvar, og det bør ligge det danske Folketing meget på sinde, at grønlændere, der bor i Grønland, får en ordentlig, fair behandling i retssystemet.
Og vi er ikke i mål, så jeg håber, at Retsudvalget i den her periode virkelig vil holde et skarpt øje med, hvad der foregår i Grønland, og også inddrage de grønlandske folketingsmedlemmer i den proces.
Tak for ordet.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-28:
Nu vil jeg jo endnu mere ønske, at hr. Søren Pape Poulsen eller andre af hans medlemmer havde indtaget talerstolen, for det er jo en rigtig interessant debat, der blev åbnet op her, om, hvorfor lige præcis det her er relevant for en folkeafstemning efter grundlovens § 42.
Vi har også haft debatten her.
Så var der et andet spørgsmål, jeg gerne ville stille, men det kan være, at nogle andre kan stille hr. Søren Pape Poulsen det spørgsmål.
Vi har kunnet forstå fra ordføreren for SF i dag, at det ligesom var Konservatives beslutning, der fik SF til at sige, at der ikke længere var en mulighed.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig, at det kom frem, hvem det egentlig var, der først traf beslutningen.
Jeppe Søe (M), 2023-02-28:
Vi er også til stede.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-28:
Ja, og det er der jo en årsag til at I er, og det er, fordi vi er nogle partier, som har taget det valg at ophæve clearingerne.
Ellers var de fleste, for at være helt ærlig, af de ærede medlemmer nok i gang med andre gøremål lige nu.
Det var selvfølgelig også en vidtgående ting at gøre, det er vi klar over, men vi syntes, det var det rigtige at gøre i det her tilfælde.
Vi synes, det er alvorligt, og det er også derfor, jeg gik op og tog ordet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-28:
Jeg vil gerne rose ordføreren for at gå op i anden runde.
Vi har nok en af historiens største beslutninger, fjernelse af en helligdag, der har været her siden 1686, og så oplever vi en tavs regering, ganske få minutter før vi sætter den sidste afstemning i gang.
Jeg vil gerne spørge ordføreren om noget af det, ordføreren ikke var så meget inde på.
Netop ved at regeringen forholder sig tavs, slipper man for ubehagelige spørgsmål om, hvad næste scenarie kan være.
Og det er netop, om vi ender i en storkonflikt, som kan betyde stor kritik fra vores arbejdsgivere og vores virksomheder, mistede eksportindtægter, færre arbejdspladser, store produktionstab til følge og alt muligt andet.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-28:
Jeg tror, at jeg allerede ved andenbehandlingen af det her forslag – og også senere under samråd – nævnte nogle af de ting, som jeg synes at vi helt grundlæggende mangler svar på, og som regeringen på trods af at have deltaget i mange samråd og svaret på mange spørgsmål ikke har svaret på.
Det første er spørgsmålet om, hvorfor danskerne, lønmodtagerne, skal finansiere skattelettelser til nogle af de allerallermest velhavende mennesker i det her samfund, for det er det, der sker.
Det andet spørgsmål er, hvorfor man griber ind i den danske model, og hvorfor man ikke tager imod den fremstrakte hånd, som fagbevægelsen har rakt frem.
Det tredje spørgsmål er, hvorfor man har så travlt.
Når man skal bruge nogle penge i 2030, hvorfor skal det her så hastes igennem Folketinget hen over hovedet på fagbevægelsen, kirken og mange andre?
Og de spørgsmål har vi, på trods af vi har stillet mange spørgsmål, ikke fået svar på.
Det håber jeg at dem, der ser med derhjemme og har fulgt debatten, har noteret sig.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-02-28:
Tak for ordet.
Det er så mit første spørgsmål her i salen, og jeg har faktisk brugt hele weekenden på at tænke over det.
Først vil jeg gerne anerkende, at der er mange herinde, der mener noget andet, end vi gør, og det er jo naturligt.
Men noget, jeg ikke kan forstå, og det kan være hr. Pelle Dragsted kan hjælpe mig lidt på vej, og det, der har ærgret mig her hele weekenden, er, at vores miljøminister sidder hernede i salen.
Han skulle have været i Indien og sælge Danmark sammen med en hel delegation.
Og så står der i avisen, at det er drillerier.
Det synes jeg ikke det er.
Jeg synes, det er alvorligt.
Men det kan være, at det bare er, fordi jeg er ny og ikke forstår gamet og spillet, men jeg vil gerne høre, hvilke betragtninger I har gjort jer, når I ved, at han bliver nødt til at sidde her, når han skulle være ude at sælge os ude i verden.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-28:
Først vil jeg sige velkommen til og tillykke med valget og med stolen og muligheden for at stille spørgsmål herinde.
Det er en stor ære for os alle sammen at have den mulighed.
Jeg tror, at spørgeren spørger ind til det her med clearing, altså at vi har ophævet clearingerne, hvilket betyder, at man skal møde op hernede.
Det tager vi fuldt ansvar for.
Det synes vi var det rigtige at gøre i den her situation.
Hvis regeringen havde et problem med, at specifikke ministre ikke kunne møde op, havde man fra regeringens side alle muligheder for at udskyde tredjebehandlingen.
Det er ikke os, der har bedt om den her presserende proces.
Det er heller ikke noget, danskerne beder om, eller noget, folkekirken beder om, eller noget, lønmodtagerne beder om.
Det er noget, regeringen har valgt.
Så hvis man mener, det er så stort et problem, at den gode hr. Magnus Heunicke ikke kan deltage i turen til Indien, kunne man have udskudt behandlingen til en anden dag.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-02-28:
Jeg forstår stadig væk ikke valget om at ophæve clearingerne, så han ikke kom af sted.
Men tak for svaret.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-28:
Jeg medgiver, at det er belastende, når clearingerne bliver ophævet.
Det er noget, vi gør meget sjældent herinde.
Vi gjorde det vist, dengang vi sendte Danmark i krig i Irak, og jeg kan huske nogle få andre gange, hvor det er sket.
Det er jo noget, man gør, når man synes, at noget er meget principielt, og når man synes, at det er vigtigt, at danskerne derhjemme kan gå ind at se og man bagefter kan huske, hvem det er, der har stemt for hvad.
Derfor har vi gjort det i det her tilfælde, vel vidende at det er træls for mange mennesker at skulle møde op her og stemme.
Men det er nu engang en del af det at sidde i Folketinget.
Clearingaftalen er jo en aftale.
Det er en gentlemanaftale, og der ligger ligesom det i det, at man har mulighed for at træde ud af den i særlige situationer, og det er det, vi har valgt, sammen med en lang række partier i Folketinget, at gøre i dag.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-02-28:
Tak for det.
Det er mere, fordi der blev efterlyst et svar fra Det Konservative Folkeparti, og det kan jeg godt forstå.
Altså, hvem har ikke en umættelig trang til at høre på konservativ politik ofte og hele tiden?
Jeg vil bare lige kort sige, at når vi ikke har taget ordet i dag, er det, fordi vi satser på, at de fleste ude i samfundet forstod det, første gang vi sagde det.
Vi går ikke ind for at afskaffe store bededag; vi synes, det er forkert.
Vi har så også konstateret, at det er der så et flertal i et demokratisk valgt parlament der gør.
Vi synes, det er vildt forkert, især ud fra nogle værdipolitiske synspunkter.
Vi er valgt af borgerne til at træffe beslutninger, og vi går ikke ind for den folkeafstemning.
Det er ikke nogen hemmelighed, og det er ikke noget, vi prøver at skjule.
Hvis nogen føler, at vi har prøvet at skjule det, er det hermed opklaret.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-28:
Så gælder det jo om at bruge de muligheder, man får, for at brede den ud.
Men altså, det, jeg spurgte om, var det her med folkeafstemninger.
Jeg ved godt, at man ikke må stille modspørgsmål her, men det vil jeg så alligevel gøre, når nu ordføreren har taget ordet i den her anledning.
Det, som jeg kunne læse Konservative udtalte til Ritzau i går, var følgende: »Konservative oplyser, at partiet heller ikke bakker op om en folkeafstemning, som sagen står lige nu.«
Jeg har været igennem alle hr. Søren Pape Poulsens tidligere udtalelser, og som jeg læser dem – og sådan tror jeg også alle andre danskere læser dem – har døren hele tiden været på klem.
Man har sagt, at det var noget, man skulle hjem og diskutere i partiet.
Og den første melding, jeg læste, der ligesom kom med en konklusion, kom i går sammen med SF, dog med det forbehold, at hvor SF sagde, at de fuldstændig udelukkede det, sagde Konservative: som sagen står lige nu.
Så mit spørgsmål vil være: Hvad er det i sagen, der kunne ændre sig, så Konservative vil bidrage til at sikre, at befolkningen får en stemme og bliver hørt om det her forslag?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-02-28:
Det kan jeg opklare.
Altså, der kan ikke ske noget, så det ændrer sig.
Det er jo, fordi vi har den grundlæggende holdning om folkeafstemninger.
Jeg forstår godt diskussionen om folkeafstemningen, og jeg kan sagtens forstå argumenterne for, og hvorfor nogle siger for og imod.
For det her er en stor ting.
Jeg tror bare, at der er mange store ting i de politiske debatter, man så også kunne udskrive folkeafstemning om.
Jeg tror, vi historisk kan finde rigtig mange eksempler, hvor vi kan drille hinanden til evig tid om, hvorfor man så ikke bad om folkeafstemning dér osv. osv.
Vi er meget imod afskaffelsen af store bededag, og det kan man godt være uden at gå ind for en folkeafstemning.
Pernille Vermund (NB), 2023-02-28:
Tak for det, og tak for ordet.
Som retsordfører har jeg i sidste valgperiode ad flere omgange nævnt, at jeg syntes, det var utidigt, at vi ikke sørgede for, at lovgivningen i Grønland fulgte med lovgivningen i Danmark, når det bl.a. handlede om beskyttelse af børn, når det handlede om voldtægtssager osv.
Jeg har også flere gange måttet lægge øre til, at det kommer, når man ellers er klar til det i Grønland, og jeg synes jo – med al respekt for Grønland – at det er et fair argument.
Der er bare den situation, at vi jo på nogle områder her i Folketinget har ansvaret for politikken, og derfor har vi også ansvaret for de ofre, som bliver udsat for forbrydelser, hvis ikke vi handler i tide.
Af samme årsag er jeg selvfølgelig glad for, at jeg i dag er indsuppleret som grønlandsordfører og får lov til at være med til at førstebehandle et forslag, som netop gør det, som jeg har efterlyst som retsordfører, nemlig at sikre, at lovgivningen i Grønland på nogle af de her vigtige områder følger med lovgivningen i Danmark.
Nu er jeg jo retsordfører til hverdag, og jeg kommer til, hver gang der er retspolitik, som bliver gennemført i Danmark, at sørge for, at vi også får sagt til ministeren, når vi kan se, at det her er helt relevant i Grønland, at så skal Grønland følge med så hurtigt som muligt, ikke mindst af hensyn til de ofre, som alternativt måtte komme som konsekvens af de forbrydelser, der bliver begået.
Så Nye Borgerlige bakker op om forslaget.
Tak for ordet.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-02-28:
Tak for ordet.
L 50 foreslår en række initiativer mod digitale krænkelser, herunder en ny selvstændig groomingbestemmelse, der forbyder grooming af personer under 18 år.
Den digitale udvikling er en del af vores alles liv, men nok særlig vores unge menneskers.
Børn starter i dag tidligt med f.eks. at kunne håndtere en iPad og har mulighed for i en ung alder at være på diverse sociale medier som Snapchat og chatfora i forskellige onlinespil.
Det forudsætter, at den forurettede er under 18 år.
Fremover skal det også være strafbart, hvis en gerningsperson udsætter en elev under 18 år, som f.eks. er betroet denne til undervisning, for blufærdighedskrænkende adfærd, uanset om eleven har samtykket.
Det samme gør sig gældende, hvis der er tale om en religiøs leder, der groft misbruger forholdet til et medlem af menigheden.
Betegnelsen pornografisk materiale ændres til seksuelt materiale, og for personer under 15 år ændres betegnelsen til overgrebsmateriale.
Lovforslaget sender dermed et vigtigt signal til vores børn og unge om, at det aldrig er deres ansvar, at de bliver udsat for seksuelle krænkelser.
Det er den voksne, der har ansvaret, og det er den voksne, der skal straffes.
Det sender også et vigtigt signal om, at der slås hårdt ned på digitale børnelokkere, der rykker ind i vores børns virtuelle fællesskaber.