runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg tænker, at så længe vi har den rigtige retning på det, vi foretager os – og det var det, jeg prøvede at skitsere i mit svar tidligere – både med den energiaftale, som også Alternativet en del af, men også med de mange, mange andre tiltag både på den korte bane, men også med de visioner, der er blevet lagt frem på den længere bane, så har jeg det sådan set fint med det, for det er jo det, det handler om.
Det handler om, at så længe vi som land, som dansk nation med de muligheder, vi allerede har, men også med den økonomi, der giver indtægter til det danske samfund i form af eksport, går i den retning og gør de muligheder stadig bedre, så har jeg det helt fint med det og er tryg ved det.
For som jeg sagde før: Danmark kan faktisk være med til at løse store dele af verdens klimaproblemer, hvis vel at mærke verden vil være med til at bruge dansk teknologi og danske muligheder.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Jo, men det bliver kun nogle få nedslagspunkter, når man griber det an på den måde.
Faktisk har OECD jo et arbejde i gang, som Danmark har valgt ikke at være med i, men hvor man netop arbejder med at skabe den her type overblik.
Ville ordføreren ikke synes, at det var passende, at man systematisk begyndte at arbejde på at skabe det her overblik for hver eneste finanslov, så vi med alle forslag kan se, hvor det går op og hvor det går ned?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg synes altid, det er godt, at man kan se, hvor det går op og hvor det går ned, men jeg tror, at det vigtigste, hvad klimaet angår, er – og det var det, jeg prøvede at sige før – at det jo ikke er noget, man lige med et fingerknips løser nu i morgen.
Det tror jeg også at hr. Christian Poll er enig med mig i.
Derfor handler det om, hvad det er for en retning, vi sætter; hvad er det for nogle ambitioner, vi sætter, og hvad er det for nogle handlinger, vi sætter bag for at indfri den ambition?
Det er sådan set derfor, at jeg prøver at skitsere både vores vision på den lange bane for et klimaneutralt samfund i 2050, hvor vi med energiaftalen har aftalt, at vi i 2030 får hundrede procent grøn el, og at vi sætter ind med nogle af de her aftaler allerede nu på den korte bane i forhold til afgiftsstrukturer, i forhold til elbiler m.v.
Det er retningen, det handler om, for mit vedkommende.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
I mandags kom Økonomisk Redegørelse, og der kunne man læse, at der siden 2013 er kommet 86.000 udlændinge i beskæftigelse i Danmark, heraf 30.000 ikkevestlige indvandrere.
Det vil sige, at det er et meget stort økonomisk bidrag, bl.a. til den her finanslov.
Der synes jeg, det er ret underligt, at regeringen er gået med til Dansk Folkepartis såkaldte paradigmeskift, hvor man jo altså vil gå i gang med at udvise selv flygtninge, der er i arbejde.
Venstre sagde: Danmark for dem, der kan og vil.
Og nu deltager Venstre så i en finanslov, hvor man vil udvise folk, der er i arbejde og bidrager.
Det har jeg svært ved at forstå.
Kan Venstres ordfører prøve at forklare, hvorfor Venstre er gået med til det?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Det handler om, hr. Andreas Steenberg, at antallet betyder noget.
Det handler om, at vi nu netop med den finanslov, vi lægger frem, går ind og siger, at vi gerne vil have en midlertidighed med hensyn til de flygtninge, der kommer hertil.
Vi skal beskytte de mennesker, der kommer hertil, inden for de konventioner, vi har tiltrådt, og dermed også give dem den beskyttelse, som de har brug for.
Men det skal også være sådan, at den dag, hvor det er muligt for dem at vende tilbage til deres hjemland, så gør de det også.
Jeg synes sådan set, at det ville være uanstændigt, vil jeg næsten sige, at beholde dem, for de hjemlande, de kommer fra, har i den grad brug for de mennesker til at være med til at genopbygge dem, altså de lande, som har været hærget af krig og ødelæggelse igennem årtier, i visse tilfælde.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-19:
Ordføreren siger, at det vil være etisk korrekt at sende folk tilbage til f.eks. Syrien.
Så vil jeg gerne prøve at spørge Venstres ordfører, om Venstre synes, at det med den måde, Syriens diktator, Bashar al-Assad, behandler sin befolkning på, er etisk og logisk, at mennesker skal rejse tilbage og genopbygge det regime.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Mig bekendt sender vi ikke nogen tilbage til Syrien i den situation, som vi er i, netop fordi usikkerheden, utrygheden og undertrykkelsen foregår på de vilkår, som hr. Andreas Steenberg rigtigt beskriver.
Og det er jo ligesom det, der er min pointe: at vi så skal gøre beskyttelsen vigtig, altså at den er seriøs og omfangsrig i Danmark, når beskyttelsesbehovet er der.
Men den dag, hvor det ikke længere er til stede – eksempelvis i Syrien, hvor vi alle sammen håber på, at der en dag bliver fred – har vi gjort de her mennesker klar til og bedre i stand til at tage hjem og skabe et bedre samfund i de hjemlande, de kommer fra.
Det er det, der er pointen med vores midlertidighed.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Jeg vil gerne tilbage til regeringens klimaindsats eller mangel på samme.
Der har lige været topmøde i Polen.
Der var jo engang, hvor ledere fra hele verden på sådan nogle topmøder kiggede til Danmark.
Vi var nogle, man kunne se op til, i forhold til de skridt vi tog.
Den tid er bare forbi.
Vi har et Klimaråd, der har sagt: Det haster, I skal skynde jer.
Og regeringen siger: Det går nok.
Ordføreren siger, at regeringen har masser af politik på det grønne område, på klimaområdet, men det, vi bare spørger om, er, hvor den politik er.
Det er jo den mest gratis omgang i verden for statsministeren at stå på talerstolen og love 1 million elbiler, når man så ikke fremlægger en politik, der skal føre os hen til det mål.
Man vil ikke fra regeringens side gøre noget ved landbruget, man vil ikke gøre noget ved persontransporten.
Hvor er det regeringen sætter ind?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Det forstår jeg ikke.
For vi har en unik mulighed for netop at kunne, og man så må sige, ikke rede verdens klima, men så i hvert fald give det et rigtig godt skridt på vejen – ved netop at kunne eksportere, ved netop at kunne tale positivt, ved netop at kunne vise, hvad vi kan i Danmark; hvad vi har kunnet, og hvad vi også vil gøre fremadrettet.
Det synes jeg vi skulle bruge vores fælles kræfter på, hvis man vel at mærke vil den danske velfærd, for det her giver arbejdspladser og indtægter i milliardklassen.
Men det giver altså også bedre klima udeomkring, fordi en CO2-udledning i Tyskland som bekendt ikke kender grænsen til Danmark.
Det synes jeg vi skulle bruge vores kræfter på.
Og så vil jeg bare lige i en parentes bemærket sige, at Klimarådets formand altså ikke er blevet fyret, og at vi ikke er kommet af med ham
Hans periode udløb.
Det var det, der var tilfældet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-19:
Det er rigtigt, at Danmark har nogle rigtig dygtige virksomheder, der kan være med til at løse nogle af verdens problemer.
Med de selv samme virksomhedsledere råber jo op igen og igen over for regeringen og siger, at vi har brug for nogle ambitioner; det er godt for os, det er godt for vores virksomheder, det er godt for Danmarks grønne profil, hvis man også har en regering, der sætter handling bag alle de flotte ord.
Det er jo det opråb, vi hører igen og igen fra toppen af erhvervslivet, specielt fra den del, der beskæftiger sig med grønne teknologier.
Der ser vi bare ikke noget fra regeringens side.
Derfor vil jeg igen spørge, hvor regeringens politik får os i mål med Parisaftalen.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jamen jeg vil så kvittere og sige, at SF jo er med til at lave bl.a. den grønneste energiaftale, der er set i det her land.
Før sommerferien indgik vi en energiaftale med samtlige partier i det her Folketing.
Vi har sat os nogle ambitioner for et klimaneutralt samfund i 2050.
Regeringen har påtaget sig nogle af de mest ambitiøse og vidtgående klimatiltag i Europa, altså niveauet for, hvor vi skal hen med vores klimatiltag.
Vi har sagt, at vi med energiaftalen vil have hundrede procent grøn el i 2030.
Det må jeg bare minde om i al stilfærdighed.
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Nu griner hr. Jens Joel – men det er det jo.
En stor del af sundhedsopgaven ligger jo allerede i dag i kommunerne i forhold til genoptræning og i forhold til en masse andre ting.
Så de kender jo dog til det.
Jeg skal ikke her stå og foregribe begivenhedernes gang, i forhold til hvordan et udspil, som kommer på den anden side af nytår, fra regeringen ser ud.
Men jeg vil bare sige, at trykket bliver på at sikre netop nærheden og lokalkendskabet og den mulighed, der ligger i at skabe et bedre forløb for patienten i sammenhæng, så man undgår den kassetænkning, som vi i dag i alt for mange tilfælde har oplevet som et problem.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Enhedslistens ordfører om noget.
Vi har fået melding om her tidligere i dag, at man ikke kan stå bag en ø til afviste kriminelle asylansøgere, og vi har også fået at vide, at man ikke kan sige, at vi skal have en integrationsydelse og et kontanthjælpsloft, som vi kender det.
Man ser altså gerne en mulighed for eventuelt at gå i den retning, som Enhedslisten ønsker det, nemlig at fjerne integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet, så ser Enhedslisten det trods alt ikke som en bevægelse fra Socialdemokraternes side på udlændingespørgsmålet i retning af Enhedslistens politik?
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Det er rigtigt, at vi stiller med vores egen statsministerkandidat.
Det er så op til vælgerne at bestemme, hvem der skal lede vores land.
Hvis vi får den nødvendige opbakning, og hvis det er sådan, at partierne Enhedslisten, Alternativet og SF tilsammen måtte blive større end Socialdemokratiet, så vil vi også pege på en forhandlingsleder fra et af de tre partier, og der stiller vi os gerne til rådighed. I forhold til om Socialdemokratiet rykker sig på udlændingepolitikken, synes jeg desværre ikke der er så særlig mange tegn på.
Der er dog en enkelt forskel, som også var tydelig i forbindelse med åbningsdebatten i Folketinget, hvor det jo handler om, at når folk er her og f.eks. ikke kan blive sendt hjem, fordi de er afviste asylansøgere, så skal de i det mindste bidrage, mens de er her, og kunne betale for deres eget ophold ved at lave noget fornuftigt, mens de er her.
Så der ligger f.eks. nogle tanker i det, som man måske kan arbejde videre med.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg tror heller ikke, at man støtter det i udgangspunktet, men man stemmer gult, og det er dog et skridt i den retning, Enhedslisten også går.
Tilsvarende gælder med den meget omtalte ø Lindholm, hvor de også går ind og siger, at de ikke kan støtte det forslag, der ligger fra regeringens side, og at de stemmer gult.
Får Enhedslisten ikke den opfattelse med de meldinger fra Socialdemokratiet, at Socialdemokratiet bevæger sig i samme retning som Enhedslisten, og at det dermed også er en bevægelse i retning af en imødekommelse af Enhedslistens udlændingepolitik?
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Nej, jeg har svært ved at se den bevægelse, som hr. Jacob Jensen beskriver.
I forhold til integrationsydelsen, kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen ville det jo være mest naturligt fra Socialdemokratiets side, når man nu har en statsminister, som gerne vil være børnenes statsminister, at man valgte klart at melde ud, at de ydelser sådan set ikke skulle være der, for det er dem, der har været den primære årsag til den eksplosion i antallet af fattige børn, som vi har set siden 2015.
I forhold til Lindholm synes jeg, det er dybt mærkværdigt, at Socialdemokratiet ikke kan stemme imod oprettelsen af det nye udrejsecenter, og det, at man undlader at stemme, synes jeg er en meget svag stillingtagen til noget, som minimum på det symbolske plan er udtryk for en meget inhuman og en meget kedelig måde at se på problematikken på.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Altså, klimabistand til verdens fattigste er jo helt centralt, hvis udviklingslandene skal gennemføre den grønne omstilling og tilpasse sig de klimaforandringer, som allerede finder sted i dag.
Hvis ikke de får de penge, vi har lovet, altså de 100 milliarder US-dollars, som ligger i Parisaftalen, fra 2020 af, så risikerer vi at trække tæppet væk under Parisaftalen.
Det gør vi jo ikke i dag, langtfra.
Jeg ved, at Enhedslisten vil hæve udviklingsbistanden til 1 pct., men hvilke tanker gør man sig egentlig omkring klimafinansieringen til udviklingslandene?
Kan der komme additionelle penge oven i dem til klimabistanden?
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Det er bestemt noget, vi vil være åbne for at diskutere.
Det var også sådan tidligere, hvis vi ser 10 år tilbage
f.eks. Vi havde ulandsbistand, som lå på 1 pct. af BNI, og derudover havde vi så en yderligere form for bistand, som bl.a. kunne bruges på miljøområdet.
Det var jo en ordning, som man efter vores opfattelse sagtens kunne vende tilbage til.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Det er godt at høre.
Og så lidt en anden ting: Vi har jo haft lidt debat omkring det her med at lægge en afgift på kød, og det er jo, fordi kød har en meget høj klimabelastning ved produktion, og derfor skal vi både have produktion og forbrug af kød ned.
Det har jeg indtryk af at vi er forholdsvis enige om.
Men tilgangen til det er lidt forskellig, for i Enhedslisten mener man, at det skal pålægges produktionen, og derfor får man jo en skævhed i forhold til kød, der produceres i udlandet.
Jeg vil bare høre, om vi kan finde en løsning på det, og især hvis vi jo også løfter fra bunden af samfundet, sådan at det ikke, hvad kan man sige, bliver en skævvridning, som der jo også har været kritik af i forbindelse med en kødafgift, altså at det især vil påvirke de lavindkomstgrupper, der er, i samfundet.
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Vi synes, at vi skal lægge afgifter på forbrug, som er klimaskadeligt, og det gælder alle former for forbrug – det gælder for så vidt også kød.
Alternativet foreslår jo, at den skal lægges på forbrugeren, mens vi synes, at den model, som Alternativet har foreslået, i hvert fald er meget skæv, for hvis direktøren i Hellerup køber en meget dyr oksemørbrad, er det den samme afgift, der betales, som hvis sosu-assistenten fra Herlev skal ned at købe kød til ikke så høj pris.
På den måde vil det jo være socialt skævt, når man betaler det samme i afgift i kroner og øre for 1 kg kød.
Vi ser hellere, at man lægger afgiften i produktionsleddet.
Så er det jo rigtigt, at man kan sige: Jamen vil hele den danske kødproduktion så ikke blive overtaget af producenter i Polen eller Tyskland?
Men forudsætningen for, at den øvelse kan lade sig gøre, er jo bl.a., at andre lande også lever op til deres klimaløfter i forhold til Parisaftalen, for så vil det regnestykke i hvert fald gå op.
Men det er klart, at det jo bl.a. en forudsætning for, at det regnestykke hænger sammen.
Louise Schack Elholm (V), 2018-12-19:
Det er jo den sidste finanslovsdebat inden et folketingsvalg, og efter næste folketingsvalg har Enhedslisten jo så bebudet, at Enhedslisten peger på fru Pernille Skipper som forhandlingsleder.
Mit spørgsmål er derfor: Hvorfor er det, at Enhedslisten har valgt at gøre det her denne gang?
Er der en bevæggrund for, at man ikke peger på fru Mette Frederiksen som forhandlingsleder denne gang?
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Der er to grunde til det.
For det første er vi jo Danmarks fjerdestørste parti, og vi har ambitioner om at gå frem.
Vi har ambitioner om at være det store parti på venstrefløjen, og vi mener sådan set, det er på tide, at man også melder klart ud – sådan som jeg i øvrigt mener at alle andre partier nok også i virkeligheden har det – at man da går efter magten i det her land for at bestemme retningen.
Altså, det er jo ikke mit partis og for så vidt heller ikke andre partiers rolle – gætter jeg mig til – at bringe andre partiers frontpersoner eller formænd til magten.
Så det er den ene grund, og vi mener, at det er nødvendigt med et politisk skift.
Den anden ting er jo, at vi var meget skuffede, da vi så den socialdemokratisk ledede regerings ageren fra 2011 til 2015, hvor uligheden bl.a. steg, og hvor vi havde nogle alvorlige kampe, også i forhold til budgetterne hos kommunerne og regionerne, hvor regeringen jo lavede aftaler med den blå side i Folketinget, herunder med Venstre, frem for at lave aftaler med os, som betød, at der bl.a. var minusvækst i forhold til budgetterne i nogle af årene fra 2011 til 2015.
Så det er også nogle af de kedelige erfaringer fra fortiden, som selvfølgelig har gjort, at vi tænker det her på en ny måde til det næste valg.
Louise Schack Elholm (V), 2018-12-19:
Men hvad skal der så til, før Enhedslisten vil pege på Mette Frederiksen som statsminister, hvis nu det er, at Enhedslisten ikke kan finde flertallet bag en statsminister fra Enhedslisten?
Hvad skal der så til, for at man vil pege på en socialdemokratisk statsministerkandidat?
For det formoder jeg er det som Socialdemokratiet går til valg på.
Rune Lund (EL), 2018-12-19:
Det er jo er vælgerne, der afgør, hvilke partier der skal have hvilke stemmer, og hvis ikke der er stemmer nok til, at det kan være fru Pernille Skipper, som kan blive statsminister, så er det jo klart, at vi vil pege på den statsministerkandidat, som ikke er vores eget bud på en statsministerkandidat, som vil give os mest indflydelse.
Der har vi jo vedtaget – det er vedtaget i vores hovedbestyrelse – at vi vil gøre brug af muligheden for at stille krav i forbindelse med regeringsdannelsen, og det er i princippet krav inden for alle områder.
Men præcis hvad for nogle krav det vil være, og hvordan de skal stilles og i hvilken udformning, er jo noget, som vi diskuterer rigtig meget internt, og den dag vi kommer med de krav, er jeg sikker på, at fru Louise Schack Elholm også vil opdage det.
Men jeg tror også, at fru Louise Schack Elholm kan forstå, at fru Louise Schack Elholm nok ikke vil være den første, der bliver orienteret omkring, hvad vores krav vil være i den forbindelse.
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Tak for det, og også tak for ordførertalen, selv om det er blevet en time siden, den var der.
Den var jo ret interessant, og jeg synes også, det er interessant nu, at der bliver sagt fra Enhedslistens side, at man gerne vil være det store parti på venstrefløjen.
Sådan som jeg hørte det, skulle der være en jobgaranti til alle, og hvis vi går ind og kigger lidt på Enhedslistens hjemmeside, vil man jo også gerne have, at staten overtager bankerne, og man vil sådan set gerne have, at det private initiativ fylder mindre.
Er vi på vej derhen, hvor Enhedslisten egentlig kommer tilbage til, hvor man kommer fra?
Man skriver det måske noget anderledes i dag på de sociale medier og andet, men det er egentlig den der rene kommunisme, man gerne vil tilbage til, hvor staten fylder langt mere, end den gør i dag, og hvor det private initiativ fylder langt mindre, og Enhedslisten gerne vil være det største parti på venstrefløjen?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Først og fremmest anerkender jeg ikke præmissen om, at vi fortsætter millionbesparelserne.
Det er rigtigt, at der fortsætter et omprioriteringsbidrag på dele af området.
Men det har vi jo også adresseret.
Det er noget, som vi fra 2022 afskaffer i den forstand, at der kan vi se, at der er bedre luft i økonomien til at kunne gøre det.
Men det er jo ikke sådan, at de penge så er forsvundet op i den blå luft.
De er jo blevet i velfærdsområdet under et og bl.a. også i en vis udstrækning tilbageført til nogle af de her specifikke tiltag, som ordføreren også her henviser til, bl.a. en målrettet indsats til de ydergymnasier, som er særlig hårdt pressede på deres økonomi.
Men vi har bare en særlig udfordring på erhvervsuddannelserne, og det er derfor, vi allerede fra næste år fjerner omprioriteringsbidraget på erhvervsuddannelserne.
Det er jo det, man kalder en prioritering af, hvor udfordringen er absolut størst her og nu.
Vi har allerede nu adresseret, hvordan det skal se ud, også hvad gymnasierne angår, når der så bliver bedre luft i økonomien.
Jeg er fuldstændig enig med Alternativets ordfører i, at regeringen kommer fra en anden planet, i forhold til hvor Alternativet tilsyneladende befinder sig.
Så kan vi diskutere, hvilken planet vi i Venstre befinder os på, og hvor Alternativet er.
Den har brug for nogle løsninger inden for teknologi, metode og udvikling i Danmark.
Kan vi få eksporteret det til resten af verden, var jeg lige ved at sige, at så kan Danmark løse klimaproblemerne i verden.
Det tror jeg nu ikke nødvendigvis vi kan alene, men det er i hvert fald et kæmpe skridt på vejen, og derudover skaber det i tusindvis af arbejdspladser og indtægter til det danske velfærdssamfund, som vi jo netop prioriterer og kan prioritere med vores finanslov for 2019, som vi har lagt frem her.
Nu skal man ikke se gymnasierne som den eneste del af uddannelsesområdet.
Det er rigtigt, at vi tilfører flere penge til nogle af de her særligt udsatte gymnasier med den argumentation, som jeg lige var inde på.
De har en særlig udfordring, fordi elevtallet der er særligt presset, og dermed bliver også deres samlede økonomi særligt presset.
Det er jo så det, vi forsøger at adressere med finanslovsforslaget.
Men derudover er det jo netop også sådan, at vi tilfører ret markante midler, bl.a. med eud-aftalen for 2019-2022, hvor vi som nævnt fjerner omprioriteringsbidraget, hvad erhvervsskolerne angår.
Der bliver herudover afsat 500 mio. kr. over 3 år til løft af fagligt svage elever i folkeskolen, og sådan kunne jeg blive ved.
Der er striber af tiltag, som løfter, men målrettet, prioriteret løfter.
Mogens Jensen (S), 2018-12-19:
Tak for det.
Det lyder jo forunderligt, når Venstres ordfører siger, at nu handler det for Venstre om mennesker først i sundhedsvæsenet, og så er det bud, Venstre har, åbenbart, at nu skal vi igen til at kigge på strukturerne i sundhedsvæsenet – en eller anden bureaukratisk øvelse, der åbenbart går ud på endnu en centralisering og åbenbart også en bureaukratisering, i hvert fald at vægten bliver flyttet fra folkevalgte politikere, der bestemmer om sundhed, til embedsmænd.
Hvordan hænger det sammen med, at vi ser en udvikling i sundhedsvæsenet, hvor de virkelige problemer er, at der er længere ventetid på kræftbehandling, at 120.000 danskere ikke har adgang til egen praktiserende læge, og at vi siden 2015 godt nok har mistet 133 sygeplejersker, men at der er kommet 54.000 flere patienter?
Skulle Venstre ikke koncentrere sig om at løse de problemer frem for endnu en strukturreform, der er med til at centralisere beslutninger omkring sundhedsvæsenet, og er med til at trække folkevalgte politikere ud i forhold til at bestemme, hvordan sundhedsvæsenet skal udvikle sig?
Jamen Venstres ordfører bekræfter jo billedet.
Nu vil man igen tage fat i en bureaukratisk strukturreform i stedet for at løse de problemer, de rent faktisk står med i sundhedsvæsenet, og som alle folk derude kan mærke.
Vil Venstres ordfører give mig ret i, at det er en stor udfordring og et kæmpe problem, at under den her regering er der forsvundet 130 sygeplejersker, mens der er kommet 54.000 flere patienter?
Og hvad har Venstre tænkt sig at gøre ved det?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle tal, hr. Mogens Jensen kører rundt i.
Men jeg synes blot, når vi har den her diskussion om, hvordan sundhedsvæsenet skal indrettes, at Socialdemokratiet skal passe en lille smule på.
Da der sidst blev lavet en strukturreform, var man imod oprettelsen af regionerne, for da forherligede man de gamle amter som det eneste rigtige.
Nu, hvor vi så siger, at vi gerne åbent og fordomsfrit vil diskutere og vurdere, hvordan det så er, vi fremadrettet med de nye udfordringer, der er, skal organisere vores sundhedsvæsen, så er man også imod, for nu forherliger med de regioner, man selv var imod, da de blev oprettet.
Undskyld, hr. Mogens Jensen, der skal altså være en voksen til stede.