runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2021-04-15:
Selv tak for det.
Hvis jeg skal sige noget, vil jeg sige, at man jo godt kan kigge på, om der er nogle ting, som ville være mere oplagte eller nemmere at tage fat på, hvis man vil fremme cirkulært forbrug, altså f.eks. at forlænge reklamationsretten eller kigge netop på producentansvaret eller se på, om det at lægge afgifter på noget eller det at lave støtteordninger til specifikke produkter ikke er en nemmere måde at gøre det på – det er der også flere andre ordførere der har sagt.
Men hvis man så bruger det som begrundelse for at afvise det her forslag, burde man måske fra de partiers side være lidt mere oppe på dupperne i forhold til rent faktisk at støtte de tiltag, som så skulle være nemmere at gennemføre, og der synes jeg i hvert fald, at der er nogle partier her i dag, som har et forklaringsproblem.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Tak for ordet, og tak for behandlingen her i salen.
Jeg er rigtig glad for, at jeg ikke har fået en blank afvisning.
Det her er jo en udmøntning af vores finanslovsudspil.
Vi har jo haft en socialdemokratisk ledet regering i snart 2 år med to finanslove, og i alt har der været øgede skatter og afgifter i den her regerings periode over 30 gange med over 12 mia. kr.
Det er ret betydeligt, det er ret mange penge, og det er jo derfor, vi fremsætter det her beslutningsforslag.
Det er for at prøve at gå en anden vej, for vi er nødt til også at finde en måde, hvorpå vi skaber grundlag for vækst i fremtiden.
Det nytter ikke noget bare at skære flere penge væk fra borgerne og virksomhederne.
Man er også nødt til at se på, hvordan man skaber vækst.
Og måden, man gør det på, er ved at gøre det mere attraktivt at arbejde, og det er derfor, vi kommer med det her forslag.
Vi synes både, at det er godt for nationaløkonomien, at flere kommer i arbejde, og vi synes også, der er en menneskelig faktor i det, for for ethvert menneske er det at være en del af det arbejdende fællesskab noget, der giver en værdi.
Det giver en værdi at stå op, møde ind på arbejde og vide, at man yder en indsats og bliver anerkendt for det, man laver.
Det giver en værdi, og derfor har det for os altid været utrolig vigtigt at have fokus på, hvordan vi kan gøre det mere attraktivt at arbejde.
Vi synes i Venstre, at det er vigtigt, at vi gør noget for at få folk i beskæftigelse.
Vi har set, at vi har fået mindsket beskæftigelsen inden for det private arbejdsmarked de senere år, og det er noget af det, vi er nødt til at sikre vi får ændret på.
Hvis vi skal opretholde et velfærdssamfund, er vi nødt til at få det understøttet, også ved at folk kan være en del af arbejdsmarkedet.
Og det her beslutningsforslag vil øge beskæftigelsesfradraget med 1.000 kr. i 2021.
Det er kun et 1-årigt forslag, fordi det er en udmøntning af vores finanslovsudspil, og vi har ikke finansiering til de kommende år, så som et økonomisk ansvarligt parti fremlægger vi kun forslag, som vi kan finde finansiering til i vores finanslovsudspil.
Men jeg synes da bestemt, det kunne være interessant at tale med de andre partier, bl.a. Radikale, som siger, at de gerne vil diskutere det videre, og det synes jeg kunne være rigtig interessant – også med regeringen.
Vi vil rigtig gerne se på, om det er noget, vi kan finde ud af på en anden måde.
For os i Venstre er det bare vigtigt, at vi får ført Danmark i den rigtige retning, for det er den måde, at vi kan sikre et mere velstående samfund på, hvor vi også har råd til den velfærd, vi gerne vil have i fremtiden.
Så jeg vil gerne sige tak til Dansk Folkeparti, Det Konservative Folkeparti og Nye Borgerlige, som vil støtte forslaget, og jeg ser frem til den videre behandling.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-15:
Tak for det.
Igen vil jeg sige tak for forslaget, som jo er udmærket, men noget, jeg undrer mig over, er, at man i teksten i beslutningsforslaget er efter regeringen, fordi de har sat afgiften op, og man siger, at det er skidt, fordi det koster arbejdspladser og sender omsætning ud af landet.
Så kom jeg til at tænke på, at Venstre jo har støttet en forhøjelse af cigaretafgiften, der koster 1 mia. kr. mere i grænsehandel, altså penge, der ryger ud af landet og ikke bliver omsat i danske butikker, hvilket betyder tab af arbejdspladser.
Jeg vil egentlig høre, om man har fortrudt det, for man er meget sur på regeringen for at have hævet afgifterne, men man har i hvert fald selv i forhold til grænsehandel være med til at pumpe 1 mia. kr. i omsætning ud af landet, så burde man måske ikke lige havde reflekteret over det, inden man stemte ja til en hævelse af cigaretafgiften?
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Jeg vil sige, at hvad angår cigaretafgiften, så skyldes det, at det betyder, at der er færre unge, der kommer til at ryge.
Vi ved, at det normalt ikke er dem, der rejser sydpå for at købe cigaretter, og det har en betydning, hvilken pris de skal betale for cigaretterne, om de begynder at ryge.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-15:
Jeg er jo enig i, at det ikke er godt, at folk begynder at ryge – jeg prøver også selv på at stoppe.
Og faktisk går kurven jo nedad, men det, der bare er bemærkelsesværdigt, er, at kurven begyndte at falde, før afgiftsstigningen kom, så det kunne jo godt tænkes, at der kunne være andre faktorer – det kan f.eks. være kulturelle faktorer, eller hvor tilgængeligt det er i butikkerne osv. – så man kan spørge sig selv, om man virkelig tror på, at det er det, der afgør det.
Der er også det der med, at man siger, at man tror på, at det er usundt at ryge, men jeg tror da også, regeringen synes, det er vigtigt, at man gør noget ved forureningen og vil have mindre plastik, så man derfor lægger afgifter på plastikposer.
Det er jo fair nok, men hvorfor er det så lige, at Venstres argument betyder, at det er o.k. at sætte afgiften op og skubbe arbejdspladserne ud, men hvis det er alle andre, så duer det ikke?
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Man kan sige, at i det her tilfælde mener vi ikke, at det er den eneste grund til, at folk begynder at ryge, og derfor har det ikke været det eneste tiltag, vi har gjort, men det har været et af de tiltag, som eksperterne har sagt ville virke, i forhold til om unge vil begynde at ryge.
Det er et meget stort problem, at unge mennesker begynder at ryge, og det er derfor, vi har støttet op om stigningen i cigaretafgiften.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Verdens højeste skattetryk
, og lad os lige prøve at sige det igen: Verdens højeste skattetryk, og der er gudhjælpemig nogle, der seriøst vil prøve at betegne os, der prøver at gøre noget ved det her, som de ekstreme.
Men kære venner, det, som vi har nu, er jo det helt vildt ekstreme, og der ser jeg det som en af Nye Borgerliges vigtigste opgaver at få det her hus nogenlunde tilbage til normalen.
Pendulet er svinget helt ud og er ved at hamre igennem glasset, og det skader danskerne, det skader dansk økonomi, og det skader vores børns fremtid, og vi bliver herindefra nødt til at begrænse os.
Det er ikke rimeligt, at man kører kassekreditten helt i bund og så bare bruger det på fest og sjov og ballade, som det er tilfældet lige nu, og vi bliver altså nødt til at rykke Danmark en anden vej.
Og jeg håber, at partier som Radikale Venstre godt kan se, at det, som vi har med verdens højeste skattetryk, er for ekstremt – Radikale Venstre, som tidligere har været et økonomisk funderet, fornuftigt, pragmatisk parti, der godt kan se, at verdens højeste skattetryk kommer med en pris, og den pris er tab af velstand, tab af vækst, og det resulterer altså også i tab af velfærd ned ad vejen.
Og lige nu beder vi vores børn om at betale det overforbrug, som vi har lige nu.
Her er der noget, hvor vi sænker skatten – det synes vi er fornuftigt – og lad os nu gøre det permanent, og lad os gøre det på en lang række områder, samtidig med at vi simplificerer vores skattesystem, så borgerne derude rent faktisk kan finde ud af at forstå det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-15:
Undskyld, jeg forlænger debatten så sent, men det er, fordi det bliver sådan en misforståelse, debatten kommer til at køre på.
Anerkender skatteministeren, at der er to ting, der fastsætter, hvad man betaler i generationsskifteskat af en virksomhed?
Altså, en ting er skattesatsen, man bliver beskattet med, og en anden ting er så, hvad man bliver beskattet af, som er vurderingen af virksomheden.
Kan ministeren bekræfte, at den tidligere socialdemokratiske minister Benny Engelbrecht afskaffede det, der hed formueskattekursen, så man fik en meget højere vurdering – altså det ene af de to ben – og de penge valgte det borgerlige flertal så efterfølgende at bruge til at sænke satsen med?
Så man kunne også bare have genindført det, der hed formueskattekursen.
Det er ikke en eller anden kæmpe milliardstor skattelettelse til de allerrigeste, men man havde den problemstilling, at man kunne vælge at gøre noget ved vurderingen eller skattesatsen.
Vi valgte så bare satsen.
Nu har Socialdemokraterne jo så skruet satsen op igen, så man bare har den høje vurdering, men ikke en lavere sats.
Anerkender ministeren, at det ikke er en eller anden kæmpe milliardstor skattelettelse, man havde gang i, men det faktisk var for at udligne den hævelse af vurderingen, som Socialdemokraterne stod for tilbage under en tidligere regering?
Morten Bødskov (S), 2021-04-15:
Hvis man skal følge spørgerens logik, er det noget, som også gjaldt, dengang spørgeren selv havde ansvaret for at holde hånden under den tidligere regering, al den stund at det, vi gør, er, at vi fører det tilbage til 2017-niveau.
Derfor er det her jo, og det indrømmer jeg gerne, et spørgsmål om prioritering.
Vi er uenige i den prioritering, og derfor har vi valgt at gøre, som vi har gjort, og vi er glade for, at der er et bredt flertal bag, og det betyder, at vi har prioriteringer og midler til at investere anderledes.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-15:
Det fine i svaret er, at man kun tænker tilbage til 2017, hvor vi jo rigtig nok satte satsen ned.
Man glemmer jo lige at spole tilbage til det tidspunkt, hvor Socialdemokraterne satte vurderingen markant op, som gav noget i nærheden af 1 mia. kr. ekstra i kassen.
Men tilbage i, jeg tror, det var 2014, hvor Benny Engelbrecht var skatteminister, hævede man vurderingen kraftigt, og det gjorde, at man hævede beskatning for generationsskifter.
Så hvis ministeren lige tænker lidt længere tilbage, vil ministeren så ikke anerkende, at det ikke handler om milliardstore skattelettelser til dem, der har virksomheder, men om, at man faktisk prøver på at få de penge tilbage til generationsskiftebeskatningen, som Socialdemokraterne hev ekstra i kassen tilbage i 2014?
Morten Bødskov (S), 2021-04-15:
Uanset hvordan man vender og drejer det, vil det, hvis man ændrer det, som regeringen her har vedtaget med et bredt flertal i Folketinget, være en meget stor skattelettelse til nogle af de grupper i det danske samfund, som i forvejen tjener allerallermest.
Det vil det være, og derfor har vi jo været meget, meget klare fra starten.
Vi ønsker at frigøre penge og midler til, at vi kan lave prioriteringer i unges uddannelser, den grønne omstilling – spor, som jo på ingen måder fik, om man vil, den bredde og det tempo under den tidligere regering.
Det har vi gjort nu, og det sporskifte, der er sket med regeringsskiftet, er udtrykt i den prioritering, der er her.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Jeg vil lige høre ministeren om noget.
Hvis nu en familieejet virksomhed, og lad os sige, at det er en virksomhed, der har et stort produktionsanlæg, skal generationsskifte, skal de jo betale den her afgift, og vil det så være normalt, at de vil være nødt til at sælge dele af deres produktionsvirksomhed?
Kan ministeren oplyse om det?
Vil det være nødvendigt for dem måske at sælge nogle af deres maskiner for at få råd til at betale afgiften?
Morten Bødskov (S), 2021-04-15:
Det er jo svært at svare på det konkrete eksempel.
Vi belyser gerne tænkte eksempler, og det har vi også gjort under lovbehandlingen i rigt mål.
Det centrale er jo, at når man ser på de beregninger, der ligger til grund, i øvrigt også under den tidligere regering, er der jo ikke noget, der siger, at en rabat i milliardstørrelsen til virksomhedsarvinger vil medføre mere vækst og øget beskæftigelse i betydeligt omfang.
Det har ligesom været argumentet også fra borgerlig side, at det vil det gøre.
Da man selv havde ansvaret, kunne man ikke pege på det.
Vi synes selvfølgelig, det er rigtigst at gøre, som vi har gjort og dermed frigøre midler til fremadrettet at lave investeringer, som kan sikre, at vi får mere vækst og mere beskæftigelse i Danmark.
Det er det, det handler om.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Det er nok rigtigt, at ministeriet ikke kan regne på det, for så vidt jeg forstår det, kan ministeriet ikke vurdere, hvor det er henne, de her familievirksomheder bliver generationsskiftet.
Man har simpelt hen ikke et datagrundlag i ministeriet, hvor man præcis kan se, hvordan tingene virker, fordi it-systemet er så gammelt, så man ikke kan grave det frem.
Nu må ministeren gerne lige prøve at svare på, om det er korrekt.
Så vil jeg så sige, at det jo er blevet meget klart belyst i analyser af andre end ministeriet, at mange virksomheder er nødt til at sælge dele af virksomheden fra for at kunne betale den her generationsskifteskat, så mener ministeren, at det gavner Danmark, at man sælger dele af virksomhederne for at betale en skat og dermed sørger for, at der er færre jobs i Danmark?
Morten Bødskov (S), 2021-04-15:
Regeringen mener, at den prioritering, som vi har lavet her sammen med et flertal i Folketinget, er udtryk for, at der bliver frigjort midler til at investere i eksempelvis uddannelse og klimavenlig omstilling, den grønne omstilling, og det er med til at sikre, at Danmark også har noget at leve af i fremtiden.
Uden at skulle starte en lang polemisk diskussion tror jeg, at man stille og roligt kan sige, at det jo er rigtigt nok, at det, den her regering overtog, var et skatteministerium, som på mange måder var nedslidt, og det er så det, vi arbejder på at genoprette.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-15:
Tak for det, formand.
Danmark er det OECD-land, som har det allerhøjeste skattetryk, og det er ikke kun et problem for de enkelte borgere og den enkelte familie, som har mindre frihed til at forvalte deres eget liv, men det er også et problem for vores samfund.
Et højt skattetryk betyder, at færre gør en ekstra indsats, virksomhedernes internationale konkurrenceevne svækkes, hvilket presser lønningerne og evnen til at opretholde gode danske arbejdspladser, og samlet set sætter et højt skattetryk vores velstand under pres og dermed også vores velfærd.
For man kan ikke have et højt niveau af privat og offentlig velfærd uden et velstående samfund – de to ting er gensidigt afhængige.
Det kommer forhåbentlig ikke som nogen overraskelse for nogen som helst, at vi i Det Konservative Folkeparti gerne ser et lavere skattetryk i Danmark, og at vi gerne gør det mere attraktivt for den enkelte at give den en ekstra skalle på arbejdsmarkedet.
Venstre vil med dette beslutningsforslag hæve det maksimale beskæftigelsesfradrag med 1.000 kr.
Det vil vi i Det Konservative Folkeparti selvfølgelig gerne være med til.
Det skal være mere attraktivt at gå på arbejde og gøre en indsats, og at hæve beskæftigelsesfradraget giver skattelettelser til alle danskere i arbejde uanset indkomst.
Vi er faktisk så enige med Venstre i, at beskæftigelsesfradraget skal hæves, at vi selv har fremsat et beslutningsforslag om emnet, som skal behandles her i Folketingssalen om tre ugers tid.
Vi går dog lige et skridt længere.
Vi vil gerne gøre det ikke kun i 2021, men også i årene efterfølgende, og vi ønsker at hæve beskæftigelsesfradraget med 1.400 kr.
Så vi kan godt støtte forslaget her, men jeg håber også, at Venstre så vil være med til at gå lidt længere og støtte vores forslag, når det skal behandles inden længe.
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Tak for ordet.
Med dette beslutningsforslag foreslår Venstre at hæve det maksimale beskæftigelsesfradrag med 1.000 kr.
I Socialdemokratiet er vi optaget af at bringe danske virksomheder og lønmodtagere bedst muligt igennem sundhedskrisen.
Alene i 2020 holder den historiske finanspolitiske indsats hånden under 79.000 danske arbejdspladser, og i år vil den førte finanspolitik holde hånden under 54.000 arbejdspladser.
Sammenholdt med danskernes ekstraordinære indsats for at holde covid-19-smitten nede har det medvirket til, at Danmark foreløbig ser ud til at være det land i Norden, som i 2020 oplevede det mildeste økonomiske tilbageslag målt både på bnp, beskæftigelse og privat forbrug.
Samtidig vil vores investeringer i grøn og digital omstilling, renovering og udbygning af infrastrukturen, forskning og udvikling samt uddannelse og efteruddannelse lægge sporene til øget produktivitet og vækst i fremtiden, så Danmark kommer stærkere ud af krisen.
Der er mange forskellige initiativer, som man i lyset af covid-19-situation kan overveje for at understøtte dem, der har mest brug for det, og for at få de arbejdsløse tilbage i arbejde.
Det gælder især, når vi taler om nye, varige prioriteringer som det her forslag, der medfører et varigt mindreprovenu.
I Socialdemokratiet er vi ikke på forhånd afvisende over for initiativer af denne karakter, men det skal ske som led i en samlet prioritering, hvor der er styr på finansieringen, og det er ikke helt klart, hvordan finansieringen af det her forslag hænger sammen.
Der henvises til Venstres finanslovsforslag, hvor det primære finansieringsforslag er reserverne, som blev afsat på finanslovsforslaget.
Men der er jo siden hen indgået en aftale om finansloven, hvor der er blevet disponeret over de omtalte reserver.
Derudover er vi i Socialdemokratiet ikke nødvendigvis enige i forslagets logik om, at den nuværende arbejdsløshed primært skyldes, at det ikke kan betale sig for borgerne at arbejde.
Lufthavnsarbejderne i Kastrup er jo ikke arbejdsløse, fordi det ikke kan betale sig for dem at arbejde, men fordi vi står i en global pandemi, som har medført en stor nedgang i rejseaktiviteten.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Men jeg glæder mig over, at Venstre i lighed med regeringen er optaget af at få nedbragt den arbejdsløshed, som coronakrisen desværre har medført.
Venstres finanslovsforslag, som forslagsstillerne henviser til, ville jo ifølge Finansministeriets beregninger have øget beskæftigelsen mindre end regeringens finanslov.
Jeg håber, at vi med dette fælles mål for øje i den kommende tid kan få brede drøftelser, når regeringen fremlægger sine bud på, hvordan vi får en større, bedre og dygtigere arbejdsstyrke – en arbejdsstyrke, som skal have de kompetencer, som bl.a. den grønne og den digitale omstilling kræver.
Socialdemokratiet kan ikke støtte det her forslag, men tak for ordet.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Tak, og tak for, at det ikke er en fuldstændig afvisning.
Men jeg vil nu stadig væk spørge ind til det, ordføreren siger.
Det lyder på ordføreren, som om ordføreren ikke mener, at det har en betydning at give et højere beskæftigelsesfradrag.
Men alt andet lige, når verden bliver normal igen, vil bagagemedarbejderne i Københavns Lufthavn igen arbejde som bagagemedarbejdere i Københavns Lufthavn.
Udfordringen er at få folk fra offentlig forsørgelse og over til at være en del af beskæftigelsen.
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Jo, det kan vi godt blive enige om.
Men altså, som jeg eksempelvis var inde på om arbejderne ude i lufthavnen, er de ikke blevet arbejdsløse, fordi det ikke kan betale sig at arbejde; de er blevet ledige, fordi der er en global pandemi og rejseaktiviteterne er dæmpet.
Men som jeg sagde i min ordførertale, er vi i Socialdemokratiet ikke på forhånd afvisende over for initiativer i forhold til det her beslutningsforslag.
Men det skal ske som et led i en samlet prioritering, og der skal være styr på finansieringen.
Det er eksempelvis i forbindelse med en politisk aftale om en vækstpakke, i forbindelse med finanslovsaftalerne eller måske i forbindelse med en skattereform, at vi lægger kimen og sporene til den slags initiativer.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Altså, nu siger ordføreren, at vi ikke har styr på finansieringen.
Jeg er godt klar over, at Socialdemokraterne, regeringen, ikke har den samme finansiering, fordi regeringen har stemt for en anden finanslov, men det er jo ikke den, vi har stemt for.
Så der er sådan set ikke noget galt med vores finansiering, fordi vi ikke har stemt for de ting, som regeringen har stemt for.
Det er bare, sådan at vi er enige om, at det jo ikke er, fordi vi har et ufinansieret forslag.
Vil ordføreren trods alt anerkende det?
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Jo, men i det her forslag henviser Venstre til nogle reserver i finansloven, som jo er prioriteret i den finanslov, der er indgået.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, når ordføreren siger, at vi økonomisk set har klaret os godt igennem krisen, hvilke økonomiske nøgletal det er, man refererer til dér.
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Jamen det er jo eksempelvis, at vi kan se, når vi sammenligner os med de nordiske lande – og måske endnu mere tydeligt, når vi sammenligner os med lande i det øvrige Europa – at så har Danmark heldigvis et mindre fald i beskæftigelsen.
Vi har et mindre fald i bnp, og vi har et mindre fald i privatforbruget.
Og alle nøgletal indikerer, at Danmark også står som et af de lande, der allerførst for alvor vil få gang i alle hjul på den anden side af sundhedskrisen, og det er jo, bl.a. fordi vi her i Folketinget med nogle brede politiske lovforslag, som er blevet vedtaget, har formået – bl.a. også igennem vores arbejde i Skatteudvalget – at lave nogle kompensationspakker, som har styrket vores virksomheder og har holdt hånden under arbejdspladserne, og jo bl.a. også i dag med et lovforslag, der styrker virksomhedernes likviditet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Der vil jeg nok advare imod at konkludere på, hvordan Danmark har klaret sig økonomisk i det her.
Når vi kigger på faldet i bnp, har det jo ret stor betydning, hvor stor den offentlige sektor er i de lande, for, hvor stort faldet i deres bnp er.
Og lande med en lidt mindre offentlig sektor har som regel i de her kriser et større fald i bnp, fordi krisen sætter sig i den private sektor først.
Det så vi også i den sidste krise, nemlig krisen 2008-2009, hvor krisen faktisk først satte sig lidt senere i Danmark.
Det viste sig også, at Danmark skulle bruge længere tid og havde sværere ved at komme ud af krisen, og at de andre omkringliggende lande faktisk havde en højere vækst i de år, der kom bagefter.
Så jeg synes, at man skal være meget varsom med at konkludere på det.
Ud over det er der noget, der hedder demografi, og hvornår virussen ramte landet, som også har betydning.
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Jo, men sagen er jo, ordfører fra Nye Borgerlige, at vi i Danmark med både en meget stærk offentlig sektor og en meget stærk privat sektor er kommet godt igennem den globale pandemi, at vores fald i beskæftigelsen – heldigvis, vi har klaret os nænsomt – er langt mindre, end vi ser det i andre lande, og at privatforbruget ikke er faldet, som man ser det i andre lande, netop også fordi vi fører en dynamisk, aktiv, progressiv finanspolitik, hvor vi investerer i grøn omstilling og investerer i vores virksomheder.
Vi har også givet skattelettelser i vores udvalg til vores virksomheder i forbindelse med den grønne omstilling.
Det er alt sammen det, der kombineret med borgernes disciplin og engagement har ført os nænsomt igennem krisen.