runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2021-04-23:
Jeg forstår ikke, hvorfor ordføreren for Socialistisk Folkeparti mener, at man har behov for at vide det.
Hele essensen i det her er, om man går ind for, at vold er det samme, uanset om det er mænd eller kvinder, der bliver udsat for det.
Spørgsmålet er, om de skal have den samme behandling, eller om man stadig væk vil have det opdelt.
Det handler jo ikke om, hvor grov volden er.
Det handler om, at vold er vold.
Henrik Vinther (RV), 2021-04-23:
Vi stemmer ikke imod, at der er lige vilkår og lige muligheder.
Vi stemmer for, at der er finansiering til de forslag, som vi lægger frem.
Og med den nyvundne interesse, som Nye Borgerlige har for ligestilling, så ser jeg frem til, at partiet også støtter lige barsel til fædre.
Tak for spørgsmålet.
Nu kender vi jo ikke omfanget, så vi ved, om der er et yderligere behov ud over det, vi har i dag.
Det her er ikke en finanslovsforhandling, og grunden til, at jeg ved det, er, at jeg ikke er finansordfører, for så havde det været en anden, der havde stået her.
Den del tager vi, når vi ved, hvad det koster, og det ved vi, når vi har analysen – og så tager vi diskussionen igen i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Rune Lund (EL), 2021-04-23:
Det her lovforslag er jo i høj grad et lovteknisk forslag, som skal sikre, at Danmarks regler flugter med EU-reglerne i forhold til håndteringen af uledsagede midler eller i hvert fald så likvide midler, som passerer grænser.
Det er et lovforslag, som er godt, og som Enhedslisten er positive over for.
Vi har nogle enkelte forslag på delelementer af det, i forhold til om lovforslaget sådan set bare erstatter eksisterende danske regler, og om der i givet fald så også kan ligge en svækkelse i nogle regler i den forbindelse, så der kommer vi til at stille nogle opklarende spørgsmål.
Men vi er positivt indstillet over for lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-23:
Det er bare, fordi jeg sådan undrer mig over den her igen finde hår i suppen-tilgang til det.
Det her handler jo sådan set bare om at kønsneutralisere den her paragraf.
Det kommer jo fra nogle partier, som under normale omstændigheder taler rigtig meget om ligestilling, og det er egentlig bare et spørgsmål om det, men så begynder ordføreren at stå og tale om, at vi har brug for at få afdækket målgruppen – det har ministeren også sagt tidligere – men vi ved godt, hvem målgruppen er.
Det er jo mænd.
Det er bare at ligestille mænd og kvinder.
Jeg undrer mig bare lidt, for dem, der skal lave de her tilbud, er krisecentrene.
Det er ikke os herinde på Christiansborg, der skal lave dem, men krisecentrene.
Så hvorfor er det, at politikerne herinde har så stort et behov for at få en masse viden om, om det er på grund af voldsomt mange tæv, eller om det er, fordi man er blevet smidt ned ad trappen, eller hvad det kan være, som de her mænd er blevet udsat for?
Hvorfor har man behov for det i stedet for bare helt stilfærdigt at konstatere, at det selvfølgelig skal være fuldstændig den samme behandling, man får, hvad enten man er mand eller kvinde, hvis man bliver udsat for vold?
Carl Valentin (SF), 2021-04-23:
Tak for det.
I kampen mod hvidvask af penge spiller både Danmark og EU en afgørende rolle, og det er derfor positivt, at regeringen med det her lovforslag lægger op til at forbedre indberetningerne vedrørende hvidvask og at harmonisere dansk og europæisk ret på området.
På den måde støtter vi bl.a. endnu mere op om SØIK's arbejde med likvide midlers bevægelser i forhold til bekæmpelse af hvidvask, og det er et skridt i den rigtige retning.
Lovforslaget lægger derudover op til at afskaffe bestemmelsen om opkrævning af gebyrer for udstedelse af godkendelsesbeviser i forbindelse med TIR-ordningen, da der som udgangspunkt ikke er hjemmel til dette i EU-reglerne.
Det betyder også, at de allerede opkrævede gebyrer skal tilbagebetales.
SF støtter lovforslaget her.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-23:
Jeg er enig i, at ordet uledsagede er et fantastisk ord i forbindelse med penge.
Der kunne man forestille sig træerne om efteråret, hvor de taber bladene eller taber pengene, der er uledsagede, og så kan man lige plukke dem, og det kunne da være skønt, ikke?
Jeg synes, det var en fin gennemgang af hr. Troels Ravn, som har fortalt om, hvad det handlede om, og fra Dansk Folkepartis side støtter vi det.
Det ser ud til at være ligeud ad landevejen, så jeg vil ikke forlænge debatten om det.
Vi støtter forslaget fra Dansk Folkepartis side.
Kim Valentin (V), 2021-04-23:
Jeg skal undlade at gentage alt det tekniske, men blot sige, at der sikkert er mange danskere, der går og drømmer om at finde nogle uledsagede likvide midler; det er jo det, det her handler om, det er faktisk ret interessant, hvis man kunne finde uledsagede likvide midler rundtomkring, det kan man dog ikke, kan jeg så afsløre.
Men det her lovforslag går så på, at man moderniserer den pengeforordning, som regulerer de her dele.
Og jeg skal også sige, at uledsagede likvide midler er penge, der sendes pr. post, kurer og på forskellige andre måder, uden at der er fysiske personer involveret, og det er selvfølgelig det, det handler om.
Men jeg synes alligevel, det er en ekstremt interessant måde at sige det på: uledsagede likvide midler, det er dog til at bemærke ved det her lovforslag.
Og nu kan jeg ikke trække den længere.
Vi er for lovforslaget og de ændringer, der måtte ligge.
Troels Ravn (S), 2021-04-23:
Tak for ordet.
I Socialdemokratiet er vi stærkt optaget af at bekæmpe hvidvask og grænseoverskridende økonomisk kriminalitet.
Det er vigtigt at bekæmpe, både fordi det er ulovligt i sin egen ret, men også fordi det er en del af det økonomiske kredsløb i de grænseoverskridende kriminelle miljøer.
Og man kan sige, at de alt for længe har haft det for let.
Det her lovforslag, som vi skal behandle i dag, sikrer, at de danske regler om kontrol med kontanter og andre likvide midler er i overensstemmelse med EU's regler, som EU's medlemslande for nylig blev enige om at forbedre.
Dermed skal erhvervslivet ikke håndtere forskellige regler, når kontanter og andre likvide midler krydser henholdsvis ydre og indre grænser.
For det første indfører forslaget en angivelsespligt for bærere af likvide midler, der svarer til værdien af 10.000 euro eller derover.
Skatteforvaltningen vil samtidig få mulighed for at kræve en indberetning inden for 30 dage, når det kommer til uledsagede likvide midler, f.eks. kontanter sendt med posten, når værdien svarer til 10.000 euro eller derover.
For det andet får skattemyndighederne mulighed for at tilbageholde likvide midler, hvis der er indikationer på, at midlerne har forbindelse til kriminelle handlinger, uanset beløbets størrelse.
Samtidig skal SØIK, også kendt som Bagmandspolitiet, fremadrettet have alle oplysninger om kontante og likvide midlers bevægelse, som indberettes til skatteforvaltningen, og det vil styrke muligheden for at bekæmpe hvidvask og økonomisk kriminalitet.
For det tredje vil lovforslaget også opdatere toldloven, så man forenkler reglerne og sikrer overensstemmelse med EU-reglerne.
F.eks. præciseres reglerne om forældelse af toldskyld, der indføres en automatisk tillægsfrist på 1 år fra meddelelse af afgørelsen, og toldmyndighedernes gebyrer for udstedelse af godkendelsesbeviser i medfør af TIR-ordningen afskaffes.
Alt i alt er det en lang række gode tiltag, der rammer en balance, så man bekæmper hvidvask og økonomisk kriminalitet på en måde, der ikke medfører unødvendige byrder for borgere og virksomheder.
Vi har noteret os, at høringssvarene vidner om en overordnet bred enighed om lovforslaget og ændringerne, og det glæder os.
Så Socialdemokratiet støtter lovforslaget, og jeg skal hilse fra Radikale Venstre og sige, at det gør de også.
Tak for ordet.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-23:
Det er fuldstændig rigtigt.
Nu har jeg været meget inde på, hvad tabuerne er omkring voldsramte mænd: Manglende mandighed osv. osv., med en høj grad af stigmatisering.
Vold mod kvinder er jo også dybt, dybt stigmatiseret og tabuiseret, ofte med en meget høj grad af skyld og skam, hvor man siger: Man har selv fortjent det; man har selv vakt vreden i ham; man vidste jo også godt ... osv.
Samtidig med det lider vi jo desværre stadig væk af, at vi som samfund har – og det tror jeg heller ikke der er nogen af os der konkret kan sige sig fri for – enormt stort besvær med rent faktisk at gribe ind.
Altså, det at kalde det husspektakler og det at slå det hen med, at det er noget, der foregår inden for hjemmets fire vægge, foregår i alt for høj grad stadig væk.
Og det er også en del af den kønsbaserede vold, altså at vi simpelt hen stadig væk et eller andet sted i vores urbaghoved har den her tilgang, hvor kvinden måske lidt er mandens ejendom, og hvor man siger, at hvad der sker inden for hjemmets fire vægge, er noget, han bestemmer.
Vi har i hvert fald ikke sluppet den fuldstændig, for vi blander os ikke nok.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-23:
Ordføreren er også inde på tabuerne omkring vold, altså mest i forhold til mænd, men kunne ordføreren sige lidt mere om, hvordan hun opfatter den massive underskov af vold og det tabu, der er på voldsområdet?
Pernille Skipper (EL), 2021-04-23:
Det viser forskningen os jo, nemlig at kvinder oftere udsættes for vold i nære relationer, men også at den vold, som kvinder udsættes for, er grovere, mere brutal, ofte længerevarende, og det er også ofte kvinder, som ender med at blive slået ihjel.
Den vold, som mænd udsættes for, begås ofte af andre mænd i parforholdet.
Det er også et vigtigt aspekt at have med.
Og den vold er ofte af en anden karakter.
Det er stadig væk vold, men dog af en anden karakter, og det er også ofte psykisk vold.
Det er nogle af de ting, som helt konkret viser sig i forbindelse med den kønnede vold.
Så er der jo hele tilgangen til og forståelsen af mænd og kvinder i vores kultur, som også spiller ind, i forhold til hvem der udsættes for vold, og hvor meget.
Og vi lever desværre stadig væk i et samfund, hvor rigtig mange kvinder selv og rigtig mange mænd betragter de to køn som værende ikke ligeværdige, og det kan i sidste ende være med til at skabe mere vold i hjemmene, bl.a. fordi mænd ikke lærer at få de redskaber til at udtrykke deres vrede på anden måde end gennem volden.
Det er det strukturelle kønsproblem omkring vold, som vi også skal have gjort op med i vores samfund.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-23:
Tusind tak for en meget god og overskuelig tilgang til den tekniske del.
Ordføreren gentager en del gange i sin ordførertale det her med karakteren af den kønsbaserede vold.
Jeg er lidt nysgerrig efter at høre, om ordføreren vil fortælle lidt mere om, hvad der menes.
Nu har ordføreren været god til at gøre det med § 109 og § 110, så måske ordføreren lige kan knytte nogle ord til det, hun mener med, at der er en meget stor forskel på den kønsbaserede vold.
Astrid Krag (S), 2021-04-23:
Det er jo, fordi man ikke vil høre, hvad det er, ministeren siger.
Jeg tror endda, jeg har sagt det næsten ordret to gange, og nu kan jeg så sige det en tredje gang: Voldsramte mænd, voldsramte kvinder, voldsramte børn skal have hjælp i vores samfund.
Det skal de fra kommunen, der skal tage hånd om problemet, og hvor man har en underretningspligt.
Man har også en underretningspligt på kvindekrisecentrene og mandekrisecentrene i forhold til børnene, og man skal tage hånd om de mennesker, som er voldsramte.
Og det gør vi også som samfund.
Nu har vi sat gang i en forsøgsordning med psykologhjælp til mænd og får afdækket, hvor stor målgruppen af mænd på § 110-tilbuddene er.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Jeg forstår simpelt hen ikke den præmis, den socialdemokratiske ordfører nævner.
Altså, faktum er jo, at vi ved i dag, at ca. 38.000 kvinder og 18.000 mænd bliver udsat for vold.
Samtidig ved vi i dag, at Socialdemokratiet ikke vil ligestille lovgivningen i forhold til at sikre begge køn lige muligheder.
Altså, for dem, der har behov for at møde op på et kvindekrisecenter, er det lovfæstet i lovgivningen, og det er det ikke for mænd, i servicelovens § 109.
Det behøver vi da ikke mere viden om.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-23:
Det, der er centralt, når man ser på den vold, som en mand oplever, eller som en kvinde oplever, eller som det barn, som vokser op i hjemmet, oplever, så er det vigtigt at se på, hvad det er for en type vold, og den vold kender vi ikke.
Vi kan se, at under coronakrisen har Danner f.eks. opgjort, at voldens karakter har været meget mere bredspektret, og at man har ramt mange flere forskellige typer.
Vi har altså brug for at få afdækket, hvad karakteren af de forskellige former er.
Så det handler ikke om, at man ikke vil sidestille det; det handler om at træffe beslutninger på et ordentligt grundlag.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at man får givet den indsats, som et problem påkræver.
Det er det, jeg har sagt i ordførertalen, og det kommer jeg til at gentage, for det er det, der er vores politik: at vi skal se på, hvad det er for en type vold, der bliver udført, og så selvfølgelig give den hjælp, der er nødvendig.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg anerkender fuldstændig, at vold har mange former, at vold findes i mange afskygninger – psykisk vold, fysisk vold, økonomisk vold, altså mange former for og typer af vold.
Men det her handler faktisk om, at vi i dag ifølge statistikkerne har ca. 39.000 kvinder, der er udsat for vold, og 18.000 mænd.
Det handler om, om man vil ligestille paragrafferne i serviceloven, så man får lige mulighed for hjælp, og det hører jeg så den socialdemokratiske ordfører sige at man ikke vil.
Man vil ikke skrive mænd ind i servicelovens § 109.
Det handler jo om lige muligheder – uanset hvilken type vold.
Vil ordføreren uddybe begrundelsen for, at man ikke vil give lige muligheder uanset køn?
Camilla Fabricius (S), 2021-04-23:
Tak, formand, og tak til Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige for endnu en gang at rejse et tema, som er centralt for Socialdemokratiet.
Det at leve i et voldeligt forhold giver ar på både krop og sjæl.
Det handler både om den fysiske, psykiske, seksuelle og økonomiske vold, og vi kan som samfund ikke acceptere det.
Hvert år udsættes tusindvis af mennesker i Danmark for partnervold, og det gælder både kvinder og mænd.
Derfor er jeg også meget enig med forslagsstillerne i, at indsatsen mod vold i nære relationer skal omfatte både voldsudsatte kvinder og voldsudsatte mænd.
Det er vigtigt at huske på, at partnervold kan tage mange former.
Og der er forskel på den vold, som kvinder og mænd bliver udsat for.
Det viser den undersøgelse fra Statens Institut for Folkesundhed, som forslagsstillerne også selv henviser til.
Og nogle gange, som ministeren også siger, har vi set, at volden kan have døden til følge.
Den psykiske vold har også alvorlige konsekvenser i forhold til voldsudøvelse.
Undersøgelsen viser, at mænd i højere grad bliver udsat for psykisk vold end for fysisk vold.
Det kan dreje sig om at blive nedgjort, ydmyget eller krænket, og nogle gange kan volden måske endda også have karakter af, at man ikke får muligheden for at se sine børn.
Vold i nære relationer kan dermed tage rigtig mange forskellige former, og voldens karakter er forskellig for mænd og for kvinder, og det bør vi også have øje for, når vi kigger på problemernes forskellighed.
I forhold til begge beslutningsforslag er det vigtigt at påpege, at boformerne i servicelovens § 110, i modsætning til kvindekrisecentrene, henvender sig til en anden og bredere målgruppe end mænd udsat for vold i nære relationer.
Og der er i dag ikke viden om, hvor mange voldsudsatte mænd der befinder sig på et § 110-tilbud.
Så når vi har en diskussion ude i den almene offentlighed, er der altså forskel på, om man bliver indskrevet på et kvindekrisecenter eller på et mandekrisecenter, altså forskel på paragrafferne, og det har også betydning for, hvordan man så senere opgør det.
Det er derfor, vi i dag også taler om at blive klogere på den voldsudsathed, der er i forbindelse med det ene og det andet tilbud, så vi på den måde kan kende til problemets omfang og afvente de resultater, som gør, at vi kan tage stilling til, hvad det er for nogle typer af ændringer, vi skal lave.
Det er også derfor, vi ikke bakker op om forslaget i dag, men vi sætter pris på, at både Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti også er med til at rejse diskussionen om voldsområdet.
Det er meget, meget vigtigt, at vi får bredt den diskussion ud, så vi også får taget omgivelserne med.
Astrid Krag (S), 2021-04-23:
Jamen ordføreren kender jo godt paragrafferne i serviceloven.
Og den diskussion har vi haft ganske mange gange.
Jeg synes, det er rigtig positivt, at vi nu får den forsøgsordning med psykologhjælp til mænd, og at vi i øvrigt får afdækket, hvor stort omfanget af voldsramte mænd, der søger § 110-tilbuddene, er, og på baggrund af det også kan få en mere substantiel drøftelse af, hvordan vi så bedst sikrer, at både mænd, kvinder og børn, som lever med vold i hjemmet, får den rette hjælp.
Der er ikke nogen tvivl om, at man skal have hjælp, hvis man er voldsudsat.
Så skal fællesskabet være der for en.
Fatma Øktem (V), 2021-04-23:
Nå, okay, men så lærte jeg det i dag.
Jeg synes ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål, om der er ligestilling på området.
Selvfølgelig ved vi, at der kan være forskel på vold.
Det kan der faktisk være ikke bare mellem kønnene, men det kan der også være mellem enkelte personer.
Astrid Krag (S), 2021-04-23:
Vold er vold, siger ordføreren, og det er jo rigtigt.
Men samtidig går jeg ud fra, at ordføreren også anerkender, at når vi kigger på den viden, vi har om vold i nære relationer – senest udgav Statens Institut for Folkesundhed en meget omfangsrig rapport for, nu er det snart 3 år siden – ser vi, at andelen af kvinder, der har været udsat for partnervold, er større, og at det typisk er grovere vold, kvinder bliver udsat for i nære relationer, end mænd bliver.
Vi kan se, at der er flere kvinder, der ender med at blive slået ihjel af deres partner.
Det håber jeg også at Venstres ordfører anerkender.
Men det betyder jo ikke, at vi mener, at vi ikke skal have et samfund, hvor alle kan leve uden vold, både kvinder og mænd, eller at vi ikke mener, der skal være hjælp til både kvinder og mænd – og i øvrigt børn, der vokser op i hjem, hvor der er vold.
Det er meget ødelæggende for børn.
Fatma Øktem (V), 2021-04-23:
Det var en kamp at få den forsøgsordning sat i gang, hvor mænd også kan få tilbudt 10 timers psykologhjælp.
Det synes vi er en underlig tilgang til det, for vold er vold, vold er intimiderende, vold er ydmygende, vold er ødelæggende.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren: Mener ministeren, at der er ligestilling på området?
Altså, når en mand opsøger hjælp og en kvinde opsøger hjælp, er der så ligestilling på området?
Mette Thiesen (NB), 2021-04-23:
Ministeren svarer ikke på spørgsmålet.
Men det er jo sådan ret klassisk.
Og i øvrigt forstår jeg ikke det – altså, jeg ved godt, det er den der plade, ministeren sætter på hver eneste gang – om den tidligere borgerlige regering.
Den var vi ikke en del af.
Vi sad ikke i Folketinget på det tidspunkt, hvis bare lige ministeren skulle mindes om det.
Ministeren svarede ikke på spørgsmålet: Mener ministeren, det er lige slemt, hvis mænd bliver udsat for vold, som hvis kvinder bliver udsat for vold, og dermed også, at det selvfølgelig er ganske naturligt, at § 109 gælder begge køn?
Mener ministeren, at vold reelt set er lige slemt, uanset hvilket køn det går ud over?
Ja eller nej.
Astrid Krag (S), 2021-04-23:
Det var nok en noget nonchalant tilgang til voldsområdet, som den her regering sammen med sine finanslovspartier har givet et historisk løft, mens den tidligere borgerlige regering ikke havde så travlt med at gøre det, da man havde magten.
Hvis det for Nye Borgerliges ordfører er »bla bla«, vil jeg nødig tænke på, hvad det siger i forhold til de kvinder og børn og mænd, der sidder på kvindekrisecentrene og mandekrisecentrene derude.
At det, at vi har løftet indsatsen på krisecentrene med flere krisecenterpladser og med psykologhjælp, at vi her under coronakrisen har holdt hånden under både voldsramte mænd og voldsramte kvinder med nødpladser, at vi har sikret penge til udvikling af integrationsmodellen, at vi har sikret permanente midler til de ambulante tilbud, at vi har sikret penge til at udvide de ambulante tilbud, der kommer kvinder til gavn, mænd til gavn, børn til gavn, som er voldsramte, og også kommer voldsudøveren til gavn, og at vi også har sikret, at de pårørende stadig har et sted at henvende sig, kan reduceres til »bla bla« af Nye Borgerliges ordfører, tror jeg måske faktisk alligevel er et nyt lavpunkt, jeg har oplevet i den her debat om voldsområdet.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-23:
Det er naturligvis også en prioritet for Det Konservative Folkeparti at bekæmpe hvidvask og finansiering af terror, ligesom vi også har et ønske om, at skattelovgivningen er hensigtsmæssig for både borgere og virksomheder.
Vi kan derfor også godt støtte lovforslaget.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-23:
Jeg kan godt gentage det.
Og det kan godt være, at det bliver lidt langhåret, eller hvad man kan sige, for dem, der hører med derude.
Altså, man kan jo godt gentage et synspunkt og sige, at vi ikke ønsker en ligestilling, men det, vi siger fra Socialdemokratiets side, er, at den karakter, volden har, er vi nødt til at kende.
Det vil sige, at når vi sammen med et bredt flertal i Folketinget har afsat midler til at gennemføre en undersøgelse for at se på den voldsudsathed, der er tale om på mandekrisecentrene og i forbindelse med § 110-tilbuddene, så mener vi faktisk, at det giver mening at gøre det på et oplyst grundlag.
Trine Torp (SF), 2021-04-23:
Nej, men jeg håber da, at vi kan lande en beretning, det kunne da være fint, hvis vi kunne det, hvor vi kunne forene synspunkterne.
Men det er altså ikke kun en detalje med § 109 a.
Vi kender jo sådan set heller ikke finansieringsbehovet, før vi har resultatet fra den undersøgelse.
Jeg begrundede det også med, at jeg ikke mener, at vi kan nå det inden for den her folketingssamling.
Så jeg synes egentlig, jeg har imødekommet intentionen så godt og så tydeligt, som jeg overhovedet kan, men også givet nogle, synes jeg, rimelige begrundelser for, hvorfor vi ikke kan støtte forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2021-04-23:
Jo, men er det ikke mere sådan en undskyldning, for det ved ordføreren jo godt ikke er intentionerne.
Intentionerne er at give mænd de samme muligheder og selvfølgelig ikke, at de skal indlogeres på et kvindekrisecenter.
Somme tider tænker jeg, at man ligesom prøver at finde hår i suppen, selv om man egentlig har intentioner om, at man vil det samme, for ikke at stemme for et forslag.
Men altså, det lyder jo, som om vi kan lande et eller andet på det her område.
Jeg må bare sige, at Lev Uden Vold har været bannerfører for netop det her, og mandecentrene råber jo også på en ligestilling i forhold til servicelovens § 109.
Det er jo ikke noget, der bare er trukket op af hatten her.
Trine Torp (SF), 2021-04-23:
Jeg kender ikke til, hvordan det er tidsmæssigt.
For jeg synes egentlig, jeg sagde meget tydeligt, at vi er interesseret i at give samme rettighed eller mulighed for hjælp til mænd og kvinder, men at vi også siger, at der er en forskel på behovene, og det kan være, at den undersøgelse også bekræfter os i det.
Jeg ved ikke, om det forholder sig sådan, men jeg kan være bekymret for, at hvis man har mænd og kvinder under samme paragraf, vil man ikke på et kvindekrisecenter kunne afvise en mand, hvis der er ledig plads der og der ikke er ledig plads på et mandekrisecenter – det er egentlig også for at undgå det, at vi foreslår § 109 a.
I virkeligheden er det også et forsøg på at sige, at der er behov for et kønsopdelt krisecentersystem i forhold til det.