runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-31:
Tak for spørgsmålet.
Omstillingen af transportens energiforbrug fra benzin og diesel forudsætter, at de alternative drivmidler er tilgængelige, når og hvor bilisterne har brug for dem.
Hvis bilisten f.eks. oplever, at der er for langt til gastankstationen, kan det udgøre en barriere.
Derfor er det som udgangspunkt ønskværdigt, at der er et tilstrækkeligt antal gastankstationer i Danmark, både i antal og i geografisk spredning.
Da vi senest gjorde det op i forbindelse med udarbejdelsen af den nationale politikramme for implementering af AFI-direktivet i begyndelsen af 2017, fandt vi, at der på daværende tidspunkt var 14 gastankstationer i Danmark, og at der var planlagt yderligere 6.
Det lyder umiddelbart af få gastankstationer, men det tal skal ses i sammenhæng med, at gaskøretøjer udgør mindre end 1 promille af den samlede køretøjsbestand i Danmark.
Det er mit umiddelbare indtryk, at brugerne af gaskøretøjer i by- og forstadsområder i København, Odense, Aalborg og Trekantsområdet har, hvad vi i den føromtalte nationale politikramme betegner som en basal adgang til gastankstationer.
Det skyldes ikke mindst, at der ikke forventes noget nævneværdigt salg til private, da gaskøretøjer sammenlignet med konventionelle køretøjer fortsat er relativt dyre i anskaffelse og drift.
Hvis gaskøretøjer på et tidspunkt bliver konkurrencedygtige, er der som sagt allerede en basal infrastruktur, som kan blive udgangspunktet for den videre udbygning.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-31:
Synes ministeren, at det er i orden, at transportvirksomheden Urban Go opererer i Danmark, når deres forretningsform strider mod den nye taxilovgivning?
Tak, formand.
Vi skal lidt over i en anden boldgade, og jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at udbredelsen af infrastruktur til gaskøretøjer, såsom muligheden for optankning, er tilstrækkelige i Danmark?
Det, der kommer frem i udsendelsen, hvor i øvrigt både radioværterne og så også ministerens partikollega håner lovkravet om sædefølere og taxameter, er, at netop det forhold, at der i de her Urban Go-biler hverken er sædefølere eller taxameter, gør det muligt at snyde i skat.
Hvad er ministerens kommentar til det?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-31:
Jeg synes, at lov er lov, og at lov skal overholdes, og derfor synes jeg selvfølgelig også, at man skal overholde skatteloven i det her samfund.
Det er jeg ikke enig i.
Regeringen havde oprindelig spillet ud med et forslag til en taxalov, som ville gøre det muligt at operere lovligt i Danmark med andre skattekontrolredskaber end taxameter og sædefølere.
Det mener jeg at vi burde have været åbne over for i et moderne samfund, og jeg er helt sikker på, at nye skattekontrolredskaber er bedre end de gamle med taxameter og sædefølere.
Det var der ikke et flertal der var med på.
Flertallet ville ikke ophæve kravet om taxameter og sædefølere, fordi det jo også ville gøre, at private kunne køre med biler derude.
Der tror jeg, at flertallet havde den opfattelse, at der ikke skulle være den konkurrence for de etablerede vognmænd og de etablerede og fagforeningsorganiserede chauffører, og derfor ønskede man ikke at ophæve det urimelige og – synes jeg – overflødige krav om taxameter og sædefølere, selv om der var nye metoder, som var bedre.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-31:
Jeg er rigtig glad for, at ministeren og ministeriet har politianmeldt det her foretagende, for det er klart ulovligt, og det er sådan, at ministerens partifælle jo ikke bare har kørt med det her selskab, men direkte i et medie har stået og opfordret til at gøre det samme og reklameret for det.
Så til det næste spørgsmål.
Det er sådan, at der i udsendelsen, som jeg refererer til, er chauffører, der forklarer, at de bevidst bruger den her metode til at snyde i skat, fordi de melder tjenesten fra.
Tak, formand.
Og jeg skal læse spørgsmålet op: Synes ministeren, at det er i orden, at transportvirksomheden Urban Go opererer i Danmark, når deres forretningsform strider mod den nye taxilovgivning?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-31:
Til det første spørgsmål om, hvad jeg vil gøre ved det, vil jeg sige, at jeg jo ikke kan gøre andet end at varetage den lov, der i forvejen forbyder det, der sker.
Jeg kan ikke forbyde det to gange.
Så derfor er det, man gør, at Trafikstyrelsen anmelder det til politiet, og så er det jo politiets ansvar at tage affære og sikre, at loven håndhæves.
Det er ikke ministeriet, der skal gå ud og stoppe folk for at køre ulovlig taxakørsel.
Hvad angår hr. Joachim B. Olsen, vil jeg sige, at jeg ikke er bekendt med, om han kører med den tjeneste eller ej, men hvis det er korrekt, at han har sagt, at han gør det, kan jeg kun sige, at det ville jeg ikke gøre, hvis jeg var ham, for jeg benytter ikke de ting, der er ulovlige.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-31:
Først og fremmest tusind tak til ministeren for så klar tale.
Det betyder rigtig, rigtig meget, at ministeren som ansvarlig for den gældende taxalovgivning, også for den tidligere taxalovgivning, så klart tilkendegiver, at de metoder, man bruger i Urban Go, altså er på den anden side af stregen, i forhold til hvad der er tilladt.
Det, de foretager sig, er ulovligt.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt mere om, hvad ministeren så vil foretage sig for at skride ind over for det her, altså lidt mere om, hvordan vi kan få stoppet den måde, de kører på.
Så kunne jeg egentlig også godt tænke mig at høre om noget andet
: Hvad er ministerens kommentar til, at hans egen partifælle hr. Joachim B. Olsen optræder i radioudsendelsen hos Radio24syv, hvor han koketterer med, at han selv benytter den her kørselstjeneste, og at han godt er klar over, at det ikke er i lovens ånd at operere på den her måde, men at det er det nye smarte, og at der burde være mere af den her slags?
Der er altså et medlem af Folketinget, som repræsenterer det samme parti som ministeren, nemlig Liberal Alliance, som i en direkte radioudsendelse opfordrer folk til at gøre det samme som ham, nemlig at køre med det her selskab, som ministeren lige har stået og sagt er ulovligt.
Hvad er ministerens kommentar til det?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-31:
Nej, det synes jeg ikke.
Deres forretningsform ville også stride imod den gamle taxalovgivning.
Alle transportvirksomheder skal overholde de regler, der gælder for den pågældende transportform, og erhvervsmæssig persontransport af personer i biler kræver tilladelse efter taxaloven.
Trafik-, Bygge- og Boligstyrelsen har oplyst mig om, at virksomheden Urban Go, der tilbyder transportservice for varer og personer, som kan bestilles via en app, efter styrelsens oplysninger er en fortsættelse af virksomheden Ubr City.
Styrelsen foretog i april 2017 politianmeldelse af Ubr City for overtrædelse af taxaloven og har nu foretaget en ny politianmeldelse vedrørende Urban Go.
Styrelsen har endvidere oplyst mig om, at den siden april 2017 har politianmeldt fire andre virksomheder, der tilbyder lignende transportservices for varer og personer, for overtrædelse af taxaloven.
Mette Abildgaard (KF), 2018-02-01:
Vi skal altid lytte.
Uanset, hvor der kommer ny forskning og viden fra, skal vi altid lytte og give os selv plads til at blive klogere.
Jeg er rigtig glad for, at den NLES5-model, der snart bliver taget i brug, vil være usikkerhedsberegnet, for der giver det fuldendte billede.
Det er meget fint, at vi gør det.
Nu spørger ordføreren til, om vi ikke kan se, at der er et problem, men jeg mangler bare lidt at få at vide, hvad det er, det problem er, f.eks. at der nu er en masse, der tydede på, at den her model grundlæggende er forkert, at den giver grundlæggende forkerte resultater, men alle de målinger, der bliver lavet, validerer jo modellen.
De validerer, at det er rigtigt, altså den udvaskning, man regner med i modellen.
Jeg er ikke sikker på, at jeg nødvendigvis hørte et spørgsmål.
Men jeg køber simpelt hen ikke argumentet om, at det er en model, som ikke er færdigudviklet; for det er en model, man har brugt tidligere, og som man har haft i så mange år.
Ja, så vælger man at anvende den, fordi forskerne peger på, at det er det mest opdaterede vidensgrundlag, man har.
Og det er det, vi vælger politisk at lægge til grund for de beslutninger, vi træffer.
Det er jo rigtigt, at der er forskel på NLES3 og NLES4.
De giver nogle forskellige resultater.
Når man vælger at lave en NLES4, er det i anerkendelse af, at NLES3 ikke længere er den mest præcise model.
Så er det, fordi man har fået ny viden, man har fået nye data, man har fået nye målinger, man har fået ny forskning, som peger på, at NLES3 ikke var retvisende, ikke var den mest retvisende.
Derfor lavede man NLES4, og det var den, man lagde til grund, fordi det var det nyeste opdaterede vidensgrundlag, man havde.
Der har også været forskere med fingrene helt nede i mulden på det.
Det er altså ikke kun den her ene forsker, der har forsket for Danmarks Naturfredningsforening, som jeg er enig i er en meget dygtig interesseorganisation – min pointe før var ikke rettet mod dem og deres faglighed – men ikke desto mindre må vi også have tillid til den faglighed, forskerne ved Aarhus Universitet besidder.
Christian Poll (ALT), 2018-02-01:
Nu er alt nyt jo ikke godt og alt gammelt skidt.
Det, som vi har fået at vide af forskerne her, er, at der er et nyere grundlag for den her model.
Men modellen har jo nogle helt andre tal for netop det, der er det væsentlige, altså hvad der sker med det kvælstof, der er tilovers.
Det forsvinder i forhold til den gamle model, og når man kigger på kurven, kan man se, at der er en vandret kurve der, hvor planterne ikke kan spise mere kvælstof.
Hvor bliver det af?
Det er jo der, man må stoppe op og sige: Hov, der er en meget stor beregningsforskel her imellem den gamle model og den nye model.
Kan vi så virkelig bruge den nye model?
Det er det, der ikke er sket, og det er jo derfor, at man burde stoppe op, men man er ikke stoppet op, ikke før der var en, der havde fingrene helt nede i modeludviklingen, som stillede sig frem og sagde: Hør, det her duer ikke, den her model er ikke færdig til den her type formål endnu.
Der burde regeringen i mine øjne stoppe op og sige hovsa, at det da ikke kan passe, at to modeller, der skal det samme, har så forskellige tal.
Synes ordføreren ikke, at det er bekymrende, at man bare kører videre, selv om der er så tydeligt et gap imellem den gamle og den nye model?
Christian Poll (ALT), 2018-02-01:
Det var jo også de forskere, der var ude med det samme og sige, at ja, Bjørn Molt Petersen har ret her, der er et problem, og hvor vi så pludselig hørte nogle dage senere, at nåh nej, der er måske ikke noget problem.
Det er det, jeg synes er så mærkeligt.
Hvorfor stopper man ikke op, når der kommer en forsker, som har været så meget inde i substansen og i første omgang uafhængigt siger, at der er et problem her.
Man er jo bare gået videre og brugt den her model til at beregne landbrugspakken med.
Kan ordføreren ikke se, at det virker mærkeligt, at man ikke stopper op og siger, at det kan være, at vi skal gøre noget andet lige nu med den viden.
Ida Auken (RV), 2018-02-01:
I landbrugspakken er der brugt en opdateret version af NLES4.
Så er der en masse fejl i det, hr. Erling Bonnesen siger.
Det kan han så få mulighed for at trække tilbage, næste gang han får ordet.
Det andet var, at hr. Erling Bonnesen, da landbrugspakken kom ud, gik ud og sagde: Det bliver bedre for miljøet, at vi fjerner kvælstofreguleringen, at vi fjerner randzoner, at vi fjerner efterafgrøder.
Det bliver bedre for miljøet.
Det måtte han jo så trods alt trække tilbage i Deadline, da han blev prøvet lidt, i forhold til om det virkelig er bedre for miljøet, at man kan gøde mere, og at vi fjerner randzoner og efterafgrøder.
Nej, det var det så vist alligevel ikke.
Erling Bonnesen (V), 2018-02-01:
Det tror jeg fru Ida Auken er fuldstændig bekendt med.
Og så er fru Ida Auken jo velkommen til at stille alle de spørgsmål, en 30-40 tror jeg det var, der var stillet, af dybt teknisk karakter.
Fair nok.
Man kan komme i tvivl om, hvorvidt spørgeren selv var klar over det – spørgeren kunne i hvert fald ikke selv redegøre for dem.
Fred være med det, der er jo fri adgang til at stille alle de spørgsmål, man vil.
Jeg er stolt af og kan stå på mål for den landbrugs- og fødevarepakke, som vi er ved at køre igennem.
Vi ønsker også at passe godt på miljøet, og vi ønsker også at have rent vandt i hanerne.
Derfor skal vi fortsætte med at få implementeret de her ting.
Der er vi så også nu i gang med en målrettet miljøregulering.
Vil fru Ida Auken rulle alt det her tilbage?
Skal vi tilbage til det gamle?
Er det det, som fru Ida Auken vil, altså bare den gamle generelle regulering, eller ønsker fru Ida Auken egentlig også, at vi skulle videre med den målrettede regulering?
Ida Auken (RV), 2018-02-01:
Hvis regeringen havde ønsket en bred aftale om målrettet regulering, havde man kunnet få stort set alle Folketingets partier med, uden at vi ville have ændret et komma i det, som er den seneste aftale.
Det er meget mærkeligt.
Det er en regulering, som er udtænkt i min tid i Miljøministeriet, som det faktisk lykkedes med Natur- og Landbrugskommissionen at komme ud af alle de her grøftegravninger og lave sammen.
Og hvis man havde haft tålmodighed og ikke lavet landbrugspakken, men var gået til målrettet regulering, havde vi slet ikke stået her i dag; så havde vi ikke spolet tiden 10-15 år tilbage, så havde vi ikke stået med en situation, hvor vi kan risikere at have lukket for meget kvælstof ud i miljøet, og det havde på alle måder været en bedre situation.
Mette Abildgaard (KF), 2018-02-01:
Tak for det.
Jeg står fuldstændig ved det, jeg sagde i min ordførertale, og fru Ida Auken er velkommen til at rette henvendelse til ministeren for at få leveret dokumentation på det, jeg sagde, og så må fru Ida Auken læse det igennem.
Det Radikale Venstre, det parti, fru Ida Auken tilhører, sad jo med ganske længe i de her forhandlinger om fødevare- og landbrugspakken, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om fru Ida Auken spurgte ind til at få foretaget usikkerhedsberegninger af pakken under de forhandlinger.
Ida Auken (RV), 2018-02-01:
Jeg tror, jeg spurgte ind til temmelig mange ting i det her kvælstofregnskab, og det er vist også en af de ting, der gør, at man synes, det er besværligt, har jeg hørt citeret, at have Det Radikale Venstre med i nogle af de her ting, altså at vi spørger til fagligheden.
Men nej, det er rigtigt, jeg vidste ikke, at NLES4 havde de store problemer, som den så siden viste sig at have.
Som jeg sagde i min ordførertale, blev jeg glad, da jeg hørte, at det viste sig, at planter udvaskede mindre kvælstof, end man havde troet.
Jeg tænkte: Hurra, der er ikke nogen, der ønsker, at problemet ude i vandet skal være større, end det er.
Men det viste sig så, at det ikke var tilfældet, for der var meget, meget store usikkerheder forbundet med NLES4, som vi ikke har fået belyst.
Og der er jo også en grund til, at regeringen allerede nu med det samme går væk fra den, NLES5.
Så håber jeg bare, man fra konservativ side vil tage ansvar for, at den regnefejl, der ligger i selve i modellen, også bliver korrigeret.
Mette Abildgaard (KF), 2018-02-01:
Selvfølgelig skal der være plads til, at man bliver klogere.
De her store fejl, som bliver påpeget, har jeg meget svært ved at se.
Fru Ida Auken siger, at man med det samme går væk fra modellen igen.
Det er en model, der er blevet udviklet igennem 10 år, så det er ikke noget med, at man bare lige går væk fra modellen.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre fru Ida Auken om noget.
Hvis vi virkelig vedtager det beslutningsforslag, som ligger i dag, betyder det, at vi forsinker NLES5, som er usikkerhedsberegnet.
Vil fru Ida Auken tage ansvar for det?
Erling Bonnesen (V), 2018-02-01:
Tak for det.
Nu kunne jeg have brug for en lang bemærkning, men jeg skal gøre det kort.
Jeg har ikke trukket noget som helst tilbage.
Jeg er stolt af den landbrugs- og fødevarepakke, som vi kører igennem, og det bliver bedre med den.
Så er det bare meget mærkeligt, at man nu skal høre, at fru Ida Auken står og kritiserer de her ting sønder og sammen, selv om hun har været minister på området i en periode.
Man kunne næsten fristes til at sige, at så må fru Ida Auken jo have sovet i timen, dengang hun selv sad der.
Hvorfor spurgte man ikke efter det dengang?
I øvrigt kan vi stå fuldstændig på mål for det, som det er nu, og der har været en proces, hvor også EU har sagt god for det her.
Så jeg har bare ét spørgsmål i forhold til den lange talestrøm, hvor fru Ida Auken stod og kørte lidt rundt imellem NLES3 og NLES4 – det stod ikke lige helt klart.
Det kunne være godt lige at høre, hvad fru Ida Auken egentlig mener.
Mener fru Ida Auken helt enkelt, at det er NLES3 eller NLES4, der er brugt i landbrugspakken?
Lad os lige få det på plads.
Hvad mener fru Ida Auken?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-02-01:
Det, der er den afgørende forskel, er, at man vælger at lempe gødningsreglerne.
Det er altså et fuldstændigt paradigmeskift, i forhold til hvordan landbruget tidligere er blevet reguleret.
Så går man med åbne øjne ind og siger: Vi lægger en model til grund, der på papiret giver os 3.000 t ekstra kvælstof, og vi ved godt, at den ikke er valideret og usikkerhedsberegnet.
Når man går derud, hvor man tillader mere forurening og bygger det på en model, der ikke er færdigudviklet, så løber man en risiko for vandmiljø og natur – det er en politisk beslutning – og det har man gjort med åbne øjne.
Mette Abildgaard (KF), 2018-02-01:
Jamen jeg synes, det er helt absurd at stå og argumentere for, at det er en model, som ikke er færdig, man har brugt.
Det er en model, som har været udviklet, og som man har anvendt i 10 år.
Jeg synes, det er mærkeligt at argumentere for, at en model, som man har brugt tidligere, ikke er færdigudviklet.
Ida Auken (RV), 2018-02-01:
Jeg vil til enhver tid sige, at man skal vide, hvad man laver, i det øjeblik man laver det.
Man kunne så sige, at så må vi sænke normen med 10 pct. for en usikkerhedsmargen, indtil vi ved, hvad der er lavet, og så hellere vente et par måneder mere med NLES5 og så vide, hvad vi laver i øjeblikket.
Det synes jeg havde været mere ansvarligt.
Men det er ikke det, man vil fra regeringens side, og det er også derfor, jeg synes, at Konservative desværre er et grønt parti mere af navn end af gavn i øjeblikket.
Christian Poll (ALT), 2018-02-01:
Bjørn Molt Petersen er en af de forskere, der har udarbejdet NLES4-modellen, og derfor vil jeg sige, at han selvfølgelig nok er en af de bedste.
Det, det handler om her, er sådan set ikke så meget, om det er den, den eller den, der er nr. 1, 2 eller 3.
Det, det i den her sag handler om, er, at en af de allerdygtigste og mest indsigtsfulde forskere træder frem og siger, at der her er et problem.
Men ministeren siger ikke: Hovsa, så må vi stoppe op og prøve at se, hvordan vi finder en løsning på problemet.
Det kan godt være, det havde været nr. 4 eller 5, hvad angår viden om den her model, der trådte frem.
Det, vi snakker om i dag, er, at det politiske system ikke har respekteret, når en meget vidende forsker træder frem og siger, at den her model ikke kan bruges til det her endnu.
Carsten Bach (LA), 2018-02-01:
Hvis jeg skulle anerkende en forsker hver gang, ligegyldigt om vedkommende er nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 eller 9 eller 10 på listen, havde jeg ikke andet at lave end det.
Jeg synes, det er fint, at vi tager til efterretning, hvad forskellige forskere siger.
Hr. Christian Poll er faktisk måske en af dem, som jeg tænker kunne have lidt indsigt i de her modelberegninger, og når forskerne på Aarhus Universitet siger, at NLES4-modellen er den nyeste og mest opdaterede model, vil hr. Christian Poll så ikke anerkende det, og vil hr. Christian Poll ikke også anerkende, at en model jo sådan set egentlig også bygger på det grundlag, altså det, man putter ind i modellen, forudsætningerne for modellen, og at det jo også er genstand for en meget stor akademisk diskussion?
Christian Poll (ALT), 2018-02-01:
Jo, det er det, og det er jo der, det er så pudsigt, at i det øjeblik Bjørn Molt Petersen træder frem, er der et stort hold af andre forskere omkring modellen her, der siger: Ja, der er et problem.
Derefter går der, jeg ved ikke, om det er 24 timer eller et par dage, og så er den kritik ligesom manet i jorden.
Det er det, der er problemet i den her sag.
Det er ikke et spørgsmål om holdning, det er et spørgsmål om, hvordan man skærer kagen.
På visse områder er NLES4-modellen nok bedre, det er jo derfor, man har en fortløbende modeludvikling, men på det her område med kvælstoffet, der forsvinder, fordi kurven til sidst er vandret, er der et eller andet, der ikke er i orden, og det vil man helt sikkert fange, hvis man laver en usikkerhedsberegning.
Mette Abildgaard (KF), 2018-02-01:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg har bare sådan helt grundlæggende lidt svært ved at forstå, hvorfor ordføreren mener, at det var mere oplagt at gå tilbage og bruge NLES3-modellen, for den er heller ikke usikkerhedsberegnet.
Det er NLES4 ikke, men når forskerne anbefaler, at der skal udvikles fra en model 3 til en model 4, så er det jo netop, fordi der er kommet ny viden, fordi der er kommet en ny dato, og for at få den mest opdaterede model at tage udgangspunkt i.
Og det, forskerne har ment, er jo, at der var tilstrækkelig med ny viden til, at man skulle opdatere til en model 4.
Så jeg har såmænd bare så grundlæggende svært ved at forstå, hvorfor løsningen skulle være at gå tilbage til 3'eren, som forskerne mener er ringere end 4'eren.
Christian Poll (ALT), 2018-02-01:
Den er, som jeg har forstået forskerne, ringere på nogle områder, og så er der et stort usikkerhedsmoment, nemlig det her med den kvælstof, der kommer ud i sidste ende.
Der er stor forskel på de to modeller der, og der bør man jo så stoppe op og sige: Hov, kan det nu passe?
Der er et eller anden, der ikke passer, mellem de to modeller.
Og så er NLES3 jo det sikre valg, den har man arbejdet med i mange år.
NLES4 bør man først skifte over til i det øjeblik, hvor man er helt sikker på, at den meget anderledes måde, den regner på, hvad angår kvælstofudvaskningen, også er velunderbygget.
Mette Abildgaard (KF), 2018-02-01:
Tak for svaret.
Jeg tror ikke, vi når sådan helt til enighed om det her, for jeg har meget svært at forstå, hvorfor man ikke skulle rette sig efter de seneste anbefalinger, man har fået fra dem, der sidder og er eksperter på det her område.
Lad mig spørge i stedet for: Nu var der tale om den her anerkendte forsker osv., og det er han helt sikkert også, men vil ordføreren ikke også anerkende, at det selvfølgelig også spiller ind, at han er købt af en interesseorganisation og får sin betaling for at arbejde for dem?
Christian Poll (ALT), 2018-02-01:
Som jeg husker forløbet, trådte han selv frem og blev så senere betalt for at dykke ned i det og skrive en rapport af en slags om, hvad det var, han havde fundet frem til.
Så det, han blev betalt for af de en af de mest anerkendte og fagligt velfunderede miljøorganisationer, vi har herhjemme, nemlig Danmarks Naturfredningsforening, var altså at gå i dybden med det, han selv trådte frem med.