runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2021-12-02:
Også her er der grund til at understrege, at jo, man har også ytringsfrihed i den sammenhæng.
Ligesom det arbejde, der har været på det her område, siger, kan jeg synes, at det er en god idé at deklarere, hvornår man udtaler sig som hvad.
Men jeg synes også i den situation, som hr. Stinus Lindgreen beskriver, at det er vigtigt, at man mærker en opbakning både fra politisk hold til, at man kan ytre sig, men jo også fra sin ledelse, i forhold til at der er en opbakning der.
Vi har haft et samråd om det tidligere, hvor jeg synes vi egentlig havde en udmærket diskussion om det, og vi har også haft en dialog med rektorer og bestyrelsesformænd med et signal om, at man der arbejder med, hvordan man bakker bedre op om sine medarbejdere og sine forskere.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-12-02:
Tak for det, og tak for talen.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at forskningsfrihed og ytringsfrihed og den frie debat og den frie tanke skal vi værne om på landets universiteter, og spørgsmålet er selvfølgelig, som vi også kan høre i debatten her, om der er et problem, som gør, at vi skal ændre noget, eller om det, vi har, er godt nok.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at høre ministerens holdning til, er et andet område, hvor vi kan se, at den frie debat og den frie tanke er presset, når man taler med forskerne selv.
Det er i deres tilgang til den offentlige debat.
De føler sig presset politisk og presset af bestemte interesser og tør ikke ytre sig helt frit.
Hvad tænker ministeren om det, og hvad skal vi gøre ved det meget alvorlige problem, der er på det område?
Jesper Petersen (S), 2021-12-02:
Jamen jeg er da ikke i tvivl om, at der er strømninger og diskussioner, som ikke har fyldt så meget tidligere, men som for tiden er noget, universiteternes ledelser virkelig er nået til at forholde sig til, og en ting kan være omgangsformer og den slags.
Jeg holder selv meget af »Den danske sang« og har sunget den for nylig til et arrangement, jeg selv stod for, men det, vi jo skal sørge for, er omgangsformer som den ene ting, men også at forskningen faktisk er fri: at der er ytringsfrihed, at der er pluralisme i forskningen.
Der er der jo lidt en forskel på de her ting, vi taler om.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-12-02:
Selvfølgelig skal man kunne tåle kritik.
Det er også mit indtryk som forsker, at forskere lever af kritik; det er sådan, vi bliver klogere.
Den bekymring, jeg hører, er ikke så meget, at man bliver kritiseret derude.
Men det kommer jo til at ramme os alle.
Hvis ikke forskere deler deres viden, deres vinkler, deres syn, deres indsigt med os alle sammen, bliver vi jo som samfund fattigere.
Vi som beslutningstagere bliver jo ikke klædt nok på til at kunne tage de svære beslutninger.
Så det er i mine øjne et endnu større problem, som vi bør tage meget alvorligt.
Ida Auken (S), 2021-12-02:
Nu har jeg ikke været inde i den konkrete sag, og vi ved jo også godt herinde, at der nogle gange er ting, der bliver kørt op i pressen.
Der er nogle af de andre sager, jeg kender ganske godt, og hvor jeg må sige, at noget af det har handlet om ledelsesansvar, der måske ikke har været håndteret perfekt.
Vi er vel alle sammen ved at lære noget i de her tider, hvor tingene også er under en eller anden form for forandring.
Men jeg synes ikke, vi har set nogen svigt af den karakter, jeg synes jeg hører Dansk Folkepartis ordfører fremføre.
Jeg synes, det lyder, som om man mener, det hele er i opløsning på universiteterne, og at vi nu skal fare ind med bål og brand.
Og det er nok ikke sådan, jeg ser på universiteternes ledelser.
Jeg har væsentlig mere tillid til dem, kan jeg høre, end Dansk Folkeparti har.
Birgitte Bergman (KF), 2021-12-02:
Nu læser jeg lige lidt op, for når en universitetsledelse griber ind med regulering, når studerende er klædt ud som en bestemt befolkningsgruppe, eller bestemmer, at man ikke må synge en bestemt sang fra højskolesangbogen, eller når studerende klager over, at en underviser i biologi taler om mænd og kvinder, så er vi desværre i en situation, hvor selve universitetets ånd og rolle i samfundet er truet.
Så helt konkret: Kan ministeren ikke se, at der er et problem her, at der er et voksende problem, som vi på en eller anden måde bliver nødt til at agere på?
Og kunne ministeren måske ikke være villig til, at vi så formulerer et sæt danske regler for, hvordan vi ønsker man skal kunne tale frit også på universiteter og i forskningsverdenen?
Ida Auken (S), 2021-12-02:
Jeg fulgte jo den debat lidt fra siden.
Da var jeg ikke ordfører og vidste endnu heller ikke, at jeg skulle være det.
Men en ting, der undrede mig, var, at folk var meget vrede over, at man i en vedtagelsestekst sagde, hvad man mente, fordi der så blev sådan noget motivforskning: Uh, hvorfor siger de det?
Der har jeg så givet det eksempel, at hvis nu et parti valgte at tage spørgsmålet om, om 5G var meget farligt, op, og vi havde en forespørgselsdebat om det, så ville vi jo også blive nødt til at skrive en vedtagelsestekst: Nej, vi ikke mener, at 5G er meget farligt.
Og så ville der være nogle derude, der helt parallelt kunne sige: Hvorfor skriver de det?
Der går ikke røg af en brand uden ild.
Det var faktisk lidt det, der også skete i den her debat.
Der var altså nogle, der ønskede at motivforske enormt meget i, hvad det var, der lå bag det her.
Der synes jeg, at vi ikke er tjent med at skabe en forståelse uden for Folketingssalen, som ikke er det, partierne mener, og det synes jeg heller ikke vi skal gå rundt og gøre om hinanden.
Det bør vi egentlig holde os fra.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-12-02:
Tak for det, og tak for talen.
Der var en ting, som ordføreren sagde, som jeg lige er nødt til at kommentere på.
Nu var det selvfølgelig en anden ordfører og en anden minister, der sad i sommer, da vi havde debatten om aktivistisk forskning herinde.
Men den kritik, der kom, var jo ikke, at vi diskuterede forskningsfrihed.
Selvfølgelig skal vi kunne diskutere forskningsfrihed herinde, hvor ellers?
Selvfølgelig skal vi det.
Det er jo os, der sætter rammerne.
Det var ikke det, kritikken gik på.
Det gik netop på, at man i hvert fald i visses øjne brød det armslængdeprincip, som ordføreren nu heldigvis holder i hævd, altså at universiteterne selv løser de problemer, der måtte være derude, og at det ikke er noget, vi skal gøre herindefra, hvis der ikke er tale om et problem, som vi skal løse med lovgivning.
Det var det, der var kritikken.
Det var det, der var debatten, og det synes jeg bare er værd at tage med her.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-12-02:
Jamen der bliver jeg nødt til lige at høre, om ordføreren ikke mener, at KU's rektor har signaleret noget problematisk, når han med det eksempel, som hr. Henrik Dahl fremførte før, egentlig siger, at så kalder han lektoren til en samtale, hvis der kommer en klage.
Altså, er det ikke et klart signal om, at der er noget problematisk i det her, i stedet for bare at sige: Det er selvfølgelig lektoren, der bestemmer, hvad han underviser i, og hvad han viser, og det skal jeg ikke blande mig i?
Ida Auken (S), 2021-12-02:
Jamen jeg synes, vi skal starte med at lave en høring, f.eks. i Folketingets udvalg.
Jeg sidder med i det underudvalg, der skal kigge på, hvad vi gerne vil tage op fra Forskningsudvalget herinde.
Jeg synes da bestemt, vi kunne tage en høring og tage diskussionerne, både med nogle af de forskere, der har oplevet det her, og med universitetets ledelse.
Jeg tror bare, det er vigtigt, at vi samtidig signalerer, at det er deres ansvar.
Det er dem, der skal gøre det, og det er jo også det, de gør, når de siger, at danske universiteter faktisk diskuterer det her, så lige nu synes jeg de er i gang.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-12-02:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke er enig i, at de eksempler, som hr. Henrik Dahl fremfører, rent faktisk peger på en udfordring.
Lad os sige, at nu kigger vi fremad.
Hvad er det for nogle ting, og hvordan kan vi gøre noget ved det?
Vil ordføreren være med til det?
Ida Auken (S), 2021-12-02:
Og er der så eksempler, som giver utryghed, må man jo først og fremmest se, om universitetets ledelse kan håndtere dem.
Og så må vi have en dialog med universitetets ledelse.
Men nogle gange har jeg oplevet, hvordan hr. Henrik Dahl vil lave lovgivning.
Det undrer mig, at en liberal tror, at man skal lave en masse flere regler og mere lovgivning for at løse det problem.
Det er jeg simpelt hen ikke sikker på at det gør.
Jeg tror meget mere på, at det er bedre, at vi får taget den her debat, ligesom vi gør i dag, og det er jo derfor, jeg har hilst den så velkommen.
For jeg tror også, at der bliver lyttet til, hvad vi snakker om herinde på Christiansborg, men der er også noget med armslængde, som jeg synes er vigtigt.
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Men grundloven var jo også i kraft i april måned, hvor lektor Holtermann jo mente, at der var et problem.
For han sagde: Situationen lige nu er den, at hvis der bliver klaget over en lektor og lektorens undervisning i Muhammedtegningerne, så siger rektor for Københavns Universitet, at det er lektor Holtermann, der har et problem; så er det ham , der kommer til samtale.
Det er ikke dem, der vil have sig frabedt Muhammedtegningerne, der får ørerne i maskinen.
Det er den lektor, der viser tegningerne, der få ørerne i maskinen.
Så skal grundloven vel have lidt hjælp, for den var jo i kraft på det her tidspunkt, og lektoren mener helt klart, at han har et problem.
Ida Auken (S), 2021-12-02:
Jeg er ikke sikker på, at man nogen sinde skal kalde den situation, man har, den optimale.
For verden ændrer sig, og der er ting, der forandrer sig, og vi kan jo også se, at nogle af de dagsordener er vokset, også i USA, så det er jo klart, at det også er noget, vi skal holde øje med i Danmark.
Det er derfor, at vi hilser den her debat velkommen, sådan at vi også fra politisk hold kan vise, at vi synes, at det er helt afgørende, at undervisere ikke skal opleve, at de ikke tør sige og mene, hvad de vil.
Så vi har jo en løbende dialog – og det har vi også med rektorerne for universiteterne – om, hvordan det her bliver varetaget.
Det tror jeg er et meget bedre sted, altså i dialogen med universiteterne, at have den her diskussion, sådan at det også bliver den enkelte institution, der tager principperne til sig, og som ligesom siger: Det er det, vi vil her.
For det ville give den tryghed.
Jeg er ikke sikker på, at vi kommer med noget lovgivning.
Vi kan ikke komme med noget, der er stærkere end grundloven; det står i grundloven.
Så hvad er det for noget lovgivning, der skal løse det problem, som der eventuelt er med, at der er en, som ikke føler sig tryg ved sin ledelse?
Det synes jeg man skal tage på den enkelte institution – og selvfølgelig skal det være noget, som vi også fra politisk hold følger med i.
Jane Heitmann (V), 2021-12-02:
Tak for det.
Det er selvfølgelig noget af en indrømmelse, og man har jo et standpunkt, til man tager et nyt.
Jeg vil da bare sige til ordføreren, at fra Venstres side deler vi holdningen om, at det var en fejl.
Det gjorde vi også dengang, hvor vi var fuldstændig forargede over, at man i den grad kunne finde på at pålægge vores unge mennesker en øget brugerbetaling på tandområdet, når vi ved – og det gjorde vi også dengang – at unge mennesker har en tendens til at falde fra, fordi det simpelt hen er for dyrt.
Så jeg er så glad for at høre ordføreren her tænke helt anderledes i dag og faktisk sige: Det var da en fejl.
Tak for det.
Uffe Elbæk (FG), 2021-12-02:
Igen vil jeg sige, at hvis jeg skal høre det som andet end politisk drilleri, vil jeg sige, at jeg faktisk også, da Venstres ordfører var oppe at holde sit indlæg, roste ordføreren og sagde, at det var rart at høre, at Venstre havde de her holdninger til ikke mindst forebyggelse, men også i forhold til hvordan vi sikrer, at de unge bliver ved med at have sunde tænder.
Så jeg tror, at vi sagtens kan blive enige her.
Jeg tror, at ordføreren måske ved, hvad jeg stemte, men hvis jeg skal stå her i dag og kigge tilbage, vil jeg sige, at det da var en rigtig dårlig idé.
Hvis jeg stemte for det på det tidspunkt, hvor jeg jo stadig væk var medlem af Radikale Venstre, så tror jeg, at jeg fulgte min gruppe i den her sammenhæng.
Og jeg håber absolut, at vi kan gøre det bedre fremadrettet.
Jane Heitmann (V), 2021-12-02:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Det har jo egentlig været sådan en lidt spøjs oplevelse at følge debatten her.
Men lad os lige skrue tiden lidt tilbage til 2012, dengang der var en S-R-SF-regering.
Da gjorde regeringen jo det, at den øgede brugerbetalingen på tandområdet, for man flyttede jo 180 mio. kr. fra tilskuddet til tandrensning til de unge over til de danske fængsler.
Og jeg vil bare spørge hr. Uffe Elbæk: Stemte hr. Uffe Elbæk for øget brugerbetaling i sundhedsvæsenet på tandområdet, dengang man flyttede de 180 mio. kr.?
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Jamen det er jo et spørgsmål om principper, men bemærk, hvad det er, der bliver sagt.
Det, jeg siger, er, at hvis man har en meget lille eller slet ikke nogen evne til at tjene penge, så skal der selvfølgelig være nogle solidariske ordninger, som hjælper i de tilfælde.
Det skal så modstilles af et andet grundprincip, som er, at valgfrihed, også på sundhedsområdet, er en god ting, og det stimulerer man f.eks. ved forsikringsordninger.
Birgitte Bergman (KF), 2021-12-02:
Tak for det.
Jeg kan ikke lade være med at drage nogle paralleller over til kulturverdenen og de kunstneriske uddannelser, og jeg ved godt, de ikke rangerer under ministeren, men der er vi jo nu ved at lægge hånden på kogepladen og indføre bestyrelser af selv samme årsag, nemlig et stærkt ønske og beslutningsforslag fra Det Konservative Folkeparti, som heldigvis nu bliver realiseret.
Det er jo netop, fordi der har været og er nogle strømninger, bekymrende strømninger, i forhold til at studerende ikke kan tale frit og undervisere ikke kan tale frit, som det også er blevet påpeget tidligere.
Er ministeren slet ikke bekymret for de her ekstreme strømninger, der kommer i de her bevægelser, i og med at det netop lægger bånd på ytringsfriheden?
Hvad har ministeren egentlig tænk sig at gøre ved det?
Jesper Petersen (S), 2021-12-02:
Jamen det er vel også spørgsmålet, om man kan sige, at det ikke bliver taget alvorligt i dag.
Og det er universiteternes pligt at sørge for, at ytringsfrihed og forskningsfrihed trives på deres institutioner.
Som jeg nævnte, er det også noget, jeg har haft oppe at vende i dialog med rektorer og bestyrelsesformænd, altså at vi skal sikre ytringsfrihed, forskningsfrihed og en pluralisme i forskningen, som vel kan ske ved, at vi kan få noget beskrevet, også på dansk jord, i forhold til at der kan være en ensidighed inden for nogle forskningsfelter.
Men jeg deler ikke indtrykket af, at det her er ved at stikke fuldstændig af i Danmark.
Det er måske også derfor, at vi ser lidt forskelligt på, om man nu og her har et behov for at indføre ny lovgivning.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-12-02:
Man kan sige, at vi er nogle her i salen, der egentlig gerne ville pålægge universiteterne at gøre det her.
Hvis ministeren ikke er med på det, hvad vil ministeren så gøre for at sikre, at universiteterne rent faktisk går ud ad den her vej og rent faktisk får det her implementeret, så det kommer til at virke ude på universiteterne?
For det er vi selvfølgelig alle sammen enige om, altså at det er det, der er vigtigt, nemlig at det her får en gennemslagskraft og rent faktisk gør, at det, som hr. Henrik Dahl kom med et eksempel på før, ikke sker, i forhold til at man ikke er bange for at ytre sig, og at man ikke er bange for at forske i noget, fordi nogle synes, at det skulle man lade være med.
Så hvad vil ministeren gøre, hvis man ikke er med på at tvinge universiteterne til det?
Hvordan vil ministeren så sikre, at universiteterne rent faktisk tager det her alvorligt?
Jesper Petersen (S), 2021-12-02:
Jamen jeg håber, det fremgik – jeg vil gerne gentage det og bekræfte det – at jeg er meget enig i de principper, som også er gengivet i beslutningsforslaget.
Og det, jeg gerne ser, er jo, at den diskussion, som jeg får at vide man har nu, mellem universiteter i Danmark, kan udmønte sig i noget, som universiteterne selv beslutter sig for.
Altså, i stedet for at skulle lave ny lovgivning, som allerede beskytter både ytringsfrihed og forskningsfrihed, får universiteterne deres eget manifest, deres egne principper, eller hvad de nu ender med til at gøre og formulere, som kan være endnu et bidrag til altså at slå de her principper fuldstændig fast.
Det vil jeg bakke varmt op om, men jeg vil også mene, at det faktisk er bedst, at det ligesom i USA er universiteterne selv, der har formuleret dem – og de må meget gerne lade sig inspirere af Chicagoprincipperne.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-12-02:
Tak for det.
Jeg hører jo, at ministeren egentlig bakker op om principperne, bakker op om, at det her er noget, vi skal gøre noget ved, men jeg hører ikke, hvad ministeren vil gøre.
Jeg hører, at ministeren ikke vil skrive det her ind i lovgivningen, og så må der jo være en anden vej.
Noget af det her handler jo om, at der er politiske skævvridninger rundtomkring på universiteterne.
Vil ministeren være med til at lave en undersøgelse, som man på samme vis har gjort det i både USA og England, af, hvordan forholdene rent faktisk er, så vi får et grundlag, i forhold til at se hvordan den her skævvridning er, og et grundlag for at gå videre og kunne handle i forhold til at gøre noget ved det?
Jesper Petersen (S), 2021-12-02:
Altså, som jeg var inde på i min tale, er der jo i dag i grundloven en meget klar fastlæggelse af ytringsfriheden.
Universitetsloven gør klart, at man har forskningsfriheden, og signalet og bestemmelserne er jo helt klare om, at man som uddannelsesinstitution har friheden til at tilrettelægge undervisningen og inddrage relevant materiale, også selv om der er studerende, der ikke bryder sig om at høre et argument eller se et bestemt kunstværk eller en satiretegning.
Sådan er det, og sådan skal det blive ved med at være.
Og samfundet må træde til og beskytte mennesker, hvis de modtager trusler.
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Der findes i hvert fald forskere ved Københavns Universitet, som offentligt har sagt, at Chicagoprincipperne ville være til gavn for en person som den anonyme Charlotte.
Men det, som mit spørgsmål handler om, er forskellen på at privatisere – eller decentralisere – ansvaret ud til enkelte institutter og så have et institutionelt bolværk imod f.eks. »voldsmandens veto«.
Synes ministeren virkelig, at det institutionelle bolværk er stærk nok, sådan som det er nu, når vi faktisk har den her Charlottesag, som vi godt kan kalde den?
Jesper Petersen (S), 2021-12-02:
Tak for ordet, formand.
Jamen jeg synes, det er udmærket at få det eksempel frem her – også for igen at få en lejlighed til at bakke entydigt op om, at når man på det enkelte uddannelsessted og som underviser mener, at det er relevant at bruge f.eks. Muhammedtegningerne i undervisningen, så skal man kunne det.
Og samfundet skal beskytte og stå vagt om folk, der modtager trusler, når de vil bruge deres ytringsfrihed eller vil bruge de her eksempler i undervisningen, fordi de er relevante.
Det må man ikke begrænse.
Og der træder de almindelige principper for, hvordan vi beskytter mennesker, der er under trusler, jo i kraft.
Det skal vi gøre stærkt som samfund.
Signalet er sendt fra regeringen tidligere, og jeg vil gerne gøre det igen – som jeg lige har sagt det – med en opbakning og en støtte til, at hvis man mener, det er det rigtige at gøre, og at det er relevant for ens undervisning, så skal man kunne det, og en skarp afstandtagen fra, at man kan møde trusler, fordi man på den måde vil anvende noget, der er relevant i undervisningen.
Men jeg mener ikke, at Chicagoprincipperne havde gjort nogen forskel, med hensyn til om man kunne modtage en islamistisk funderet trussel.
Nå, jeg skal stoppe her.
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Tak for talen.
Det er jo lige nu sådan, at der er en lærer ved Københavns Professionshøjskole, som er blevet tvunget til at gå under jorden, fordi hun for et års tid siden erklærede, at hun ville undervise i Muhammedtegningerne.
Hun blev mødt med trusler, der var så alvorlige, at hendes navn ikke kan komme frem.
Hun har under et pseudonym fået Trykkefrihedsselskabets pris.
Hvordan kan en person som den anonyme Charlotte være betrygget i, at regeringen gør alt, hvad den kan?
Ida Auken (S), 2021-12-02:
Nej, det kan jeg så ikke rigtig ændre, men det, jeg måske alligevel synes vi kunne lære lidt af den debat, er, at nogle gange er der også nogle, der har tilbøjelighed til at tænde et lille bål ude i udkanten af noget, der egentlig fungerer rigtig godt, og så løber vi alle sammen derover og står og hyler og skriger over en eller anden lille ting.
Jeg vil sige, at der jo er konflikter også på det her område på nogle universiteter, og det er godt, at vi får dem frem i lyset.
Der må virkelig ikke være forskere, der går og har det sådan, som hr. Henrik Dahl også beskriver.
Så det er godt, vi tager den her debat, men at gå derfra og direkte til lovgivning er altså det, vi ikke vil være med til i Socialdemokratiet.
Vi vil meget gerne have den her debat, men hele tiden med respekt for og armslængde til universiteternes ledelser.
Birgitte Bergman (KF), 2021-12-02:
Når jeg tager ordet, er det, fordi jeg er oprigtig bekymret, for der er ikke noget, der er så vigtigt som vores ytringsfrihed, i respekt for de mennesker, som er omkring os.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre ordføreren: Anerkender ordføreren ikke, at åndsfriheden faktisk er under et stærkt pres?
Nu er jeg ikke ordfører på det her område, men jeg oplever i hvert fald, når jeg lytter til folk derude og studerende, som jeg kender, og den feedback, vi har fået, også fra de kunstneriske uddannelser, som ikke er omfattet af det her, at sådan et generelt billede er, at for flere og flere studerende er det også et utrygt miljø, og at man ikke tør ytre sig.
Og jeg synes, at vi står med nogle strømninger nu, hvor lovgivningen jo kan være med til at sige, som den i øvrigt gør på mange andre måder: Det her vil vi ikke finde os i; nu skal det simpelt hen sikres, at vi kan forske, og at vi kan ytre os frit, om det er lektorer, professorer, ledelsen eller de studerende.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-12-02:
Nu har både ordføreren og jeg jo også haft vores gang på landets universiteter, både som studerende og som undervisere, og det er rigtigt, at der er bekymrede folk, der udtaler sig, og der er her blevet refereret fra flere af dem.
Men der er jo også rigtig mange, der siger, at der ikke er et problem, eller som mener, at dette er den forkerte løsning, og at det hellere skal komme nedefra, og dem skal vi vel også lytte til.
Vi kan ikke basere det på, hvem der lige har fået en kronik i Politiken på en bestemt dato, for det må vel være en bredere forståelse af problemet.
Omkring en klagesag vil jeg sige, at hvis du bliver kaldt til samtale, er det vel udfaldet af den samtale, der er det afgørende.
Så det er vel, hvordan man håndterer det, der er problemet, det er vel ikke det, at der kommer en samtale i sig selv, der er problemet.
Henrik Dahl (LA), 2021-12-02:
Jeg vil først sige, at det jo lyder lovende, hvis man kunne lave en fælles beretning om, at der skal laves en udredning af en eller anden slags, som hr. Jens Henrik Thulesen Dahl også har været inde på, og at sigtet med den udredning skal være at garantere ytringsfriheden bedre, end den er garanteret lige nu.
Når vi bringer det her forslag frem, er det, fordi eftertænksomme mennesker rundtomkring i universitetsverdenen siger: Desværre, de ledelser, vi har, gør det ikke godt nok.
Det er jo det, der er problemet.
Det er katastrofalt, at man laver et ordensreglement, som får den påtale af Justitia, som det gør, og det er jo ikke betryggende, at man overhovedet kan komme på idéen at gøre det.
Det er jo ikke særlig betryggende, at rektor for Københavns Universitet i Deadline siger, at hvis der bliver klaget over en underviser, der viser Muhammedtegningerne, vil vedkommende komme til samtale.
Gad vide, om folk, der gerne vil forfremmes, får lyst til at gøre det, hvis de ved, at en klage kan udløse en samtale med rektor.