runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-02-08:
Den er meget kort.
Ordføreren nævner, at der kan være fordele ved at repræsentere både en kommunalbestyrelse og sit parti i Folketinget, men kan der ikke også være et demokratisk problem forbundet med både at være repræsenteret lokalt og centralt?
Lad mig komme med et eksempel.
Man er i gang med at diskutere udligningsreformen, hvor man jo kommer til at træffe nogle modsatrettede beslutninger, i forhold til hvad det lokale ønske eventuelt måtte være – for det vil i hvert fald mig bekendt være meget forskelligt, hvad kommunerne ville mene i en situation, hvor man f.eks. diskuterede udligningsreformen – og kan der så ikke også være et demokratisk problem forbundet med, at man både skal tage sig af de overordnede rammer for kommunerne og på samme tid skal tage sig af de lokale interesser?
Troels Ravn (S), 2018-02-08:
Tak for det.
SF foreslår med det her beslutningsforslag, at vi forbyder dobbeltmandater, så det ikke længere bliver muligt at være medlem af en kommunalbestyrelse eller et regionsråd og samtidig være medlem af Folketinget.
Som SF redegør for i begrundelsen for beslutningsforslaget, kan der være udfordringer med dobbeltmandater.
Eksempelvis påpeger SF jo ganske rigtigt, at det er et tidkrævende arbejde at være fuldtidspolitiker i Danmark, hvilket senest er dokumenteret i en KORA-rapport fra 2016, og derfor vil en plads i både Folketinget og kommunalbestyrelse være meget tidskrævende.
Omvendt vil jeg heller ikke udelukke, at der kan være fordele, ved at samme person repræsenterer både lokalt og nationalt.
I mit parti, Socialdemokratiet, har vi indskrevet i vores vedtægter, at partiets medlemmer ikke både kan varetage rollen som medlem i en kommunalbestyrelse eller et regionsråd og samtidig være i Folketinget.
Det er, for at man bedst muligt kan udfylde den rolle, som man er blevet tildelt.
Jeg har selv stået i den situation at skulle vælge, og jeg er glad for, at vi har de her vedtægter.
Personligt ser jeg det ikke muligt at kunne være både-og, men vi mener imidlertid ikke, at der skal lovgives om, hvorvidt det enkelte parti må have dobbeltmandater.
Vi mener, at det er et frit valg, hvor det er op til det enkelte parti at bestemme.
I sidste ende er det jo vælgerne, der afgør, om de vil stemme på politikere med dobbeltmandater.
Med de bemærkninger kan vi derfor ikke støtte beslutningsforslaget fra SF.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-02-08:
Held og lykke, sundhedsminister.
Det er noget af en opgave.
Jeg synes, vi pålægger sundhedsministeren opgaver nok her fra Folketingets side, men det kan være, at en sundhedsminister fra Dansk Folkeparti vil kunne løse den opgave til fuld tilfredshed for alle i Danmark og have fuldstændig styr på den geografiske forskellighed, den geografiske ulighed.
Der synes vi i Socialdemokratiet, og der tror vi på, at dem, der er demokratisk valgt i Region Sjælland eller i Region Nordjylland, har bedst styr på det og står til ansvar over for den befolkning, som bor lige omkring regionsrådsmedlemmerne.
Hvad er det, Dansk Folkeparti har med sig af redskaber til, at en sundhedsminister skulle kunne gribe den anderledes?
Hvor skal forskellen være – er der andre redskaber?
Og et meget konkret spørgsmål: Anser Dansk Folkeparti de folkevalgte regionsrådspolitikere for at være uansvarlige og inkompetente politikere, der ikke er demokratiske?
Sådan lyder det jo.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-02-08:
Det var da ærlig snak.
Jeg kunne godt tænke mig med at starte med lige at citere en professor, Peter Bjerring, speciallæge i hudsygdomme, der har udtalt sig om tatoveringer og komplikationer i forbindelse med tatoveringer.
Han har sagt : »Vi bliver opsøgt af folk med allergier, fordi de har får sprøjtet orange, gule eller røde farver ind i huden.
De kan have ar i deres tatoveringer, fordi nogle stoffer stimulerer ardannelse, og så har de infektioner som følge af deres tatoveringer«.
Han finder det betænkeligt, at alle og enhver kan købe et hvilket som helst stof og sprøjte det ind i folk.
Vi er derfor positivt indstillet over for lovforslaget, og vi vil stemme for forslaget.
Siden 2013 har det, som flere ordførere har været inde på, været frivilligt, om man skulle lade sig registrere i en brancheforening, og det er der altså ikke nogen der har valgt at gøre.
Derfor mener vi også, at en ændring er på sin plads, så vi kan sikre ordentlig hygiejne, og at farlig kemi ikke prikkes ind i huden og i kroppen.
I mange andre dele af samfundet sørger vi jo for en høj grad af forbrugerbeskyttelse og minimumskrav til hygiejne, dokumentation og forbrugerinformation, og det bør selvfølgelig også gælde tatoveringssteder.
Det, som man kan komme ud for, er bl.a. hudproblemer såsom blødning, sårskorpe, kløe og hævelse, og omkring en ud af tre oplever kroniske eller periodevise gener i deres tatoveringer.
Det kan vi forebygge ved at sikre og beskytte forbrugerne.
Der er ingen tvivl om, at der er mange tatoveringssteder, hvor de gør det rigtig godt, og hvor forbrugerbeskyttelsen ligger dem stærkt på sinde, men der er også nogle, som simpelt hen ikke gør det godt nok, og det skal vi lave om på.
Tak for ordet.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-02-08:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Liberal Alliance ikke ser helt samme behov for en stor regulering af tatoveringsfaget som andre partier her i Folketinget.
Vi ved godt, at der har været eksempler, hvor hygiejnen ikke har været optimal, eller hvor informationen ikke har været god nok, men man sætter her efter min opfattelse for hårdt ind i forhold til problemets omfang.
Når vi alligevel støtter forslaget, skyldes det, at det her er et kompromis i regeringen.
Jane Heitmann (V), 2018-02-08:
Udgangspunktet er for os i Venstre, at det er branchen selv, der skal finansiere den her tilsynsordning.
Det synes jeg sådan set også er det, jeg hører fra branchen at man er indstillet på – at det jo ikke er gratis at få tilsyn.
Så tager vi den gerne der.
Liselott Blixt (DF), 2018-02-08:
Mange tak.
En anden ting i forhold til det her med makværk: Ordføreren stod og talte om det her med, om man kunne lide tatoveringer eller ej, og at tatoveringer forskellige steder ikke altid var lige kønt, men at øjenbryn skulle man da have lov til at få lavet.
Jeg vil sige, at for mit vedkommende synes jeg, nogle af de øjenbryn måske er grimmere end en tatovering.
Men jeg kunne da godt tænke mig at høre: Man er jo som regel erhvervsvenlig i Venstre.
Synes man så, det er rimeligt, at en enkelt tatovør skal betale mere eller skal vente 3 år på, at man kigger på gebyrerne, før man prøver at lave det om?
Var det ikke noget, man ville tage med i udvalgsarbejdet?
Jane Heitmann (V), 2018-02-08:
Ja, frem og tilbage er lige langt.
Når vi i Venstre synes, det er rigtig fint, at vi nu lægger op til at registrere tatovørstedet og ikke den enkelte tatovør, er det jo, fordi man må antage, at ejeren af det enkelte tatovørsted har en interesse i at levere en ordentlig kvalitet.
Jeg vil da også synes, at det er helt legitimt, at man som forbruger måske går ind og spørger til noget af det arbejde, som tatovøren tidligere har lavet.
Måske kan man ovenikøbet få lov at snakke med nogle af dem, der har fået lavet tatoveringer det pågældende sted, og på den måde sikre sig, at det, der bliver lavet, er pænt.
Nu tager vi os jo af lovgivningsmæssigt at sikre, at der er en hygiejnisk forsvarlig ramme hos de registrerede steder.
Liselott Blixt (DF), 2018-02-08:
Fru Jane Heitmann slipper ikke så billigt.
»Makværk«, siger fru Jane Heitmann.
Så tænker jeg: Man kommer ind på et tatoveringssted og får lavet en tatovering, der bliver et makværk, og klager over det.
Så får ejeren en bøde, eller hvad sker der?
Man giver en bøde eller lukker forretningen.
Men hvad med den tatovør, der har lavet det?
Så hvad er grunden til, at man fra Venstres side ikke vil registrere tatovører selv, så de bliver bedømt på det arbejde, de laver, og så også udlændinge, når de kommer hertil som gæstetatovører, bliver registreret, så man ved, hvem det er, man får en tatovering af, og at de har en uddannelse bag sig, om det så er mesterlære eller hvordan, men at det bliver gjort på den måde?
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-02-08:
Det er i hvert fald fuldstændig korrekt – og det er jeg rigtig glad for at ordføreren siger – at social dumping er noget, vi ser som en meget stor trussel i vores samfund.
Derfor skal vi også have ordnede løn- og ansættelsesforhold.
Men det er jo rigtig vanskeligt i et lovkompleks som det her at være med til at styre, om der kommer nogle ind i landet, som ikke skal være her, og som bliver udsat for løndumping.
Altså, vores samfund var slet ikke det her ordnede og rige samfund, hvis ikke vi havde styr på arbejdsmarkedsvilkårene i Danmark; det skal vi have.
Liselott Blixt (DF), 2018-02-08:
Jamen nu spørger jeg også, fordi det, hvis vi bare lader det her køre, jo så er ligesom social dumping, som jeg ved at Socialdemokratiet er meget imod, hvilket vi også bifalder.
For med den her lov vil det være sådan, at den enkeltmandsvirksomhed, som har haft tatoveringssted mange år i Danmark, arbejder efter de priser, der nu skal til for at have et erhverv kørende, mens der så ovre på den anden side af gaden kan komme en hjemmehjælper og slå en tatovørsalon op, hvor hun hyrer ti østeuropæere til at komme og tatovere til en dumpingpris.
Og det vil så betyde, at vi har en tatovør på den anden side af gaden, der måske må lukke sit erhverv, altså fordi der kommer nogle og kører med underpriser.
Det må da være social dumping en masse.
Og jeg tænker på, om det er det, Socialdemokratiet vil.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-02-08:
Radikale Venstre kan støtte lovforslaget og synes, det er positivt, at vi nu regulerer tatoveringsområdet, for der mangler uden tvivl regulering.
Og det er derfor glædeligt, at forbrugersikkerhed ligesom er omdrejningspunktet for det her forslag til ændring af tatoveringsloven.
Med ordningen sikres det, at forbrugerne har mulighed for at benytte tatoveringssteder, der opfylder et minimum af krav til hygiejne og dokumentation for tatoveringsfarver, og Sikkerhedsstyrelsens fremtidige tilsyn vil forhåbentlig kunne sikre, at reglerne også bliver overholdt.
Med ordningen styrkes forbrugerinformationen på området, og det er også rigtig fint.
Som sagt er Radikale Venstre positive, og vi vil stemme for.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-02-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg imødeser også, at vi får en spørgerunde lidt senere i debatten.
Jeg skal i hvert fald nok gå på talerstolen, når vi har haft forhandlingen, så vi også får lejlighed til at få debatten.
Altså, vi har jo hele tiden sagt fra Venstres side, og det var sådan set også det, statsministeren sagde på det tidspunkt, at vi driver sundhedsvæsen for patienternes skyld, for borgerne i det her samfund, og at det er dem, der er udgangspunktet og omdrejningspunktet.
Og derfor nytter det jo ikke noget, hvis kvaliteten ikke er god nok, at man så siger: Strukturen er helt fantastisk, styringsmodellen er helt fantastisk, men patienterne dør.
Derfor er vores udgangspunkt stadig væk, at vi skal holde regionerne, som er dem, der er driftsherrer i sundhedsvæsenet i dag, op på, at de skal levere resultater.
Og hvad angår de syv punkter, som vi satte op dengang, og som er omformuleret i de otte nationale mål, kan vi jo se på statusrapporten, at det går fremad på en lang række punkter, men der er stadig væk steder, hvor det skal blive endnu bedre.
Vi kan ikke acceptere stilstand i vores sundhedsvæsen.
Vi skal da udvikle.
Det tror jeg sådan set også patienterne forventer af os.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-02-08:
Mange tak til ministeren, og i og for sig også rigtig mange tak til Dansk Folkeparti for at have indkaldt til den her forespørgselsdebat.
Jeg kan se på forespørgslens formulering, at Dansk Folkeparti simpelt hen ønsker at anholde det, hr. Lars Løkke Rasmussen, den nuværende statsminister, tidligere gav udtryk for, for det var jo meget, meget klar tale dér i juni måned 2015.
For da blev der stillet krav.
Der er meget stor forskel på krav og forventninger.
I dag hører jeg kun sundhedsministeren tale om forventninger, og derfor er jeg meget interesseret i at høre, om jeg virkelig hører det, jeg ønsker at høre, eller om det, jeg hører, er det rigtige.
Derfor vil jeg spørge ministeren om det, som hr. Lars Løkke Rasmussen formulerede i juni 2015: »Hvis regionerne efter denne valgperiode ikke er i stand til at løfte kvaliteten af dansk sundhedsbehandling til et nyt niveau i verdensklasse, så må andre påtage sig den opgave. «
Liselott Blixt (DF), 2018-02-08:
Hvad er begrundelsen for den her forespørgsel?
I 2011 besluttede VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti og De Konservative, at regionerne skulle nedlægges.
Der blev nedsat to udvalg, der skulle se på en løsning, men desværre kom der er et valg, der satte en stopper for udvalgenes arbejde, og en rød regering kom til.
I Dansk Folkeparti har det hele tiden været meningen, at regionerne kun var midlertidige, efter at amterne blev nedlagt.
Meningen med regionerne var, at der skulle sikres en ensartet udredning og behandling af alle danskere, uanset hvor de boede henne i landet.
Den ensartethed er desværre aldrig kommet.
Da Venstre vandt sidste valg, havde man dog trukket i land med beslutningen, og man gav derfor regionerne syv krav, de skulle leve op til, for at de kunne bevares.
Vi er nu mere end halvvejs i den her valgperiode, og derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at vi nu må kigge de syv krav igennem, så man i regeringen kan gøre klar til nedlæggelse af regionerne.
I Dansk Folkeparti er vores ønske stadig at nedlægge regionerne, da der er alt for store forskelle regionerne imellem.
Vi imødeser debatten og håber, at vi kan få en god og konstruktiv dialog.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-02-08:
Jeg ved ikke, om vi har læst de samme høringssvar.
Jeg vil sige, at når jeg læser høringssvarene, så oplever jeg en bred opbakning til lovforslaget, og det glæder mig faktisk.
Men jeg synes faktisk, det er rart, at vi nu får lavet en lovgivning, som er med til at højne hygiejnekravene på hele tatoveringsområdet og også få ryddet op i de brodne kar.
Så anerkender jeg til fulde, at der er nogle, der godt kunne have tænkt sig at gå længere, og det er de jo velkomne til.
Det er jo sådan set også den positive forbrugerbeskyttelse, at man som tatoveringssted kan gøre sig synlig og adskille sig, ved at man siger, at her gør man noget ekstra, her skaber man en ekstra sikker ramme.
Men nu lægger vi et minimum, og jeg synes sådan set, vi har lagt et højt, flot minimum, som også skærper forbrugersikkerheden i Danmark.
Liselott Blixt (DF), 2018-02-08:
Jeg tænker: Bekymrer det ikke ministeren, at størstedelen af tatovørerne i Danmark gerne ser en skærpelse af loven, altså at man faktisk er konstruktiv og kommer med nogle forslag til, hvordan man kan gøre det her til en bedre lov?
Når nu de kommer med de her forslag, bekymrer det så ikke, at man herindefra kommer med en blid lov eller venter, til EU kommer med en forordning om hygiejnekrav, i stedet for at vi kan danne vores, Danmarks, regulering sammen med de tatovører, der faktisk ved, hvad der sker derude?
Bekymrer det ikke ministeren?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-02-08:
Man kan sige, at ordføreren jo selv gennemgik historikken på, hvad der er sket eller netop ikke sket på en række punkter, og jeg vil sådan set ikke dvæle så meget ved, hvad der ikke er sket.
Jeg vil egentlig også sige, at jeg er rigtig glad for den modtagelse, som lovforslaget får nu.
Jeg oplever også den brede opbakning, som jeg hører fra alle Folketingets partier, som et udtryk for, at der fortsat er et samlet ønske i Folketinget om at få lavet lovgivning på det her område.
Nu står vi så her knap 10 år senere, og jeg synes sådan set, at det er vigtigt, at vi nu også får lovgivningen på plads.
Vi har ikke en uddannelse og vi har heller ikke en autorisationsordning af tatovører i Danmark, og det er ikke noget, der sådan står på regeringens arbejdsskema på nuværende tidspunkt.
Men jeg vil gerne kvittere for det gode samarbejde, jeg har haft med Dansk Folkepartis ordfører, og også med input til lovforslaget, som også har indgået i, at vi har fået skabt det stærke lovforslag, som vi kan behandle i salen i dag.
Liselott Blixt (DF), 2018-02-08:
Mange tak.
Først vil jeg takke ministeren for, at vi i det hele taget er nået så langt, at der kommer en obligatorisk ordning.
Jeg ved også, at det kan være rigtig svært for ministeren, i og med at man sidder tre partier i et regeringskontor og skal blive enige om, at der skal komme en lov, og når man også hører, at der er nogle, der måske ikke er helt så glade for en regulering.
Men jeg kunne først og fremmest godt tænke mig at høre ministeren, om det, når der bliver lavet et forslag til vedtagelse, ikke er noget, man skal leve op til, selv om der har været et valg.
Eller er man fløjtende ligeglad med, hvad et flertal her i salen bestemmer sig til, som da vi i 2009 enstemmigt – med 106 stemmer – blev enige om, at man skulle autorisere tatovører, og at de enkelte gennemgår et grundkursus i basal viden om hygiejne, sårpleje og brug af farvestoffer?
Hvad er der sket siden, så man ikke vil opretholde, hvad et enstemmigt Folketing har vedtaget?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-02-08:
Tak for det.
Det er ikke uden risiko at lade sig tatovere, det ved branchen godt selv, og man kunne derfor sagtens have forestillet sig, at branchen også havde haft interesse i at lade sig registrere og på den måde sikre forbrugerne oplysning og ikke mindst sikkerhed.
Men ingen har ladet sig registrere, siden loven om frivillig registrering trådte i kraft i 2014.
I SF bakker vi op om det her forslag, som indebærer, at tatovører i fremtiden skal lade sig registrere hos Sikkerhedsstyrelsen og dermed underlægge sig kontrol og tilsyn.
Og det er jo ret beset det nye med det her forslag.
Heldigvis fremgår det også af høringssvarene, at branchen selv bakker lovforslaget op, idet lovforslaget vil sikre et minimum af tiltrængt regulering på området.
Det er positivt, og det giver selvsagt også de bedste forudsætninger for, at loven kan udmøntes i god ro og orden til gavn for forbrugerne.
Er det så regulering nok?
Jeg kan i det mindste ikke på SF's vegne love forbrugerne, at det nu er sikkert at lade sig tatovere.
Kan vi gøre mere for sikkerheden?
Det vil vi også rigtig gerne være med til at se på.
I første omgang synes vi, det er et fremskridt med registreringen, og derfor støtter vi forslaget i SF.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-02-08:
Jeg synes simpelt hen, at vi bliver nødt til at lave en vurdering af det her.
Vi lægger jo netop ikke op til, at det skal være en registrering af enkeltpersoner, men af en virksomhed, og derfor synes jeg, det er problematisk at lave en graduering – for det kan godt være, at man starter med, at der kun er én person, men hvem ved, hvem man tager ind om onsdagen og om søndagen til at dække det her, og om der måske pludselig også er tale om en udvidelse af virksomheden.
Det synes jeg faktisk er et fint princip, netop også som svar til ordføreren om, at man ikke lægger flere udgifter over på det enkelte registrerede sted, end nødvendigt er.
Liselott Blixt (DF), 2018-02-08:
Ja, nu står vi her igen.
Nu prøver vi endnu en gang at lave en lov på tatoveringsområdet.
Jeg ved, at vi selvfølgelig skal diskutere det i vores udvalg, men jeg ved også, at der er rigtig mange, der er interesseret i at høre, hvor det er, partierne står i forhold til nogle af de ting, som mange tatovører er utilfredse med i forhold til lovforslaget.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om han mener, det er retfærdigt, at en enkeltmandsvirksomhed med én tatovør skal betale det samme i registrering som en stor virksomhed med 10 eller 20 tatovører.
Rune Lund (EL), 2018-02-08:
I dag vil vi – et enigt Folketing – fjerne forældelsesfristen med bagudvirkende kraft i forhold til erstatningskrav og godtgørelseskrav mod forvaltningsmyndigheder, et forslag, som betyder, at forældelsesfristen ikke mere vil kunne forhindre, at f.eks. godhavnsdrengene kan rejse erstatningssager i tilfælde, hvor myndighederne har svigtet fatalt.
Godhavnsdrengene, som også sidder på Folketingets tilhørerpladser i dag, og andre kan nu føre en sag for retfærdighed ved domstolene, kræve oprejsning ved domstolene, se, om sager kan vindes ved domstolene, og den mulighed får de, fordi et enigt Folketing lige om lidt trykker på de grønne knapper.
Det er jeg rigtig glad for at der er et samlet Folketing der gør.
Det er et vigtigt signal, vi sender som Folketing, så kampen vil fortsætte ved domstolene nu i forhold til erstatningssagerne.
Erstatningssagerne er jo ikke det eneste på det her område.
Vi mangler stadig væk, at personer som godhavnsdrengene kan få en officiel undskyldning.
Der er vi ikke nået til endnu, men vi så ved den debat, der var i tirsdags i Folketingssalen, at en samlet opposition nu mener, at der skal gives en undskyldning til godhavnsdrengene og andre, der har været i lignende situationer.
Det er godt.
Det er vigtigt, synes jeg, at fortælle til offentligheden i dag.
Men i forhold til det, vi skal stemme om, handler det om, at retfærdigheden nu får en ny chance ved domstolene.
Det er det, der bliver åbnet mulighed for i dag, og derfor er det en god dag for retfærdigheden, når vi nu trykker på de grønne knapper.
Stine Brix (EL), 2018-02-08:
Det sidste synes jeg var decideret plat.
For sandheden er jo den – og det ved ministeren godt – at der ikke var nogen mulighed for at blive en del af den aftale.
Jeg tror, at der er rigtig mange partier her i Folketinget, som gerne vil være en del af en aftale om at afskaffe produktivitetskravet.
Vi har jo ment det væsentlig længere end ministeren selv og har over lang tid presset på.
Så hvis man skal stå og sige sådan noget med, at det handler om, at man ikke vil tage ansvar for en aftale, så skal der jo være en eller anden form for realitet bag det, i det mindste.
Sådan som jeg hører ministeren er svaret: Nej, man har ikke tænkt sig at inddrage Folketingets partier bredt i drøftelser fremadrettet.
Det synes jeg er ærgerligt.
Som sagt kommer det til at blive meget, meget afgørende for, hvordan fremtidens styring skal være, og jeg synes da, det er ærgerligt, hvis man baserer sig på den smallest mulige konstellation i Folketinget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-02-08:
Formålet med lovforslaget her er at fremme og styrke dansk sundhedsvidenskabelig forskning.
Det er forskning, der er afgørende for fortsat udvikling af et velfungerende sundhedsvæsen.
Konservative ser positivt på de foreslåede habilitetskrav.
Der er et behov for gode offentlige habilitetsregler, og det er positivt, at vi styrker gennemsigtigheden omkring interessekonflikter.
Derudover er der behov for specifikke habilitetskrav som supplement til de almindelige regler om inhabilitet.
Endelig giver det god mening at sørge for, at der indhentes data fra afdøde personer, som har medvirket i forsøg, selv om der ikke kan indhentes samtykke fra de efterladte.
Det er præciseret i lovforslaget, at den forsøgsansvarlige skal have gjort gentagne og reelle forsøg på at få kontakt med de pårørende.
Det skal også fremgå af det materiale, der udsendes til de pårørende, at de har mulighed for at modsætte sig anvendelsen af data, der er indhentet ved forsøget.
Med de bemærkninger kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-02-08:
Tak for det.
SF støtter det her forslag om ændring af lov om kliniske forsøg med lægemidler og lov om videnskabsetisk behandling af sundhedsvidenskabelige forskningsprojekter.
Det er et forhold, som SF også tidligere har efterspurgt.
Det er dog afgørende for os, at borgere og/eller pårørende i videst muligt omfang gives gode og kvalificerede muligheder for at give samtykke til forskning, som involverer den enkelte, herunder at informationerne om formålet og konsekvenserne af samtykket er givet på en forståelig måde.
At den enkelte borger har en god forståelse for, hvad deltagelse i kliniske forsøg indebærer, er og bliver nemlig en forudsætning for, at borgerne fortsat bakker op om forskning på sundhedsområdet.
Men som sagt støtter SF forslaget.