runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (RV), 2016-10-27:
Nu ved jeg jo ikke, hvilke kriterier der kommer til at ligge til grund, så hvis hr. Erling Bonnesen kan fortælle mig, om det bliver et fald på 0,1‰ eller 0,01‰, vil det være rart at vide, for det er ret afgørende for, hvad det er for nogle vandløb, vi taler om.
Hvis han kan fortælle mig om, hvad de biologiske kriterier bliver, hvis han vil fortælle mig om, hvem der skal betale regningerne, hvis en kommune skal ud og begynde at rense alle mulige vandløb op, fordi drænene på markerne er proppet – så skal man igen betale regningen og sende den videre til samfundsborgerne –
og hvis hr. Erling Bonnesen vil fortælle mig, hvad der står på den her blankocheck, man er ved at udskrive i dag, hvad den koster danskerne, hvor meget det går ud over naturen, så kan det jo være, at jeg vil stemme for en tilgang, jeg sådan set selv har indført.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-27:
Hvis der er et lovforslag, som man ikke er tilfreds med, og der så er en udvalgsbehandling, der medfører, at man opnår en række forbedringer, så er jeg da helt med på, at man kan stemme for det.
Det var et forslag om at give ministeren en bemyndigelse til at godkende nye gensplejsede afgrøder, og det endte med, at et enigt Folketing faktisk sagde: Det skal vi håndtere på en anden måde.
Så jeg er meget åben over for, at der i en udvalgsbehandling kan ske forbedringer af et lovforslag.
Simon Kollerup (S), 2016-10-27:
Men det synes jeg er positivt.
Jeg er bare nødt til at returnere den bold, altså at vi skulle have mistillid til Aarhus Universitet.
Det har vi ikke i Socialdemokratiet.
Men der står meget tydeligt, at det bliver parterne bag aftalen, som skal stadfæste de her kriterier, og der er min tillid måske en lille smule mere skrøbelig i forhold til de påvirkninger, jeg kan se der kommer fra f.eks. Bæredygtigt Landbrug ind i den kreds af partier.
Men jeg tager ordføreren på ordet – han er jo en del af et forligsparti og vel dermed også en slags vetohaver, og det bestyrker min tryghed en lille smule.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-27:
Jamen jeg kan sagtens garantere, at det ikke bliver et ønske om at tage alle vandløb med et opland under 10 km² ud af vandplanerne.
Det kan jeg hundrede procent garantere, for det vil der ikke være flertal for.
Jeg synes også, man skal have en dyb mistillid til Aarhus Universitet, hvis man tror, der kommer nogle kriterier, som skulle være meget miljøfjendtlige.
Så skal vi nok gribe ind over for det.
Det har hr. Simon Kollerup mit ord for.
Simon Kollerup (S), 2016-10-27:
Tak for det.
Der kommer jo også en runde mere, hvor vi kan fortsætte.
Men problemet i denne debat bliver jo, at hr. Rasmus Jarlov ikke kan give den garanti.
For som der jo står i svar på spørgsmål 1 til lovforslag L 34: På nuværende tidspunkt er de omtalte kriterier – altså dem, der skal ligge til grund for den nye klassifikation – under udvikling af Aarhus Universitet, og når kriterierne er klar, forventer ministeren at gennemgå dem med partierne bag aftalen.
Så det er i øvrigt ikke noget, Socialdemokratiet får indflydelse på.
Men der er jo ikke nogen, der ved, om man opnår hr. Rasmus Jarlovs ønske om at bevare de vandløb, der har naturmæssig værdi, eller Bæredygtigt Landbrugs ønske fra høringssvarene om, at alle vandløb med opland under 10 km² udtages af vandområdeplanerne.
Det synes jeg bliver et lidt løst grundlag at stå på, når man skal forhandle det her.
Og for os, som ikke er en del af det forlig, der skal være med til at stadfæste kriterierne, er det jo nærmest umuligt at stemme for lovforslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-27:
Jeg savner simpelt hen Socialdemokraternes begrundelse for at være imod lovforslaget.
Det, vi gør nu, er, at vi kigger på de små vandløb i Danmark, og så laver vi en vurdering af, hvilke af dem der har en naturmæssig, økologisk betydning, og hvilke der ikke har en naturmæssig, økologisk betydning, fordi det bare er de her helt lige kanaler, som er lavet kunstigt med henblik på simpelt hen at afvande markerne.
Der er det svært for mig at se, hvad det er, Socialdemokraterne er modstandere af.
Dengang vi forhandlede landbrugspakken, var Socialdemokraternes indvending jo, at det her ville koste nogle penge.
Er det det, der er problemet?
Eller hvordan kan man være modstander af, at vi kigger på, at vi bevarer alle de vandløb, som har en naturmæssig betydning, men at vi ikke har lige så strenge miljøkrav, når landmanden selv er gået ud på sin mark og har gravet en ny kanal, som ikke er opstået naturligt, men alene har til formål at sikre, at der ikke ligger oversvømmelser på markerne?
Vi har sikret, at det her ikke kommer til at gå ud over naturen.
Det synes vi er vigtigt.
Men hvad er problemet i det her lovforslag?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-27:
Måske er problemet, at de kriterier, som der refereres til at Aarhus Universitet er ved at udarbejde, kender vi jo ikke.
Så det er jo lidt mærkeligt, at vi her skal behandle et lovforslag, hvor vi ikke rigtig kender de kriterier, som er under udarbejdelse.
Hvorfor er det egentlig, at den her lov har sådan et hastværk?
Carsten Bach (LA), 2016-10-27:
Det beslutningsforslag, Liberal Alliance fremsatte tidligere på året, handlede jo netop om at sikre en balance mellem de forskellige hensyn.
Men så vidt jeg har ladet mig hviske i øret, har Venstres ordfører måske tanker om i samarbejde med regeringen at fremsætte et forslag om ændring af vandløbsloven.
Simon Kollerup (S), 2016-10-27:
Jamen jeg tror, det står meget tydeligt – fordi vi jo begge, er jeg sikker på, lyttede til debatten i april måned, hvor hr. Carsten Bach selv havde et forslag i salen – at der sådan set er flere parter, der ønsker at få revideret vandløbsloven.
Det er jo ikke en kunst at ændre loven.
Kunsten er at ændre den på den måde, at man få den rigtige balance mellem miljøhensyn og afvanding, altså erhvervshensyn.
Der må jeg bare sige, at hvis man sætter det, som jeg har hørt hr. Carsten Bach og Venstre udtrykke tidligere, op imod det, som f.eks. Det Konservative Folkeparti har udtrykt, så bliver jeg i tvivl om, hvad udkommet af den lov, vi behandler i dag, vil blive.
For nogle vil nærmest have alle vandløb, som er i et opland på under 10 km², taget ud af planerne, og andre mener, at alle sådan set skal bevares.
Det er på den baggrund, jeg siger, at her står vi med en første behandling uden at kunne få oplyst, hvad kriterierne skal være for den nye udpegning, og det gør det meget svært.
Men en ændring af loven kan man godt lave.
Vi vil bare gerne sikre den rigtige balance, og det kan vi ikke tage stilling til, fordi oplysningerne ikke er tilgængelige for os.
Carsten Bach (LA), 2016-10-27:
Tak for det, og tak til ordføreren for Socialdemokratiet for en fin ordførertale.
Nu er det jo en lov om vandplanlægning, vi diskuterer i dag, og ikke, som ordføreren var inde på flere gange, vandløbsloven.
Men jeg er da glad for, at ordføreren tidligere på året var meget vågen og har opdaget, at Liberal Alliance også har fremsat et beslutningsforslag om netop vandløbsloven.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at høre, om ikke Socialdemokratiet anerkender, at KL jo rent faktisk har ytret ønske om at få ændret vandløbsloven, netop fordi der er problemer med afledning af vand.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-27:
Jamen det er da fint, at De Konservative vil udstikke nogle miljøgarantier.
Men det ville være nemmere at forholde sig til det, hvis det var sådan, at vi havde de kriterier, som Aarhus Universitet er ved at udarbejde.
Så ville det være nemmere at sige, om det er nogle garantier, som er noget værd, eller om det bare noget, som man siger i en politisk proces.
Altså, der er indtil videre et flertal for at lave det her, og der er Enhedslisten bare ikke med i det flertal.
Hvis man havde lavet noget, der var mere nuanceret, kunne der være en mulighed for, at det måske var en bredere kreds af partier, som ville vedtage et lovforslag, der vedrører vores vandløb.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-27:
Altså, man kan ikke vide, om forligskredsen i morgen beslutter at pumpe bly ud i alle vores vandløb eller gøre alle mulige andre forfærdelige ting.
Men det er jo bare ikke det, der ligger i det her lovforslag.
Der ligger i lovforslaget, at der skal foretages en faglig vurdering, og at vi har en politisk aftale om, at vandløb, som har en naturmæssig betydning, ikke kan tages ud af vandplanerne.
Det, der står i vores politiske aftale, er klokkeklart, og jeg kan garantere, at hvis der kommer til at ske noget andet, skal Konservative nok sørge for at råbe op og forhindre det.
For det er en aftale om, at naturmæssigt betydende vandløb fortsat vil være omfattet af vandplanerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-27:
Jamen vi kan jo ikke vide eksakt, hvordan de kriterier, der er ved at blive udarbejdet, vil være.
Og det er det, der er en af svaghederne ved det her lovforslag, nemlig at vi ikke ved, hvad det er for nogle kriterier.
Derudover er der den skævhed i lovforslaget, at hvis man tager ud og finder, at der er mere naturværdi derude, så kan man ikke gå den anden vej.
Det er kun registrerede vandløb, som kan tages ud, og dermed kan det sådan set være med til at forringe en miljøindsats.
Hvorfor ikke være helt åben og sige: Der kunne jo også være noget derude, som faktisk skal håndteres på en anden måde?
Det lægger lovforslaget ikke op til, og det er derfor, det er så ensidigt.
Altså, hvorfor ikke gøre det bredere?
Det er det, som jeg håber vi kan have en dialog om, og jeg håber, vi kan komme frem til, at der skal stilles ændringsforslag til det her lovforslag, sådan at der kan blive rettet op på det.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-10-27:
Jeg synes, det er en meget dogmatisk tilgang, som Enhedslisten har her, nemlig at man er modstander af, at nogen som helst vandløb kan tages ud af vandområdeplanerne.
Vi har en politisk aftale – det håber jeg Enhedslisten vil bekræfte – som siger, at de vandløb, som har naturmæssig og økologisk betydning, fortsat skal være omfattet af vandplanerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-27:
I Enhedslisten er vi glade for, at tidligere miljø- og fødevareminister Eva Kjer Hansens korstog mod de forhadte vandløb, som hun jo omtalte de mindre danske vandløb som, nu alligevel ikke fuldt ud føres ud i livet, og at Eva Kjer Hansens annoncering af at tage vandløb, der har opland på under 10 km², ud af vandområdeplanerne ikke længere står til troende.
De mindre vandløb har utrolig stor betydning både for natur og i forhold til at kunne modstå klimaforandringerne.
Men selv om regeringen ikke længere lægger op til en decideret massakre på de mindre vandløb, er vi langtfra betrygget, i forhold til om lovforslaget, vi behandler i dag, kan sikre en tilstrækkelig beskyttelse af de danske vandløb.
Enhedslisten mener, at det ensidige fortegn for den øvelse, der er central i lovforslaget, nemlig sigtet med, at der kun skal tages vandløb ud af vandplanerne, er forkert.
Der bør også være mulighed for at tilføje vandløb, der lever op til kriterierne i vandplanerne, bl.a. nogle af de glemte vandløb, der på nuværende tidspunkt ikke er medtaget, men som har væsentlig natur- og miljømæssig betydning.
Man vil dermed kaste en del af mange års store arbejde med at sikre vores vandkvalitet og vores fiskebestande over bord.
Det kan på sigt få betydning, ikke bare for vores ferske vande, men også for vores havmiljø, som dermed kunne blive negativt påvirket af dette lovforslag.
Enhedslisten finder det endvidere stærkt bekymrende, at der med lovforslaget lægges op til, at vandrådene kan komme med forslag til nedskæringer på de vandløbsindsatser, der er videreført fra første vandplanperiode til anden vandplanperiode, f.eks. hvis økonomiske interesser kommer på tværs.
Det vil sige, at vandrådene gives mulighed for at annullere allerede vedtagne indsatser.
Det er derfor, Enhedslisten vil stemme imod forslaget i sin nuværende form.
Vi har en række spørgsmål, vi vil stille til udvalgsbehandlingen, og håber, det kan være medvirkende til at få justeret på lovforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2016-10-27:
Jeg holder mig til det, vi aftalte i landbrugs- og fødevareaftalen tilbage i december, for snart et års tid siden.
Spørgeren havde jo selv fornøjelsen af at være med i en del af forhandlingsforløbet.
Så jeg forholder mig til den aftale, vi har indgået, og det her er en del af udmøntningen af den.
Pia Adelsteen (DF), 2016-10-27:
Sådan som jeg har forstået det, er de kriterier, der er ved at blive udarbejdet af Aarhus Universitet, bl.a. også dem, der er hjemmel for, at vandrådene der kan blive oprettet.
Vi vil meget gerne have, at vandrådene bliver oprettet omkring den 1. januar – det er også dér, loven træder i kraft.
Derfor er det vigtigt, at vi kommer i gang nu, for jo hurtigere, jo bedre.
Jeg er ikke så bekymret for de faglige kriterier, man opstiller på Aarhus Universitet, men i min optik er det en hjemmel for, at vandrådene kan blive oprettet.
Ida Auken (RV), 2016-10-27:
Det er da godt at høre.
For så må vi forvente, at ordføreren er helt uenig med Bæredygtigt Landbrug, som jo mener, at alle vandløb med et opland på under 10 km² skulle være taget ud, og at ordføreren er rigtig, rigtig glad for, at vi har fået mange af de her vigtige vandløb med opland på under 10 km² med i vandplanerne.
Erling Bonnesen (V), 2016-10-27:
Vi har en helt faglig, nøgtern tilgang til det, for når der har været den, kan man sige, forvirring om, hvad det er for nogle vandløb, og om de nu er klassificeret rigtigt, så er det da den rigtige tilgang, at vi får dem gennemgået og klassificeret rigtigt og dermed kan gøre den rigtige indsats de rigtige steder.
Derfor foreligger der heller ikke på nuværende tidspunkt noget svar på, hvor mange kilometer osv.
Den rigtige faglige tilgang til det er da den, som vi lægger op til her.
Lad os begrunde de her faglige kriterier og få tingene gået igennem, og så giver det sig jo af sig selv, hvordan de skal klassificeres rigtigt, så vi kan gøre den rigtige indsats de rigtige steder.
Ida Auken (RV), 2016-10-27:
Det er måske bare sådan en forventningsafstemning med ordføreren.
Altså, forventer man fra ordførerens side ligesom Konservative, at det kun er få og små vandløb, der skal tages ud?
Eller håber man, at det er rigtig mange vandløb ud af de her med et opland på under 10 km², der bliver taget ud?
Pia Adelsteen (DF), 2016-10-27:
Man kan sige, at de faglige kriterier kommer med den udarbejdelse, som Aarhus Universitet er ved at lave, om, hvad der er vandløb, hvad der er bevaringsværdigt, og hvad der ikke er.
Ida Auken (RV), 2016-10-27:
Så vi skal altså forstå det sådan, at det ikke er biologi, det ikke er økonomi, der afgør det her; det er Dansk Folkepartis ordfører, der afgør, om et vandløb i Danmark er så vigtigt og så stor en naturperle for Danmark, at det skal bevares og beskyttes.
Det er altså Dansk Folkeparti, der afgør det; der er der ikke nogen sådan faglige kriterier, man kan læne sig op ad.
Pia Adelsteen (DF), 2016-10-27:
Jeg har siddet herinde i så mange år, at jeg ved, at faglighed – det hører man – er et dejligt ord at bruge.
Men der er eksperter, som kan udtale det ene, og der er eksperter, der kan udtale det andet.
Så faglighed – ja, hvad er det?
Det er vel et spørgsmål om, at man har en vis viden.
Men uanset hvilken viden man har og hvilken faglighed man har, har man også forskellige holdninger.
For uanset hvad er det i sidste instans os politikere, der har ansvaret for de beslutninger, der bliver truffet her i Folketinget.
Ida Auken (RV), 2016-10-27:
Jeg vil gerne fortsætte der, hvor ordføreren slap, for det er jo meget vigtigt at vide, hvad man mener med faglighed.
Er det det, som forskerne siger, er det det, som kommunen siger, er det det, som ministeriet siger, eller er det det, som politikerne i sidste ende synes er faglighed – i Dansk Folkepartis optik?
Erling Bonnesen (V), 2016-10-27:
Tak for det.
Det har tit og mange gange været sådan, at SF i forskellige sammenhænge har sagt, at man skal lytte til den lokale stemme og få den lokale viden inddraget.
Det kan jeg forstå ikke længere er gældende, for essensen af det, jeg hører ordføreren sige, er, at det er skidt, at man ligesom kommer med det her lovforslag, hvor man så beder om også at inddrage de her lokale vandråd og kommuner.
Hvorfor det her skifte hos SF om, at man ikke længere vil tage hensyn til det lokale indspil?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-27:
Det er jo godt, at der er vandråd, der tager ud og kigger på virkeligheden, men det meget skæve i det her lovforslag er jo, at det kun giver mulighed for, at man udtager vandløb fra vandområdeplanerne.
Det, som kunne være interessant, var, hvis man havde et lovforslag, som også gav mulighed for, at man kunne gå den anden vej.
Jeg kunne godt forestille mig, at man har nogle vandløb derude, som er fuldt ud eller delvis gravede, og hvor der med tiden er kommet en naturtilstand, som er værd at bevare.
Den mulighed, at det kan gå den vej, er der så ikke i det lovforslag her.
Det synes jeg er en skam.
Jeg synes, at det her lovforslag er for ensidigt.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det ville være en fordel, at der var flere muligheder for vandrådene for at gå ud og lave den der konkrete vurdering, så man ikke kun kunne gå den ene vej, men sådan set også havde mulighed for at gå ud og vurdere noget natur og sige: Det her har en værdi, som der bør tages hånd om.
Trine Torp (SF), 2016-10-27:
Jamen vi vil da rigtig gerne lytte til lokale indspil, men det er jo på et meget usikkert grundlag, at vi beslutter de her ting.
Der ligger som sagt ikke nogen kriterier for, hvad de vurderinger skal bygge på, og da vi ikke er en del af forligskredsen, kan vi jo ikke støtte op om nogle kriterier, vi endnu ikke kender.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-27:
Lovforslaget her handler jo om, at man netop ikke skal efterspørge det med ord, men at man blot kan tage det fra en hylde og lægge det på båndet, så man er fri for at skulle stå og fortælle alle, der måtte kunne høre det, i ens nære omkreds, hvad det er, man efterspørger.
Det er jo det diskretionsproblem, som lovforslaget her tager hånd om.
Og igen: Det skal være min påstand, at Forbrugerrådet Tænk ikke kan indgive et høringssvar på vegne af alle danskere.
Peder Hvelplund (EL), 2016-10-27:
Jamen hele diskretionsspørgsmålet kommer vi jo ikke uden om.
Uanset om man står ved kassebåndet nede ved den lokale købmand, eller om man står på apoteket, skal man jo efterspørge det her middel.
Forskellen er jo bare, at hvis man gør det nede i supermarkedet, kan man ikke få nogen som helst form for faglig rådgivning om det.
Det kan man trods alt på apoteket.
Jeg mener bare, man må anerkende, at f.eks. Forbrugerrådet Tænk, der jo som udgangspunkt varetager forbrugernes interesser, i hvert fald ikke efterspørger det her og ikke har haft oplevelsen af, at det er noget, der bliver efterspurgt blandt forbrugerne.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-27:
Det er jo selvfølgelig rigtigt, hvis man lægger til grund, at de organisationer, som er nævnt her, repræsenterer alle borgere i Danmark, som køber håndkøbsmedicin.
Jeg er i hvert fald personligt hverken medlem af Ældre Sagen eller Dansk Sygeplejeråd, hvorfor jeg ikke føler mig særlig repræsenteret i det her.
Jeg er måske typen, der – hvis jeg som offentlig person står nede i min lokale brugsforening, hvor jeg er kendt af mange mennesker – ikke har lyst til at fortælle alle omkring mig, hvad jeg sådan går og fejler derhjemme og har brug for lidt håndkøbsmedicin til.
På samme måde tror jeg der er rigtig mange andre danskere, som godt kunne ønske sig lidt mere diskretion omkring det her.
Peder Hvelplund (EL), 2016-10-27:
Nu går der åbenbart lidt sport i at bruge filmreferencer i debatter her i Folketingssalen.
Vi havde det jo i åbningsdebatten, og sådan som det ser ud med 2025-plan og finanslovsforhandlinger, er det jo muligt, at vi kan lave en reference til »Dommedag Nu«, når vi kommer til den forhandling.
Men det, jeg godt vil spørge ordføreren om, er: Ordføreren nævner selv det der med, at der skulle være et diskretionsproblem i dag.
Men gør det slet ikke noget indtryk på ordføreren, at der ikke er nogen af de organisationer, der i høringssvarene afgiver svar i forhold til det her – både Dansk Sygeplejeråd, Lægeforeningen, Pharmadanmark og Ældre Sagen – der efterspørger den her mulighed.
Så det er åbenbart ikke et stort ønske hos de organisationer.
Tværtimod har de jo netop et ønske om, at der er en god faglig rådgivning.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-10-27:
Man har ikke forholdt sig til den model – det kunne sådan set også bare være en bog, der stod frit fremme med indholdsfortegnelse over alle præparaterne – hvor man som bruger i ro og mag kan orientere sig om produkterne, ligesom det i øvrigt er muligt at gøre på internettet eller andre steder.
Det har man ikke forholdt sig til i det materiale, som ordføreren refererer til.
Derfor taler vi jo ikke om, at selve præparatet kommer til at stå ude i forreste linje, men at det bliver en attrap af selve præparatet, og så kan man gå op til disken og få den nødvendige faglige hjælp til præparatet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2016-10-27:
For netop Lægemiddelnævnet, men også Lægeforeningen, Apotekerforeningen, Danske Patienter, Dansk Selskab for Patientsikkerhed og andre, siger, at rådgivning og vejledning er rigtig, rigtig væsentligt i forhold til de præparater, som netop Lægemiddelstyrelsen har vurderet skal have en vejledning og rådgivning med over for borgerne for at sikre patientsikkerheden.
Så det, jeg hører Dansk Folkeparti give udtryk for her, er, at man vil tilsidesætte den faglige ramme og anbefaling for at sikre patientsikkerheden.
Er det korrekt?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-27:
Jeg ser bestemt også frem til udvalgsbehandlingen, og Miljø- og Fødevareministeriet vil gøre alt, hvad vi kan, for at kvalificere den udvalgsbehandling.
Det, det handler om, er jo, hvorvidt vi skal have oprettet vandråd eller ej, og det er det, som vi er en række partier der er optaget af at få gjort, fordi vi synes, det er vigtigt at få en lokal inddragelse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-27:
Ja, og i forbindelse med det lovforslag, der ligger, er det jo så et spørgsmål om, hvad det er, de vandråd kan, altså om man kan gå ud og finde nogle vandløb, som ikke er blevet korrekt registreret og så tage hånd om det.
Det er jo en del af det.
En anden del af debatten er jo sådan set de her kriterier, som er væsentlige, og det synes jeg ikke man skal negligere med tanke på den timelange debat, vi har haft her, og som er foregået på en, synes jeg, konstruktiv måde.
Jeg ser meget frem til, at vi får den udvalgsbehandling og kommer videre i sagen.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-10-27:
Jamen jeg synes bestemt også, der har været en god debat.
Der har bare været debat om alle mulige forhold, som ikke vedrører selve lovforslaget, og da det jo er lovforslaget, vi diskuterer – altså hvorvidt vi skal oprette vandråd eller ej – synes jeg, det er den debat, vi skal have.
Hvis Folketingets partier så gerne vil diskutere andre forhold med hinanden, er man bestemt hjertelig velkommen til det, men forholdet ved denne lovbehandling er, hvorvidt der gives bemyndigelse til at oprette vandråd.
Det er det, der er på dagsordenen i dag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-10-27:
Jeg synes da, det ville være godt, hvis det var indholdet, man diskuterede.
Jeg har jo tidligere set noget lignende i forbindelse med lovforslag, som var ret enkle, f.eks. da vi havde behandlingen af gødningsnormerne.
Her var der tale om at give ministeren bemyndigelse til at fastlægge nogle gødningsnormer.
Så opstod der jo en debat, og den var sådan set velbegrundet, og den sag er ikke slut endnu.
Jeg ser meget frem til, at vi kan få en god udvalgsbehandling og måske komme frem til at få lavet nogle forbedringer af det her lovforslag.
I den proces er det utrolig vigtigt, at vi får set på de kriterier, som Aarhus Universitet er ved at udarbejde.
Det kunne da være interessant at komme frem til, om det er noget, som er bedre end det nuværende, om det er noget, som måske skal forbedres endnu mere.
Det er den slags processer, som jeg synes er spændende rent politisk, og ikke, hvorvidt man taler ned til hinanden eller ej.
Jeg synes egentlig, at vi, indtil ministeren gik på talerstolen, har haft en god debat.