Morten Bødskov (S), 2018-04-17:
Som justitsministeren rigtigt nok har påpeget, er ytringsfriheden et meget, meget vigtigt grundelement for og i vores demokrati.
Det er en rettighed, som vi skal både værne om, men også hver dag kæmpe for at beskytte.
Der skal være plads til en åben debat, hvor meninger kan brydes, og hvor holdninger kan testes, og det er vigtigt, at borgerne kan rette kritik, både i almindelig debat med hinanden og ikke mindst med os politikere, mod samfundets institutioner og også mod religioner.
Det skal et moderne samfund som vores kunne rumme, og det skal der selvfølgelig være plads til.
Men jeg tror også, at hvis man lytter lidt til den offentlige debat og måske særlig ser lidt på de sociale medier, vil man se, at meget har ændret sig de senere år.
Debatten er blevet mere hård, sprogbrugen er blevet mere stødende, meget er blevet mere krænkende, og ikke mindst på de sociale medier er det selvfølgelig en udvikling, vi kan se.
Vores grundholdning er den, at vi skal have en hård debat, vi skal kunne tåle en hård debat, men vi skal også passe på den kedelige tendens, som har udviklet sig.
Og det er en ødelæggende tendens for vores debatkultur; en debatkultur, som jo traditionelt i et moderne demokrati og et moderne samfund som det danske har været med til at drive holdninger og vores samfund fremad.
Det er en tendens, som vi skal passe på, fordi vi ikke mindst som politikere har et ansvar for at tage dialogen og tage konfrontationen og også kæmpe for vores ytringsfrihed.
Vi skal være opmærksomme på, hvordan vi taler til hinanden.
Derfor er jeg også glad for, at vi nok engang får en debat her i Folketingssalen om racismeparagraffen, altså straffelovens § 266 b.
For den er med til at sikre, at vi kan ytre os, men den er også med til at sikre, at man ikke kan sige hvad som helst, og at man også skal stå til ansvar for det, man siger.
Ingen kan være uenig i, at ytringsfriheden er et væsentligt fundament i vores demokrati.
Men jeg håber også, at vi alle sammen kan være enige om, at der må være en nedre grænse for, hvad man kan sige om andre i den offentlige debat uden at stå til ansvar for det.
Der må være en grænse for, hvad man kan sige om andre menneskers – borgeres – baggrund, hvad enten det handler om race, nationalitet, etnicitet, seksuel orientering eller religion.
Den nedre grænse er racismeparagraffen jo i dag med til at sikre fastholdes.
Nu handler forslaget jo ikke om en fuldstændig afskaffelse af racismeparagraffen, som vi tidligere har set, men om en tilpasning eller en indsnævring af paragraffen.
Det ændrer nu ikke Socialdemokratiets holdning til forslaget.
Vi mener, at racismeparagraffen som sagt er med til at sikre en nedre grænse for, hvad man kan sige om andre, uden at man skal stå til ansvar for det, og vi synes, at der er gode grunde til at fastholde racismeparagraffen, som den er i dag, og ser ikke noget grundlag for hverken at indsnævre den eller at afskaffe den. Vi har fuld tillid til, at domstolene – og det kan vi jo også se i deres virke i dag – sagtens kan foretage en enkel og individuel vurdering af de sager, som kører ved domstolene, når ytringer skal testes, når straffen skal bedømmes, og når domstolene altså skal tage stilling til, om man i de enkelte sager er gået for langt eller ej.
På den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.