runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2025-02-05:
Det er sådan, at når en sag er fuldt oplyst, vil i det her tilfælde Landbrugs- og Fiskeristyrelsen reagere.
Derfor kan jeg jo ikke sige i en konkret sag, hvordan de skal reagere, og hvad det i givet fald er for en sanktion, man reagerer med.
Det er det, jeg prøver at sige, når jeg siger, at jeg ikke kan gå ind i en konkret sagsbehandling af det, for det er Fiskeristyrelsen eller Landbrugs- og Fiskeristyrelsen, som den hedder nu, der har den myndighedsopgave at sikre det.
Vi har allerede igangsat en stribe initiativer, som det også vil være spørgeren bekendt.
Og lad mig så bare lige påpege, at det, som DTU Aqua er kommet frem til og siger om påvirkningen af havmiljøet, er, at deres umiddelbare vurdering er, at der ikke har været nogen negativ påvirkning af havmiljøet.
Det er DTU Aquas vurdering, og den tager jeg selvfølgelig til efterretning.
Det ændrer ikke på, vil jeg gerne understrege, at reglerne er, som reglerne er, og de skal selvfølgelig overholdes, og der skal også forvaltes derefter i forhold til myndighederne.
Og det er det arbejde, som vi er i gang med i forhold til Landbrugs- og Fiskeristyrelsens indsats, og det er også den kritik, som der er blevet rejst af Rigsrevisionen og efterfølgende Statsrevisorerne, og som jeg både tager alvorligt og tager til efterretning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-05:
Nu henviser ministeren til den der kommende forhandling om fremtidens fiskeri, og så kan jeg ikke lade være med at tænke, at det virker, som om fiskerne derude bare kan fiske, som de har lyst til, fordi der kommer en forhandling og et resultat og nogle regler lige om lidt, som kan forandre på tingene.
Det signal, man ligesom kan tage ned, er jo sådan set, at man nu bare kan fiske, som man vil, oppe i Limfjorden.
For man har jo ikke grebet ind over for ulovligheder indtil nu, og der kommer en eller anden aftale om lidt, så man kan gøre, hvad man har lyst til.
Kan ministeren ikke se, at sådan kan man godt opfatte det, der bliver sagt af ministeren her i Folketingssalen?
Jacob Jensen (V), 2025-02-05:
Nej, sådan kan man ikke opfatte det, som jeg har sagt.
Jeg har lige stået og sagt, at regler er regler, og regler skal overholdes, og der skal også forvaltes derefter.
Og når vi konstaterer, at det ikke har været tilfældet i den her situation, retter vi selvfølgelig op på det, så hurtigt som det overhovedet kan lade sig gøre.
Så det kan man absolut ikke konstatere.
Jeg tror heller ikke, hvis man spørger muslingefiskerne selv, at de opfatter det, som om de kan gøre præcis, hvad de vil.
Men det er klart: Hvis der er overtrædelser, skal der selvfølgelig gribes ind; så reagerer styrelsen, og så reagerer de også med den sanktion, som de vurderer der skal til inden for de gældende regler.
Det tror jeg egentlig vil komme alle til gavn.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-05:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vide, om det er ministerens opfattelse, at der er fartøjer i Limfjorden, som på nuværende tidspunkt, altså måske ikke lige i den her time, men i denne uge, fisker med en for stor motorkraft, og at man i Landbrugs- og Fiskeristyrelsen sådan set er bekendt med, at det er det, der foregår.
Er ministeren bekendt med, at der foregår ulovligt muslingefiskeri med motorer, som er for store?
Jacob Jensen (V), 2025-02-05:
Det er præcis derfor, at jeg siger, at det ikke er en konkret sagsbehandling, som jeg politisk skal gå ind i.
Det er en myndighedsopgave, som Landbrugs- og Fiskeristyrelsen har.
Det er de i gang med.
Når der er et fuldt oplyst grundlag i sagerne, går de selvfølgelig ind og reagerer, hvis der er grundlag for at reagere.
Det skal vi også huske.
Det jo ikke sikkert, at der er det.
Men det er sådan, reglerne er og rammerne er og arbejdsbetingelserne er.
Det er så det, vi har gjort, nemlig sat et stykke arbejde i gang omkring det.
Men det er også min opgave politisk fremadrettet at skabe nogle politiske rammer for, at reglerne også kan være til at forstå, både til at arbejde efter som fisker, men også som myndighed.
Rosa Lund (EL), 2025-02-05:
Hvad mener ministeren om, at elevatorerne på 12 DSB-stationer er ude af drift, og hvordan stemmer det overens med, at man som borger med handicap skal kunne benytte sig af offentlig transport?
Thomas Danielsen (V), 2025-02-05:
Undskyld, jeg tager den her mikrofon.
Jeg kan i hvert fald oplyse ordføreren om, at status er, siden spørgsmålet er blevet stillet, at det er seks elevatorer i landet, der er ude af drift.
Det er jo aldrig tilfredsstillende, når en elevator ikke virker, og derfor er det noget, vi løbende har fokus på hvordan vi kan forbedre.
Sandheden er, at der ikke er nogen simpel løsning på det; der er kun dyre løsninger, og det er ombygninger.
Der er mange forskellige elevatortyper, og der er både elevatorer, der er ejet af DSB, og elevatorer, der er ejet af Banedanmark.
Men det, man gør nu, er, at man laver en øget sambehandling af de elevatorer, der er, og laver den samme drift af elevatorerne.
Så er der udfordringer med de her elevatorer på vores stationer, som i vid udstrækning kommer af hårdt brug, men også af hærværk.
Og det er trist, man hver gang der er lavet hærværk på en elevator, skal den jo repareres, og er man så uheldig, at det er hærværk på en gammel model, så er der ikke reservedele dertil, og det er jo noget af det, som man bliver nødt til at kigge på: Hvad skal der være af minimumsbeholdninger af reservedele, sådan at vi ikke står i den her situation?
For det er jo problematisk, især for handicappede, men jo også for almindelige mennesker med barnevogn, at man ikke kan benytte sig af den kollektive transport, når elevatoren ikke virker.
Derudover er det simpelt hen en styrkelse af elevatorerne.
Man bygger dem simpelt hen om stille og roligt, i forhold til at de skal kunne holde til mere.
Der er desværre mange, som laver hærværk lige fra at male graffiti og bruge syre til at sparke og slå på elevatorerne, dørene, trykpanelerne osv.
Alt bliver forstærket og bygget om.
Og det er trist, at det er sådan, men det betyder jo, at man vil se de her åbne, lyse glaselevatorer blive pakket mere og mere ind.
Rosa Lund (EL), 2025-02-05:
Tak for det, og tak for svaret.
Jeg var også inde at tjekke på DSB's hjemmeside, at det nu er seks elevatorer, der ikke virker.
Og så kan jeg jo lidt få den idé, at hvis jeg så stiller et nyt spørgsmål til transportministeren, som så kommer på om 14 dage, så er tallet måske halveret igen, og det ville jo være en nem måde at løse det på, men jeg tror ikke rigtig på, at det er en del af løsningen.
Altså, jeg tror ikke på, at tallet er blevet halveret, bare fordi Enhedslisten har taget sagen op.
Det vil jo være dejligt, hvis det var sådan.
Men jeg synes, det er godt at høre det, ministeren siger om sambehandlingen.
Jeg kommer virkelig ikke her med sådan en tilgang, at nu vil jeg gerne skændes med ministeren om elevatorerne på DSB's stationer.
I forhold til hvad vi skal gøre, må vi jo øge den beholdning.
Altså, er det det, der skal til? spørger jeg ministeren.
Eller hvad tænker ministeren at vi skal gøre?
For det er jo netop, som ministeren siger, ikke kun mennesker med handicap, altså kørestolsbrugere, som står med det her problem.
Det er jo også, hvis man skal have en barnevogn med eller har et eller andet stort materiale, man skal have med toget, og vi vil jo gerne have folk over i den offentlige transport.
Så det er egentlig på en eller anden måde ret afgørende lige pludselig at stå og diskutere reservedele til elevatorer.
Men jeg vil gerne høre, om regeringen så ser det som løsningen, at vi simpelt hen øger den beholdning, eller hvad man ellers vil gøre.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-05:
Jeg bliver desværre nødt til at bedrøve ordføreren med at sige, at det ikke er, på grund af at ordføreren har stillet spørgsmålet i dag, at der er blevet lavet et par elevatorer siden sidst.
Det er noget, vi har haft fokus på over længere tid.
Ordførerens parti, Enhedslisten, har jo også en transportordfører, der sidder med i forligskredsen, bl.a. omkring elevatordrift.
Men det er jo i sidste ende et spørgsmål om penge og om prioriteringer, og vi kan jo i enighed bare beslutte at nedprioritere andre dele af den kollektive transport for så at opprioritere indsatsen for elevatorerne.
Det er også en prioriteringsmulighed.
Theresa Berg Andersen (SF), 2025-02-05:
Tak for det.
Det er jo helt korrekt, at der er kommet flere pædagoger, men der er også født flere børn, så der er stadig væk flere børn til vores pædagoger.
Så synes jeg også, det er meget godt, når ministeren nævner, at minimumsnormeringer og opkvalificeringspuljen er sat i værk, men det skete jo, før den her regering kom til, altså dengang SF var med som et støtteparti.
Og langt om længe skal der også forhandles en ny pædagoguddannelse.
Men jeg vil da gerne kvittere og rose ministeren for bl.a. lønløftet, som jeg også tror gør en forskel.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ministeren mener, at regeringen gør nok for at sikre, at flere pædagoger kommer ud til vores børn.
Når ministeren her nævner bl.a. vores kommuner, og at det er et kommunalt ansvar, så mener jeg jo, at det selvfølgelig også er et kommunalt ansvar, men jeg mener til forskel fra ministeren, at det også kræver en vigtig indsats her fra Christiansborg.
Hvis vi vil have en pædagoguddannelse og et pædagogfag i verdensklasse, mener jeg faktisk at der skal skabes endnu bedre muligheder for bl.a. merit for medhjælpere og assistenter.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om han mener, at regeringen gør det nødvendige, og at det er nok initiativer, der er sat i søen herfor.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-05:
Det synes jeg er et meget konkret og godt svar fra ministeren.
Det virker jo skørt, når man stiller spørgsmålet, men grunden til, at vi spørger, er, at vi jo ser en tendens i visse lande, også vesteuropæiske lande, hvor man accepterer den her tankegang om, at det, at folk har en anden kønsidentitet end deres biologiske, også giver adgang til at dyrke idræt på menigmandsniveau eller på eliteniveau med personer, der er af det andet biologiske køn.
Og det stiller jo særlig kvinderne i en ufordelagtig situation, hvis kvinder eksempelvis skal dyrke kampsport med biologiske mænd, der har en meget stor fysisk overlegenhed, og som dermed uden problemer kan udmanøvrere kvinderne og i realiteten også dermed udslette kvindesporten som et fænomen, fordi mændene dermed ender med at overtage ikke bare kampsporten, men mange af de sportsgrene, hvor biologi spiller en meget stor rolle.
Nu svarer ministeren meget konkret nej på spørgsmålet, og det er jeg glad for og tilfreds med.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-05:
Mit indtryk er, at idrætslivet på mange områder ønsker at være så inkluderende som overhovedet muligt, og jeg har den holdning, at jo flere mennesker der er medlemmer af vores foreninger og dyrker idræt sammen, desto bedre.
Men lige så meget hensyn man skal tage til personer med en anden kønsidentitet, lige så lidt skal det jo være til gene for mennesker, der dyrker kvinde- eller herreidræt på et niveau som det, hr. Mikkel Bjørn nævner.
Dog synes jeg også, der er noget passende og noget fornuftigt i, at man på et fodboldhold kan sige ja til, at nogle må spille med på amatørniveau, hvis det ikke er til gene.
Men nogle af de eksempler, som hr. Mikkel Bjørn nævner, med kampsport og andet finder jeg også dybt problematiske.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-05:
Tak for det.
Nu omhandler det oprindelige spørgsmål selvfølgelig omklædning, men spørgsmålet gælder lige så vel det at dyrke idræt på kønsopdelte hold, og det kan jo være fodbold såvel som kampsport eller længdespring eller noget helt andet.
Derfor er det oplagte opfølgende spørgsmål selvfølgelig, om det også er ministerens og regeringens holdning, at biologiske mænd eller kvinder for den sags skyld ikke skal kunne dyrke sport på et niveau, hvor man konkurrerer med hinanden og ønsker at opnå, hvad skal man sige, fortjeneste ved at gøre sig dygtig inden for et specifikt felt.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-05:
Altså, idrætten er jo selvregulerende.
Men min personlige holdning er, at i det øjeblik der indtræder et konkurrenceparameter af værdi, er de biologiske skillelinjer meget vigtige.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-05:
Jeg tror ikke, jeg vil spørge om mere.
Jeg vil egentlig bare takke ministeren for et, synes jeg, meget godt og meget konkret svar, og jeg er glad for, at regeringen står på det fornuftige standpunkt i den her sag.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-02-05:
Tak for det, formand.
Mit spørgsmål er: Vurderer ministeren, at det vil få kriminelle unge, der hverken er i uddannelse eller beskæftigelse, væk fra kanten af samfundet og ind på arbejdsmarkedet, hvis de får stukket en pose penge i lommen?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-05:
Tak til fru Betina Kastbjerg for spørgsmålet.
Svaret her er også et nej.
Men jeg vil gerne uddybe lidt modsat mit svar til hr. Mikkel Bjørn lige før, for jeg antager, at spørgsmålet omhandler regeringens kulturpas, som jo er målrettet de 43.000 unge mennesker iblandt os, der lever tilværelser, som meget få af os er misundelige på, med psykiske udfordringer, dobbeltdiagnoser, langt væk fra arbejdsmarkedet og i mange tilfælde også langt væk fra uddannelsessystemet.
Og nej, vi kommer ikke til at stå ude foran fængslerne og dele penge ud til mennesker, for at de kan blive medlem af en forening – absolut ikke.
På den anden side tror jeg vores foreningsliv og vores foreninger kan tilbyde rigtig meget til unge mennesker, der lever et liv, hvor det kan gå begge veje.
Nu ved jeg, at spørgeren selv kommer fra Midt- og Vestjylland, som er et af de områder i Danmark, hvor foreningslivet er stærkest, og jeg tror, at hvis man tager ud til idrætsforeninger i Viborg, i Herning, i Silkeborg og i Skjern, vil man møde mange eksempler på unge mennesker, der spiller håndbold og fodbold og dyrker idræt med andre og har fået en bedre tilværelse og er blevet inkluderet.
Hvis man spørger forældrene og de unge mennesker, der går der, vil de også kunne pege på nogen, der ville have godt af at komme ind i en forening og få nogle positive relationer.
Det er det, kulturpasset handler om.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-02-05:
Det er helt rigtigt, at mit spørgsmål var rettet mod det kulturpas, som regeringen har indført sammen med venstrefløjen.
Men det viser sig på et spørgsmål, som jeg stillede, at 20 pct. af de her 43.000 unge rent faktisk er kriminelle.
De får så 2.000 kr. stukket i hånden, som de så kan bruge – og det er betalt af skatteborgerne – og de kan gå en tur i Tivoli, de kan tage på Brøndby Stadion, og samtidig er der altså hårdtarbejdende danskere, som knokler hver eneste dag og måske har lidt svært ved at få økonomien til at hænge sammen og måske ikke engang har råd til at sende deres egne børn til idræt, nu, hvor regeringen også har indført moms på fitness og dans osv.
Så deres skattekroner går til folk, der begår kriminalitet og hænger på sofaen.
Synes ministeren helt ærligt ikke, at det er lidt skævt?
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-05:
Jeg sætter stor pris på muligheden for at debattere kulturpasset, men føler også en vis trang til at opfordre spørgeren til måske at have fakta på plads, før man i Folketingssalen står og kommer med deciderede usandheder.
Man kan ikke komme i Tivoli for pengene.
Det er 1.000 kr. om året i maksimalt 2 år, og det foregår sammen med en ansvarlig forening.
I øvrigt er de foreninger, der er med til at drive kultur passet, Danmarks Idrætsforbund og Dansk Kulturliv.
Så vidt jeg er orienteret, er rigtig mange af de foreninger, der er aktive i fru Betina Kastbjergs valgkreds, stærkt engageret i ønsket om at bruge kulturpasset.
Man kan jo vælge at sige til nogle unge mennesker, der er på vej i en forkert retning: Jer vil vi ikke hjælpe, jer vil vi ikke gøre noget for.
Kulturpasset handler om det.
Men at optegne et billede af, at regeringen skulle give kriminelle mennesker penge uden at stille krav den anden vej, passer ikke.
De fleste af de her unge mennesker lever tilværelser, som vi gerne vil forandre, fordi det er godt for samfundet, det er godt for statskassen, det er godt for livsglæden hos de mennesker, det handler om, og deres familie.
Det kan man så vælge at være med til eller være imod, men jeg vil gerne bede om, at man i hvert fald ikke siger noget om regeringens indsats, der ikke passer.
Det synes jeg ikke er værdigt for debatten.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-02-05:
Altså, fakta er i hvert fald, at næsten 9.000 ud af de her 43.000 unge er kriminelle – det står i et svar fra Beskæftigelsesministeriet.
Kan kulturministeren så i dag garantere, at vi ikke ender med at belønne unge mennesker, der er dømt for voldsom og grov kriminalitet?
For det kan det sagtens være tilfældet; det kan jeg ikke se ud af det svar, jeg har fået.
De får så nu en økonomisk gevinst, som ministeren så siger godt nok er til foreningslivet.
Kan ministeren ikke godt selv se, at det er en hån mod de ofre, der er i det her?
Det er voldsmænd, som potentielt bliver belønnet for en ugerning, de har begået.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-02-05:
Mig bekendt er Danmarksdemokraterne en del af bl.a. SSA-forliget og andre ting, hvor man udmønter en lang række midler til mennesker, der lever et liv på kanten, og hvoraf nogle af dem også har gjort noget, de ikke måtte, men hvor samfundet forsøger at stille nogle tilbud til rådighed for, at de ikke gør det igen.
Igen vil jeg bare pointere: Kulturpasset bliver kun aktiveret, i det øjeblik man gør noget sammen med andre mennesker i en positiv kontekst.
Jeg tænker, at ordføreren selv kan tænke tilbage på episoder i sin tilværelse eller særlige begivenheder i skolen sammen med andre mennesker, der har skabt en forandring.
Det kan være, at man har valgt at søge ind på en uddannelse, fordi man blev særlig interesseret; man har fået nye venner eller bekendtskaber, fordi man gjorde noget, der skabte særlig interesse.
Det at gå til fodbold, spille håndbold eller blive taget indenfor i et kulturfællesskab får folk væk fra gaden.
Så må jeg ikke bede om, at retorikken om, at vi giver folk penge i hånden, ligesom ophører, for det er ikke det, der er tilfældet.
Jeg vil gerne debattere kulturpasset; jeg vil bare ikke debattere på en falsk præmis om kulturpasset.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-02-05:
Tak for det.
Fakta er jo, at de har mulighed for at bruge 1.000 kr. om året i 2 år.
Det bekræfter ministeren jo selv.
Og så kunne jeg da godt tænke mig at høre ministeren her på falderebet, om han kan stå og love, at de her 8.800 unge, som er dømt eller sigtet for kriminalitet, kommer ind på arbejdsmarkedet, for ellers kan jeg i hvert fald love, at Danmarksdemokraterne nok skal følge op på det spørgsmål.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-05:
Jeg spurgte til, hvad ministeren konkret ville gøre, og der lyttede jeg mig ikke til, at der var nogen, hvad kan man sige, initiativer.
Jeg godt forstå, at medarbejderne ikke vil stå frem, når 50 pct. kender til, at det får konsekvenser at ytre sig; så gør man det ikke.
Derfor vil jeg høre ministeren, om han konkret vil sørge for, at det ikke får konsekvenser for dem, som står frem i de her sager, eventuelt med navn.
Der tror jeg, at det er ret vigtigt, at det signal kommer fra ministeren, hvis vi skal skabe en anden kultur.
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-05:
Jeg mener, at det er vigtigt – og det vil jeg gerne understrege – at man som offentligt ansat benytter sig af sin ytringsfrihed, uanset hvad man måtte have lyst til at ytre sig om, selvfølgelig med den klare undtagelse for klassificerede oplysninger.
Det vil jeg kraftigt advare imod at man ytrer sig om.
Det er jo også af samme årsag, at vi her i Folketinget er i gang med at behandle et lovforslag, hvor vi lovfæster offentligt ansattes ytringsfrihed.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-02-05:
Ja, lovforslaget stadfæster de gældende regler.
Det tror jeg ikke skaber en anderledes kultur i politiet.
Man kan jo ikke afvise, at hvis der ikke er ressourcer nok i et system og der er meget hårde mål for, hvad politiet skal, så opstår der en kæde, hvor Justitsministeriet presser på Rigspolitiet, som så presser på politikredsene, som bliver utrolig kreative og starter en vask af sager for at få tingene til at se gode ud.
Men ingen tør sige noget – eller det vil sige, at der jo så er nogle, der er stået frem anonymt.
Så hvordan ændrer vi det her?
Hvad vil ministeren konkret gøre ud over at fremsætte et lovforslag, der stadfæster gældende ret, for at det her bliver bedre?
Ministeren sidder jo om nogen med nøglen til forandringerne her.
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-05:
Jamen det gør jeg helt bestemt.
Men det gør fru Karina Lorentzen jo også, og så må fru Karina Lorentzen jo også hjælpe regeringen og folketingsflertallet med, at når vi skal forhandle en ny flerårsaftale, så må vi også som politikere forsøge at lægge nogle bånd på os selv med at udspecificere, præcis hvordan politiet skal prioritere sine ressourcer.
Og det må vi jo prøve at drøfte med hinanden, når vi skal forhandle en ny flerårsaftale for politiet.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-02-05:
Hvad er ministerens holdning til den type af svindel, der kendes som spoofing, hvor skruppelløse personer svindler ældre og andre sårbare mennesker økonomisk, bl.a. ved at udgive sig som værende fra deres bank, og er det ministerens holdning, at det bør udløse en strafskærpelse, netop fordi det er sårbare mennesker, som svindelen går ud over?
Peter Hummelgaard (S), 2025-02-05:
Lad mig starte med at slå fast, at jeg er fuldstændig enig med hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti i, at vi har at gøre med en aldeles afskyelig og afstumpet form for kriminalitet.
Det er dybt forkasteligt, når kyniske kriminelle synker så lavt, at de bevidst udser sig ældre og andre sårbare mennesker og udnytter deres digitale sårbarhed for at franarre dem deres formue og pensionsopsparing.
Strafferetligt har vi et værn mod den her form for kriminalitet i straffelovens § 279.
Bestemmelsen fastslår, at det er ulovligt at begå bedrageri, også, når det sker over telefonen.
Som udgangspunkt straffes bedrageri med fængsel indtil 1 år og 6 måneder, og i tilfælde af bedrageri af særlig grov beskaffenhed kan straffen stige til fængsel indtil 8 år.
Der skal det desuden i almindelighed indgå som en skærpende omstændighed ved strafudmålingen, hvis gerningspersonen har udnyttet den forurettedes værgeløse stilling.
Bestemmelsen tager navnlig sigte på kriminalitet, som begås over for udsatte persongrupper, f.eks. personer med handicap og ældre personer.
Herudover er der de seneste år også iværksat en række tiltag for at styrke indsatsen mod it-relateret økonomisk kriminalitet, og lad mig nævne nogle eksempler.
Regeringen har indgået et samarbejde med Finans Danmark, Teleindustrien, Ældre Sagen og Forbrugerrådet Tænk i kampen mod digitale svindlere.
De første initiativer blev lanceret i november 2023, hvor det bl.a. blev aftalt at sænke loftet over straksoverførsler til 50.000 kr. pr. døgn.
Det skal gøre det sværere for svindlere at stjæle store beløb hurtigt.
Senest er samarbejdet i november i 2024 mundet ud i yderligere tre initiativer for at stramme grebet om digitale svindlere.
Et af initiativerne vedrører netop spoofing, som hr. Morten Messerschmidt refererer til.
Regeringen vil fortsat have fokus på området, herunder fortsætte den gode og konstruktive dialog med branchen.
Herudover synes jeg også, det er naturligt, at vi drøfter indsatsen mod it-relateret kriminalitet som led i de kommende forhandlinger om en ny flerårsaftale for politiet, som vi går i gang med her op til sommerferien.
Tak for ordet.