runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mike Villa Fonseca (UFG), 2025-01-16:
Tak for det, og tak til Moderaternes ordfører, hr. Peter Have, for talen.
Jeg kunne bare godt tænke mig spørge ordføreren: Hvor meget er en persons liv værd?
Det kan godt være, at ordføreren præciserer nogle statistikker osv., men der er jo forskel.
Det er det, vi kommer til at arbejde med.
Man kan jo gøre det forskellige steder, hvor der ikke er så tæt trafik osv., så vi sikrer, at der er mere træning og øvelse, uden at gå på kompromis med trafiksikkerheden.
Så hvilke initiativer tænker ordføreren at vi kan tage for at sikre udrykningskørsel, så eksempelvis det her ene menneske ikke kommer til skade, hverken i form af personskade eller i værste tilfælde: at personen afgår ved døden?
Peter Have (M), 2025-01-16:
Tak for det, formand.
Tak til Mike Villa Fonseca for at lave beslutningsforslaget.
I Moderaterne anerkender vi fuldt ud vigtigheden af sikkerhed og kompetencer, når det gælder udrykningskørsel.
Det handler om liv og død, ikke kun for dem, som hjælper til, men også for dem, der sidder bag rattet, og de øvrige trafikanter.
Vi respekterer derfor intentionerne bag forslaget og ønsket om at styrke sikkerheden for både udrykningspersonale og offentligheden, men vi vil først forholde os til de realiteter og konsekvenser, som forslaget medfører.
For det første er det vigtigt at understrege, at de nuværende regler allerede giver mulighed for at gennemføre træning i udrykningskørsel, dog under kontrollerede forhold som på lukkede baner.
For politiet er der som tidligere nævnt en særlig undtagelse, fordi deres opgaver ofte involverer eftersættelser, som kræver kørsel i ekstremt udfordrende og uforudsigelige situationer.
For det andet viser ulykkesstatistikker, at vi faktisk har en relativt lav ulykkesrate blandt udrykningskøretøjer i forhold til det enorme antal årlige udrykninger.
Det indikerer, at den nuværende praksis fungerer tilfredsstillende og der ikke er et akut behov for ændringer i reglerne.
For det tredje skal vi overveje den øgede risiko i forhold til færdselssikkerheden, som vil opstå, hvis flere aktører får tilladelse til at øve udrykningskørsel på offentlig vej.
Det kan medføre farlige situationer for både førerne af udrykningskøretøjer og de øvrige trafikanter, og det vil være vanskeligt at retfærdiggøre denne risiko for borgerne.
Endelig indebærer forslaget krav om formel uddannelse og certificering af førere af udrykningskøretøjer.
Mens det lyder tillokkende, må vi erkende, at en sådan ordning vil medføre øget administration og betydelige økonomiske omkostninger.
Det er midler, der kunne have været anvendt til andre initiativer, der direkte forbedrer sikkerheden og effektiviteten i vores beredskab.
Af disse grunde vil vi i Moderaterne stemme nej til forslaget.
Det er ikke en beslutning, vi træffer med lethed, men af hensyn til færdselssikkerheden, de eksisterende træningsmuligheder og behovet for at sikre, at vores ressourcer anvendes bedst muligt.
Vi er dog åbne for at deltage i en fremadrettet dialog om, hvordan vi kan forbedre de nuværende uddannelsesmuligheder og støtte vores beredskaber på en måde, der skaber maksimal sikkerhed uden at bringe unødvendige risici ind i trafikken.
Tak for ordet, formand.
Jens Meilvang (LA), 2025-01-16:
Mange tak til formanden, og også tak til Mike Villa Fonseca for at fremsætte det her gode forslag.
Som andre ordførere har været inde på, handler forslaget om at tillade statslige og kommunale redningsberedskaber samt det regionale sundhedsberedskab at foretage udrykningskørsel i forbindelse med uddannelse og øvelsesaktivitet.
Jeg tænker, at når en ambulance kører udrykning til et hjertestop eller en brandbil til en brand i en beboelsesejendom, så er det mindst lige så vigtigt, at de kan gøre det forsvarligt, som når politiet kører udrykning for at køre ud at anholde en røver eller noget i den stil.
Derfor synes vi faktisk, at forslaget er godt, og vi vil gerne støtte op om, at de får den her mulighed.
Vi vil dog gerne – jeg tror, det var det samme som SF – have pillet det her ud med, at det som minimum skal gennemføres en gang om året, da vi ikke sådan synes, at vi her fra Folketinget lige kan stå og kloge os på, om det er det præcise tal, og der bliver måske også noget økonomi i det, hvis vi sådan tvinger noget uddannelse ned over nogen ude i kommunerne og ude i regionerne.
Så derfor synes vi, at ja, man skal have lov til at bruge det, altså som en del af sin uddannelse og efteruddannelse have lov til at bruge blinket på offentlige veje, men lige præcis hvor tit og ofte det skal være, vil jeg altså ikke kloge mig på.
Mads Olsen (SF), 2025-01-16:
Jeg er glad for lige at få det præciseret af hr. Mike Villa Fonseca.
Ordføreren har jo langt mere erfaring med det her, end jeg har, men fra min side af synes vi i SF bare ikke, at der nødvendigvis er en grund til, at man skal ud at gøre det mindst en gang om året.
Vi synes i stedet for, at man skal give dem den her mulighed, og så må man derude lokalt ligesom bestemme: Har vi brug for at få undervisning i det her en gang til, og under hvilke forhold skal det være?
Skal det være på skolebænken, skal det være ude i praksis, og skal der være instruktør med osv.?
Så at have lidt mere ansvar ude lokalt synes vi ville være en god idé.
Men mange tak for forslaget og for uddybningen.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2025-01-16:
Tak for det.
Så kan det være, jeg skal prøve at adressere lidt mere, hvad jeg mener med undervisning, for det er derfor, jeg har sagt undervisning og ikke øvelse.
Undervisning kan også være, at man sidder på skolebænken foran en tavle og bliver gjort opmærksom på, hvordan bekendtgørelsen om udrykningskørsel er.
Hvornår er det, man skal vige?
Bare fordi man f.eks. kører udrykning med blå blink og sirener, skal man jo ikke nødvendigvis bare brage ud ved et rødt trafiksignal.
Så der er også bare noget i hele tiden at holde det ved lige.
Mads Olsen (SF), 2025-01-16:
Når jeg læser det her, tænker jeg, at når der står, at der ved uddannelses- og øvelsesaktiviteter skal være en form for instruktører eller en anden certificeret underviser, der sidder ved siden af – det er i hvert fald sådan, jeg læser forslaget her – tror jeg, at der vil være noget økonomi i det, som vil være rart at få belyst også, hvis det skal gælde både de store organisationer, men også de helt små organisationer.
Der vil der også være forskel på, om det er rimeligt, at den erfarne chauffører, der altså ikke kører brandkørsel og ikke kører ambulancekørsel, men er vant til de her andre former for kørsel, som ligger i den lidt mildere ende, i forhold til hvad man kommer ud for, skal bruge en lørdag eller en lørdag formiddag på at få trænet det en gang om året for tiende gang i streg.
Det kan jeg måske godt være lidt i tvivl om, og måske om det faktisk får folk til at fravælge det i stedet for.
Mike Villa Fonseca (UFG), 2025-01-16:
Tak for det, og tak til hr. Mads Olsen fra SF.
Peter Have korrigerede det godt nok lidt med de her 40.000 udrykninger.
Så er der selvfølgelig en lille smule for de statslige.
Det er godt nok ikke ret mange af de statslige, vi har.
Men i forhold til økonomien er der mange af dem, der gør det frivilligt, og nogle af dem gør det på deltid.
Og jeg ved, at der er rigtig mange i branchen, som gerne både vil passe på sig selv, men også passe på de andre trafikanter i forhold til sikkerheden.
Så det er jo dem, det i særdeleshed handler om.
Men jeg synes måske, det er godt, at vi i hvert fald har debatten her og lige har lidt.
Men i forhold til økonomien er det meget, meget minimalt, og det mener jeg altså godt vi kan finde, også i samarbejde med SF, til at indføre det her.
Mads Olsen (SF), 2025-01-16:
Tak for ordet.
Med det her forslag vil forslagsstilleren gøre to ting.
For det første skal regeringen sørge for, at det statslige og kommunale redningsberedskab samt det regionale sundhedsberedskab får mulighed for at foretage træning og øvelse af udrykningskørsel på lige fod med politiet.
Det synes vi i SF giver god mening, altså at man kan få trænet sin udrykningskørsel, så længe det selvfølgelig sker under sikre forhold.
Det virker fornuftigt, at det, første gang man kører udrykningskørsel, ikke sker midt på Køge Bugt Motorvejen midt i myldretiden.
Det er måske meget godt, at man får noget træning først eller i hvert fald får mulighed for det.
For det andet skal de, dvs. alle chauffører i sundheds- og redningsberedskabet, minimum én gang hvert år gennemføre undervisning i udrykningskørsel.
Det synes vi i SF ikke er så god en idé, for det første fordi det er uklart, hvad det vil koste, og for det andet fordi det bliver lidt for meget detailregulering til vores smag.
Men vi synes faktisk, at den første del er en god idé.
Så hvis man kan splitte det op eller gøre noget tredje, vil vi være åbne over for at stemme for.
Tak for ordet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-01-16:
For hvis alt det, der er ved siden af, er fejebakken, der kører ud og henter en havareret bil, skal den ikke underlægges det samme, hvis det er det eneste, man laver.
Mekanikere, der ligger og kører ud, har ikke behov for at lære det, for de skal jo ikke komme med fuld udrykning for at komme ud at hente en havareret bil.
Om det så er de 40.000, der er udrykningskørsel, og som er berettiget, er jo det, vi skal finde ud af i udvalgsarbejdet.
Jeg er helt enig med jer i, at det ikke skal være det, der ikke giver mening.
Det skal være så få som muligt, men hvad angår brandvæsenet, der rykker ud, vil jeg i hvert fald gerne have, at de skynder sig, hvis det er mit hus, der brænder, eller min bil, eller hvad det er.
Thomas Jensen (S), 2025-01-16:
Tak til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor mange udrykninger ordføreren regner med det vil medføre, hvis man tillader det her ved, at man skal ud at køre på offentlig vej blandt andre trafikanter, hårde som bløde trafikanter, og om sådan et stigende antal udrykninger så ikke også ud fra ordførerens betragtninger umiddelbart også vil føre til flere færdselsulykker.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-01-16:
Det kan jeg ikke afvise.
Jeg kan have en ret stor forhåbning om, at når man er ude at køre udrykningskørsel som træning, er det træning, og så kommer man ikke og skyder det hele af for fuld knald – så øver man sig.
Målet må jo være med øvelsen, at man lærer at håndtere et køretøj, hvor man faktisk i nogle tilfælde kører stærkt og skal observere rigtig skarpt, når man passerer eventuelle røde lys osv.
Så min forventning er, at med den rette træning kunne vi måske begrænse de antal ulykker, der kommer i dag, men der er jo ingen, der kan afvise, at der kan være risiko for, at der sker en ulykke eller to ekstra, når man har x antal flere tusinde øvelseskørsler.
Thomas Jensen (S), 2025-01-16:
Altså, der er ca. 40.000 beredskabsudrykninger i Danmark om året.
Hvor mange beredskabsudrykninger vil Danmarksdemokraterne gerne have?
Det er mit spørgsmål.
Ordføreren må prøve at kvantificere sit svar, for det vil komme til at fylde meget i trafikken, hvis alle skal ud at øve sig på offentlig vej.
Har ordføreren ikke tillid til, at man også godt kan træne færdighederne på lukkede baner, hvor man ikke kan komme til at udgøre en trussel for færdselssikkerheden?
Peter Have (M), 2025-01-16:
Tak for spørgsmålet.
Ét menneskeliv er ét for meget.
Sådan er det.
Det kan vi ikke diskutere.
Men der er jo bare den her risiko ved udrykningskørsel, som vi nu engang ser, og statistikkerne lyver ikke.
Jeg tænker, at når man er derude i f.eks. en brandbil, der skal køres – og der kan ordføreren korrigere mig, fordi ordføreren er brandmand – så sætter man jo ikke en eller anden grøn brandmand til at køre udrykningskørsel.
Der tænker jeg, at man nok kommer til at være sådan et føl i en periode sammen med en, der har lang og god erfaring med udrykningskørsel, og at man ikke bare lige sætter sådan en på.
Måske kan vi styrke det, så man, hvad kan man sige, bedre kan redegøre for, at man ude på de her brandstationer og i forbindelse med ambulancekørsel skal have et føl med i en periode, og at man skal igennem så og så mange udrykningskørsler, før man kan få lov til selv at køre udrykningskørsel.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-01-16:
I forhold til de skarpe situationer ønsker jeg så få udrykningskørsler som overhovedet muligt, for det er jo altid opstået på grund af en eller anden uheldig ting.
Men i forhold til det der med øvelse, at køre stærkt og at overskride både den ene og den anden lov, rødtlyskørsel osv., mener jeg helt afgjort, det vil give mening at have en træning i det.
Det kræver, at man er opmærksom, har en meget skærpet opmærksomhed, så jeg tror faktisk på, at det med den rette træning, til trods for at der vil blive flere kørsler, kan gavne noget på den lange bane.
Vi skal have sorteret i, hvem der skal have lov.
Det skal ikke være fejebakker, der kører stille og roligt ud.
Der skal være en skillelinje, og det skal vi have diskuteret i udvalgsarbejdet.
Peter Have (M), 2025-01-16:
Tak for det.
Jeg skal lige høre hr. Kenneth Fredslund Petersen om, om man i det her ja til at stemme for det her forslag, har gjort sig nogle tanker om, hvor store økonomiske omkostninger det vil bibringe med alle de her træningskørsler, de skal til at lave, eller er det bare sådan lidt: Jamen det skal vi gøre, fordi vi synes, det er sjovt?
Som min kollega sagde for et øjeblik siden, er der ikke ret mange ulykker i forbindelse med de udrykningskørsler, vi har.
De er så proportionalt små, og hvis vi så lige pludselig hæver det med måske det dobbelte bare i træning, kan det ikke undgås, at der kommer flere ulykker og dermed flere personskader.
Det må da gøre indtryk på ordføreren, at der er et problem, i forhold til hvor mange udrykningskørsler der bliver kørt med et meget lille antal uheld, og så også, hvad det proportionalt kommer til at koste at få alle de her mennesker til at køre de her udrykningskørsler under uddannelse.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-01-16:
I forhold til antallet af kørsler, og hvis man siger, der kommer 50 pct. flere kørsler – jeg mener, at ordføreren for Socialdemokratiet nævnte 134 ulykker, tror jeg det var – vil der teoretisk og proportionalt komme måske 60 ulykker mere.
Der er det min forventning, at med den rette træning og øvelse vil der derimod være et fald.
Teoretisk set vil det give flere, hvis man kører lige så ringe, efter man har trænet, som før man har trænet.
Peter Have (M), 2025-01-16:
Men man træner jo ude i det civile, så der kommer man jo ud helt grøn.
Ligesom hr. Mike Villa Fonseca siger at man gør, kommer man ud.
Det gør man jo så også dér, og så bliver det bare sådan.
Det er jo først, når du har været ude at have et x antal udrykningskørsler, at du oparbejder en rutine.
Med hensyn til de 40.000 er det, så vidt jeg husker, kun kommunale redningsberedskaber, der udgør 40.000, og så er der alt det andet ved siden af.
Så det er et kæmpe antal udrykningskørsler, vi har, og som udløser de her få ulykker.
Det må jo påvirke det en smule, at det så proportionalt bliver mange flere.
Thomas Jensen (S), 2025-01-16:
Jeg vil ikke generelt sige, at det er et problem i sig selv, at der er flere selskaber.
Der er nogle på togområdet, hvor det kører ganske fortrinligt, og metroen i København synes jeg også kører ganske godt, og mon ikke også den kommende letbane kommer til at køre godt.
Så på den måde kan man ikke sådan generelt konkludere, at fordi det er forskellige selskaber, så er det bare skidt i sig selv.
Men vi er selvfølgelig optaget af, at man altid kan gøre det bedre.
Derfor er ekspertudvalget jo netop også blevet sat at analysere det her, og derfor får vi snart nogle svar på, hvordan man ser på det her aspekt.
Noget af det, jeg synes er vigtigt vi som politikere på Christiansborg er med til at sikre, er, at uanset hvordan organiseringen er, så skal de selskaber, der er, eller det selskab, hvis det kun er et, have passageren i centrum.
De skal se på, hvordan man sikrer, at den enkelte borger, der bor et sted, kan komme bedst og hurtigst og sikres muligt frem til de steder, som de har behov for at transportere sig til.
Der håber jeg på, at vi kommer til at se, at passagererne kommer i centrum i det fremtidige arbejde.
Thomas Danielsen (V), 2025-01-16:
Jo, men ekspertudvalget skal jo netop kigge på ejerskabsstrukturer, og hvad man kan gøre mest hensigtsmæssigt i forhold til ejerskabsstrukturer.
Det er klart, at der er visse samspil der, men det er organiseret sådan, at dem, der er interessenter i metroen, er staten, det er Københavns Kommune, og det er Frederiksberg Kommune.
Så er det klart, at metroen godt kan konkurrere med busser oppe på jorden, men man må så formode, at de tre interessenter har en fælles interesse i, at det ikke er busserne, altså de kommunale busser, der tager passagererne fra metroen.
Derfor holder man selvfølgelig møder og samarbejder omkring det.
Men det er noget af det, som ekspertudvalget netop kigger på.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-16:
Jeg ved også, at det her med regelforenkling og afbureaukratisering ligger ministeren meget på sinde, og en af de helt åbenlyse udfordringer, som jo også er meget bekostelig, er, at der er de her seks konkurrerende trafikselskaber.
Det betyder, at der både er meget store parallelle administrationsomkostninger, og det betyder også, at der er enormt meget planlægning, der går galt, fordi der skal koordineres på kryds og tværs.
Det er noget, man må komme til livs, altså at arbejde for den her sammenlægning, så man undgår unødig parallel administration, og at man får en bedre planlægning, som kan styrke mobiliteten.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om ministeren ikke er enig i, at der er noget ræson i at forenkle på den her måde.
Thomas Danielsen (V), 2025-01-16:
Det kan den selvfølgelig godt, når nu man opfinder et trafikselskab, som kan opkræve skatter hos befolkningen i stedet for, for så kan man sænke billetprisen forholdsvis let, hvis man altså bare kan opkræve, hvad man ønsker i skatter.
Jeg har ikke set nogen, som har anbefalet præcis den her model, men jo, jeg har da kendskab til mange, som ser med interesse mod Skånemodellen, og det gør ekspertudvalget også.
Men jeg har også set mange, som med begejstring kigger mod den tyske model, Deutschland-Ticket, og det gør ekspertudvalget også.
Så er spørgsmålet, om vi så skal tage den ene eller den anden, eller skulle vi prøve at lave en dansk model?
Vi har jo også kollektiv transport blandt de aktører, der er her, som kører fantastisk godt.
Der er tale om en veltrimmet butik, der kører meget rettidigt.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-16:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Jeg er helt med på, og jeg havde egentlig også forventet det, at der ville komme det her argument om, at vi skulle vente, til ekspertudvalget kom med deres undersøgelser.
Det forstår jeg sådan set godt, og det er vi selvfølgelig også med på.
Såfremt der var en principiel opbakning i dag, kunne vi selvfølgelig se på det, når vi kunne stå på basis af de anbefalinger, der kom dér.
Men jeg vil gerne spørge ministeren om noget.
Det her er jo ikke noget, vi har grebet ud af den blå luft, det er ikke sådan en idé, der er udtænkt i Enhedslistens socialistiske laboratorium.
Det er noget, vi i årevis har hørt eksperter referere til på grund af de erfaringer, man har i Sverige.
Dansk Industri har været ude at rose det.
De førende eksperter, som også regeringen tit henviser til, når man laver lovarbejde, er faktisk ude at sige, at det er sådan noget her, der er brug for, fordi der er evidens for, at det virker, og fordi vi afbureaukratiserer, vi sparer penge.
Som sådan er det jo ikke bare en løsning til Sjælland, det er et ønske om at afprøve noget i en region, som er voldsomt præget af trængsel, og som man med fordel også kunne udbrede til andre landsdele.
Thomas Danielsen (V), 2025-01-16:
Tak for det, formand, og tak til Enhedslisten for at rejse denne vigtige debat, i forhold til hvordan vi kan sikre en endnu bedre kollektiv transport og mobilitet i det hele taget.
Det er noget, som jeg ikke tror der er nogen der er imod.
Spørgsmålet er så, om det skal være med en forsøgsordning her og nu med Sjælland og hovedstaden, hvor man jo i forslaget ønsker en helt ny organisering, hvor man altså samler de aktører, der er i dag – Movia, metroen, letbanen, DSB, lokaltog osv. – i én organisation med én ledelse med det mål at sikre, at 40 pct. af markedsandelen er den kollektive trafik.
Og det er en god ambition, men jeg tror ikke, at der er noget i forslaget, der i sig selv tilsiger, at det skulle være realistisk ved at lave en organisationsændring.
F.eks. ved jeg ikke, hvorfor metroen skulle køre bedre ved, at der kommer et bestyrelsesmedlem fra lokaltog eller et andet sted.
Derfor har vi også nedsat Ekspertudvalg om kollektiv mobilitet i hele Danmark, netop for ikke at stå i den situation, vi står i nu, hvor vi så får et politisk forslag på bordet, og hvad synes I: Skal vi gøre det her, eller skal vi ikke gøre det?
Men det er, for at vi får nogle aktører ind, som er specialister på hver deres område og kan arbejde dybdegående med nye ejerskabsstrukturer og nye takststrukturer, og hvordan vi i det hele taget skal organisere den kollektive transport i Danmark fremadrettet med den ambition at sikre, at uanset hvor i landet man bor, kan man passe et arbejde eller en uddannelse uden at have en bil eller uden at have et kørekort.
Én ting springer dog i øjnene, som er lidt ud over det sædvanlige, når vi taler kollektiv transport.
Det er, at trafikselskabet skal kunne være skatteopkræver.
Det er noget mere vidtgående end det, vi gør i traditionel forstand, hvor vi politisk prioriterer i Folketinget, hvad der skal opkræves af skatter.
Og der er det så et trafikselskab, der skal opkræve skatterne for dem, der bor i hovedstaden og på Sjælland, når det lige kommer til, hvad man finder nødvendigt til at servicere landsdelen med kollektiv transport.
Men tak for et indspark i debatten, og tak for ambitionen om at sikre bedre kollektiv transport.
Den ambition deler jeg.
Jeg vil nu foretrække at vente på ekspertudvalgets anbefalinger, der kommer her i foråret, og så synes jeg til den tid, at der også er et godt grundlag for en konstruktiv debat igen på et noget mere oplyst grundlag ud fra ekspertudvalgets anbefalinger.
Leila Stockmarr (EL), 2025-01-16:
Jeg medgiver, at det måske ikke er det mest sexede forslag, vi kommer til at behandle i det her folketingsår, i hvert fald ikke, når man ser på overskriften.
Det er et forslag, som bygger på nogle principper, som vi alle sammen burde kunne bakke op om.
I vores optik er det et forslag, der både vil komme borgerne til gode i form af bedre kollektiv transport og gøre, at vi vil spare på den økonomiske bundlinje, at vi vil styrke punktligheden, og at vi vil reducere det bureaukrati, der er forbundet med det faktum, at vi i dag har seks konkurrerende trafikselskaber på Sjælland.
Så alt i alt er det i vores optik et win-win-forslag og i hvert fald noget, som det er værd at undersøge nærmere, når nu man har haft så god erfaring med det i Skåne, hvor man siden 1999, da man lavede det her regionale selskab, har set en stigning i brugen af offentlig transport på 145 pct.
Jeg glæder mig til debatten.
Mads Olsen (SF), 2025-01-16:
Hvis vi stemte det her igennem og skulle udarbejde en definition på partybusser, kunne vi godt have en diskussion af, om sådan en bus skulle være en partybus.
Jeg ved ikke, om man står op og fester, eller om man sidder ned, eller hvad det præcis er, man gør, for jeg har aldrig selv siddet i sådan en, må jeg bare blankt erkende.
Der er jo også forskel på, om du kører på motorvejsnettet, eller om du kører ude på en villavej og opholder dig der hele dagen.
Men jeg synes ikke, det er at tale med to tunger, for med det her forslag vil vi ikke forbyde partybuserhvervet.
Det ville jo være en opgave for kommunalbestyrelsen selv at bestemme, hvad man ville gøre i det tilfælde, og hvordan det ville falde ud, ved jeg ikke.