runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (DD), 2023-02-07:
Men jeg tror, jeg lige vil benytte mit sidste spørgsmål til noget lidt andet, nemlig store bededag.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg synes, det er en rigtig dårlig idé at afskaffe store bededag.
Jeg tror heller ikke, det er nogen hemmelighed, at det vel stort set kun er regeringen, der kan se det geniale i det efterhånden.
Jeg er helt sikker på, at det virkede som en fuldstændig fantastisk, fremragende og genial idé, da man sad deroppe på Marienborg, men så sker der jo ofte det, at så rammer idéen virkeligheden.
Og det er jo det, der er sket nu.
I sidste uge kom det så frem, at børnene ikke længere skal i skole på store bededag, men at det skal lærerne.
Jeg kan forstå, at det jo nærmest er en statshemmelighed, hvem det var, der fik den her geniale idé, men jeg tror da måske nok, at personen, der fik idéen, måske ville have haft rigtig godt af en ekstra dag på skolebænken, for man har i hvert fald ikke tænkt konsekvenserne igennem, og det kunne man jo så måske have gjort der, hvis man havde fået en ekstra dag.
Så jeg vil sådan set bare lige bede statsministeren om at bekræfte, at det er rigtigt, at lærerne nu skal have en ekstra skoledag, men at eleverne så ikke skal.
Og hvad skal de lærere egentlig lave den dag?
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Men der er jo en forskel på, om man laver et forlig, eller om man laver en aftale, og det ved alle Folketingets partier jo, for ved et forlig binder vi hinanden på godt og ondt, og ofte har vi jo forlig på områder, hvor det har en meget, meget lang rækkevidde, eller der er nogle andre årsager.
En aftale er jo en anden institution, og hvis ikke der var forskel på de to, ville vi jo kun lave aftaler eller kun lave forlig med hinanden.
Så alle jo ved, at spillereglerne omkring henholdsvis en aftale og et forlig er forskellige, og at et forlig binder på en helt anden måde, end når en kreds indgår en aftale eller en stemmeaftale.
Det er også afhængigt af, hvordan mandaterne i øvrigt måtte falde ud omkring et lovforslag.
Så så vidt jeg kan se i alt, hvad jeg har kigget ind i, er der ikke noget som helst ændret i den forligspraksis, der er under den her regering, i forhold til hvad der har været under andre regeringer.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-02-07:
Så håber jeg så, at de to ministre, altså henholdsvis ministeren, der sidder med minimumsnormeringer, og ministeren, der sidder med drikkevandsboringer, lytter efter, for det er ikke det, vi har oplevet være tilfældet med de her to aftaler, hvor der stadig væk er flertal.
Jeg deler sådan set det her med at snakke om, at er der ikke flertal mere, så fred være med det, men når der stadig væk er flertal, må forudsætningen jo være, at det står ved magt, for ellers har vi jo slet ikke nogen spilleregler med hinanden, altså hvis en ny flertalsregering generelt bare kan kassere det, man gjorde tidligere.
Og jeg tror, vi har brug for en form for ordentlighed herinde med hinanden.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Altså, jeg vil sige, at jeg helt generelt fuldstændig deler SF's formands analyse af vigtigheden af både at kunne lave aftaler og forlig, og der er intet ændret i den forligspraksis, der er på Christiansborg, med den her regering.
Det eneste nye, der er, og jeg har i hvert fald ikke prøvet det før, og nu har jeg siddet i Folketinget i mere end 20 år, er, at det her folketingsvalg var så særligt, at der er en række forlig, der er bortfaldet, fordi der ganske enkelt ikke er flertal bag dem.
Det har vi ikke prøvet i samme omfang tidligere.
Men ellers gælder fuldstændig normal praksis omkring forlig og aftaler, herunder at noget binder mere end noget andet, nemlig forliget, som jo kun kan opsiges op imod et folketingsvalg af et eller flere partier, som SF har gjort det på nogle forlig inden det seneste folketingsvalg.
Så der er ikke noget ændret i praksis omkring aftaler og forlig.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-02-07:
Tak, formand.
Først vil jeg – og jeg er sikker på, alle mine kolleger i Folketinget er enige i det – sende en hilsen til vicestatsministeren i håb om, at han bliver hurtigt rask.
Jeg tror, vi alle sammen er bekymrede og ved, hvor alvorligt det er.
Så vi håber, at ministeren faktisk vil give sig tid til at blive rask.
Man behøver ikke få ting vedtaget ved lov, for vi har nogle uskrevne spilleregler.
Det er helt afgørende for mig, at vi bevarer det.
Det er en form for ordentlighed, som egentlig har været krumtappen i dansk politik.
Jeg har noteret mig, at statsministeren flere gange har sagt, at grunden til, det var vigtigt med en flertalsregering, var den der stabilitet.
Jeg synes jo, at stabiliteten var der med forlig og aftaler, men man kan sige, at så bygger man yderligere oven på det.
Min bekymring er så, om en flertalsregering kan være med til at underminere den gamle norm for stabilitet, altså den gamle måde at gøre det på med forlig og aftaler.
Det er vedtaget ved lov i Folketinget, faktisk stemte Venstre for, og det vil sige, at aftalekredsen udvides, fordi Venstres formand meget tydeligt i forbindelse med behandlingen af forslaget sagde, at de gerne trådte ind i kredsen, der er med i aftalen om minimumsnormeringer.
Nu hører vi så fra regeringens side, at den aftale ikke længere gælder.
Det undrer mig en smule, for der er faktisk stadig væk flertal i Folketinget.
Det synes jeg ikke er ordentligt.
Det er ét eksempel.
Et andet eksempel er spørgsmålet om drikkevandsboringer, og at man ikke må sprøjte omkring dem.
Det er faktisk aftalt.
Først skulle det være frivilligt, senere skulle der komme et forbud.
Det er en aftale, der er bredt vedtaget i Folketinget fra De Konservative og Venstre helt ud til SF.
Men nu siger man så, at det vil man lave om på eller i hvert fald skubbe forbuddet uden at invitere aftalekredsen, som jo ellers stadig væk har et flertal.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren om noget: Er det den måde, man vil lave aftaler på, eller er det noget, man stadig væk tænker over i regeringen, eller kunne vi ikke blive enige om, at vi faktisk gerne vil bevare den tradition, vi har på Christiansborg?
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Jeg føler ikke lige, at jeg har belæg for at gå ind i påstanden omkring advokaterne her.
Der er vi langt inde i noget, jeg synes man skal diskutere i andre sammenhænge.
Lad mig gentage: Jeg er ikke sikker på, at man kan sætte et præcist antal måneder og år på.
Jeg synes, at vi i det hele taget skal have nedbragt ventelisterne, og det må vi gøre hvad vi kan for sker.
Jeg er enig i problemstillingen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2023-02-07:
Nu talte jeg ikke om forlig.
Nu talte jeg om to aftaler, som vi har indgået med hinanden.
Det er svært, hvis man så bare kan annullere det bagefter, og jeg er meget opmærksom på, at der er forskel på aftaler og forlig, men det er jo, for at vi kan stole på hinanden.
Jeg synes grundlæggende, at det er vigtigt, at vi har den der ordentlighed omkring processer.
For hvis vi skal indgå aftaler med regeringen, og det er bestemt SF's ambition, så er det jo også med en forventning om, at vi ikke hele tiden skal sige, at så skal der være parallelitet: Hvis I skal have det, skal vi have det samtidig, for hvis vi ikke får det samtidig, gælder det så, når vi f.eks. skal have et forbud omkring drikkevandsboringerne?
For så er det bare ligegyldigt.
Og det er i virkeligheden det, jeg synes er vigtigt, for det er ordentlig parlamentarisk skik.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-07:
Tak for det.
Og tak til ministeren for talen.
Det er jo rigtigt, at der er blevet rejst en kritik af, at det her forslag kun adresserer et enkelt element på et område, der i det hele taget er forholdsvis komplekst, men det er der jo selvfølgelig en grund til.
Det er jo, fordi flere forskellige grupper oplever, at det, der tilbydes i forhold til sorgberedskab og muligheden for sorgorlov i øvrigt, ikke slår til.
Derfor vil jeg godt bare spørge ministeren om noget.
Nu nævner ministeren selv den arbejdsgruppe, der er nedsat, så har ministeren et bud på, hvornår der kan ligge et færdigt resultat fra den arbejdsgruppe?
Det er det ene spørgsmål.
Er regeringen villig til at igangsætte arbejdet med at få lavet en national sorghandleplan?
For det er jo noget, der sagtens kan foregå, sideløbende med at en arbejdsgruppe arbejder.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-02-07:
Selvfølgelig skal man overholde loven; det siger sig selv.
Jeg kan bare ikke lade være med at sige, at det her virker så typisk dansk at stille os på den side, der siger: Lad os endelig stoppe alting, måske er der et problem her.
Det gør vi i stedet for kigge på, hvad vores europæiske partnere gør.
Vi skulle vel gerne have samme betingelser, ellers giver det jo ikke nogen mening.
Det, jeg frygter allermest, er, hvor vi ender.
Hvilke investorer – de var jo alle sammen ude i går – har interesse i fremadrettet at bruge penge på den grønne omstilling i Danmark, hvis vi har et overforsigtighedsprincip i forhold til alle andre europæiske lande?
Altså, hvad er det for et argument?
Folk var jo bestyrtede i går.
De var jo rystede over, at man stopper den her ordning, når man ikke gør det i andre lande.
Det er bare det, jeg beder om at statsministeren er opmærksom på.
Jeg synes faktisk, det er så vigtigt, at det skal man selvfølgelig holde øje med.
En ressortminister kan svare på spørgsmål, men det må dog være sådan, at når det gælder situationen i Europa, den geopolitiske situation, vores sikkerhedspolitik, som det jo i bund og grund er, så er det ikke bare en accept af, at vi sætter sådan nogle projekter her i bero.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Det har jeg jo ikke nogen chance for at svare på.
Det er en ressortminister, der må redegøre for det, men jeg går da ud fra, at formanden for Det Konservative Folkeparti er enig med den ansvarlige minister i, at hvis der er en hjemmelsudfordring et sted, skal man være ret transparent og åben omkring det og søge at få det løst, og det er vel det, som den ansvarlige styrelse og efterfølgende den ansvarlige minister har sat sig i spidsen for.
Og så skal vi jo få rettet op på de problemer, der er, og få fundet en løsning, men jeg synes altså, det ville være lidt specielt, hvis jeg skulle stå som landets statsminister og sige, at hvis man konstaterer, at der måske er et problem – mangel på hjemmel, eller at man ikke overholder EU-retten – så skulle man bare være ligeglad med det.
Det vil jeg jo ikke, og det går jeg heller ikke ud fra at formanden for Det Konservative Folkeparti mener.
Så de konkrete spørgsmål må man rette til rette vedkommende, og så må vi sætte alt ind for at få fundet en vej gennem det her – af hensyn til Danmark, men jo altså i allerhøjeste grad af hensyn til den geopolitiske situation.
Europa skal være fri af russisk gas og olie, og derfor skal vi have meget mere energi fra havvind.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-02-07:
Jeg er meget glad for, at statsministeren tilkendegiver, at hun selv vil sætte sig i front i den her sag.
Hvis vi kigger på, hvad det er for nogle udfordringer, vi står over for, så burde den her sag jo i bund og grund fylde det hele lige nu, hvis vi virkelig mener noget med den grønne omstilling.
Jeg er meget bekymret for det.
Hvis man lige pludselig i en styrelse bliver i tvivl om, om det her er ulovligt, så synes jeg da, at inden man sætter alt i bero eller stopper det, skal man være sikker på, at det skal stoppes.
Der ved jeg ikke, om statsministeren kan fortælle mig, om det er Europa-Kommissionen, der har bedt Danmark sætte behandlingen af de her projekter i stå, mens man undersøger sagen.
Det ville være den her klassiske danske dukseindstilling til tingene, og jeg forstår ikke, hvorfor den her ordning er ulovlig i Danmark, når Europa-Kommissionen lige har godkendt en lignende ordning i Tyskland.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Hvad der præcis er foregået i sagsbehandlingen, kan jeg simpelt hen ikke redegøre for.
Det kan den ansvarlige minister.
Men som jeg forstår det, er det jo Energistyrelsen, som er nået frem til, at åben dør-ordningen kan være i strid med EU-retten – jeg er i øvrigt meget enig i alt, hvad der er sagt omkring den grønne omstilling – og jeg synes, det lyder rigtigt i mine ører, at det kan man ikke bare sidde overhørig.
Vi har jo en kæmpe fælles interesse i hele Europa i, at vi får det her på plads så hurtigt som overhovedet muligt.
Hele Nordsøen er jo Europas skatkammer, hvad angår havvind.
Der er en grund til, at vi har lavet en Esbjergdeklaration.
Det er ikke ret lang tid siden, jeg stod sammen med Kommissionen og en række statsministre fra andre EU-lande, og vi blev enige om, at vi ville udvide kapaciteten og skabe meget mere havvindenergi i først Nordsøen og efterfølgende i Østersøen.
Så jeg kan sige, at vi sætter alle sejl til på havet fra regeringens side i forhold til at få fundet en eller anden form for løsning på det her, og jeg har da tænkt mig selv at tage det op med kommissionsformanden, når jeg er til møde i Det Europæiske Råd i den her uge.
Så vi bliver ikke uenige om, at det her er en træls situation, og at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at der bliver fundet en løsning så hurtigt som overhovedet muligt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-02-07:
Tak for det.
Også i denne netop overståede valgkamp blev der diskuteret klima.
Der blev diskuteret slut med de lange sagsbehandlingstider.
Der blev diskuteret, at nu skulle vi gå fra mål og ord til handling.
Det er jeg meget enig i, og derfor var chokket selvfølgelig stort i går, da regeringen satte åben dør-ordningen i bero, altså investeringerne i den grønne omstilling.
Jeg ser det som en bombe for den grønne omstilling, og vi kan diskutere nok så meget i det danske Folketing, men hvis vi forhindrer reelle investeringer, har vi jo et kæmpe kæmpe problem.
Der lå over 15 GW grøn strøm klar til at blive opsat, og bare lige til sammenligning forventer vi, at Thor Havvindmøllepark er på 1 GW.
Den var vi meget stolte af, da vi aftalte den i 2018.
Vi har travlt.
Vi har travlt med at udbygge vores vindenergi.
Vi fik meget få møller stillet op bare det seneste år, og hvis vi skal gøre os fri af russisk gas, hvis vi skal have styr på den grønne omstilling, have fart på den grønne omstilling, ja, så er tiden jo ikke til at sætte noget i bero, men til at komme endnu hurtigere videre.
Derfor vil jeg gerne spørge, for det har været meget uklart: Har regeringen selv taget kontakt til Europa-Kommissionen og bedt om at se på et muligt problem, eller har Europa-Kommissionen taget sagen op af egen drift?
Vi har nemlig ikke set nogen papirer fra Europa-Kommissionen, der har sagt, at det her skal vi stoppe nu.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Man ved jo som socialdemokrat, at man har givet et rigtig, rigtig godt svar på udlændingeområdet, når formanden for Danmarksdemokraterne ikke vil diskutere udlændinge længere, men alt muligt andet.
I forhold til det konkrete med undervisningspligten er det undervisningsministeren, der er den bedste til at svare, men som jeg forstår det, er det, fordi tilrettelæggelsen af antallet af skoletimer, og hvor de placeres, er et lokalt anliggende.
Og det er i øvrigt noget, som jeg forstår at Danmarksdemokraterne i andre sammenhænge bakker op om, altså at tingene skal klares lokalt.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-02-07:
Jamen jeg betvivler ikke, at der er indgået et kompromis, og jeg anklager heller ikke statsministeren for at begå løftebrud, og selv hvis jeg gjorde, vil jeg sige: Begå endelig alle de løftebrud, som man måtte have lyst til.
Det, jeg gerne vil have statsministeren til at forholde sig til, er, at man i årevis har sagt, at der er et modsætningsforhold mellem topskattelettelser og velfærd, og man så får vredet armen om på ryggen og er nødt til at skulle indgå et kompromis, hvor man i regeringen lægger op til topskattelettelser.
Betyder det velfærdsforringelser?
Betyder det færre offentligt ansatte?
Betyder det mindre tryghed?
Eller har det bare hele tiden været en falsk dikotomi, en falsk modsætning, noget, der lød lækkert i en valgkamp og kunne bruges til at vinde valgkampe, men som man godt vidste var noget vås?
Står statsministeren ved, at der er det her modsætningsforhold, og hvad kommer det til at betyde for danskerne?
Og hvis ikke man står ved det modsætningsforhold, håber jeg da, at vi kan være fri for at høre på den slags i fremtiden og kan diskutere skattelettelser mere sagligt.
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Nej, nu synes jeg, det nok lige er at stramme den at kalde det en dæmonisering, at man har en helt almindelig civiliseret debat om skattepolitik og andet inden for vores offentlige sektor.
Det vil jo altid være sådan, når man indgår i en regering, at tingene ikke en til en kan se ud som det, man gik til valg på, og derfor kan man jo finde – jeg skulle til at sige hundredvis, men lad mig bare smide flere jetoner ind på bordet – tusindvis af citater fra de tre partier, som på forskellige områder vil afvige fra det, der så er det endelige resultat af nogle regeringsforhandlinger.
Og jeg skulle til at sige, at sådan er et folkestyre jo.
Altså, om kompromiset bliver indgået, når vi forhandler regering, eller når vi sidder i forhandlingslokalet og laver reformer og aftaler med hinanden, eller når vi stemmer i forbindelse med lovforslag, får ingen partier det en til en, som de gerne vil have det.
Som jeg sagde før, synes jeg, at styrken ved den samlede skattepolitik, der nu ligger fra regeringens side, er, at det i virkeligheden er lykkedes os at have et ben i forskellige lejre.
Og jeg siger gerne åbent og ærligt, at topskattelettelser selvfølgelig ikke er noget, Socialdemokratiet har bragt ind til bordet.
Til gengæld har vi det nok lidt bedre med en toptopskat og det, der sker med beskæftigelsesfradraget, og i særdeleshed det, der sker omkring enlige forsørgere.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-02-07:
Jamen jeg er ikke i tvivl om, at statsministeren finder regeringens samlede skattepolitik afbalanceret og synes, det er noget, man kan stå på mål for, på trods af at andre partier har haft et ønske om topskattelettelser.
Men når jeg sådan i al oprigtighed synes, det er et relevant spørgsmål, er det, fordi vi har hørt i årevis, at topskattelettelser og velfærd stod i modsætning til hinanden.
Og statsministeren selv sagde i sin åbningstale i 2021, at hvis der skulle sikres kolleger nok til de opgaver, der er i sundhedsvæsenet, så kræver det, at vi vælger velfærd frem for skattelettelser.
Jeg synes jo bare, det interessante her er, om statsministeren måske vil indrømme, at det er en unødvendig dæmonisering af sin politiske modstander, og at der ikke nødvendigvis er noget modsætningsforhold.
Og hvis der er et modsætningsforhold, skylder regeringen jo et svar på: Hvor er det, man vil skære i den offentlige sektor?
Hvor er det, man vil nedbringe trygheden for at tilvejebringe finansieringen til de topskattelettelser, man lægger op til?
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Nu bliver det jo først og fremmest spændende at se, om LA også stemmer imod det her, ligesom man gør med store bededag, altså at man ikke længere stemmer for sin egen politik, når den bliver ført ud i virkeligheden.
Spøg til side.
Altså, topskattelettelser – det ved alle jo – er selvfølgelig ikke det, Socialdemokratiet har bragt ind i forhandlingerne omkring en ny regering.
Så var der et stærkt ønske fra andre partier om en topskattelettelse, og så er der oven på det lagt en toptopskat.
Og jeg synes, at når man kigger på det samlede billede, ikke mindst med det særlige fokus på enlige forsørgere, kan jeg stå inde for den skattepolitik, der ligger på bordet, og som jeg synes er balanceret.
Derfor er regeringens holdning klar på skatteområdet.
Og spørger du Socialdemokratiet – nu er det jo statsministeren, der er i spørgetime – kan også Socialdemokratiet stå inde for det her, fordi det er balanceret skattepolitik.
Det er jo det, vi skal frem til som land.
Men hvis vi tænker os om og kombinerer en ny CO 2 -afgift på landbrug med en skattereform, som primært har til sigte at lette skatten for helt almindelige mennesker, der går på arbejde, med nogle andre målrettede initiativer, ja, så synes jeg, vi samlet set får en skattepolitik, der er med til at drive landet fremad.
Så er det helt rigtigt, at den her regering lægger op til, at der skal bruges færre penge administrativt-bureaukratisk i vores offentlige sektor.
Og hvis vi vil bruge færre penge på bureaukrati, betyder det selvfølgelig, at nogle af dem, der i dag bruger tid på netop bureaukratiet eller på dokumentationen, vil vi hellere have laver noget andet, bl.a. i den offentlige sektor.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-02-07:
Det har længe været sådan i dansk politik, i særdeleshed når der har været valgkampe eller bare har været borgerlige regeringer, at mantraet eller det evige dilemma, det evige spørgsmål, jeg vil næsten sige den socialdemokratiske raison d'etre, har været at slå fast, at det store dilemma i dansk politik er, om man vil vælge topskattelettelser eller velfærd.
Det har været Socialdemokratiets argument imod lavere topskat, at det tilsyneladende kun kan finansieres ved at forringe velfærden eller ved at fyre en masse offentligt ansatte.
Mit spørgsmål er bare i al enkelhed: Hvem er det i den offentlige sektor, som regeringen vil afskedige for at finansiere de her topskattelettelser?
Mette Frederiksen (S), 2023-02-07:
Jamen modsætningsforholdet kan da sagtens være der.
Det kommer jo an på, hvordan man finansierer det.
Altså, jeg har da set adskillige økonomiske planer fra forskellige politiske partier, hvor man har lagt op til store skattelettelser finansieret ved eksempelvis at skære ned på andre velfærdsområder eller ikke følge det demografiske træk, hvilket uvægerlig eller i hvert fald med en stor sandsynlighed vil medføre forringelser for nogle udvalgte grupper i vores samfund.
Så der kan være et modsætningsforhold.
Og alting starter og slutter jo med, om man vil gøre samfundskagen større, når man foretager ændringer, eller om man ikke vil gøre den større.
Så ligesom med alt andet afhænger det af, hvordan man gør det, og der vil jeg da bare anbefale, at man gør det på samme måde som den her regering.
Sophie Løhde (V), 2023-02-07:
I forhold til det konkrete forslag bed jeg i hvert fald mærke i, at flere organisationer, måske i virkeligheden lidt opsigtsvækkende, var ude at advare mod at lovgive på baggrund af enkeltsager.
Som en af organisationerne sagde: Normalt burde det jo være sådan, at vi ikke ville kunne få armene ned, og at vi bare ville omfavne det, fordi der var fokus på vores område.
Alligevel appellerede de også til, at vi som Folketing ser på de her ting i en bredere sammenhæng.
Der har været advarsler mod det konkrete indhold i forhold til besøg inden for de 24 timer, som nogle organisationer været ude at problematisere.
Det er ikke for at gå ind i en nærmere debat om det – jeg har bare noteret mig, at der også har været nogle faglige indvendinger i forhold til nogle af de ting, der bliver rejst.
For der er ikke nogen tvivl om, at vi som regering fuldstændig anerkender intentionerne bag forslaget, og man kan heller ikke andet end at blive berørt, når man sidder og læser det.
Til gengæld er det jo vigtigt, at nye initiativer sker med afsæt i ekspertviden på området, og også, at vi sikrer, at der er en sammenhæng med alle de andre øvrige initiativer, som vi har iværksat fra Folketingets side.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-07:
Det er derfor, det er lidt interessant at høre, om Socialdemokraterne så har skiftet holdning i forhold til at sige, at nu har man ikke den samme ambition om at afskaffe brugerbetaling; nu stiller man sig mere tilfreds med status quo.
Camilla Fabricius (S), 2023-02-07:
Tusind tak for spørgsmålet.
Altså, jeg synes også, som ordføreren siger, at det med den vederlagsfri tandpleje for unge mennesker var en rigtig god ting at få vedtaget.
Vi ved også, at det har betydning for, hvad det er for et liv, man efterfølgende får, når man får etableret en god tandsundhed, som går noget længere tid op i ungdommen.
Nu spørger ordføreren ret præcist til, om Socialdemokratiet er villig til at udbygge ordningen.
Altså, det er i hvert fald vigtigt for os, at vi arbejder benhårdt på at udligne uligheden i sundheden og også i tandsundheden, men at vi specifikt vil gå ind at øge ordningen, har vi ikke nogen planer om.
Men jeg synes, at ministeren har redegjort klart for, at der er hele den regulering af voksentandplejen, som jeg synes vil give mening at ordføreren for Enhedslisten så bringer ind i det, og som det vil være væsentligt at få kigget på.