runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2021-11-10:
Det er alle tiders, at der er noget omtale.
Hvis det kan afskrække nogen fra at tage af sted ulovligt, er det kun godt.
Og en del af formålet med det er også, at folk skal være klar over, at man ikke bare kan tage af sted, for fælden smækker, hvis man bliver taget i at tage ulovligt af sted og tage kontanthjælp eller dagpenge med.
Jeg skal lige høre ministeren om noget i den her forbindelse.
For når man ser på de tal, der er kommet, så kan vi ikke se, hvor mange der har været af sted i 1 uge, 2 uger eller længere tid.
Er det muligt at lave en opgørelse over, hvor lang tid dem, der er blevet sanktioneret, har været af sted, altså om det kun er 1-2 ugers almindelig ferie, og hvor mange der har været af sted i længere tid?
Det er også svært for os at se, hvor mange der reelt har været af sted på kontanthjælp, og hvor mange på dagpenge, men også, om der er nogle, der har været af sted på nogle andre ydelser, som de heller ikke må tage med ud.
Er der nogle, der er smuttet på ferie alligevel, selv om de er på den?
Det kunne jo godt tænkes.
Men kan ministeren foranledige, at der bliver lavet en oversigt delt op i, hvilken ydelse dem, der er blevet fanget, har været af sted på, og hvor lang tid de har været af sted?
Det kunne være formålstjenligt, af hensyn til hvordan indsatsen skal laves.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-10:
Som det fremgik af mit tidligere svar, finder jeg det helt og aldeles uacceptabelt, når nogle snyder med deres sociale ydelser.
Spørgsmålet vedrører, om der er behov for skærpede sanktioner over for dem, som tager på et længerevarende ophold i udlandet, altså over 2 uger.
Desværre kan man ikke på grundlag af de registreringer, der foretages i forbindelse med lufthavnstilsynet, identificere, om der er tale om kortere eller længere udlandsophold.
Vi har kun kendskab til, at borgerne har været i udlandet.
Men netop de langvarige ophold på over 14 dage var helt centrale i den aftale, som Socialdemokratiet i 2018 indgik med den daværende borgerlige regering og Dansk Folkeparti om mere enkle og skærpede sanktioner.
Her skærpede vi sanktionerne for personer, der uberettiget og mod bedre vidende har modtaget hjælp under ophold i udlandet.
Dels skærpede vi de økonomiske sanktioner over for borgerne markant, dels forpligtede vi kommunerne til at politianmelde personer, hvis de har opholdt sig uberettiget i mere end 14 dage i udlandet på deres sociale ydelser.
De nye krav trådte i kraft den 1. januar, og vi har derfor på grund af coronapandemien og den dæmpede rejseaktivitet kun haft en meget begrænset periode, hvor de nye regler reelt har været i kraft.
Vi har altså allerede taget den store hammer i brug over for alle dem, der snyder.
Uanset hvor skrappe sanktioner vi har, kan der alligevel være borgere, som tager chancen, og netop derfor er det vigtigt, at vi holder fast i lufthavnstilsynet, og jeg tror også, at vi skal være glade for den omtale, der er af lufthavnstilsynet.
Det er klart, at hvis spørgeren ønsker en nærmere redegørelse for lige præcis den pulje, der blev afsat i forbindelse med finanslov 2021, må jeg henvise til Indenrigs- og Boligministeriet, som kan komme lidt mere ned i detaljerne af det.
Jeg prøver at fortælle, hvad jeg generelt synes, nemlig at jeg ikke synes, at det skal være sådan, at det er nødvendigt at oversætte noget som helst for mennesker, der for manges vedkommende har været i landet i årtier.
Og jeg anerkender, at det kan være en opgave for en kommune at hæve valgdeltagelsen – det synes jeg er al ære værd – men det er bare meget vigtigt, at det ikke gøres for at påvirke valgresultatet, andet end den procent, der handler om valgdeltagelsen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-11-10:
Jamen det er det, der sker, og det er det, jeg spørger om.
Det er nøjagtig det, der sker.
Og det er altså problematisk, i forhold til at ministeren og regeringen selv har bevilget penge til, at sådan skulle det være.
Må jeg sige med det samme, at jeg er meget interesseret i, at alle går hen og stemmer.
Jeg elsker folkestyret.
Jeg synes, det er vidunderligt, at vi i Danmark har mulighed for, at alle kan gå hen at stemme, og det synes jeg alle skal gøre, uanset hvor man stemmer.
Det er jo bare ikke det, der sker.
Desværre er der jo masser af efterkommere, der har boet har længe, og faktisk er den lave valgdeltagelse steget i forhold til efterkommere, og det synes jeg er uhyre problematisk.
Men det der med at køre rundt i en valgbus og gøre alt på et fremmed sprog er jo helt, helt hen i vejret.
Er det noget, man vil trække tilbage?
Er det noget, man vil gentage?
Og må jeg godt sige, at med hensyn til folkepensionister eller folk, der er dårligt gående, så har det altid været sådan i Danmark, at dem hjalp man.
Det er en helt anden problematik.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-10:
Vi står fuldstændig på mål for den finanslovsaftale, der er indgået.
Jeg forsøger i min tale at forklare, hvad jeg synes om, at der er et problem med lav valgdeltagelse blandt nogle grupper i Danmark på grund af dårlig integration.
Det synes jeg er et problem, og jeg synes, det er ærgerligt, at vi er i en situation, hvor nogle mener, at det er nødvendigt.
Jeg har ikke noget mod, at der bliver lavet kampagner for at hæve valgdeltagelsen – det kan være for pensionister, det kan være for unge, det kan være for socialt marginaliserede grupper, det kan også være i bestemte boligområder, hvor der også bor mange indvandrere.
Det, som jeg synes er problematisk, er, hvis man synes, at det er nødvendigt for at få hævet valgdeltagelsen, at man f.eks. siger, at nu laver vi en kampagne ...
Undskyld.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-11-10:
Jamen jeg skal bare vide, om det er noget, regeringen vil trække tilbage.
Der kommer et kommunalvalg igen om 4 år, og man kunne jo med det samme sige, at det gør vi ikke mere, slut med det.
For det er lidt det, jeg hører ministeren sige.
Men altså, det er jo dobbeltmoral, så det klodser.
Det, man også gør i Lolland Kommune, er ikke alene en valgbus.
Man holder vælgermøder alene med folk af anden etnisk oprindelse.
Man oversætter til arabisk, hvad der skal siges og bliver sagt på de her vælgermøder.
Man laver brochurer på fremmedsprog, altså på arabisk og andre fremmedsprog, og det er for folk, der har boet her i en længere årrække.
Der skal nok også være en del danske statsborgere imellem, selv om man ikke nødvendigvis behøver at være dansk statsborger for at stemme til lokale valg.
Tak for det.
Altså, det er utroligt, som den her regering forsøger at gå på to ben.
5 mio. kr.
Den er med åbne øjne gået ind i det her, og nu står ministeren og siger, at ej, jeg synes måske ikke, at det er alle tiders idé.
Vi vil gerne have alle til at stemme, men den her idé er måske ikke så god.
Men ministeren har selv været med til at bevilge penge til det, og der blev overhovedet ikke lagt skjul på, hvad det skulle bruges til.
Det skulle bruges til valgbusser.
25 kommuner bruger valgbusser.
Eksperter på de her områder siger rent ud – og det synes jeg godt nok er ren tale – at det er med til at skævvride debatten fuldstændig.
Og selvfølgelig skal folk gå hen og stemme, selvfølgelig skal de det.
Vi er alle interesserede i folkestyre og i den demokratiske dannelse, men det er da ikke noget, man skal lefle for i forhold til indvandrere, altså være barnepige.
Det er da noget, de skal finde ud af.
Det drejer sig også om efterkommere.
Selv efter mange år, hvor man har boet i Danmark, kan man ikke finde ud af det, og så skal man have hjælp.
Jeg vil bare lige høre: Er ministeren slet ikke klar over, at regeringen og ministeren – ministeren er i regering – selv har været med til at bevilge 5 mio. kr. til det her?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil til en start for god ordens skyld nævne, at spørgsmålet om valgafvikling og reglerne for valgdeltagelse hører under indenrigsministeren.
Men grundlæggende anser jeg høj valgdeltagelse som en sundhedsindikator for et stærkt demokrati, og her skal vi i Danmark generelt være stolte af en høj valgdeltagelse.
Og jeg håber også, at alle vil bruge deres demokratiske ret og pligt til at stemme den 16. november til kommunal- og regionsrådsvalget.
Spørgsmålet her i dag indeholder i virkeligheden et mere principielt spørgsmål.
Bør det overhovedet være nødvendigt at have målrettede indsatser for at hæve valgdeltagelsen alene for indvandrere og efterkommere?
Her er mit svar i hvert fald nej.
Det bør ikke være nødvendigt at tolke vælgermøder eller lave særlige foranstaltninger til borgere, der for manges vedkommende har boet i Danmark i årtier.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg synes, at man altid skal tænke sig meget grundigt om, før man kobler løsningen af et grundlæggende demokratisk problem som manglende valgdeltagelse med etnicitet.
Det er jeg instinktivt imod.
Jeg så helst, at alle i Danmark lever op til deres borgerlige pligt, springer ud som overbeviste demokrater og kaster sig over stemmeurnerne.
Men selvfølgelig kan særlige indsatser, der får flere til at deltage og forhåbentlig forstå værdien af at deltage i demokratiet, være en del af svaret i forhold til den lave valgdeltagelse.
Jeg har f.eks. selv lavet den slags indsatser på tekniske skoler, fordi valgdeltagelsen derfra ikke er den højeste – men det var altså heller ikke oversat til arabisk.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-11-10:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at diverse kommuner – bl.a. Lolland Kommune – arrangerer særlige valgarrangementer, valgbusser samt gratis bustransport til valgstederne som en særlig indsats over for indvandrere og efterkommere for at få deres stemmeprocent til kommune- og regionsvalg til at blive højere?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-10:
Jo, jeg er godt klar over, at det er en del af aftalen i forbindelse med finanslov 2021
Der er afsat 5 mio. kr. til valgbusser.
Formålet med puljen er at understøtte brugen af valgbusser i forbindelse med kommunal- og regionsrådsvalget her i 2021.
Det er f.eks. for at sige, at folk, der bor langt væk fra et valgsted, skal have bedre mulighed for at komme hen til et valgsted.
Det er også derfor, at jeg i min tale siger, at jeg synes, det er ærgerligt, at vi er et sted, hvor der er nogle, der mener, at det er nødvendigt at benytte sig af den her slags tiltag, henvendt til folk, som er dårligt integrerede i det danske samfund.
Bent Bøgsted (DF), 2021-11-10:
Tak for det, formand.
Tak, formand.
Har ministeren politiske ideér til en hårdere sanktionering mod dem, der tager deres sociale ydelse med sig til udlandet for en længere periode, der overstiger en almindelig ferie på et par uger?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-10:
I vores finanslovsforslag foreslår vi, at den her forhøjede bevilling, der er nu, videreføres, så det kan man jo sige er på det eksisterende niveau.
Men hvis ikke der havde været det finanslovsforslag fra regeringen, var det faldet bort her fra den 1. januar.
Vi kunne godt tænke os at fastholde det, der er et forhøjet niveau, for vi synes, at tallene viser, at der er behov for det.
Bent Bøgsted (DF), 2021-11-10:
Men som jeg har forstået det, mener ministeren ikke, at der her og nu er behov for at udvide kontrollen.
Er det sådan, det skal forstås?
Altså, man kører videre med det, der er, indtil videre, måske indtil vi er helt ovre corona.
Eller hvordan ser det ud?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-10:
Det tør jeg simpelt hen ikke svare på her, men det vil jeg godt love at vende tilbage med, for som spørgeren også siger, ved vi jo, at skattemyndighederne også er til stede, særlig i Københavns Lufthavn, og det er helt naturligt, at der er et myndighedssamarbejde.
Bent Bøgsted (DF), 2021-11-10:
Jeg kan godt se, at der også er et samarbejde med skattemyndighederne, for de sagde, at de havde henvist nogle, der ikke var blevet fanget i lufthavnskontrollen, men som skattemyndighederne havde fanget ved kontrol ved indrejse til Danmark.
Der er jo også en del sager der, og der skal jeg så lige høre i forbindelse med samarbejdet med skattemyndighederne
: Kommer der til at ske en udvidelse af det samarbejde, så man ser mere på, hvem skattemyndighederne fanger, eller hvordan ser det ud der?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-10:
Lufthavnskontrollen vil snarest muligt blive udvidet til mindre lufthavne i Danmark.
Det er også en del af aftalen, at hvis man har været væk i mere end 14 dage og har hævet sociale ydelser, og hvis tilbagebetalingskravet er på minimum 30.000 kr., skal det politianmeldes.
Det kommer nok også alt andet lige til at føre til flere politianmeldelser, og det synes jeg også er fornuftigt.
Lufthavnskontrollen, som den er nu, åbnede her i sommer.
Bent Bøgsted (DF), 2021-11-10:
Nu er den her lufthavnskontrol jo noget, som vi i Dansk Folkeparti fik gennemført i sin tid, og den er også blevet udvidet efterfølgende.
Det har jo vist sig, at der er rigtig mange, der tager af sted uden at oplyse til jobcenteret, til a-kasserne, at de tager på ferie, selv om de ikke må.
Der er også mange, der er taget på ferie længere tid, end man normalt holder ferie, og det er især til mellemøstlige lande.
Det er så ikke så godt igen, for så svindler man jo med skatteborgernes penge, som man får udbetalt i enten kontanthjælp eller dagpenge, anden ydelse, eller hvad man nu får.
I den forbindelse må man bare sige, at den kontrol, der har været i lufthavnen, selvfølgelig har været bremset af coronasmitten, og det har vi fuld forståelse for, det er vi godt klar over, men nu er der så blevet lukket op igen, og vi kan se på de aktuelle tal, at der i tredje kvartal var 228, der blev indberettet, og i fjerde kvartal er der indtil nu 97.
Det er tegn på, at tallene er stigende, fordi det kun er frem til den 25 oktober.
Selvfølgelig har vi et problem, for af de papirer fremgår det også, at det kun er i Københavns Lufthavn, for indtil videre har man på grund af corona ikke kunnet holde afstand og den slags i de andre lufthavne.
Men forventer ministeren, at det så kun er i Københavns Lufthavn, man vil køre det resten af året?
Jeg tror ikke, der kommer restriktioner på flyrejser, men forventer ministeren så, at det kun er i København, eller vil ministeren også mene, at det bliver udvidet til Billund og Aalborg Lufthavne med hensyn til den kontrol, der skal ske, eller hvordan ser det ud?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt starte med at slå fast, at det selvfølgelig er helt og aldeles uacceptabelt, når nogen snyder med deres sociale ydelse, fordi det er underminerende for sammenhængskraften i vores samfund, og desværre bekræfter resultaterne af lufthavnstilsynet, at der er behov for den her kontrol.
Lufthavnstilsynet er en supplerende kontrol.
Lufthavnstilsynet er bredt til stede i de danske lufthavne, og med sanktionsaftalen fra 2018 indførte vi skærpede sanktioner over for de borgere, som ikke overholder reglerne for at modtage sociale ydelser i forbindelse med udlandsophold.
Man kan selvfølgelig altid diskutere, om der skal være flere kontrolaktioner i de danske lufthavne, og det er jo i sidste ende en politisk prioritering.
Jeg synes, det er vigtigt at være opmærksom på, at lufthavnskontrollen også har en forebyggende effekt, som afskrækker borgere fra at rejse til udlandet med deres sociale ydelser.
Den effekt forstærkes, når medierne f.eks. kommunikerer om resultaterne af lufthavnskontrollen, og det kan måske i virkeligheden have en større virkning, end man kan opnå ved at forøge antallet af gennemførte kontrolaktioner.
Regeringen har i forslaget til finansloven for 2022 – den, som skal forhandles her op mod jul – netop lagt op til at videreføre den forhøjede bevilling til lufthavnstilsynet, som vi blev enige om i 2018.
Med den forventer vi at kunne gennemføre 52 kontroller årligt, altså hvis ellers vores finanslovsforslag på det område kommer igennem.
De her 52 kontroller vurderes at være et rimeligt omfang, når man tænker på, at det er en supplerende kontrol, og at der er indført skærpede sanktioner for borgere, der ikke respekterer reglerne for udlandsophold.
Peder Hvelplund (EL), 2021-11-10:
Jeg vil bare gerne sætte ambitionsniveauet højere og levere bedre, end hvad tidligere borgerlige og faktisk også socialdemokratiske regeringer har leveret.
Jeg har sådan set en ambition om, at vi som minimum skal kunne levere noget, der giver en konkret oplevelse ude i virkeligheden af, at det her bliver bedre, og der er det klart bunden, at vi sikrer demografien.
Men hvad er det, de skal bruge det til – dem derude på gulvet, dem, som løber stærkt lige nu, og som har oplevelsen af, at de både har travlt, og at de går hjem fra arbejde med fornemmelsen af, at heller ikke i dag slår de til?
Altså, hvad er det, vi skal give dem?
Hvad er det, vi skal give dem, for at de kan have et håb om, at det kommer til at se bedre ud til næste år og til næste år igen, når det, vi lover dem, er, at det bare ikke bliver værre?
Hvad er det, regeringen vil møde op med?
Det er jo rigtigt, at de har leveret en kæmpestor indsats.
De gjorde det faktisk også i stor udstrækning uden værnemidler.
Vi sendte dem af sted på arbejde, hvor vi stod over for en ukendt sygdom, uden at vi kunne garantere deres sikkerhed.
Men det ændrer jo ikke på den situation, de står i nu, efter at de har været igennem alt det her.
De oplever at have fået nogle honninghjerter, de har fået nogle appeller om, at nu må man lige tage en ekstra tørn igen, men den anden vej kommer der ingenting, der kommer ikke nogen løfter om, at det her betyder, at der bliver bedre arbejdsvilkår, at der bliver bedre lønforhold.
De angiver selv grunden til, at de flygter væk fra faget, det fag, som de har uddannet sig til, som de holder af, og som de har stor veneration for.
De flygter fra det, fordi vi ikke tilbyder dem ordentlige forhold.
Hvad er det, regeringen kan tilbyde der, i forhold til at der rent faktisk bliver leveret både nu og efter en Lønstrukturkomité?
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-10:
Jeg tror, at jeg vil starte med at sige: Corona ramte det danske samfund ulige.
Nogle er kommet forholdsvis let igennem det de sidste par år, andre har betalt en enorm pris – selvstændige, der er gået ned med deres livsværk, folk, der har mistet deres arbejde i Københavns Lunfthavn, og folk i sundhedsvæsenet, som er gået ind og ud af coronaafsnit i et ekstremt højt tempo og ikke vidste, om de skulle på arbejde i den næste uge.
Vi er fuldstændig med på, at sundhedspersonalet, sygeplejerskerne og andre, tilhører nogle af de grupper, der i den grad har betalt en høj pris for de sidste par år.
Det, at der bliver tilført ekstra ressourcer, det, at der bliver ansat ekstra sygeplejersker, er selvfølgelig kun en del af løsningen, Lønstrukturkomitéen er en del af løsningen, og det, at vi kommer igennem pandemien på en måde, hvor vi ikke har sådan et pres på vores sundhedsvæsen, som vi har nu, er også en del af løsningen.
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Det er en interessant diskussion.
Det, jeg har sagt, er, at tryghed er en forudsætning for frihed.
Og noget af det, som giver tryghed, er, når vi laver overvågning, f.eks. når det er muligt for unge kvinder at vælge, hvilken vej de vil gå hjem fra byen om natten, fordi de ikke behøver at bekymre sig, fordi de ved, at der er nogle, der kigger med og holder øje med, at de ikke bliver slået ned og overfaldet, og at der ikke bliver begået overgreb på dem.
Det er jo i modsætning til jeres frihedsbegreb, som jo kun er et formelt frihedsbegreb og ikke et reelt frihedsbegreb.
Men jeg tror, at den diskussion falder på kanten af det, som er diskussionen i dag.
Men jeg vil meget, meget gerne have den, for jeg synes, den er super interessant.
Med hensyn til det andet er det igen stillet på en præmis om, at der nok er nogle, der ønsker at skjule noget.
Vi ønsker ikke at skjule noget.
Vi vil gerne give kommissionen de bedst mulige arbejdsforhold overhovedet.
Med hensyn til de 132 dage er det jo sådan, at man i løbet af de dage får tilrettelagt og udleveret materiale og får fundet ud af, hvad det er for noget materiale, og hvordan det skal udleveres.
Det er jo ikke sådan, at der er kommissionen, og så er der regeringen; der er jo et tæt samarbejde for at sikre, at det her arbejde bliver så godt som muligt.
Sikandar Siddique (FG), 2021-11-10:
Altså, indtil videre har hele diskussionen gået på, om sletningen har været korrekt i forhold til praksis, i forhold til lovgivning.
Vi i Frie Grønne kunne godt tænke os at bruge vores bemærkning på helt principielt at spørge ministeren, og jeg tror, at der er rigtig, rigtig mange danskere derude, der tænker det, som jeg nu vil spørge ministeren om: Mener ministeren, at en kommission er nedsat til at undersøge den her skandale?
Vi ved, at meget af kommunikationen er foregået via sms, og så vælger man fra statsministerens side at slette sms'er.
Fint nok, det passer med praksis; fint nok, det passer i forhold til lovgivning.
Men mener ministeren – på det principielle plan – at det er sund fornuft, at det er udtryk for åbenhed og for ærlighed, at man i sådan en situation vælger at slette sms'er?
Nick Hækkerup (S), 2021-11-10:
Jamen spørgsmålet bliver jo kontrafaktuelt, fordi det, der sker, er, at vi er i en situation, hvor de sletninger, som er sat til på telefonerne, jo har fundet sted, før kommissionen bliver nedsat.
Til det andet spørgsmål, nemlig det principielle, vil jeg sige: Jeg synes, at vi skal lave nye regler for, hvordan vi håndterer også sms'er.
Vi må konstatere, at her er der en kommission, der mere end tidligere kommissioner, vi har set, har sagt: Det her er et relevant sted at søge informationer; det vil vi også gerne have fat i.
Hertil har vi så sagt: Okay, så lad os lave regler for, hvordan vi gør det fremadrettet, sådan at vi er sikre på, at det fungerer ordentligt.
Derfor er der jo selvfølgelig en kerne af sandhed i spørgsmålet.
Vi skal finde ud af, hvordan man må gøre det her, og der kommer man givetvis til at afveje nogle af de hensyn, som vi i øvrigt har afvejet, når vi f.eks. har lavet nye regler om sletning af e-mail, altså det her med på den ene side hensynet til at kunne få materialet og på den anden side til at kunne sikre nogle af de der dataetiske principper, som jeg ved spørgerens parti i anden sammenhæng går meget op i.
Peder Hvelplund (EL), 2021-11-10:
Jamen så lad os prøve at blive lidt ved det om, hvordan praksis skal være fremover.
Der skal jeg bare høre, om ministeren er enig i, at det bør være sådan, at sms'er, som vedrører en sag, fremover vil blive gemt, så man også efterfølgende har mulighed for at efterprøve vurderingen af, om det er noget, der har været journaliseringspligtigt eller ej, altså at alle sms'er efterfølgende vil blive lagret og gemt, eventuelt på en ekstern enhed, så man netop får muligheden for at kunne gå tilbage, hvis der skulle nedsættes en kommission f.eks. Så til det andet spørgsmål.
Uanset hvad man mener om, hvad der kan være af spørgsmål om skyld og alt mulig andet, så kommer det jo til at så et gran af tvivl i forhold til tilliden til hele demokratiet og det demokratiske system.
Og hele forudsætningen for at få genskabt den tillid handler jo om åbenhed.
Så derfor vil jeg bare spørge, om regeringen også er indstillet på, at det her bør have konsekvenser for vores offentlighedslov, så vi sikrer en øget gennemsigtighed i forhold til offentlighedsloven.
Samira Nawa (RV), 2021-11-10:
Mange tak.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Radikale Venstre ikke har fundet det særlig hensigtsmæssigt, at sms'er systematisk er blevet slettet, uden at de så også er blevet opbevaret eller lagret et sted, fordi det netop giver indtryk af hemmelighedskræmmeri frem for åbenhed og gennemsigtighed.
Sletningen er jo så sket under hensyn til sikkerhed, har vi måttet forstå, og derfor er slettepraksis jo så også fortsat indtil i går, hvor vi så fik at vide, at nu var sletningen ophørt.
Men jeg vil godt høre justitsministerens vurdering af, hvordan det står til med sikkerheden nu, hvor den her systematiske sletning af sms'er er ophørt.