Rosa Lund (EL), 2018-10-25:
Det her lovforslag er et led i udmøntningen af aftalen mellem regeringen, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti om kriminalforsorgens økonomi.
Det har vi i Enhedslisten som bekendt ikke, og derfor kan man heller ikke forvente, at vi har en positiv holdning til det samlede lovforslag.
Flerårsaftalen om kriminalforsorgen er i høj grad præget af indgreb og restriktioner i de indsattes afsoningsforhold.
Denne udvikling er ikke til gunst for de indsattes muligheder for at forbedre sig konstruktivt på en fremtidig tilværelse uden kriminalitet; resocialisering plejer man at kalde det.
Men i Enhedslisten mener vi også, at flere indgreb og restriktioner risikerer at blive til skade for sikkerheden i fængslerne og for trygheden for både personale og indsatte.
Den konfrontatoriske linje, som præger aftalen og det aktuelle lovforslag, kan kun bidrage til en nedkøling af klimaet i fængslerne og til en forringelse af relationerne mellem personale og indsatte.
Og gode, konstruktive relationer mellem ansatte og indsatte er kernen i den såkaldte dynamiske sikkerhed i vores fængsler.
Det har ikke mindst Fængselsforbundet gentagne gange fremhævet.
Hverdagen bliver altså mere utryg for både ansatte og indsatte.
Det er i hvert fald vores bekymring i Enhedslisten.
Disse overordnede synspunkter er hovedårsagen til, at vi ikke kunne tilslutte os aftalen.
Når det så kommer til de enkelte led i det her lovforslag, er der nogle uklarheder, som vi håber at kunne få nærmere belyst gennem justitsministerens svar på de skriftlige spørgsmål, som vi sender over i forbindelse med lovforslaget.
Ifølge lovforslaget skal straffen for unge begrænses til højst 7 dage, og i bemærkningerne forudsættes det, at varigheden af en strafcelleanbringelse i alle alment forekommende tilfælde begrænses til 3 dage.
Hvis der er tale om vold mod personalet, skal de unge indsatte dog fortsat kunne straffes med op til 4 ugers strafcelle.
I bemærkningerne til lovforslaget henvises til anbefalingerne fra bl.a. Europarådets Torturkomité, som har givet udtryk for bekymring over brugen af isolation som disciplinærstraf, særlig i forhold til unge under 18 år.
I Enhedslisten finder vi det både overraskende og skuffende, at lovforslaget kun delvis imødekommer anbefalingerne.
Her vil jeg også henvise til nogle af de høringssvar, som er kommet til lovforslaget.
I Enhedslisten finder vi principielt, at ansvaret for undervisningen, som det her lovforslag også omhandler, i fængslerne, og det er gældende for både afsonere og dem, der sidder i varetægt, burde ligge hos det almindelige skolevæsen og dermed høre under undervisningsministerens ressortområde svarende til den ordning, man har i Norge.
En sådan løsning burde i højere grad kunne føre til, at de indsatte tilbydes undervisning på et niveau, som står mål med niveauet i skolerne uden for fængslerne, og dermed kan vi opnå en bedre resocialisering, altså få de kriminelle på ret køl igen, hvilket vel egentlig må være formålet med, at vi straffer.
I Enhedslisten finder vi det også en smule underligt, at det nu er kriminalforsorgen, der skal være efterretningstjeneste.
Det er ikke kriminalforsorgens opgave at være efterretningstjeneste.
Det har vi politiet, det har vi PET til, og det gør de sådan set ganske udmærket.
Med det her lovforslag vil der blot blive lagt endnu flere opgaver over på kriminalforsorgen, som er meget hårdt presset i forvejen.
Der ønsker vi i Enhedslisten, at kriminalforsorgen bruger deres tid på det, de skal, nemlig at sikre en god resocialisering, og ikke på at lave efterretning inde i fængslerne.
Det har vi altså både PET og politiet til.
Derudover opfatter vi i Enhedslisten generelt det her lovforslag som et meget stort indgreb i retten til både privat- og familieliv.
Med lovforslaget kan indsatte og deres pårørende blive overvåget i en helt anden grad, end de kan i dag, hvilket også kommer til udtryk som bekymring i de fleste af høringssvarene.
Med andre ord kan vi ikke støtte lovforslaget.