runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Som jeg også sagde fra talerstolen, er det jo noget, som vi er meget uenige i, nemlig at man på den måde skulle erstatte det ene med det andet.
Men jeg kunne bare godt tænke mig at spørge opklarende til det, som ordføreren har været ude at melde ud: Hvordan forestiller ordføreren sig at der skal være plads på de veje, vi har?
Vi ved jo, der kommer mere trængsel, bl.a. i København, så hvis man ikke investerer i den kollektive trafik, mener ordføreren så ikke, at der vil komme nogle udfordringer i forhold til alle de mennesker, som har brug for at transportere sig, hvis vi stopper med at investere i vores kollektive transport?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-02:
Jeg ved det faktisk, for jeg sagde det selv, og jeg har selv skrevet det indlæg, der var i samme avis.
Tog hører ikke fortiden til.
Det er skinner, det at bygge nye skinner, der hører fortiden til.
Vi kan jo blive ved med at bruge alle til rådighed stående trafikmilliarder – og det er en knap ressource – på at bygge skinner, men nu er vi altså nødt til have en periode nogle år frem, hvor vi satser på vejene, fordi vi har så mange hængepartier på vejene, bl.a. nogle hængepartier, som også Socialdemokratiet har været med til at skabe, i form af at vi sammen har iværksat nogle VVM-undersøgelser, hvor vi har en forpligtelse til at få tingene ud over rampen, om jeg så må sige.
Så tog hører ikke fortiden til.
Der skal være masser af tog i fremtiden, så lad nu være med at tegne det der billede.
Det er bare, hvad angår tyngden af investeringerne fremover, at vi er nødt til at satse på asfalt.
Og det passer som fod i hose med det her, for de her biler kommer altså til at køre på asfalt.
Og fordelen ved det her er jo bl.a., at sikkerheden, når engang det med selvkørende biler er færdigudviklet, vil være så god, at de kan køre meget tættere.
De behøver ikke holde den afstand, som er nødvendig nu, fordi den menneskelige reaktionsevne nu engang er, som den er.
Det problem har selvkørende biler ikke.
Når de engang er fuldt udviklet, vil de være meget trafiksikre.
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Nu er det jo ikke mig, der lægger ordføreren ord i munden.
Det kan så være, det er Jyllands-Posten, men overskriften hedder: »Venstre mener, at toget hører fortiden til« .
Altså, det er det, jeg refererer til, og derfor er det fint at få opklaret, at Venstre så ikke mener, at vi helt skal skrotte de tog, vi har kørende rundt, og som også rigtig mange pendlere og passagerer benytter hver eneste dag.
Men vi ved også bare, at hvis vi skal have tog kørende til tiden, som skal være attraktive, så kræver det investeringer, og derfor er jeg da rigtig ærgerlig over at høre, hvis Venstre i dag står på talerstolen og aflyser, at vi fremadrettet skal investere i skinnetrafik i Danmark.
Så kan det godt være, der kører tog, men vi ved jo, at det kræver investeringer, hvis det skal kunne fortsætte.
Så synes jeg ikke, ordføreren svarede på, om vi løser trængselsproblemerne, hvis vi forestiller os alene at investere i asfalt og altså den selvkørende teknik.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-02:
Jamen det er jo et både-og, som jeg har sagt flere gange.
Selvfølgelig skal vi have noget ud af de enorme investeringer, vi har foretaget i jernbanen, og mange af de arbejder er ved at blive udført nu.
Tag som eksempel jernbanen mellem København og Ringsted, som vil give hele jernbanesystemet et enormt løft.
Det er vi fuldstændig enige om; der skal køre masser af tog.
Og ja, det var lige netop en overskrift i Jyllands-Posten, som nok ikke helt ramte skiven, for når man går ned og læser artiklen, vil man jo se, at det er skinner, vi taler om.
Det kan ikke nytte noget, at Socialdemokratiet og andre bliver ved med at sige, at vi skal bruge alle pengene på skinner, og at vi skal bruge pengene på letbaner i alle retninger ud fra de store byer.
Vi har altså en meget stor del af Danmark, hvor der ikke vil være skinner, og de har brug for biler.
Lad mig tage sådan et sted som Bornholm, hvor der ikke kommer ret mange jernbaner i fremtiden.
Så det er ikke et enten-eller, det er et både-og.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-02:
Jeg må indrømme, at nu er jeg altså forvirret – jeg ved ikke engang, om jeg kan kalde det på et højere plan: Skinner hører fortiden til, men det gør togene ikke, vi skal have mange flere tog.
Det hænger simpelt hen ikke sammen, hr. Kristian Pihl Lorentzen.
Tog kører som bekendt på skinner, og hvis der skal flere tog på det eksisterende skinnenet, kræver det jo – så kald det, hvad man vil – investeringer i skinnenettet, bl.a. det, som Togfonden DK er udtryk for.
Derfor kan det undre – men jeg kan da godt forstå det ud fra den argumentation, som hr. Kristian Pihl Lorentzen lægger for dagen nu – at man så benytter lejligheden til at skære ned på Banedanmarks budgetter og for den sags skyld også stjæler penge fra DSB's kontraktbetaling.
Jamen er det slet ikke gået op for ordføreren, at netop de selvkørende biler – hr. Kristian Pihl Lorentzen var lidt inde på det – i og for sig ikke kræver mere asfalt, at de selvkørende biler i høj grad betyder, at man kan udnytte bilparken langt, langt bedre og langt mere effektivt, og at det sandsynligste scenarie jo ikke er, at folk skifter deres biler ud en til en, men at der tværtimod formentlig vil ske et opgør med det ejerskab af biler, som vi kender i dag.
Og det vil i virkeligheden betyde dramatisk færre biler.
Carsten Bach (LA), 2017-02-02:
Med det foreliggende forslag vil man tillade kontrollerede og sikrede forsøg med selvkørende biler på afgrænsede forsøgsstrækninger og i afgrænsede tidsmæssige perioder.
I Liberal Alliance synes vi, at det spring, der er sket i forhold til teknologien med selvkørende biler, åbner nogle utrolig spændende perspektiver for innovativ udvikling på mange fronter, både for den private sektor og den offentlige sektor.
Jeg vil da sige, at jeg personligt deler Enhedslistens vision, som vi lige har hørt her fra Folketingets talerstol, om helt nye ejerforhold, og man kan bestille en bil via en app, når man skal have transporteret enten sig selv eller sine børn andre steder hen.
Ja, hvem ved, måske kan vi faktisk, som jeg også tror fru Lea Wermelin var inde på, også få erstattet al kollektiv trafik i fremtiden med selvkørende biler, og det er alt sammen spændende tanker.
Det er jo ikke så mange år siden, at tanken om fuldt selvkørende biler, som fru Lea Wermelin også sagde, var ren science fiction.
Når man så allerede i dag har set nogle utrolig flotte resultater på forsøg med selvkørende biler i udlandet, så er det naturligt, at vi også i Danmark forsøger at tilpasse lovgivningen, så man herhjemme også kan hjælpe med til at udvikle teknologien.
Man må nok forvente, at det, selv når teknologien er fuldt udviklet, vil tage en længere årrække at få det implementeret fuldt ud i vores samfund.
Men at starte med at åbne for kontrollerede og sikre forsøgsordninger synes vi i Liberal Alliance er et rigtig godt første skridt, og vi kan derfor støtte forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-02:
Men det er, fordi vi taler om selvkørende teknologi på det, vi kalder niveau 2, som allerede findes ude på vejene i dag, f.eks. i en Tesla, hvor bilen bare kan holde sig inden for striberne og holde afstand til forankørende, og hvor det er chaufførens pligt fortsat at være fuldt opmærksom på trafikken og fortsat have fuld kontrol over rattet, men hvor rattet sådan set bare kan følge rundt, mens det glider igennem hænderne.
I sådan en situation må det naturligvis være sådan, at chaufføren har ansvaret, hvis vedkommende pludselig ved en fejl eller med vilje kører ind i en blød trafikant.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-02:
Tak for det.
Når jeg beder om en kort bemærkning, er det, fordi fru Lea Wermelin igen ligesom kom til at fremmane nogle forkerte modsætningsforhold.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål går på forsøget på at fremmane et modsætningsforhold imellem selvkørende biler og kollektiv trafik, som ligesom var det andet budskab.
Er ministeren ikke enig i, at selvkørende biler meget vel kunne blive en væsentlig del af den kollektive trafik, når vi ser 10, 15, 20 år frem, og at det måske endda kan gøre nogle helt nye former inden for kollektiv trafik mulige, der er mere energieffektive og meget mere servicemindede over for borgerne?
Så er der nogle modsætningsforhold, når det kommer til stykket?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-02:
Jeg er enig i, at kollektiv trafik på asfalt fylder mere end kollektiv trafik på jernbane.
Vi betragter jo f.eks. også tit taxierne som en del af den kollektive trafik, fordi de er til rådighed for os alle, selv om de er ejet af private.
Så er jeg enig i, at det, der formentlig kommer, og som også Alternativet og Enhedslisten har talt om her i dag, med nogle former for delebilsordninger, f.eks. at man kan gå sammen om en selvkørende bil og så bruge den med en app osv., også har karakter af en form for kollektiv transport, eller i det her tilfælde måske hyrevogne, som kører og måske endda også samler flere op undervejs osv. Så det er udflydende.
Det, der bare kommer til at være gældende, er, at den her nye form for kollektiv transport nok bliver mere tilpasset individuelle behov end den kollektive transport, vi primært kender i dag, hvor der sidder rigtig mange mennesker i en meget, meget stor kollektiv transportenhed.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-02-02:
Det er jeg meget enig i.
Det andet, jeg godt lige vil spørge ind til, er jo det der med, at man forsøger at fremmale sådan et modsætningsforhold mellem den kollektive transport og bilismen.
Så de der kunstige modsætningsforhold, man forsøger at fremmane, og at det ligesom skulle være tog mod biler, er i virkeligheden falske, og det er et både-og, der er brug for.
Men når vi taler fremadrettede investeringer, kunne det være meget godt, at vi nu har en periode med lidt fokus på vejene, for der har vi et efterslæb.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-02:
Altså, jeg er jo helt enig i det der eksempel, der er der jo ikke nogen tvivl.
Men jeg tænker bare på, at der er tale om et forsøg, og der er jo en, der har søgt om tilladelse til forsøget.
Jeg er helt enig i, at hvis det sker på den måde og med fuldt overlæg og det kan klarlægges, synes jeg heller ikke, det skal påhvile tilladelsesindehaveren.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-02:
Jeg er helt enig i de betragtninger, som hr. Kristian Pihl Lorentzen kommer med, og jeg er også helt enig i, at der, hvor vi har det største efterslæb for øjeblikket, er på vejene, hvor der er blevet afsat for få penge til at sørge for, at vejene kan stå mål med den trængsel, der er.
Der er jo mange steder i landet, hvor vi har nogle meget høje samfundsøkonomiske gevinster, hvis vi investerer i veje, som helt klart fortæller os, at det her trænger mere end så meget andet.
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Jeg blev også lige inspireret af den her debat om balancen imellem vejtransport og bane, for jeg blev også lidt chokeret for nylig, da jeg så udmeldingen fra hr. Villum Christensen om, at banen er forældet.
Vi har jo allerede selvkørende vogne i den offentlige transport – det har vi f.eks. i metroen her i byen –
Men jeg ville bare spørge ministeren, om ikke ministeren ser en fortsat rolle for banen i alle former, også på meget lang sigt, og der vil jeg f.eks. fremhæve, at der jo hvert år kører over 100 millioner med S-tog i en samlet distance på 1 mia. km om året på S-togsnettet, og der er dagligt 350.000 rejser med S-tog.
Hvis de alle sammen skal over i hver deres måske selvkørende bil, får vi vel for alvor trængsel, gør vi ikke?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-02:
Jeg tror, at retningen i trafikken går imod, at folk vil have deres individuelle behov mere opfyldt end i dag, og at det f.eks. taler for nogle forskellige mindre samkørselstjenester eller helt individuelle biler, hvor man kun sidder helt alene, men hvor der så er en opsamling undervejs af folk, der via en app har sagt, at de gerne vil hentes, og det går i retning af – tror jeg – at der kommer til at være mere trafik på vejene.
Der er flere personer, der bliver transporteret på vejene, ikke nødvendigvis i flere biler – men flere personer – mens det med at skulle være på en station et stykke væk fra sin bopæl på et bestemt tidspunkt, fordi toget afgår derfra, tror jeg vil blive stadig mindre populært.
Men det afhænger jo selvfølgelig af, om vi på vejene har fundet løsninger, og at de selvkørende biler har bidraget til løsninger, som forhindrer trængsel.
For i trængselssituationer er skinner jo meget gode.
Christian Poll (ALT), 2017-02-02:
Det lyder, som om vi trods alt lidt har den samme forståelse, og det er jeg glad for at høre.
Jeg tænker jo, at vi har nogle hovedlinjer på banenettet i Danmark, som er voldsomt og kraftigt benyttet – det er måske dem, som er rygraden i systemet – og dem skal vi jo fortsat investere i at bevare, og så kan man godt forestille sig, at vejtransporten, især med selvkørende biler, kommer til at koble ind på det her net.
Men det ville jo i mine øjne være ærgerligt, hvis man nedgraderer hele sporvejsnettet, sådan at vi ender med også at skulle tage de lange stræk i en selvkørende bil.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-02:
Hvis det en dag i en fremtid langt væk herfra vil være sådan, at alle vil have lyst til at blive samlet op i en lille selvkørende minibus, som de har bestilt via en app, frem for at gå op til S-togstationen eller en anden jernbanestation, så kan vi jo til den tid finde ud af, om tiden så er løbet fra jernbanerne.
Men det er ikke endnu, det er sket.
Mette Abildgaard (KF), 2017-02-02:
Tak for det.
Ordføreren sagde meget klart, at konkurrence er godt.
Det er jeg sådan set enig i langt hen ad vejen, men jeg mener også, der er nogle situationer, hvor man er nødt til at sætte konkurrencen ud af kraft, nemlig hvis det tjener et højere formål.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-02:
Jamen der burde faktisk slet ikke være nogen tvivl om, at den måde, regeringen foreslår her, er den rigtige måde at gøre det på.
For hvis man har at gøre med en bil, hvor der ikke sidder en fører i bilen, er det da selvfølgelig sådan, at det er tilladelsesindehaveren, der har ansvaret for, hvad den bil gør.
Hvis det omvendt er sådan, at der som led i et forsøg indgår en bil, som kun er selvkørende på et niveau, som vi kender fra biler på vejene i dag allerede, og der så sidder en chauffør i sådan en Teslalignende bil med Teslalignende funktioner og pludselig griber rattet og kører ind i en cyklist med vilje, fordi det er vedkommendes svigermor, eller hvad man kan forestille sig, skulle den bilist så være straffri, og skulle det så være tilladelsesindehaveren, der har søgt om forsøg, der skulle i fængsel for at have kørt svigermor ned?
Det er jo ikke rimeligt.
Så selvfølgelig må det være sådan, som regeringen foreslår.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-02:
Jeg er meget enig i bemærkningen om, at det er langt sjovere at køre kollektivt, end det er at køre bil, og det vil jo også gælde for de selvkørende biler, hvis man sidder alene i dem.
Det er jeg meget, meget enig i.
Dette skal være en opfordring til dem, der ikke bruger den kollektive trafik, om at gøre det.
Mit spørgsmål går på Alternativets bemærkninger om det der med – det berører vel i virkeligheden også ejerskabet – frygten for, at nogle store kapitalfonde, nogle store selskaber, sætter sig på den her teknologi, og ønsket om, at man, om jeg så må sige, arbejder på tværs i stedet for at have den her silotænkning, som vi kender i dag.
Jeg er helt enig i det med at arbejde på tværs, så det bliver et almindeligt brugt middel med tilgængelighed for alle til at bruge det.
Men hvordan forestiller Alternativet sig egentlig det i praksis?
Har man gjort sig nogle tanker om det?
Skal staten, kommunerne eller det offentlige f.eks. ind over for at styre det?
Roger Matthisen (ALT), 2017-02-02:
Tak for spørgsmålet.
Der er jo forskellige metoder at gå til værks med i forhold til deleøkonomien og Mobility Service, og drømmescenariet for mig ville jo være, at vi, ligesom vi har en mobiltelefon, hvor vi har abonnement, der inkluderer data, opkald og sms'er, havde den samme slags abonnement i forhold til transport.
Det vil sige, at man har et kort, som tillader en at kunne cykle lidt, kunne tage en elbil, kunne tage et tog eller en bus, men der er ikke nødvendigvis noget ejerskab forbundet med det – det er simpelt hen bare en service, som du har købt ligesom med et mobilabonnement.
Her kan vi sagtens se, at staten kan gå ind og facilitere.
Jeg ved ikke, om staten skal have ejerskabet.
Altså, der er nogle forskellige modeller, hvor der er monopol på det, men det kan også være noget, hvor de her teknologier og udbud bliver opkoblet på platforme, og de platforme skal lovgivningsmæssigt sikres, og der er mange i Bruxelles, på EU-plan, der lige nu arbejder med at få implementeret den her tankegang vedrørende samkørsel og deleøkonomi, cirkulære økonomi.
Og det er egentlig her, vi i Danmark skal gribe fat og sige, at vi skal i gang med det samme med at få set på vores lovgivning, så det er muligt at samtænke de her platforme.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-02:
Jeg synes bestemt, det er nogle spændende tanker.
De forsøgsordninger, vi nu giver tilladelse til, retter sig måske meget imod udviklingen af teknikken, men det synes jeg egentlig ikke er så spændende – den kan de sgu udvikle alle steder, og det kan de også få lov til.
Det spændende er i virkeligheden de tanker, som Alternativet og vi selv har gjort om, hvordan det her skal organiseres.
Roger Matthisen (ALT), 2017-02-02:
Grunden til, at vi laver lovgivningen for at åbne op for, at det ikke kun skal være silotænkning, er netop også at få styrket udviklingen i Danmark, så det ikke er de her kapitalfonde, der sidder på vores mobilitet.
Betyder det så, at staten kan gå ind og tage ejerskab?
Sanne Bjørn (RV), 2017-02-02:
Tak for det.
Det er jo fantastisk, at man kan stå her og være med i en debat, hvor vi kommer ud i krogene af, hvor meget asfalt vi skal have i fremtiden, hvordan skinnerne skal placeres, hvad forsikringsansvaret er.
Jeg tillader mig nok at følge et mere jysk og forsigtigt princip og sige, at det må fremtiden jo vise.
Jeg kan desværre ikke se ind i fremtiden.
Hvis jeg kunne, tror jeg ikke helt, at jeg stod her.
Men et er i hvert fald helt sikkert, nemlig at det kommer til at forandre vores infrastruktur væsentligt og måske også mere væsentligt, end vi tør diskutere her i dag.
Derfor tror jeg også, at det er med en vis ærefrygt, at vi følger udviklingen med de her førerløse biler, for når vi ser bilerne første gang, tænker vi jo, om vi tør sætte os ind i dem; hvad skal der ske; hvem er det, der styrer det; hvad hvis det går galt, altså alle de følger, det kan få, ved at man ikke har kontrollen?
Man slipper ikke kontrollen på samme måde, som når man sætter sig ind i Metroen, eller hvis man sætter sig og er passager i en bil, hvor man sidder på passagersædet.
Man slipper kontrollen til teknik, og det er jo her, det er helt afgørende, at vi skal fange alle de steder, hvor teknikken kunne stå af.
I Radikale Venstre er vi meget optaget af fremtiden og fremskridtet.
De førerløse biler tror vi på er fremtiden køretøj.
For os er det meget væsentligt at få afdækket alle de sikkerhedsmæssige udfordringer, der bliver; alle de trafikmæssige forhold, som en førerløs bil kan medføre.
Det er jo lige præcis: Hvordan kommer det til at forandre vores kollektive trafik, og hvordan kommer det til at forandre vores private trafik?
Vi skal have tilpasset den danske trafik til de førerløse biler, og vi skal også have adresseret de forpligtelser og de ansvarsforhold, som det giver at køre en førerløs bil.
Jeg ser, at der er nogle spændende muligheder i at udvikle vores lands infrastruktur, særlig de steder, hvor den kollektive trafik hører op, eller de steder, hvor man ikke har råd til at anskaffe sig en bil.
Der tror jeg at førerløse biler kan være et væsentligt svar.
Jeg hæfter mig også ved, at vigtige aktører giver forslaget en bred opbakning i høringssvarene, ligesom mange af svarene – med rette – har fokus på den her assessors rolle og på sikkerheden omkring bilerne.
Det er nemlig det samme fokus, vi har i Radikale Venstre, udover at få afprøvet den fantastiske nye mulighed det er for os at få det indført i Danmark.
Vi mener derfor, at det kun er en naturlig udvikling, at vi ændrer færdselsloven, og at vi giver tilladelse til at få afprøvet og ikke mindst følge udviklingen af de førerløse biler i Danmark.
Med alle de knaster, der kan være,
er der brug for, at vi følger det tæt i udvalgsarbejdet, og derfor stemmer Radikale Venstre for forslaget.
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Jeg vil sådan set
gerne spørge lidt ind til den diskussion, som vi havde for lidt siden, og som jeg også rejste på talerstolen, fordi der er rigtig gode perspektiver i forhold til selvkørende biler, men vi er også bare bekymret for, om ministeren så deler sin partifælles syn på, om selvkørende teknologi kan erstatte kollektiv trafik.
Så det er i virkeligheden et spørgsmål vedrørende det, som hr. Villum Christensen udtaler til Jyllands-Posten om, at toget hører fortiden til og vi derfor skal have et paradigmeskifte, og at vi i dag planlægger til fortiden, fordi tog er så dyre og ufleksible.
Er transportministeren enig med sin partifælle i det?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-02:
Ja, det kræver jo, at jeg skal gætte på, hvad fremtiden vil bringe, og det er jeg generelt lidt nervøs ved at gøre.
Jeg ved ikke, om selvkørende biler bliver så populære og sådan fuldstændigt kan erstatte dele af den kollektive trafik, at de fremover vil fortrænge dele af den kollektive trafik.
Det tør jeg simpelt hen ikke gætte på.
Jeg kan konstatere, at vi her og nu og især i de større byer i Danmark har behov for kollektiv trafik til at tage presset af vejene, fordi de ellers ville være for tungt belastede af individuel trafik, og det synes jeg er det eneste, jeg lige her og nu behøver at koncentrere mig om i denne debat om selvkørende biler.
Hvad der sker om 20, 30 og 50 år, tør jeg ikke begive mig ud i at gætte om.
Lea Wermelin (S), 2017-02-02:
Grunden til, at jeg spørger, er, at det er interessant både for os som parti, men også for alle de danskere derude, som bruger kollektiv transport hver eneste dag, hvis man har en transportminister, som ikke er villig til også at langstidsplanlægge i forhold til den kollektive transport, men siger, at nu sætter vi gang i noget med selvkørende biler, og så går det nok alt sammen.
Vi ved, at vi har et politisk ansvar for den langsigtede planlægning, og vi ved også, at man internationalt vil se, at trængslen bare øges, også på trods af den her teknologi.
Så til det, ministeren sluttede med at sige om, at det måske var om 50 år osv., vil jeg sige, at som jeg forstår det, siger ministeren, at man fortsat vil investere i kollektiv transport i Danmark.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-02-02:
Regeringen støtter de investeringer i kollektiv transport, som skal løbe af stablen i de kommende år, og det handler især om elektrificering af jernbanen.
Det handler også om et nyt signalsystem på jernbanen, og vi bakker også op om den nye Metro Cityring, som er i gang med at blive bygget.
Så i de kommende år er der opbakning fra regeringens side til de udbygninger af kollektiv trafik, som er i pipeline.
Så har togfondspartierne en fase 2 for yderligere investeringer i jernbanetrafik, og det bakker regeringen ikke op om.
Henning Hyllested (EL), 2017-02-02:
Tak til ministeren for at gå ind i besvarelsen af nogle af de spørgsmål, jeg rejste under debatten og også i min ordførertale.
Jeg forstår det sådan, at vi skal skelne mellem erstatningsansvaret, hvor jeg opfatter, at det til enhver tid påhviler tilladelsesindehaveren, altså en slags objektivt ansvar på det område, mens det med hensyn til strafansvar forholder sig anderledes.
Der fastlægger man det fra forsøg til forsøg, så vidt jeg forstår.
Jeg håber selvfølgelig, at vi også kan få en drøftelse af det under udvalgsbehandlingen.
Men jeg tænker bare, om man i virkelighedens verden kan holde det her adskilt.
Hvis en selvkørende bil smadrer en cyklist, er der en eller anden form for erstatning, der skal udbetales.
Er det så tilladelsesindehaveren, også selv om den var ført af en chauffør på det tidspunkt, som man må sige havde ansvaret – for slet ikke at snakke om den gråzone, der er, fra en fører går fra at være passiv til pludselig at gribe rattet og føre bilen?