runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2017-03-01:
Det er i hvert fald nye toner fra ministeren, for vi stod jo her i sidste uge og diskuterede noget af det samme, altså medicinhåndteringen, hvor man må sige at ministeren var knap så klar i mælet, i forhold til at der var problemer på Lotte.
Kan ministeren forklare, hvorfor ministeren ikke i sidste uge kunne sige tingene lige så klart, som hun gør i dag?
Thyra Frank (LA), 2017-03-01:
Med de 17 anmærkninger fra 2011, hvoraf de tre omhandlede medicinhåndteringen, er der ingen tvivl om, at uanset hvad anmærkningerne handlede om, burde jeg på Lotte have haft et skarpere fokus på at få fulgt op på Sundhedsstyrelsens anmærkninger.
Erik Christensen (S), 2017-03-01:
Hvordan stiller ministeren sig til at få indskærpelser om medicinhåndteringen?
Vurderer ministeren, at det kan være farligt for beboerne på plejehjemmet, hvis der ikke er styr på medicinhåndteringen?
Thyra Frank (LA), 2017-03-01:
Der spørges til de anmærkninger til medicinhåndtering, som plejehjemmet Lotte fik af Sundhedsstyrelsen efter et tilsynsbesøg i maj 2011.
Som spørgeren er inde på, fik Lotte i 2011 17 anmærkninger fra Sundhedsstyrelsen, hvoraf de tre vedrørte medicinhåndteringen.
Erik Christensen (S), 2017-03-01:
Tak for det.
Jeg vil bare lige for en sikkerheds skyld spørge om en ting, for ministeren svarede jo før Astrid Krag, at det var anmærkninger, man havde fået på plejehjemmet Lotte.
Er vi ikke enige om, at det var indskærpelser?
Thyra Frank (LA), 2017-03-01:
Der var mange ting oppe den dag, men under alle omstændigheder kan jeg sige, at jeg på Lotte burde have haft et endnu skarpere fokus på at få fulgt op på Sundhedsstyrelsens anmærkninger.
Astrid Krag (S), 2017-03-01:
Men det er jo bare ikke korrekt, minister, at det ikke var det, der var oppe.
For bl.a. siger ministeren i programmet, at det ikke gør noget med anmærkninger.
Jeg tror faktisk, at det helt konkret er den vending, ministeren bruger, altså at det ikke gør noget med anmærkninger, og at det havde været noget andet, hvis det f.eks. var et skærpet tilsyn.
Og ministeren beskriver, hvordan man gjorde sig sygeplejefaglige overvejelser over, hvordan man f.eks. doserede medicin, som ikke fulgte de anbefalinger, der lå.
Så det er da forkert at sige, at det ikke var noget, der var oppe.
Det var da lige præcis noget, man snakkede om i det program med ministeren og Abdel, hvor ministeren kun valgte at fortælle om de positive ting – eller det kan man jo ikke engang sige.
For ministeren fortalte nogle ting, som vi her bagefter kan se nok ikke var helt korrekte.
Så jeg bliver bare nødt til at sige til ministeren, at det ikke er rigtigt, at det ikke var oppe i programmet.
Ellers ville jeg jo ikke stå her med de her forskellige citater, hvor ministeren fortæller Abdel og dermed alle de danskere, der følger med, at der ikke var nogen problemer, når der nu var problemer.
Hvorfor valgte ministeren ikke at være ærlig om det?
Thyra Frank (LA), 2017-03-01:
Tak for det.
Abdel fulgte mig en halv dag, og det var ikke lige det, som var oppe.
Men det er klart, at når Sundhedsstyrelsen vurderer, at der er noget på plejehjemmet, der ikke foregår, som det skal, så skal der selvfølgelig rettes op på det med det samme.
Lea Wermelin (S), 2017-03-01:
Nej, og det kan jo være dejligt, hvis man bare skal tage det som en sådan lidt fri melding fra erhvervsministeren.
Men nu er han jo nu engang blevet minister, og derfor tager man ham også til indtægt for regeringens holdning.
Og når ministeren så siger det der med, at man kan blive tvunget ud i sådan en skattekonkurrence, tænker jeg umiddelbart, at man godt kan blive tvunget til et modsvar.
Der har Socialdemokratiet jo sagt, at vi gerne vil have en europæisk solidaritetspagt, hvor vi i stedet for at gå ned ad den vej, hvor man konkurrerer på skatten, siger: Lad os blive enige om i Europa at have en bund under den effektive selskabsskat.
Hvorfor er det ikke det, som skatteministeren slår til lyd for i dag?
Hvorfor siger han ikke, at han har tænkt sig at rejse til Bruxelles og slås for, at vi ikke starter den skattekonkurrence, men at vi sætter et modsvar op imod den melding, som Theresa May er kommet med?
Det vil jeg egentlig gerne høre ministeren om.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-01:
Ministeren var i sin sidste besvarelse af mit spørgsmål inde på, at man jo godt kan se lidt polemisk på nogle ting, og det ønsker vi ikke at gøre på det her væsentlige område – det er jeg sikker på at ministeren og jeg er helt enige om.
Derfor må man også sige, at med hensyn til udviklingen af vores sundhedsvæsen er det sådan, at skiftende regeringer naturligvis sidder og laver justeringer og evalueringer af det, der nu er vores sundhedsvæsen.
Og det er nu en trekløverregering, der står i spidsen for det her.
Jeg må blot lige sige til ministeren, at det for mig at se altså er et spørgsmål om, at der har manglet en kaptajn til at lave en justering undervejs i den her arbejdsgruppes arbejde, når der er en minister, der ved afrapporteringen kan sige, at det her slet ikke flugter med det, der har været ministerens ønske med området.
Karsten Lauritzen (V), 2017-03-01:
Det er også regeringens udgangspunkt, men erhvervsministeren har jo ret, når han siger, som han er citeret for i den her artikel i Finans.dk:
»De ting, som sker i USA og i Storbritannien, lægger et pres på Danmark.
Derfor kan vi blive tvunget til at se på, hvordan vi får sat selskabsskatten ned de kommende år.«
Det forstår jeg jo ikke som en eller anden stor dagsorden, altså et prestigeprojekt, for regeringen, men som et udtryk for, at vi bliver nødt til at holde øje med, hvad skattesatserne er i de lande, der er omkring os, for ellers flytter investeringerne til Storbritannien eller til andre lande.
Det var også en del af den argumentation, som jeg tror at den tidligere socialdemokratiske regering havde for i sin tid – jeg tror, det var i 2013 – at beslutte at sætte selskabsskatten ned over en årrække.
For vi er i konkurrence med andre lande, men det er ikke det samme, som at regeringen går foran og har konkrete planer om det.
Det har vi mig bekendt ikke på nuværende tidspunkt.
Karin Gaardsted (S), 2017-03-01:
Tak for det.
Mener ministeren, det er rimeligt over for folk, der tager kørekort, at de skal vente måneder på en køreprøve og bruge unødvendig mange penge på køretimer, fordi det gang på gang er umuligt for kørelærere at få booket en køreprøve til deres køreelever, som det fremgår af artiklen »Kørelærere har mellem 15 og 30 sekunder til at booke en køreprøve« i Jyllands-Posten den 21. februar 2017?
Mener ministeren, at det er rimeligt over for folk, der tager kørekort, at de skal vente i måneder på en køreprøve og bruge unødvendige penge på køretimer, fordi det gang på gang er umuligt for kørelærere at få booket en køreprøve til deres køreelever, som det fremgår af artiklen »Kørelærere har mellem 15 og 30 sekunder til at booke en køreprøve« i Jyllands-Posten den 21. februar 2017?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Vi har i den aftale, vi i fællesskab har lavet, sat ekstra midler af til indbrudskriminalitet.
Derfor skal det jo gerne være sådan, at kredsene så prioriterer indbrudskriminalitet som særlig vigtigt.
Og hvis man er særlig presset et sted, er det selvfølgelig der, man skal prøve at sætte ind.
Det her med, hvornår borgerne så føler sig trygge, tror jeg bliver svært for mig at sige, fordi det jo er meget individuelt fra menneske til menneske, hvornår tingene er gode nok, og hvornår er de ikke okay.
Jeg skal ikke bestemme, hvordan man har nabohjælp i det her samfund, men det skal ikke være sådan, at man siger, at nu betaler vi penge for et privat vagtværn, fordi vi ikke tror på, at politiet kan komme.
Det er et skråplan, og det skal vi ikke ind på.
Det er også derfor, at jeg lige skærper tonen og siger, at hvis der er indbrud, eller der er noget mistænkeligt, så skal politiet selvfølgelig rykke ud.
Man er i gang i Nordsjælland, og så håber jeg selvfølgelig også, at borgerne snart kan se, at det er i gang.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-01:
Ministeren siger jo selv, at det altså er en meget, meget stor andel af indbrud, som faktisk begås i Nordsjælland, forstået på den måde, at det jo ikke er gået tilbage her, men kun fremad med antallet af indbrud.
Nu er det jo sådan, at de lokale borgere i Søllerød rent faktisk føler sig svigtet af politiet.
Så selv om ministeren siger, at man allerede nu burde kunne mærke det, så er der altså en gruppe borgere her, altså 90 husstande, som er gået sammen om et privat vagtværn, hvilket i Dansk Folkepartis øjne et eller andet sted er en falliterklæring.
Det burde ikke komme dertil, fordi det jo selvfølgelig er en politiopgave.
Så jeg vil gentage mit spørgsmål: Hvornår kan borgerne forvente, at de kan mærke, at politiet har ressourcer til at rykke ud, for det har politiet jo ikke lige nu?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Det skulle man gerne allerede kunne begynde at mærke nu – på den måde at forstå, at mit signal er meget, meget klart, og at politiet skal rykke ud med det samme, hvis man står i en alvorlig situation.
Altså hvis man står og kan se, at der er en gerningsmand, så er det ikke til debat.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-01:
Tak for svaret.
Så måske skulle mit spørgsmål egentlig nu være: Hvornår forventer ministeren, at borgerne kan mærke, at politiet er til stede, og at politiet kommer, når borgerne ringer, f.eks. når de oplever, at der står en indbrudstyv i køkkenet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Jeg skal være den første til at erkende, at det her ikke er nemt.
Det er en kæmpe udfordring, politiet står med, for efter det seneste politiforlig har vi jo indgået en ny aftale omkring en øget grænsekontrol, der jo også trækker ressourcer.
Men vi gør noget.
Jeg har lige i dag været ude at byde velkommen til det første hold af nye politikadetter, som bl.a. skal afløse nogle af politibetjentene ved grænsen, så vi får dem hjem til deres kredse.
Så nævnte jeg her en lang række tiltag, som vi sætter i gang nu: de særlige efterforskningsfællesskaber, anklagemyndighedens særlige fokus på indbrudskriminalitet i 2017, politiets kortlægning af de omrejsende kriminelle.
Vi kommer tættere på.
Så kan jeg kun opfordre til, at politiet skal komme, når man ringer.
Det vil jeg godt lige slå fast.
Det er ikke til diskussion.
Og så skal vi jo som naboer alle sammen gøre, hvad vi kan, for at være årvågne og kontakte politiet, når vi ser noget uregelmæssigt.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-01:
Det lyder jo rigtig godt, at der er nogle initiativer på vej, men i forhold til borgerne i Søllerød var der jo et eksempel i Søllerød Avis for en uges tid siden, hvor der var et ægtepar, som fortæller, at de gentagne gange har ringet til politiet.
Men tyvene når at flygte, og politiet kommer først rigtig, rigtig mange timer efter, også selv om indbrudstyvene rent faktisk vender tilbage.
Vi ved jo alle sammen godt, at vores politi, som gør et helt kanonstort stykke arbejde i dagligdagen, er enormt presset.
Det er også det, man hører lokalt her i Søllerød i Nordsjællands politikreds, nemlig at politiet er meget presset.
De har ikke ressourcerne til at prioritere det her område.
Så hvordan vil ministeren få det her til at fungere?
Det er selvfølgelig godt, at ministeren – og det må jeg sige jeg også bakker op om – vælger ar sige, at der skal være en særlig indsats på det her område, men hvis man generelt har det indtryk, at der mangler ressourcer til at kunne udføre opgaverne – og det er det, der er tilfældet i bl.a. Nordsjællands politikreds – så bliver det sådan lidt tom snak, når man siger, at der sker en skærpet indsats, hvis man rent faktisk ikke kan udføre det i virkeligheden.
Så hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at sikre, at vi måske får nogle flere betjente og lignende?
Det har vi jo allerede lavet nogle aftaler om, men måske er der behov for, at vi gør endnu mere for at aflaste politiet i den rigtige retning.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Tak for spørgsmålet.
Det er voldsomt krænkende at blive udsat for indbrud, og jeg kan sagtens forestille mig, hvor frygteligt det må opleves, hvis indbruddet begås, samtidig med at man er hjemme.
Den forstærkede indsats omfatter bl.a. oprettelse af en særlig indsatsgruppe, som betyder en ekstra prioritering i kredsen af indbrudsområdet.
Derudover har man i kredsen sat ind med øget synlig patruljering, med civile og uniformerede patruljer på S-togsnettet og med brug af ny teknologi.
Der er altså sat en række initiativer i værk for, at man i kredsen får bekæmpet det stigende antal indbrud.
Det andet indebærer, at vi skærper straffen med en tredjedel for de kriminelle, der med fuldt overlæg vælger at begå indbrud, mens nogen er hjemme.
Og det tredje tiltag handler om at sikre særlig fokus hos politiet på indbrud og på omrejsende kriminelle.
Pr. 1. januar 2017 er der i forlængelse af erfaringerne fra de tidligere taskforces nu etableret to nye særlige efterforskningsfællesskaber i henholdsvis det østlige og vestlige Danmark.
Jeg forventer mig meget af disse koordinerende enheder og taskforces, der med rigspolitichefens ord skal være en knytnæve mod kriminalitet.
Særlig i forhold til bekæmpelse af indbrud vil efterforskningsfællesskaberne betyde, at politiet meget mere håndfast kan bekæmpe den organiserede indbrudskriminalitet, der går på tværs af kredsene.
Det vil også betyde, at vi kan få sat hårdere ind over for de omrejsende kriminelle, der begår indbrud og skaber utryghed lokalt.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-01:
Hvilken holdning har ministeren til, at 90 husstande i Søllerød har hyret private vagter for at sikre deres boliger mod indbrud, da de lokalt føler sig svigtet af politiet
, jf. Rudersdal Avis den 21. februar 2017?
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Men det er, som om man kommer lidt for sent med spørgsmålet, for jeg har jo allerede rejst kritik.
Og så synes jeg måske, at vi skulle ikke glæde os over det sammen – for der er ingen grund til at glæde sig over, at det er nødvendigt at gøre det – men i hvert fald være fælles om opfattelsen af, at det er rigtigt at gøre det: at rejse kritik, når det er berettiget.
Yildiz Akdogan (S), 2017-03-01:
Så det vil sige, at det ikke er lige foreløbig, vi ser handling fra udenrigsministerens side?
Hvis ministeren deler det synspunkt, vil jeg egentlig gerne høre: Synes ministeren så ikke, det er på sin plads at rejse den her problematik også sammen med sine kollegaer i Bruxelles?
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-01:
Jeg kan kun gentage, hvad jeg har sagt, nemlig at når jeg møder min tyrkiske kollega, vil jeg tage spørgsmålet op om, hvordan situationen er, og om de ting, som bekymrer os i Tyrkiet.
Yildiz Akdogan (S), 2017-03-01:
Jamen ministeren har jo lige tilkendegivet, at udviklingen i Tyrkiet er bekymrende, og jeg vil egentlig høre: Hvis nu den røde linje ikke er overskredet, hvornår agter ministeren så egentlig at besøge Tyrkiet næste gang for at rejse nogle af de her spørgsmål og bekymringer?
For der har jo været en række tiltag siden, som går imod demokratiets væsen.
Står der i ministerens kalender, at han agter at tage det her op både på EU-niveau, men også på bilateralt niveau?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Jeg mener slet ikke, det er tilfredsstillende, at nogle elever – som der henvises til i spørgsmålet – skal vente i måneder på at komme til køreprøve.
Desværre er der problemer med for lange ventetider på køreprøver visse steder i landet.
Det gælder særlig i hovedstadsområdet, hvor eleverne kan komme til at vente længere, end det er rimeligt.
Det skyldes bl.a., at der i en periode har været problemer med at skaffe tilstrækkelig med prøvesagkyndige til at afholde prøverne.
Det er nu engang en forudsætning.
Navnlig i København har der været problemer med meget høje dumpeprocenter, som lægger et særligt pres på systemet.
Det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende.
I 2016 er der i vidt omfang ansat civile prøvesagkyndige i politikredsene som sådan et supplement til de politiuddannede prøvesagkyndige.
Derudover forsøger man i kredsene at fastholde de politiuddannede prøvesagkyndige længere og ansætte vikarer samt stille krav om overarbejde.
Der er også i enkelte politikredse indledt dialog med de lokale kørelærere om, hvordan man nedbringer de høje dumpeprocenter og tilrettelægger køreprøverne bedre.
Det er forventningen, at de tiltag vil bidrage til, at vi får nedbragt ventetiden på køreprøver.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-01:
Hvad mener regeringen om videoovervågning af det offentlige rum, og vil regeringen ligesom Dansk Folkeparti arbejde for bedre muligheder for yderligere overvågning af det offentlige rum?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Det er jo sådan, at hvis politiet kommer og siger til os, at der er udfordringer med at kunne udføre opgaven, må vi selvfølgelig kigge på det i fællesskab.
Men forudsætningen for, at man kan sige, om der er for lidt eller for meget – nej, der er nok ikke for meget – videoovervågning på Christiania, er, at man ved, hvor meget der er.
Jeg er helt med på, at vi har set nogle synlige kameraer blive pillet ned.
Det kan vel ikke udelukkes, at der findes andre kameraer end lige dem derude.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-01:
Men altså, man har jo prøvet at sætte nogle kameraer op nogle steder, og man har så også observeret, at nogle af dem bliver pillet ned igen, lige så hurtigt som de kommer op.
Men igen vil jeg sige, at alt efter hvor insisterende man er som myndighed, kan man faktisk sætte kameraer op på forskellige måder, også sådan, at det bliver det sværere for de folk, der ikke kan lide kameraovervågning, at få dem ned igen.
Ministeren siger i sit tidligere svar, at det er politiet selv, der skal overveje det.
Men vil ministeren så være med til at kigge på noget økonomi for at sikre, at politiet får øgede bevillinger eksempelvis til at investere i kameraovervågningsudstyr rundt om og på Christiania?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Jeg tror ikke, at politiet er spor i tvivl om, hvad jeg mener om Christiania, og at det skal vi holde særlig godt øje med – og at de har mulighed for at sætte kameraer op og overvåge Christiania.
Jeg siger bare, at jeg ikke vil bestemme, hvor og hvor meget det skal være.
Spørgeren og jeg deler i hvert fald begge uvidenhed om én ting, og det er, hvor mange kameraer der rent faktisk er på Christiania i øjeblikket, og hvor de er sat op.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-01:
Jo, tak er kun et fattigt ord, men altså det gør jo heller ikke noget, at vi som politikere giver et lille vink med en vognstang – for at blive i speditørsproget – om, hvad der skal til.
Kameraovervågning har altså nogle utrolig store fordele.
Ikke alene kan vi se, at de kameraer, som tilbydes, både er blevet meget billigere og meget bedre, de kan også filme flere timer af døgnet i en kvalitet, så man også kan genkende hoveder på billederne.
Hvis vi skal have en større opklaringsprocent af den kriminalitet, som der foregår på Christiania, så skal vi også byde ind med langt flere tekniske løsninger.
Der synes jeg vi skal have lidt mere end god vilje.
Jeg synes også godt, at vi som politikere skal turde stille nogle flere krav.
Og der vil jeg gerne have ministeren til at svare: Vil ministeren ikke være med til at stille flere krav?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Nu kan vi jo tale om hektar og opvokset på landet og speditørerfaring, men altså, spørgeren løber en åben dør ind hos mig her.
Københavns Politi har min fulde opbakning til at sætte videoovervågning op på Christiania.
Jeg vil bare ikke vurdere, hvor det skal være, eller hvordan det skal være eller i hvilket omfang, for det tror jeg at politiet er bedre til.
Jeg er helt sikker på, at spørgeren og jeg godt kunne gå ud og pege nogle steder ud, som vi synes kunne være interessante, men jeg synes, at det er politiet, der ud fra en politifaglig vurdering skal vurdere, hvordan videoovervågningen er mest effektiv både i forhold til sikkerhed og i forhold til politiets efterforskning.
Derfor mener jeg, at det må være politiet, der vurderer, hvor og hvordan videoovervågningen skal være på Christiania, men jeg bakker det fuldt og helt op.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-01:
Det er jo rigtigt, som ministeren er inde på i forhold til de initiativer, som er sat i gang, specielt siden det tragiske skudattentat i august sidste år, hvor der var tre, der blev skudt og såret på Christiania.
Der er sat en række initiativer i gang, og vi har jo også set, at der var ministre på såkaldt tryghedsvandring på Christiania.
Vi har jo også noteret os i Dansk Folkeparti, at man har bebudet, at der kommer nogle steder, hvor man måske vil gå ind og også lave en øget overvågning, men vi må også bare huske på, at Christiania jo også er andet end alene Pusher Street.
Der er 34 ha, og os, der kommer fra landet, ved jo godt, hvor meget 34 ha fylder.
Det er lidt større, end at et kamera kan dække et sådant område.
Nu siger ministeren jo selv, at man har sørget for, at der kommer øget belysning, at Københavns Kommune har investeret næsten 1 mio. kr. på at få lidt gadelys op, og der kan man sige, at det så også efter 46 år som fristad måske var på sin plads, at de også fik lidt borgerservice på Christiania.
Men når nu lyset kommer op, er det jo også oplagt at få nogle kameraer op, som kan filme både om dagen, og også når det bliver lidt mere skummelt om aftenen.
Der er vi jo i Dansk Folkeparti en kende triste over, at der ikke ligger en større virketrang hos den nye justitsminister end bare at sige, at det her ligger som sådan en politiopgave.
Nu skal vi jo se, hvad der kommer til at ske.
Jeg ved, at ministeren selv har en baggrund som speditør, det har jeg også selv, og vi er jo vant til, at der skal varer ud over rampen.
Det gjorde man også hos Grundfos, da ministeren var der, og det betyder jo også, at man skal sørge for at få en større grad af sagsefterforskning.
Sådan er det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Tryghed og sikkerhed for borgerne har den højeste prioritet for mig, og det gælder altså også i forhold til Christiania.
Vi skal ikke acceptere den utryghed og den grove kriminalitet, som pushere på Christiania står bag.
Siden september sidste år er der iværksat en række tiltag for at komme det dybt kriminelle miljø på Christiania til livs, skabe tryghed i området, bl.a. ved at etablere yderligere belysning, rydde buske, nedlægge hegn, og som spørgeren måske er bekendt med, har Københavns Politi vurderet, at der skal foretages videoovervågning af området, og det bakker jeg fuldt og helt op om.
Københavns Politi har derfor min fulde opbakning til at iværksætte videoovervågning af området på den måde, som politiet nu vurderer fungerer bedst.
Det gælder selvfølgelig også eventuel øget videoovervågning.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-01:
Støtter regeringen Dansk Folkeparti i, at Christiania skal have øget videoovervågning for at sikre sikkerhed og bedre efterforskningsmuligheder?
Støtter regeringen Dansk Folkeparti i, at Christiania skal have øget videoovervågning for at sikre sikkerhed og bedre efterforskningsmuligheder?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-01:
Jeg kan ikke sige, hvornår det så kunne ske, for jeg vil godt have lov at kigge på det, men jeg synes sådan set, at det ville være fornuftigt at kigge på, om vi kunne optimere det her og gøre det på en bedre måde.
Derfor har jeg bedt Rigspolitiet om inden udgangen af marts at komme med forslag til tiltag, der kan nedbringe ventetiderne på køreprøverne.
Om det så skal være på den måde eller på en anden, må vi se, men de har lovet mig, og jeg har bedt om, at inden udgangen af marts har vi nogle forslag til at nedbringe ventetiden, og så vender jeg gerne tilbage.
Karin Gaardsted (S), 2017-03-01:
Ministeren må jo også være klar over, at hver gang, der er en ung, der ikke kommer op til den tid, som var forventet, så skal der jo vedligeholdelsestimer til, og jeg tror ikke, at kørelærerne stiller dem gratis til rådighed.
Jeg tror, at der skal betales for dem.
Jeg kunne godt lige tænke mig at høre, om ministeren kunne forestille sig, at man kunne lave en anden form for bookingsystem de steder, hvor der er ekstra meget pres på, og om, hvornår det eventuelt ville kunne ske.