runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-03-13:
Tak for det.
Det lyder jo, som om Liberal Alliance faktisk går til valg på minusvækst.
Rapporten her fra Ældre Sagen og fra VIVE viser jo, at det bliver rigtig svært at blive visiteret til ældrepleje, og der er nogle, der simpelt hen ikke får den hjælp, som de selv synes de har behov for.
Det var derfor, at gamle Einar på over 90 år ikke kunne blive visiteret til en plejehjemsplads, så længe han var i stand til at trykke på en knap for at få hjælp.
Så når nu Liberal Alliance er så optaget af at dele skattelettelser ud, så man ligefrem også har pokaler – er det 27 eller er det 28 pokaler, det er nået op på? – bliver det da et interessant spørgsmål at stille, om ikke Liberal Alliance tænker, at man godt kunne have undværet et par eller tre af lokalerne til gavn for nogle af de ældre, som faktisk har brug for den her hjælp.
Eller mener Liberal Alliance simpelt hen ikke, det er rigtigt, at der er ældre i dag, der ikke får den hjælp, som de skal have, fordi man ikke har prioriteret ældreplejen højt nok i de regeringsbudgetter?
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Jeg mener, der er råd til begge dele.
Med den økonomiske politik, som regeringen har ført, og med den succes, vi har haft med at få flere i beskæftigelse, har vi råd til at lade danskerne beholde nogle flere penge til sig selv.
Det gør vi bl.a. ved at sænke elafgiften, vi gør det ved at sænke afgifterne på biler, vi gør det med den nye boligbeskatningsaftale, vi gør det ved at sænke skatten på indkomster.
Så der er en bred vifte af initiativer, der gør, at danskerne kan beholde lidt mere til sig selv.
En del af det råderum har regeringen sagt at vi vil bruge på øget velfærd, på øget sikkerhed.
Resten ligger som en reserve, der skal tages stilling til år for år for år, som vi kommer frem mod 2025.
Jesper Petersen (S), 2019-03-13:
Jeg synes også, det er udmærket, at finansministeren ikke synes, man skal kalde det en misundelsesskat.
Og der er jo gode grunde til at have den fordelingspolitik, der ligger i at have en topskat.
Men jeg vil egentlig gerne frem til, om finansministeren så – bortset fra ordvalget – er politisk enig i det, justitsministeren foreslår.
Altså, hvis der var flertal for det – hvad der ikke har været i den her valgperiode, heldigvis – ville finansministeren så i lighed med hr. Søren Pape Poulsen mene, at yderligere 200.000 færre skal betale topskat i 2023?
Det ligger jo udmærket i forlængelse af det, finansministerens egen regering tidligere har foreslået i den her valgperiode, som man ikke kom igennem med.
Men ud over udtrykkene og alt det der – er finansministeren egentlig politisk enig i, at man burde gøre det her?
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Altså, jeg har ikke noget ideologisk imod at lette topskatten.
Det har jeg ikke.
Men det er bare ikke der, jeg ser de største problemer i vores skattesystem.
Jeg synes, det er et problem, at der stadig væk, på trods af de mange initiativer, vi har taget, vil være omkring 25.000 danskere – måske op til 29.000 danskere – for hvem gevinsten ved at komme i beskæftigelse er mindre en 2.000 kr. om måneden.
Jeg synes, det er en uskik i et samfund, at gevinsten ved at gå fra at være offentligt forsørget til at være på arbejdsmarkedet ikke er større end 2.000 kr. om måneden.
Og selv om vi har taget mange initiativer, og selv om den aftale, vi lavede med Dansk Folkeparti, sænker antallet, så er der stadig væk de her 25.000-29.000 danskere, for hvem det at komme i arbejde ikke giver særlig meget ekstra.
Det synes jeg er et problem.
Altså, rent holdningsmæssigt synes jeg, det er et problem for samfundet, hvis ikke det at være i arbejde giver en økonomisk gevinst.
Der kan være rigtig mange andre gode grunde til det – arbejdsfællesskabet, det at føle at man kan bruges til noget, at holde sig i gang osv. – men økonomisk skal der også være en gulerod.
Så hvis jeg havde et råderum og et flertal bag mig lige nu, ville jeg hellere prioritere, at vi fremadrettet fik gjort noget ved den restgruppe, for hvem det ikke fuldt ud kan betale sig at arbejde.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-03-13:
Tak for det.
Man bliver jo helt varm om hjertet som socialdemokrat, når finansministeren står og taler om, at de bredeste skuldre skal bære mest.
Det, vi kan se frem til i de kommende år, er jo, at der er en del at bære, hvis vi gerne vil sikre tid til nærvær og værdighed for både vores børn, syge og ældre.
Derfor er det jo også en interessant diskussion at have lige præcis i de her år, hvor vi har opgangstider, og hvor dansk økonomi har det godt, hvordan vi så bruger de penge.
Og finansministeren holder altså fast i, at der skal være flere penge, der går i folks egne lommer, frem for at bære den opgave, det er at sikre tid og nærvær i hverdagen for de rigtig mange flere børn og syge og ældre, der kommer.
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Jeg kan næsten ikke nævne nogen skat, jeg ikke gerne vil have bliver lavere.
Altså, hvis det var muligt at opretholde det velfærdssamfund, vi har i dag, og sænke skatter, kan jeg næsten ikke nævne nogen skatter, jeg ikke gerne ville sænke.
Jeg kan næsten ikke nævne nogen skat, jeg ikke gerne ville sænke, hvis det var muligt alligevel at opretholde det samfund, vi har i dag.
Sagen er, at jeg fra starten og de første 5 sekunder sagde: Jeg er ikke ideologisk modstander af at sænke topskatten.
Det håber jeg heller ikke at hr. Jesper Petersen er, for så har hr. Jesper Petersen begået ideologisk principbrud.
Den daværende S-ledede regering lettede faktisk topskatten i 2012, og det går jeg ud fra man gjorde, fordi man ikke var ideologisk modstander af det, når man også kunne se, at man praktisk havde råd til at finansiere det.
Så gjorde det faktisk ikke noget, at kernetropperne på arbejdsmarkedet fik lov til at beholde lidt mere til sig selv.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-03-13:
Tak for det.
Det er jo alt sammen et spørgsmål om prioritering, og det er et spørgsmål om, hvor man gerne vil give folk flere penge mellem hænderne, hvis man har mulighed for det, og om, hvordan man så i opgangstider bruger den opgang.
Jeg så personligt gerne, at vi brugte de gode tider til at investere i f.eks. uddannelse.
Regeringen gør det diametralt modsatte.
Jeg så også gerne, at vi, når vi har udsigt til rigtig mange flere børn, syge og ældre, ikke udhulede det tilbud, de har, og altså ikke prioriterede pengene på at give pengene til nedsættelse af topskatten.
Men hvor står finansministeren?
Kan vi ikke bare få et helt klart svar på, om der er færre, der skal betale topskat, hvis det står til dig?
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Jeg har ingen planer om at ændre topskatten, og hvis jeg havde et økonomisk råderum til at sænke skatterne på indkomstområdet, så ville jeg prioritere at sænke skatten i bunden.
For jeg står der, hvor jeg synes, at det vigtigste problem inden for indkomstskatten er, at gevinsten for at komme i arbejde er for lille.
Jeg ville gerne have, at vi havde skabt et større incitament, og det, vi foreslog, dengang vi fremlagde vores politik i 2017, var faktisk en større lettelse af lige præcis beskatningen af de laveste indkomster.
Det kunne vi så ikke blive enige om at prioritere midler til, og derfor nedjusterede vi den del i den aftale, vi lavede med Dansk Folkeparti.
Men vi lettede faktisk skatten i bunden.
Det, der er vores kendetegn, er jo, at vi sikrer, at det både kan betale sig at arbejde og spare op til egen pension.
Jesper Petersen (S), 2019-03-13:
Det var de første 5 sekunder af finansministerens svar, der var det vigtige her, nemlig der, hvor han siger: Ja, hvis der var flertal for det.
Og politisk-ideologisk mener finansministeren, det vil være godt, at de bredeste skuldre bærer et lidt mindre tungt læs end i dag.
Da der så var afholdt valg, foreslog Venstre – nu i regering – at nedsætte topskatten markant.
Så det synes jeg bare er en vigtig oplysning til borgerne derude, før der skal være valg inden så længe.
Det er nøjagtig det samme.
Man siger det ikke så højt, men man vil gerne have lavere topskat.
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Men det er sådan set en grundlæggende holdning, jeg har, at vi i et samfund, der skal hænge sammen, sørger for, at vi hjælper hinanden, og at dem, der kan hjælpe mere, også skal gøre det.
De bredeste skuldre skal bære de tungeste byrder.
Det synes jeg er et helt rigtigt princip.
Nogle har så ment, at byrderne har været for tunge, eller at nogle af skuldrene har været for smalle til at bære så tunge byrder og sådan nogle ting, og sådan har vi danset rundt.
Men det ændrer ikke grundlæggende ved, at for mig at se skal et skattesystem have en solidarisk finansiering ved, at dem, der tjener mest, også betaler mest.
Så kan vi diskutere nuancerne i grænser og procentsatser, men princippet er vigtigt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-03-13:
Men det må alligevel være lidt paradoksalt for de danskere, som har set dokumentaren om vores daginstitutioner, og som afleverer deres 230.000 børn om morgenen i en institution – hvor de håber at der både sker udvikling og er nærvær og udviklende øjeblikke hele dagen igennem med kompetente voksne – så at høre, at det åbenbart ikke har nogen konsekvenser, at man drømmer om at få lavere skatter i det her land, og at det handler om, hvor mange penge folk har i hånden.
Det føles, som det ikke er virkeligheden, finansministeren befinder sig i.
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Jeg befinder mig i den virkelighed, hvor jeg kan se, hvad der er af fakta.
Hvad var det for et budget, man aftalte med kommunerne, dengang fru Ane Halsboe-Jørgensens parti sad i regering?
Fra 2012 – et budget, som min regering var med til at lave – faldt rammen for kommunale serviceudgifter med 3,5 mia. kr. frem mod 2015.
Da I sad i regering sidst, skar I ned på, hvad kommunerne måtte bruge.
Fra 2015 til i dag har vi øget servicerammen med 2 mia. kr.
Så det, jeg tror danskerne synes er pudsigt, er, hvordan Socialdemokraterne puster sig op i opposition for bagefter at skære ned på kommuneøkonomien i regeringsperioder.
Det så vi fra 2011 til 2015, det håber jeg ikke vi kommer til at se igen.
Benny Engelbrecht (S), 2019-03-13:
Jeg vil blot runde af med at takke ministeren for hans åbne og ligefremme tilkendegivelser af, at det ifølge hans overbevisning er en pligtsag for en borgerlig regering at sænke skattetrykket.
Det synes jeg da giver en klar melding også til borgerne i en situation, hvor de skal til stemmeurnerne om kort tid.
Dermed har jeg ikke et supplerende eller uddybende spørgsmål.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-03-13:
Tak til ministeren for et svar, der var lidt dobbelt, nemlig både om det rent praktiske med, hvor grænsen skal være, men også om det mere sådan principielle, som jeg synes er fair at have en vending på, nemlig hvordan vi egentlig ser på skattesystemet, og om ministeren er enig i, at det at have en topskat – ikke hvor den er, og hvor høj den er osv., men det i det hele taget at have en topskat – er udtryk for en misundelse.
Jeg synes faktisk, det er rigtig positivt at have en finansminister, der tør sige, at det er okay, at de bredeste skuldre bærer mest, og at det her ikke bare er én lang revselse af dem, der har mest i vores samfund, men at det handler om, at tingene skal hænge sammen, og at dem, der har mest, også godt må bidrage mere.
Så tak for at gøre det klart.
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Altså, et lavere skattetryk, et skattetryk på 40 pct., kan jeg sådan set godt levere, uden at det koster noget som helst på velfærden.
Det er kun et spørgsmål om, at man flytter rundt på direkte og indirekte skatter – så kan man flytte afgiftstrykket op og ned, som man vil.
Så skattetrykket er for mig at se, som jeg også sagde til hr. Benny Engelbrecht i starten, et rigtig dårligt middel.
Jeg ønsker, at danskerne får lov til at beholde nogle flere af deres egne penge til sig selv, ja, men jeg ønsker samtidig, at vi har penge til velfærd, inklusive børneområdet, ældreområdet, sundhedsområdet.
Og grunden til, at vi kan gøre begge dele, er, at vi får flyttet folk fra overførselsindkomst og ind på arbejdsmarkedet.
Men vigtigst af alt får mennesker, der tidligere ikke havde noget at stå op til om morgenen, et indhold i deres liv, de får et arbejdsfællesskab, de får lov til at bruge deres ressourcer og deres kompetencer.
Og derfor er det, regeringen har gjort, jo rigtigt, hvor vi gennem forskellige tiltag har øget arbejdsudbuddet og øget arbejdsindsatsen – vi har fået mere end 161.000 ansat i den private sektor siden 2015.
Det giver en stærkere økonomi, det giver færre udgifter, det giver flere indtægter, og det giver først og fremmest langt flere danskere, der har noget at stå op til om morgenen.
Christian Langballe (DF), 2019-03-13:
Det giver jo sig selv, at folk, der kommer fra den vestlige kulturkreds, er nemmere at integrere end ikkevestlige indvandrere.
Nu har vi jo i årevis, også i DF, talt om den ikkevestlige indvandring, men jeg synes bare, at det ville være befordrende for den her debat, hvis man lige kom et spadestik dybere.
Hr. Pelle Dragsted fra Enhedslisten kom jo med nogle temmelig ubegavede kommentarer, hvor hans uvidenhed om islam afsløredes at være stort set uden huller.
Hvis man tager kerneproblemet islam – noget, jeg godt vil høre ministerens mening om – vil jeg sige, at jeg synes, der er to grundproblemer med hensyn til religionen islam: Det ene er sharia-sporet, og det andet er læren om jihad, hellig krig.
De to spor fylder jo ekstremt meget i den vesteuropæiske debat, og det interessante er, at selv om man behandler integrationsspørgsmålet vidt forskelligt, alt efter hvilket land der er tale om, om det er Frankrig, Danmark eller England eller Tyskland, er det de samme problemer, det er de samme problemer.
Og det synes jeg jo kalder på, at årsagen måske slet ikke er vores forkromede integrationsplaner om, hvor forkromet og hvor godt det kan blive, men at det faktisk har rod i nogle kulturelle og religiøse forudsætninger eller – sagt på en anden måde – i islam og den kultur, som udspringer af islam.
Inger Støjberg (V), 2019-03-13:
Nu er der jo flere forskellige måder at sige det på, men jeg synes sådan set, at jeg sagde det meget klart i min indledning, nemlig at vi statistisk kan se, at der, hvor det især halter, er den ikkevestlige indvandring, og vi ved også, at en stor del af den ikkevestlige indvandring kommer fra muslimske lande.
Så ja, der er et problem, og jeg synes lige så godt, man kan sige det, som det er.
Så er jeg også fuldstændig enig med hr. Christian Langballe i, at man ikke kan udpege et vestligt eller et europæisk land, hvor integrationen er gået godt, det kan man faktisk ikke.
Jeg er også fuldstændig enig med hr. Christian Langballe i, at der er fuldstændig forskellige tilgange til, hvordan man griber det her an, men ligegyldigt hvad er man faktisk ikke lykkedes med det.
Det er jo både deprimerende og et bevis på, at det er helt afgørende, at vi i fællesskab har fået strammet væsentligt op på udlændingepolitikken, for det går bedre nu, end det gjorde før.
Jamen igen vil jeg sige, at man kan se i statistikkerne, at den ikkevestlige indvandring er problematisk.
Det koster os 33 mia. kr. om året, og dertil er der jo så, kan man sige, en værdimæssig regning, der skal betales, ud over det.
Den økonomiske regning er selvsagt svær at betale – 33 mia. kr. om året er meget – men der ligger bare en værdimæssig regning, der skal betales, som efter min mening kan være næsten ubetalelig, hvis man ikke får grebet godt fat om det her.
Det er jo så også det, vi har gjort i fællesskab, fordi antal betyder noget, og derfor er det også helt afgørende, at vi f.eks. har fået nedbragt antallet af asylansøgere meget, meget drastisk.
Christian Langballe (DF), 2019-03-13:
Jamen jeg er tilfreds med, at i forhold til bl.a. de krav, vi stiller for at opnå dansk statsborgerskab, er antallet fra muslimske lande gået dramatisk ned til lige omkring 20 pct., sådan plus/minus, fra oppe omkring 60-70 pct. – et par og tres procent – det er jeg meget tilfreds med.
Men i forhold til hele integrationsdebatten og hele det her spørgsmål om ikkevestlig indvandring synes jeg at der stadig væk er et opgør med islam, som bør tages, og det bliver vi nødt til, hvis det er sådan, at tingene skal lykkes.
Inger Støjberg (V), 2019-03-13:
Jeg synes jo sådan set ikke, der er andet at sige, end at vi har haft en god diskussion her, og vi er jo nok ikke helt uenige om de her ting.
Der er forskellige måder at sige tingene på, men det er umiddelbart konstaterbart, at den ikkevestlige indvandring koster 33 mia. kr. om året.
Det er også umiddelbart konstaterbart, at en stor del af de mennesker, der kommer fra ikkevestlige lande, kommer her med muslimsk baggrund.
Som hr. Christian Langballe selv siger, er det jo ikke sådan, at der ingen muslimer er, der har integreret sig og klarer sig godt, for det er der også, men det er bare umiddelbart konstaterbart, at det er der, de største problemer er, og at det bliver man nødt til at være ærlige om, og er man ikke det, kan man heller ikke få løst problemet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-13:
Tak for det.
Og spørgsmålet lyder: Vil ministeren forklare, hvorfor ministeren gentagne gange har sagt, at han ikke ønsker at indføre flyafgifter på nationalt plan, da regeringen i stedet vil arbejde for flyafgifter på europæisk plan, når regeringen i sidste uge afviste Belgiens, Luxembourgs og Hollands forslag om fælles europæiske afgifter på flyrejser?
Inger Støjberg (V), 2019-03-13:
Jeg vil ikke begive mig ud i at bedømme Ruud Koopmans artikel og forskning, men når det er sagt, er der for mig ingen som helst tvivl om, at antallet af ikkevestlige indvandrere, hvoraf mange jo er muslimer, som er kommet til Danmark, har en stor betydning for de udfordringer, som vi har med integration, og jeg tør også godt sige, at vi ikke er det eneste vestlige land, der har oplevet massive udfordringer i forhold til integrationen af netop borgere med ikkevestlig baggrund.
For mig giver det egentlig også sig selv, at vi har bedre muligheder for at integrere indvandrere, der både kulturelt og uddannelsesmæssigt ligner resten af befolkningen.
Det er jo sådan, at vi ikke registrerer borgeres religiøse tilknytning, og derfor kan man ikke sige noget endegyldigt statistisk om sammenhængen mellem integration og religion, men til gengæld ved vi en hel del om, hvordan de borgere, der jo netop kommer fra ikkevestlige lande, generelt klarer sig i forhold til øvrige grupper.
Derfor synes jeg heller ikke, at der er det mindste at skjule i det her, og der er heller ikke et øjebliks tvivl om, at nogle af de konkrete integrationsudfordringer, som vi har, bl.a. skyldes dybt, dybt reaktionære holdninger i nogle muslimske miljøer – holdninger om, at man f.eks. som kvinde har sin plads i hjemmet og ikke ude i samfundet.
Det kan der siges rigtig meget mere om, og det kan også ses på statistikkerne, nemlig ved at den her ikkevestlige indvandring koster de her 33 mia. kr. om året.
Så der er sådan set masser af også statistik, der underbygger præcis de her ord.
Christian Langballe (DF), 2019-03-13:
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder som følger: Er ministeren enig med integrationsforsker Ruud Koopmans, der i en artikel i Berlingske fastslår, at muslimer er vanskeligere at integrere end andre grupper, at intet vestligt land har haft succes med integration af muslimer, og at årsagen er islam?
Inger Støjberg (V), 2019-03-13:
Det er med andre ord sager, der er endelige, og hvor de mennesker, det handler om, derfor heller ikke længere har lovligt ophold her i Danmark.
Først og fremmest vil jeg sige, at der jo rent faktisk er rigtig mange muligheder i den her slags sager, i forhold til hvilke forløb de får, for retsstillingen afhænger bl.a. af, om der er tale om en asyl- eller en familiesammenføringssag, om der er tale om en endelig afgørelse, og om nogle af familiemedlemmerne eventuelt efterfølgende har søgt om asyl.
Det er dog også sådan, at når man har fået endeligt afslag på sin opholdstilladelse eller har fået endeligt afslag på forlængelse, så skal man udrejse i overensstemmelse med den udrejsefrist, som man jo så får meddelt.
Gør man ikke det, er det jo vigtigt at understrege, at så opholder man sig ulovligt i Danmark, og så har man hverken ret til at arbejde eller modtage f.eks. sociale ydelser.
Det er jo så efterfølgende politiets opgave at afklare, om den familie, det så handler om, rent faktisk medvirker til udrejsen eller ej.
Er det sådan, at familien ikke medvirker til udrejsen, vil Udlændingestyrelsen pålægge familien at tage ophold på et udrejsecenter.
Vi har altså med andre ord allerede regler om opholdspligt, hvis en familie ikke længere opholder sig lovligt her i landet og ikke udrejser frivilligt, og derfor ser jeg heller ikke umiddelbart behov for at ændre reglerne på det punkt for indeværende.
Når det er sagt, vil jeg sige, at det også er klart, at med de øgede muligheder, der jo er for at inddrage og også afvise en forlængelse af en opholdstilladelse, giver det da anledning til, at vi er opmærksom på, om forløbene frem mod og for den sags skyld også efter en endelig afgørelse tager højde for de her sager i fremtiden.
Så jeg vil sige, at det jo så er noget, man må prøve at se på.
Martin Henriksen (DF), 2019-03-13:
Der er jo ikke nogen grund til at lægge skjul på, at en del af baggrunden for det her spørgsmål er den sag, der har været omtalt fra Nyborg, hvor man har fået nægtet forlængelse af sin opholdstilladelse.
Familien har fået nægtet forlængelse af sin opholdstilladelse, og så har man så søgt asyl, børnene har søgt asyl.
Fordi de har gjort det, er der så mulighed for, at så kan de blive boende ude i kommunen, og man må antage, at der er nogle, der så betaler deres husleje, fordi de ikke må arbejde, fordi de ikke må modtage offentlige ydelser fra kommunen.
Vil ministeren i den situation så mene, at der er behov for, at man siger, at de skal tage ophold på et center, gerne et udrejsecenter eller et asylcenter, og også mene, at der er behov for at understrege, at undervisningen ikke skal finde sted ude i en kommunal skole – de må gerne modtage undervisning, men undervisningen skal finde sted på et udrejsecenter eller et asylcenter og skal handle om, hvordan man ruster dem til at vende tilbage til deres hjemland – når nu myndighederne rent faktisk i første omgang har truffet afgørelse om, at de skal vende hjem?
Inger Støjberg (V), 2019-03-13:
Som jeg nævnte i min indledning, er det jo sådan, at hvis man medvirker, er der ligesom ét sæt regler, og hvis man ikke medvirker, er der et andet sæt regler, bl.a. jo også for, hvor man skal bo, men man har ikke ret til at få sociale ydelser.
Jeg må sige, at med de nye muligheder, der er for at inddrage og også de flere inddragelser, som vi kommer til at se, tror jeg, at tiden er kommet til at prøve at kigge nogle af de her regler igennem for at se, om de er tidssvarende med den virkelighed, som vi nu kommer til at leve i, hvor flere får inddraget deres opholdstilladelse.
Martin Henriksen (DF), 2019-03-13:
Jeg vil gerne kvittere for, at ministeren siger, at der er behov for at kigge reglerne igennem, og der er en opfordring her fra Dansk Folkepartis side til, at ministeriet går i gang med det arbejde, og også andre ministerier går i gang med det arbejde.
Det er jo et tværministerielt arbejde, som der er behov for at sætte i værk, fordi det også omhandler undervisning og givetvis også regler og lovgivning fra andre ministeriers områder.
Men én ting er, at man vil kigge på lovgivningen, og noget andet er, om man så vil lave lovgivningen om.
Skal det forstås sådan, at ministeren i dag har en holdning til, om det er hensigtsmæssigt eller uhensigtsmæssigt, at man, selv om man har fået inddraget sin opholdstilladelse eller er nægtet forlængelse af opholdstilladelsen, har søgt om asyl, faktisk kan blive boende i en kommune, og at man kan gå i skole ude i en kommune?
Er det efter ministerens opfattelse ikke mere hensigtsmæssigt, hvis det er, at man bliver overflyttet til et center, og at man så der kan modtage undervisning, hvis det er, der er behov for det?