runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-24:
Jamen jeg kan berolige spørgeren med, at det her forslag alene handler om trusler.
Mobberi og chikane nævnte jeg, alene fordi Epinion har lavet en undersøgelse, som viser, at det også er noget af det, der er med til at afholde nogle fra at deltage i den offentlige debat.
Så det er ikke en del af forslaget her.
Så har jeg et ønske om, at vi også kigger på identitetstyveri, og det må vi jo se om vi også kan finde sammen om.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-24:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om ministeren mener, at eksempelvis Norge spiller hasard med tilliden til deres efterretningstjenester, for det er jo ingen hemmelighed, at Norge er noget mere fremme på banen end os, når det gælder om, hvilke beføjelser deres tilsyn har, og hvad de kan undersøge.
Det gælder ikke bare deres efterretningstjenesters behandling af personoplysninger.
Man kan også kigge på operationer og agenter.
Så mener ministeren, at Norge spiller hasard med tilliden til deres efterretningstjenester?
Nick Hækkerup (S), 2020-11-24:
Det skal jeg ikke gøre mig til dommer over, for noget af det, som vi har sagt der vil være indeholdt i det arbejde, som vi vil se på, med at revidere FE-loven og PET-loven, vil være, hvordan det fungerer i andre lande.
Så jeg synes, vi skal hente inspiration fra bl.a. Norge og sikkert også en masse andre gode lande.
Generelt må man sige, at Norge fremstår som et troværdigt og sikkert medlem af den vestlige forsvarsalliance.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-24:
Jeg er glad for, at ministeren siger, at Norge er et troværdigt medlem af den vestlige sikkerhedsalliance.
Det er jeg fuldstændig enig i, og derfor vil jeg bare spørge ministeren, hvad der er til hinder for, at vi giver vores tilsyn de samme beføjelser som dem, vi kender fra Norge og for den sags skyld også andre sammenlignelige lande.
Er der slet ikke noget i det her beslutningsforslag, som ministeren umiddelbart kan støtte op om i dag?
Nick Hækkerup (S), 2020-11-24:
Det kan sagtens være, at der er elementer, jeg kan støtte op om.
Det, der er min pointe, er sådan set ikke, om det, der ligger her, er godt eller ej.
Jeg har jo også sagt, at der er dele af det, som vil indgå i det videre arbejde, og at dette beskæftiger sig med den svære balance.
Jeg synes bare, man skal passe på med at kaste sig ud i at lave den afvejning, før man er sikker på, at man har det fulde beslutningsgrundlag, navnlig når man risikerer at spille hasard med danskernes sikkerhed, hvis man rammer forkert.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-24:
Jeg siger også mange tak for den positive tilbagemelding her.
Det glæder mig rigtig meget.
Jeg vil bare høre, hvor meget Venstre er klar til at kæmpe for en effektiv retshåndhævelse i politiforhandlingerne.
For det er mit indtryk, at vi bliver nødt til at have opmærksomhed omkring, hvad der sker, når sagen bliver anmeldt, og det kræver nok både bedre viden hos politiet, men det kræver nok også bedre ressourcer.
Er det noget, som Venstre vil kæmpe for?
Peter Skaarup (DF), 2020-11-24:
Tak til SF for det her forslag om at skærpe straffen, når man jagter folk, der bruger deres ytringsfrihed.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er helt på sin plads, og jeg fristes næsten til at sige, at en blind høne også kan finde korn, når det gælder straf.
For SF er måske ikke det parti, man altid lige tænker på, når man taler om, at nu skal man også straffe markant hårdere på nogle områder, men det må man jo sige er det der lægges op til her.
Dog vil jeg sige, hvis vi nu skal diskutere, hvad det kommer til at betyde i praksis, og det skal vi jo også, og når vi går ind og kigger på praksis sat op i forhold til strafferammer, og når vi forhøjer strafferammen på et område, og belært af de erfaringer, som vi har, når det gælder andre områder – vi har i dag diskuteret Dansk Folkepartis forslag om hårdere straffe for bombetrusler, vi har diskuteret Dansk Folkepartis forslag om hårdere straffe for fangeflugter, og vi kommer i Folketinget til at diskutere vanvidsbilisme og hårdere straffe for det – at det så er klart, at det er meget slående, at praksis tit er, at den straf, som man konkret giver over for dem, der overtræder straffeloven på det pågældende område, er meget, meget lav.
F.eks. er det, når det gælder fangeflugter, 2 år, og straffen er reelt i gennemsnit 30 dage, og derfor tror jeg, at det, når vi arbejder videre med det her forslag, hvor det ser ud til at der er et flertal, så er vigtigt, at vi får belyst, hvad de sager på det her område ender med hos domstolene.
For at forhøje eller fordoble strafferammen er ikke nødvendigvis ensbetydende med, at vi får væsentlig højere straffe og følelige straffe på det her område.
Så jeg kunne også godt tænke mig at høre SF, om det konkrete, som man også er inde på i forslaget med hensyn til efterforskning, er noget, som vi eventuelt skal lave et samarbejde om.
Og man må jo sige, at det, der er sket i Frankrig, med den arme lærer, der kommer til at undervise i Muhammedtegningerne, og de konsekvenser, det får, viser lidt om, hvor vigtigt det er, at vi beskytter mennesker, der egentlig bare passer deres job og bruger deres ytringsfrihed i forhold til dem, som ikke kan tåle det, som ikke vil acceptere det.
Så efterforskningsdelen er vigtig, og der bemærkede jeg, hvis man nu lidt skal være djævelens advokat, på det, som regeringen sagde, at det ikke stod helt klart for mig, hvad det egentlig er man her har tænkt sig i forhold til efterforskningen.
Men man må bare sige, at det er vigtigt, at man udviser nultolerance i forhold til tilfældene på det her område, for det kan være de små ting, der bliver til de store, der bliver til de større, og så har vi lige pludselig det, der ikke må ske, og hvor det går hårdt ud over dem, der egentlig bare bruger deres ytringsfrihed.
Så tak for det.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-24:
Tak for ordet, og tak til SF for at rejse dette meget vigtige spørgsmål.
Jeg glæder mig over, at Ytringsfrihedskommissionen konkluderer i deres betænkning, at ytringsfriheden er i god gænge, men Ytringsfrihedskommissionen sagde også, at den største udfordring er det, vi kalder ytringssikkerheden – altså sikkerheden for dem, der ytrer sig.
Vi må og skal værne om en af de mest grundlæggende rettigheder, nemlig retten til at udtrykke sig og sige, hvad man mener.
Der skal være nultolerance for dem, der vil demokratiet det ondt, for det er en grundlæggende ret uanset politisk tilhørsforhold, religiøs tro og meget andet at sige, hvad man vil med de modifikationer, der ellers følger af loven.
Det skal vi kæmpe for, som mange andre har gjort før os.
SF rejser med beslutningsforslaget tre spørgsmål.
Det første er et forslag om at skærpe strafferammen i straffelovens § 266 om trusler fra indtil 2 års fængsel til indtil 4 års fængsel i sager, hvor truslen skyldes offerets tilknytning til eller frafald fra en religion, et meningsfællesskab eller en politisk overbevisning eller har til formål at forhindre offeret i at gøre brug af sin ytringsfrihed.
Spørgsmålet om strafforhøjelse blev også behandlet i Ytringsfrihedskommissionen, og der fandt flertallet ikke, at det var nødvendigt, men man italesatte, at det til gengæld var vigtigt at få håndhævet de mange lovovertrædelser, der sker.
Derfor er det ikke en vej i forhold til strafforhøjelser, som Radikale Venstre lige har tænkt sig at slå ind på, når det ikke sådan var noget, der fandt flertal i Ytringsfrihedskommissionen.
Så er der forslag om at oprette en central forsknings- og efterforskningsenhed, der skal undersøge stigningen i antallet af trusler, udvikle nye efterforskningsmetoder og bistå i selve efterforskningsarbejdet.
Vi synes fra radikal side, at det er rigtig vigtigt, at vi undersøger stigningen i antallet af trusler, og at vi kommer det her meget nærmere, end vi er i dag, men hvorvidt det skal være en særlig efterforskningsenhed for den her type trusler og ikke for andre trusler, skal vi fra Radikale Venstres side nok nærmere ned i, altså vide, om andre lande eksempelvis har erfaringer med det osv., før vi kan tilslutte os, at det her kræver en enhed, som er helt særskilt.
Det samme gælder, når SF foreslår at udvikle en plan for bedre myndighedshåndtering af ofre for trusler i samarbejde med politiet.
Der vil vi det også gerne lidt nærmere.
Så i det store og hele et stort thumbsup op til problemstillingen herfra, som Radikale Venstre er meget enig i.
Vi vil gøre rigtig meget, og vi tror, at særlig det her med fokus på håndhævelsen er vigtigt, og derfor støtter vi intentionen, men vi regner ikke med at støtte selve beslutningsforslaget.
Naser Khader (KF), 2020-11-24:
SF foreslår med dette beslutningsforslag, at regeringen inden årets udgang skal fremsætte et lovforslag, der skærper strafferammen for overtrædelse af straffelovens § 266 til 4 års fængsel i de sager, hvor truslen skyldes offerets tilknytning til eller frafald fra en religion, et meningsfællesskab eller politisk overbevisning eller har til formål at forhindre offeret i at gøre brug af sin ytringsfrihed.
Derudover foreslås det, at der oprettes en ny enhed, der skal undersøge området og bistå i efterforskningsarbejdet.
Ytringsfrihed er et af kerneelementerne i et demokrati.
Vi har desværre oplevet, at udemokratiske kræfter forsøger at komme vores ytringsfrihed til livs.
Det skal vi aldrig nogen sinde acceptere.
Derfor vil jeg også gerne takke SF for at fremsætte dette beslutningsforslag.
Der er nemlig et tydeligt behov for, at vi får sat ind på det her område.
Vi har desværre alt for mange gange hørt historier om folk, der bliver udsat for trusler og chikane på baggrund af deres religion eller politiske tilhørsforhold.
Det er stærkt bekymrende, at en så antidemokratisk adfærd vinder større indpas i vores samfund.
Det må vi aldrig acceptere.
Derfor er det også vigtigt, at vi fra Folketingets side sender et tydeligt signal til antidemokrater om, at vi ikke vil finde os i deres adfærd, og at der bliver slået hårdt ned på dem.
At fremsætte trusler mod andre mennesker er alvorligt, men når truslen kommer, som følge af at en person benytter sig af sine rettigheder til at udøve ytrings- og religionsfrihed, bør det være en skærpende omstændighed.
En skærpelse af strafferammen vil først og fremmest have en præventiv effekt, der vil afholde antidemokrater fra at fremsætte trusler.
Derudover vil forslaget også medvirke til, at gerningspersonerne vil få en straf, der i højere grad stemmer overens med alvoren af den forbrydelse, de begår.
Det er nemlig også religionsfrihed, når man fravælger en religion.
Så alt det her kan vi fra konservativ side godt bakke op om og støtte.
Den del af forslaget kan vi Konservative ikke støtte.
Vi mener ikke, at det er den rigtige måde at løse det problem på.
I alt støtter vi Konservative idéen om at hæve strafferammen, men vi kan ikke støtte den resterende del af beslutningsforslaget.
Magnus Heunicke (S), 2020-11-25:
Tak for det råd, og det kan jeg så overveje hvor meget jeg vil følge.
Situationen i Nordjylland var den på daværende tidspunkt, at cirka halvdelen af de nordjyder, som blev testet positiv for covid-19 i de første 2 uger af oktober – det var der, vi havde det seneste tal – var smittet med en virusvariant, der stammer fra mink.
Vi vidste primo november, at ca. 94 pct. af de virusvarianer hos mennesker, der stammer fra mink, var fundet i Nordjylland, og det er begrundelsen.
Hvis så virusvarianter var ligegyldige, hvis mutationerne i mink var ligegyldige, og det bare var et reservoir på mange, mange millioner, var det jo én ting, men virusvarianterne og virusmutationerne i mink er jo ikke ligegyldige, og derfor er det en samlet vurdering, som baserer sig på fuldstændig objektive ting, som ligger fremme på styrelsernes hjemmesider.
Karsten Lauritzen (V), 2020-11-25:
Tak til ministeren for det svar.
Og det er ikke, fordi jeg anfægter, at regeringen traf en anden beslutning end den, der var indstillet.
Jeg anfægter blot, om der er en erkendelse hos de relevante myndigheder, hos regeringen af, at man måske gik overforsigtigt til værks.
Og når man kigger på, at der ikke er nogen mink tilbage, at cluster-5 er udryddet og måske aldrig har været der og ikke er farlig, så stiller man jo sig selv spørgsmålet: Var det virkelig nødvendigt at lukke alle de der syv kommuner ned i det omfang?
Det er blot den refleksion, vi beder sundhedsministeren om at have.
Marie Bjerre (V), 2020-11-25:
Tak for det.
Jeg vil gerne følge op på det, som Karsten Lauritzen spurgte til, altså om ikke det ville være på sin plads at erkende, at det var en fejl at lukke Nordjylland ned i 4 uger.
Vi har været godt omkring, om det overhovedet var nødvendigt at lukke Nordjylland ned
; jeg er stadig væk i tvivl om, om det var nødvendigt.
Det virker for mig at se, som om det var en overreaktion.
Men vil ministeren ikke erkende, at det i hvert fald ikke var nødvendigt at komme med en udmelding om at lukke ned i hele 4 uger?
For det har jo altså betydet, at vi har nordjyske virksomheder, som har sendt deres medarbejdere hjem i 4 uger, hvilket ikke var nødvendigt.
De kunne have sendt medarbejderne hjem i 2 uger i stedet for.
Og det har altså haft nogle store konsekvenser for de her virksomheder.
Vil ministeren ikke erkende, at det var en fejl, at man meldte så hårdt ud og sagde, at det var en nedlukning i 4 uger?
I stedet for kunne man jo have sagt, at det var en nedlukning foreløbig indtil – hvad ved jeg – mink er aflivet, eller at man har fået testet en vis andel af befolkningen.
Magnus Heunicke (S), 2020-11-25:
Jo, men det erkender jeg fuldt ud.
Altså, når vi slår så hårdt ned og så begynder at lempe igen, når vi begynder at få svarene, fordi det er nogle rigtig gode svar, vi får fra de prøver og de segmenteringer, der er sket, så er det jo nødt til at være sådan. Men må jeg minde om, at jeg, før jeg fik det her spørgsmål i Folketinget, fik et andet spørgsmål fra De Konservative, som handlede om: Kan vi ikke få noget mere forudsigelighed?
Kan vi ikke få noget mere klarhed og nogle længere horisonter at agere ud fra?
Og det er jo det spil, som vi er i.
Vi forsøger at give så lang en horisont som overhovedet muligt, men vi har jo også lovet nordjyderne, at vi ikke kommer til at holde lukket én dag længere end højst nødvendigt.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-25:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at regeringens coronarestriktioner medfører, at besøg hos ældre på plejehjem i mange tilfælde skal foregå udendørs hen over vinteren, og at de ældre på plejehjem kun må få indendørsbesøg af én pårørende?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-25:
Nej, og det vil jeg også gerne begrunde.
Og tak for spørgsmålet.
Vi har desværre, som spørgeren også er bekendt med, set smittekæder opstå forskellige steder i samfundet.
Smitten breder sig, og vi er på et højt niveau i Danmark, men vi har epidemien under kontrol.
Derfor er det vigtigt, at vi alle gør alt for at beskytte vores særligt sårbare, og det er jo på plejehjemmene, at vi har særligt sårbare, som det kan få fatale konsekvenser for.
Styrelsen for Patientsikkerhed kan udstede påbud om besøgsrestriktioner eller besøgsforbud, når det er nødvendigt for at forebygge eller inddæmme udbredelsen af covid-19.
I den situation kan den nærmeste pårørende fortsat aflægge besøg i beboernes bolig, ligesom beboeren kan få besøg i kritiske situationer.
De her restriktioner for besøg m.v. har været et vigtigt redskab i forhold til at beskytte nogle af vores mest sårbare borgere mod smitte, også hvis man sammenligner med udviklingen i udlandet.
Men jeg er meget opmærksom på, at besøgsrestriktionerne jo selvfølgelig er meget indgribende for den enkelte beboer og for dennes pårørende.
Reglerne er ændret pr. 15. november.
Styrelsen for Patientsikkerhed kan som led i et påbud fastsætte, at beboerne kan modtage besøg i et indendørs besøgsrum af den nærmeste pårørende og to andre nære pårørende, dog maksimalt to besøgende ad gangen.
Det er en løsning, der tager højde for, at der er et vigtigt beskyttelseshensyn i forhold til beboere på plejehjem.
Der er jo tale om en gruppe, der er særligt udsatte i forhold til smitten, og det er fortsat vigtigt, at vi sikrer rammerne for, at besøg kan organiseres på en god og kontrolleret måde, og at det er muligt at følge de relevante sundhedsfaglige anbefalinger, så smitterisikoen forebygges og reduceres for både beboere og besøgene og selvfølgelig også for personalet.
Den refleksion kan jeg berolige Karsten Lauritzen med er til stede hele tiden i alt, hvad vi gør, også fordi det jo er ukendt farvand, vi bevæger os i.
Vi har ikke prøvet at stå i en situation, hvor der er en pandemi, som muterer i mink, som findes i mennesker, i over halvdelen af de smittede.
Det har ingen lande jo prøvet før.
Danmark var det første land – mig bekendt – som havde den udfordring, og der er jo hele tiden refleksioner over: Kommer vi bagud?
Gør vi nu for meget?
Karsten Lauritzen (V), 2020-11-25:
Sundhedsministeren vil ikke lægge grundlaget frem, og nu spørger sundhedsministeren så om, hvilken beslutning Venstre ville have truffet.
Jeg kan sige, at det vil vi gerne forholde os til, hvis ministeren vil lægge grundlaget frem.
Vi har jo ikke det beslutningsgrundlag, som sundhedsministeren har.
Generelt kan jeg anbefale, også selv om situationen er svær, at man, når man skal træffe meget voldsomme beslutninger menneskeligt og økonomisk – man har selvfølgelig haft fokus på folkesundheden og er forsigtig – også skal passe på med, hvad konsekvenserne er ved at være overforsigtig, og jeg synes, det ville klæde sundhedsministeren her i dag at sige: Med den viden, vi har nu, gik vi voldsomt hårdt til værks, og det er vi kede af; vi vil fortsat være forsigtige og passe på folkesundheden, men vi vil ikke være så overforsigtige, som vi var, da vi lukkede Nordjylland ned, med de voldsomme menneskelige og økonomiske omkostninger, som det har haft.
Det ville klæde sundhedsministeren at erkende det.
Magnus Heunicke (S), 2020-11-25:
Nej, der er ingen som helst ændrede argumenter fra mig.
Man skal være kritisk i opposition, og det er jo vilkårene, og det er helt i orden.
Men det kunne måske så være interessant at få et svar fra Venstre: Ville man have overhørt den her indstilling fra indsatsgruppen, fra vores myndigheder og sagt: Vi håber og venter?
Karsten Lauritzen (V), 2020-11-25:
Jeg synes ikke, det er rimeligt at forlange, at sundhedsministeren læser alle regionalaviser, men jeg vil anbefale sundhedsministeren at gå tilbage til sit ministerium i forhold til det.
For det, SSI erkender i den pågældende artikel i NORDJYSKE, er, at der var fejl i grundlaget.
Og der er så en ekspert, der siger, at det synes han ikke er i orden, og det fører måske til, at man har begået en forkert handling; at man har indstillet noget til regeringen, som var en overreaktion.
Derfor vil jeg igen opfordre ministeren til at lægge det beslutningsgrundlag, regeringen og indsatsgruppen har haft, frem, så man kan få noget mere tillid til de anbefalinger, som kommer fra regeringen, og de beslutninger, som har ført til nedlukning af en landsdel, måske på et overforsigtigt grundlag.
Magnus Heunicke (S), 2020-11-25:
Tak for det.
Jeg kan se, at min dygtige medarbejder nu lige har sendt mig artiklen, og den vil jeg selvfølgelig læse, så snart jeg har mulighed for det.
Marie Bjerre (V), 2020-11-25:
Hvorfor mente ministeren, at det var nødvendigt at nedlukke syv nordjyske kommuner i 4 uger?
Magnus Heunicke (S), 2020-11-25:
Tak også for det spørgsmål.
Jeg mener, jeg har svaret på det spørgsmål.
Det var en entydig indstilling fra indsatsgruppen på baggrund af viden, man havde om smitte fra mink i mennesker, og der var behov for, at vi fik fuldstændig sikkerhed for og klarhed over den udvikling, og det er det, som så er sket.
Og i takt med at vi fik den klarhed og menneskene i de berørte kommuner lod sig teste og vi fik sekventeret de test, fik vi selvfølgelig først og fremmest svar på, hvor stor smitteudviklingen var, men vi skal selvfølgelig også se på nye sekventeringer, der kommer i den her uge, og det ser jeg også meget frem til.
Så vi følger det selvfølgelig stadig væk tæt.
Men det er jo den begrundelse, der er.
Altså, der var, og der er jo stadig væk i Danmark minksmitte i befolkningen.
Vi kan se, at det ikke kun er i Nordjylland, men nu er det rykket til andre steder, og så har vi en indsats med at få testet og få sat ind der.
Men nu er det Nordjylland, som spørgeren spørger til, og det er det, jeg så svarer på, altså at der var en situation, hvor vi på daværende tidspunkt havde mere end 90 pct. af den minksmitte, der var fundet i mennesker – den var fundet i de her nordjyske kommuner.
Vi kunne se, at de seneste sekventeringsdata viste, at omkring halvdelen af menneskesmitten i de her kommuner i Nordjylland var en minkvariant.
Og der vurderede myndighederne altså, at det var nødvendigt at sætte ind og få kortlagt de her minkvarianter i mennesker og få sat en stopper for den smitte.
Og det er så sket.
Det har jeg været rundt om mange gange.
Det er jo en klar indstilling fra myndighederne.
Der var flere elementer: en hastig udvikling blandt minkfarme i smitten.
Vi kan jo se, at det eksploderede.
Vi har nu mig bekendt over 280 minkfarme i Danmark, der er blevet smittet.
Det eksploderer enormt, og det muterer enormt i mink.
Det er velbeskrevet videnskabeligt og lagt åbent frem.
Skal jeg forstå det sådan, at hvis Venstre havde haft regeringsansvaret, havde man sagt: Nej, vi gør ikke det her, som myndighederne vurderer er nødvendigt?
Marie Bjerre (V), 2020-11-25:
Nu kan jeg så forstå, at ministeren ændrer forklaring igen.
Nu handler det så om de her smittevarianter.
Først handlede det om cluster-5, så handlede det om smittetryk, og nu handler det så om varianter, og jeg håber, at ministeren kan forstå, at det er meget svært at forstå grundlaget for, at man skulle være lukket ned i så lang tid.
Hvis det så handler om smittevarianter, kunne jeg da godt tænke mig at høre: I hvilket omfang var det i de syv kommuner?
Var det også kun i Hjørring og Frederikshavn Kommuner?
Vil ministeren fremlægge, hvor stor en udbredelse der er af det i de syv kommuner?
Da regeringen lukkede 7 nordjyske kommuner ned den 4. november, troede vi alle sammen, at det handlede om den her meget farlige cluster-5-mutation i mink og i mennesker.
Resultatet var, at regeringen valgte at isolere 7 kommuner og isolere 280.000 nordjyder.
De her restriktioner, den her nedlukning, har haft langt større konsekvenser for nordjyderne end nedlukningen i foråret.
Dengang kunne man trods alt tage på arbejde over kommunegrænserne, man kunne trods alt sende sine børn i skole og i daginstitution over kommunegrænserne.
Det har man ikke kunnet i 14 dage, og det gør jo altså også, at det stiller krav til, at beslutningen er desto mere nødvendig.
Allerede den 13. november valgte regeringen delvis at åbne Nordjylland.
Der var der så ikke nogen henvisning til cluster-5.
Nu handlede det om det generelle smittetryk.
Jeg kan bare sige som nordjyde, at den forklaring er meget svær at forstå, når man skal se, at smittetrykket på Vestegnen er langt højere end i Nordjylland.
I sidste uge kom det også frem efter talrige forsøg på at få svar på det, at der slet ikke var fundet cluster-5 på Læsø, og siden hen kunne vi så finde ud af, at cluster-5 faktisk kun var påvist i Hjørring og Frederikshavn, og i øvrigt at der også var sået tvivl om, om cluster-5 er så farlig i forhold til en ny vaccine.
Altså, det virker, som om der ikke er nogen argumenter for, at man skulle nedlukke Nordjylland i hele 4 uger og med de restriktioner, der blev påført.
Der har ikke været nogen cluster-5 i 5 af kommunerne.
Formentlig er det slet ikke farligt.
Minkene er allerede aflivet, og det blev de allerede i starten af perioden, og man har i nogle af kommunerne landets laveste smittetryk.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge om, hvorfor man som regering mente, at det var nødvendigt at nedlukke 7 nordjyske kommuner og i hele 4 uger på den baggrund.