runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Jamen jeg gjorde meget ud af i min første tale at sige, at midten ikke er sådan noget gennemsnitligt noget for os.
Altså, det er en ambition om forandring.
Altså, jeg noterer mig jo, at statsministeren, da hun udskrev valget, næsten lød som et ekko af mig selv for 3½ år siden.
Jeg noterede mig så også, at hr. Søren Pape Poulsen og hr. Jakob Ellemann-Jensen så lød som et ekko af den nuværende statsminister for 3½ år siden.
Sådan kan ting jo flytte sig over tid.
Og vi går til det her med en ambition om noget, og ikke for at gøre nogen til noget.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Men hele statsministerens – altså den nuværendes – raison d'etre er at være lige så stram, hvis ikke strammere end blå blok på udlændingepolitikken, og så er det et opgør med Bjarne Corydon og Helle Thorning-Schmidt, altså med reformer.
Hvad er det, der gør, at hr. Lars Løkke Rasmussen tror, at Moderaterne kan forvandle fru Mette Frederiksen til en reformminister?
Og hvis nu vi står efter valget, og hr. Lars Løkke Rasmussen har forsøgt at forhandle med fru Mette Frederiksen om, at vi skal have nogle reformer, og hr. Lars Løkke Rasmussen ser, at det ikke er muligt, men at det er muligt med de blå, er det så ikke mere interessant end at prøve med noget i midten, som bare betyder stilstand?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Jamen det er sådan set en grundlæggende rigtig forståelse af, hvad projektet går ud på, og derfor støtter Moderaterne jo heller ikke den regering, der sidder nu, altså som i slet ikke.
Det er et selvstændigt mål, at den kommer væk, bl.a. af de grunde, vi lige diskuterede.
Det er vores analyse, og det kan være, vi tager fejl.
Det er en analyse, der bl.a. er draget på baggrund af mangeårige erfaringer, og det er jo også erfaringer med et socialdemokrati, der godt kan tage sig anderledes ud.
Altså, jeg husker selv at have været en del af en konstruktiv blå opposition, der sænkede selskabsskatten, hævede topskattegrænserne og fjernede NO x -afgiften – under en socialdemokratisk ledet regering.
Jeg husker tilbage i historien en socialdemokratisk ledet regering, der med en konstruktiv opposition fjernede formueskatten.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-10-06:
Tak for det.
Tak for en interessant tale.
Hr. Lars Løkke Rasmussen må rette mig, hvis jeg tager fejl.
Men sådan som jeg forstår Moderaternes projekt, er det jo i bund og grund, at vi skal øge reformambitionerne i Danmark; vi skal have løst manglen på arbejdskraft; vi skal nytænke måden, vi har indrettet vores velfærdssamfund på, lidt firkantet sagt.
Vi skal måske gøre op med det kommunale monopol på velfærd.
Hvis man ser på den her regering, har den ikke gennemført skyggen af reformer, der for alvor løser noget i forhold til mangel på arbejdskraft eller for alvor sikrer mere konkurrence i det offentlige.
Den her regering symboliserer alt det, som i min optik går imod, hvad Moderaternes projekt er – måske har jeg misforstået projektet.
Derfor kan jeg bare ikke forstå, hvorfor hr. Lars Løkke Rasmussen vil insistere på, at en kommende regering, hvis den bliver afhængig af hr. Lars Løkke Rasmussens mandater, skal involvere Socialdemokratiet og røde partier, når de har vist i den her periode, at de ikke gider nogen reformer overhovedet.
Vi blå partier vil jo faktisk gerne gennemføre noget af den politik, som hr. Lars Løkke Rasmussen foreslår.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Altså, spørgsmålet om folketingsmedlemmers valgbarhed er jo sådan set reguleret i hele vores basislovgivning, og det synes jeg ikke vi skal lave om på.
Jeg synes, det er meget, meget fornuftigt, at vi har sat nogle fælles standarder for, hvad der gælder i kommunalpolitik, og det synes jeg også man er nødt til at tage alvorligt.
For der er forskel på at blive folketingsmedlem og minister.
Folketinget er den lovgivende forsamling; ministrene er den udøvende magt, altså ifølge magtens tredeling.
Og derfor har jeg f.eks. fuld respekt for, at man kan blive dømt og komme i Folketinget, hvis der er vælgere nok, der synes det.
Jeg har ingen respekt for, at nogle kan synes, at man kan udnævnes til minister uden nogen form for karensperiode.
Jeg synes, det er vanskeligt at forestille sig en justitsminister, som ikke ville kunne bestå en prøve på politiskolen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Mit spørgsmål gik lidt på, om der skulle oprettes en form for forfatningsdomstol i stedet for, så det ikke var parlamentet her, der skulle træffe beslutning i de her sager.
Jeg håber, ordføreren kan nå at svare på det.
Det andet spørgsmål går på, at når jeg nærlæser lovgivningen, er der forskel på reglerne for, hvornår man kan indtræde i landspolitik og i kommunalpolitik, hvis man er blevet dømt for noget.
Der er et sæt regler for, hvornår man kan sidde i byrådene, mens der så er et andet sæt regler for, hvornår man kan sidde Folketinget.
I min optik er det bare uhensigtsmæssigt.
Og det giver sådan en forskelsbehandling af folk, der skal indtræde forskellige steder.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Og jeg synes jo, at med den patos, der var her, bliver det rigtig, rigtig spændende at se Venstres forslag til noget akut krisestyring.
Altså, det har jeg da ikke rigtig fået øje på endnu.
Jeg tror først og fremmest, det handler om at have en ærlighed i tonen, også over for befolkningen, om, hvad det er for en situation, vi står i.
Jeg tror – det er en prognose, og man kan optage det på bånd og afspille det senere – at når det her valg er overstået, vil det være sådan, at uanset hvad for en regering der kommer bagefter, vil der komme et revideret finanslovsudspil, som vil lave en opstramning af finanspolitikken ud over det, vi har set i det aktuelle udspil.
Det er jeg ret sikker på, og hvis den opstramning er stram nok, vil der også være rummelighed og økonomi til, at man kan lave nogle målrettede initiativer i forhold til de mennesker i vores samfund, som bliver mest påvirket af det, der sker.
Der er jo ingen, der kan garantere, at der ikke kommer konkurser, og vi skal passe på med, at den her coronapsykologi, hvor vi troede, at vi kunne få alting til at gå væk, også sætter sig her.
Hvis ikke vi styrer det her hårdt nok, kommer vi til at forlænge krisen.
Kim Valentin (V), 2022-10-06:
Ja, undskyld mig, ordfører, for jeg fik jo ikke nogen konkrete svar på, hvordan Moderaterne vil løse den krise, som danskerne derude står i.
Danskerne får jo kæmpe regninger ind ad døren i øjeblikket, virksomhederne får kæmpe regninger ind.
Hvordan vil Moderaterne løse det?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-10-06:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at stille spørgsmål, men da jeg hørte hr. Lars Løkke Rasmussens svar til Socialdemokratiets klimaordfører, tænkte jeg alligevel, at jeg ville følge op.
For nu har jeg hørt hr. Lars Løkke Rasmussen i flere debatter sige, at vi skal gå et skridt tilbage og lave en grundlæggende vurdering af vores sundhedsvæsen osv., og mange gange er jeg enig.
Men lige præcis på klimaområdet kender vi løsningerne, og når det gælder landbruget, har landbruget jo sammen med bl.a. Danmarks Naturfredningsforening selv lagt en plan frem for, hvordan vi skal levere mange af reduktionerne.
Så jeg stiller mig en smule undrende over for, at hr. Lars Løkke Rasmussen nu vil sende det ud i en trepartsforhandling, samtidig med at kloden brænder: Vi ser de største oversvømmelser i Tyskland, vi ser brande i Portugal, Italien, Spanien, og så vil man sende det til hjørnespark.
Kan vi ikke her blive enige om, at der ikke er brug for en grundlæggende reform, men faktisk handling?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Ja, hvis det sker i den rigtige sammenhæng.
Det kan vi senere hen også diskutere i valgkampen.
Altså, vores sygehusvæsen er nu så udfordret, så meget i bakgear, at de hurtige løfter fra sidste valgkamp ikke duer.
Vi var nogle stykker, der sagde, at vi har brug for en mere grundlæggende reform, men det var lige meget, for det var en centralisering.
Da coronaen kom, sagde man, at det var nødvendigt at oprette en statslig styrelse for værnemidler, for hvis vi ikke har et fuldstændig stærkt statsligt greb om mundbind, går det helt ad Pommern til.
Men selve sygehusvæsenet og kræftbehandlingen, og om man hugger benene af folk i Midtjylland, er mindre betydningsfuldt.
Der er brug for en strukturreform, og hvis man kan finde et flertal for det, så tror jeg, at man skal starte med at føde den med en krisepakke.
Og den krisepakke kræver også nogle flere lønressourcer.
Peder Hvelplund (EL), 2022-10-06:
Jeg vil godt medgive, at i 00'erne blev der faktisk investeret i sundhedsvæsenet.
Hvis man ser på perioden op igennem 2010'erne, både under hr. Lars Løkke Rasmussens regering og selvfølgelig også under fru Helle Thorning-Schmidts regering, var der jo tale om nogle meget stramme vilkår for sundhedsvæsenet.
Så at sige, at udgifterne fulgte med de stigende opgaver, er simpelt hen ikke rigtigt.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Det var rigtig mange ting.
I forhold til det historiske er det sådan, at hvis man ser på sundhedsvæsenet i et længerevarende forløb, er udgiften til vores sundhedsvæsen vel vokset med noget, der ligner tre gange den stigningstakt, der har været på de offentlige udgifter i bredeste forstand.
Så det er et område, der er blevet prioriteret år for år for år under skiftende regeringer.
Men for at svare på spørgsmålet: Det handler om arbejdsvilkår, og det handler også om løn.
Det tror jeg helt sikkert at det gør.
Og det, jeg selv tror at vi for alvor skal kigge på, er lønstrukturerne, altså den måde, som lønnen er skruet sammen på: Hvad er det, vi honorerer, og hvad er det ikke, vi honorerer?
Skal jeg sige det lidt firkantet, er muligheden for en sygeplejerske for at forbedre sine egne lønvilkår i virkeligheden at flytte sig fra patienterne, for man kan ikke få nogen lønforbedring for den basisfunktion, man har; grundlønnen er, som den er.
Der er vi nødt til at vende det på hovedet, så vi skaber en mulighed for, at man i højere grad kan honorere kerneopgaven.
Det kræver rimeligvis også flere lønmidler – det gør det – men det handler først og fremmest om strukturen.
Peder Hvelplund (EL), 2022-10-06:
Tak for det.
Nu nævnte hr. Lars Løkke Rasmussen tidligere fordelen ved at blive udstyret med et bakspejl.
Så tænkte jeg, at det kunne være, at hr. Lars Løkke Rasmussen kunne kigge i bakspejlet og se på, hvilken sundhedspolitik der blev ført, sidste gang hr. Lars Løkke Rasmussen havde regeringsmagten.
Det er der trods alt blevet i den her regeringsperiode, nemlig 600 mio. kr. plus 500 mio. kr. varigt på finansloven.
Det er ikke tilstrækkeligt, bevares, men trods alt væsentlig mere end dengang.
Så kom jeg til at tænke på partilederdebatten, hvor hr. Lars Løkke Rasmussen nævnte kapacitetsudfordringerne i sundhedsvæsenet, og at det var de lette løsningers parade, der blev stillet op.
Men de handler bl.a. om de løn- og arbejdsvilkår, som vi giver til det sundhedspersonale, som vi er så afhængige af, og som vi har svært ved både at tiltrække og fastholde.
Så hvis det ikke handler om løn, hvad er det så, det handler om?
Eller er hr. Lars Løkke Rasmussen enig i, at det også handler om, at der skal gives et ligelønsløft til det personale, som vi har så desperat brug for?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Men jeg har lige præcist anvist et værktøj her, som er et forpligtende partnerskab, og det er måske der, vi ser forskelligt på det.
Det må jo så vise sig efter valget, om nogen kan blive enige om noget som helst.
For det går ikke, at vi sidder herinde og udvikler et eller andet værktøj og så siger, at hvis vi tager det i brug, bliver verden bedre, altså at vi bare beslutter bare en minimumsnormering nede i børnehaverne, nogle proceskrav ude i jobcentrene, eller hvad det nu kan være, og – trylle rylle rolle! – så fungerer det derude.
Det går ikke.
Jeg oplever dansk landbrug som et landbrug, der sådan set er indstillet på at lave den omstilling.
Det vil kræve en forpligtethed, og den vil vi gerne gå i dialog med dem om.
Anne Paulin (S), 2022-10-06:
Det bliver lidt vævende, og det kan godt bekymre mig lidt.
For jeg tror faktisk på, at vi kan nå 70-procentsmålet, og jeg deler ikke hr. Lars Løkke Rasmussens pessimisme i det her.
Har Moderaterne nogle konkrete værktøjer i værktøjskassen, hvor I har nogle konkrete CO 2 -reduktioner, som I også har regnet på, og som I mener kunne være med til at gøre, at vi faktisk lykkes med at nå 70-procentsmålet og de ca. 5 mio. t CO 2 , som vi stadig væk mangler for at nå i mål?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Vi er sådan set åbne over for det.
Men jeg tror i virkeligheden, man skulle overveje en helt anden tilgang til det.
For som jeg også forsøgte at sige i gårsdagens debat, kommer dansk landbrug til at stå over for nogle enorme forandringer, hvor den animalske produktion skal fylde mindre, og hvor det plantebaserede skal fylde noget mere.
Det er en stor omlægning.
Jeg tror, at man skal starte med ligesom at omfavne den vision, og så burde man i sådan en eller anden moderne form for trepart lave en klimatrepartsaftale med dansk landbrug, hvor man fik forpligtet landbruget og os alle sammen på en omstilling, som det tager år at nå, og fik diskuteret igennem, hvad det så er for nogle strukturelle udfordringer det skaber.
For der er jo folk, der har investeret i tillid til nogle produktionsmetoder, som så skal fases ud, og hvis de ikke skal gå fra hus og hjem, tabe deres næringsbrød, skal der ske nogle ting.
Og jeg tror, de ting egner sig til den metode.
Anne Paulin (S), 2022-10-06:
Tak for det.
Hr. Lars Løkke Rasmussen virker lidt irriteret over at tale om sin tidligere klimapolitik.
Så lad os tale lidt om den nuværende i stedet.
Konkret kommer vi jo til at skulle drøfte en CO 2 -skat på landbruget.
Er det noget, som Moderaterne går ind for – ja eller nej?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Jamen jeg kan da godt forstå, at man kigger den her vej for at få noget inspiration til noget politikudvikling i Venstre.
For hvad er Venstres svar?
Altså, vi har bidraget i en energiaftale, som kortsigtet har nogle effekter.
Og det, jeg så siger, er, at man på den anden side af et folketingsvalg, som så kommer nu – det kan man diskutere visdommen i, men det kommer nu – bliver nødt til at stramme finanspolitikken.
Og hvis ikke man strammer finanspolitikken, vil man heller ikke have de ressourcer, der skal til, for at man kan tage nogle af de initiativer, som hr. Kim Valentin efterspørger.
Alternativet vil bare være at lave en gavebod, og at stå her og sige, at jeg vil sende penge derhen og derhen, vil jo være benzin på inflationsbålet.
Det kræver også, at man finder pengene.
Og der må jeg bare tørt konstatere, at i fravær af reformbeslutninger i hele den her valgperiode, hvor alle har solet sig i, at det er et fantastisk land, vi lever i, og se, hvad vi kunne under corona takket være den danske model og historiske beslutninger – der er i øvrigt dele af Folketinget, der aldrig har bidraget overhovedet til at træffe nogle af de her reformbeslutninger, der skaffede råderummet – så er kassen tom ud fra det, finansministeren har lagt frem.
Derfor bliver vi nødt til at gå på jagt efter nogle flere penge.
Og skal vi lave den store omstilling i landbruget, hvor vi tager arealer ud og den slags ting, så kommer det til at koste nogle penge.
Derfor er vi nødt til også at tilvejebringe et grønt råderum.
Jamen jeg er sådan set meget enig i, at vi står med nogle store udfordringer.
Jeg har ikke kunnet lide at se det, jeg har set de sidste 3½ år.
Jeg er også nødt til at sige, at jeg fra regeringens første færd advarede mod, hvor det her ender.
Og det var ikke nogen kampagne.
Det var en analyse.
For når man centraliserer så meget beslutningskraft i Statsministeriet; når man udnævner politiske rådgivere til at sidde i regeringens koordinerende udvalg; når man har den tilgang til politik, at man tror, man ligesom kan skemalægge og planlægge det hele over en 4-årig periode og siger, at nu skal man først diskutere det her i år to af perioden, fordi vi ikke kan absorbere alting på en gang, så er der en risiko for, at det går galt.
Det synes jeg altså også er blevet bekræftet.
Derfor er det jo et selvstændigt mål, at den her regering hører fortiden til.
Det er et selvstændigt mål.
Og det er et selvstændigt mål, at en ny regering, uanset hvordan den ser ud, altså bliver født på en anden måde og med nogle andre interne spilleregler, hvad jeg gerne uddyber.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Jeg kan bekræfte, at hr. Lars Løkke Rasmussen har siddet nede bagved, for vi har da hilst på hinanden og haft en samtale.
Og jeg vil i al respekt sige om det med bakspejlet, at hr. Lars Løkke Rasmussen ikke var alene med kritikken i forbindelse med coronaen; jeg har i hvert fald også kæmpet mine kampe dér.
Det håber jeg også man vil anerkende.
Jeg er jo ny i politik, og det her er så min første periode.
Og når jeg kigger på både Inger Støjberg-sagen og den igangværende minkskandalesag, så slår det mig – og måske er det bare, fordi jeg er en rookie og en novice – at det måske ville være godt at få en forfatningsdomstol eller noget andet.
For den måde, de her spørgsmål bliver politiseret på, ser jeg som noget ret uskønt, og det gælder for begge sider og for alle sider af sagen.
Men gør hr. Lars Løkke Rasmussen sig nogen tanker om at gå den vej for at løse det problem, vi har parlamentarisk?
Jonathan Simmel (EL), 2022-10-06:
Ja, det lyder klart lidt kompliceret, og derfor er det jo også lettere – apropos økonomer – for os andre bare at læne os op ad, hvad de siger.
Så tænker jeg, at så vil det måske være mere interessant at høre, hvad det er, ordføreren tænker at gøre konkret i forhold til den lighedsskabende politik.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Altså, hvis det forholder sig sådan, som det bliver beskrevet her, når den faglige dialog er tilendebragt, så bliver det her forslag jo ikke gennemført.
Jeg kunne aldrig drømme om at gennemføre en skattereform, som straffer middelklassen – det giver jo ikke nogen mening; det gør det ikke.
Det, den faglige diskussion står i – og det kan simpelt hen ikke udredes på 42 sekunder – er jo, at vi lægger op til, at vi laver et skattesystem, som er enkelt set fra skatteborgerens perspektiv, fordi der er den samme procent, uanset hvad man tjener.
Det er ret enkelt.
Det vil påvirke løndannelsen, sådan at lønnen alt andet lige stiger hurtigere for folk med små indkomster og langsommere for folk med høje indkomster.
Det er jo sådan set det, der er med til at trække det socialt rigtigt på plads.
Så vil der være en diskussion, og den er jeg helt åben over for at kigge på
: Hvad er knækgrænserne for den her lønsum?
For afhængigt af hvor man lægger dem, kan der være forskellige effekter.
Og det afhænger også af, med hvilken tilbøjelighed man regner med at den her lønsum slår over i løndannelsen.
Jonathan Simmel (EL), 2022-10-06:
Jeg noterer mig, at ordføreren snakker om det her med en samarbejdende regering for hele Danmark, og så vil jeg også gerne gribe fat i det skatteudspil, ordførerens parti har fremlagt.
Det har jo ikke bare været svært at gennemskue for os, for jeg kunne læse CEPOS' rapport, der blev udgivet her i morges.
Og så vidt jeg forstår, er det sådan – og det er jo ikke just en venstreorienteret tænketank; jeg tror, at de selv definerer sig som borgerlig-liberale – at det, I har fremlagt, handler om at afskaffe topskatten, nedsætte selskabsskatten, nedsætte skat på aktieindkomster, og at det er den mest ulighedsskabende reform siden år 2000, hvis man bruger CEPOS' ord direkte fra deres rapport.
Så vidt jeg forstod, rammer det også ca. 1 million lønmodtagere.
For en normal funktionærfamilie mener jeg, at det er 33.000 kr., de mister, og for en arbejderfamilie med to børn er det 10.000 kr., hvorimod en direktørfamilie med to børn vil få yderligere 33.000 kr. mere om året.
Jeg skal bare forstå det: Er det det, man definerer som en regering for hele Danmark, og er de tal korrekte?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Jeg taler overhovedet ikke om at frisætte det fra kommunerne.
Jeg taler om at fjerne noget af koncernstyringen, så man f.eks. ikke sidder oppe i Aalborg og dimensionerer 46 skoler og siger, at nu er det jeres tur til at få et nyt ventilationsanlæg, selv om vinduerne er utætte og det piber ind og skolen sådan set har brug for noget andet, ikke?
Altså, der skal være en eller anden grad af frihed.
Der er jo nødt til at være nogle læringsmål, og det, jeg bare lige vil advare imod, er, at vi går fra den ene grøft til den anden – altså at vi overstyrer og så pludselig kommer til at understyre.
Så vi skal finde en balance.
Det er også derfor, vi skal have tid til at gøre det ordentligt, så vi frisætter vores institutioner, man samtidig sikrer, at de står på mål for nogle grundlæggende ting.
Der er også forældre, der flytter mellem landsdelene, og hvis man kommer fra Sjælland og kommer ind i 3. b i Jylland, skal der være en eller anden grad af genkendelighed, ikke?
Jacob Mark (SF), 2022-10-06:
Jeg synes, det er nogle spændende tanker.
Vi vil ikke gå så langt; altså, jeg tror faktisk, der trods alt kan være fordele ved det kommunale lederskab.
Det er mest, fordi jeg synes, at det de steder, hvor man har gjort det fuldstændig selvejende, f.eks. på gymnasieområdet, også har skabt en ret stor markedsliggørelse af vores uddannelsessektor.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Lars Løkke Rasmussen, om han ikke ser, at det kan være en risiko ved den model.
Men jeg går meget ind for frihed, og mit andet spørgsmål skal derfor være: Normalt har særlig Venstre holdt meget fast i det der med, at der skal være meget dansk og matematik – er man også klar til at give lidt mere frihed, i forhold til hvilke fag der er?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Først tænkte jeg lige, at jeg måske ville have været bedre til idrætstimerne, da jeg selv var barn, hvis de var tilrettelagt på den måde, der beskrives her.
Men det er jo ikke godt.
Vi har et kæmpe problem med børn og unges mistrivsel, og hvis man går ind og studerer det lidt nærmere, kan man se, at det bl.a. har noget at gøre med for meget skærmtid, for lidt fysisk aktivitet og for lidt søvn.
Det er altså nogle helt basale ting, som vi i øvrigt også skal huske at have med, når vi diskuterer psykiatri og den slags ting.
Der er brug for at frisætte folkeskolen mere.
Jeg tror bare, at det ikke er nok, at vi siger det.
Altså, vi skal jo gøre det, og det er derfor, at vores bud er meget mere vidtgående.
Det er at sige: Skulle vi ikke give den enkelte folkeskole en organisatorisk ramme, som også sikrer, at den bliver frisat?
Den skal ikke privatiseres eller noget som helst, men den skal have en organisatorisk ramme, der svarer til, at den var en selvejende institution.
Vi vil også gerne have, at skolebestyrelserne ikke kun består af forældrekredsen, men også består af aftagerorganisationerne – det omkringliggende samfund – så der bliver mere plads til ledelse.
I det ligger også en mulighed for en friere løndannelse, så man kan honorere den gode lærer.
Så mit svar er ja.
Jacob Mark (SF), 2022-10-06:
Det er lidt i en anden boldgade, men en boldgade, der interesserer mig.
Det er om folkeskolen.
Jeg var på besøg på en folkeskole – og det ved jeg at hr. Lars Løkke Rasmussen også har været mange gange – og så fik jeg at vide, at jeg skulle ind i en klasse, som havde idræt.
Jeg elsker idræt, det har jeg altid gjort, og så sidder de alle sammen ved deres computere.
Det undrede mig jo i sagens natur lidt; jeg troede, at jeg skulle ledes ned i en gymnastikhal.
Så gik jeg over og spurgte nogle af ungerne: Hvad er det, I laver?
Jeg troede, I havde idræt.
Jamen, det havde de også, og de sad og beskrev et højdesprings fire faser.
Det var i sidste valgperiode, og nu er alle ved at løbe fra reformen.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2022-10-06:
Spørgerens parti har f.eks. det der synspunkt, at resocialisering går så stærkt, at man kan blive justitsminister, straks efter man er blevet dømt ved Rigsretten, ikke?
Og hvis man har det synspunkt – som jeg ikke er enig i – så må man også have det synspunkt, at ingen er skyldig, før de er dømt.
Og ingen kan jo håndtere resultatet af en advokatvurdering, før den er foretaget.
Thomas Danielsen (V), 2022-10-06:
Tak for hr. Lars Løkke Rasmussens svar.
Jeg kan også spørge, om statsministeren kan være minister i en regering, som hr. Lars Løkke Rasmussen er parlamentarisk grundlag for, mens advokatvurderingen bliver foretaget.