runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Der er dele af landet, hvor uligheden stiger, siger spørgeren, og det gjorde den jo så også i alle de år, hvor spørgeren var minister i en socialdemokratisk ledet regering.
Sådan er der jo så meget.
Og det er jeg jo glad for at spørgeren anerkender.
Det er et befriende, ærligt svar.
Jeg går ikke i en dansk kontekst særlig meget op i ulighed.
Det, jeg synes er vigtigt i forbindelse med den opgave, vi har, er da at sikre velstanden, vækst og velstand i det her land.
Det er jo også derfor, at den socialdemokratiske tilgang til økonomisk politik, som er at sidde på hænderne, og at nu er det slut med at reformere, og så skal det hele nok gå, hvis bare vi brænder alle pengene af i den offentlige sektor, jo selvfølgelig er en forkert tilgang, hvis man vil sikre, at der også er råd til både privat velfærd og offentlig velfærd i fremtiden.
Morten Bødskov (S), 2017-10-05:
Ordføreren siger det meget enkelt: at man er ligeglad med uligheden, og det synes jeg er befriende ærligt.
Men der er også en anden side af den medalje, som statsministerens soler sig i lige i øjeblikket, og det handler jo om dem i de dele af vores samfund, hvor uligheden stiger.
Er beskeden fra Liberal Alliance til dem: Den ulighed, I oplever i jeres hverdag, er vi sådan set ligeglad med?
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Jeg synes ikke, at ulighed i sig selv er godt, og i Liberal Alliance stræber vi ikke efter ulighed som et mål.
For nu egentlig at give et meget klart svar må jeg sige, at jeg endda i den kontekst er ret ligeglad med uligheden.
For det, der skal være pointen, det, der skal være formålet med det arbejde, vi laver her, er jo at sikre mest mulig velstand for flest mulige mennesker i en dansk kontekst.
Altså, hvis man går op i ulighed i en dansk kontekst, vil det jo betyde, at hvis der i morgen flytter en innovativ multimilliardær til København og slår sig ned her, eksploderer uligheden.
Vil det være dårligt?
Nej, det vil det da ikke, i hvert fald ikke efter mine begreber.
Jeg vil så citerer spørgerens egen partifælle hr. Henrik Sass Larsen, som engang på et lignende spørgsmål svarede noget i retning af, at kontanthjælpsmodtageren i den anden ende af Køge jo ikke blev fattigere af, at hans hus steg i værdi – og det er jo rigtigt.
Morten Bødskov (S), 2017-10-05:
Tak for det, formand.
Jeg ved ikke, om de politibetjente, der lige i øjeblikket kæmper med at skabe tryghed, mere tryghed på Nørrebro og i andre dele af landet, eller for den sags skyld de sygeplejersker, som kæmper eneste dag på landets sygehuse, oplever, at vores velfærdssamfund er en curlingstat.
Men altså, man kan jo sige, at man har hørt tilsvarende fra partiet her, hvor en siddende minister i den her regering jo mener, at vores samfund er en taberfabrik, og det synes jeg måske er lige voldsomt nok.
Lytter man til det, der bliver sagt, og læser man det, der bliver skrevet om velfærdssamfundet, må det spørgsmål naturligvis rejse sig, om Liberal Alliance egentlig ikke synes, at ulighed er godt, og om Liberal Alliance så ikke vil bekræfte, at det, man nu har fremlagt til en skattereform – det er jo regeringen, der har fremlagt den, og Liberal Alliance er med – er den mest skæve og ulighedsskabende skattereform, der er fremlagt i 16 år.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Jamen Enhedslisten vil lave målrettede indsatser, som hjælper f.eks. iværksættere, men som også hjælper virksomheder med at omstille sig, så de bruger mindre energi, og så de forurener mindre.
Det vil vi gøre i stedet for ligesom at skyde med spredehagl og bare give skattelettelser til samtlige selskaber, også selv om de er nogle store miljøsvinere og er en del af en kulsort industri.
Det er ikke vores politik.
Vi vil lave målrettede indsatser, som skaber jobs og bæredygtig omstilling og dermed er en investering i fremtiden, så vi både kan gøre en forskel herhjemme og internationalt.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-05:
Det var et lidt tyndt svar, hvor jeg kun kunne høre, at Enhedslisten vil gøre noget for den del af det danske erhvervsliv, som arbejder med miljøteknologi og klimateknologi.
Hvad vil Enhedslisten gøre for resten af erhvervslivet; for Mærsk og Novo Nordisk og den store del af erhvervslivet, som ikke arbejder i den grønne branche?
Altså, hvis man ikke vil gøre noget for den del, erkender man jo helt åbent, at hvis Enhedslisten får magt, vil det gå dårligt for erhvervslivet, og så bliver Danmark et fattigt land.
Det er ikke et spørgsmål om, at der er nogle, der nasser på den offentlige sektor.
Men det er et faktum, som selv Enhedslisten må anerkende, at pengene til den offentlige sektor kommer fra erhvervslivet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Først vil jeg sige, at jeg ikke køber den der med, at det offentlige ligesom nasser på det private.
Altså, det private kunne ikke eksistere uden det offentlige.
Hvis der ikke var uddannede medarbejdere og sygehuse til at tage sig af os, når vi bliver syge, og hvis der ikke var ordentlig infrastruktur og veje, jamen så ville det private erhvervsliv heller ikke kunne køre rundt i Danmark.
Så det offentlige er en forudsætning for, at det private kan eksistere.
Hvad skal vi så gøre for at hjælpe med at skabe jobs og udvikling i vores samfund?
F.eks. var der den grønne investeringsfond, som regeringen desværre lukkede, og det var jo et eksempel på en målrettet indsats, som hjalp virksomheder til at omstille til vedvarende energi, og som skabte jobs.
Det syntes vi var drønhamrende godt og langt klogere end det, man desværre gør fra den nuværende regerings side, hvor man ligesom gør det billigere at forurene og dermed øger belastningen på vores miljø, natur og klima.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Tak for det, formand.
Mit spørgsmål retter sig mod noget med EU, for Liberal Alliance har jo tidligere i sin fortid haft sådan en mere EU-skeptisk tilgang, og det er, fordi jeg ikke rigtig forstår alt det der med Brexit.
Jeg forstår ikke EU's holdning til Brexit, og det kan være, at det parti, der jo nu også har udenrigsministerposten, kan forklare det i et sprog, så jeg kan forstå det.
Hvorfor er det vigtigt for EU at sige ultimativt til briterne, at de kun må få frihandel med os i det indre marked, hvis de samtidig accepterer fri indvandring fra de øvrige EU-lande?
Hvorfor er det vigtigt for os i Danmark at skabe den sammenhæng?
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Det er det jo, fordi den fri bevægelighed er en af grundpillerne i det indre marked, som man er blevet enige om.
Jeg og Liberal Alliance er sådan set kede af, at briterne valgte at stemme sig ud af EU ved en folkeafstemning, men vi respekterer selvfølgelig, at det er et demokratisk valg, som det britiske folk har truffet.
Det betyder ikke, at der ikke er problemer med den fri bevægelighed, som vi også går op i – det gør den danske regering og udenrigsministeren også – i forhold til at den fri bevægelighed, altså retten til at bosætte sig, hvor man vil i Europa eller inden for EU, og tage et arbejde, ikke skal være det samme som retten til frit at hæve en velfærdscheck i f.eks. Danmark.
Det er en dagsorden, som jeg tror vi er enige om.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Ja, det kan jeg sagtens.
Det forslag, som Enhedslisten helt konkret kommer med, om at ansætte 27.000 velfærdsarbejdere til at tage sig af vores børn, vores syge og vores ældre, sådan at der er kollegaer til velfærdens helte, Berit og alle de andre, finansierer vi jo bl.a. ved at genindføre formueskatten og tilbagerulle topskattelettelserne.
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Nu vil jeg ikke gå ind i sagsbehandlingen af Krølle, men jeg tror, at vi er enige om, at han fik en meget hård skæbne og ikke blev behandlet godt af myndighederne.
Det er med afsæt i den historie, at vi har bragt hans idé om et socialt frikort op, og den er ikke bare kommet ind i vores principprogram eller partiprogram eller er noget, som vi står og siger på vores landsmøde, men den er faktisk bragt helt ind i et udspil, som regeringen nu har lagt frem i Folketinget, og som vi håber at der bliver opbakning til.
Det var jo Krølles egen idé, at lige præcis folk i hans situation skulle have den mulighed, som vi nu håber andre takket være ham får.
Finn Sørensen (EL), 2017-10-05:
Jeg hørte ordføreren fortælle om Krølle, og ordføreren beskrev ham som et meget stærkt menneske, på trods af at han led af stort set alle de sygdomme, man overhovedet har navne på.
Krølles problem var jo, at han meget gerne ville bidrage til samfundet – og jeg er enig i, for jeg har mødt ham, at det var en meget stærk person, på trods af de vanskeligheder han var udsat for – men han kunne bare ikke bidrage på den måde, som man forlanger, at folk bidrager, nemlig ved ordinært arbejde.
Han havde lægers og fagpersoners ord for, at han ingen arbejdsevne havde tilbage, og alligevel nægtede man ham førtidspension med henvisning til en lovgivning, som Liberal Alliance støtter, nemlig fru Mette Frederiksens reform af førtidspensionen, der trådte i kraft den 1. januar 2013.
Det er jo kendsgerningen omkring Krølle.
Han fik til sidst sin førtidspension – nej, det gjorde han ikke; han fik den tilkendt, men han døde, inden han kunne nå at få den udbetalt første gang.
Nu er mit spørgsmål til Liberal Alliance: Vil Liberal Alliance være med til ved den evaluering, der er undervejs af den reform, at ændre reformen, så det ikke længere bliver muligt for kommunerne at nægte førtidspension til mennesker som Krølle, der ingen arbejdsevne har tilbage?
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Når jeg siger, at vi har en lovgivning, som fungerer, og et tilsyn, som fungerer – og det kan vi jo se, for ellers var det ikke lykkedes at tage tilskud fra de skoler, hvor tingene ikke fungerer, som de skal – så løser det ikke hele problemet, for problemet er jo, at de skoler overhovedet er opstået.
Altså, der er opstået skoler, der har undervist i årevis på et antidemokratisk grundlag og på et værdigrundlag, som slet ikke er det, som hører hjemme i de frie grundskoler.
Så det er jo et forsøg på at fastholde, hvad det er for et værdigrundlag, som skal være gældende i de danske friskoler.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Ja, men undskyld mig, for mig er det bare er symbolpolitik – altså helt reelt.
Det er symbolpolitik, for ordføreren siger selv: Vi har et tilsyn, der fungerer.
Og jeg skal være den første til at prise, at de friskoler, der ikke lever op til lovgivningen, bliver lukket eller får frataget deres tilskud.
Det tror jeg ikke der er nogen som helst her i salen der er uenige i at de skal have.
Vi har et tilsyn, der fungerer; vi har nogle friskoler, der for nylig har fået frataget deres tilskud, netop fordi tilsynet fungerer.
Det virker som en symbolpolitik, og det virker lidt – og nu antager jeg noget – som om man måske har ladet sig presse af nogle øvrige partier, som har ønsket, at der skulle komme nogle stramninger på det her område, som har været debatteret meget hen over sommeren.
Kan ordføreren bekræfte, at havde det været Liberal Alliance alene, havde vi måske ikke fået det her lovindgreb, som givetvis kommer?
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Der er rigtig mange punkter, som vi deler Liberal Alliances holdning på.
Liberal Alliance taler om frihed.
Det vil jeg selv komme ind på, når det efter ordføreren er min tur til at komme op på talerstolen.
Ordføreren sagde, at frihed for Liberal Alliance handler om tillid.
Ordføreren sagde også, at Christiansborg skal styre sig lidt i forhold til at blande sig i alle mulige andres liv.
Og så talte ordføreren jo om friskolerne og begejstringen for friskolerne, som vi også deler.
Med det in mente
forstår jeg bare ikke helt, at ordførerens eget parti, ordførerens egen undervisningsminister, vil fremsætte et lovforslag, hvor man på en eller anden måde vil gøre det sværere at ansøge om at oprette en friskole, fordi man nu skal til at dokumentere, at man vil overholde kravet om frihed og folkestyre, hvilket er lidt mærkeligt, for det står i formålserklæringen i friskolelovgivningen, så det må være lidt svært ikke at overholde det, hvis man har tænkt sig at åbne en friskole.
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Nej, det ville vi ikke fra Liberal Alliances side, for den fri bevægelighed har gjort Danmark meget, meget rigere.
I tider, hvor vi har svært ved at dække det arbejdsbehov, som vi har i Danmark, og hvor vi så løber ind i problemer med arbejdsudbuddet, er det da en gave, at vi har EU-borgere at kunne trække på til at besætte de jobs.
Det er jo det samme regnestykke, som man har i Storbritannien.
Så er der nogle problemer med den måde, man har indrettet den fri bevægelighed på, altså at de rettigheder, der følger med, er skæve, i og med at man frit får adgang til f.eks. at hæve børnecheck og andre velfærdsydelser.
Det er jeg helt enig i at man skal sætte ind over for, og det gør den danske regering også.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-10-05:
Nu er det en politisk beslutning, at man har linket de her to ting sammen; det er jo politikere, der træffer beslutningerne i EU.
En eller anden form for demokrati er der vel i det system.
Så må man jo også kunne beslutte at lade være med at linke de to ting sammen.
Hvad er vigtigst for Liberal Alliance?
Er det at have maksimal frihandel med det store Storbritannien, altså for Danmarks vedkommende optimalt set at have maksimal frihandel i det indre marked, eller er det at sige til briterne, at vi gerne vil give køb på frihandel med dem, fordi de ikke samtidig vil acceptere fri indvandring fra bl.a. de østeuropæiske lande?
Hvad er vigtigst rent politisk for Liberal Alliance?
Jeg kan også spørge på en anden måde: Hvis man kunne tage de her to ting fra hinanden igen, ville man så ønske at gøre det?
Christina Egelund (LA), 2017-10-05:
Det hænger jo sådan sammen, at i Liberal Alliance står vi vagt om den gode tradition, vi har, for frie grundskoler i Danmark.
Det er jo rigtigt, at vi kan se, at i og med at det jo faktisk er lykkedes os at fratage de skoler, hvor der er problemer, deres tilskud, så har vi faktisk både en lovgivning og et tilsyn, som fungerer.
Det, der ligger i det, som undervisningsministeren vil lægge frem, er ikke en ændring af loven som sådan, med hensyn til hvad det er for nogle værdigrundlag, man skal bekende sig til som friskole, men det er en større sikring af, at det så faktisk også er det, der sker.
Og det er jo på baggrund af, at vi har set, at det ikke altid har været tilfældet.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-10-05:
Jeg går ud fra, at selv Enhedslisten anerkender, at velstanden i Danmark og de penge, der finansierer den offentlige sektor og det, som Enhedslisten kalder velfærd, kommer fra erhvervslivet.
Derfor vil jeg gerne spørge Enhedslisten, hvad Enhedslisten vil gøre for erhvervslivet.
Hvad vil Enhedslisten gøre, for at erhvervslivet kan tjene flere penge, så Danmark kan blive et rigere land eller bare bevare sin position som et af de rigeste lande i verden?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Tak for det.
Jamen det er da noget svineri at snyde til eksamen.
Det skal man ikke gøre.
Det kan vi da selvfølgelig heller ikke acceptere.
Jeg synes, at nogle af de ideer, der har været fremme, hvor man ligesom vil straffe samtlige elever kollektivt med eksempelvis at tage deres internetadgang, da er en drønhamrende dum idé.
Vi skal have tidssvarende eksamener.
Jeg synes, at det her med at straffe på pengepungen er rigtig dumt.
Og så tror jeg altså også, at vi bliver nødt til at se på, at vores unge i dag – der har været nogle diskussioner om det tidligere – bliver udsat for et helt ekstremt pres.
Der er et karakterræs, som også får nogle til at knække sammen, får nogle til at gå ned med stress og formentlig også får nogle til at snyde til eksamen.
Der bør vi sætte ind med en langt mere bred indsats.
Tak for det.
Altså, Enhedslisten har ikke et mål for, præcis hvad topskatten skal være.
Men det er klart, at vi meget gerne ville sætte topskatten op.
Altså, vi ville gerne sætte marginalskatten op for de rigeste i Danmark.
Vi går ind for en skatteomlægning, som øger skatten på de rigeste i vores samfund og sænker skatten på de laveste indkomster i vores samfund.
Det går vi ind for.
Hvad den præcis skal ligge på, har vi ikke et mål for.
Men det afgørende er jo for os, at vi bruger skatten til at sikre en solidarisk, progressiv omfordeling i vores samfund for at bekæmpe uligheden, for at sikre, at vores samfund ikke knækker over, og for at sikre, at der er en finansiering til de velfærdsopgaver, som vi mener der skal løftes, sådan at der er penge til vores børn, vores ældre og vores syge ude i velfærdssamfundet.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-10-05:
For et par uger siden kunne man høre fru Pernille Skipper medvirke i et radiointerview, hvor lyttere kunne ringe ind og få svar på nogle spørgsmål.
Der var så en lytter, der ringede ind, fordi han troede, han kunne få svar på et spørgsmål.
Og det spørgsmål, han stillede til Enhedslisten, var, hvor høj skatten skulle være, hvis Enhedslisten fik magt, som man havde agt.
Så derfor vil jeg godt spørge – for nu tror jeg man har haft lidt tid til at tænke over spørgsmålet – og lad os bare tage topskatten: Hvor høj synes man skatten af den sidst tjente krone skal være her i Danmark, hvis Enhedslisten kunne bestemme?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Fordi der ikke var et flertal.
Problemet var jo, at dengang var Dansk Folkeparti tilhængere af kravet, de sad og stemte for i den ene regionsaftale efter den anden.
Så det betød, at hvis Enhedslisten havde væltet Thorning-regeringen, havde der været et flertal før valget for det her krav på 2 pct., fordi Dansk Folkeparti støttede det, og der ville have været et flertal for det samme efter valget.
Så det er jo vanvittig godt, og det er jo en sejr og en festdag for os i Enhedslisten, at vi først fik flyttet Dansk Folkeparti, så fik flyttet Socialdemokraterne, og så fik vi til sidst flyttet regeringen.
Det er jo ikke noget, vi bare har gjort selv, så stærke er vi trods alt ikke endnu, for vi har heldigvis rigtig, rigtig mange seje mennesker ude i velfærden, som har råbt og skreget.
Peter Skaarup (DF), 2017-10-05:
Jo, vi kan bare sige nej, men det kunne Enhedslisten så sådan set også gøre, da man holdt fru Helle Thorning-Schmidts regering ved magten i sin tid.
Vi står jo i Dansk Folkeparti netop for, at der skal være penge til vores ældre, til vores sygehuse, til vores politi, centrale dele af grundpillerne i velfærdsstaten.
Det kommer vi i forbindelse med finansloven til at sætte på dagsordenen.
Men jeg stiller bare Enhedslisten spørgsmålet: Da man havde chancen, da man var udslagsgivende for det hele, hvorfor fik man så ikke fjernet sådan et krav, som var så åbenlyst forkert, for man sad jo ved magten?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Det var af den simple grund, at der ikke var et flertal for det.
På daværende tidspunkt var Dansk Folkeparti jo mig bekendt heller ikke imod.
Derfor er det da en kæmpe sejr for dem, det er en kæmpe sejr for vores fælles velfærd, at der nu sker den her ændring, og det er rigtig, rigtig positivt.
Jeg vil da sige i forlængelse af min tale, at det jo bør minde Dansk Folkeparti om, at der er et massivt flertal herinde i den her sal, som er valgt på at ville sikre bedre velfærd.
Man kan bare sige nej, når man sidder sammen med regeringen, for deres asociale planer er der ikke et flertal for hernede i salen.
I bør skrive det på jeres hånd eller lår eller pande på hinanden, hver gang I går til forhandling, for I behøver ikke at bukke under og give lettelser i skatten til de allerrigeste på bekostning af fællesskabet, for der er ikke et flertal for det, hvis ikke I vil.
Altså, ulighed er drønhamrende skidt af flere grunde.
Det er uretfærdigt, at nogle skal have helt ekstremt meget, og at nogle skal leve i fattigdom, hvilket desværre er situationen i dagens Danmark.
Altså, der er børn, der vokser op i fattigdom i Danmark i 2017.
Det synes jeg er forkert, men det er jo også med til at få vores samfund til at knække over.
Samfundet knækker jo over, sammenhængskraften forsvinder, hvis der er nogle, der er styrtende rige, og nogle, der har alt, alt for lidt.
Det, der jo har været det, der har gjort Danmark så stærkt, så frit og så trygt, er, at vi har bekæmpet uligheden, og det vil Enhedslisten fortsætte med at gøre.
Og vi håber snart, at der kommer et flertal i Folketinget, der gør det samme.
Anders Johansson (KF), 2017-10-05:
Tak for det.
Ordføreren står så inde for, at det dækker det provenu på de 10 mia. kr., må man forstå.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge om noget andet, for Enhedslisten er meget optaget af det her med stigende ulighed.
Hvis nu f.eks. en borger går fra passiv forsørgelse til at få et arbejde, vil Ginikoefficienten jo stige, og det betyder så, at der vil være en stigende ulighed.
Eller hvordan ser ordføreren på det?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-10-05:
Kan vi ikke bare få sådan et eller andet fingerpeg om, sådan nogenlunde hvor grænsen er?
Altså, jeg håber, det er under 100 pct., trods alt.
Er det omkring 90 pct. plus/minus?
Er det 80 pct. plus/minus?
Er det 70 pct. plus/minus?
Altså, kan vi ikke bare komme det lidt nærmere, sådan at hvis nogen nu kunne finde på at stemme på Enhedslisten, så havde de en eller anden idé om, hvor grænsen bare sådan nogenlunde lå?
Det synes jeg ærlig talt Enhedslisten skylder vælgerne.
Peter Skaarup (DF), 2017-10-05:
I går var sådan set en rigtig god dag – jeg går også ud fra, at det gjaldt for Enhedslisten – fordi det jo lykkedes partierne i Folketinget at blive enige om, at man skulle afskaffe det produktivitetskrav på 2 pct., som vores sygehuse har været underlagt igennem efterhånden mange år.
Det var blevet for meget, man render for stærkt, og det kan ikke lade sig gøre længere at få tingene til at hænge sammen, for der var simpelt hen ikke tid til omsorg for de syge, der kommer på hospitalet.
Det glæder Enhedslisten sig over.
Men det, jeg egentlig lige kom til at tænke på, da hr. Nikolaj Villumsen var lidt efter Dansk Folkeparti omkring velfærdspolitikken her lige mod slutningen af talen, var, hvorfor Enhedslisten ikke fik afskaffet det krav på 2 pct., da man sad ved magten, da man holdt Helle Thorning-Schmidts regering ved magten i sin tid.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-10-05:
Jamen hvis man nu tager vores seneste udspil, altså eksempelvis det her velfærdsudspil, som går ud på at genoprette velfærden, hvor vi sikrer, at der kommer 27.000 ekstra medarbejdere ude i velfærden til at tage sig af vores ældre, syge, børn osv., så foreslår vi der en finansiering, som ruller topskattelettelserne tilbage og bl.a. også genindfører formueskatten.
Det vil give en marginalskat for de rigeste på omkring 61 pct., sådan som jeg lige husker det.
Så ifølge vores seneste forslag vil man lande der.
Det synes vi er en rigtig dum idé.
Man skal overhovedet ikke snyde ved sin eksamen.
Det skal man virkelig ikke.
Det skal der selvfølgelig laves indsatser for at stoppe.
Men at straffe vilkårligt økonomisk uden hensyntagen til, hvad folk også har af indkomster, vil ramme nogle helt vanvittig hårdt.
For en udeboende, som ikke lige kan gå til sine forældre og få hjælp, og som så bliver taget i snyd, kan det jo betyde, at vedkommende ikke kan betale huslejen i slutningen af måneden.
Det her er jo ikke fornuftigt overhovedet og kan ramme folk uproportionalt hårdt.
Selvfølgelig skal vi sætte ind over for snyd.
Jeg synes bare, at det her er et dårligt forslag.
Vi har andre ideer fra Enhedslisten.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-10-05:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til snyd ved eksamenerne på gymnasierne.
Det er sådan, at Undervisningsministeriet udgav en rapport den 3. oktober, der viser, at i skoleåret 2015-16 blev 118 elever bortvist fra prøverne på grund af eksamenssnyd.
Det Konservative Folkeparti har fremlagt et nyt forslag, hvori vi mener, at vi bør sanktionere de elever, der snyder ved eksamen, ved at man må betale 3 måneders SU tilbage.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Enhedslisten synes om forslaget.