runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2021-04-06:
Tak for det.
Vi har jo tidligere med stort held, synes jeg, afprøvet forskellige initiativer på voldsområdet.
Det har jo så tidligere været med satspuljen, som ikke findes længere, men vi har jo også reserven til metodeudvikling.
Men vi skal først forholde os til, om det vil give mening, og hvordan det i så fald vil give mening at indskrive rettigheder og tilbud i vores servicelov, både for at være sikre på, at vi rammer den rette målgruppe, og selvfølgelig også for at være sikre på, at der følger den økonomi med, der rettelig skal til.
Det var sådan, man gjorde det, da man indførte ret til psykologhjælp på kvindekrisecentrene til kvinder og deres børn, og det er det tilsvarende, vi nu har sat i gang i forhold til mandekrisecentrene og de voldsramte her.
Vi gjorde det samme med interventionsmodellen i den foregående aftale, så jeg synes, det vil være et helt naturligt sted at starte den diskussion.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-06:
Tak, fru formand.
Jeg vil egentlig gerne starte med at hilse fra en af de kvinder, som jeg har mødtes med, og det er en hilsen til alle mine ordførerkollegaer.
Hun sagde: Vil du ikke godt hilse dem og sige tak; tak for, at I diskuterer vold; tak for, at I diskuterer, hvad det er for en hverdag, jeg står med, og som mine børn er opvokset i.
Det er en tak, som jeg gerne vil videregive til jer.
Når man lever i et voldeligt forhold, er der jo også en på den anden side, som udøver volden, og det er det, som det her beslutningsforslag tager sit afsæt i.
Da jeg besøgte Mødrehjælpen i Aarhus, var et af de tilbud, som jeg særlig lagde mærke til, tilbuddet til voldsudøvere.
Det var særlig rettet mod de unge mænd, og jeg er enig i ordene fra Enhedslistens ordfører fra den sidste debat om, at der er en meget tydelig kønnet problematik på voldsområdet.
De indgik i et behandlingsforløb, hvor de fik blik for deres egen voldsudøvelse, og de fik i virkeligheden også behandlet nogle af deres egne barndomstraumer og det, de havde oplevet.
Som ministeren også siger, er det her noget, vi kan se i generationer.
Vi kan se, at det er noget, der går igen.
Derfor er det også godt, at vi har taget fat på det med forskellige typer af tiltag, som er med til at stoppe voldsspiralen.
Vi er jo ikke i mål, men med de initiativer, der er taget med finanslovsaftalen, hvor der bl.a. er afsat 7,5 mio. kr. til varig støtte til Dialog mod Vold, er vi i gang.
Så må vi jo se på, hvordan vi kan komme videre.
Og da det her forslag også som det sidste indeholder en god portion økonomi, kan vi have stor sympati for forslaget, men kan ikke støtte det, og vi henviser til finanslovsforhandlingerne.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-06:
Jeg vil også bare gerne kvittere og sige, at i Frie Grønne har vi det sådan, at det her er så vigtigt, at selvfølgelig er der økonomi til det, og selvfølgelig finder vi pengene.
Så afgørende er det for os.
Men fair nok.
Det skal så også lige siges, at de her to forslag jo er en genfremsættelse af forslag, som skulle fremsættes her i Folketingssalen, lige inden coronaen gik helt amok i samfundet, og så kunne de på grund af coronaen ikke komme med, og så blev de ikke til noget.
Så det hører selvfølgelig også med til historien her.
Så jeg vil bare gerne kvittere og sige tak for, at I deler intentionen.
Det vil Frie Grønne holde jer op på ved de næste finanslovsforhandlinger, og vi vil minde Socialdemokraterne om, at det her er et område, der selvfølgelig fortsat skal prioriteres.
Tak for det.
Camilla Fabricius (S), 2021-04-06:
Tak for det.
Jeg er rigtig glad for, at vi er flere, som arbejder hårdt for at øge forståelsen og for at øge indsatsen mod vold.
Det har jo helt tydeligt vist, at når man har så stærke finanslovsparter, som er gået ind og har ændret måden at se ting på, både med de konkrete tiltag, men også med det, som jeg nævnte ved behandlingen af B 123, omkring politiforliget, omkring samtykkelovgivning, så er der bare noget hele vejen rundt med måden, vi ser forhold, vold, tilsagn på, som den her regering i den her regeringsperiode har gjort helt anderledes.
Så det, at Frie Grønne vil være med til at diskutere det, synes jeg faktisk er væsentligt og vigtigt.
Så det er godt, at I er med også der, tak for det.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-06:
Jamen ordføreren har jo haft samme gode tanke, som Venstres ordfører også er bekendt med, nemlig at netop på de 27 danske småøer er der altså ikke ret meget plads til at bygge noget, og derfor er det jo vigtigt, at vi sikrer, at planloven også giver mulighed for det.
Og det er ikke bare planloven, men også alle de andre love.
Det er også status quo-fredninger og alt muligt andet, som vi skal gøre op med på de 27 danske småøer, så der også kan blive mulighed for at udstykke mere på øerne, som jo er et behov, mange af dem også har.
Så det er vi åbne over for i Dansk Folkeparti.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-04-06:
Så burde jeg næsten ikke stille flere spørgsmål.
Men den konservative ordfører åbnede sådan en lille dør på klem for, at vi måske også på et eller andet tidspunkt lige kunne vende planloven, også for vores øer.
For når man tænker på, at der er en strandbeskyttelseslinje og en kystnær zone, er der ikke meget plads, hvor der kan ske udvikling på øerne, og på mange øer kan der faktisk slet ikke ske noget.
Hvad siger ordførerens parti til den gode tanke fra De Konservative?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-06:
Da det ikke har noget som helst at gøre med det forslag, vi skal behandle her, må jeg blankt erkende, at jeg ikke har undersøgt det og har ikke tal på det.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-06:
Jeg vil gætte på, at der ikke er nogen homoseksuelle i Vollsmose, der lever åbent om det, og det er jo et af problemerne.
Der er en koncentration af problemer i disse områder, og et af problemerne er f.eks., at holdninger om, at homoseksualitet skal forbydes, er meget udbredte i de her områder.
Jeg ville også kunne stille et spørgsmål om, hvor mange jøder hr. Sikandar Siddique tror der bor i Vollsmose.
Og hvis en jøde besluttede at flytte til Vollsmose, hvordan tror hr. Sikandar Siddique så, det ville gå denne jøde?
Hr. Sikandar Siddique bekymrer sig jo ikke om, at vi har områder i Danmark, hvor der f.eks. ikke kan leve homoseksuelle, og hvor der heller ikke kan leve jøder, fordi der er en koncentration af problemer med mennesker, der mener, at den slags burde være forbudt i Danmark.
Det bekymrer hr. Sikandar Siddique sig ikke om.
Til trods for at hr. Sikandar Siddique siger, at det er meget vigtigt for Frie Grønne, bekymrer hr. Sikandar Siddique sig ikke om, at vi har store boligområder i Danmark, hvor det ikke er muligt at leve på den måde, som hr. Sikandar Siddique påstår han bekymrer sig om.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-06:
Jeg ved ikke, hvordan det er med Vollsmose, men jeg kan fortælle, at der, hvor jeg oprindelig kommer fra, Blågårds Plads, er der en lokal fyr, som har været en aktiv del af samfundet.
Han har jødisk baggrund.
Han hedder Allan.
Han driver forretning, har gjort det i mange år, nede i Blågårdsgade og er en del af lokalsamfundet.
Han har heller ikke noget problem med det.
Jeg har ikke de eksakte data.
Det tror jeg også at ordføreren er fuldstændig klar over.
Vi skal bekæmpe de ekstreme holdninger, men så vender jeg bare tilbage til det spørgsmål, som jeg stillede igen og igen: Hvor i ghettoloven er der tiltag, der vil bekæmpe homofobi?
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-06:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil høre, om ordføreren kan bekræfte, at flere og flere får en uddannelse, og jeg tror, vi er enige om, at det er vigtigt, at folk får en uddannelse.
Det sikrer et godt afsæt for resten af ens liv.
Det gør, at man har en viden, så man kan deltage som aktiv samfundsborger – og rigtig mange andre ting.
Så det er en rigtig, rigtig god ting.
Det gælder særligt også for kvinderne.
Kan ordføreren bekræfte det?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-06:
Det kan jeg fuldstændig bekræfte.
Kriminaliteten er også faldende, og uddannelsesniveauet er på vej op.
Faktisk stormer minoritetskvinderne så meget frem på de videregående uddannelser, at de har overhalet de etniske danske kvinder.
Så det kan jeg fuldstændig bekræfte.
Det er også derfor, at vi i Frie Grønne nu her den 15. april fremsætter forslag om at anonymisere ansøgninger, således at vi kan få de her kvinder, som skal sende 50-60 pct. flere ansøgninger for at komme i betragtning, ind på arbejdsmarkedet – så de kan blive selvstændige, så de kan tjene penge, så de kan skabe gode liv for deres børn og familie.
Så jeg kan godt bekræfte det billede af virkeligheden derude, som ordføreren her tegner.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-06:
Tak for det.
Men jeg tænker også, at det her med anonyme ansøgninger kan være en lille del.
Desværre kan det jo ikke stå alene.
Noget af det, som godt kan bekymre mig, når vi kigger forskellige steder hen, er, at vi kan se, at der er nogle tiltag, der virker rigtig godt – og nu nævnte både ordføreren og jeg det her med kvinder – men rigtig mange steder er der faktisk ikke nogen initiativer, der skal være med til at styrke f.eks. uddannelse for mænd, som er over 18 år.
Mener ordføreren ikke, at der simpelt hen er et sted, hvor man ikke styrker indsatsen godt nok og faktisk ikke går ind og gør det, som der kan være brug for?
Eller hvad tænker ordføreren om det?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-06:
Jeg tænker, at forebyggende arbejde har været nedprioriteret i alt, alt for lang tid, og vi kunne sætte ind alle mulige steder.
Jeg tør slet ikke tænke på, hvor mange ressourcer og hvor gode resultater, man kunne skabe, hvis man brugte al den her opmærksomhed, alle de her penge og al den energi, som man bruger på ghettopakken, og kanaliserede det over til forebyggende indsatser, hvor man netop spurgte beboerne derude, som ved hvad virker.
Hvis man netop fokuserede på forskningsbaserede løsninger som bydelsmødre, bydelssøstre, lommepengeprojekter og alle mulig andre boligsociale indsatser derude, ville det gøre underværker, simpelt hen underværker.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-06:
Tak for det her beslutningsforslag, som pålægger regeringen at sikre lovhjemmel til, at kommuner kan udleje kommunalt ejede bosætningshuse til markedsleje på tidsbegrænsede lejeaftaler til potentielle tilflyttere, der vil prøve kræfter med ølivet.
Forslaget udspringer af, at Social- og Indenrigsministeriet tilbage i december måned udtalte, at den ordning, som Ærø Kommune praktiserede med deres bosætningshus, ikke var lovlig.
Derfor meldte jeg også ud straks, at kommunerne skal have de relevante værktøjer til rådighed, som vil gøre en forskel i forhold til at sikre levende og driftige lokalsamfund også i tyndtbefolkede områder.
Mit ministerium satte derfor et arbejde i gang, der skal styrke kommunernes mulighed for at tiltrække tilflyttere.
Arbejdet indebærer at afsøge mulighederne for at modvirke affolkning inden for de gældende regler, men også at se på, om der er behov for f.eks. en særskilt hjemmel til tilflytterboliger.
Mit ministerium har som led i det arbejde afholdt møde med Ærø Kommune i februar måned, og den 3. maj vil jeg selv besøge øen for at høre nærmere om deres udfordringer og om de tiltag, de oplever fungerer.
Af ovenstående årsager kan jeg bestemt tilslutte mig intention bag beslutningsforslaget.
Jeg vil dog lade mit ministerium færdiggøre det allerede igangsatte arbejde og ikke på forhånd konkret udforme udfaldet.
Det afgørende må være, at kommunerne både har kendskab til virkningsfulde redskaber, der allerede ligger i værktøjskassen, men selvfølgelig også, at værktøjskassen indeholder de rette elementer.
Hvis vi skal sikre en hjemmel i lovgivningen, vil jeg bestemt ikke være afvisende over for, at det passende kunne ske i det kommende folketingsår.
Selv om regeringen støtter intentionen bag forslaget, kan jeg af ovennævnte grunde ikke konkret støtte beslutningsforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-06:
Ministeren synes, det er et godt forslag, men hvorfor kan ministeren ikke klart sige: Jeg synes, at der skal være en hjemmel?
Hvorfor skal der laves en masse undersøgelser?
Handler det i virkeligheden ikke bare om at sige, at vi synes, at der skal være en hjemmel – og så få det arbejde til at ske?
Så mit spørgsmål går egentlig på, hvorfor ministeren ikke bare klart siger: Jeg vil gerne have en hjemmel?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-06:
Det synes jeg sådan set også jeg sagde, men det kan selvfølgelig være, at jeg ikke har været tydelig nok.
Jeg vil have en hjemmel til, at man kan lave et hus som det, man ikke har fået lov til at lave på Ærø, men jeg vil bare godt have lov til at se nærmere på, hvordan det konkret kan udformes på den bedste måde.
Det er jo altid meget godt at forberede sådan en lovændring, før man konkret bare tager fat.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-06:
Det synes jeg så egentlig er godt, for det tror jeg ikke jeg hørte i ministerens første svar.
Men så tænker jeg heller ikke, at ministeren vil have noget imod at vedtage det forslag, der ligger her.
Det, som vi faktisk siger, er ikke, hvordan det præcis skal se ud, men bare at der skal være en hjemmel, og vi er sådan set åbne over for alle de hensyn, der kan være, f.eks. at en kommune, som går ind i det her, selvfølgelig ikke skal kunne tjene penge på det og alle de her ting.
Så vi synes egentlig, vi har taget alle forholdsregler.
Så jeg tænker egentlig umiddelbart, at ministeren så ikke kan have noget imod at vedtage det her forslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-06:
Jeg bed mærke i, at hr. Sikandar Siddique i sin afsluttende bemærkning sagde, at Frie Grønne går meget op i, at man skal behandles ens uanset ens seksualitet.
Hvor mange homoseksuelle lever åbent om det ifølge hr. Sikandar Siddiques opfattelse i Vollsmose?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-06:
Nu fangede jeg ikke spørgsmålet – det var jo mere en kommentar til mit svar.
Men jeg synes nu alligevel, det er at gå lidt for vidt at sige, at jeg skal tale sandt om forslaget.
Nu bed jeg mærke i, at fru Halime Oguz sagde heroppe fra talerstolen, at de her områder ikke længere er en del af Danmark.
Jeg må sige, at det er at gå lidt for vidt.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-06:
Det var altså en automatreaktion, synes jeg.
Nu prøvede jeg endda at byde op til dans ved at henvise til CEPOS, og så kom der bare sådan en pladespiller, der lyder lidt, som om den er gået i hak.
Og det synes jeg egentlig er ærgerligt, for jeg tænker netop, at man kunne blive inspireret af at se de ting, der virker, både i de pågældende boligområder – uddannelsen buldrer op, kriminaliteten buldrer ned – men også i alle de andre boligområder, f.eks. i de ti kommuner, som er allermest almene; hvilke ting er det, der virker?
Nå, så vil jeg stille et andet spørgsmål, og så håber jeg, at jeg får et svar på det, jeg faktisk spørger om.
Jeg er med på, at Liberal Alliance gerne vil privatisere og alt sådan noget, men er det ikke rimelig unfair, at de penge, lejerne har betalt, som skulle gå til f.eks. renoveringer, så går til at rive boligerne ned?
Synes ministeren ikke, nej, undskyld – det er ikke engang, fordi det er et ønske – synes ordføreren ikke, at det var lidt en svinestreg?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-06:
Landsbyggefondens penge kommer af, at de almene boligorganisationer i deres første mange år og årtier modtager nogle store tilskud til at betale det lån tilbage, som de optager.
Når de så er færdige med at betale lånet tilbage, betaler de til gengæld nogle penge ind til Landsbyggefonden, så det er ligesom sådan en tilbagebetaling af de mange etableringstilskud, man har fået derude.
Men i forhold til at sige, at fordi man tilbagebetaler af de tilskud, man har fået, så er det pludselig ens egen penge, man tilbagebetaler, vil jeg sige: Nej, det er den kontrakt, som er indgået, da man besluttede, at man ville opføre en almennyttig boligforening, nemlig at så skal man betale nogle af pengene tilbage.
Og det er ikke ens egne; det er Folketingets penge.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-06:
Tak for det.
Det var bare, fordi man med den tidligere ordfører lidt kunne få indtrykket af, at der var givet massevis af offentlige tilskud, og så alt det her med Landsbyggefonden.
Og så tænker jeg bare, at det, der hedder statens andel i nybyggeriet, betales af Landsbyggefonden.
Og grundkapitalen, som der er fra kommunerne, er jo et lån.
Altså, mange af lånene er så rentefri, og man får betalt pengene over tid.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Alternativet: Altså, ville det ikke være mest rimeligt, at de penge – som folk rent faktisk har betalt i den tro, at der, hvor de bor, skal der renoveres – faktisk gik til det, i stedet for at de kan risikere at betale til, at deres egen bolig skal rives ned?
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-06:
Det vil jeg kunne svare meget kort på: Jo, helt klart.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-06:
Det er fint.
Det er jeg glad for.
Halime Oguz (SF), 2021-04-06:
Jeg vil bare bekræfte over for ordføreren, at jeg som medlem af Folketinget er rigtig, rigtig stolt af, at SF er en del af den her aftale, der nemlig går ud på at skabe et større fællesskab, hvor man giver lige muligheder til alle uanset deres baggrund.
For lige nu er virkeligheden jo den, at dem, der vokser op i de her udsatte boligområder, som ordføreren så gerne vil have at de skal forblive i, faktisk ikke har de samme muligheder.
Og er det ikke rigtigt, at Frie Grønne i lighed med Nye Borgerlige faktisk går ind for en politik, der hedder, at man skal isolere folk med en anden etnisk baggrund fra resten af samfundet?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-06:
Det kan godt være, at fru Halime Oguz er et stolt folketingsmedlem og er stolt af at have stemt for aftalen.
Jeg kan kun sige, at under hele debatten har jeg forsøgt at spørge partierne om, hvorvidt de mener, det er en diskriminerende politik, når man på baggrund af et etnicitetskriterie kan blive klassificeret som en ghetto, og at man, hvis ikke det er der, ikke kan blive klassificeret som en ghetto.
ikke ét parti har sagt ligeud: Ja, det er fuldstændig rigtigt, at hvis man bor i et område, hvor alle er kriminelle, alle er arbejdsløse og uddannelsesniveauet er lavt, så kan man, hvis etnicitetskriteriet ikke er opfyldt, ikke klassificeres som en ghetto.
Ikke ét parti har stået ved det.
Ikke ét parti har sagt: Det er fuldstændig rigtigt, Sikandar, men fordi det er så vigtigt for os, gør vi det alligevel.
Så jeg vil bare opfordre SF og andre partier til at stå ved det.
Halime Oguz (SF), 2021-04-06:
... få ordføreren til at tale lidt mere sandt om den her parallelsamfundspakke, for det er simpelt hen ikke rigtigt, hvad ordføreren slynger ud.
En anden ting, jeg også gerne vil sige, er, at jeg tror på, at Aksel Larsen ville have været rigtig, rigtig stolt af, at vi er med i en aftale, hvor vi nemlig rigtig, rigtig gerne vil gøre skellet mellem fattig og rig mindre.
De kulturelle udfordringer og de sociale udfordringer og at vi alle sammen i fællesskab er med til at løse de her udfordringer,
er faktisk også kernen i vores velfærdssamfund.
Så jeg tror på, at Aksel Larsen ville have været stolt af, at SF i dag er en del af en solidarisk aftale, for det handler om solidaritet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-06:
Jo, men det er jo godt nok også inden for indeværende folketingsår, og hvis vi skal nå at lave den lovtekst osv., kan der også godt blive et tidsproblem i den sammenhæng
Så er jeg fuldstændig enig i det her, og det var også derfor, jeg sagde fra starten af, at vi skal skabe den her lovhjemmel.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-06:
Nu kan jeg ikke huske den præcise definition, men Erhvervsministeriet har jo faktisk lavet en gruppering, i forhold til hvad de betragter som landdistriktskommuner.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-04-06:
Det er korrekt.
Det har Erhvervsministeriet gjort.
De kommuner, der er mindst befolkede, hedder landkommuner.
Dem, der er næstmindst befolkede, hedder yderkommuner.
Dernæst er der mellemkommuner, og så er der bykommuner.
Er det land- og yderkommuner, som ordføreren mener med landdistriktskommuner?
For det er utrolig vigtigt at vide, hvad det er.
For hvis mellemkommunerne ikke tæller med og bykommunerne ikke tæller med, har vi et problem på de 27 småøer.
Så kan der i hvert fald ikke komme bosætningshuse på mange af dem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-04-06:
De 27 småøer ligger jo mestendels i en eller anden kommune, så det ville jeg mene var omfattet af den definition, som vi har lagt ind her.
Men vi er meget åbne over for at diskutere det.
I princippet har jeg ikke noget imod, at vi slet ikke lægger nogen begrænsninger ind, så alle kommuner ligesom kan lave et bosætningshus, hvis det er som led i en strategi for at tiltrække tilflyttere.
Men omvendt kan jeg også godt se behovet for, at man måske hegner det en smule ind.
Så det kan vi jo diskutere, når vi laver beretningen.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-04-06:
Tak for at rejse debatten om de skønne øsamfund.
27 øer definerer vores øsamfund.
Selv om det var lidt uklart i beslutningsforslaget, om det er øer, eller om det også kan være yderkommuner, vælger jeg at læse det som, at det er økommuner, vi fokuserer på.
Der er faktisk sket en stigning i det antal mennesker, som bor på øerne.
I 2016-2019 er der sket en stigning på omkring 500 personer.
Jeg tror, at hvis man går til 2020, er der sikkert sket yderligere en stigning, i takt med at det nu er blevet mere legitimt at arbejde hjemme.
Faktisk har rigtig mange skullet arbejde hjemme.
Der er kommet bedre forbindelser, og vi har ikke skullet bevæge os ret meget i byens indre liv eller natteliv, fordi det har været lukket.
Så der er en større interesse for vores økommuner.
Det blev bekræftet, da jeg tog en samtale med en af øboernes kontaktpersoner, der fortalte mig, at han nu havde tre tilbud om ugen fra nogle, der gerne ville købe hans hus.
Det var faktisk ikke et spørgsmål om, at der var huse, der bare stod og ikke blev brugt til noget.
Tværtimod var der brug for, at der blev bygget flere huse, for nu var det blevet så attraktivt at bo på øer, særlig efter covid-19.
Den samtale stiller det her lidt på hovedet.
Først og fremmest er det i hvert fald vores holdning, at det ikke er kommunen, der skal begynde at være udlejer på markedsvilkår.
Det kan private gøre.
Der er faktisk også kontakter på den her hjemmeside, både hvis man skal leje en bolig, og hvis man skal købe en bolig.
Så der er også hjælp til det.
Det, som er vigtigt for kommunerne, og som kommunerne også allerede gør – men selvfølgelig noget, vi gerne vil støtte fra Det Konservative Folkepartis side – er, at vi har et Danmark i balance.
For os er det meget vigtigt, at vi styrker vores smukke kyster, øer m.m. rundt i landet, frem for at vi afvikler dem, og at vi også styrker dem med uddannelsespladser, med erhverv og med god infrastruktur.
Så derfor er kommunernes opgave jo i høj grad at sikre, at børn kan blive passet, at der er erhvervsmuligheder, at der er infrastruktur.
Og det med, at der var gratis færger – ja, korrekt – sidste sommer i 1 måned, gjorde det utrolig attraktivt at komme ud til øerne.
Faktisk kunne mange af øboerne ikke engang komme hjem eller komme ud fra deres ø, for så mange var interesserede i at komme ud på en ø.
Derfor er vi imod forslaget, for vi mener ikke, at det er kommunens opgave at stå som udlejer af boliger.
Det kan også skabe en anden indtægt til nogle af dem, der allerede bor på øerne, og som har brug for den indtægt til at holde sig beskæftiget og holde økonomien gående, hvis der er en nedgang i erhvervsmuligheder lokalt.
Tak for ordet.