runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2017-01-25:
Når det handler om at flytte folk fra ledighed til beskæftigelse, er selv Nina Smith inde på at sige, at der er 119.000 danskere, der er på offentlig overførselsindkomst, uden at hun kan forklare, hvorfor tallet skulle være så højt.
Og 119.000 danskere synes jeg immer væk er rigtig, rigtig mange at hjælpe tilbage på arbejdsmarkedet, for det giver ikke bare en økonomisk gevinst, det giver også en menneskelig gevinst, og det er vigtigt.
Når snakken falder på det med flaskehalse, om hvordan man kan afhjælpe dem, vil jeg bare minde om, at flaskehalse altså ikke alene er et spørgsmål om, hvorvidt der er faglært arbejdskraft.
Det er et vigtigt område, det skal vi tage hånd om.
Benny Engelbrecht (S), 2017-01-25:
Jeg tror i hvert fald, at når det handler om, hvorvidt man skal arbejde målrettet hen imod en meget, meget kortere arbejdstid, er finansministeren og jeg ret enige om, at det må vi lade det være op til arbejdsmarkedets parter helt selv at afgøre.
Som jeg forstår de seneste overenskomstforhandlinger, har man vist et ret stort fokus på løn og pension og et meget lille fokus på, om der skal være en kortere arbejdstid.
Det er måske meget interessant i den aktuelle diskussion.
Ikke desto mindre når økonom Nina Smith dog i sit papir, som finansministeren henviser til, frem til nogle helt andre konklusioner.
Nu har vi haft en lille drøftelse om det i et samråd tidligere i dag, og jeg skal blot bede ministeren om også her i Folketingssalen at af- eller bekræfte, at det faktisk er sådan, at finansministeren er uenig i de konklusioner, som Nina Smith og Peder Pedersen når frem til i deres videnskabelige artikel.
Kristian Jensen (V), 2017-01-25:
Jeg tror godt, man ud fra en videnskabelig betragtning kan sige, at man kan være ligeglad med, at 119.000 danskere, der kunne være i beskæftigelse, ikke er i beskæftigelse, men ud fra mit politiske ståsted er jeg ikke ligeglad med det.
Jeg mener, det er et menneskeligt tab, at mennesker, der burde være i beskæftigelse, ikke er det.
Jeg synes, det ville være et tegn på opgivelse, hvis vi om 119.000 danskere sagde, at vi ikke kunne forklare, hvorfor de var på overførselsindkomster, og det skulle vi så være ligeglade med.
Jeg har da det politiske mål, at de mennesker skal hjælpes tilbage på arbejdsmarkedet, skal motiveres til at komme tilbage på arbejdsmarkedet, skal have en belønning for at flytte sig lidt mere geografisk eller fagligt for at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-25:
Mener ministeren, at planerne for Fyns Politi nævnt i artiklen på TV 2/Fyns hjemmeside den 16. januar 2017 under rubrikken »Spareplan: Markant færre betjente på Fyn« lever op til flerårsaftalen for politiet, der skulle resultere i et grundlæggende stærkere politi fremadrettet?
Tak for det.
Mener ministeren, at planerne for Fyns Politi nævnt i artiklen på TV 2/Fyns hjemmeside den 16. januar 2017 under rubrikken »Spareplan: Markant færre betjente på Fyn« lever op til flerårsaftalen for politiet, der skulle resultere i et grundlæggende stærkere politi fremadrettet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-01-25:
Trussels- og kriminalitetsbilledet er jo i forandring i disse år.
Politiet skal operere i en virkelighed med terrortrussel, flygtningestrømme og nye komplekse kriminalitetsformer.
Det betyder af gode grunde, at politiet har behov for øgede specialistkompetencer, større efterforskningsenheder, et stærkere beredskab og ny teknologi.
Når kriminalitetsbilledet ændrer sig, må politiet også ændre sig.
Jeg er tilfreds med den flerårsaftale, vi i fællesskab indgik i efteråret 2015.
Det er en aftale, som styrker politiet med ca. 2 mia. kr. i nye midler.
Politiet skal selv finansiere nye initiativer for over en milliard gennem effektiviseringer og omprioriteringer, som bl.a. indebærer, at der omprioriteres mandskab mellem kredsene.
Den samlede styrkelse af politiet, som er indeholdt i flerårsaftalen, indeholder på mandskabssiden særlig en styrkelse af Københavns Politi og PET.
Det skyldes, at mandskabsstyrkelsen særlig er målrettet terror- og bevogtningsopgaver.
Ved flerårsaftalen blev vi også enige om flere initiativer på tværs af politikredsene til gavn for alle kredse.
Fyns Politi får også gavn af eksempelvis de to særlige efterforskningsfællesskaber, en i Østdanmark og en i Vestdanmark, der skal styrke politiets indsats mod kredsoverskridende kriminalitet.
Efterforskningsfællesskaberne skal aflaste politikredsene og løfte større indsatser på tværs af kredsene.
Politiet skal og vil fortsat være til stede i nærmiljøet, for lokalt kendskab er en væsentlig faktor i forhold til forebyggelse og bekæmpelse af kriminalitet.
På tværs af landet arbejder politikredsene derfor med at sikre det lokale forebyggende og tryghedsskabende arbejde på forskellige måder.
Det kan f.eks. være ved at anvende mobile politistationer eller ved at dedikere et antal forebyggelsesbetjente til hver kommune.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-01-25:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Når jeg tager den her artikel op, er det jo, fordi der har været et længere forløb, også i medierne, om den måde, det har fungeret på, måske særlig i Fyns Politi, men jo også i Nordjyllands Politi.
Det synes jeg er den forkerte vej.
Da vi indgik flerårsaftalen, bl.a. med ministerens parti, som jeg jo betragter som en af Dansk Folkepartis stærkeste allierede i den forbindelse, var det jo også med ønsket om, at vi skulle gå en markant anden vej.
Vi skulle have flere politibetjente, vi skulle have et mere synligt politi, vi skulle have et stærkere politi, og selv om mange af initiativerne er i gang, f.eks. en ny politiskole, så vi også kan få uddannet flere betjente, synes jeg, det er rigtig ærgerligt at kunne læse her, at der i mødereferatet fra kredsrådet står, at der er tale om betragtelige personaletilpasninger, og det er altså i en politikreds, hvor man allerede har lukket rigtig meget ned, særlig på Sydfyn, hvor det jo har gået hårdt for sig.
Jeg tror, det var borgmesteren i Middelfart, som der er tale om i de her dage, der var ude at sige, at det var så vanskeligt, at man hellere ville være en del af Sydøstjyllands Politi for at komme ud af politikredsen.
Det synes jeg er meget bekymrende.
Jeg vil spørge ministeren om noget: Vi har jo sådan meldt helt ærligt og åbent ud op til de forhandlingerne, vi havde om flerårsaftalen, at vi mente, at der skulle tilføres dansk politi 2.000 ekstra betjente fordelt ud over en 10-årig periode, altså ikke bare 2.000 nye, men oven i det nuværende niveau.
Jeg ved jo, at De Konservative også har haft en målsætning, men har regeringen en målsætning om, hvordan styrken fremadrettet skal se ud, altså hvor mange ekstra betjente regeringen vil optage i politiet?
Karsten Hønge (SF), 2017-01-25:
Hvilket indtryk gør det på ministeren, at der er så massiv en modstand mod at forhøje pensionsalderen, som der er tale om, når 3F i deres underskriftindsamling har fået knap 130.000 underskrifter på en uge, fordi danskerne ikke kan arbejde til den høje pensionsalder, som regeringen lægger op til?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til følgende artikel fra 3f.dk http://action.3f.dk/page/s/templates_fair-pensionsalder-1.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-25:
Nej, det er jeg faktisk ikke enig i.
Det er da at varetage danske interesser.
Det kan da ikke være rigtigt, at man fra Dansk Folkepartis side mener, at nu skal vi bare gøre, lige præcis som briterne siger, og derefter skal danske virksomheder så møde tekniske handelshindringer, toldbarrierer, og hvad ved jeg, som de måtte ønske at stille op, fordi Dansk Folkeparti har kæmpet kampen for, at de bare skulle have fri adgang den ene vej, og så kan der komme en situation, hvor vi ikke får fri adgang den anden vej.
Der bliver vi da nødt til at have en balanceret aftale.
Jeg forstår simpelt hen ikke den her renden i byen på briternes vegne fra Dansk Folkepartis side.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-01-25:
Jeg forstår ikke ministeren her, for igen forsøger ministeren at opstille en stråmand, som ingen reelt set kan mene har nogen gang på jord.
Hvis man indgår en aftale om frihandel mellem Storbritannien og EU efter model CETA f.eks., altså den canadiske frihandelsaftale, er det da indlysende klart, at den forpligtelse, der vil ligge i sådan en aftale, er en fælles enighed om, at man ikke laver toldskranker, hverken for så vidt angår varer, der går fra Danmark og andre EU-lande ind i Storbritannien eller den anden vej.
Det er jo simpelt hen definitionen på, hvornår man har en frihandelsaftale.
Så hvis vi nu lægger til grund, at det bliver en frihandelsaftale, som alle mulige andre frihandelsaftaler er, har jeg simpelt hen svært ved at forstå, hvordan regeringen så kan sige, at dens udgangspunkt er, at Storbritannien ikke skal have nogen fordele, som vi andre ikke har.
Hvis vi nu tager den canadisk-europæiske frihandelsaftale, er der toldfrihed på 99 pct. af de produkter, som Canada kan sælge til Europa og den anden vej rundt.
Det tror jeg sådan set er en pris, man fra britisk side vil være parat til at betale.
Men hvordan harmonerer det så med det her med nogle fordele, som vi ikke skal have?
For så har Storbritannien jo de facto en fantastisk fordel, hvis man indgår sådan en aftale.
Så har Storbritannien jo toldfrihed, reel adgang til det indre marked, men uden den her tilstrømning af østeuropæere og sydeuropæere, som vil arbejde i Storbritannien.
Så hvis ministeren ikke vil erkende, at det er model CETA, vi arbejder ud fra, må det jo være en anden model, og så er det netop en model med toldskranker, med mure, med grænser over for danske varer, der så skal eksporteres til Storbritannien.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvordan man kan have begge synspunkter på samme tid.
I mine øjne er det simpelt hen modstridende, selvmodsigende.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-25:
Jeg kan så ikke forstå, hvor i alverden problemet ligger i, at man sikrer sig, at Storbritannien ikke får nogen fordele, som vi andre ikke har.
Det er da at forsvare Danmarks interesser.
Det må da være det rigtige, også set fra Dansk Folkepartis side.
Det er vi da nødt til at have som udgangspunkt i den situation, der er opstået.
Briterne har valgt, at de vil forlade EU.
Fred være med det, det er deres frie valg, og det bakker jeg dem fuldt op i, hvis det er det, de ønsker.
Og så skal vi have nogle aftaler, der er balancerede, og det er egentlig bare det, og det burde vi jo være enige om.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-01-25:
Vi er fuldstændig enige om, at danske virksomheder stadig skal kunne eksportere for 70 mia. kr. til Storbritannien, men det kan bare ikke rummes under den her overskrift med, at Storbritannien ikke skal have nogle fordele, som vi andre ikke har.
For hvis der skal være mulighed for at eksportere varer til Storbritannien, indebærer det jo, at der skal være en frihandelsaftale, og det indebærer, at den frihandelsaftale gør, at man ikke skal have adgang for østeuropæere og andre til at komme ind på det britiske arbejdsmarked og arbejde.
Så derfor kan jeg simpelt hen ikke se, hvordan man kan forene de to ambitioner.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-25:
Jeg kan så åbenbart bare konstatere og forstå, at Dansk Folkeparti mener, at briterne skal være i en situation, hvor de har nogle fordele, som vi ikke har.
Det er jeg ikke enig i.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-01-25:
Det forstår jeg simpelt hen ikke, for ministeren siger, at det afgørende for ham er, at danske virksomheder stadig væk skal kunne eksportere varer til Storbritannien – og det er jeg enig med ministeren i – men det indbefatter jo så, at hvis det skal ske fremover, vil det betyde, at Storbritannien har nogle fordele, som vi ikke har.
Det må man så være parat til at købe for netop at tilgodese danske virksomheder.
Det er vores femtestørste handelspartner, vi har med at gøre.
Vi eksporterer langt mere til Storbritannien end til Frankrig og Italien.
Så jeg forstår ikke, hvorfor man ikke bare melder klart ud og siger: Vi vil godt indgå i en frihandelsaftale med Storbritannien med udgangspunkt i CETA.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-25:
Det, der er den danske udmelding, er, at vi kæmper for Danmark, at vi kæmper for danskernes og danske virksomheders interesser, og det er det, vi går ind med i de forhandlinger, som nu kommer, når briterne på et tidspunkt trykker på knappen.
Det har vi jo til gode at se, men når den situation opstår, er det det, der er vores udgangspunkt.
Og det burde vi, synes jeg, kunne forenes om, i stedet for at vi sidder hernede i salen nu, hvor der er én part, som åbenbart kæmper for briternes interesser, at de skal have nogle særfordele, som danskerne ikke skal have.
Vi skal da finde en balanceret løsning her, og jeg står på det synspunkt, at vi skal kæmpe for Danmark og for danskernes og danske virksomheders interesser i den her situation, og så skal vi finde en balanceret løsning.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-01-25:
Er udenrigsministeren enig i sin forgængers udtalelser til Bloomberg News den 12. august 2016, hvor denne understregede, at et af de vigtigste parametre for Danmark i forhandlingerne med Storbritannien er »at sikre sig, at Storbritannien ikke får nogle fordele, som vi andre ikke har«, og er ministeren ikke enig i, at dette standpunkt reelt er en tilslutning til en forhandlingsmæssig ambition, der handler om, at Storbritannien skal straffes for at melde sig ud af EU, snarere end at varetage Danmarks interesser, hvor Storbritannien er en central samhandelspartner?
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-25:
Vi har jo hørt Theresa Mays tale, og den var klar og utvetydig.
De ønsker ikke mellemløsninger, de ønsker ikke noget andet end det, som hun har lagt op til, og det er det, jeg som udenrigsminister har at forholde mig til, og herudfra skal jeg så arbejde for danske virksomheders og danskes borgeres interesser.
Jeg forstår egentlig ikke, at der skulle være den store uenighed mellem spørgeren og mig om, at det er det, der er det væsentlige, og ikke at forsvare briternes interesser.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-01-25:
Hvad er udenrigsministerens holdning til, at EU hårdnakket har fastholdt, at briterne ikke skal regne med at kunne blive i det indre marked, hvis de gennemfører ambitionerne om at kontrollere indvandringen til Storbritannien?
Hvad er udenrigsministerens holdning til, at EU hårdnakket har fastholdt, at briterne ikke skal regne med at kunne blive i det indre marked, hvis de gennemfører ambitionerne om at kontrollere indvandringen til Storbritannien?
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-25:
Egentlig har jeg jo lidt svært ved at se det relevante i spørgsmålet, eftersom briterne jo selv den 17. januar har tilkendegivet, at Storbritannien ikke ønsker at være en del af den frie bevægelighed og det indre marked.
Det er ikke nogen hemmelighed, at regeringen havde foretrukket, at Storbritannien ville forblive i det indre marked, men det er jo bare ikke det, der er situationen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-01-25:
Det er jo en situation, som Storbritannien er blevet presset ud i, al den stund at de øvrige EU-lande anført af bl.a. Frankrig har været fortalere for en meget hård linje over for briterne.
Det er jo så den hårde linje, som efter vores opfattelse har givet bagslag, i og med at Storbritannien nu er blevet tvunget til den her hårde Brexit.
Men hvis vi nu tager det udgangspunkt, at briterne ikke ønsker at være en del af det indre marked, for givet, så er der jo nogle andre muligheder for, hvordan man handelsmæssigt kan holde briterne tæt på Europa.
Der synes jeg at det kunne være meget interessant at høre, hvad det er for tanker udenrigsministeren gør sig om det.
For sagen er jo den, at Storbritannien ikke er et fuldstændig ligegyldigt land for Danmark.
Altså, så vidt jeg kan forstå, havde vi i 2014 en eksport på 70 mia. kr. til Storbritannien, og det vil sige, at det jo ikke er ligegyldigt, om Storbritannien er et land, som vi fremover må forvente at få toldskranker og toldmure op over for.
For så bliver det vanskeligere for danske virksomheder at komme ind på det britiske marked.
Nu har vi også set, hvordan der er en åbning fra USA i forhold til at lave en bilateral handelsaftale med Storbritannien.
Det har den nyvalgte præsident jo tilkendegivet at vedkommende er parat til, altså simpelt hen at forhandle bilateralt med Storbritannien om sådan en frihandelsaftale.
Der er det jo meget interessant at finde ud af hvad regeringens position egentlig er.
Hvor tæt på Europa vil man have Storbritannien?
Jeg må sige, at jeg forstår det simpelt hen stadig ikke, for det er jo indlysende for enhver, at hvis man skal kæmpe for danske virksomheders interesser, kæmpe for den eksport på 70 mia. kr., så indbefatter det et udgangspunkt, der hedder, at der ikke skal være toldsatser mellem Storbritannien og EU.
Altså, kan vi blive enige om det?
Kan vi blive enige om, atdet er udgangspunktet for regeringen?
Altså, det ville være første gang i min tilværelse, at jeg havde oplevet en situation, hvor man havde en frihandelsaftale, der gik ud på, at man havde toldmure en vej, men ikke den anden vej
Så det forestiller jeg mig slet ikke.
Men det, jeg hæfter mig ved, er jo, at ministeren siger, at det er danske interesser, der skal varetages.
Så må ministeren jo kunne bekræfte, at danske virksomheder har en klar interesse i, at man stadig væk skal kunne handle med Storbritannien uden at betale told.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-25:
Det er jo lige netop det jeg siger at danske virksomheder har en kæmpestor interesse i.
Derfor nytter det jo ikke noget, at man bare lægger sig fladt ned og siger, at I skal bare have fri adgang den ene vej, og vi kan så ikke få det den anden vej, men det kan briterne så, fordi de ikke ønsker at være med i det indre marked.
Det er jo deres eget udtalte specifikke ønske, og jeg har nok større tiltro til, at det er englænderne, der lægger deres egen strategi, og at de ikke sådan lader sig diktere af, hvad Frankrig og andre lande går rundt og siger.
Der kan vi jo ikke have en situation, hvor tingene kun går den ene vej.
Det tror jeg heller ikke briterne er interesserede i.
Jeg tror, de ønsker en god fælles løsning.
Lige nu er der kommet et udspil.
Hvordan det egentlig kommer til at køre efter højesteretsafgørelsen i England, kan vi jo ikke rigtig sige noget om endnu.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-01-25:
Jeg er altså bange for, at ministeren stiller en stråmand op, for det er jo ikke et spørgsmål om, at briterne har ønsket at udtræde af det indre marked.
Hvis man havde frihandel uden arbejdskraftens fri bevægelighed, er jeg da overbevist om, at briterne ville være med på det.
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-25:
Det er jo mit udgangspunkt og regeringens udgangspunkt, at vi skal kæmpe for danskernes interesser, for danske virksomheders interesser i den her situation.
Og det betyder tilsyneladende en lidt anden strategi, tror jeg, end den, Dansk Folkeparti lægger op til, hvor man bare siger: Jamen I skal da bare være velkommen til at køre ind over og være med i det indre marked, no problem.
Og så står danske virksomheder og danske borgere måske omvendt og bliver konfronteret med toldmure, tekniske handelshindringer, og hvad ved jeg, den anden vej.
Det kan jo ikke være rigtigt.
Der synes jeg altså, at det er ret vigtigt, at vi fra dansk side holder fast i, at vi skal sørge for at forsvare vores interesser, danskernes interesser, danske virksomheders interesser, og at vi ad den vej finder en balanceret løsning sammen med briterne, og det tror jeg i øvrigt også briterne er interesseret i.
Udgangspunktet for regeringen er, at briterne har ønsket at melde sig ud, og at de ikke ønsker at være en del af det indre marked, og at vi nu så skal finde en ny aftale, hvorpå vi kan arbejde sammen.
Det udgangspunkt, der er regeringens, er, at vi kæmper for danskernes, for de danske virksomheders og for Danmarks interesser i den situation, og vi ønsker at finde en fair og afbalanceret løsning, hvor det ikke er sådan, at den ene part har nogle oplagte fordele, som den anden part ikke har.
Der må der være rimelighed i det, for ellers er der ikke lige konkurrence.
Rasmus Prehn (S), 2017-01-25:
Jamen mange tak til erhvervsministeren for besvarelsen.
Det er rigtigt, at jeg jo hørte noget af det samme, da min gode kollega hr. Henning Hyllested stillede næsten det samme spørgsmål.
Jeg er rigtig glad for, at ministeren vælger at beklage, at man fik kategoriseret Uber forkert, for Uber er ikke deleøkonomi, og det er der jo også faldet en dom om.
Det er erhvervsmæssig personbefordring, så der er altså tale om taxakørsel, og derfor skal det kategoriseres på den måde.
Men det er også sådan, at det er blevet erklæret ulovligt, i hvert fald at køre på den måde, som man gør hos Uber, fordi man ikke lever op til de regler, der er i lovgivningen omkring erhvervsmæssig personbefordring.
Derfor synes jeg, det forekommer meget mærkeligt, at det overhovedet kan hænde, at Erhvervsministeriet kommer til at kategorisere forkert.
Der er tale om en form for erhvervsmæssig personbefordring, men uden for de regler, som gælder i taxalovgivningen.
Så der har ikke været noget at være i tvivl om.
Jeg kan så også høre, at ministeren står her i salen og siger, at han selv personligt synes, at der er tale om deleøkonomi.
Og den 16. januar var ministeren på TV 2 News og fremhævede Uber som et af eksemplerne på deleøkonomi.
Så er det sådan, at landets erhvervsminister sætter sig ud over de domsafsigelser, der har været, og siger: Det kan godt være, der er faldet dom, det kan godt være, at det ikke er deleøkonomi.
Det kan godt være, at retten har sagt sådan og sådan.
Men selv om jeg er minister på det her område, har jeg bare tænkt mig at blive ved med at sige det, jeg selv personligt mener?
Altså, er ministeren ikke ansvarlig over for loven?
Skal man ikke leve op til de domsafsigelser, der har været?
Er det sådan en form for udbryderministerium, ministeren har sat sig i spidsen for, hvor man bare lader hånt om lov og orden?
Er det det nye Konservative Folkeparti, hvor man siger: Lov og orden, det er ikke noget for os.
Er det det nye Konservative Folkeparti?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-01-25:
Tak for det.
Vil udenrigsministeren redegøre for, hvilke konkrete dele af den nuværende europæiske arbejdsmiljølovgivning udenrigsministeren mener er overflødige?
Anders Samuelsen (LA), 2017-01-25:
Det minder jo meget om et spørgsmål, som vi også diskuterede i sidste uge, og svaret er sådan set det samme.
Det, jeg arbejder på – og det kan jeg forstå at Kommissionen også arbejder på – er, at EU i fremtiden skal være fokuseret på de store ting, altså være store i forbindelse med de store ting og små i forbindelse med de små ting.
Vi skal fra dansk side fremme den retning.
Det tror jeg at EU står sig bedst ved.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-01-25:
Tak til udenrigsministeren for det svar.
I sidste uge blev det lidt en omvendt quiz, hvor det endte med, at jeg som spørger skulle svare på en række spørgsmål.
Derfor vil jeg bare stille udenrigsministeren spørgsmålet: Altså, hvis man har en situation, hvor en eller anden vingård i Frankrig eller for den sags skyld en tomatavler i Spanien udliciterer opgaven med at varetage sæsonplukningen eller høsten – kald det, hvad man vil – til et udenlandsk firma, hvilket vil sige, at det er udenlandske lønmodtagere, der flytter til Frankrig eller Spanien for at varetage den opgave, mener udenrigsministeren så stadig væk, at det er overflødigt at stille krav om, at de også får udleveret solcreme, som kan beskytte dem imod eventuelle kræftsygdomme?