runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz (IA), 2024-12-17:
Mange tak for ordet.
Jeg vil ikke lave en masse gentagelser, for der er blevet sagt rigtig mange gode og fine ting, og vi er fra IA's side rigtig glade for den her aftale, der er blevet lavet mellem regeringen og Folketingets partier, og som IA også var en del af forhandlingerne omkring og har bakket op om.
Det er en aftale, som falder et meget tørt sted, som det også er blevet konstateret.
Der er sagsophobning i det grønlandske retsvæsen, der er lange sagsbehandlingstider, og der har været en manglende it-understøttelse, så det her falder virkelig på et tørt sted.
Så det er vi rigtig, rigtig glade for.
Lovforslaget er også blevet behandlet i Inatsisartut, og det er vedtaget med bred opbakning, så det er jo rigtig positivt.
Jeg vil ikke gå ind sådan i detaljerne i selve lovforslaget, men bare konstatere, at noget af det, vi er rigtig glade for i Grønland, er, at der efter mere end 15 års ventetid endelig kommer et digitalt tinglysningssystem i Grønland.
Det har IA kæmpet rigtig, rigtig hårdt for i mange år.
Så tak for det.
Men – for der er et ret stort »men« – lovforslaget har lagt op til, at det digitale selvbetjeningssystem kun skal være tilgængeligt på dansk.
Det er tankevækkende, når modersmålet i Grønland er grønlandsk og omkring halvdelen af befolkningen i Grønland ikke behersker dansk.
Beslutningen kritiseres meget stærkt af naalakkersuisut og Grønlands Råd for Menneskerettigheder i de høringssvar, som der er, og derfor er det også blevet besluttet, at det digitale tinglysningssystem ikke skal træde i kraft, før der er fundet en løsning, som naalakkersuisut også kan se sig selv i.
Så det vil vi gerne fremhæve.
Det er vigtigt, at systemet også bliver udviklet på grønlandsk.
For Inuit Ataqatigiit er det vigtigt, at det her system gøres tilgængeligt for alle borgere i Grønland både på dansk og grønlandsk, og at systemet giver mulighed for, at alle kan anvende det.
Derfor synes vi også, at det desværre har været lidt tankeløst, at man netop ikke har været opmærksom på, at det selvfølgelig også skulle foregå på grønlandsk i Grønland.
Men vi håber selvfølgelig på, at man finder en god løsning, og at regeringen vil leve op til aftalen om ligeværdighed og snarest muligt udvikle et system både på grønlandsk og dansk.
Så skal jeg sige, at IA støtter det her lovforslag, og hilse fra Enhedslisten og sige, at de også støtter.
Mange tak.
Katrine Robsøe (RV), 2024-12-17:
Tak for det.
Lovforslaget her er jo en udmøntning af en aftale, som Radikale Venstre også er en del af.
Jeg er derfor rigtig glad for, at vi også fra radikal side naturligvis bakker op om et lovforslag, der gerne skulle være med til at sørge for, at vi får nedbragt sagsbehandlingstiden og den ophobning, der er kommet der, med en digitalisering af tinglysninger, og at man opnormerer antallet af landsdommere.
Derfor støtter Radikale Venstre naturligvis lovforslaget.
Camilla Fabricius (S), 2024-12-17:
Tak for det.
Vi har fuld tillid til, at vi får lovforslaget stemt igennem.
Det er væsentligt for børnene, at vi sikrer, at vi nu har en ny paragraf.
Jeg er ikke enig med ordføreren i den måde, ordføreren beskriver det på.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-17:
Det er meget vigtigt, at retssystemet fungerer godt i Grønland.
Der er meget kriminalitet i Grønland, og det er en meget vigtig opgave at sørge for, at retshåndhævelsen fungerer, at der ikke er lange ventetider ved domstolene, og i det hele taget at fængselsvæsen og domstole kører godt i Grønland.
Det gør vi vores bedste for fra dansk side og fra skiftende regeringers side, fordi vi synes, det er vigtigt, og fordi vi gerne vil hjælpe Grønland.
Dermed er det endnu en af de ting, som Danmark gør for Grønland, som jeg håber man sætter pris på i Grønland.
Jeg må også sige, at det føles en lille smule mærkeligt at skulle stå her og lave forbedringer for Grønland og flere udgifter for danske skatteydere oven på de udtalelser, som er kommet fra den grønlandske landsstyreformand i de seneste dage, hvor Danmark bliver beskyldt for det værste, man kan beskylde nogen for overhovedet, nemlig et folkemord.
Jeg synes, det er helt vildt, og jeg synes, det er en absurd situation, at vi arbejder så godt, vi kan her for at forsøge at gøre det bedste, vi kan for Grønland, og samtidig fyger der den slags ekstremt voldsomme beskyldninger gennem luften.
Det er meget, meget svært at have et godt samarbejde, når man bliver beskyldt for den slags, især når det ikke passer; for det gør det jo ikke.
Der er ikke nogen, der nogen sinde har haft til hensigt at udslette den grønlandske befolkning, sådan som man antyder, når man siger, at den danske stat har begået folkemord mod grønlænderne.
Vi har masser af problemer i vores forhold.
Jeg undrer mig over, at der ikke er flere, som egentlig siger fra over for det, for jeg tror ikke, det nytter noget, at vi bare lader den slags køre, og hver gang der kommer helt vanvittige beskyldninger mod Danmark fra Grønlands side, er der bare tavshed.
Danskerne dukker sig, siger undskyld og er ydmyge og giver grønlænderne det, de gerne vil have, uden at de her vanvittige fortællinger bliver modsagt.
Derfor er det i hvert fald mig og mit parti pålæggende, at vi får taget den debat, og at vi får et ordentligt samarbejde.
Men det kræver altså også, at man lægger en lille smule beslag på sig selv fra Grønlands side og ikke fremkommer med de her helt vilde beskyldninger.
Tak for ordet.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2024-12-17:
Tak for ordet, formand.
I november sidste år landede der
er en historisk bred aftale om domstolenes økonomi frem til 2027 – en aftale, hvis formål var at vende den negative udvikling ved domstolene med stigende sagsbehandlingstider og mangel på retssale og sikre bedre it-understøttelse.
Sagt med andre ord blev der tilføjet en ordentlig sjat penge til at løse domstolenes udfordringer.
Det var vi jo alle ganske glade for.
Nu gennemfører vi så de nødvendige lovændringer, så initiativerne fra aftalen også kommer til at gælde for Grønland.
Det støtter Moderaterne selvfølgelig op om.
Jeg vil spare jer for at høre på den slaviske gennemgang af alle initiativerne, dem har I jo alligevel læst i det fremsatte lovforslag.
I stedet vil jeg blot fremhæve vigtigheden af, at vi kommer til bunds i den ophobede sagsbunke, som virkelig udfordrer retssikkerheden, for ingen, og jeg gentager ingen, kan være tjent med de lange sagsbehandlingstider, som vi desværre har været vidne til både i Danmark og i Grønland.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-17:
Mange tak, fru formand.
Det handler jo om forslaget til lov om ændring af retsplejelov for Grønland, kriminallov for Grønland, lov for Grønland om pant og lov om ægteskabets retsvirkninger som sat i kraft for Grønland, og det er om gennemførelse af dele af flerårsaftalen for domstolene fra 2024 til 2027.
Det hedder det her forslag jo så mundret.
Det er jo domstolsaftalen, som også skal gøres gældende for vores nordatlantiske venner på Grønland og dermed også sørge for, at de får den fordel deroppe at øge antallet af deres landsretsdommere med 100 pct., altså fra en til to, og det er jo glædeligt, fordi det medfører, at de grønlandske sagsbunker kan blive bekæmpet, og at man også kan komme hurtigere for retten i Grønland.
Det er jo en fordel for vores folkestyre, også deroppe.
Borgernes retssikkerhed kan forhåbentlig også øges en lille smule ved det, og derfor støtter vi jo i Liberal Alliance selvfølgelig den aftale, vi er en del af.
Karsten Hønge (SF), 2024-12-17:
Gennem mange besøg i Grønland er jeg ofte blevet præsenteret for dokumentation for det pres, som det grønlandske retssystem er under.
Det er et pres, der både kommer af, at der er for få ressourcer sådan mandskabsmæssigt, og at der er for ringe muligheder for at bruge digitaliseringen.
Vi har nu gennem meget lang tid hørt om udfordringerne ved, at man end ikke har formået at få digitaliseret tinglysningen helt endnu.
Jeg synes nu, at vi igennem flere år har set det konkret udmøntet.
Det pres og den mangel på ressourcer, som det grønlandske retsvæsen har, fører til et tab af retssikkerhed og et tab af retsfølelse over, at man ikke får behandlet sine sager i ordentlig tid.
Vi synes i SF, at det er en rigtig god idé, at man nu tilfører nogle ressourcer, der både sådan mandskabsmæssigt og økonomisk, men også i forhold til de værktøjer, man får, gør, at man får mulighed for at opgradere det grønlandske retsvæsen.
Det støtter SF.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-12-17:
Det er lige før, at det kan blive en gentagelse af de to forrige.
Formålet med lovforslaget er at gennemføre de lovændringer, som er nødvendige for at gennemføre initiativerne vedrørende Grønland fra regeringens aftale fra den 22. november 2023.
Aftaleparterne blev i den forbindelse enige om at iværksætte en række initiativer vedrørende domstolene i Grønland, som bl.a. skal understøtte en flerårig indsats for at håndtere domstolenes udfordringer med sagsophobning, lange sagsbehandlingstider og efterslæb i forhold til it-understøttelse, og initiativerne skal understøtte deres arbejde for, at standarderne ved domstolene i Grønland følger standarden i Danmark.
Ud over de tidligere nævnte ændringer foreslås der gennemført en lovændring, som er nødvendig for at kunne digitalisere tinglysningen i Grønland.
Endelig foreslås det, at der tilvejebringes den nødvendige hjemmel til at anvende digital kommunikation i retsplejen i Grønland, når de tekniske muligheder er der.
Danmarksdemokraterne stemmer for forslaget, fordi lovforslaget bl.a. udmønter aftalen om domstolenes økonomi i Grønland.
Det er en aftale, som Danmarksdemokraterne er med i.
For Danmarksdemokraterne er det vigtigt, at der med aftalen sikres flere midler, der kommer til at bidrage til at nedbringe sagsbehandlingstiden ved domstolene.
Det er vigtigt for retsfølelsen, at ofre for kriminalitet ikke skal vente så længe på en afklaring af deres sag, som de alt for ofte skal i dag.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2024-12-17:
Tak til formanden.
Jeg er jo ikke normalt ordfører på det her område, men ordføreren kunne ikke være til stede, så jeg har lovet at tage sagen.
Det kommer ikke som en overraskelse, at det for Venstre er helt afgørende, at vi har et velfungerende og effektivt retssystem i hele rigsfællesskabet.
En velfungerende retsstat er fundamentet for både tryghed, frihed og tillid i vores samfund, og det er vores ansvar at sikre, at dette fundament er stærkt overalt i rigsfællesskabet.
I dag står domstolene i Grønland over for en række udfordringer.
Lange sagsbehandlingstider og manglende ressourcer skaber frustration og usikkerhed for både borgere og virksomheder.
Det handler om retssikkerhed og tilliden til systemet.
For Venstre er det afgørende, at alle borgere i rigsfællesskabet oplever et højt serviceniveau ved domstolene.
Derfor ser vi de foreslåede lovændringer som en nødvendighed.
Vi ser særlig positivt på, at der med denne lovændring bliver mulighed for at opnormere antallet af landsdommere fra en til to.
Det er også positivt, at der gives mulighed for at tilkalde en pensioneret dommer til at virke som dommer ved et embede i en nærmere angivet periode, sådan som det allerede er gældende i Danmark.
Det er ikke bare tekniske ændringer; det er konkrete skridt mod et mere effektivt og retfærdigt retssystem for alle borgere i Grønland.
Derfor støtter Venstre forslaget.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-17:
Inden skuffelsen bliver alt for stor, vil jeg sige, at jeg godt ved, at I er kede af at se, at det er mig, der står på talerstolen i dag.
Men fru Charlotte Munch var desværre ikke i stand til at være her, så I må nøjes.
Jeg skal også starte med at sige, at jeg jo tidligere har stået på talerstolen og sagt, at de her bunkelovforslag ikke gav mening.
Her tager vi en mængde, som er til at overskue.
Det er nogle, der hører sådan forholdsvis godt sammen.
Det er ikke aftalebelagt sådan, at vi skal sige ja til noget, som andre er en del af en aftale om, så det giver jo god mening.
Så tre-fire-fem stykker kan vi nok leve med.
Når vi får dem der med 18 eller 88, er det måske sådan lige over kanten.
Så det skal roses.
Så skal det selvfølgelig også roses, at vi nu begynder at kigge indad i forhold til de sager, hvor man, hvis man handlede på den anden side af grænsen, risikerede en sanktion.
Det var tåbeligt, dengang man indførte det, og det får man fjernet nu.
Det er jo beklageligt, at det med den her handlekraftige brede regering over midten så tager det bedste af 3 år, inden man når dertil.
Men lidt har jo også ret.
Selvfølgelig skal den del også fjernes.
Når vi indfører regler, der er så bureaukratiske, at selv kommunerne giver op, giver det også rigtig god mening at holde op med at gøre det.
Desværre føler jeg ikke, at regeringen sådan helt inde i sjælen har taget det her til sig.
Det er ikke lang tid siden, vi stod hernede i salen og blev nødt til at sige, at vi simpelt hen ikke havde nok revisorer til at klare det bureaukrati, vi lagde over på virksomhederne på klimaområdet, så derfor blev vi nødt til at åbne det op, sådan at også alle mulige andre kunne gå ind og lave de her ting.
Så man skal lade være med at sige noget, hvis man ikke føler det.
Men det giver da god mening, for det er tudetosset.
Så når regeringen skal have ros, skal regeringen have ros.
Altså, det tog det bedste af de første 2 år, før de kom med noget rigtig godt.
Danmarksdemokraterne kommer til at støtte lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-12-17:
Jo, men anerkender ordføreren ikke, at en lov, selv om den har været der i relativt mange år, også kan have været en dårlig lov?
Og anerkender ordføreren så ikke også, at det faktisk er rettidig omhu, når man nu står med muligheden for – inden for de juridiske rammer, der er i Danmark – at kunne forbedre vores retslovgivning, også at tilgodese folk, som faktisk ender med at få nogle nærmest ubetalelige regninger for en gevinst, de aldrig har fået?
Det er jo det, der egentlig var det mest absurde i den her fantomskat.
Det var jo, at man blev beskattet af noget, som man ikke havde fået.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-12-17:
I virkeligheden er det her jo ikke et spørgsmål om lagerbeskatning.
Det er ikke et spørgsmål om de politiske uenigheder, som er velkendte, på det her område.
Der er flere partier, der står for at kæmpe den her sag.
Det er velkendt, at det har Konservative og andre gjort.
Det er der jo intet mærkeligt i.
Når min kollega hr. Sigurd Agersnap går herop, er det jo bl.a. for at kritisere, at der bliver ændret på noget lovgivning med så kort varsel, men det allermest alvorlige er jo egentlig, at der bliver stadfæstet et nyt princip, nemlig at man laver lovgivning med tilbagevirkende kraft, og det gør vi ikke herinde, uanset om vi kan lide indholdet eller ej.
Vi siger jo også til dem, der ventede tvillinger: I kan desværre ikke få den bedre tvillingebarsel, fordi I får dem, lige inden ændringerne træder i kraft.
Og vi siger til dem, der har brug for sorgorlov: Desværre kan I ikke få den forbedrede sorgorlov, fordi ændringerne først skal træde i kraft.
Der er altid nogle, der på den måde kommer i klemme, eller hvor der går noget tid, fra vi har besluttet noget, til det bliver effektueret, og det siger vi til dem klart og kigger dem ind i øjnene, og vi siger, at vi bliver nødt til også at have nogle ordentlige principper og nogle ordentlige processer omkring det her.
Som min kollega hr. Sigurd Agersnap sagde, vil enhver jo kunne bruge det her til fremover at sige: Det her er noget, som nogen har syntes var besværligt, eller som har sat dem i en knibe; nu må vi lave lovgivningen om med tilbagevirkende kraft.
Derfor er det et spørgsmål for Folketinget ved andenbehandlingen.
Det er ikke en politisk uenighed, der skal håndteres i et samråd.
Det her vil være et nyt princip om, at man siger: Noget, vi ikke kan lide på vegne af nogle mennesker, laver vi ikke kun om fremadrettet; det laver vi også om med tilbagevirkende kraft.
Jeg vil virkelig advare jer imod det her.
Det handler ikke om, om vi går ind for lagerbeskatning eller ej.
Det handler om de principper, vi skal lave lovgivning på baggrund af.
Og man vil ikke i fremtiden kunne sige til nogen af dem, der kommer i klemme i den periode, der går, fra vi træffer en beslutning, der skal gøre livet bedre for dem, til den bliver effektueret, at desværre kan vi ikke gøre det med tilbagevirkende kraft for jer, der har behov for det, for det gør vi ikke herinde; det er et princip.
Så jeg håber, I vil tænke jer om.
Det er virkelig et skråplan at gøre det med tilbagevirkende kraft.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-12-17:
For ellers bliver det for bredt og for usikkert, og så kan skattevæsenet ikke rigtig regne på det, så vidt jeg forstår.
Men det er vigtigt, at vi får gjort noget ved det.
Nu har jeg talt med flere foreninger, som hjælper iværksættere.
De har gennemgået 19.000 opkøb og fusioner af virksomheder, og de har kun kunnet finde ni tilfælde, hvor den her indramning vil kunne indgå i den overgangsordning, vi foreslår.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-17:
Jamen det var det bestemt.
Det her handler jo om iværksætteri eller i hvert fald en implementering af iværksætteraftalen, som man har kaldt det.
Men vil ordføreren i hvert fald ikke også bekræfte, at det også gælder for danskere og danske selskaber, som ejer udenlandske virksomheder, og som bliver børsnoteret eller sælger, at man ikke kan differentiere mellem, om man ejer en dansk virksomhed eller en udenlandsk virksomhed?
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-12-17:
I det hele taget har det her været sådan en lidt spøjs seance, om man vil.
I det hele taget synes jeg, at det retssikkerhedsmæssigt er absurd, at vi har nogle mennesker, som sælger deres virksomhed og får nogle aktier tilbage, og pludselig er de bundet juridisk på en måde, hvor de ikke kan sælge deres aktier og ikke kan få lov til bare at betale den skattegæld, de nu engang opbygger med lagerbeskatning.
Vi går altid ind for mere simple skatteregler.
Det vil vi altid gerne kæmpe for, men der er mange ting i det her, der har været skørt.
Der har jo også været noget med, at Nasdaq var på skattevæsenets liste over børser, man var på, men First North var ikke, og lige pludselig var First North på listen.
Det er jo også en af grundene til, at hele den her diskussion startede.
For der har bare været en masse små tilfælde af miskommunikation og andre ting, som simpelt hen bare har forårsaget, at det lidt er blevet noget miskmask, men jeg er glad for, at man forsøger at rydde op i det.
Jeg håber, det var et nogenlunde svar.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-17:
Tak til ordføreren for talen.
Vi trækker ikke i samme retning på det her lovforslag, men det var trods alt en god tale.
Jeg vil høre ordføreren om det her med, at dem, der, som ordføreren snakker om, har solgt deres virksomhed til en allerede børsnoteret virksomhed, ikke er en del af lovforslaget.
Det synes jeg er lidt mærkeligt.
Normalt har vi jo den politik i Danmark på skatteområdet, at man enten beskatter noget, når det skifter status, som f.eks. når det bliver en noteret aktie, eller når det skifter hænder.
Vil ordføreren ikke ligesom sige, at det er en lidt mærkelig variation, der kommer i lovgivningen her, hvor det gælder for nogle, men ikke for andre, der skifter status?
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-12-17:
Tak, formand.
Jeg lover at gøre det her kort.
Først vil jeg komme med en konstatering og så en lille julebøn.
Det, vi har gjort med L 28 og de her ændringsforslag, synes jeg generelt er godt arbejde – også selv om vi kan have den her snak om tilbagevirkende kraft osv. som en generel ting.
Jeg synes, at det har været et eksempel på, at vi i Folketinget har lyttet til hinanden.
Vi har lyttet til branchen.
Vi har generelt set bare tænkt os om og gjort det rigtige.
For det er selvfølgelig rigtigt, at Danmark skal have et attraktivt iværksættermiljø, også i fremtiden, og det gør L 28 og de ændringsforslag; de gør det nemmere at være iværksætter.
Det gør, at man har noget ro i maven.
Vi har givet en masse folk, der har lagt blod, sved og tårer i en virksomhed, noget ro i maven at gå på juleferie med.
Det er en rigtig, rigtig god ordning.
Så kommer vi lige til min julebøn.
For det er jo snart jul, og vi er ved at løbe tør for tid at lovbehandle i og alle de her ting.
Men vi har hjulpet en masse mennesker med det her.
Men der er et par mennesker, der stadig væk er på perronen, og det er dem, der har solgt deres ikkebørsnoterede virksomhed til en børsnoteret virksomhed og har ombyttet deres unoterede aktier til børsnoterede aktier.
Så kan man sige, at det er fint nok, at de lagerbeskattes; de kan jo bare sælge deres aktier og blive beskattet efter realisationsprincippet.
Nej, for der er noget, der hedder en lockupklausul.
Når virksomheder opkøber mindre virksomheder, køber de jo også tit grundlæggernes hjerne så at sige i en periode.
Det kan være 6 måneder, det kan være 2 år, og der er nogle mennesker, der stadig væk er fanget i en klemme, og som ikke bliver hjulpet med de ændringsforslag, der er på bordet for nuværende, fordi de ikke har kunnet sælge deres aktier.
De har simpelt hen været juridisk forpligtet til at beholde deres aktier, mens de har kunnet se aktieværdien af de aktier, de har fået i bytte fra salget af deres virksomhed, falde, falde og falde.
Så en lille julebøn til ministeren er, om vi ikke godt kan give det et sidste vrid, så vi kan sende de sidste par iværksættere, der er kommet i klemme, på juleferie på en god måde, hvor de kan lægge deres hoved roligt på puden om natten.
Men vi støtter alle de her ændringsforslag.
Det er nogle gode ændringsforslag.
Vi håber bare på, at der kan ske et lille julemirakel, inden vi går på weekend.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-12-17:
Man blev beskattet af en værdi, man havde i en periode.
Vi har jo egentlig sagt i SF, at det kan man godt ændre fremadrettet.
Men når man går ind og gør det med tilbagevirkende kraft, så kører man jo uden om alle dem, der havde indrettet sig på den måde, at de gerne ville undgå lagerskatten, og dermed ikke havde fået de fordele, der var ved at have et holdingselskab.
Det vil sige, at det jo gør, at borgerne ikke ved, hvad de skal planlægge efter, fordi de kan risikere, at der kommer nogen og redder nogle eller kommer med en check til nogen og ikke til andre.