runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-26:
Jeg vil også sige tak for gennemgangen.
I forhold til Hormuz vil jeg gerne sige, at jeg jo selv har set vurderingen fra Forsvarets Efterretningstjeneste, der er, at der faktisk ikke umiddelbart er en trussel mod civil passage i området.
Jeg vil gerne høre ministeren, hvordan man har vejet de hensyn op mod hinanden, der faktisk kan ligge i, at hvis vi kommer til at være militært til stede, kan man jo også samtidig risikere at være med til at optrappe situationen dernede.
Der kan ske det, at der er en øget risiko for, at tingene bliver mere anspændte, at der kan opstå misforståelser undervejs.
Det er jo også noget af det, som Forsvarets Efterretningstjeneste vurderer, altså at det er en meget anspændt situation.
Så hvordan har man ligesom siddet og vejet de hensyn op mod hinanden?
Altså, når jeg gør det, er det klart, at så er min konklusion jo, at vi skal lade være.
Trine Bramsen (S), 2020-05-26:
Tak for det.
Danmark har i en række år bidraget til fred og stabilitet i verdens brændpunkter.
Det er sket med bred opbakning fra Folketinget.
Det engagement ønsker regeringen at fortsætte og udvide med relevante og efterspurgte bidrag.
Det handler om at bekæmpe terror og om at undgå et øget migrationspres, og det handler om at understøtte maritim sikkerhed til gavn for den kommercielle skibstrafik.
Det sker dels med en større pakke til NATO's mission i Irak, der bl.a. indeholder en chef for missionen og et antal militære bidrag, dels med en indsats i Hormuzstrædet, der omfatter et skibsbidrag og et stabsofficerbidrag til den europæisk ledede maritime overvågningsmission.
Vi skal bidrage til de to indsatser af flere årsager.
I forhold til Irak handler det først og fremmest om at bakke op om den fortsatte indsats mod terrororganisationen ISIL.
ISIL udgør fortsat en trussel, selv om det geografiske kalifat nu er nedkæmpet.
ISIL søger at fortsætte sit virke med sin uhyrlige ideologi og ikke mindst som inspirator for ustabilitet og terrorangreb, også uden for Mellemøsten.
Vi vil støtte kampen mod ISIL ved at rådgive og træne de irakiske sikkerhedsstyrker, så de i fremtiden kan varetage Iraks egen sikkerhed.
I forhold til indsatsen i Hormuzstrædet handler det om at bidrage til fri og sikker sejlads gennem en styrket maritim overvågning i området.
Som verdens femtestørste søfartsnation er det noget, Danmark har en klar interesse i.
Dermed vil Danmark bidrage substantielt til at øge sikkerheden i den bredere region.
Der er behov for begge typer bidrag.
Sikkerhedssituationen i Irak og i den bredere region er bekymrende.
Vi har i den seneste tid set overgreb på civilbefolkningen, angreb på koalitionens lejre og personale og terrorangreb.
I Hormuzstrædet kan spændingsniveauet hurtigt ændre sig med øget risiko for skibstrafikken til følge.
Som altid når vi udsender soldater, er soldaternes sikkerhed i fokus.
Det er ikke ufarlige missioner eller indsættelsesområder, vi sender danske soldater ud til.
Truslen var også høj, da Folketinget sendte soldater til Al Asad-luftbasen.
Vores soldater er uddannede og klar til de udfordringer, som opgaverne vil kræve af dem.
NATO er et fællesskab, og i et fællesskab skal man også bidrage.
Og i den sammenhæng vil jeg gerne fremhæve, at der på Forsvarsministeriets område og gennem det eksisterende freds- og stabiliseringsprogram for Irak og Syrien ydes bidrag til eksempelvis minerydning og rådgivning på sikkerhedsområdet.
Jeg håber, at der her i Folketinget vil være bred opbakning til bidragene, og det gør jeg, fordi det har stor betydning for de soldater, som vi sender ud, at de har et stærkt mandat.
Indsatserne er både i Danmark, Europa og regionens interesse.
Danmark tager ansvar, ikke kun herhjemme, men også for sikkerhedsudfordringerne i Europas nærområder.
Tak for ordet.
Jeppe Kofod (S), 2020-05-26:
Til det sidste: Hele formålet med, at vi er i Irak er også for at få trænet sikkerhedsstyrkerne, sådan at de overholder menneskerettigheder og gode principper.
Derfor, når vi er der,
er det faktisk vigtigt.
I forhold til Hormuzstrædet: Det er jo vigtigt at sige, at vi er der i forhold til folkeretten, og det er også klart, at vi kan yde selvforsvar, hvis vi bliver angrebet af andre eller bliver truet.
Så har vi selvfølgelig altid den ret.
Det er også klart, at vi, i det omfang andre bliver truet og der er brud på folkeretten, kan stille op i forhold til at forsvare andre allierede og kerneallierede.
Sådan er det også, og vi koordinerer selvfølgelig samarbejdet mellem de forskellige missioner.
Der er ikke bare den amerikansk ledede og den europæisk ledede mission, der er også lande, Japan og andre, som har selvstændige skibe i området, som også har samme formål, nemlig at sikre den frie sejlads og overholdelse af international lov og ret.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-26:
Men jeg synes bare ikke rigtig, at ministeren forholder sig til, at mit spørgsmål jo handler om, at der står, at operationen også har mandat til at forsvare de andre internationale operationer, altså den britiske og amerikanske mission i området.
Hvad betyder det egentlig helt konkret?
Det vil jeg faktisk gerne have udredt lidt mere, og hvis vi ikke kan få det her i salen, må vi jo tage det skriftligt.
Det synes jeg er vigtigt at få en klarhed over.
I forhold til Irak må jeg vel forstå det svar, som udenrigsministeren dér kom med, at selv om overgrebene fra sikkerhedsstyrkerne fortsætter, vil man så faktisk også fortsætte træningen af dem.
Jeppe Kofod (S), 2020-05-26:
Der vil jeg også bare sige, at det er afgørende, at vi får trænet og opbygget en kapacitet i de irakiske sikkerhedsstyrker, at vi får lært dem om danske værdier, om, hvordan man overholder menneskerettigheder, hvordan man har civil kontrol med sikkerhedsstyrker, hvad enten det er militær eller politi.
Det er jo en del af det, der er opgaven dernede.
Jeg vil bare sige til fru Eva Flyvholm, at jeg, hvis man nu forlod Irak og ikke påtog sig den opgave, så er sikker på én ting: at situationen kun vil blive værre.
Vi er der, fordi vi kan se, at vi gør situationen bedre og Irak i stand til at bevæge sig i den rigtige retning.
Dermed ikke sagt, at der ikke er store udfordringer – det er vi fuldstændig enige om – men vi mener, at det er rigtigt at være der.
I forhold til Hormuzstrædet og mandatet: Vores bidrag hviler – det står også i beslutningsforslaget – på folkeretten, på international havret osv., og det er vigtigt, når vi er der, og det er en europæisk ledet overvågningsmission.
Så er det klart, at det er det mandat, det hviler på, og vi skal være med til at deeskalere og sikre, at skibene kan sejle frit igennem Hormuzstrædet.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-26:
Jeg vil bare lige sige, at der vel også er en række andre faktorer, der har gjort, at situationen nu er en smule mere stabiliseret, i forhold til hvordan den var for et halvt år siden.
Altså, den var jo historisk dårlig for et halvt år siden, må vi bare sige, altså ekstremt optrappet.
Det er jo kun positivt, at det ligesom er trappet lidt ned, og det synes jeg jo i virkeligheden måske mere rejser spørgsmålet, om ikke vi netop skulle bygge videre på at forsøge den nedtrapning i stedet for at stille med et krigsskib nu.
Altså, hvad er det faktisk, der er positivt ved det, vi bidrager med?
Henrik Dahl (LA), 2020-05-26:
Tak for ordet.
Den vestlige verden begyndte jo allerede at miste indflydelse i Mellemøsten i 1979 – eller dér kom der for alvor fart på det; processen begyndte før det.
Så den seneste drejning til det, der er alvorligt værre, har altså stået på i over 40 år.
Og et af de mest dramatiske kapitler i den her sørgelige historie om, hvordan Vesten tabte sin indflydelse i Mellemøsten, er jo invasionen i Irak i 2003 og afsættelsen af Saddam Hussein.
Det endte med at bidrage til det magttomrum, der sammen med borgerkrigen i Syrien rent fysisk gjorde, at der blev et rum, hvor Islamisk Stat kunne opstå.
Men politisk skabte det jo også et vækstmiljø for den vrede blandt sunnierne, som var og er drivkraften for Islamisk Stat.
Og den eneste langsigtede vinder i alt det her – det blev fastslået af den amerikanske hærs udredning, som kom for halvandet år siden – blev Iran.
Så i den forstand hænger de to beslutningsforslag desværre sammen.
Det er vigtigt at bekæmpe Islamisk Stat, selv om det helt grundlæggende er et defensivt projekt.
Det ved vi fra terrorbølgen fra 2015 til 2017.
Men jeg vil gerne have det taget til protokol, at jeg sådan set ikke tror, at den indsats, vi laver i Iran, vil skabe fred eller demokratiske tilstande eller lignende.
Det her er en defensiv foranstaltning, som handler om at forhindre, at magttomrummet bliver for stort, at anarkiet bliver for voldsomt, at Islamisk Stat på den her måde kan genopstå.
Men derfor støtter vi beslutningsforslag B 159, fordi vi er imod magttomrum.
I forhold til B 160 noterer jeg mig ligesom flere andre ordførere, at Danmark har en af verdens største handelsflåder.
I gamle dage blev sådan noget jo ledsaget af, at man også skulle have et af verdens største søværn, men det kan man jo ikke ligefrem påstå at vi har i Danmark.
Vi sejler som regel i læ af NATO – og i læ af den amerikanske flåde, når det er uden for NATO's operationsområde.
Men vi bør selvfølgelig i et rimeligt omfang bidrage direkte til at opretholde friheden til at sejle i internationalt farvand.
Og det gør vi, når vi udsender et flådefartøj til Hormuzstrædet.
Så på den baggrund bakker vi altså begge beslutningsforslag op i Liberal Alliance.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-26:
Tak for det.
Vi behandler i dag to beslutningsforslag.
Det første er B 159 om udstationering af danske tropper i Irak.
Nye Borgerlige vil sætte Danmark først og sikre Danmarks sikkerhed og interesser.
Derfor skal det have en klar og direkte betydning for Danmark, når vi sender danske soldater til udlandet.
Danmark støttede krigen, som afsatte Saddam Hussein.
Derfor kan man argumentere for, at Danmark har et særligt ansvar i forhold til Irak.
Men krigen begyndte i 2003; det er 17 år siden.
Hvor længe skal Danmark være forpligtede over for Irak?
Skal vi også være der om 17 år i 2037?
Og bidrager Danmarks indsats reelt til langvarig stabilitet og fred i dette muslimske område?
Irak vil ifølge FE i mange år frem være en arena for regionale og internationale magtkampe.
Stabilitet og sikkerhed i Irak er selv efter mange års vestlig militær og humanitær hjælp ikke opnået.
NATO-koalitionen risikerer derfor at spille en udsigtsløs central rolle i transitionsprocessen i årtier for at opnå dette.
Der er en risiko for, at de danske soldater vil blive angrebet af ISIL, irakiske militser eller kriminelle bander.
Det er kun få måneder siden, at basen, hvor de danske soldater opholder sig, blev angrebet.
Jeg frygter, at danske soldater og Danmark med denne folketingsbeslutning vil blive fanget som part i en ørkesløs krig i Irak med tab af danske soldater som følge.
Nye Borgerlige kan derfor ikke støtte B 159.
Vedrørende B 160 om Hormuzstrædet:
Med 150-170 danskopererede skibe gennem Hormuzstrædet hver måned er passagen af stor strategisk betydning for både dansk og international skibsfart.
De mange hændelser og uroligheder i Hormuzstrædet i den senere tid skaber en stor usikkerhed for danske handelsskibe og deres besætninger.
Det er vigtigt at sikre, at danske skibe kan færdes frit.
Det er en vigtig del af international lov og ret.
Vi skal sikre, at vores danske skibe kan sejle uhindret uden risiko for deres sikkerhed.
I Nye Borgerlige hilser vi derfor en beslutning om et dansk bidrag til Hormuzstrædet velkommen.
Det er afgørende, at der holdes godt øje med trafikken i området.
Som en stor søfartsnation skal vi være vores ansvar bevidst, og med bidraget sender Danmark et klart signal.
Derfor kan Nye Borgerlige støtte beslutningsforslag B 160.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-05-26:
Mange tak, formand.
Jamen helt overordnet bakker vi fra Det Konservative Folkepartis side naturligvis op om disse missioner.
Der er jo ingen tvivl om, at en af årsagerne til, at Danmark fra NATO's side er blevet valgt til at – er blevet spurgt, om vi vil – stå i spidsen for den her internationale træningsmission, jo har været de enorme bidrag, som Danmark har leveret ude i verden.
Og der er jo ingen tvivl om, at det i høj grad skyldes vores danske helte og deres professionalisme ude i verden, at vi står, hvor vi står i dag, og er klar til at bakke op om sikkerheden og trygheden for de mennesker i Irak.
Vi fik jo også i går aftes fra Forsvarets Efterretningstjeneste et billede af en forholdsvis høj trussel i regionen, og jeg må bare sige, at i lyset af det synes vi fra vores side, at det er fuldstændig rigtigt netop at sende danske soldater derned og styre det her med vores demokratiske værdier og vores danske værdier.
I forhold til vores bidrag til den europæisk ledede maritime mission i Hormuzstrædet – beskytte retten til fri sejlads og styrke sikkerheden i området – handler det i høj grad om at deltage i at styrke sikkerheden, men også om at sikre de danske skibe.
De mange hændelser og uroligheder, der har været i Hormuzstrædet i den seneste tid, skaber jo en usikker situation for handelsskibene og deres besætninger.
Og med et sted mellem 150 og 170 danskopererede skibe gennem strædet hver måned har passagen en stor strategisk betydning for både dansk og international skibsfart.
Det Konservative Folkeparti bakker naturligvis op om missionerne.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-05-26:
Ja, men det vi er jo også fuldstændig enige i, men derfor kan man jo godt lagre sådan en lille rosende bemærkning inde i baghovedet til næste gang.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-26:
Tak for gennemgangen og for besvarelsen.
I forhold til Irak vil jeg jo netop gerne spørge: Hvis vi kommer til at opleve en situation, hvor de her angreb på fredelige demonstranter i Irak faktisk fortsætter, at sikkerhedsstyrkerne bliver ved med at spille den rolle, som vi har set indtil videre – og det kan jo meget vel blive værre, når man åbner samfundet mere op igen og der kommer flere demonstrationer – vil Danmark så trække støtten, altså hvis vi ser, at sikkerhedsstyrkerne bliver ved med at angribe fredelige demonstranter?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er i forhold til Hormuzstrædet, og det handler mere om teknikken i det.
Nu har jeg jo læst beslutningsforslaget, men hvordan skal det forstås, at vi faktisk også har mandatet til at komme de andre internationale styrker i området til hjælp?
Hvad er i virkeligheden vores forpligtelse over for den amerikanske mission dernede?
For jeg kan godt være superutryg ved, hvad det er, der udvikler sig mellem Iran og USA i den kommende tid.
Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Jeg synes, at sagen her er så kompleks i både en svær forstand, men også i en vigtig forstand, at man bør tage det som et samlet forløb, hvor vi drøfter samlet, hvordan vi kan fremme en bedre ligestilling i ledelserne i vores private virksomheder.
Jeg har tilkendegivet, hvad jeg mener om det konkrete forslag, og det kan jeg vist ikke sætte ret mange flere ord på.
Men jeg ser det som et samlet forløb.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-26:
Det, jeg også tænker, når ministeren om den første del af det her forslag om de her retningslinjer for virksomhederne om de opfølgende måltal siger, at det var uhensigtsmæssigt, at den tidligere regering fjernede kravet, er, om det ikke er noget, man så vil kunne indføre nu.
Mens vi venter på drøftelser om de andre ting, kan vi måske få indført det her relativt hurtigt.
Hvad siger ministeren til det?
Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Jeg tror jo, vi deler utålmodigheden, kan man sige, og det handler jo om, at vi får gjort klar til de politiske forhandlinger, der skal være.
Jeg synes, at det skal være en målsætning for os, at det er det her Folketing, der vedtager den ligestillingspolitik, der skal bringe Danmark derhen, hvor vi tager større skridt end de skridt, jeg prøvede at indikere i min tale der er blevet taget.
Igennem de sidste 3 år var det en fremgang på 1,9 procentpoint.
Det er jo alt for lidt.
Så derfor er min dedikation dertil, at det skal være det her Folketing, som vedtager de nye skridt, som forhåbentlig bliver større og bedre, end hvad vi har set indtil videre.
Astrid Carøe (SF), 2020-05-26:
Mange tak.
Man skulle også tro, at ministeren havde haft fingrene nede i mine talepapirer.
Vi er meget enige om problemstillingen, kan jeg fornemme, og det er jo dejligt, men de sidste mange år er der blevet snakket om ligestilling både på arbejdsmarkedet og i forhold til mange andre facetter af vores liv, og der sker meget lidt, som ministeren også er inde på.
Ministeren siger, at der skal handles, og det er I meget opsatte på at gøre i regeringen, I ønsker at få alle talenter i spil.
Jeg er med på, at vi ikke har kunnet gøre det de sidste par måneder, men der var jo også et efterår, hvor vi diskuterede alle de her ting, og derfor kan det undre mig, at man ikke tidligere har taget initiativ til det her fra regeringens side, hvis det er så vigtigt for erhvervsministeren og regeringen, som det er.
Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Det er rigtigt.
Jeg var selv ude i februar også og sige, at arbejdet var i gang.
Havde den ikke været her, er jeg lige ved at tro, at vi måske havde haft gang i de politiske forhandlinger allerede nu, og hvem ved, om de ville have været tilendebragt?
Det er måske for meget at spå om.
Jeg kan bare ikke sætte en dato på i dag for, hvornår de starter.
Trine Bramsen (S), 2020-05-26:
Jamen jeg har den holdning, at vi skal stå op for vores konventioner.
Og konventioner handler om fri sejlads.
Vi har set nogle, der forsøgte at sætte en hindring ind for den frie sejlads.
Og det er jo det politiske ønske, der ligger bag, at vi er tilstede i Hormuzstrædet og ønsker at bidrage med det her skibsbidrag.
Man kan jo godt have mange andre holdninger til det, men det er et politisk ønske, der ligger bag.
Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Det er helt rigtigt taget ned.
Jeg har ikke haft fat i talepapirerne hos den radikale ordfører.
Så avancerede er systemerne heldigvis ikke.
Men jeg kan kun være glad, hvis vi har spejlet nogle af de samme syn på den her udfordring og på det her potentiale, der ligger i den her sag.
Det er i øvrigt noget, vi efter mine bedste begreber deler med en meget stor del af erhvervslivet og erhvervslivets organisationer, som også ønsker mere bevægelse i den her retning.
Til spørgsmålet om politiske forhandlinger vil jeg sige, at der vil blive indkaldt til dem, når vi også som regering får mulighed for lige at få sat sagerne rigtigt sammen.
Det er et komplekst område, det her, og jeg tror ikke, jeg overdriver, hvis jeg siger, at hele coronakrisen og håndteringen af den har ryddet bordet for, hvad der kunne ligge af sager på samme tid.
Derfor er det noget, vi er meget opmærksomme på, og jeg håber selvfølgelig, at det kan være inden alt for længe.
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Man skulle tro, der var gravet ned i mine talepapirer, i hvert fald indtil der kom et »men« om, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Så bliver jeg jo lidt nysgerrig på, hvornår vi kan forvente de her politiske drøftelser.
Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Nå, men så flyttede vi i hvert fald debatten fra at handle om målet til at handle om, hvilke midler vi tager i anvendelse, og så er vi jo nede ved det, som jeg også siger: Det her er så komplekst; der er så mange balancer.
Der er små og der er store virksomheder.
Der er mange hensyn.
Der er tilsigtede konsekvenser, og der er utilsigtede konsekvenser.
Og alt det taler jo for, at man tager politiske drøftelser af, hvilke midler man bringer i anvendelse her, og hvordan man gør det.
Men det fjerner jo ikke fokus fra, at jeg synes, at målet er rigtigt: at en mere ligelig kønsbalance er efterstræbelsesværdigt, også i vores private virksomheder.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Nej, men der er det med forslaget, at der er nogle, der mener, at man skal diktere, hvem der er den bedste.
Så fastsætter man nogle mål, fordi man simpelt hen ikke tror på, at virksomhederne selv kan ansætte de mennesker, som de synes er bedst, i ledende stillinger.
Det svarer til, at vi i Folketinget skulle beslutte, at Socialdemokratiet skulle have en kvinde eller en mand i en ledende post, alt efter hvor mange medlemmer de havde, og at vi så ville sætte måltal for, hvor mange der skulle være i ledende poster inden for Socialdemokratiet.
Det er jo derfor, det handler om: Mener man, at man har en berettigelse til at sætte konkrete krav ned over virksomheder om, hvordan de bedst sammensætter en direktion?
Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Socialdemokratiet har den bedst egnede formand, selvfølgelig, og Mette Frederiksen er samtidig kvinde, men jeg ved ikke, hvad det lige præcis har med forslaget her at gøre.
For det, vi kigger ned i, hvis jeg forstår forslagsstillerne rigtigt, er spørgsmålet om, om vi i de private virksomheder i Danmark får udnyttet talentmassen godt nok.
Derfor er det, vi diskuterer her i dag, som jeg ser det, både i samfundets interesse, men også i virksomhedernes egen interesse, fordi det kan ses på bundlinjen, når man har en bedre kønsbalance.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Vi er det rigtige sted og det hele.
Det er fremragende.
Jeg skal bare lige spørge ministeren, om statsministeren, fru Mette Frederiksen, er leder af Socialdemokratiet, fordi hun er kvinde, eller fordi hun er den bedst egnede til at være leder af Socialdemokratiet?
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Tak for ordet.
Jeg blev bare nødt til at gribe ordet, for jeg kunne høre, at der var lidt faktaresistens her i salen.
Jeg vil bare lige bede ministeren om at bekræfte, at et af de mest veldokumenterede fænomener inden for socialvidenskaben netop er, at det ikke er kvalifikationer, man ansætter på baggrund af, men at det i høj grad er køn.
Derudover ser vi, at det sekundært er på baggrund af faglig baggrund og også alder.
Og det er derfor, at det netop ikke gælder valgte ledere.
Når der er tale om valgte, ser vi ofte, at der er en bedre repræsentation af begge køn, men når det gælder ansættelser til ledelser og som ledende kollegaer, er det ofte midaldrende mænd med en baggrund som djøf'er, der bliver ansat.
Kan ministeren bekræfte det?
Peter Juel-Jensen (V), 2020-05-26:
Jamen lad os da tale rent ud af posen, det har vi det bedst med i Venstre.
Jeg sagde ikke noget for at rose ordføreren.
Jeg sagde noget, fordi jeg var enig med ordførerens udlægning, og ordførerens udlægning var ikke, at det her var et krigsbidrag – det var en investering i vores fælles fremtid.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-05-26:
Jamen tak for det.
Nu gemmer vi den her lille rosende samtale, til næste gang SF ikke vil støtte et eller andet krigsbidrag, tænker jeg, og så husker vi på det.
Men tak til Venstres ordfører; det er jeg da glad for at han synes et eller andet sted.
Eva Flyvholm (EL), 2020-05-26:
Men tror ordføreren ikke, at der er en ret stor risiko for, at det at sende et krigsskib ned i området faktisk kan være med til at eskalere en situation, der allerede er ekstremt anspændt?
Det har vi jo faktisk også hørt fra en del af landene i området at man lige præcis er bekymret for, og at det ikke nødvendigvis er noget, man ønsker sig.
Og det er det, der er min bekymring.
Hvordan forholder ordføreren sig til det, hvis man i virkeligheden med det her bidrag er med til at gøre situationen meget værre og mere anspændt?
Peter Juel-Jensen (V), 2020-05-26:
Jeg tror, at det her bidrag er en forudsætning for, at vi kan få lavspænding i området; det er en forudsætning for, at vi kan sikre, at man overholder internationale regler, således at det ikke bliver de store, der bullier de mindre, og at tingene sker efter en fælles ambition om at få den der fred og frihed til at sikre, at der kommer vækst og beskæftigelse og dermed bosætning og rigdom til området.
Jeg tror ikke, det hjælper at blive væk og kigge den anden vej, for så er det bare sådan, som vi ser nogle gange i dag, at så eskalerer tingene på en sådan måde, at det går ud over nogle og dermed forværrer tingenes tilstand.
Vi sender det her bidrag af sted for at være med til at sikre, at internationale regler og love overholdes, og det må være i alles interesse.