Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Mange tak for det, og tak for en spændende debat her de sidste par timer.
Det har været en debat, som vi jo også har haft og ført med hinanden i det offentlige rum i efterhånden et ganske godt stykke tid, men som jeg også synes er kommet rundt om mange forskellige ting.
Jeg er sådan set ikke overrasket over bemærkningerne og den debat, der har været, af det her lovforslag, siden vi landede en aftale tilbage i september måned.
Jeg er glad for, at partierne på tværs af Folketinget går så aktivt ind i debatten, og det viser, at vi her taler om en vigtig, men også kompleks dagsorden.
Med lovforslaget ønsker regeringen og aftalepartierne at give en økonomisk håndsrækning til forsørgelsen af de børn, hvis forældre modtager hjælp i kontanthjælpssystemet og er påvirket af kontanthjælpsloftet eller modtager integrationsydelse.
Kontanthjælpsloftet, som blev indført af den tidligere regering, betyder, at nogle familier rammes hårdt på pengepungen.
Det gælder især enlige forsørgere, men også andre børnefamilier, og i sidste ende går det ud over børnene.
Regeringen har en målsætning om, at børn i Danmark uanset deres baggrund og forældrenes situation skal have mulighed for at vokse op under ordentlige forhold og med mulighed for at være en aktiv del af fællesskabet.
Derfor vil regeringen bekæmpe de afsavn, som børnefamilier måtte lide.
Vi har derfor indgået en politisk aftale sammen med Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten om et midlertidigt børnetilskud – en aftale, der udmøntes med det her lovforslag.
De centrale principper for regeringen er vigtige.
Jeg har tidligere sagt det i forskellige sammenhænge, men vil gerne slå følgende fast, så der ikke er nogen tvivl.
For det første står regeringen vagt om, at der skal være en tydelig økonomisk gevinst ved at være i arbejde.
For det andet står regeringen fortsat fast på den stramme og retfærdige udlændingepolitik.
Det nye midlertidige børnetilskud ændrer ikke på de her principper.
Der skal være en økonomisk gevinst ved at arbejde, men det skal også være muligt at have en rimelig levestandard i den midlertidige periode, hvor man er uden arbejde, for ellers kan det i sidste ende gå ud over børnene.
Der skal således være en balance – en balance, som vi ikke finder i det nuværende ydelsessystem.
Derfor mener regeringen, at der lige nu er behov for at give en økonomisk håndsrækning til de børnefamilier, der er ramt af kontanthjælpsloftet og indførelsen af integrationsydelsen, frem til at vi har et bud på et nyt ydelsessystem.
Den del skal jeg nok vende tilbage til.
Det er korrekt, at den her gevinst er mindre, end den ville være uden børnetilskuddet, men jeg synes, at en månedlig gevinst på 3.000 kr. gør en væsentlig forskel, også i forhold til de mennesker, der er i arbejde.
Det kan f.eks. betyde, at der er bedre råd til tøj og fritidsaktiviteter for børnene.
Jeg mener selvfølgelig og helt afgjort, at det bedste for børnene er, at mor og far går på arbejde, men jeg er ikke så bekymret for, at forældrene i målgruppen generelt vil gå mindre på arbejde, fordi de får et ekstra tilskud, der kan bidrage til at dække almindelige fornødenheder til deres børn, for det at have et arbejde handler også om andre ting end økonomi, nemlig noget at stå op til om morgenen, at indgå i et arbejdsfællesskab og helt grundlæggende føle, at man gør gavn i det store fællesskab.
Og så kan en løncheck bare noget helt andet og bedre end en offentlig forsørgelsesydelse.
Vi mener som sagt også, at med rettigheder følger pligter.
For regeringen betyder det, at dem, der kan, skal bidrage.
Ledige, der modtager ydelse, skal stå til rådighed for arbejde og en aktiv indsats.
Det gælder for alle, også for de børnefamilier, der får gavn af det nye tilskud.
Men der er udfordringer, og det ved vi godt i regeringen, f.eks. står alt for mange indvandrerkvinder uden for arbejdsmarkedet.
Her vil vi stille større krav.
Vi mener, at nyankomne og andre udlændinge med et integrationsbehov skal bidrage i 37 timer om ugen for deres ydelse.