runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Og jeg tænker, at ordføreren taler og taler, hvad Socialdemokraterne ofte gør, om det her, uden at der sker noget.
Vi har før haft en længere periode med en socialdemokratisk statsminister, hvor vi hele tiden ventede på den gode løsning, der kom i morgen – og som aldrig kom.
Nu har vi ventet 1 år, og Socialdemokraterne siger stadig væk, at der kommer en god løsning i morgen.
Vi har et forslag her, og Socialdemokratiets ordfører stod for 2 år siden der oppe på talerstolen og sagde: Vi støtter forslaget.
Hvad er der sket på de 2 år, som gør, at Socialdemokratiet er vendt på en tallerken og mener det stik modsatte af, hvad man gjorde dengang?
Hvis det ikke er at skifte mening, ved jeg ikke, hvad det er at skifte mening.
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Det, vi kan konstatere, er, at det problem, der var før valget, stadig væk findes, og nogle steder er det blevet værre.
Det, vi kan konstatere, er, at det forslag, som ligger på bordet i dag, ikke er tæt på at have et flertal.
Altså, vi mener simpelt hen, at vi har en bedre løsning end det her forslag.
Og jeg mener da sådan set, at det er vores pligt som parti og som politikere at forfølge det, vi mener er den bedste løsning på problemet, i stedet for det første beslutningsforslag, der bliver fremsat, eller for den sags skyld, at man har diskuteret det tidligere.
Altså, jeg er ikke helt sikker på, hvorfor den konservative ordfører mener, at det er mere relevant at lave sådan en Christiansborgdiskussion i stedet for at diskutere, hvordan vi løser problemet bedst muligt.
Det kunne jo være, at De Konservative ville bidrage til det.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-20:
Tusind tak.
Det her handler jo om muslimske friskoler.
Og jeg vil egentlig stille det samme spørgsmål til ordføreren, som jeg stillede til ministeren før.
For i 2018 støttede Socialdemokratiet jo netop et beslutningsforslag, som var identisk med det her, og man lovede vælgerne inden valget, at man ville stække de muslimske friskoler, hvis man vandt regeringsmagten, hvilket man så gjorde.
Socialdemokratiet sidder i Statsministeriet, men absolut intet er sket.
Jeg kunne forstå på ministeren, at ministerens holdning er, at islam selvfølgelig ikke skal være idégrundlag for skoler i Danmark, og jeg går ud fra, at ordføreren, da ordføreren jo er fra Socialdemokratiet, også deler ministerens holdning til det, og det er jeg jo glad for.
Det var også det, jeg sagde til ministeren før, men det kan jo være, at ordføreren nu kan sætte ord på og forklare, hvori han mener at islam strider imod danske værdier.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Jamen altså, som jeg også sagde i mit første svar, kender jeg ikke det forberedende arbejde bag det, der foregik dengang.
Nu har jeg efterhånden siddet i Folketinget i 20 år, og det er ikke sådan, at jeg føler mig forpligtet til at kende hver enkelt behandling af et eller andet forslags gang, og det vil sige, at jeg egentlig har følt mig rigeligt klædt på i forhold til at læse op på, hvordan debatten var på det tidspunkt.
Så vil jeg sige, at det undrer mig lidt, at Venstre gør det til en diskussion om, hvad for en strategi et eller andet parti har i forbindelse med et eller andet, i stedet for at gøre det til et spørgsmål om indholdet.
For det, jeg synes er det væsentlige her, er, at vi får bevæget os ud over isen med hensyn til at få lavet nogle modeller, hvor vi faktisk får løst problemet.
Den tidligere regering løste jo ikke det her problem.
Den tidligere regering løste noget i forbindelse med en parallelsamfundsaftale, og det synes jeg er rigtig godt, men man løste jo ikke det her problem.
Spørgsmålet er, om Venstre vil bidrage til det, og det håber jeg da, for jeg håber, at vi kan lande det her bredt i Folketinget i stedet for at gøre det til en lidt underlig debat om, hvilken strategi hvad for nogle partier har haft for at lægge hvad frem på hvilke tidspunkter.
Mai Mercado (KF), 2020-05-20:
Det her politiske beslutningsforslag har jo kun ét formål, og det er, at i dag får vi udstillet Socialdemokraternes politiske hykleri.
Jeg havde egentlig skrevet ned på min seddel, at jeg godt ville have nogle bud på, hvorfor Socialdemokraterne har skiftet holdning, hvad der har ændret sig.
Men man må jo forstå på svaret til hr. Kristian Jensen, at det kan man ikke svare på.
Så nu stemmer man imod notatet, der ligger, og som tydeligt siger, at det er i strid med både grundloven og den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det er det samme.
Så det er jo noget af en kovending, man er ude i.
Kunne det have noget at gøre med, at man før valget gerne ville være hårde, måske for at kunne jagte nogle stemmer, måske tage nogle stemmer fra Dansk Folkeparti?
Man må sige: Tillykke med det, det lykkedes jo i hvert fald.
Men det, jeg så egentlig bare vil spørge om, nu, hvor man har slået sig op før valget på en hård udlændingepolitik, er, hvordan man kan se de vælgere i øjnene, som jo faktisk har stemt på en i den tro, at man ville fjerne statstilskuddet til de muslimske friskoler, når man før valget sagde det, og nu vil man ikke.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Først og fremmest vil jeg sige, at på et tidspunkt i forbindelse med corona var der en, der skrev inde på Twitter, fordi der var en, der havde brokket sig over, at der ikke havde været Tinkahatte nok i forbindelse med en eller anden juleudsendelse på TV 2, at når vi kom på den anden side af corona, skulle vi lade være med at bruge tid på den slags.
På en eller anden måde får jeg det også sådan, når ordføreren siger, at det eneste formål med det her forslag er at udstille et andet parti.
Skal vi helt seriøst bruge tid på den slags?
Jeg troede sådan set, at partier her i Folketinget havde det formål at løse nogle problemer i samfundet og ikke at udstille hinanden.
Den måde at skulle være folketyre med hinanden på gider jeg faktisk ærlig talt ikke.
Mai Mercado (KF), 2020-05-20:
Men det er jo et helt reelt spørgsmål at spørge Socialdemokratiet om, hvorfor man på den måde har skiftet holdning, når man før valget sagde én ting, lagde én linje klar og tilkendegav, at man ville stemme for, og at der ingen problemer var, til trods for et notat, som tydeligt sagde, at det var i strid med konventioner og grundlov, og nu vil man så ikke.
Man er faktisk ikke engang efter valget kommet med nogen udmeldinger fra regeringen om, hvordan man vil stramme op på tilsyn, eller hvordan man på anden vis vil sikre, at man imødegår parallelsamfund.
Så hvordan i alverden skal man forklare de vælgere det?
Det må Socialdemokratiet jo så stå over for.
Det, jeg egentlig bare kunne tænke mig at høre, er, om ministeren ikke godt kan se, at det klinger hult.
Vi har haft den her debat en gang før.
Der tilkendegav man meget klart, at man ville stemme for.
Nu stemmer man imod.
Det klinger da hult.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Hvis det primære ligesom er at udstille, at nogle gør et eller andet herinde, og ikke at løse nogle samfundsproblemer, synes jeg, det er én debat.
Hvis det handler om at løse nogle problemer, synes jeg, det er en anden debat, og ærlig talt ønsker jeg mest af alt at indgå i den sidste debat.
Der har jeg det som udgangspunkt sådan, at det, der er det væsentlige, er målet, altså det, at vi undgår, at der er skoler i Danmark, hvor der er så stor en ubalance, som tilfældet er på langt de fleste muslimske friskoler og i øvrigt også en lang række folkeskoler og ungdomsuddannelsesinstitutioner.
Det vil jeg gerne fremlægge en metode til at gøre.
Den håber jeg på at kunne få Folketingets opbakning til, når vi når så langt, at vi har fremsat et forslag.
Jeg forventer at fremsætte det inden for det næste år.
Det vil sige, at jeg som udgangspunkt har det sådan, at det mål, som Mattias Tesfaye tilsluttede sig, tilslutter jeg mig også.
Det har vi tænkt os at fremlægge en metode for, som kan lade sig gøre.
Den diskussion om, hvem der så udstiller hvem eller et eller andet, synes jeg er en mærkelig måde at skulle have med hinanden at gøre på.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-20:
Nu er det meget, meget sjældent, at katte er blå, grønne eller gule.
Men det er faktisk lykkedes mig engang at se en grøn kat.
Jeg tog en snak med ejeren, og vi snakkede lidt om den der aparte farve, den kat havde.
Han sagde, at han godt vidste, at det ikke var en særlig køn farve, at den kat var grøn.
Så sagde jeg: Men den kan vel i det mindste fange mus?
Til det svarede han: Nej, det kan den faktisk ikke.
På det bygger jeg, at grønne katte faktisk ikke kan fange mus.
Så er spørgsmålet, hvorfor Socialdemokratiet før valget forsøgte at bilde vælgerne ind, at den her grønne kat i form af det her beslutningsforslag kunne fange mus, når Socialdemokratiet både dengang vidste og også i dag ved, at det kan den faktisk ikke?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-20:
Så jeg har egentlig ikke noget nyt at sige i den sammenhæng, andet end at det, der er det væsentlige for os, er, at vi får fundet en metode til at få fordelt elever, i øvrigt også børn og unge på ungdomsuddannelserne, sådan at vi får en balanceret elevsammensætning.
Til det formål findes der flere forskellige redskaber, og vi mener ikke, at det her er det bedste.
Vi mener, det rejser en lang række andre problemstillinger i forhold til de omkringliggende skoler, og at der er problemer i forhold til menneskerettighedskonventionen.
Det vil sige, at på flere parametre mener vi sådan set, at vi ville kunne lægge en model frem, som både er inden for konventionerne, og som i øvrigt løser problemet mere hensigtsmæssigt.
Det kan man jo godt kritisere os for at vi mener at vi har fundet, siden forslaget blev fremsat sidst.
Jeg mener omvendt, at det er en rigtig god idé at fremsætte de forslag, man synes er bedst til at leve op til det samme mål, som vi havde på det tidspunkt.
Den præmis anerkender jeg ikke, og derfor har jeg ikke noget svar til spørgsmålet.
Kristian Jensen (V), 2020-05-20:
Det synes jeg er lidt interessant, altså at en minister går på talerstolen uden at have sat sig ind i, hvordan en foregående behandling af et præcis tilsvarende forslag egentlig forløb.
Så vil jeg spørge på en anden måde: Har ministeren fået noget nyere information end 2018-vurderingen af det her forslags overholdelse af grundloven og de europæiske menneskerettigheder?
For det, jeg sidder tilbage med, er en oplevelse af, at man i 2018 støttede et forslag, der var præcis magen til og havde præcis de samme problemer med at overholde menneskerettighederne, men at man støttede det, fordi Socialdemokratiet gerne i opposition ville virke stærkt, og nu sidder man i regering med det regeringsansvar, der gør, at man også skal overholde menneskerettighederne, og derfor kan man ikke støtte det præcist, som det ligger.
Derfor skal jeg bare vide: Hvilken viden har ministeren fået, der er nyere end den i 2018, i forhold til om det her forslag overholder menneskerettighederne?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-05-20:
Jamen det skal Socialdemokratiet og regeringen ikke høre nogen kritik af – at man har fundet ud af, at der er andre og bedre måder gøre det her på, som også lever op til intentionerne om at leve op til menneskerettighedskonventioner og lignende.
Jeg synes bare altid, det er værd at tage en snak om, hvorfor partier, der er i opposition, lyver over for vælgerne.
Altså, hvorfor løj Socialdemokratiet og bildte vælgerne ind, at det her var et godt forslag til at løse de her problemstillinger?
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-05-20:
Parallelsamfund, social kontrol, håndtryk, tørklæder, halal, sharialov, kønsopdelte svømmehaller, gruppevoldtægter, bandekriminalitet, momssvindel, social svindel, vanvidskørsel, uro, chikane, utryghed, vold, terror osv. osv.
Det er alt sammen noget, som er resultatet af den massive indvandring, og noget, som vi på daglig basis skal forholde os til på mange forskellige planer.
Til denne lange række kan jeg så tilføje en højere forekomst af covid-19, for indvandrere over en bred kam kan ikke eller vil ikke overholde myndighedernes retningslinjer, hvorfor de er klart overrepræsenteret i statistikken over smittede med covid-19.
Det er ikke en tilfældighed.
Igen står vi her og bruger tiden på indvandrerne – altså de mennesker, der som udgangspunkt er gæster i landet, men som desværre i mange tilfælde har en adfærd, som vidner om, at de ikke betragter sig som gæster, men som herrefolk med egne regler og normer.
Det er trist!
Indvandringen har ganske enkelt forandret Danmark for altid.
Og nej, må jeg så sige til ministeren på det her område, det handler ikke bare om, at de er buschauffører eller ikke lige kan tale eller forstå et ordentligt dansk, eller at de er overrepræsenteret i covid-19-statistikken; det handler i endnu højere grad om, at de f.eks. ikke orienterer sig igennem medierne, TV Avisen og andet, at de ikke lytter til de danske sundhedsmyndigheder, og at de ikke føler sig som en del af det danske samfund, for hjertet og drømmene er stadig i deres oprindelsesland.
Jeg er faktisk ked af at sige det, men sådan er det.
Jeg havde gerne set noget andet, men sådan er det bare ikke.
Vi kan motivfortolke alt det, vi vil, forklare det med dårlige danskkundskaber, påstå, at det er grundet socioøkonomiske forhold, al mulig udenomssnak, men hver evig eneste gang rammer vi forbi skiven.
Indvandringen og den efterfølgende integration har slået fuldstændig fejl, og det har Dansk Folkeparti advaret imod igennem de sidste 25 år.
Parallelsamfundene er mere end før intakte, og de vokser i takt med stigningen af indvandrerne.
Den forhøjede forekomst af covid-19 føjer blot endnu en ting til indvandrerudfordringerne, og spørgsmålet er i dag: Hvad agter ministeren og regeringen at gøre ved det?
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-05-20:
Så kan jeg bare spørge: Hvem skal udpege de skoler, som du vil stille de her spørgsmål til?
Altså, det er jo lidt det der med, at indtil det modsatte er bevist, gør alle det jo rigtigt.
Der er det her tilsyn, og jeg har tiltro til, at det her skærpede tilsyn foregår.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Jeg er nødt til lige at stille et lille spørgsmål.
Når ordføreren nu siger, at der er rigtig mange skoler, der ikke modarbejder integration, er det jo heldigvis rigtigt, og det gælder langt hovedparten af alle de forskellige former for skoler, vi har i Danmark.
Vi har også stillet nogle krav til specielt det faglige indhold og til de ting, der skal foregå i skolen, men det, vi efterlyser her, er så egentlig et krav til skolerne om ligesom at dokumentere, at de ikke modarbejder integrationen.
Kan Konservative have noget imod, at vi stiller det krav til de skoler, hvor det kunne se ud til, at der kunne være en risiko for, at der faktisk ikke sker en positiv integration i forbindelse med skolearbejdet?
Hvorfor skal vi ikke stille de skoler det krav?
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-05-20:
Tak for ordet.
I sidste uge skrev jeg under på, at jeg vil overholde grundloven.
Det er en pænt alvorlig sag, i hvert fald i min optik.
Derfor synes jeg også, det kan virke underligt, at Socialdemokratiet støttede et forslag svarende til det, der behandles i dag, i 2018, og at de brugte en hel folketingsvalgkamp i 2019 på at fortælle, at de gerne ville have lukket muslimske friskoler, fordi det i sig selv er grundlovsstridigt og vi har religionsfrihed i Danmark.
Lige så underligt er det, at forslagsstillerne fremsætter det her forslag, som strider imod grundloven og den europæiske menneskerettighedskonvention.
Der er ingen tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti ønsker at sætte en stopper for friskoler, der modarbejder integration i Danmark, men vi må dertil også bare bemærke, at det ikke er alle friskoler med et flertal af elever med udenlandsk baggrund, som modarbejder integrationen, og at det heller ikke er alle ikkekristne skoler, der modarbejder integration i Danmark.
Der er skoler i grænselandet, den franske skole, den jødiske skole og den internationale skole – der er mange forskellige slags friskoler, som ikke modarbejder integrationen.
Skoler, som modtager statstilskud, skal naturligvis leve op til at drive en skole på et demokratisk grundlag, og det sørger friskolelovens krav om frihed og folkestyre allerede så glimrende for.
Vi var som regeringsparti med til at stramme op i forhold til tilsynet med de frie grundskoler, og stramningerne ser ud til at virke.
Der er allerede nogle skoler, der har fået frataget statstilskuddet, og der er også skoler, som ikke lever op til loven, der kommer under opsyn.
Der sker noget.
Så ud over at forslaget, som det ligger her, strider imod grundloven, er der altså heller ikke nogen grund til at lave endnu en lov om noget, der allerede er en lov om – bare med den forskel, at den gældende lov respekterer den danske grundlov.
Skolerne skal leve op til loven, det skal vi også, og derfor kan vi ikke i Det Konservative Folkeparti støtte beslutningsforslaget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-05-20:
Altså, jeg foretrækker helt generelt skoler og institutioner, som er præget af mangfoldighed, og den mangfoldige sammensætning, vi har her i landet, præger skoler og institutioner.
Men jeg anerkender samtidig, at vi har en friskolelovgivning, der giver mulighed for noget andet.
Altså, jeg tror også, det er meget godt, at man mødes med folk af forskellige religiøse afskygninger eller mangel på samme, men derfor er jeg alligevel ikke modstander af, at man har katolske skoler.
Så jo, jeg synes, mangfoldighed er godt, men jeg synes også, det er rigtig godt, at vi har en friskolelovgivning, der giver mulighed for at danne skoler på et andet grundlag.
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Det var mere, fordi jeg egentlig ikke synes, det har virket til, at det her dekorumkrav har skabt de store problemer udeomkring, men det kan være, at ordføreren har en anden holdning.
Så vil jeg egentlig gerne høre: Mener Enhedslisten, det er et problem, at der går 100 pct. elever med ikkevestlig herkomst på én skole?
Altså, er det et problem i sig selv?
For det mener vi jo er skidt for integrationen, og derfor er vi klar til at ændre på det.
Men Enhedslisten vil jo ikke lave f.eks. distrikter for de frie grundskoler, så jeg vil egentlig bare gerne høre, om Enhedslisten mener, det er et problem, at det er sådan derude i dag, selv om man ikke vil gøre noget ved det.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-05-20:
Nej, der var jo en grund til, at vi stemte imod.
Og dekorum er jo et sådan lidt abstrakt begreb: Hvad er det nu, det betyder?
Det handler jo meget om den adfærd, den udadvendte opførsel, man må have som ansat, og det omtales jo tit i det offentlige system, men blev også gjort gældende her.
Jeg kan huske, at jeg stillede et spørgsmål til ministeren dengang om, hvad det indebærer, at man skærper dekorumkravet.
Det kunne jeg ikke få svar på, og
når man stiller skærpede krav om adfærd hos ansatte i friskoler uden at kunne svare på, hvad det er for en type skærpet adfærd, der er tale om, så var det, apropos uldent, for mig et så uldent svar, at jeg ikke syntes, det var acceptabelt – og Enhedslisten syntes ikke, det var acceptabelt – at tilslutte sig.
Men som jeg sagde i mit svar til fru Mai Mercado, var vi meget præcise med at skrive i vores betænkningsbidrag, at vi faktisk støttede den del, der handlede om et stærkere tilsyn.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Det er jo en del af forslaget, at vi sådan set peger på, hvordan man kunne udpege de her skoler, for det er jo så de skoler, hvor over halvdelen har udenlandsk baggrund.
Men hvis det er en udfordring, har vi da ikke noget problem med, at man skulle spørge alle skolerne.
Hvis vi så for ikke at lave forskel spørger alle skoler, hvordan de sikrer, at de ikke modarbejder integrationen, er Konservative så med på det?
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-05-20:
Jeg gør, hvad jeg kan, for ikke at udtrykke mig uldent.
Hvis jeg skal illustrere, hvor forskellene kan være, og det, der vil være en rettesnor i forhold til vores vurdering af regeringens forslag, så har vi jo meldt meget tydeligt ud, da Socialdemokratiet i sin tid, vistnok sammen med SF, foreslog, at man skulle have en 30-procentsgrænse, i forhold til hvor mange af en bestemt etnisk herkomst der måtte være i en skole.
Da sagde vi entydigt nej – at det var vi ikke tilhængere af, fordi det lige præcis havde en etnicitetstilgang.
Hvis regeringen fremlægger forslag om at styrke den måde, man arbejder med skoledistrikter på, sådan at man ud fra socialøkonomiske betragtninger kan lave nogle snit, der sikrer en større mangfoldighed på skolerne, vil vi til gengæld være positive.
Så derfor handler det her om, hvad det konkret er for et forslag, der ligger.
Mai Mercado (KF), 2020-05-20:
Og det var jo i virkeligheden et rigtig klart svar.
Nogle gange, når man står i sådan nogle debatter, kan det være sådan meget uldne svar, eller også bliver der slet ikke svaret, men det var i virkeligheden et meget klart svar.
Og det synes jeg er befriende, altså at Enhedslisten jo i virkeligheden siger, at det, som der måtte komme, vil man nok have lidt svært ved at se sig i, for sådan har det traditionelt været.
Men nu skal man jo aldrig sige aldrig.
Men til det har jeg egentlig bare et opfølgende spørgsmål, og det er en uddybning af, hvor langt forståelsespapiret så egentlig rækker.
Altså, ser Enhedslisten for sig, at regeringen kan lave aftaler uden om sit parlamentariske grundlag, altså med resten af Folketinget, eller opfatter Enhedslisten det sådan, at en kommende aftale, som beror på at håndtere ghettoproblematikken, at håndtere problemer med parallelsamfund for de her borgere, er i en kreds med Enhedslisten?
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-05-20:
Det tager vi jo stilling til, når vi ser forslagene.
Men umiddelbart har spørgeren ret i, at det måske ikke ligger lige på den flade, at der skulle kunne blive fremlagt forslag, som Enhedslisten vil støtte.
Men lad det nu komme an på en prøve.
Vi ønsker som sagt gerne at styrke mangfoldigheden i vores undervisningssystem.
Så vil jeg sige, at det er rigtigt, at vi ikke har været en del af aftalerne omkring stramningen af friskoleloven.
Vi blev strengt taget
heller ikke inviteret til forhandlingerne, skylder jeg så at sige.
Men hvis man læser de betænkningsbidrag, som Enhedslisten har lavet – jeg har endda selv skrevet dem – vil man se, at vi faktisk lægger meget stærk vægt på at styrke tilsynet, og de dele af den tidligere regerings lovgivning, der handlede om at styrke tilsynet, var vi fuldstændig enige i.
Der var til gengæld uklarheder, som det nok bliver for detaljeret at tage med her, bl.a. omkring fortolkningen af dekorumkravet, som vi syntes var meget uheldigt i lovgivningen, og derfor understregede vi meget tydeligt i vores betænkningsafgivelse, at vi faktisk støttede et stærkere tilsyn på skolerne.
Så deri ligger ikke en uenighed os imellem.
Mai Mercado (KF), 2020-05-20:
Ordføreren slutter af med at sige, at han og Enhedslisten rigtig gerne tager debatterne, og det synes jeg jo er rigtig fint.
Men hvis man ser på en række af de beslutninger, der er taget, og de aftaler, der er lavet, eksempelvis om ghettopakken og i folkeskoleforligskredsen, så står Enhedslisten jo udenfor.
Og jeg er egentlig bare sådan lidt nysgerrig på, om ordføreren kan se for sig, at Enhedslisten vil lægge stemmer til den hårde integrationspolitik, som man må forstå på regeringen kommer sådan inden for det næste års tid.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-05-20:
Altså, vi har jo intet imod, at man arbejder for integration.
Formålsparagraffen i friskoleloven – jeg tror, det var fru Mette Thiesen, der kunne huske, at det er § 1, stk. 2 – indeholder jo glimrende beskrivelser af de krav, vi stiller til vores skoler.
Der er frihed og folkestyre-kravet og kravet om at stå mål med folkeskolen.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Måske lige præcis derfor kunne det være relevant med det her forslag, vi har fremsat, hvor vi netop stiller krav til skolerne om at dokumentere, at de ikke modvirker de udenlandske elevers integration i det danske samfund.
Hvad har Enhedslisten imod at gøre det?