runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-26:
Altså, det er jo et spørgsmål, der svarer lidt til at spørge, om ministeren har kendskab til, hvornår corona forsvinder igen.
Det spørgsmål ville jeg jo simpelt hen elske at kunne svare på, for så ville jeg kunne være utrolig specifik med datoen.
Jeg vil sige det sådan, at vi jo sådan set har haft sættemøde.
Og for alle dem, der ikke ved, hvad et sættemøde er, fordi de ikke er på Christiansborg, men sidder og lytter med, så er det girafsprog herinde for, at der er afgivet mandater, og at alle for så vidt er ved at være på plads og kan komme i gang med at gå i realitetsforhandlinger om den del, der handler om bedømmelse af evalueringssystemet.
Det vil sige, at i forhold til utrolig mange andre ting, hvor man ikke er nået så langt, vil der jo gå noget længere tid, men fordi der faktisk ligger en plan for det med bedømmelse af evalueringsystemet, synes jeg, det er utrolig oplagt, at vi tager det i den forbindelse.
Og det vil sige, at eftersom der har nået at være sættemøde på det område, om end det var inden anden bølge af corona, så giver det i hvert fald en eller anden idé om, at det ikke er noget, der ligger mange år ude i fremtiden, men forhåbentlig bliver inden for en overskuelig fremtid.
Stén Knuth (V), 2021-04-26:
Venstre har jo i hvert fald tidligere også været med til at skubbe på nogle dagsordener, og nu tænker jeg sådan på bevægelse i folkeskolen.
Og vi er jo glade for, at vi også på den her dagsorden kan skubbe en lille smule til regeringen og den hastighed, hvormed vi udmønter forståelsespapiret.
For som ministeren også siger, står det jo i forståelsespapiret, at vi både skal kigge på UPV'en og på vejledningen.
Kan ministeren blive en lille smule mere skarp på, hvornår vi så kan komme i gang med de forhandlinger?
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
Det skal jeg give videre til ordføreren.
Tak for det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-26:
Jeg kan i hvert fald komme det så tæt, at det ikke bliver i maj – så langt, så godt.
Vi har stadig væk de unge mennesker hjemme fra skole, og det vil sige, at coronahåndteringen i Undervisningsministeriet stadig væk kører i et ekstremt højt tempo, og det vil sige, at på spørgsmålet, om det kan blive i maj, er svaret et skarpt nej.
Jeg kunne jo så nøjes med bare at sige ja – og så var det spørgerens tur igen.
Det er det i sagens natur.
Og lige præcis hvad angår elevfordeling, havde det egentlig været mit håb, at den her aftale var landet allerede inden sommerferie sidste år.
Det vil altså sige, at det sådan set var min og regeringens plan, at vi skulle lande det inden sommerferien sidste år.
Det betyder jo også, at vi er enormt langt i forberedelsen af det.
Det, der så var tænkt som rækkefølgen i det, var, at vi startede med ungdomsuddannelserne og herefter bevægede os videre til at tage en drøftelse af grundskolerne og så til sidst daginstitutionerne, og det er, fordi der er blevet lavet en parallelsamfundsaftale med den tidligere regering.
Så det var egentlig rækkefølgen, og derfor burde det her have været landet inden sommerferien sidste år, og derfor venter vi egentlig bare på, at coronaen slipper sit tag.
Men jeg tror, at man ved sådan en rimelighedsbetragtning i hvert fald skal have med, at de fleste ville opfatte det som meget urimeligt, hvis undervisningsministeren i den her tid ikke brugte sin tid på at få ungdomsgenerationen tørskoet igennem corona.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
Tak til ministeren for en egentlig meget konkret redegørelse for beslutningsforslagets ærinde, nemlig at sætte fokus på det her.
Vi glæder os selvfølgelig til at se, hvad regeringen og ministeren fremlægger, og vi håber selvfølgelig også på, at vi kan finde en eller anden løsning, så vi får has på det her problem, som er voksende.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti har læst Socialdemokraternes udlændingeudspil før valget, og jeg har også læst det med stor glæde.
Det var meget velskrevet, det gav håb for Danmark.
Men efter valget syntes vi jo at det gik lidt langsomt, og derfor har vi også taget alle de ting i udspillet og lagt dem over i nogle beslutningsforslag for simpelt hen at presse lidt på regeringen.
Så mit spørgsmål er: Er det ikke rimeligt, at man som vælger kan forvente, at det, et parti fremlægger før et valg, gennemfører det også efter et valg?
Er det ikke rimeligt, man kan forvente det?
Halime Oguz (SF), 2021-04-26:
Jeg ved ikke helt, om vi taler med de samme personer.
Men det, jeg bare vil sige, er, at jeg f.eks. snakkede med en bygningskonstruktør i Aalborg, som sagde, at Aalborg Kommune eksempelvis i januar måned meddelte, at medarbejdere med de nødvendige tekniske kompetencer i overvejende grad stadig arbejdede i afdelingen, og at det ville være muligt at foretage en tilbagerulning.
Så det problem, som Venstre prøver at rejse her, eksisterer simpelt hen ikke.
Heidi Bank (V), 2021-04-26:
Det er derfor, vi har presset på, og det har vi altså gjort i månedsvis over for ministeren, hvor vi både har bedt om møder, og vi har haft drøftelser om, hvordan man netop sørger for, at man får større indspark fra branchen.
Vi har haft samråd, hvor vi har sat fokus på det her.
Det, jeg bare sådan helt fredsommeligt siger, er, at det løsningsforslag, SF kommer med, jo ikke har nogen gang på jorden, for med de medarbejdere, der sidder derude, vil det betyde, at vi står med præcis samme problemstilling, som vi gør nu – at man mangler nok folk til at håndtere de her opgaver.
Det er jo derfor, min opfordring er, at man prøver at lægge så meget energi i at få skabt fremdrift i det system, vi har nu.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
På en lang række andre områder halter det stadig væk, og måske kunne ministeren så tage en snak med sine kolleger, så vi kunne få gennemført det, som står i Socialdemokraternes udlændingeudspil, hvor meget er vældig godt.
Vi har tidligere haft nogle ting i salen; dem har man stemt nej til.
Så at være et eksempel til efterfølgelse er egentlig bare det, jeg beder ministeren og regeringen om.
Halime Oguz (SF), 2021-04-26:
Det er rigtigt.
Det var også derfor, det ikke altid gik så godt i kommunerne.
Det var netop også derfor, man med den her ordning prøvede at effektivisere og gøre det billigere og bedre.
Men virkeligheden er bare en anden i dag.
Det synes jeg også jeg kunne høre på Venstres ordførers partifælle, som indkaldte til et samråd, hvor hun netop problematiserede det her.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man på den ene side problematiserer den her ordning og siger, at man skal prøve at se ud over de her politiske uenigheder, der er, og at nu har vi at gøre med et problem, som vi skal løse, men at man på den anden side ikke vil stemme for et beslutningsforslag, der netop har til formål at løse det her problem.
Heidi Bank (V), 2021-04-26:
Tak for det, og tak for talen fra ordføreren for forslagsstillerne.
Jeg synes nu nok, at der bliver tegnet lidt et skønbillede af, hvordan virkeligheden var engang.
Det bliver jo fremstillet, som om det hele bare kørte i kommunerne, der ikke var nogen ventetider og det hele bare var billigt og uden problemer.
Det er ikke nødvendigvis det, der har været virkeligheden alle steder.
Der har netop været problemer med, at man har oplevet, at der ikke var ens sagsbehandling i forskellige kommuner, og det er jo noget af det, man ønskede at imødegå med den her ordning.
For mange af de medarbejdere, der sidder ude i kommunerne, er jo flyttet over i det private.
Så ville man ikke bare havne i den samme situation som den, man nu har siddet i, hvor man jo har manglet certificerede?
Det er jo bl.a. derfor, man har haft så store problemer.
Halime Oguz (SF), 2021-04-26:
Tak for det.
I 2016 vedtog Folketinget et lovforslag, hvor godkendelsen af en række byggeprojekter blev privatiseret.
Før havde opgaven ligget hos kommunerne, der gennem sagsbehandlingen godkendte byggeprojekterne.
I SF stemte vi dengang nej, og det har vist sig, at det var med god grund.
Vi har set eksempler på altanprojekter, der koster 70.000 kr. at få godkendt igennem den nye certificeringsordning.
Og jeg er for nylig blevet kontaktet af en certificeret brandrådgiver, som arbejder i et mindre, rådgivende firma, og han fortalte mig, at udstedelsen af et certifikat typisk koster mellem 30.000 kr. og, hold fast, 130.000 kr.
Udgiften til den certificerede rådgiver kan altså blive lige så stor som eller større end prisen på det konkrete fysiske arbejde.
Det er jo helt forskruet.
Dertil kommer også den tid, den enkelte ansøger skal bruge.
Prøv at forestille dig, at du er en tømrermester, som har fået en opgave med at lave en kvist i et tofamilieshus; før du kan gå i gang, får du måske 70 sider med branddokumentation, som du skal overholde, heraf 20 sider med punkter, som du skal kontrollere og dokumentere.
Det er en næsten umulig opgave, og det fører helt sikkert ikke til større sikkerhed i byggeriet.
Og i sidste ende er det familierne, som ender med regningen, da firmaet jo skal have deres udgifter betalt.
Og kombineret med, at sagsbehandlingen af mindre projekter er blevet 10-30 gange dyrere end tidligere på grund af den radikale forskel i timesatsen mellem de private certificerede rådgivere og kommunerne, kan man med rette konkludere, at BR18 og certificeringsordningen på ingen måde har levet op til de forventninger, man blev stillet i udsigt.
Ministeren og ministeriet vil så løse de problemer ved at uddanne flere certificerede rådgivere, da de mener, at manglen på disse rådgivere er hovedårsagen til, at en certificering koster så ekstremt mange penge.
Og vi er selvfølgelig også glade for, at ministeren prøver at løse problemet, og vi er også meget positive over for, at der nu både er nedsat en taskforce og vil være en høring, og at førstnævnte arbejder på at undtage flere bygninger fra certificeringsordningen.
Men vi ser for os, at taskforcen kommer til at lave lappeløsninger, som ikke løser de reelle problemer.
En af de mange utilfredse bygningskonstruktører, som vi er blevet kontaktet af, fortalte mig tidligere på året en lille analogi, som beskriver problemet meget godt.
Hvis en bygning er dårligt designet og dårligt udført fra start, vil den forblive dårlig og mangelfuld, uanset hvor længe man reparerer på den.
Man kan måske nok gøre den lidt mindre dårlig, men god og velfungerende bliver den aldrig.
Det her får mig faktisk også til at tænke på de initiativer, man havde inden ghettolovgivningen.
Det er præcis det samme, vi gør med certificeringsordningen for de mindre byggerier, altså river problemet op med rod og starter forfra.
Her foretog kommunerne godkendelsen gennem sagsbehandlingen, og beregningen blev foretaget af en almindelig konstruktionsingeniør, som så indsendte de relevante dokumenter til kommunen, uden at en dyr certificeret statiker skulle kontrollere beregningerne.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-04-26:
Det er rigtigt, at der er nogle dyre eksempler i beslutningsforslaget, og man kan altid finde huller i osten, det er helt sikkert, men det viser jo også, at det ikke fungerer optimalt, altså BR18.
Derfor er det jo vigtigt, at vi får set på, hvordan de her regler kan forenkles.
Så vi synes, at vi, inden man begynder at rulle det hele tilbage – det har jo heller ikke været i gang så længe – hellere må se på, hvad det er, der kommer tilbage fra høringen, altså give den tid og høre, hvad vi så får af input til, hvordan det her bedre kan forenkles, så der er gennemsigtighed i hele BR18, og så der selvfølgelig er en rimelighed i forhold til prisen for at få det udført.
Halime Oguz (SF), 2021-04-26:
Jeg har faktisk rigtig meget lyst til at vise ordføreren, hvor meget det f.eks. kostede at få 25 altaner sikkerhedsgodkendt i 2019 – der kostede det 3.046 kr.
1 år efter, da den her certificeringsordning blev udrullet, kostede det 101.700 kr.
En anden ting: Ordføreren siger, at det vil skabe unødigt bureaukrati, hvis vi skulle rulle det tilbage til kommunerne, men det er lige præcis det modsatte, for kommunerne har jo kompetencerne til at behandle byggeri i brandklasse 2.
Det har de jo gjort, indtil den her del blev privatiseret.
For det kan ikke være økonomien, for det er faktisk blevet dyrere at privatisere, og det kan heller ikke være manglende kompetence, for kommunerne har de nødvendige kompetencer.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-04-26:
Det er korrekt, at kravene er skærpet med BR18, men præmissen i det her beslutningsforslag er efter vores mening ikke helt korrekt.
Det er ikke en løsning at gå tilbage til det kommunale.
BR18 er meget omfattende, og kommunerne er ikke klædt ordentligt på endnu til at håndtere BR18 – det er vores vurdering, ministeren havde en anden.
Men der er udfordringer, og derfor var det positivt at høre, at ministeren har en høring i gang, der afsluttes inden sommer.
BR18 giver en række udfordringer, både for store og små byggerier, og når der bliver sendt materiale ind, udarbejdes det af rådgivere, som er sagsbehandlere, og de er heller ikke altid klædt på til at vurdere det materiale, der kommer ind, og det giver en lang sagsbehandlingstid for alle – for nogle områder mere end andre.
Men hvis reglerne nu ændres, bliver det formentlig endnu sværere for kommunerne, da de så skal dele alle byggesager i to dele, små som store, som behandles forskelligt.
Samtidig skal sagsbehandlerne kunne endnu mere.
De skal selv kunne udføre alt, og de skal samtidig kunne kontrollere det, rådgiverne gør.
Det kan faktisk give endnu mere bureaukrati.
Så vi mener, at man bør se på reglerne for BR18, og det er jo så heldigvis i gang.
Reglerne skal være klarere.
Er de blevet komplicerede – for komplicerede?
Det sidste er jo nok svaret.
Jeg selv gik ind og forsøgte at læse på BR18 og prøvede at komme sådan nogenlunde igennem for at få et overblik over, hvad det egentlig indeholder, og det er meget arbejdstungt.
Det er heller ikke vores opfattelse, at de private rådgivere tjener på deres arbejde, som der ellers står i det her beslutningsforslag, for kommunerne opkræver netop gebyrer efter brugt tid, så de vil bruge mindst lige så meget tid på disse små sager, som rådgiverne gør.
Dette forslag kan jo også godt ses som, at det på en måde er et forsøg på at reducere privatiseringen, men egentlig ikke et forsøg på at forenkle byggesagsbehandlingen, og det mener vi at man hellere skulle gøre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-26:
Enhedslisten har holdninger imod privatisering.
Det havde vi f.eks., da en tidligere regering ville privatisere DONG, og det havde vi sådan set også i den her sag, hvor man ville fratage en kommune en opgave.
Så vi var imod det lovforslag dengang, der ændrede på vilkårene omkring BR18.
Vi er jo meget positive over for det, at sagsbehandlingen skal fungere så godt som muligt.
Vi får så at vide i dag, at det ikke er en mulighed at tage opgaverne tilbage til kommunerne; det ønsker KL ikke.
Det kunne måske være rart at få det sådan helt klokkeklart fastlagt i en udvalgsbehandling.
For det er lidt svært at overskue det her.
Vil de i tilstrækkeligt omfang løse problemerne?
Det er lidt svært at lytte sig til, når man lytter til debatten.
Så det kunne en udvalgsbehandling måske også få afdækket.
Der lægges op til nogle ændrede regler den 1. juli 2021, og de skal så evalueres bagefter.
Altså, hvor mange problemer er det, man er i gang med at finde løsninger på?
Så vi er for, at tingene skal fungere bedre, og vi var imod den privatisering af en kommunal opgave, der fandt sted.
Det var den korte version af sagen.
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
Nu er stemplet jo ikke, at man ikke er gymnasieparat – stemplet er, at man ikke er uddannelsesparat.
Så vil ordføreren medgive, at langt størstedelen af de unge, der får stemplet som ikke uddannelsesparate, enten vil kunne klare sig i en 10. klasse, på en efterskole, en forberedende grunduddannelse eller en særligt tilrettelagt uddannelse, og at det dermed vil være lidt underligt for dem, når de ved, at de vil kunne klare sig de steder, at få at vide, at de ikke er parate til uddannelse?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-04-26:
Jamen tak for det, og også tak for rosen.
Jeg håber jo på, at vi kan finde hinanden i en aftale om det her utrolig vigtige punkt, inden vi når sommerferien.
Jeg vil sige det sådan, at det jo i virkeligheden på det her punkt er et spørgsmål om, at vi var nået ret langt, før coronaen ramte, og det vil sige, at der i øvrigt også er andre punkter på mit eget område, hvor vi slet ikke var nået så langt, da coronaen ramte, og derfor er vi også et andet sted med de ting, i forhold til hvor langt vi skulle være nået.
Men det her er virkelig hjerteblod for mig, og det er det for regeringen.
Vi vidste også fra start af, at det her faktisk var en af de sværeste opgaver overhovedet at løse.
Tidligere regeringer har forsøgt, og tommelen er blevet vendt nedad den ene gang efter den anden, fordi det ikke kunne leve op til de internationale forpligtelser.
Derfor vidste vi fra start af, at hvis ikke vi kom i gang i virkelig god tid, kunne det simpelt hen ende med, at det var tiden i sig selv, der gjorde, at vi ikke nåede at lande en løsning.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Jeg spurgte ikke om ordførerens mavefornemmelse.
Jeg spurgte, om ordføreren havde noget reelt evidensgrundlag, der ligesom viser, at det her vil have en gavnlig effekt – ja eller nej?
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
For mig er det snusfornuft, når man mødes på tværs.
Man kan jo ikke kende noget til en kultur, man ikke møder; man kan ikke kende noget til en klasse, man ikke er stødt på; man kan ikke vide noget om mennesker, man ikke har sagt hej til og haft dialog med.
Så for mig er det fuldstændig snusfornuft, når vi har uddannelser, folkeskoler og daginstitutioner, hvor vores børn og vores unge mennesker – hvis du spørger mig – også bruger for mange timer af deres liv i så væsentlig en del af deres liv, at man også mødes på tværs.
Det er afgørende.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre ordføreren, hvilket evidensgrundlag ordføreren baserer det på, at det vil give en bedre integration at tvangsfordele.
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
For mig handler det her først og fremmest om integration og det at mødes på tværs.
Og det, vi kan se i dag, er, at der med den nuværende elevfordeling er stadig flere gymnasier, hvor der går flere og flere tosprogede, og så er der nogle få gymnasier, hvor der er den stik modsatte situation, og hvor der er nærmest ingen tosprogede er.
Der er her en klar fordeling, og det er nogle få områder, hvor det her sker, og derfor siger jeg, at i de få områder skal man så lave en løsning for dem, men for Danmark som helhed tror jeg ikke, at det vil have nogen synderlig påvirkning, men der er så nogle andre udfordringer i landdistrikterne, som man skal kigge på.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-04-26:
Det tror jeg jo nok de vil, hvis man vil foretage en fuldstændig socioøkonomisk omfordeling.
Vi har nogle områder, hvor der er en stor koncentration af mennesker med anden etnisk baggrund, men det er jo ikke kun på et lavt niveau socioøkonomisk, og det er også på et meget højere niveau.
Hvis du f.eks. i Høje Taastrup går efter de 30 pct. på det laveste niveau, så får du slet ikke løst det.
Der er jo en meget større koncentration.
Hvorfor vil ordføreren ikke se på, at man skal zoome ind på de områder, hvor udfordringerne med dårlig integration er til stede, og hvor det er en udfordring i forhold til det faglige niveau?
Forslagstillerne vil med det her forslag jo også gerne løfte det faglige niveau.
Det er jo egentlig det, det handler om - det er jo faglighed og dannelse.
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
Jeg brugte anledningen her til at nævne alle mine visioner for en elevfordelingsreform og en taxameterreform, men den reform skal jo også løse den udfordring, som Dansk Folkeparti også sætter fingeren på her, nemlig at vi har stadig flere gymnasier, der aktivt beder politikerne om hjælp, fordi de oplever en meget stor stigning i andelen af elever, der er tosprogede, og vi kan se fra forskningen – jeg tror, det er VIVE, der står bag – at når der er stadig flere elever, der er tosprogede, så vælger dem, der ikke er tosprogede, gymnasierne fra og søger et andet sted hen.
Ordføreren har da helt ret i, at det ikke er alle steder, der er problemer, men de vil jo så heller ikke blive påvirket af sådan en reform.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-04-26:
Tak til ordføreren, som kom meget vidt omkring.
Det her handler om de her ca. 10 pct. af vores gymnasier, som har nogle udfordringer på grund af dårlig integration.
Ordføreren talte nærmest om hele elevfordelingsproblematikken og om ting, der måske allerede er på forhandlingsbordet.
Det er jo ikke sådan i dag, at man bare kan tage sin bil og køre langt væk – der er jo et afstandskriterium inden for stx.
Og så vil jeg gerne høre lidt om, hvad det er for nogle fakta, ordføreren bygger det her på.
Hvis du bare tager Gentofte Kommune, så bor over 40 pct. i lejligheder, og de kan gå på det samme gymnasium som dem, der bor i villaerne.
Jeg har selv gået på gymnasium i Nordsjælland, og der er det totalt blandet, lige så snart man kommer uden for byerne.
Der er landmandens søn, der er smedens datter, og så er der er børn af akademikere – det hele er jo blandet.
Det er jo ikke sådan, at det ikke sker i dag.
Er det ikke også et spørgsmål om, at vi ikke alle sammen skal gå samme vej, at alle vil gå på gymnasiet, men at nogle måske i stedet hellere skulle gå på erhvervsuddannelserne?
Skulle vi ikke brede det mere ud?
Mads Fuglede (V), 2021-04-26:
Jeg tror, at hr. Jacob Mark meget præcist rammer vores allerømmeste punkt.
Vi har nogle institutioner, der er blevet lagt ned af tosprogede elever, så forestillingen om fordelen ved det frie skolevalg egentlig bliver undermineret indefra.
Hvordan får man lavet en model, hvor man bevarer det bedste af vores oprindelige intentioner, nemlig at forældrene selvfølgelig selv vælger, hvor børnene skal gå i skole, og hvor man samtidig sørger for, at vi ikke får institutioner, der egentlig er nogle, der understøtter parallelsamfundsstrukturen i Danmark, som vi ønsker at bekæmpe?
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
Det er jeg sådan set enig i.
Jeg er helt overbevist om, at man kan lave noget og skal lave noget, så man overholder menneskerettighederne og gør det på en ordentlig måde og med respekt for folks baggrund.
Men det at sætte en målsætning op eller at sørge for en fordeling af elever også på folkeskoleområdet er jo bare helt afgørende, så eleverne mødes på tværs.
Hvad er det så, der vægter tungest for Venstre?
Er det det frie skolevalg, eller er det hensynet til, at børn mødes på tværs?
Mads Fuglede (V), 2021-04-26:
Vi har egentlig gerne hele tiden villet se på, om der findes en model, så det her kan lade sig gøre, som faktisk også overholder de forpligtelser, vi har, og grundloven.
Vi vil gerne se sådan en model og tage bestik af det derfra.
Det her er meget vanskeligt.
Det er ikke sådan en lavthængende frugt, man bare plukker.
Det er lettere at sige det end at gøre det til en politik, man rent faktisk udmønter i lov og cirkulære.
Det var svært tidligere, og det er det stadig væk.
Det synes jeg også jeg prøvede at give udtryk for, da jeg stod heroppe.
Der er meget fra »Retfærdig og realistisk«, vi har ventet på, men det her er nok noget af det, som vi har forståelse for har taget lang tid.
Vi er glade for at være en del af de samtaler, hvori man søger at løse det her.
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
Det er jo dejligt med utålmodigheden, særlig set i lyset af at Venstre og Dansk Folkeparti havde magten i 4 år, hvor vi jævnligt havde samråd og forsøgte at overbevise den daværende regering om, at vi skulle gøre det her.
Jeg siger vist ikke for meget, hvis jeg siger, at det var den daværende undervisningsminister, fru Merete Riisager, der forhindrede det her i at ske.
Men det med utålmodigheden klinger måske lidt hult, når man faktisk havde 4 år til det.
Men fred nu være med det.
Jeg er egentlig mest interesseret i at få at vide, hvad Venstres holdning er til et loft over, hvor mange tosprogede der må være på en folkeskole.
Nu har jeg været undervisningsordfører i 5 år, og det har skiftet lidt måned for måned, og alt efter hvem der udtalte sig.
Så har Venstre en holdning til det i dag?
Det er også noget af det, forslaget går på.