Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Indledningsvis vil jeg gerne sige, at der bestemt er dele af det her lovforslag, som vi i Enhedslisten ser meget positivt på.
Det afspejler måske også, hvorfor Enhedslisten først forlod forhandlingerne om strafreformen 5 minutter i lukketid.
Der er gode ting, og der er nogle rigtig dårlige ting.
Først vil jeg nævne de gode ting.
Først og fremmest er vi glade for, at man efter årtiers massivt overforbrug af varetægtsfængsling endelig bevæger sig en lille smule i den rigtige retning.
Kortere varetægtsfængslinger, ændringer i reglerne om bevisførelse og muligheden for fodlænke som alternativ straf er vigtige skridt, hvis vi reelt vil nedbringe den tid, mennesker sidder indespærret uden egentlig at være dømt for noget.
Det er også noget af det, som Institut for Menneskerettigheder har peget på i deres høringssvar, netop fordi varetægtsfængsling i praksis alt for ofte kommer til at fungere som en straf, før man overhovedet er dømt.
Det er også positiv, at naturkriminalitet i lovforslaget anerkendes som reel kriminalitet.
Vi har set alt for mange sager bl.a. om forurenet jord, hvor massive skader på vores natur er blevet mødt med meget milde reaktioner, mens profitterne er blevet bevaret hos de velhavende bagmænd.
Derfor er Enhedslisten også glade for, at man i politiforliget lykkedes med at få nogle årsværk sat af til netop den her form for kriminalitet.
Så det er måske et andet sted, vi skulle have kigget hen.
Men når det er sagt, er vi altså glade for strafskærpelsen alligevel.
De andre dele af lovforslaget mener vi i Enhedslisten er udtryk for præcis den samme strafpolitiske tankegang, som vi har set igen og igen, og som igen og igen har vist sig desværre ikke at virke.
Lovforslaget er gennemsyret af generelle strafskærpelser.
Det er jo også fair nok; det var det, der var pointen med reformen, og det er det, der er afspejlet i lovforslaget: 50 pct. her, 100 pct. der, nye strafferammer på tværs af vidt forskellige forbrydelser.
Et helt grundlæggende spørgsmål mangler stadig svar: Hvad det egentlig, vi skal med de her strafskærpelser?
Det er noget med en retfærdighedsfølelse.
Det synes jeg sådan set er ret vigtigt i retspolitikken, men den anden ting, som jeg også synes er vigtig, er, at retspolitikken betyder, at der bliver begået mindre kriminalitet, altså at den forebygger.
Det er jeg ikke sikker på at det her lovforslag kommer til at gøre.
Der findes ganske enkelt ikke dokumentation for at længere straffe i sig selv forebygger kriminalitet eller gør samfundet tryggere.
Tværtimod viser forskning og erfaring, at strafskærpelser uden tilsvarende investeringer i resocialisering øger risikoen for tilbagefald.
Alligevel bliver strafskærpelser igen og igen brugt som et standardsvar, ikke fordi det virker, men fordi det lyder handlekraftigt.
Det tror jeg egentlig vi alle sammen er interesseret i, men jeg tror bare, at vi er lidt uenige om, hvilken vej der er der hen.
Der kunne vi i Enhedslisten godt tænke os, at man brugte konfliktråd mere – noget af det, som ofrene selv har peget på er rigtig godt, og som de selv savner, men også noget af det, som gerningspersoner siger var det, der gjorde forskellen, så de ikke begik kriminalitet igen.
Det synes jeg sådan set er ret håndfast.
Det mest bekymrende ved lovforslaget er den måde, man reelt deler de dømte op i A- og B-hold på.
Der er nogle, man stadig tror på kan komme videre, og så er der nogle, man politisk ser ud til at have opgivet på forhånd.
Det har vi set før, bl.a. i debatten om den såkaldte hårde kerne i fængslerne – en gruppe mennesker, som mødes med endnu dårligere vilkår, færre muligheder og stadig længere straffe.
Logikken synes at være, at hvis vi bare gør vilkårene dårlige nok og straffene lange nok, forsvinder problemet.
Men det gør det ikke; det gør det værre.
Min frygt er, at man med det her lovforslag simpelt hen opgiver nogle mennesker.
Min tipoldefar var for efterhånden virkelig, virkelig mange år siden med til at afskaffe dødsstraffen i Danmark.
Det var starten på den retspolitik, der handlede om resocialisering, hvor vi ikke bare opgiver mennesker.
Desværre er der nogle ting i det her lovforslag, der parkerer nogle mennesker på perronen.
Det handler ikke for også Enhedslisten om at have sympati med de kriminelle, tværtimod.
Det handler om at stoppe kriminaliteten.
Enhedslisten kan støtte mange ting i lovforslaget, men lovforslagets samlede hele kan vi ikke støtte, og vi kommer derfor til at stemme imod.