runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2020-05-06:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at det er en trist situation.
Vi ser også med meget stor alvor på det, når vi kan se, at SAS er i alvorlige problemer og har måttet annoncere afskedigelse af 1.700 medarbejdere alene i Danmark.
Når ministeren så her i afslutningen af svaret tilkendegiver, at regeringen vil gøre, hvad der er nødvendigt, så er det oplagte spørgsmål jo: Hvad er det så, ministeren tænker på?
Hvad er det, regeringen tænker på?
Vi har brug for SAS som den virksomhed, den er; den virksomhed, der sådan set sikrer, at vores erhvervsliv bringes ud i verden;
Så hvad tænker ministeren der skal gøres herfra?
Altså, nu kommer ministeren så ikke med en konkret plan, men er ministeren enig i, at vi sådan set har brug for en langsigtet plan for at sikre, at vi også har SAS, når vi kommer på den anden side af krisen?
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-06:
Tak for spørgsmålet.
Det er en alvorlig situation for SAS og den øvrige danske luftfartssektor – det er meget bekymrende.
SAS er en vigtig arbejdsplads i Danmark og Skandinavien.
SAS er med til at gøre Københavns Lufthavn til et regionalt knudepunkt og beskæftiger både direkte og indirekte rigtig mange personer.
Regeringen og Folketinget har allerede gjort meget for at begrænse de økonomiske konsekvenser, som store dele af samfundet mærker som følge af covid-19.
Regeringen har sammen med det øvrige Folketing vedtaget hjælpepakker for op mod 400 mia. kr., der er rettet mod at understøtte danske lønmodtagere og dansk erhvervsliv, bl.a. ordningen for lønkompensation for faste omkostninger.
Det er hjælpepakker, som også understøtter den danske luftfartssektor.
Regeringen og arbejdsmarkedets parter har dertil med Folketingets opbakning indgået en trepartsaftale om en midlertidig lønkompensationsordning for lønmodtagere på det private arbejdsmarked; en hjælpepakke, som SAS allerede har gjort stort brug af, da de har indmeldt hjemsendelse af ca. 3.600 medarbejdere via ordningen.
Det er i den periode med til at sikre, at de 3.600 medarbejdere stadig er i job og modtager fuld løn.
Desuden vil statsgarantier fra den danske stat og den svenske stat på i alt 3 mia. kr. til SAS hjælpe med at tilføre SAS ny likviditet.
Ifølge SAS's administrerende direktør har den danske stats hjælp reddet mange job i SAS.
Staten følger som en langsigtet og ansvarlig medejer af SAS udviklingen tæt og vil gøre, hvad der er nødvendigt for, at SAS kommer igennem krisen og fortsat vil være operationelt herefter.
Der er ingen tvivl om, at jeg vil tage den opfordring med videre.
Jeg tror, at det, vi først og fremmest skal huske på, er, at det her forhåbentlig er og peger i retning af en midlertidig situation, hvor dele af Danmark har været nedlukket og der har været et ekstra pres på en lang række af de arbejdspladser, der er, og hvor vi forhåbentlig, fordi vi har været gode og stærke kollektivt og har slået smitten ned, nu i takt med genåbningen kan komme tilbage til mere normale tilstande.
Men jeg mener selvfølgelig helt klart, at også dagplejerne og deres fagforening skal gøre, hvad de kan for at rejse det her over for deres arbejdsgivere.
Pernille Bendixen (DF), 2020-05-06:
Jamen så sender vi lige en tak herfra.
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-06:
Det var mere en konstatering af, at der er rigtig, rigtig mange grupper i samfundet lige nu, og heldigvis for det, som – uanset om det er pædagogerne i de kommunale vuggestuer, om det er dagplejerne, om det er sundhedspersonalet, om det er det øvrige rengøringspersonale, eller om det er alle mulige andre – løber ekstra stærkt i de her tider.
Og min kommentar var jo dybest set et forsøg på at sige, at det synes jeg virkelig vi skal anerkende og takke dem for.
Pernille Bendixen (DF), 2020-05-06:
Jeg er sikker på, at hvis dagplejerne blev spurgt, ville de melde sig lige præcis til det, som ministeren siger, nemlig tage noget ekstra.
Men jeg ved fra deres fagforening, FOA, at de også bliver ringet op af dagplejere, som bl.a. arbejder 56 timer om ugen, og som faktisk græder over det pres, der er på dem, fordi de ikke føler, at de kan løfte opgaven, at de skal bruge deres fritid, at de skal gøre rent morgen, middag og aften og også tage hensyn til deres egne familier.
Jeg synes, vi bliver nødt til at sende et klart signal herfra om, at den altså ikke går.
Peter Hummelgaard (S), 2020-05-06:
Jeg tror, jeg vil starte med at sige, at jeg jo helt klart synes, at det er et problem, hvis der arbejdes mere end 48 timer uge efter uge.
Hvis der arbejdes over 48 timer over et afgrænset antal uger og det så modsvares af mere fritid i andre uger, så synes jeg, det kan være i orden.
Der er jo nogle lønmodtagere, der er tilfredse med at arbejde på den måde.
Det, som jeg gerne vil sige i den her situation, som vi befinder os i, og til spørgerens spørgsmål, er, at mange menneskers arbejdsliv er påvirket af, hvad der sker i Danmark og udeomkring i verden i den her tid.
Nogle mister desværre deres arbejde, mens andre må løbe ekstra stærkt og arbejde over.
Forhåbentlig er der kun tale om en begrænset periode.
Det håber jeg, både for dem, der oplever et ekstraordinært arbejdspres, og for de alt for mange, der nu står og har mistet deres arbejde.
Pernille Bendixen (DF), 2020-05-06:
Tak for det svar.
Det gør mig glad.
Nu er det så bare faktuelt sådan, at det er en situation, som mange dagplejere står i.
Den måde, som nogle kommuner har løst problemet på, er ved at nedsætte dagplejernes arbejdstid til f.eks. 45 timer eller 44 timer ugentligt, så de kan bruge de resterende timer til rengøring.
Der vil jeg bare høre, om ministeren eventuelt overvejer at gå i dialog med eksempelvis KL for ligesom at gøre – hvad kan man sige – de slemme kommuner opmærksomme på den her problematik, så dagplejerne også får hjælp.
For en dagplejer er jo en daginstitution, præcis på samme niveau som f.eks. en vuggestue.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-05-06:
Nu stod vi jo her tidligere, og jeg håber ikke, at det var derfor, ministeren ikke havde det helt godt.
Men sådan som jeg forstod vores samtale sidst, blev vi enige om, at der i sidste uge med hensyn til IKEA måske ikke helt havde været det kønneste forløb.
Jeg gav udtryk for, at det havde kørt lidt skævt.
Helt generelt har der været lidt forskellige udmeldinger fra regeringens side, som har kørt noget i zigzagkurs og har skabt en del forvirring.
Jeg har personligt været i gang med at tale med en del forskellige rådgivere, der skulle rådgive virksomheder, og som inde på Erhvervsstyrelsens hjemmeside ikke har kunnet finde ud af vejledninger, der er blevet ændret flere gange dagligt, og jeg har stillet spørgsmål, og det er der mange der har.
Det har været sådan lidt usikkert, og der er mange, der har været usikre, og det er jo virksomheders levebrød, vi taler om her.
I dag er der den her fine artikel.
Den handler godt nok om zoologiske haver og har overskriften »Zoologisk have på »gyngende grund« efter opsang fra regeringen: »Vi kan godt åbne, hvis vi tør det, men det tør vi jo ikke«.
« Ministeren skubber det meget behændigt hen til en anden minister – og det ville jeg måske også have gjort – og siger: Det her hører ikke under mig.
Det kunne jeg da også godt have fundet på, hvis jeg kunne, men artiklen her siger jo faktisk noget ret rammende, og det er: »Ministrenes ageren har – ikke mindst efter Simon Kollerups kritik af varehuskæden IKEAs genåbning i sidste uge – ført til hård kritik af regeringen for at »udskamme« og for at lade virksomheder skulle navigere mellem decideret lovgivning og kraftige, undertiden moralske, opfordringer.«
Kan ministeren forstå, at det ikke er nemt at være virksomhed lige nu?
Og vil ministeren ikke godt lidt tage ansvaret for, hvad de zoologiske haver skal gøre nu?
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-05-06:
Tak for svaret, minister.
Det, jeg oplever, er, at der er en række virksomheder, som oplever, at de har varelagre, som er stort set usælgelige.
Overvejer regeringen overhovedet ikke yderligere tiltag, i forhold til at der for en lang række af de her virksomheder er en overhængende risiko for, hvis ikke de bliver kompenseret for de tabte varelagre, at de må dreje nøglen om?
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Mange tak for spørgsmålet.
Der er ingen tvivl om, at der er virksomheder, som har det svært på grund af coronavirussen og tiltagene til at afbøde de alvorlige konsekvenser, som følger deraf.
Det gælder også virksomheder med varer, der kan miste værdi over tid.
Vi kan selvfølgelig ikke holde virksomhederne fuldstændig skadefri, men vi kan godt give dem en håndsrækning, der kan hjælpe dem igennem en svær tid.
Jeg er glad for, at vi – og det har vi jo gjort i fællesskab – har fundet en løsning, så virksomheder nu kan medtage nedskrivninger på varer med en lav holdbarhed, på mindre end 1 måned, i opgørelsen over faste omkostninger.
Vi har også forlænget kompensationsperioden og gjort ordningen for faste omkostninger mere fleksibel ved at sænke kravet om fald i omsætningen fra 40 pct. til 35 pct. Hermed kan flere virksomheder få kompensation fra ordningen, herunder virksomheder, der oplever en mere moderat omsætningsnedgang end f.eks. i hotel- og restaurationsbranchen.
Regeringen mener ikke, det vil være hensigtsmæssigt at give udvidede muligheder for kompensation for nedskrivning på varelagre ud over de muligheder, vi allerede har vedtaget – først og fremmest fordi hverken Erhvervsstyrelsen eller revisorerne kan kontrollere det, og det vil åbne for markante muligheder for svindel.
Derfor glæder det mig også, at vi har taget de første skridt på vejen mod en gradvis og kontrolleret genåbning af Danmark.
Danmark står med gode muligheder for at understøtte aktivitet og arbejdspladser på en måde, som også understøtter den private efterspørgsel af de pågældende varer.
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-05-06:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Agter ministeren at tage yderligere skridt for at hjælpe de virksomheder, der har store varelagre, som stort set er usælgelige?
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Jeg tror, der har været en standardformulering i nogle af brevene.
opnåede vi faktisk, at 95 pct. af de virksomheder, der var omfattet af ordningen, havde fået udbetalt deres kompensation.
Dem, der ikke havde fået det, var de virksomheder, hvor der var mange fejl i ansøgningerne, eller hvor der var en stor risiko for, at det var en svindelansøgning.
Derfor kan jeg ikke genkende det billede, og pengene skulle meget gerne være ude hos de 95 pct. af virksomhederne.
Heidi Bank (V), 2020-05-06:
Nu har ministeren flere gange nævnt, at de her straksudbetalinger er kommet ud inden for ganske få dage.
Hvordan kan det så være, at jeg hører fra SMVdanmark, at virksomhederne får breve ud om, at de er godkendte, men at udbetalingerne vil komme om 7 dage?
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Vi gjorde det, og som jeg siger, gjorde vi det jo i fællesskab, at vi sagde, at i forhold til de varer, som er letfordærvelige – og det kan f.eks. være kød, og det kan også være blomster i gartnerier, altså varer, som inden for 1 måned ikke er noget værd, fordi de er letfordærvelige – gav vi mulighed for, at man kunne få dem med ind og få kompensation for dem.
Jeg deler oplevelsen af, at vi i fællesskab faktisk prøver at tage det her utrolig alvorligt.
Både spørgeren og jeg selv taler med virksomheder, som er i ekstremt vanskelige situationer.
Derfor er hjælpepakkerne i første omgang besluttet som garantiordninger og støtteordninger.
Nu er der lavet straksudbetalinger for flere milliarder kroner i løbet af få dage, og det næste, vi ser ind i, er, hvordan ordningen for de faste omkostninger forløber.
Det er en anderledes ordning.
Den er bygget mere komplekst op.
Den kræver forlods en revisorerklæring.
Det er ikke bare lige at lave en straksudbetaling, så det ville være useriøst af mig at stå og foreslå det her i salen.
Heidi Bank (V), 2020-05-06:
Jamen når jeg står her, er det jo ikke for at drille.
Det er jo, fordi jeg også stod her for 14 dage siden og spurgte, om man kunne lave acontoudbetalinger – det, som ministeren så kom ud med 8 dage senere som straksudbetalinger på lønkompensationsordningen.
Det er derfor, vi presser på, for vi ved jo, at det har konsekvenser.
Vi er jo fælles om og enige med Socialdemokratiet om, at vi skal holde hånden under danske arbejdspladser.
Hvordan kan vi nu yderligere få skubbet på, så vi kan få nogle udbetalinger til virksomhederne, så de får noget likviditet, de kan arbejde med?
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Vi deler jo oplevelsen af, at der er brug for hjælp, og at det skal gå stærkt.
Hjælpepakkerne er også blevet kaldt nødhjælp, og det har jo en helt klar berettigelse, for det er virkelig akut, at mange virksomheder har brug for hjælp.
Da vi satte straksudbetalingerne i gang af lønkompensationen, udbetalte vi jo 2,6 mia. kr. på ganske få dage.
Jeg har prøvet at skitsere, at udfordringen ved at gøre det i forbindelse med kompensation for de faste omkostninger er, at den ordning er ganske, ganske anderledes, og hvis man i øvrigt nu meldte ud, at der ville være en straksudbetaling, hvilket jeg er i tvivl om om man overhovedet kan, ville man selvfølgelig også kalde på ansøgninger af en helt anden karakter end de seriøse ansøgninger, der kommer ind i forvejen.
Heidi Bank (V), 2020-05-06:
Når nu ministeren står og udtrykker det, som jeg oplever som stor forståelse for virksomhederne, kan ministeren så ikke forklare for mig og alle de små og mellemstore erhvervsdrivende – der står lige midt i orkanens øje med likviditeten i rødt, usikkerhed om, hvordan og hvornår de kan åbne op – om de kan fastholde deres medarbejdere eller ej?
For aner ikke, hvad de står tilbage med.
Regeringen har jo bidraget med en enorm usikkerhed, fordi regeringen først nu for alvor sidder og ser på en langsigtet plan for genåbning – noget, Venstre har efterspurgt i ugevis – der vægter det sundhedsfaglige sammen med det økonomiske.
Når nu ministeren står i spidsen for en ganske tung og dyr ansøgningsproces, hvor virksomhederne ikke bare som ved lønkompensation skal skrive under på tro og love, men ganske rigtigt, som ministeren også forklarer, skal medsende en ansøgning med en revisorpåtegning, hvorfor er det så, at ministeren ikke har valgt at straksudbetale hjælpepakken for faste omkostninger?
Jeg tænker, at der må ligge meget konkrete overvejelser bag.
Jeg forstår ikke den forklaring, ministeren kommer med.
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Tak for det spørgsmål.
Derfor forstår jeg også godt, at de hårdtprøvede virksomheder kan opleve det som værende frustrerende, når udbetaling af kompensation ikke bare kommer med det samme.
Undtagelsesvis straksudbetales kompensationen i disse ordninger, medmindre ansøgning indeholder for mange fejl eller vurderes at indebære særlig høj risiko for svig.
Her kan ydes kompensation på helt op til 110 mio. kr. til en enkelt virksomhed.
For at reducere risikoen for misbrug har vi derfor aftalt, at virksomhederne skal indsende dokumentation for de faste omkostninger, de søger kompensation for.
Dokumentationen skal påtegnes af en revisor.
Erhvervsstyrelsen er klar til at sagsbehandle ansøgningerne, også i stor målestok, og forventer også at kunne følge med, i takt med at ansøgningerne ruller ind.
Hvis man allerede nu varsler, at man vil indføre straksudbetalinger under ordningen for faste omkostninger, risikerer vi at modtage svindelansøgninger og at udbetale midler til svindleren.
Derfor mener jeg ikke, at det er relevant eller hensigtsmæssigt at tale om straksudbetalinger for kompensation for faste omkostninger.
Jeg vil selvfølgelig følge udviklingen tæt, og vi ser også løbende på, hvordan vi kan få hjælpepakkerne ud at virke på bedste vis og også gerne hurtigt.
Vi har med den politiske aftale fra den 18. april desuden givet hånd på, at der hver 14. dag vil ske en afrapportering til aftaleparterne, så alle er løbende orienteret om status.
Heidi Bank (V), 2020-05-06:
Tak for det.
Hvorfor har ministeren, jf. en analyse fra SMVdanmark, der viser, at kun 2 pct. af deres medlemmer har fået udbetalt kompensation for faste omkostninger, som udgør langt den største støtteordning, ikke også igangsat straksudbetaling af kompensationen for faste omkostninger?
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Jeg vil gerne anholde det med, at Danmark ikke skulle være en attraktiv feriedestination.
Det er jo spørgsmålet om, at verden er ramt af en coronakrise, og at grænserne derfor er lukket ned.
Regeringen overvejer løbende rejserestriktionerne, men det er klart, at den overvejelse skal basere sig på erfaringerne i de første faser af genåbningen af Danmark, så vi står på erfaringerne fra, hvordan genåbningen er forløbet, og succesen med det bliver muligheden for en yderligere genåbning.
En genåbning, hvor vi ikke alene som regering overvejer grænsespørgsmålet, men selvfølgelig også drøfter med Folketingets partier, hvad vi skal gøre med hensyn til storcentre, restauranter og de øvrige erhverv.
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-05-06:
Tak for det.
Ministeren nævner også det her argument om, at man ikke kan øge kompensationen, fordi der er risiko for svindel eller noget i den stil, eller at man kan risikere, at der måske kan være nogen, der omgås reglerne en anelse for let.
Jeg kunne godt tænke mig lige at få ministerens begrundelse for det, at høre belæg for det.
For jeg synes jo, det er en noget voldsom anklage.
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Jeg skal starte med faktisk at beklage, at jeg, da spørgeren stod her første gang, fik det en lille smule dårligt, så nu har jeg hentet vand og fået jakken af osv., så nu prøver vi at se, om ikke der kommer en lidt mere oprejst og stående besvarelse af spørgsmålet her.
Regeringens hovedprioritet er at afbøde de alvorlige konsekvenser af spredningen af covid-19, som der har været i det danske samfund, mest muligt.
Derfor fik en række erhvervsdrivende tilbage i marts forbud mod at holde deres lokaler åbne for offentligheden.
I takt med at vi har fået epidemien under kontrol, har regeringen iværksat en gradvis og kontrolleret genåbning af det danske samfund og erhvervsliv.
På erhvervsområdet har vi bl.a. fra den 20. april 2020 åbnet de liberale serviceerhverv, f.eks. frisører og massører.
For netop at sikre, at genåbningen af det danske samfund sker, så smittespredningen begrænses, har regeringen sammen med sundhedsmyndighederne og erhvervslivet udarbejdet forskellige retningslinjer, som skal hjælpe de erhvervsdrivende med at reducere smitterisikoen.
Retningslinjerne skal bl.a. være med til at hindre tætheden af mennesker, som kan forekomme i f.eks. store varehuse.
Da der er en øget smitterisiko, når mange stimler sammen ad gangen, hvilket f.eks. ville kunne forekomme i store butikker, hvis vi havde beholdt kravet om de 4 m² pr. person, havde vi derfor behov for at lave nogle nye og reviderede retningslinjer for at forhindre dette.
Vi er som bekendt sammen med Folketingets partier også i gang med at drøfte planen for genåbning af Danmark.
Parallelt hermed har regeringen taget initiativ til dialog med de relevante parter, herunder erhvervslivet, om, hvordan genåbningen i givet fald kan ske på en ansvarlig måde.
Jeg har i den forbindelse dialog med erhvervslivet i regi af det, der hedder regeringen og erhvervslivets coronaenhed, om, hvordan vi sikrer en ansvarlig indretning af virksomhederne, når der bliver taget beslutninger om genåbning.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-05-06:
Mener ministeren, at det er rimeligt at forbyde specifikke former for erhvervsdrivende at åbne og samtidig kritisere andre erhvervsdrivende, der ikke er underlagt forbud, for at åbne?
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Alting skal selvfølgelig være i en balance med hinanden, og det er den rigtige balance, vi skal forsøge at finde her.
Lad os tage Kop & Kande i Farsø: Jeg tror, det, som vil være rigtig vigtigt, er, at hvis den gradvise genåbning, vi er i gang med i Danmark nu, lykkes, og hvis vi gør det forsvarligt og klogt, så kan det være, at der også er mulighed for, at centrene åbner op igen, og at der er mulighed for, at Kop & Kande kan rulle gardinerne op og invitere kunder ind i butikken.
Derfor er det her ikke kun et spørgsmål om hjælpepakker, men også et spørgsmål om den generelle genåbningspolitik, vi fører, og den fører vi heldigvis i fællesskab, og jeg håber, at vi snart kan få gang i fase to af genåbningen af Danmark.
Marie Bjerre (V), 2020-05-06:
Jeg må sige, at jeg undrer mig over, at ordningerne skal være så rigide, at man ikke kan finde en løsning, hvor man går ind på de enkelte afdelinger, for rent regnskabsmæssigt kan der jo godt laves regnskaber for hver enkelt afdeling.
Det, jeg hører i forsvar for det, er, at man er bekymret for, at der kan svindles med det, hvis man giver støtte pr. afdeling, og der bliver jeg nødt til her som mit sidste spørgsmål at spørge, om hensynet til at undgå svindel vejer højere end hensynet til at hjælpe de her mange virksomheder, som er ramt.
Og altså: Husk på, at det er op mod 70 pct. af alle de butikker, der ligger i centre rundtomkring.
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
[Lydudfald]
Jeg lytter selvfølgelig også bare til, når Erhvervsstyrelsen og andre fortæller mig, at muligheden for at føre kontrol med, om pengene også efterfølgende bliver udbetalt til de rigtige, bliver utrolig vanskeliggjort, hvis man bruger p-nummeret som adressat på pengene, fordi det ikke er underlagt de samme lovgivningsmæssige krav i forhold til årsregnskabslov og en række andre love; altså, det er cvr-numrene.
Marie Bjerre (V), 2020-05-06:
Det er helt korrekt, at jeg har stillet en del spørgsmål, og det gør jeg sådan set, fordi jeg mener, der er rigtig mange huller i regeringens hjælpepakker, og lige præcis det her med cvr-numre er et af dem.
I det eksempel, jeg fremfører her, skal der betales husleje for den butik, der er i Farsø, der skal betales lønninger, og der er i øvrigt også tabt omsætning.
Og i det her eksempel, ligesom mange andre eksempler, er der vandtætte skodder rent regnskabsmæssigt.
Der bliver lavet to regnskaber: et for hver butik.
Hvorfor kan man ikke søge dækning fuldt ud for den i centeret, når der nu laves separate regnskaber?
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Jeg vil starte med at sige, at jeg ikke ved, om det er sådan et slags jubilæum, når vi er her for tredje gang i træk.
Jeg tror faktisk, fru Marie Bjerre er den spørger, der har været flittigst til at være her hver uge sammen med mig.
Jeg ved ikke, om jeg håber, det varer ved – det må vi se.
Et p-nummer dækker over en fysisk lokalitet, f.eks et butikslokale.
Det kunne være en tøjbutik, og det kunne også være Kop & Kande.
Hvis tøjbutikken ikke kan holde åbent, vil omsætningen selvfølgelig falde for det her p-nummer, men der er jo så muligheden for, at man inden for det samme cvr-nummer har, som det også er tilfældet her, en anden butik, som har mulighed for at hente indtjening ind til den samlede virksomhed.
Det er derfor, det mest retvisende ville være at kigge på virksomheden samlet, og det gør man bedst på cvr-nummeret, som også er underlagt forskellige lovgivninger.