runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2019-04-02:
Hvad angår Østersørådet, står Danmark over for en vigtig opgave, når vi overtager formandskabet til sommer.
Det kommer til at handle om at få organisationen moderniseret.
Målet er, at den skal være lige så relevant i vor tid, som den var, dengang Tyskland og Danmark tog initiativ til Østersørådet tilbage i 1992, hvor de baltiske lande havde genvundet deres selvstændighed.
Dengang var Danmark og Tyskland de eneste lande omkring Østersøen, der var medlemmer af EU.
Samarbejdet i regionen var begrænset, og der var et udtalt behov for overførsel af viden og erfaring og opbygning af netværk til at understøtte dette.
Heldigvis er vi et helt andet sted i dag, bl.a. takket være den politiske dialog i regionen, som Østersørådet har været med til at bane vejen for.
Det betyder ikke, at Østersørådet er blevet overflødigt, men det skal bruges anderledes, end vi brugte det dengang.
Østersørådet skal ikke konkurrere med eller gentage drøftelserne i de mange andre og mere muskuløse organisationer og samarbejdsformater, der med tiden er opstået.
Vi skal udnytte det, der er særligt ved Østersørådet og fokusere dér, hvor netop Østersørådet kan noget, ingen andre organisationer kan gøre bedre.
Det betyder, at vi skal have en mere fleksibel politisk dialog, så den altid er relevant og aktuel, og vi skal satse endnu mere på praktisk samarbejde på tværs af især den østlige del af regionen.
At sikre en sådan modernisering af Østersørådet bliver hovedprioriteten under det danske formandskab.
Ulla Sandbæk (ALT), 2019-04-02:
Tak for det.
Jeg vil også sige tak til ministeren for redegørelsen.
Derfor er det også godt at høre, at regeringen vil arbejde for at fastholde Østersørådets fokus på bæredygtighed på det helt konkrete plan.
Det kan få stor betydning for hele regionen, hvis vi får arbejdet mere med bæredygtigt fiskeri, får bevaret vores naturressourcer og får ryddet op.
Det kan også være med til at skabe dialog mellem mennesker i de forskellige lande, hvilket er vigtigt, hvis vi skal arbejde konkret.
Bæredygtighed og arbejdet med vores naturressourcer kan skabe de mellemfolkelige relationer, der på sigt kan være med til at skabe positive forandringer for både mennesker og miljø og natur i regionen.
Henrik Dahl (LA), 2019-04-02:
Tak for det.
Jeg må være ærlig og sige, at Østersørådet ikke er noget, jeg arbejder med hver uge, men så er det godt, at jeg har orden i mit arkiv.
Jeg arbejder jo med det en gang om året, når vi behandler redegørelsen.
For 2 år siden stod der i redegørelsen, at det arbejde, der finder sted, vil kunne bidrage til, at der gradvis banes vej for en genoplivning af Østersørådets rolle som forum for politisk dialog.
Jeg syntes, det lød meget dramatisk med en genoplivning, for det er jo noget, man sætter i værk, når der er akut fare for dødens indtræden.
Men det ser jo ud, som om genoplivningen er lykkedes, for nu her 2 år senere står Danmark over for at overtage formandskabet, og det ser ud, som om der kan sættes gang i arbejdet.
Så det er jo en god nyhed, at genoplivningen er lykkedes, og at det nu tegner til, at der bliver skabt en eller anden form for relevans.
Det er jo rigtigt nok, at de fleste lande rundt om Østersøen er medlemmer af EU, så det er måske meget naturligt, at man snakker sammen der, og måske også naturligt, at man snakker om det land, der ikke er det.
Det er måske også med til at forklare nogle af udfordringerne.
Men vi takker i hvert fald for redegørelsen.
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-02:
Tak for det, og også tak for denne redegørelse.
Enhedslisten sidder ikke med i Østersørådet, men jeg synes, at især det arbejde, der bliver lavet for at forsøge at bekæmpe menneskehandel, er utrolig vigtigt, og det er vigtigt, at vi især i øjeblikket prioriterer netop det meget højt.
Jeg vil egentlig bare opfordre udenrigsministeren til at komme med lidt flere konkrete eksempler på, hvordan den her reformproces kan se ud.
Så det er bare et ønske om, at det bliver foldet lidt yderligere ud for dem af os, der ikke sidder så tæt på arbejdet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-04-02:
Tak, formand, og også tak til udenrigsministeren for denne redegørelse.
Vi er helt enige i, at Østersøen er et strategisk vigtigt område, som næsten bliver vigtigere og vigtigere for hver dag, der går, og at det derfor også er en god ting, at vi har et rigtig godt og tæt samarbejde om det.
Vi må så til gengæld måske også sige, at vi håber, at når Danmark overtager formandskabet til sommer, så får vi også relanceret Østersørådet, idet det måske lidt støvede image og det indhold, der er i dag i Østersørådet, fordi flere og flere, hvis ikke næsten alle landene er medlem af EU, gør, at vi bliver nødt til at finde ud af, hvad vi så skal bruge det til.
For udfordringer er der jo nok af, lige fra at vi på den ene side jo alle sammen kan blive enige om, at Ruslands ageren gør, at vi bliver nødsaget til at lave et bolværk mod Rusland, til at vi på den anden side ikke er enige om, hvad vi så gør, når vi diskuterer ting, som er følsomme som f.eks. Nord Stream 2, hvor vi jo oplevede, at flere af de her lande vaklede og faldt fra og altså tilsluttede sig Nord Stream 2, så det i dag reelt kun er Danmark, der står tilbage.
Det gør jo altså, at vi bliver nødsaget til at gå de kære naboer lidt på klingen, når man på den ene side siger, at man er enig i det strategiske udfordringer, men at man på den anden side ikke er enig i, hvordan vi løser de strategiske udfordringer.
Der må jeg indrømme, at jeg ikke synes, at vi havde ret mange venner i den her diskussion om Nord Stream 2.
Der tror jeg til gengæld også, at hvis Danmark får held til at få relanceret rådet, så er det et af de redskaber, vi kan bruge til simpelt hen at holde styr på, at der i hvert fald ikke bliver en destabilisering på nogen som helst måde.
Med de ord støtter vi fra Venstres side helt klart anbefalingerne, der er fra udenrigsministerens side, og ikke mindst redegørelsen.
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-02:
Jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke vil gå ind i forhold til det med budgettet, for vi kan jo ikke lade vores menneskerettighedsarbejde være afhængigt af, at så snart de lande, som faktisk netop lige præcis ikke vil i spil og på banen for menneskerettighederne, trækker finansieringen, går arbejdet bare i stå.
Det er derfor, jeg synes, det er så vigtigt, at vi faktisk er med til at gå ind og hæve det her økonomisk.
I forhold til spørgsmålet om catalanerne må jeg bare sige, at nu har jeg været nede at besøge nogle af de her mennesker.
De kan risikere at ryge i spjældet i 30 år.
Er det inden for skiven af, hvad udenrigsministeren synes ikke giver anledning til bekymring, at folk bliver sat i fængsel for deres politiske aktiviteter, altså fuldstændig fredelige politiske aktiviteter?
Anders Samuelsen (LA), 2019-04-02:
I forhold til hullet i budgettet, og hvad Danmark vil gøre der,
er det bestemt ikke udelukket, at der kan skaffes nye finansieringskilder.
Men det vil kun hjælpe i et begrænset omfang, altså at man kan gøre et eller andet sådan midlertidigt.
Det er sagen.
Det bliver en vanskelig øvelse.
Regeringen mener ikke, at det er den rigtige løsning uden videre at dække det hul, som Rusland efterlader.
I forhold til spørgsmålet om Catalonien er Spanien jo en samarbejdspartner i det europæiske samarbejde, og vi stoler selvfølgelig på, at tingene foregår efter alle de regler, som de skal gøre.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-04-02:
Tak for det.
Og ikke mindst tak til Enhedslisten, for jeg deler jo, skal vi sige den frygt, der er, for økonomien dernede, og den prøvede jeg også at adressere.
Men noget af det, jeg prøvede at sige, var jo også, at Europarådet kunne prøve at se indad og se lidt på, hvad det er for nogle arbejdsopgaver, de tager sig af lige nu.
For jeg tror også, at fru Eva Flyvholm er enig i, at det i Europarådet lige nu drejer som rigtig mange ting, som måske også Europa-Parlamentet og andre organer kunne tage sig af, f.eks. kulturspørgsmål.
Er fru Eva Flyvholm også enig i noget af det?
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-02:
Tak for det.
Jeg synes jo, at Europarådets arbejde er sindssygt vigtigt i forhold til hele fundamentet for menneskerettigheder og arbejdet med retssikkerhed i Europa.
Det er virkelig, virkelig afgørende, at vi prioriterer det arbejde.
Derfor er jeg selvfølgelig også glad for at se, at det er det, der står i regeringens redegørelse her, men jeg må faktisk sige, at jeg synes, at jeg savner den prioritering af Europarådet til daglig i arbejdet.
Jeg synes simpelt hen ikke, der bliver lagt nok vægt på vores arbejde der.
Når man f.eks. læser regeringens udenrigs- og sikkerhedspolitiske strategi, er Europarådet jo kun nævnt i en opremsning på en linje.
Altså, det er afgørende vigtigt, at vi sørger for at få prioriteret nogle af de økonomiske ressourcer også til det arbejde, for ellers har vi meget snart ikke længere Europarådet.
Jeg synes også, når man kigger på, hvordan det f.eks. ser ud med, hvor mange danskere der arbejder og er beskæftiget inden for Europarådets arbejde, at det også kniber med, at vi kan opfylde vores kvote af embedsmænd, der skal deltage.
Når man ser på, hvordan vi i det hele taget går aktivt ind i de forskellige debatter, der er, synes jeg, det arbejde kunne gøres langt mere dedikeret, må jeg sige, og jeg mener, der er behov for det.
Derfor kunne jeg sådan set
Jeg vil gerne høre om det her med, om ikke man faktisk kunne se på at øge de danske bidrag til Europarådet, og jeg kunne også godt tænke mig at høre lidt mere konkret, hvordan Danmark har arbejdet både i forhold til kritikken af Tyrkiet og Aserbajdsjan og så sådan set også i forhold til kritikken af, at Rusland har trukket finansieringen.
Kunne regeringen se for sig, at arbejdet her i Europarådet faktisk kunne få en meget mere central placering i vores daglige politik?
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-04-02:
Jamen altså, jeg støtter kompromiset, men jeg støtter samtidig, at vi trækker en meget, meget tydelig streg i sandet om, at hertil og ikke længere; at vi ikke giver efter i forhold til de almindelige sanktioner, der også er påført Rusland.
Og så er det jo mit måske meget naive håb, at Rusland begynder at tage Europarådets anbefalinger og resolutioner bare en lille smule mere alvorligt, end Rusland har gjort indtil videre.
Mogens Jensen (S), 2019-04-02:
Ja, for jeg tror, at vi er enige om, at det er en udfordring – ikke så meget, synes jeg, i forhold til lederne i Rusland, for dem skal vi ikke tage særlige hensyn til, men i forhold til borgerne, der jo så ikke længere kan få adgang til Menneskerettighedsdomstolen.
Jeg vil bare gerne lige have slået fast, for nu var ordføreren jo meget hård i sin retorik i forhold til Rusland, at ordføreren, ligesom jeg selv, faktisk også har bakket op om det kompromis – jeg har også selv deltaget i de møder – hvor der altså gives den russiske delegation nogle muligheder, nogle retmæssige muligheder, også selv om de ikke får stemmeret til de almindelige politiske spørgsmål, før der ligesom er sket en ændring i deres forhold til annekteringen af Krim.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-04-02:
Jeg støtter kompromiset, hvis vi skal kalde det det, men problemet er, at det gør Rusland jo ikke.
Altså, jeg har selv deltaget i nogle af møderne som fungerende gruppeformand for den liberale gruppe, og når man mødes med de kære russiske repræsentanter, og det er jo ret højtstående folk, så sidder de og siger: Tak, vi vil gerne have mere.
Derfor er jeg stadig væk meget, meget skeptisk over for, om det såkaldte kompromis også bliver til virkelighed.
Men hvis det gør – og jeg får at vide, at jeg skal være optimist, så det prøver jeg at være – er jeg selvfølgelig tilhænger af det, fordi vi på den ene side stadig væk kan have, skal vi sige sanktionerne, der presser Rusland, mens der på den anden side selvfølgelig er, skal vi sige nogle fundamentale rettigheder, som et medlemsland jo selvfølgelig skal have.
Mogens Jensen (S), 2019-04-02:
Jeg kan som næstformand for den danske delegation jo helt tilslutte mig takken for samarbejdet i delegationen og med repræsentationen.
Det, jeg vil spørge Venstres ordfører om, handler jo om det her med, om der kan findes en løsning på, at russerne kan komme tilbage.
Jeg er jo helt enig i, at det skal have en konsekvens, når man gør, som Rusland gør, men jeg skal bare lige høre, om det ikke er sådan, at Venstres ordfører også bakker op om, at det bliver fastslået, at hvis nu russerne kommer tilbage i Den Parlamentariske Forsamling, hvor de jo ikke har stemmeret til de almindelige resolutioner og i det almindelige politisk arbejde, så vil de fortsat have stemmeret i forhold til at udvælge dommere til Menneskerettighedsdomstolen, til at vælge menneskerettighedskommissæren og til at vælge generalsekretæren for Europarådet.
Mikkel Dencker (DF), 2019-04-02:
Tak, formand.
Ligesom jeg gjorde under den foregående ordførerrunde om OSCE, vil jeg også her sige, at vi i Dansk Folkeparti gerne vil takke ministeren for redegørelsen om arbejdet i Europarådet.
I Dansk Folkeparti sætter vi pris på arbejdet i Europarådet og Europarådets funktion, netop også som et forum for de forskellige europæiske lande, hvor man kan mødes som frie og selvstændige stater og diskutere forskellige sager.
Jeg har desværre ikke selv haft fornøjelsen af på første hånd at opleve arbejdet i Europarådet, men jeg har ladet mig fortælle af Dansk Folkepartis repræsentanter i rådet, at det ligesom for OSCE gælder, at en stor del af opmærksomheden omkring arbejdet i Europarådet – det kunne jeg også høre på den foregående ordfører – går på Rusland og Ruslands optræden i forhold til både Krim og Ukraine i det hele taget samt i forhold til de baltiske nabolande og Polen.
Og derfor er der jo lagt op til store besparelser på Europarådets budget.
Desuden vil vi også bemærke, at det også har været nødvendigt at have øget opmærksomhed på forholdene i Tyrkiet, hvor det politiske flertal og den præsident, der er der, jo har et noget alternativt syn på menneskerettigheder og borgerrettigheder i det hele taget, som strider noget imod, hvad standarden normalt er inden for Europarådets medlemslandes grænser.
Men med de ord skal jeg kvittere for redegørelsen og sige, at vi i Dansk Folkeparti tager den til efterretning.
Anders Samuelsen (LA), 2019-04-02:
Tak for det, og tak til ordførerne for bemærkningerne og for interessen for arbejdet i OSCE.
Debatten i dag
synes jeg har bekræftet, at Folketinget har en stor interesse i en opbakning til Danmarks indsats i organisationen.
Regeringen anser OSCE for at være en uundværlig platform for at fremme dialog og samarbejde omkring europæisk sikkerhed, en platform, der er en integreret del af en regelbaseret international verdensorden.
Konflikten mellem Rusland og Ukraine præger dog arbejdet i OSCE.
Siden Ruslands ulovlige annektering af Krim for 5 år siden, har OSCE engageret sig i Ukraine, både ved forhandlingsbordet og i den trilaterale kontaktgruppe og ude i felten gennem den særlige monitoreringsmission, SMM.
SMM-missionen er den største internationale tilstedeværelse i Ukraine og er det internationale samfunds øjne og ører i forhold til konflikten.
Det er en vigtig indsats, og den er med til, at konflikten ikke eskalerer yderligere.
OSCE er også en vigtig platform for dialog vedrørende menneskerettigheder.
Når menneskerettighederne kommer under pres, som vi har set det ske inden for de senere år i eksempelvis Tyrkiet og Rusland, så bliver det taget op i OSCE.
OSCE er også vagthund i forbindelse med afholdelse af valg i OSCE-landene via valgobservatørmissioner.
Jeg vil derfor også i år benytte lejligheden til at takke de danske OSCE-parlamentarikere for denne vigtige indsats.
Danmark lægger også vægt på arbejdet inden for våbenkontrolområdet i OSCE.
For det er gennem våbenkontrolaftalerne, vi kan fremme den militære gennemsigtighed og reducere spændingerne, så vi i den sidste ende undgår konflikterne.
Det konsensusprægede princip i OSCE betyder, at trufne beslutninger formelt bakkes op af organisationens 57 medlemslande, hvilket giver beslutningerne en stærk legitimitet, men konsensusprincippet betyder også, at vejen til at nå beslutninger kan være lang og besværlig. Men de ord endnu en gang tak for debatten.
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-02:
Jamen tak, fordi ordføreren spørger.
Jeg sad faktisk netop og tænkte over det under din kommentar.
Altså, man kan selvfølgelig altid tænke over, hvordan tingene skal fungere på en smartere måde, men som udgangspunkt ser jeg det faktisk også som en fordel, at Europarådet beskæftiger sig med en lidt bredere vifte af ting.
Vi så f.eks., at der i starten af den økonomiske krise og EU's nedskæringspolitik fra Europarådets side blev lavet en rapport, som bl.a. min kollega Nikolaj Villumsen var ordfører på.
Der blev simpelt hen udfærdiget en rapport, der belyste konsekvenserne for almindelige menneskers forhold, altså fattigdom osv. i Europa, af den her nedskæringspolitik, som jeg faktisk syntes var et rigtig vigtigt bidrag til diskussionen om f.eks. økonomiske menneskerettigheder.
Så jeg synes, at der bliver lavet meget vigtigt arbejde, som jeg ville være meget bekymret for bare at skære ud.
Jeg synes, det vil være bedre, at vi prioriterer nogle flere knaster til det; det må jeg sige.
Henrik Dahl (LA), 2019-04-02:
Tak for det.
Europarådet står over for at skulle have en ny generalsekretær her i juni, og der må man jo håbe, at den person, man ender med at finde frem til, bliver en handlekraftig person, for selv om rådet fejrer sin fødselsdag, bliver man jo nødt til at sige, at der også er nogle udfordringer.
Så var det jo et meget positivt resultat af det danske formandskab, at vi fik Københavnerklæringen, for Europarådet har også været kraftigt udfordret, når det gælder den europæiske menneskerettighedskonvention og Menneskerettighedsdomstolen i forhold til legitimiteten.
Det kan vi jo ikke have; det er meget, meget vigtigt, at den europæiske menneskerettighedskonvention opleves som legitim, og der er Københavnerklæringen og det arbejde, der ligger bag, vigtigt i forhold til at vise en vej frem.
Jeg tror såmænd nok, at man skal klare vanskelighederne, og at legitimiteten kan reddes, men det er klart, at det er et opmærksomhedspunkt.
Det, som det gælder om, og det, som det gjaldt om for det danske formandskab, er jo med den danske jurist Anders Henriksens ord spørgsmålet om at fremtidssikre menneskerettighedskonventioner.
Det bliver jo en utrolig vigtig opgave for det nuværende formandskab og den nye generalsekretær at se på det.
Så hvis jeg ellers får chancen, ser jeg vældig meget frem til at behandle næste års redegørelse.
Tak for ordet.
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-02:
Det ene er et spørgsmål – for lige at gentage spørgsmålet – til det her med, om regeringen vil overveje at hæve bidraget til Europarådet, som jeg synes vil være meget fornuftigt at gøre i den nuværende situation.
Island har flere gange rejst bekymring over, om man nu tror, de vil få en fair retssagsbehandling, altså om deres menneskerettigheder vil blive respekteret i den sammenhæng.
Vil Danmark gøre noget lignende for at gå ind i den her diskussion?
For det er sådan set også noget af det, som jeg ser med stor bekymring på lige nu: at vi faktisk har politiske fanger siddende i Europa på den måde.
Det er jo heller ikke noget, der bare må passere.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-04-02:
Det er jeg da fuldstændig enig i.
Altså, vi kan jo ikke bare give efter for pres fra Rusland.
Jeg mener, at vi skal gøre et helt reelt forsøg på at få dem tilbage, men hvis de ikke vil hen til truget, så vil de ikke hen til truget – sådan er det jo.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-04-02:
Problemet er bare, at Rusland har sagt nej til kompromiset, og det vil sige, at lige nu vil Rusland have mere.
Derfor er mit spørgsmål: Kan det ikke blive for meget, at vi så at sige lokker dem tilbage ved at sige, at så er der ingen sanktioner?
For det er reelt det, Rusland beder om.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-04-02:
Nu sidder SF ikke i Europarådets Parlamentariske Forsamling, så jeg skal ikke divertere Folketinget med kommentarer om, hvordan arbejdet har fungeret, og hvordan sekretariatet har fungeret, for det har jeg ikke nogen viden om.
Men jeg ser det lidt udefra, og ligesom andre er vi jo fuldstændig enige i, at Europarådet som et aleuropæisk samarbejde er kolossalt vigtigt.
Det er naturligvis et problem, når Rusland ikke vil betale, men jeg synes, det er meget vigtigt, at vi holder fast i Rusland i Europarådets arbejde, for det er vigtigt at kunne komme med en kritik af Ruslands overtrædelser af menneskerettighederne i forhold til civilsamfundet i Rusland, som jo har meget, meget trange kår.
For dem er det vigtigt at kunne henvise til kritik fra Europarådet, så i den sammenhæng spiller det en rolle, og tilsvarende i forhold til Tyrkiet, hvor der også sker grove overtrædelser af menneskerettighederne.
Vi kan håbe, det bliver bedre, for ligesom andre lande er Tyrkiet jo ikke et statisk politisk samfund.
Men det er vigtigt, at der er organer udenfor, der kan levere kritik, når det er nødvendigt.
Lige en enkelt kommentar til den her såkaldte Københavnerklæring om menneskerettighederne.
Jeg er sådan set enig i det, som står her i redegørelsen, men jeg er også enig i fru Ulla Sandbæks beskrivelse af, at regeringen simpelt hen blev trynet i den her sag.
Regeringen havde jo store ambitioner om, at nu skulle man gøre op med hele det europæiske menneskerettighedssystem.
Det var det, som Dansk Folkeparti krævede, og som dele af regeringen også gjorde – og integrationsministeren særdeles aktivt.
Der havde man regnet med, at man kunne bruge den her diskussion til at få ændret den danske lovgivning på området.
Heldigvis lykkedes det ikke, så det, man kom frem til, er jo ganske, ganske udmærket.
Det er vi også tilfredse med.
Så alt i alt har vi sådan set ikke mange yderligere kommentarer til den her redegørelse.
Det er en udmærket beskrivelse af, hvordan det fungerer, og hvordan det fortsat skal fungere.
Michael Aastrup Jensen (V), 2019-04-02:
Tak for det.
Jeg har fuld respekt for, at hr. Holger K. Nielsen og Socialistisk Folkeparti ikke sidder med i delegationen i Europarådet, men det, jeg vil spørge om, er det her med, hvad der skal til, for at Rusland enten er med eller ikke er med.
For situationen er jo den, at Rusland ikke er blevet smidt ud, men er gået, fordi de er sure over en sanktion, man indførte fra Den Parlamentariske Forsamlings side.
Så spørgsmålet er: Hvad skal vi give Rusland?
Altså, hvis det ikke er nok med det såkaldte kompromis, hvor de kan stemme om personvalg, men at de også ønsker mere, altså at de andre sanktioner skal fjernes, vil SF så også anbefale, at vi skal gøre det?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-04-02:
Jamen altså, sådan som jeg har forstået det kompromis, så lyder det da meget fornuftigt, og det synes jeg da at vi skal holde fast i.
Tommy Ahlers (V), 2019-04-03:
Jeg har været på Aalborg Universitet to gange, tror jeg, før jeg blev minister, og også et par gange, efter jeg blev minister, og jeg er imponeret over det, de gør på Aalborg Universitet, så det gav jeg udtryk for her.
MIT har lige sagt, at de er det fjerdebedste tekniske universitet i verden, så det er fantastisk, hvad de har opnået oppe på Aalborg Universitet.
I debatten, som vi havde i torsdags på Aalborg Universitet, var der jo to debatter, som handlede lidt om besparelser.
Den ene debat kom til at handle specifikt om omprioriteringsbidraget, og det var lidt det, som spørgeren, hr. Rasmus Prehn, også spørger til, og der har jeg så svaret sådan her.
Det er jo tilsigtet.
Vi ved jo godt, at omprioriteringsbidraget også rammer Aalborg Universitet.
Så var der derefter en anden debat, der kom til at handle om de andre ting, der også berører Aalborg Universitet, herunder engelsksprogede og et nyt bevillingssystem, og der siger jeg: Vi har jo ikke designet det ud fra at ramme Aalborg Universitet, det er jo ikke tilsigtet.
Men vi har designet det ud fra objektive kriterier, og der bliver Aalborg Universitet i forhold til de to ting også ramt oven i omprioriteringsbidraget.
Det var det, den kommentar gik på.