runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-15:
Nu har jeg jo fulgt hr. Morten Bødskovs arbejde igennem mere end et årti, og jeg ved også, at hr. Morten Bødskov har været i regering og har været i opposition, og så kan der måske godt være lidt skiftende tilgange til tingene, alt efter hvor man placerer sig.
Det er objektivt korrekt, at denne stat, dette land opkræver usædvanlig mange penge af sine borgere.
Er der mange penge i den offentlige sektor så?
Ja, det er der.
Det er objektivt korrekt.
Betyder det, at servicen er i top?
Nej, for der er ikke en entydig sammenhæng mellem penge og service, fordi vi spilder alt for meget på bureaukrati, papirarbejde, dårlig ledelse, andre ting.
Det skal vi da sørge for at gøre noget ved, og det håber jeg at Socialdemokratiet vil deltage konstruktivt i.
Thyra Frank (LA), 2017-03-15:
Som jeg allerede har nævnt, vil jeg afvente anbefalingerne, inden jeg siger ja eller nej til dem.
Jeg mener, at anbefalingerne skal ses samlet og ikke enkeltvis.
Og når jeg har et overblik over de samlede anbefalinger, vil jeg forholde mig til, hvordan vi bedst kan gøre anbefalingerne til virkelighed.
Astrid Krag (S), 2017-03-15:
Jeg er da med på, at vi ikke kan stå her i Folketingssalen i dag og konkludere.
Det ville være besynderligt, når ministeren nu så mange gange har sagt, at der ikke skal ske noget før ved udgangen af året, når arbejdsgruppen afrapporterer.
Men, altså,
jeg vil da bare sige, at vi også på andre områder, bl.a. sundhedsområdet, har puttet penge i udvikling af systemer, der har forbedret indsatsen markant – det fælles medicinkort er vel et rigtig godt eksempel på det.
Og det er da bare rigtig, rigtig godt nyt, at der også vil blive mulighed for det, altså at taskforcen kan komme med anbefalinger, som koster noget på den korte bane, men som til gengæld betyder, at medarbejderne derude får langt bedre mulighed for at give pleje og omsorg og have den tid til de ældre borgere, der har brug for hjælp.
I virkeligheden har jeg ikke flere spørgsmål til ministeren, men jeg vil bare sige, at det på sådan en smuk forårsdag var det bedste svar overhovedet, jeg kunne få.
Jeg vil gerne sige, at det havde jeg faktisk ikke forventet, så det vil jeg bare takke ministeren for.
Det sprang ministeren lidt let hen over, så lad mig bare spørge:
Vi kan høre, at Ældre Sagen har en bekymring for, at vi kan få et A- og et B-hold i fremtiden, hvis de her private friplejehjem vokser frem, hvor der jo er mulighed for at tage brugerbetaling for ydelser, som de kommunale ikke kan.
Er ministeren slet ikke bekymret for det?
Deler ministeren ikke Ældre Sagens bekymring for, at vi kan få et A- og et B-hold i fremtiden på plejehjemmene i Danmark?
Thyra Frank (LA), 2017-03-15:
Jeg vil sige, at jeg ikke tror på, at der skabes et A- og et B-hold.
Det her handler for mig om nogle valgmuligheder, nemlig et valg mellem forskellige typer plejehjem, og ikke et valg mellem et bedre og et dårligere plejehjem.
Så er det jo også sådan, at alle plejehjemsbeboere har mulighed for at tilkøbe ydelser, også på de kommunale plejehjem.
Det er bare ikke kommunen selv, der leverer dem der.
Astrid Krag (S), 2017-03-15:
Mener ministeren, at det skal være muligt for den nedsatte taskforce om afbureaukratisering at komme med forslag, der kræver en investering i f.eks. it-systemer?
Tak, formand.
Mener ministeren, at det skal være muligt for den nedsatte taskforce om afbureaukratisering at komme med forslag, der kræver en investering i f.eks. it-systemer?
Thyra Frank (LA), 2017-03-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har sammen med KL og med tæt inddragelse af FOA og DSR og andre relevante parter igangsat et arbejde, der ser på regler og dokumentationskrav i ældreplejen.
Formålet er at afdække overflødige regler og dokumentationskrav, som gør, at vi bruger personalets tid på administrative opgaver frem for på pleje og omsorg af de ældre.
Regler og krav kan både være statslige, kommunale eller lokale.
Jeg har valgt en bred tilgang, så man i arbejdet får frie rammer til at undersøge alle de steder, hvor regler og dokumentationskrav begrænser personalet i at give en god pleje og omsorg.
Som jeg tidligere har forklaret, vil jeg på nuværende tidspunkt ikke konkludere, hvilke anbefalinger der skal komme ud af det igangværende arbejde.
Jeg vil derfor heller ikke hverken sige ja eller nej til et forslag om f.eks. investeringer i it-systemer.
Det afhænger af, hvad arbejdet viser, og det skal ses i en sammenhæng med alle anbefalinger. Når det er sagt, anerkender jeg, at det er vigtigt at have fokus på, hvordan vi bedst understøtter dokumentation, også digitalt, for selvfølgelig er nogle dele af den nuværende dokumentation nødvendig, og det skal gerne foregå så smidigt som muligt.
Jeg afventer derfor spændt, hvilke anbefalinger arbejdet munder ud i.
Astrid Krag (S), 2017-03-15:
Hvis jeg hørte ministeren rigtigt nu her, er det jo virkelig gode nyheder, for ministeren og jeg har jo været i salen her og diskutere taskforcen tidligere, og også skriftligt, hvor ministeren jo desværre ikke har kunnet garantere, at de midler, der måtte blive frigjort ved afbureaukratisering, kan blive i ældreplejen.
Det synes jeg fortsat er meget, meget bekymrende.
Men hvis det står til troende, hvad ministeren møder frem og siger her i dag, så kan taskforcen til gengæld godt komme med anbefalinger, der kommer til at koste penge, hvis den kan pege på, at der f.eks. er brug for at få investeret i en ordentlig it-infrastruktur, så medarbejderne ikke skal bruge deres tid på langsomme og uddaterede it-programmer, når de skal lave de registreringer, der er nødvendige.
Og det er jo virkelig, virkelig godt nyt.
Jeg vil gerne indrømme her i Folketingssalen, at jeg havde troet, at ministeren ville møde frem og sige, at taskforcen kun måtte komme med forslag inden for den økonomiske ramme, der er i dag.
Så på den måde er det jo svært at få armene ned.
Det var virkelig godt nyt.
Det giver nogle helt andre muligheder for taskforcens arbejde, og det tror jeg også vil blive taget rigtig godt imod hos de parter, som ministeren selv nævner, nemlig Dansk Sygeplejeråd og FOA m.fl., som er blevet inviteret til at være med i en styregruppe.
Men jeg vil i hvert fald så dele en oplevelse, jeg selv havde for nylig, hvor jeg var i praktik på et stort plejehjem her i København og jo sad ved siden af en medarbejder, der skulle ind og dokumentere i programmerne.
Umiddelbart vil jeg sige, at jeg har en liste med forslag.
Jeg ved ikke, om jeg også må komme med input til afbureaukratiseringsarbejdsgruppen om ting, man kunne gøres
Men noget, der slog mig, var, hvor meget tid der blev brugt.
Ikke på unødvendige registreringer, for det var sådan set vigtige ting omkring medicin og sygdom, som skulle registreres, så også dem, der mødte på aftenvagten og natholdet, kunne vide det.
Men det tog så lang tid, fordi det var så langsommeligt og så gammelt et system.
Derfor tror jeg jo, at noget af det, man godt må pege på fra taskforcen, hvis man har lov til det – det forstår jeg på ministeren –
er, at der faktisk må nogle investeringer til på den korte bane for at frigøre de hænder, vi har et fælles ønske om at frigøre i ældreplejen.
Så jeg vil bare bede ministeren om at bekræfte, at jeg har hørt rigtigt, altså at arbejdsgruppen godt må komme med nogle anbefalinger, der vel i Finansministeriets sprog hedder er udgiftsdrivende.
Thyra Frank (LA), 2017-03-15:
Jeg er gået ind i arbejdet for at frigøre tid til omsorg og pleje og ikke for at lave en spareøvelse.
Så det handler om, at vi skal sikre de bedste mulige betingelser for og vise tillid til de mange dygtige medarbejdere, som hver dag yder en stor indsats i plejen og omsorgen af vores ældre medborgere.
Allerede i dag har kommunerne jo it-systemer og bruger løbende penge på at udvikle og udskifte dem, sådan som regionerne og staten i øvrigt også gør.
Christine Antorini (S), 2017-03-15:
Jeg har med interesse lyttet til svarene fra økonomi- og indenrigsministeren.
Man må jo forstå det sådan, at ministeren er helt enig i, at der simpelt hen er for mange penge ude i den offentlige sektor – der kan godt spares, uden at man kan mærke det.
Lad os være lidt konkrete.
Der er en stor skolereform i gang.
Der er mange, der siger, at det godt nok er nogle rimelig stramme rammer, der er, for at gennemføre de store ambitioner om en rigtig god skole til alle vores børn.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Liberal Alliance arbejder for minusvækst i den offentlige sektor, og nu er det så blevet sådan i det nye regeringsgrundlag, hvor Liberal Alliance er kommet med, at det virkelig er med tommelskruerne på – det er en vækstramme, der hedder 0,3 pct.
Så jeg kunne godt tænke mig, at ministeren uddybede det i forhold til folkeskolen, som jo er noget af det, der – i hvert fald i forhold til den økonomiske del – hører under kommunernes ansvar og dermed også ministerens.
Vil ministeren i lyset af det arbejde for færre penge til folkeskolerne, fordi de sagtens kan gøre det bedre med de penge, de har?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-15:
Man må jo sige, at spørgeren måske er en større ekspert på området, end jeg er – ja, i virkeligheden både i forhold til folkeskolen og hr. Henrik Dahl, når det kommer dertil.
Der er jo stor forskel på, hvad der bliver brugt pr. elev i folkeskolen i de forskellige kommuner.
Det kan der være gode grunde til.
Det kan jo også være, at der er nogle steder, hvor man kunne gøre det billigere i dag og stadig levere en god kvalitet.
bedst muligt.
Jeg kan høre, at spørgeren har læst regeringsprogrammet, og som man kan se, er der ikke noget forslag om, at der skal tilføres færre midler til folkeskolen – det er der da ikke.
Betyder en stigning i forbruget, at der bliver brugt færre penge?
Det er det, hr. Morten Bødskov spørger mig om.
Det er jo ikke rigtigt.
Hvis der er en stigning i forbruget, bliver der brugt flere penge.
Men hr. Morten Bødskov sagde noget rigtigt før, nemlig at det er afgørende, hvilket syn man har på den offentlige sektor.
Jeg har mødt en del borgmestre, og efter at jeg er blevet indenrigsminister, har jeg mødt endnu flere.
Jeg har ikke mødt nogen endnu, der synes, at man skal spilde skatteborgernes penge.
Det kan jeg forstå at hr. Morten Bødskov synes.
Man skal kaste gode penge efter dårlige penge.
Man skal kaste skatteydernes penge efter bureaukrati, som vi ihærdigt prøver at afskaffe, endda i samarbejde med kommunerne.
Jeg synes, det er så smukt: Der er 98 kommuner og en hel regering og et flertal i Folketinget, der gerne vil bruge pengene klogere – og så har vi hr. Morten Bødskov.
Og der synes jeg altså, at man skulle komme med på holdet.
Christine Antorini (S), 2017-03-15:
Jeg vil gøre det rigtig kort.
Og jeg har ikke en oplevelse af, at borgerne oplever, at der er en fest af penge ude i kommunerne til daginstitutioner, til skoler, til plejehjem osv.
Det er en stram økonomi, der er.
Anerkender ministeren, at hvis det skal fortsætte på uændret niveau, kræver det en vækst på 0,6 pct.?
Det er ikke noget med flere penge.
Det på på det niveau, vi har i dag.
Anerkender ministeren det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-15:
Jeg bliver så glad for, at jeg er optaget af historie og derfor ved, at der heldigvis fandtes socialdemokrater engang, der ikke troede, at man bare kunne skovle flere penge i hvad som helst, og at alting så blev bedre, altså at det var det eneste svar på alting.
For jeg nægter at anerkende, at man ikke kan bruge pengene klogere.
Og derfor kan kombinationen af en lille vækst i det offentlige forbrug og det at gøre tingene klogere levere en service, der både er lige så god og i virkeligheden også bedre i fremtiden.
Jeg nægter at anerkende, at det skulle forholde sig anderledes.
Og jeg forstår simpelt hen ikke, at fru Christine Antorini ikke bare kommer hen til mig og siger, at vi jo er enige.
For det er vi grundlæggende sådan inde i kroppen.
Socialdemokratiet kan jo slet ikke styre det her land, hvis ikke man – hvis man en dag skulle få regeringsmagten igen – vender tilbage til princippet om, at man kan bruge pengene klogere.
Det mener socialdemokratiske borgmestre.
Jeg glæder mig til, at socialdemokratiske folketingsmedlemmer mener det samme.
Christine Antorini (S), 2017-03-15:
Jeg synes, det er en bunden opgave for alle partier at tænke i, hvordan man kan udvikle, reformere, forbedre også den offentlige velfærd – bedre daginstitutioner, bedre skoler, bedre plejehjem.
Og svaret er ikke nødvendigvis flere penge.
Det skal i hvert fald aldrig være det første svar.
Så der er ingen uenighed her.
Det har økonomi- og indenrigsministeren et stor medansvar for, både som en del af regeringen, der ønsker at sænke den vækst, der skal være i den offentlige sektor, og fordi ministeren skal ud og forhandle den økonomi, som kommunerne skal have fremadrettet, bl.a. til at dække udgifter til skolen.
Derfor synes jeg ikke, det er urimeligt at spørge om det.
Og jeg må dog alligevel forstå, at ministeren anerkender, at hvis vi bare fortsætter på det nuværende stramme niveau og med den demografi, der er, kræver det en vækst på 0,6 pct.
Det giver ikke flere penge, det holder det på et uændret niveau.
Det er jo regeringsgrundlaget, der siger, at det så skal ned på 0,3 pct., og det betyder omsat i kroner og øre, at der vil være 14 mia. kr. mindre til den offentlige sektor.
Så det vil ministeren.
Det er så svaret på 14 mia. kr. mindre.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-15:
Vi bliver stadig nødt til at vende tilbage til, at plus 0,3 pct. er plus.
Plus 0,6 pct. er mere plus.
Og plus 0,9 pct. er endnu mere plus.
Men det er alt sammen plus.
Det kan man ligesom ikke komme uden om.
Så kan man prøve at bilde folk hvad som helst ind, men plus er det.
Så synes jeg, det gode er, at vi måske alligevel ender med at være lidt enige, for fru Christine Antorini siger, at svarene ikke nødvendigvis er flere penge, i hvad fald ikke det første svar.
Det her er jo vores første svar.
Det er at gøre det klogere kombineret med lidt flere penge.
Og må man jo sige, at så kan fru Christine Antorini altid vende tilbage om 12 år, når den her regering måske engang er færdig med at sidde, og sige, at okay, nu har jeg brug for et andet svar.
Men lad os dog prøve i første omgang at lade være med at skovle flere penge af sted, men prøve at spørge: Kunne vi gøre det lidt klogere, samtidig med at vi alligevel har en stigning på 0,3 pct.?
Morten Bødskov (S), 2017-03-15:
Særlig med den opbakning fra formanden er det jo nemt at stille opfølgende spørgsmål, så tak for det, formand.
Der er det at sige, at når ministeren står og siger, at vi skal bruge pengene klogere, og at 0,3 pct. jo selvfølgelig også er et plus – det har ministeren helt ret i – så skulle han prøve at gå tilbage til alle de mange dygtige økonomer, som sidder i hans ministerium, og spørge dem: Hvis nu vi skal have et offentligt forbrug, som skal kunne rumme stigende medicinpriser, flere ældre, dyrere behandlinger på vores sygehuse osv., hvor meget skal man så have, for at man ikke skal spare?
Så tror jeg ikke, de siger 0,3 pct. Så peger alle på, at det ligger på de 0,6 pct.
Det er jo humlen i det.
For at man skal kunne have en offentlig sektor, som kan udvikle sig, og som skal kunne rumme de krav, der er til den, skal det, som jeg sagde før, ligge på det niveau.
Det er derfor, at et lille plus på 0,3 pct. kan vise sig ikke at være nok, og så skal man ud og spare.
Vil ministeren anerkende det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-15:
Socialdemokratiet har jo stirret sig blind på det, har skyklapperne på og tunnelsyn, hvad man nu kalder det, og ser fuldstændig fokuseret på, hvad der kommer ind.
Regeringen derimod er interesseret i, hvad der kommer ud – hvilken service leverer vi til borgerne i den virkelige verden?
Og i stedet for hele tiden at skændes om, hvad der kommer ind, kunne det være mere interessant at diskutere, hvad der kommer ud.
Det er jo sådan set det, der er væsentligt.
Vi siger, at ja, der skal være en lille vækst i det offentlige forbrug, plus 0,3 pct.
Jeg kan forstå, at vi i løbet af de sidste 15-20 minutter er blevet enige om, at plus dog er plus og ikke minus, og det er dejligt.
Og så skal vi derudover finde ud af at bruge pengene klogere, prioritere klogere og lade være med at spilde skatteborgernes penge på ting, som de ikke får noget ud af.
Det sidste håber jeg vi også kan gøre sammen med Socialdemokratiet, for det vil være til glæde for den danske befolkning, både når de modtager service i den offentlige sektor, og når de er skatteydere, der skal betale for det.
Morten Bødskov (S), 2017-03-15:
Altså, en ting er, at samtlige Liberal Alliances ministre, efter at de er kommet i regering, har fået uld i mund, noget andet er, at man også er begyndt at kopiere den tidligere statsminister Anders Fogh Rasmussens citater om, hvordan man får forklaret over for den undrende befolkning, at der, samtidig med at de oplever, der bliver skåret ned på den offentlige sektor, stadig væk er en lille stigning i det offentlige forbrug, fordi den stigning, man havde før, var større.
Undskyld mig, når man går fra 0,6 pct. i realvækst til 0,3 pct., så tror jeg, at der er mange steder i den offentlige sektor, hvor man vil opleve, at der er færre penge, end man havde tidligere.
Og hvorfor?
Fordi der kommer flere ældre, folk lever længere, og kravene til medicinforbrug og alt mulig andet, som vi diskuterer, stiger.
Ergo skal der bruges flere penge.
Og når man så har en lavere realvækst i det offentlige forbrug, er der færre penge.
Så spørgsmålet er bare ganske enkelt: Når man nu går fra 0,6 pct. til 0,3 pct., betyder det så – ja eller nej? – at der er 14 mia. kr. mindre til det offentlige forbrug om året?
Det kan man svare ja eller nej på.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-15:
Der blev jo sagt utrolig mange ting i det, der vel endte med at være – måske, måske ikke – et eller flere spørgsmål.
Altså, der var noget faktuelt forkert, som jeg er nødt til at rette først.
Jeg blev spurgt, om jeg var enig i, at vi ville sænke det offentlige forbrug, og det er simpelt hen forkert.
Vi vil ændre stigningsgraden i det offentlige forbrug.
Sådan er det bare, og det illustrerer jo meget godt, hvad Socialdemokratiet helt fundamentalt har misforstået med hensyn til, hvordan dansk økonomi er indrettet.
Regeringens politik er, at der skal være en lille stigning, og Socialdemokratiets politik er, at der skal være en lille stigning.
Vi er bare lidt uenige om, hvor stor den lille stigning skal være.
Men det er en stigning.
Christine Antorini (S), 2017-03-15:
Vi kan i hvert fald konstatere, at en del af regeringsgrundlaget er nogle meget stramme rammer for kommunernes økonomi – det er 0,3 pct.
Hvis man bare skulle holde den økonomi, der var i kommunerne, sådan uændret, skulle det være 0,6 pct., sådan som demografien udvikler sig.
Og det betyder jo de facto, at det, som regeringen vil – også med inspiration fra Liberal Alliance, for jeg vil gerne anerkende, at Liberal Alliance jo altid har spillet med åbne kort – er, at den offentlige sektor skal slankes endnu mere.
Vi har heldigvis rigtig mange børn, der stadig væk vælger folkeskolen til – det gør langt hovedparten af børnene.
Og vi har en stor skolereform, som skal gøre alle børn endnu dygtigere.
Derfor tror jeg bare, der er mange, der er interesseret i, hvad Liberal Alliance og herunder økonomi- og indenrigsministeren vil gøre for, at det rent faktisk kan lade sig gøre.
For hvis væksten skal skæres endnu mere i den offentlige sektor – og det må vi jo gå ud fra er det, man arbejder henimod – ned på 0,3 pct., bliver det jo et valg mellem, om der skal skæres ned på folkeskolen, daginstitutionerne, plejehjemmene eller nogle af de andre tunge, vigtige kommunale velfærdsområder.
Og det er vores spørgsmål til ministeren.
hvor er det så, der skal spares?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-15:
Jeg synes, det er ærgerligt, at den tidligere minister lyder som et ekko af den yderste venstrefløj.
Jeg synes simpelt hen, det er ærgerligt.
Jeg synes, det er så ærgerligt, at socialdemokrater kan stå og lade, som om man bare skal proppe flere penge i den offentlige sektor, og at man skal hive dem op af lommerne på ganske almindelige skatteydere.
Det er jo hr. og fru Danmark, der får færre penge til sig selv.
Det er ganske almindelige mennesker, der får færre penge til sig selv, får færre valg i deres eget liv, hvis man skal tage flere penge op af deres lommer.
Vi har et ønske om, at den offentlige sektor relativt set skal blive mindre i forhold til den private, når der spørges til regeringens politik.
Det er det, der står i regeringsgrundlaget, som jeg kan forstå at spørgeren har læst.
Det er det, der er svaret, når man spørger til regeringsgrundlaget.
Morten Bødskov (S), 2017-03-15:
Men så kommer det jo også frem nu, for bag ved al Liberal Alliances og – må vi jo også forstå – ministerens kampretorik er der jo en virkelighed, altså hvis man vil have et andet offentligt forbrug.
Det lyder måske ikke af så meget, altså forskellen mellem en stigning i realvæksten på 0,6 pct. og 0,3 pct. hvert år, men det svarer faktisk til 14 mia. kr. om året eller 16.000 færre offentligt ansatte.
Mener økonomi- og indenrigsministeren virkelig, at det ikke har nogen som helst konsekvenser, hvis man gennemfører den her politik?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-15:
Jeg mener, at det har den klare konsekvens, hvis hr. Morten Bødskov og fru Christine Antorini og resten af Socialdemokratiet fik magt, som de havde agt, at danske borgere vil blive mere skatteplagede, end de er i dag.
Den konsekvens er meget tydelig i det, der bliver sagt fra hr. Morten Bødskovs side.
Så taler man om forskellige stigningsgrader.
Ja, det er klart.
Hr. Morten Bødskov kunne have spurgt, om der, hvis vi sagde 0,9, hvis vi sagde 1,2, hvis vi sagde 1,8 pct., ville være endnu flere penge, der skulle bruges.
Men vi taler jo om, hvordan det er i forhold til i dag.
Så lad da være med at påstå, at +0,3 er minus.
Morten Bødskov (S), 2017-03-15:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder sådan her: Er ministeren enig med Liberal Alliance i, at pengene til at finansiere det offentlige forbrug i Danmark »bliver skovlet ned i en vulkan eller sådan noget«, hvor man »ikke ved, hvor pengene bliver af«, og hvad vil ministeren gøre ved det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-15:
Jeg må indrømme, at jeg har tænkt en del over begrebet skovlet ned i en vulkan, og i modsætning til det, som vi talte om tidligere, er jeg ikke sikker på, at jeg kan gennemskue de sådan rent fysiske konsekvenser af, hvis man skovler penge ned i en vulkan.
Så her tror jeg måske at billedsproget er blevet en smule til den festlige side, men jeg tror godt, jeg forstår, hvad der menes.
Altså, der menes vel: Er der penge i den offentlige sektor, som ikke bliver brugt til det, vi alle sammen gerne vil bruge penge på, nemlig vores kernevelfærd?
Og ja, det er der.
Det kan jeg svare klart ja til.
Så kan vi jo altid have en diskussion mellem partierne her i Folketinget af: Skal de penge, der frigives, bruges til mere velfærd, til lavere skat eller måske en kombination?
Det kan vi have rigtig mange gode diskussioner af.
Men der burde da på tværs af partierne være en interesse i at sige, at der ikke er nogen grund til at tage penge op af borgernes lommer og bruge dem til noget, der ikke gør nytte.
Det er derfor, at vi sætter et kæmpe arbejde i gang i forhold til at afskaffe noget af bureaukratiet.
Vi har et helt ministerområde med en minister afsat til at se på offentlig innovation.
Så svaret er: Ja, der er penge i den offentlige sektor, der ikke bruges optimalt.
Jeg er lidt spændt på, om der findes et medlem af dette høje Ting, der mener noget andet end jeg.