runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Det kunne jo være interessant at spørge på Københavns Rådhus, hvor mange der igennem tiderne har taget flyvemaskinen fra Kastrup til Aalborg, når der var kommunalpolitiske topmøder.
Jeg kan da i hvert fald huske, at man på et tidspunkt også chartrede et fly for at flyve Borgerrepræsentationen til Aalborg, simpelt hen fordi der var for lang afstand til at tage toget.
Altså, det signalerer jo bare lige præcis det behov, som jeg fortæller om her: at vi jyder også gerne vil have adgang til at kunne komme hurtigt til vores fælles hovedstad.
Så må jeg sige til den politiske ordfører i Borgerrepræsentationen i København, at det store problem i forhold til den grønne omstilling jo ikke er, om vi får nogle ekstra små indenrigsflyvere, som der i øvrigt er en ambition om bliver grønne, fra Jylland og så til København.
Det er jo den stigende vækst af alle de flytransporter ud fra Kastrup.
Mig bekendt har politikerne i Københavns Borgerrepræsentation ikke ambitioner om, at Københavns Lufthavn skal gøres mindre.
Hvis de har det ønske, vil jeg bare sige, at så tror jeg, vi er mange jyder, der ønsker at overtage nogle af opgaverne til vores lufthavne, for jeg ved i hvert fald, at der er lige så langt fra Esbjerg til København, som der er fra København til Esbjerg.
Så københavnerne kunne jo også tage bilen til Billund, når de skal på ferie, frem for at have lufthavnen i baghaven.
Peter Kofod (DF), 2024-11-20:
Tak for det.
Når jeg tager ordet, er det, fordi hr. Anders Kronborg har en partifælle i hovedstadsområdet, en meget fremtrædende socialdemokratisk kollega, som hedder fru Laura Rosenvinge, og som for nylig delte en artikel på det sociale medie X, og skrev, og jeg råber, fordi det står med lige så store bogstaver, som hvis hr. Donald Trump havde skrevet det: »UNDSKYLD HVAD.
Jeg er helt i chok.
Vi skal da på INGEN måder have flere indenrigsflyvninger.
Det er samme minister der mener det skal være DYRERE at tage kollektiv transport i København.
Er ordføreren enig?
Ja, det ved jeg jo godt ordføreren ikke er.
Lad mig spørge på en anden måde: Hvad foregår der i Socialdemokratiet, når det kommer til indenrigsflyvninger?
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-20:
Men sådan et lovforslag skulle jo så lyde, det vil være min vurdering, noget i stil med – ud fra hvad centraladministrationen i hvert fald fortæller os – at vi skulle bryde EU-retten med åbne øjne.
Sådan et lovforslag ville jeg nok have svært ved at få opbakning til fra ret mange partier herinde, i hvert fald.
Og så er vi jo tilbage ved en del af problemet.
Det er derfor, jeg har foreslået, at vi kunne tage en teknisk gennemgang, hvis der er stemning for det.
For så kan man få prøvet nogle af de juridiske argumenter af i den sammenhæng.
Peter Kofod (DF), 2024-11-20:
Tak for svaret.
Men må jeg ikke komme med det fromme forslag, at ministeren siger til Skatteforvaltningen, at Skatteforvaltningen skal følge de love, som Folketinget vedtager?
Så vedtager Folketinget nogle love, og så forventer vi, at Skatteforvaltningen følger dem.
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-20:
Jeg er glad for, at der her til eftermiddag har været en meget generel holdning til, at jeg ikke skal have fodlænke på.
Det glæder mig, at det er den holdning, Folketinget har.
Men jeg vil bare også sige – og nu begiver jeg mig ud i ligesom at prøve at lege med, uden at det skal tages som et eller andet bindende med, at jeg er forfatningsjurist, for det er jeg ikke på nogen måde – at der, hvor jeg jo godt kunne være lidt bekymret for, hvor det kunne ende henne, er der, hvor Skatteforvaltningen siger til mig: Vi er forpligtet til at administrere efter EU-retten.
Hvis ikke Folketinget gør det, gør vi det via det, man kalder styresignal.
Hvis Skatteforvaltningen, samtidig med at jeg er skatteminister, begynder at administrere i strid med, hvad Folketinget har tilkendegivet i 2021, da man sagde nej tak til det her lovforslag første gang, og altså alligevel begynder at administrere efter de regler, samtidig med at jeg er skatteminister, kunne det være, at stemningen omkring, hvorvidt jeg skulle have en fodlænke på eller noget andet på, der ville sidde andre steder, ville skifte i et Folketing engang i fremtiden.
Det er jo en af de bekymringer, jeg kunne have, hvis jeg sådan ligesom skulle gå med på legen i forhold til det her forfatningsjuridiske og det med, hvor det kunne ende henne.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-11-20:
Det her havde ikke været anderledes under en anden regeringskonstellation.
Så havde vi også stået her.
Altså, det er jeg sådan set ikke i tvivl om.
Der er ikke noget, der har ændret sig, men når kommissæren skriver, at det er op til den danske regering at beslutte det, så betyder det, at man overlader den juridiske vurdering til den danske regering.
Det havde jeg også håbet man kunne få ud af kommissæren, men det kan man ikke.
Det, kommissæren siger, er, at det er op til jer selv, og at det er jeres eget ansvar at træffe afgørelser, som bringer jeres lovgivning i overensstemmelse med EU-retten.
Hvad der så skal til for at gøre det, vil han ikke gå ind og gøre sig til dommer over.
Det er EU-Domstolen, der skal træffe de afgørelser, og der er ikke nogen sag ved EU-Domstolen.
Derfor får vi jo aldrig den afgørelse.
Derfor kan vi jo diskutere fra nu af og til dommedag, hvad der så var det rigtige.
Vi finder, om man så må sige, aldrig ud af det.
For det er jo ikke sådan; det sker jo hver dag i danske retssale, at der står to dygtige advokater på hver deres side og begge to mener, at de har ret, og så siger domstolen, at det havde de altså ikke og det var kun den ene af dem, der havde det.
Christina Olumeko (ALT), 2024-11-20:
Jeg synes også, at substansen i lovforslaget her er blevet redegjort for rigtig godt af kollegaer før mig, så jeg vil sådan set bare meddele, at Alternativet kan støtte lovforslaget her, som har karakter af obligatorisk implementering og præcisering.
Så skal jeg også meddele fra talerstolen, at Enhedslisten også støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-11-20:
Tak for det.
Det er jo nok det lovforslag i dag, der er det suverænt mindste, og jeg skal bare meddele, at vi kan støtte det forslag, der ligger her.
Tak for ordet.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-11-20:
Tak, formand.
Med L 81 udbygger og styrker Danmark sine dobbeltbeskatningsaftaler.
De to tillægsaftaler mellem Danmark og Grønland sikrer ikke blot, at vi lever op til OECD's internationale minimumsstandarder for bekæmpelse af skatteunddragelse, men også, at vi fortsat kan skabe gode vilkår for danske borgere og virksomheder, både herhjemme og i Grønland.
Vi bakker op om ønsket om at modernisere og vedligeholde dobbeltbeskatningsaftaler, som både beskytter danske og grønlandske interesser.
Vi støtter derfor lovforslaget.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2024-11-20:
Tak for ordet, formand.
Jeg er her som vikar for Moderaternes skatteordfører, Mohammad Rona, og jeg tillader mig at gøre det meget kort.
Der er tale om to tillægsaftaler.
Den anden tillægsaftale præciserer eksisterende regler om, at danske dagpenge og rejsegodtgørelser, der udbetales i forbindelse med offentlige hverv, udelukkende er skattepligtige i Danmark.
Generelt støtter vi i Moderaterne de gode og store fællesskaber, vi har i rigsfællesskabet, meget og dermed også det gode samarbejde, vi har med Grønland.
Derfor stemmer vi naturligvis for lovforslaget.
Så var der ikke mere.
Serdal Benli (SF), 2024-11-20:
Det går meget stærkt i dag.
Tak for det; tak for ordet.
Jeg vil også holde min ordførertale ganske kort.
SF synes, dette forslag ser fornuftigt ud.
Vi støtter intentionen om at sikre, at vores samarbejde med Grønland på dobbeltbeskatningsområdet løbende opdateres til at afspejle bl.a. OECD-aftaler.
På den baggrund kan vi i SF støtte forslaget, både ved første-, anden- og tredjebehandlingen.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-11-20:
Der bliver ikke så meget debat om det her lovforslag i forhold til det tidligere, i hvert fald ikke på vegne af Danmarksdemokraterne.
Som Socialdemokraternes ordfører var inde på, er det en række mindre delelementer, som opdaterer en allerede eksisterende aftale med nogle præciseringer, bl.a. i forhold til hvordan man udbetaler dagpenge og rejsegodtgørelse.
Hvor det i dag kun har været stat og kommuner, der har været omfattet af dobbeltbeskatningsaftalen, bliver det så sådan nu, at de danske regioner bliver omfattet af de samme regler.
Så Danmarksdemokraterne kan støtte lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-11-20:
Tak for det.
Når man har et spørgsmål om dobbeltbeskatning og dobbeltbeskatningsoverenskomst, var jeg i mange år af den opfattelse, at det var, for at man skulle betale skat to steder.
Jeg er blevet klogere.
Dobbeltbeskatning ligger i, at man normalt skulle betale skat både der, hvor man tjener pengene, og der, hvor man bor, men ved at lave en overenskomst mellem de to lande sørger man for, at man kun kommer til at betale skat ét sted, og det er det, der sker med den her aftale.
Her præciserer man altså nogle dobbeltbeskatningsaftaler, der gælder mellem Danmark og Grønland, og som sikrer, at arbejdstagere kun betaler skat ét sted.
Det kan Venstre fuldt ud tilslutte sig.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-11-20:
Det tekniske i det her lovforslag er der jo i virkeligheden blevet redegjort rigtig godt for, så det vil jeg ikke kede nogen mere med, andet end bare at sige, at da det er et tillæg til en aftale, som allerede er færdigforhandlet, at det altid giver god mening med dobbeltbeskatningsoverenskomster, i særdeleshed når vi er inden for rigsfællesskabet, og at vi i øvrigt også synes, at de nødvendige konsekvensimplementeringer foretages, er det noget, som vi i Liberal Alliance agter at støtte.
Rasmus Stoklund (S), 2024-11-20:
Tak for den imødekommende modtagelse af lovforslaget om at gennemføre de to tillægsaftaler til den dansk-grønlandske dobbeltbeskatningsaftale.
Den daværende skatteminister underskrev den 19. august 2024 aftalerne sammen med sin grønlandske kollega ministeren for finanser og skatter Erik Jensen.
Derfor er det jo en fornøjelse, at vi kan præsentere tillægsaftalerne i dag.
Skattesamarbejdet mellem Danmark og Grønland går mange år tilbage.
Aftalen er løbende blevet opdateret.
Den første tillægsaftale vil bl.a. gennemføre OECD's base erosion and profit shifting-minimumsstandarder, forkortet til de såkaldte BEPS-minimumsstandarder, i dobbeltbeskatningsaftalen mellem Danmark og Grønland.
Minimumsstandarderne er vigtige, fordi de har til formål at modvirke, at virksomheder flytter deres overskud til andre lande for at opnå en lavere beskatning.
Minimumsstandarderne er med andre ord et internationalt redskab til at bekæmpe skatteundgåelse og aggressiv skatteplanlægning.
Ud over minimumsstandarderne indføres der i tillægsaftalen også en bestemmelse om beskatning af puljeordninger.
Den betyder, at der ikke må lægges kildeskatter på udbytter til anerkendte pensionsinstitutter eller til pensionsinstitutters puljeordninger i den anden del af riget.
Hvis en borger placerer penge i en pensionsordning i en grønlandsk banks puljeordninger bestående af danske aktier, vil Danmark altså ikke kunne beskatte udbytterne og omvendt.
Endelig indsætter vi en genforhandlingsklausul i tillægsaftalen.
Klausulen er et resultat af, at der i dag er forskel mellem den danske og grønlandske beskatning af moderselskabet, hvad angår udbytter.
Der er fra dansk side et ønske om, at denne forskel ikke bliver væsentlig større.
Klausulen betyder, at hvis forskellen bliver væsentlig større, end den er i dag, så kan Danmark anmode om, at aftalen mellem Danmark og Grønland genforhandles.
Den anden tillægsaftale præciserer en gældende regel om, at danske dagpenge og dansk rejsegodtgørelse, der udbetales i forbindelse med offentlige hverv, kun kan beskattes i Danmark.
Reglen præciserer, at ikke alene dagpenge og rejsegodtgørelse, der udbetales af staten og danske kommuner, er omfattet af aftalen; det gælder også for dagpenge og rejsegodtgørelse, der udbetales af danske regioner.
Samarbejdet på skatteområdet mellem Grønland og Danmark er vigtigt, og de aftaler, jeg har nævnt i dag, er med til at cementere de stærke bånd, der er mellem Danmark og Grønland.
Det glæder mig, at vi endelig er kommet i mål med tillægsaftalerne, og at jeg i dag kunne præsentere dette lovforslag, så vi kan gennemføre dem i dansk ret.
Det fremgår af aftalerne, at de har virkning fra og med den 1. januar 2025.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget i udvalgsarbejdet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-11-20:
Det bliver jo kort. »
Oqaaseqarfik Ullumikkut L81
eqqartorniarparput tassa, Kalaallit Nunaat pillugu aamma Danmarkimilu akornanni akileraartarnermut isumaqatigiissut tassanilu ilassutissaq siunnersuutit marluk aamma nunatsinnut attuumassuteqartoq.
Tassa isumaqarpugut aamma pitsaasortaqartoq Siumuminngaaniit soorlu, OECD-p aamma BEPS-ip taaneqartartumik minnerpaaffissanik tunngaviliissallugu aamma tamakku malinneqartariaqartut nunarsuarmioqatigiinnitsinni inatsisit eqqarsaatingalugit.
Aammattaaq iluarisimaarparput siunnersuutip qulakkeermagu, nunatta akileraartarnissamut pisinnaatitaaffimminik ataasiakkaanik tunniussaqarsinnaanissamut aningaasatigut taarsiivigineqarsinnaasarnissaat, soorlu uani ullormusiat angalanermilu aaqqiissuteqarnermi peqartumi.
Taamannak naattunnguamik oqaasertaleriarlugu qujaniarpunga og tak for ordet og at vi sender rundt hurtigst muligt den korrekte oversatte version på dansk.«
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration den 28. november 2024.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
»I dag skal vi drøfte L81 som omhandler skatte aftalen mellem Grønland og Danmark og deri tillægsaftale med 2 forslag der også vedrører Grønland.
Vi fra Siumut mener også at den indeholder noget positivt, ligesom OECD og BEPS mindstekrav som bør overholdes med tanke på vores globale sammenhold.
Vi er også tilfredse med at forslaget sikrer en kompensation for at Grønland mister noget af deres ret til egen skattelov, ligesom her, der omhandler dagpenge og rejsegodtgørelse. Vi bemærker at der ikke har været en høring vedr. lovforslaget og det bør vi være opmærksom på således, at vi kan behandle forslaget på bedste vis. Med denne korte bemærkning vil jeg gerne takke, og tak for ordet, og at vi sender rundt hurtigst muligt den korrekte version på dansk.« [Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration den 28. november 2024. Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Vi kan godt lege den her leg, men et eller andet sted synes jeg faktisk ikke, at det er tjenligt.
Vi har to ministerier, der har ansat jurister, som giver en klar tilkendegivelse – det fremgår også af bemærkningerne til lovforslaget af vores Skatteministerium – af, at det her hører under ministeransvarlighedsloven, og at det her lovforslag skal fremsættes.
I Socialdemokratiet synes vi sådan set ikke, at tidligere ministre osv. skal udstyres med fodlænker.
Det plejer heller ikke normalt at være Enhedslistens strategi.
Vi leger ikke, at EU ikke eksisterer.
Vi gør det ordentligt.
Vi beder jurister om at vurdere det her, og den juridiske vurdering er klar.
Det er derfor, lovforslaget behandles her i dag.
Hvis hr. Søren Søndergaard i forbindelse med udvalgsarbejdet kan finde nogle huller, som vi kan agere ud fra, så lytter jeg gerne.
Jeg har bare ikke selv fundet dem og har ikke grund til at betvivle vurderingen fra juristerne på Slotsholmen.
Søren Søndergaard (EL), 2024-11-20:
I den aftale, som ordføreren omtaler, står der jo klart og tydeligt, at man er enige om, at moms på tv-abonnementer m.v. fastholdes, under forudsætning af, at Europa-Kommissionen tilkendegiver, at vi ikke kan fortsætte med den gamle ordning, hvor vi ikke var forpligtet til at lægge moms på.
Så kan man jo stille spørgsmålet: Har Europa-Kommissionen gjort det?
Nej, tværtimod.
Jeg vil her læse op, hvad EU-kommissæren siger: »Det er op til den danske regering at bestemme, om den fortsat vil beholde denne undtagelse eller fjerne den.«
Det er Europa-Kommissionens holdning.
Så snakker ordføreren om en EU-dom.
Hvad er det for en EU-dom?
Kan vi ikke få at vide, hvad det er for en EU-dom, og hvad det er for en dato, den EU-dom er fra – den EU-dom, der gør, at vi nu skal indføre en lov, som det danske Folketing for 2 år siden forkastede?
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Nu har Det Konservative Folkeparti jo valgt at sætte sig fuldstændig uden for indflydelse, men tidligere, da Det Konservative Folkeparti var et regeringsdueligt parti, lyttede man jo også der til juristerne på Slotsholmen.
Og jeg må bare sige, at jeg heller ikke synes, vi skal foregøgle nogen noget i politik.
Er der nogle, der virkelig har arbejdet for at undersøge det her til bunds, er det jo bl.a. folketingsmedlemmer fra Venstre og fra Moderaterne.
Vi kan bare ikke komme videre i forhold til de juridiske vurderinger, der ligger.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-20:
Der var altså dygtige advokater, Gorrissen Federspiel, inde over den her sag dengang, hvor vi netop fik vendt og drejet det her for at finde ud af det.
For hvis det her først bliver indført, mister vi jo den mulighed.
Så er der indført moms på rettigheder i Danmark.
Og det ærgrer mig da, at Socialdemokratiet ikke vil kæmpe for kunstnerlivet derude.
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Det er mange penge – 220 mio. kr.
Jeg synes også, jeg erindrer, at ordførerens parti var med til at lave en aftale i Justitsministeriet om, hvor de her penge skulle bruges.
Det var noget med nogle fængsler.
Men det kan være, ordføreren kan erindre det, når jeg sådan siger det på den måde.
Så pengene har ordføreren jo sådan set været med til at bruge en enkelt gang.
Jeg synes, det er sådan lidt unfair at spørge den socialdemokratiske ordfører, hvad der har ændret sig, for jeg synes sådan set, jeg er meget konsistent i de svar, som jeg giver.
Vi stod her på talerstolen i sidste regeringsperiode, hvor vi argumenterede for, hvad den juridiske vurdering var hos både Skatteministeriets jurister og Justitsministeriets jurister, og det har ikke ændret sig i forhold til vores synspunkt.
Vi har haft respekt for, at et flertal i Folketinget stemte forslaget ned.
Derfor har vi gjort alt, hvad vi kunne, for at afsøge mulighederne for at finde nogle huller, hvor vi kan se ind i det her og undgå det her.
Der er juristernes melding klar, og min juridiske ekspertise er ikke til at gå imod nogle af landets førende jurister på Slotsholmen.
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-20:
Tak for det.
Jeg er her sådan set i regi af kulturordfører, men det her er jo noget, der ligger mig meget på sinde, for i forrige periode havde vi også lige præcis det her lovforslag oppe at vende
Der blev lavet et meget grundigt stykke arbejde med at finde ud af, om ikke Danmark havde den stand still-bestemmelse i EU.
Mig bekendt var det i hvert fald det, vi fandt frem til: Det havde Danmark.
Nu har jeg stillet et par spørgsmål til skatteministeren, og nu vil jeg stille dem til ordføreren: Hvad er det præcis, der har ændret sig siden dengang?
Jeg savner stadig svar på, om man decideret har fået oplysninger fra Europa-Kommissionen og krav fra EU om at indføre moms på rettighedsbetaling.
Det her er jo, som ordføreren selv nævner, 220 mio. kr.
Det er mange penge ude i kulturlivet og for de tv-pakker, vi taler om.
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Tak for det, og tak for ordet.
Det her er jo et lovforslag, som har været i salen tidligere.
Det blev fremsat under den tidligere regering af daværende skatteminister hr. Jeppe Bruus, og det handler om momsreglerne for kunstnerisk aktivitet.
På det tidspunkt var der også debat her i salen, og der var et flertal i det ærede Ting, som forkastede lovforslaget.
Imidlertid gik man i gang med at undersøge, om man kunne lave det her på en måde, så det var i overensstemmelse med EU-retten, og hvordan Danmark skulle forholde sig til retstilstanden i forhold til at overholde EU-loven.
Den melding, som er kommet meget klart og entydigt, både fra jurister i Skatteministeriet og jurister i Justitsministeriet, er, at såfremt det her lovforslag ikke bliver fremsat, har vi en minister, der bryder ministeransvarlighedsloven.
Det kan vi simpelt hen ikke have i Danmark.
Vi vil gerne have en ordentlig regeringsførelse, og derfor fremsættes det her lovforslag, som selvfølgelig giver et ekstra provenu i statskassen på ca. 220 mio. kr.
Bl.a. arbejder man på at kompensere pensionister, ved at man hæver beløbet for mediechecken til 400 kr. om året.
Det svarer til ca. 20 kr. om måneden efter skat.
Det er klart, at vi ikke er uærlige her på Folketingets talerstol.
Det er noget, der er blevet spurgt til.
Det er noget, der er blevet knoklet for.
Der er blevet hentet eksterne vurderinger, men konklusionen fra juristerne er klar: Der er ikke andet at gøre, end at vi må have lovforslaget herned i salen.
Det sagde vi i sidste regeringsperiode, og det siger vi klart og tydeligt i den her regeringsperiode.
Vi ser meget frem til at følge lovbehandlingen.
Vi havde jo i dag to foretræder i Skatteudvalget.
Der var ganske vist ikke så mange skatteordførere til stede i Skatteudvalget, som der er herinde i salen, men så kan jeg over for dem referere, at noget af det, der var foretræde om, var selve implementeringstidspunktet.
Der vil vi gerne forsøge at kigge på, om man kan skyde implementeringstidspunktet til senere, og det vil vi gøre os umage med i behandlingen af lovforslaget.
Det var i øvrigt engagerede og spændende foretræder for udvalget.
Med de ord har jeg ikke yderligere at sige for nuværende.
Søren Søndergaard (EL), 2024-11-20:
Problemet er jo, at der er forskel på, hvad juristerne på Slotsholmen siger, og hvad EU siger.
Det er det, der er problemet.
Hvordan får man afklaret, hvad der er retstilstanden i EU?
Det er der én instans der kan afgøre, og det er EU-Domstolen.
Man kan blive indbragt for EU-Domstolen, og så kan EU-Domstolen træffe en afgørelse.
Den afgørelse vil jeg godt høre ligger.
Ellers kan vi afvente den.
Så vil vi få en besked om, at der har været forskellige vurderinger, og der vil blive læst op, hvad der står her at kommissæren har sagt, nemlig at det er op til den danske regering at bestemme det.
Så man er mere EU end EU selv.
Anders Kronborg (S), 2024-11-20:
Jeg studsede lige over, at ordføreren sagde, at det vælger man i Motorstyrelsen.
Skal vi ikke lige blive enige om, at Motorstyrelsen jo blot håndterer de regler og love, som vi har vedtaget herinde i den her Folketingssal?
Så medarbejderne har gjort det helt rigtige.
Det er bare lige for at få det på plads.
Det ændrer så ikke noget ved, at ordføreren rent faktisk har en pointe.
Jeg hæfter mig også ved, at ordføreren sådan set roser den nuværende og den tidligere minister for, at man også sætter handling bag ordene, når man så opdager en fejl.
Men så skal jeg love for, at vi kommer ud af en tangent, hvor vi begynder at snakke om Udbetaling Danmark osv.
Kunne ordføreren ikke bekræfte, at Udbetaling Danmark ikke ligger under skatteministerens ressort, og at det er et skattelovforslag, vi i dag behandler?