runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Noah Sturis (ALT), 2023-04-18:
Tak for ordet.
Men vi håber ligesom resten af ordførerkredsen, at det her bare er et skridt på vejen til et mere digitalt bæredygtigt samfund.
For vi er i Danmark blevet gennemdigitaliseret, og nogen bryster sig af det og siger, at vi er det mest gennemdigitaliserede land i hele verden.
Det har masser af potentialer, men som vi også har set, har det også nogle store udfordringer.
Og det er også problematisk, når vi digitaliserer for at spare den menneskelige kontakt væk, hvis den er ønsket.
Derfor er det fundamentalt godt, at vi gør det nemmere at blive fritaget for obligatorisk digital selvbetjening.
Men som det også har været nævnt i debatten indtil nu, er der nogle udfordringer ved forslaget.
Hvis man f.eks. godt kan finde ud af digital post, men at det er nogle af de andre systemer, man har udfordringer med, så mangler der noget.
I Alternativet mener vi, at lovforslaget burde gå længere, og et digitalt fripas er en god løsning.
Og i Alternativet kæmper vi for digitale borgerrettigheder, som er på linje med menneskerettighederne.
En af dem er retten til at være fri for digitaliseringen.
Og vi mener egentlig, at det burde være en rettighed og et reelt frit valg at være fri for det, og det har også den fordel, at det faktisk giver os bedre digitalisering.
For her i debatten snakker vi om, hvordan vi får flere mennesker med på digitaliseringen, og hvordan vi kan give borgerne mulighed for at være fri for digitaliseringen, hvis de ikke kan, hvis de ikke har kompetencerne eller evnerne, men hvad nu, hvis de ikke vil?
Altså, hvad hvis digitaliseringen ikke tilfører den værdi, som vi ønsker?
Hvorfor skal den så påtvinges?
Så grundlæggende er lovforslaget et skridt i den rigtige retning, og jeg håber, at vi kan arbejde videre på at gøre det nemmere for borgerne at træffe de valg, som de selv vil.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-18:
Tak for det.
Nu var det jo fristende, når vi alle sammen er enige, at gå op og sige, at jeg er den eneste, der vil være uenig, men det er jo lidt svært, når hele mit partis sjæl er det der med mindre stat, mere menneske.
Så vi kommer til at støtte forslaget – det gør vi.
Men der er jo faktisk nogle mennesker, som fru Lisbeth Bech-Nielsen er fremme og sige, vi ikke har øje for her.
Og der er faktisk også noget, som Peder Hvelplund siger, og som Pia Kjærsgaard også var inde på, hvor der er nogle private leverandører af ydelser, hvor vi også kan se det her.
For det, som i mine øjne skurrer i lovforslaget, som jeg ellers ser som et godt første skridt, er, at det primært er de svageste, vi tager noget fra.
Og jeg har siddet i mange år på et kontor med håndværkere, som faktisk havde det rigtig svært med digitale løsninger, fordi de var meget ordblinde, eller fordi de aldrig havde søgt den viden, de skulle have der.
Så jeg tror, at vi skal søge hen et sted, hvor vi husker, at verden også gik rundt, dengang vi sendte et brev eller gik hen på et kontor.
Dengang var det også muligt for staten at levere den ydelse.
Jeg tror ikke, det bliver et tilløbsstykke at gøre det, når man får lov til at gå ned på et kommunekontor for at få hjælp.
Man kommer, fordi vi som samfund har et behov for at udbyde ydelserne lige til alle, både dem, der kan være digitale, og dem, der vil være digitale, men også dem, der har lyst til som borgere, der betaler den samme skat som alle os andre, at fravælge den del.
Det må være en ret, at man som individ og skatteborger i Danmark også kan blive betjent af samfundet, selv om man ikke har en mobiltelefon eller en computeropkobling derhjemme.
Det må være en ret, og det skal vi arbejde os hen imod.
Det er et godt første skridt, og Nye Borgerlige støtter naturligvis op om det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-18:
Det er jo helt rigtigt.
Jeg tænkte også bare bredere.
Altså, vi har myndigheder i det her land, hvor du ikke kan komme og banke på deres dør eller møde inden for en kontortid, f.eks. Udbetaling Danmark.
Så der er jo stadig væk en lang række af de myndigheder og instanser, som borgerne er i kontakt med eller skal være i kontakt med, men hvor de simpelt hen ikke kan komme til at tale med et menneske i telefonen eller møde op.
Så vil ministeren medgive, at det her måske er et skridt på vejen, og også svare på, om det, som flere også har været inde på, nemlig et digitalt fripas, kunne være en vej at gå?
Og det kommer nok ikke til at ske så tit.
Men jeg synes, som ordføreren meget præcist er inde på, at det her jo er en diskussion om, hvorvidt man skal sætte borgeren før systemet eller ej.
I skåltalerne hører vi jo altid, at det er borgeren først.
Jeg synes bare ikke, det er sådan i virkeligheden, og det synes jeg at noget af den digitalisering, vi har haft, har vist.
Det har været for at høste nogle effektiviseringsgevinster, hvilket jo kan være meget godt, men hvis det er på bekostning af borgerne, er det skidt.
Ordføreren sagde også: Jamen vi er alle sammen enige.
Men det oplever jeg faktisk ikke at vi er.
Jeg oplever, at vi har været en del ordførere lige efter hinanden, der har været ret enige, men jeg synes stadig væk, at der er forskelle politisk på, hvad man mener.
Jeg oplever, og det er egentlig mit spørgsmål til ordføreren, at der er nogle, der siger: Nu må de sidste bare komme ind i kampen – for det er nærmest velfærdsstatens overlevelse, der er på spil, hvis ikke alle bliver digitale.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-18:
Jeg hørte også den del, og så tænkte jeg, at det var så tidligt i talerrækken, at de blev overbevist, når vi andre sagde noget fornuftigt fra talerstolen efterfølgende.
For selvfølgelig skal vi ikke se det her som, at der er nogle, der skal bankes ind i et system, for det hørte jeg også.
Jeg hørte, at der var nogle, der mente, at vi ligesom skulle have presset de sidste med.
Jeg synes, vi skal tilbyde løsningen, og nu er jeg jo fra Nordjylland, og hvis noget er så godt, at alle har brug for det, begynder de nok at bruge det.
Det må vi stole på, for jeg er enig: Jeg tror, vi har kapitaliseret gevinsten, inden vi har sørget for at få alle med, og det skal vi passe på med, for der er nogle mennesker i alle aldersgrupper – og det er vigtigt for mig at sige, at det her altså også er unge mennesker – som simpelt hen ikke er i stand til at bruge de systemer, vi har.
Men der er mennesker i alle aldersgrupper – ikke kun i det ældre segment, men faktisk også i det unge segment, som ikke kan på grund af forskellige ting eller bestemte præferencer – som vi skal huske at udbyde det her til også.
Jeg så godt det med domstolene, men i gamle dage kunne folk også godt blive indkaldt til retten, så selvfølgelig kan vi lave et system, der fungerer.
Altså, Danmark har jo fungeret, inden det blev digitaliseret, og det kunne det godt igen.
Så nej, jeg synes faktisk, at det skal gælde alle.
Det er jo lidt et stigmatiserende valg for nogle allerede nu at fravælge e-post.
Så hvis man kommer et sted, og man har fravalgt det her, så skal vi respektere det, og så skal vi sende det.
Vi skal alligevel alle sammen have en postkasse, og så må vi jo få brevene der, hvis vi har behov for at få noget information, også fra det offentlige.
Marie Bjerre (V), 2023-04-18:
Tusind tak til ordførerne for den meget positive modtagelse af og de gode betragtninger over det her lovforslag.
Det er nemlig en helt afgørende prioritet for regeringen, at vi tager ordentlig hånd om de ældre og de udsatte, tager hånd om dem, der har det sværest ved at tackle digitaliseringen af samfundet.
Som reglerne er i dag, kan man blive fritaget for digital post og i stedet få sin offentlige post pr. brev, men man er i udgangspunktet stadig væk digital.
Det er man, når det gælder obligatoriske digitale selvbetjeningsløsninger, eksempelvis hvis man skal melde flytning, hvis man skal ansøge om folkepension, eller hvis man skal vælge læge.
På de fleste områder skal man i dag anmode om et alternativ fra digital selvbetjening fra gang til gang.
Det synes vi ikke er i orden – at vi som samfund stiller den slags krav til ældre og udsatte, som i forvejen har svært ved at begå sig digitalt.
Regeringen mener faktisk, at det er et samfundsproblem, hvis digitaliseringen afholder nogle fra at gøre brug af de offentlige tilbud og rettigheder.
Derfor er det også et samfundsansvar at tilbyde gode analoge alternativer, hvis man som borger har brug for det.
Det siger jeg ikke, fordi vi skal være forskrækket over digitaliseringen, tværtimod.
Det er jo helt rigtigt, at digitalisering generelt set skal være med til at løfte og løse nogle af de store samfundsudfordringer, vi står over for som samfund i dag.
Siden 2012 har vi her i salen valgt, at en række selvbetjeningsløsninger skal være obligatoriske at bruge.
Den tilgang har bl.a. haft til hensigt at sikre, at de digitale løsninger, myndighederne bygger, også bliver anvendt.
Men det har også været et mål, at vi med den tilgang har kunnet frigøre nogle offentlige ressourcer, bl.a. til at servicere borgere, der har svært ved det digitale.
Hvad enten man skal melde flytning eller anskaffe sig et fisketegn, er det i dag for langt de fleste en selvbetjeningsløsning.
Med telemedicin kan syge borgere eksempelvis få hjælp i deres eget hjem, og med webtilgængelige digitale løsninger kan mennesker med synshandicap være mere uafhængige af hjælp.
Med lovforslaget her gør vi digital selvbetjening frivilligt for de borgere, der er fritaget for digital post.
Digital post-fritagelsen bliver på den måde en generel fritagelse fra krav om digital kommunikation med det offentlige.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-04-18:
Og endnu en gang tillykke med ministerens første lovforslag.
Jeg vil også gerne kvittere for lovforslaget, for det fremgik måske ikke tydeligt nok af min tale, men jeg synes, det er et rigtig godt skridt frem.
Høringssvarene viser jo så også, at rigtig mange organisationer, der enten arbejder med menneskerettigheder, socialt udsatte, ældre eller andre, mener, at det skal udvides; det gælder gruppen eller rækkevidden af at blive undtaget.
Mit spørgsmål til ministeren er: Når der er dele af digital selvbetjening, man kan blive undtaget fra, men ikke al digital selvbetjening, giver det så mening, hvis der er nogle, der i den grad ikke kan finde ud af det? Jeg har talt med folk, der har grædt sig selv i søvn.
Altså, det fylder virkelig meget hos nogle.
Hvad er så meningen med, at der alligevel er ting, som de skal håndtere digitalt?
Marie Bjerre (V), 2023-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Så var der en høringsperiode, hvor vi fik nogle høringssvar ind, og langt de fleste var meget, meget positive.
Et af høringssvarene gik på domstolenes uafhængighed, altså at det sådan set ikke var fornuftigt, at man inddrog domstolene, og derfor er domstolene blevet undtaget.
Det er ud fra et hensyn til at sikre domstolenes uafhængighed.
Så hvis man vil have fritagelse fra det område, er det domstolene, der tager stilling til det.
Hans Christian Schmidt (V), 2023-04-18:
Jeg synes i hvert fald, at spørgeren skal blive ved med at have den der lidt skeptiske holdning til det.
Det har vi brug for at der er nogen der har.
Jeg synes – hvis jeg sådan hurtigt skulle vurdere det bare lige i et overblik – at det har ændret sig meget i forhold til det med ensomhed, men det er bare sådan en følelse, jeg har.
Vi har flere ensomme i dag, end vi har haft før.
Så synes jeg også, at når man kigger på ældreområdet, er ældreområdet blevet et lidt andet område, end det var, dengang jeg kom herind.
Altså, der var nogle emner, som man skulle være helt sikker på at man skulle kunne.
Det var sådan noget med, at hvis man ikke gjorde det, fik man ret hurtigt problemer i debatter hernede; ældreområdet var jo et meget, meget stort og fast område.
Det synes jeg ikke det er på samme måde i dag.
Jeg er ikke sikker på, at det har noget at gøre med, at vi ikke har opmærksomhed på det.
Jeg tror mere, det har noget at gøre med, at vi pludselig ikke har fået det hele med, altså at vi ikke helt har forstået, hvad der rører sig derude ved de ældre.
Vi har måske en tendens til at se dem med vores egne øjne og ikke med de ældres øjne, og det tror jeg at man skal huske.
Mette Abildgaard (KF), 2023-04-18:
I Danmark kigger vi jo bl.a. meget til Holland og den model, de har der i forhold til hjemmeplejen, altså den her Buurtzorgmodel.
Det giver også noget frihed for den ældre, fordi man slipper for et besøg fra myndighederne og man bedre kan indrette sin tilværelse, som det nu passer den enkelte.
Hans Christian Schmidt (V), 2023-04-18:
I den grad, og jeg mener, at spørgeren har fuldstændig ret.
Vi skal lade være med at tænke på det som noget økonomisk og noget, hvor vi sparer nogle hænder eller sådan noget.
Vi skal tænke på det på den måde, som spørgeren helt rigtigt taler om, nemlig den ældres frihed.
For den ældre oplever det som noget dejligt, at det er en pårørende, der sådan set gør det, i stedet for at det altid er en anden en.
Jeg spurgte en ældre, som jeg lige har besøgt: Hvor mange forskellige mennesker kommer der ved dig?
For du siger, at det er noget af det, du synes er allermest bekymrende, altså at det er så mange mennesker, og vedkommende havde ikke engang tal på det, men syntes, at det var rigtig mange.
Altså, ældre har en anden holdning til, hvordan de gerne vil have det, end vi har, og vi er nødt til at lære at se det med deres øjne.
Birgitte Vind (S), 2023-04-18:
Tusind tak til ordføreren for nogle rigtig gode betragtninger og bemærkninger og en god tale.
Vi kender jo hinanden lidt fra sidste periode, hvor vi har haft den fornøjelse at være ældreordførere på samme tid.
Jeg hører, at ordføreren tager det her med de mange håndtag med.
Men jeg ved også, at fru Kirsten Normann Andersen har et skarpt blik for de ansattes arbejdsvilkår osv., så jeg kunne også godt tænke mig at høre ordførerens bud på, hvordan vi får flere unge til at kigge den her vej – ud over det her med arbejdsvilkårene.
Hvilke veje kan vi gå?
Jeg tror, det er noget, vi alle sammen er meget optagede af.
Mette Abildgaard (KF), 2023-04-18:
Tak til ordføreren for en god tale.
Jeg vil tillade mig at spørge om noget lidt uden for det, ordføreren talte om.
Det er, fordi ordføreren nævnte det her med, at ordføreren har været 28 år i Folketinget.
Det er mange år, og det fik mig til at spekulere på, hvilken udvikling der er sket i de 28 år i forhold til måden, vi ser på vores ældre på.
Det er jeg lidt nysgerrig på.
Jeg kan nogle gange i dag sidde med en bekymring om, om ældre i al for høj grad er blevet fællesskabets ansvar.
Hvor ser vi familien i forhold til de ældre, civilsamfundet, naboerne, hvor det er normalt, at man banker på hos naboen og hører, om der er noget, man skal hjælpe med?
Jeg synes, det er fantastisk, at vi har et offentligt tilbud til vores ældre, der har brug for det.
Men jeg kan også nogle gange blive trist og bekymret, når jeg ser tal om ensomhed for eksempelvis vores ældre.
Derfor er jeg bare nysgerrig efter at høre fra ordføreren, der har så mange års erfaring herinde, hvilken udvikling man har oplevet i løbet af de år.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-04-18:
Jeg tror ikke, der findes én løsning.
Men i nogle kommuner har man jo f.eks. tilbudt unge fritidsjob på plejehjem, og det har givet nogle unge lysten til også at kigge ind i uddannelsessystemet.
Jeg tror også, man skal kigge på, om man kan rekruttere flere voksne til området, hvis det er sådan, at vi skal lykkes med at have personale nok.
Det er et faktum, at da man lavede social- og sundhedsuddannelserne om til ungdomsuddannelser, mistede vi rigtig mange voksne ansøgere.
Så måske skal vi igen kigge på, om man kan skabe meritmuligheder for voksne jobskiftere, som har lyst til at prøve eller lave noget andet i resten af deres arbejdsliv.
Jeg tror ikke, der findes ét rigtigt svar, men at der findes flere svar.
Mette Abildgaard (KF), 2023-04-18:
Tak til ordføreren for en dedikeret tale.
I sidste folketingssamling – eller var det forrige? – fremsatte Det Konservative Folkeparti et beslutningsforslag, B 6, som endte med at få opbakning fra i hvert fald alle de borgerlige partier, og som gik på, at der skulle laves en korrekt beregning af afregningspriserne for ikkekommunale leverandører af plejeservice.
Det kan lyde enormt tørt og kedeligt, men det er det, der udgør hele fundamentet for, at vores ældre har et reelt frit valg.
For hvis ikke de virksomheder, som leverer gode private tilbud til vores borgere, får en korrekt afregning, så kommer de ikke til at være der i fremtiden.
Det er der desværre talrige eksempler på at de ikke gør.
Vi kan også se, at den afregningspris, der er i kommunerne, svinger helt ekstremt meget.
Vi kan se, at man i nogle kommuner husker at indregne de udgifter, man har til HR og til vedligehold og alt muligt andet, mens man i andre kommuner ikke lige får de elementer med i beregningen.
Vil Danmarksdemokraterne være med til at se på, om ikke vi skal have en bedre kontrol af den form for afregning?
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-18:
I Danmarksdemokraterne vil vi bestemt gerne være med til at se på, om der er behov for at gøre noget bedre her.
Jeg har ikke læst det pågældende forslag, der tidligere har været fremsat og behandlet her, men vi vil selvfølgelig gerne være med til at se på det.
Vi anerkender også, at det kan være uhyre svært for kommunerne at foretage de beregninger.
Det kræver nogle kompetencer, og det er svært at vide, om alle 98 kommuner gør brug af de samme kompetencer og den samme faglighed i forhold til at sikre, at beregningerne er korrekte.
Mette Abildgaard (KF), 2023-04-18:
Det lyder rigtig godt, at ordføreren er indstillet på at have en dialog om, hvordan vi kan gøre det bedre fremadrettet.
Der er jo for nylig blevet fremlagt en rapport, som pegede på det her svære samarbejdsklima mellem de private aktører og kommunerne.
For hvis man er utilfreds med prisen, er det sådan set den part, man har en direkte relation til, som man skal klage over, hvilket sætter de private aktører i en meget svær situation.
Men det ser jeg frem til at vi kan drøfte yderligere, også i forbindelse med at vi skal lave den nye ældrelov.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-18:
Det tager vi selvfølgelig godt imod.
Man skal selvfølgelig også være opmærksom på, at kompleksiteten på ældreområdet bare bliver større og større, og det gør jo også de pågældende beregninger sværere og mere udfordrende at lave.
Men jeg synes også, der er mange, mange andre vigtige ting på det her område, som vi først skal tage hånd om, frem for at vi udelukkende stiller skarpt på beregninger.
Birgitte Vind (S), 2023-04-18:
Tak for det, og tak for en rigtig fin og dedikeret ordførertale.
Jeg kan mærke, at ordføreren brænder for ældreområdet.
Jeg vil lige høre ordføreren om noget, for jeg tænker jo, at det er rigtig dejligt, hvad den private sektor kan, men anerkender ordføreren, at hvis vi kunne frisætte den offentlige sektor og give den offentlige sektor de samme muligheder for at gøre det, der nu giver mening lokalt, så kunne man få den samme glæde og det samme nærvær og den samme anerkendelse for sit arbejde som f.eks. på de private plejehjem?
Hans Christian Schmidt (V), 2023-04-18:
Jeg må indrømme, at selv om jeg har været i det i 20 år, er jeg i dag for langt væk fra det.
Det er altid nemt at give løsninger på andres områder, og jeg kunne jeg jo sagtens sige, hvad jeg synes at kommunalpolitikerne skulle gøre.
Men jeg vil blive i spørgerens tanker og sige, at det må være de ældre, vi holder fokus på.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-18:
Det glæder mig, at Venstre også er med på, at vi skal tilføre flere midler til ældreområdet, for det er der brug for.
Når vi taler ældreområdet, må man sige, at der er rigtig mange geriatriske patienter, der ligger rundtomkring på vores sygehuse, og er man ikke i Venstre nervøse for, at man kommer til at lave silotænkning i de her forhandlinger omkring en ældrelov, når man ikke engang, på grund af den her Sundhedsstrukturkommission, kan tage fat på regionerne i den forbindelse?
Hans Christian Schmidt (V), 2023-04-18:
Det er jeg ikke så nervøs for, men det skyldes jo bl.a., at jeg kan se, at der er mange ældreordførere, der nok skal holde det på linjen og på banen og på skinnerne.
Derudover mener jeg også, at vi er nødt til at gøre det, at vi laver det her krydstjek, hvor vi også går ind og siger til nogle af de andre grupper: Vi bliver nødt til på et eller andet tidspunkt at snakke med jer om det, for vi er nødt til at se det i en helhed.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2023-04-18:
Tak for det, og også tak for ministerens tale.
Jeg tror grundlæggende, hvad ministeren også er inde på, at de fleste ældre tænker: Det vigtigste er sådan set, at jeg slipper for nogen sinde at blive afhængig af det der plejehjem.
Den dag, hvor man så vitterlig ikke selv kan komme på toilettet, er det altså alligevel faktisk rart, at der kommer nogle professionelle, der kan hjælpe en, uden at man skal føle sig ydmyget eller på nogen måde føle sig i vejen af den grund.
Derfor bliver jeg også ked af det, når diskussionerne ender i et spørgsmål om, hvorvidt det er på grund af ligestilling mellem private og offentlige leverandører eller det er, fordi vi ikke har nytænkt det nok eller sådan noget.
Jeg tror virkelig, det er vigtigt, at man den her gang tænker ind, hvordan vi løser opgaverne hos den ældre.
Derfor vil jeg egentlig bare gerne spørge ministeren: Når nu ministeren selv henviser til, at det er en ældrelov, der er svaret, hvordan vil ministeren så involvere det samlede Folketing i de forhandlinger, og hvornår kan vi regne med at vi eventuelt bliver indkaldt til forhandlinger?
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-18:
Tak for det, og tak for muligheden for at få lov at stille spørgsmål hernedefra.
Vores ældreordfører, Peder Hvelplund, er på vej, men sidder optaget af et andet møde af vigtig karakter.
Der er mange gode hensigter fra ordførerens side, når det kommer til, at der skal være mere frit valg, og der bliver også snakket om private løsninger, som jo kan komme til at koste flere penge.
Der er nogen, der skal tjene penge på det, og de ryger jo ligesom op af lommen på os alle sammen.
Men hvis vi lægger de uenigheder til side, er det grundlæggende problem vel, at der har været en årelang underfinansiering af velfærdssamfundet.
Hvis vi kigger på den andel af den samlede velstand i vores samfund, som vi bruger på vores velfærd, så er den bare faldet, og det er jo lidt af et løftebrud.
For dengang man øgede pensionsalderen for alle danskere, sagde man jo, at nu har vi råd til den samme velfærd i fremtiden.
Den andel af vores velstand, vi bruger på velfærd, er faldet.
Vil Venstre være med til at sikre, at velfærden fremover følger med, fuldstændig, når velstanden i samfundet stiger?
Hans Christian Schmidt (V), 2023-04-18:
Hvis der er en ting, jeg har lært efter at have været herinde i mange år, så er det, at der er stor forskel på, om jeg repræsenterer mit parti, eller om jeg skal prøve at tænke lidt ind i regeringen, så det vil jeg nu nok balancere mit svar lidt ud fra.
Men jeg hører, at man også i regeringen siger: Vi er åbne over for det, og vi ved godt, det kommer til at koste flere penge.
Hvad det lige nøjagtig kommer til at koste, og i hvilken sektor det ligger, tror jeg lige man skal passe lidt på med.
For hvis jeg ser på sådan en demensplan, hvis vi nu tager den og spørger, om vi i grunden har gjort det godt fra statens side, så vil jeg sige, at det synes jeg da sådan set ligger meget fint.
Men jeg skulle jo være både blind og døv, hvis jeg ikke lægger mærke til – jeg har selv været 20 år i kommunalpolitik – at der er sket nogle ordentlige nedskæringer på ældreområdet i kommunerne, som det også blev nævnt lige før af en ordfører.
Så altså, vi kommer på den ene eller den anden måde til at forholde os til det, og selv om vi kan se, at en del ældre har det bedre, så bliver der også flere.
Vi bliver mange flere de næste år, så alene antallet vil betyde, at vi kommer til at bruge flere penge.
Og ja, det kommer vi også til at forholde os til, og det er Venstre såmænd også positivt stemt for.
Pelle Dragsted (EL), 2023-04-18:
Jeg tror, alle er enige om, at vi skal bruge flere penge.
Men spørgsmålet er: Vil man lade de penge følge med den almindelige velstandsudvikling i vores samfund?
Det er jo sådan set det, man finanspolitisk planlægger langsigtet efter.
Så vil regeringen sikre, at når vi i fremtiden bliver rigere, følger vores udgifter til velfærden med op?