Søren Egge Rasmussen (EL), 2016-11-11:
Med det udkast, der ligger for det nye miljø- og fødevareklagenævn, kan man blive bekymret for naturen, for hvor er naturen blevet af i lovforslaget?
I Enhedslisten mener vi, at der er flere punkter, der er særlig betænkelige i forhold til den foreslåede sammensætning af nævnet.
Det betyder alt andet lige en væsentlig smallere repræsentation af Folketingets partier, end vi har i det nuværende Natur- og Miljøklagenævn, hvor der er 7 medlemmer udpeget af Folketingets partier.
Der lægges op til ni faste afdelinger af medlemmer, men hvor er den terrestiske natur, den del af naturen, som er strandenge, hede og klitter m.m.?
Den er lagt ind under landbrugsforhold.
Det burde efter Enhedslistens opfattelse være en særskilt afdeling, der varetager disse naturtyper inklusive internationalt beskyttet naturområde og fredninger, og disse fagområder bør udgå af den afdeling for landbrugsforhold, hvor de nu er placeret.
Det vil styrke klagebehandlingen på både det landbrugsrelaterede såvel som det naturrelaterede område.
Desuden er genteknologi og miljøskadeforhold fraværende i det, der ligger.
F.eks. skal de to sagkyndige med hensyn til landbrugsforhold tilsammen have viden inden for følgende områder: Landbrugsdrift, arealforvaltning, husdyrproduktion, planteavl, håndtering og anvendelse af husdyrgødning, miljøteknologi, landbrugets påvirkning af natur, specielt terrestisk natur og overfladevand, herunder internationalt beskyttede og § 3-beskyttede naturtypeområder, tilførsel af næringsstoffer og næringsstofudvaskning fra landbrugsdrift til overfladevand og grundvand.
Det er med andre ord et kæmpe område, og to personer alene kan ikke rumme så meget faglig viden, at de kan dække en afdeling med tilstrækkelig ekspertise.
Enhedslisten frygter, at afgørelserne vil falde i kvalitet.
Med hensyn til klagegebyrerne: I lovforslaget lægger miljø- og fødevareministeren op til, at landbrugserhvervet kan slippe for gebyrer, når der klages, mens prisen for frivillige foreninger hæves med 360 pct. I lovforslaget om det nye miljø- og fødevareklagenævn stiger prisen for at indsende en klage nemlig med 360 pct. fra 500 kr. til 1.800 kr.
Det er en gebyrstigning, der på ingen måde kan forklares med almindelig prisregulering.
Det betyder f.eks., at en lokal kreds af Friluftsrådet, som klager over, at en sti eller en markvej er blevet nedlagt, hvad der vil begrænse friluftslivet, eller en lokalafdeling af DN, der klager over en ulovlig fældning af skov, fremover vil skulle betale et gebyr på 1.800 kr. Der er ingen tvivl om, at det kommer til at betyde noget for mindre organisationer, der ikke har råd til at klage over afgørelser. For mig at se ligner det mest et forsøg på at lukke munden på de organisationer, der klager.
På den anden side lægges der op til, at det fortsat skal være gratis for landbrugserhvervet og andre omfattet af fødevarelovgivningen at klage over afgørelser til samme nævn.
I Enhedslisten kan vi simpelt hen ikke se, at der skulle være en rationel forklaring på den forskelsbehandling, og det synes vi at vi i udvalget skal have kigget nærmere på.
Vi synes, at det er væsentligt at få afklaret, om det her er i strid med Århuskonventionen.
Tidligere miljøminister Karen Ellemann forsøgte tilbage i 2010 at få sat gebyrerne op til 3.000 kr.
Det blev behandlet, og man kom frem til, at det sådan set var konventionsstridigt i forhold til Århuskonventionen, og sagen måtte ændres.
Vi synes, at det er en forringelse af demokratiet, at man får sværere ved at have råd til at klage.
Vi mener, at det vil forringe foreningers og borgeres mulighed for kontrol med den offentlige myndighed.
Det mener vi afgjort er en demokratisk forringelse, der er lagt ind i det her lovforslag, og det er på den baggrund, at Enhedslisten ikke kan støtte lovforslaget.