runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Valentin (V), 2026-01-23:
Jeg har nogle spørgsmål til ordføreren.
Tak for ordførertalen.
Jeg kan forstå, at man sådan set ikke er imod, at der er kunst og kultur i bygninger, men kunstcirkulæret som sådan er man imod, fordi der er 1,5 pct., som så automatisk bliver lagt på.
Det har jeg sådan set forståelse for, men jeg vil godt høre, hvad det præcis er, Danmarksdemokraterne så har af politik på det her område.
Hvad er det så for en mekanisme, der skal være til stede?
Hvordan er det, man vil lægge kunst og kultur ind i bygninger?
Og hvordan vil man sikre den æstetik, som vi ved sikrer bedre trivsel og bedre sundhed i vores bygninger?
Søren Espersen (DD), 2026-01-23:
Tak til Liberal Alliance for fremsættelse af forslaget, som jo helt enkelt handler om en ophævelse af det meget omtalte kunstcirkulære, der blev indført i 2004.
Cirkulæret fra dengang betyder, at offentlige bygherrer skal afsætte 1,5 pct. af håndværkerudgifterne til kunstindkøb ved nybyggeri eller større renovering.
Det blev naturligvis til, at forsvarets sag netop var helt og aldeles urimelig, og at man fritog forsvaret fra cirkulæret.
Ministeriet kunne dengang oplyse, at forsvaret havde måttet bruge 144 mio. kr. på kunst i stedet for at bruge de mange penge på områder, som vores tropper kunne få glæde af.
De kunne eksempelvis benyttes til at forbedre kaserner eller andre velfærdsområder, hvor det kneb.
Det var i pressen blevet afsløret, at vores soldater manglede næsten alt: køretøjer, indkvartering, træningsfaciliteter etc.
Et andet eksempel er, at i forbindelse med opførelse af et nyt garageanlæg til en kommune eller en større hal til opbevaring af vintersalt til vejene skal der købes kunst for måske flere millioner kroner.
Det er jo noget pjat, må man konstatere.
Vi ser gerne, at det offentlige indkøber kunst og et byråd vedtager, hvad der skal indkøbes.
Det kunne godt være i forbindelse med nybyggeri eller en større renovering, men igen må det være efter en konkret vurdering i hvert enkelt tilfælde.
Danmarksdemokraterne er som nævnt tilfredse med forslaget, som det ligger, hvorfor vi støtter forslaget.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-23:
Jamen jeg vil bare sige tak for en fin tale og tak for at støtte forslaget.
Jeg er glad for, at Danmarksdemokraterne heller ikke kan se sund fornuft i, at man på en kaserne bruger 650.000 kr. på en gynge.
Det handler ikke om for eller imod kunst, som hr. Søren Espersen så rigtigt siger.
Det handler om tvangen og også et ønske om den mere lokale forankring.
Så det er jeg glad for at høre, at hr. Søren Espersen er enig i.
Tak for det.
Kim Valentin (V), 2026-01-23:
Nu er det jo ikke, hvad jeg mener, eller hvad ordføreren mener, men hvad der rent faktisk gælder, hvad der er fakta på det her område, som jeg bad ordføreren forholde sig til.
Og der er fakta, at der er mindre medicinudgifter og folk bliver hurtigere raske, når der er æstetik i bygninger og man omgiver sig med kunst og kultur.
Så er det jo ikke et spørgsmål om, at man skal kigge ud på naturen, eller om det er lige præcis den kunst og kultur, som ordføreren kan lide, eller som jeg for den sags skyld kan lide.
Det er det forhold, at der er kunst og kultur omkring en.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-23:
Som udgangspunkt har jeg sjældent fornøjelsen af at forholde mig konkret til hr. Kim Valentin – eller i hvert fald til de teorier, vedkommende kommer med.
Det har jeg så i dag.
Og det er rigtig fint.
Nu har vi lige haft en ordfører på talerstolen tidligere, som er kunstner.
Jeg er selv skolelærer.
Jeg har arbejdet rigtig meget med børn.
Så jeg anerkender fuldt ud, men jeg anerkender ikke, at det er det, der sker i offentligt byggeri.
Det, man har gjort eksempelvis i supersygehuset i Hillerød, hvor jeg selv bor, er faktisk, at man har lavet byggeriet, så det har nogle store vinduer, hvor man kan se ud på naturen.
Og det er godt.
Det synes jeg man skal gøre meget mere af, når folk netop skal være raske osv.
Det synes jeg er rigtig, rigtig godt.
Men om der hænger nogle billeder f.eks. på en væg osv., mener jeg ikke, er det grundlæggende.
Man skulle hellere holde sig til at overholde budgetterne og få bygget sygehuset færdigt, så man derved kunne gøre flere raske.
Og så har jeg selv arbejdet, eller faktisk været leder, på en skole, hvor man havde musisk profil, og hvor vi sang morgensang hver morgen og alt mulig andet, og det er ekstremt vigtigt som en del af det, men kunstcirkulæret, det er det, vi drøfter.
Kim Valentin (V), 2026-01-23:
Der er jo en direkte sammenhæng mellem børns trivsel og brugen af kunst og kultur omkring dem, på grund af at børn opfatter æstetik i deres hverdag.
Det er ikke mig, der siger det her; det er Danmarks Evalueringsinstitut, der siger det sådan set.
Så det er ikke mig, man skal forholde sig til i denne her sammenhæng.
Det andet, jeg sagde i min tale, var, at når man på hospitalerne bruger kunst og kultur på vægge eller som indretning, også æstetik i bygningens udførelse, så bruger man mindre medicin til patienterne, for at de bliver raske.
Kan ordføreren forholde sig til de to direkte sammenhænge, der er faktabaserede?
Mette Thiesen (DF), 2026-01-23:
Skal de valfarte til fængsler og se kunst eller til hospitaler og se kunst?
Altså, med al ære og respekt vil jeg sige, at den kunst, jeg har set diverse offentlige steder, altså ikke har været noget at skrive hjem om.
Så nej, det mener jeg sådan set ikke.
Jeg mener også, at præmissen er forkert i forhold til det her.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-23:
Nu handler det jo netop ikke kun om at købe kunst.
Altså, det er jo ikke sådan, at man bare skal købe et billede, og at så har man opfyldt kravet.
Det er jo netop store beløb, som kan finansiere store vigtige kunstværker, der er integreret i byggeriet, og så har jeg bare lyst til at spørge fru Mette Thiesen: Hvis vi som Folketing og stat ikke går foran og sørger for at investere i den type kunstværker fra vores tid, hvem skal så gøre det?
Hvem skal sikre, at vores efterkommere om 100 år vil valfarte til museer eller store bygninger for at se kunst fra vores tid?
Hvis det ikke er os, hvem er det så?
Mette Thiesen (DF), 2026-01-23:
Altså, man kunne starte med at have nok sengepladser.
Man kunne starte med at have eksempelvis en ordentlig psykiatri, hvor vi jo faktisk behandler folk osv. og får dem raske.
Og så har jeg også tidligere anført noget, der altid har undret mig meget.
Og igen som en, der har arbejdet utrolig meget med børn, burde jeg også vide en del om det, og der er ikke noget mere livsbekræftende og skønt end børnetegninger.
Man kunne lave masser på et hospital.
Jeg er sikker på, at gammel som ung ville blive glad over at se nogle af de fantastiske tegninger, som de sidder og laver eksempelvis nede på børneafdelingen.
Der findes rapporter, ja, men man må også godt bruge sund fornuft.
Helle Bonnesen (KF), 2026-01-23:
Hvorfor må vi ikke have æstetik med i det, der er vigtigt?
Anny Berntsen-Bure har lavet den her talerstol, det her bord.
Det er da en funktionalisme, vi alle sammen får ind.
Det er da noget, vi både bruger og nyder som kultur hver evig eneste dag, og alle dem, der ser med her, kan også se på det værk.
Jeg kan slet ikke forene mig med den tanke om, at det her handler om prioriteringer.
Det handler om at få det bygget ind og gøre det til en del af os alle sammen og vores alle sammens identitet.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-23:
Jeg er ikke helt enig, for det handler også om prioritering.
Når jeg f.eks. sidder i kunstudvalget og min kollega hr. Mogens Jensen foreslår, at vi skal bruge penge her i Folketinget på at have nogle gøglere rendende rundt og udfordre os i vores hverdag på forskellige kunstneriske måder, så er det ikke noget, jeg finder foreneligt med det arbejde, der foregår herinde, som jeg finder meget, meget seriøst, og som jeg gerne vil holde en seriøs tone omkring – undskyld ordet før.
Men i hvert fald synes jeg, at det her cirkulære jo netop flytter fokus fra, hvad der egentlig er det vigtige i hvert enkelt projekt.
Helle Bonnesen (KF), 2026-01-23:
Jamen så vil jeg vælge at kommentere på den del af spørgsmålet, der handlede om den her ombygning herude.
Det handlede om, hvordan vi forbandt bygningerne.
Det handlede om Rigsarkivet.
Det handlede om, hvordan vi fik integreret Rigsarkivets historie og bygningsmateriale, så det fungerede som en helhed.
Det handlede jo om så meget mere.
Det er det, der typisk, synes jeg, nogle gange er ærgerligt med kulturen.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-23:
Tak for det, og tak for en rigtig god tale, hvor ordføreren kom ind på rigtig meget forskelligt.
Det er næsten svært, hvad man lige på så kort tid skal dykke ned i.
Der bliver bl.a. talt en masse generelt fra de forskellige ordførere om kunst her i bygningen i dag, og det er fantastisk at have sin gang i den her smukke og meget veludsmykkede bygning.
Jeg sidder selv i kunstudvalget her, så jeg kender kunsten her ganske godt.
Jeg så også liderligheden i øjnene på kunstudvalget, da der var tale om, at der skulle bygges en ny bygning herude, en ny besøgsindgang, og det var netop på grund af kunstcirkulæret.
For det var et meget, meget dyrt projekt, et milliardprojekt, der var tale om, og det var derfor også rigtig mange penge, der skulle bruges på kunst, og altså, det er jo netop diskussionen af, at man skal det, og at man ikke har ...
Undskyld, nu er min tid gået.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2026-01-23:
Tak for det, formand.
Tak til Liberal Alliance for at fremsætte det her beslutningsforslag og tage den debat ned i salen i dag.
Vi behandler i dag det her beslutningsforslag om at ophæve kunstcirkulæret, som siden 2004 har været et redskab til at tænke kunst ind i statslige bygninger.
I Moderaterne deler vi opfattelsen af, at kunst og kultur spiller en vigtig rolle i det offentlige rum.
Kunstcirkulæret handler om at sikre, at kunsten ikke bliver tilfældig, men en del af en kvalitet i det byggeri, som staten helt eller delvis finansierer.
Kunsten kan antage mange former og ofte integreres i bygninger og tilpasses stedet.
Forslagsstillerne rejser en relevant debat om prioritering og om lokalt behov, men det er væsentligt at holde fast i, at kunstcirkulæret allerede rummer fleksibilitet, og at det er bygherren, der træffer beslutning om den konkrete udsmykning med blik for den lokale kontekst.
Der henvises også til, at forsvaret er undtaget fra cirkulæret.
Her er det vigtigt at understrege, at der er tale om en midlertidig undtagelse som følge af en helt ekstraordinær sikkerhedspolitisk situation, ikke en generel tilsidesætning af den her ordning.
En ophævelse af kunstcirkulæret vil risikere en svækkelse af kvaliteten i de byggede miljøer.
Moderaterne kan ikke støtte det her forslag.
Tak for ordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2026-01-23:
Jeg håber, at ordføreren har noteret sig, at vi har lavet en 10-årig psykiatriplan og investeret 4,6 mia. kr. i psykiatrien og har inkluderet en del indsatser netop for at modvirke det.
Det håber jeg at ordføreren er med på.
Og så savner jeg lidt fakta i det her.
Et tal fra Social- og Boligministeriet viser, at hvis vi aflyser den her ordning, vil vi få et provenu på 45 mio. kr.
Det er altså ikke milliarder.
Så jeg vil gerne bede ordføreren redegøre for, hvor meget varig velfærd man egentlig kan få til landets kommuner for 45 mio. kr.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-23:
Men jeg synes faktisk ikke, det er så få eksempler endda.
Jeg synes faktisk, de er temmelig mange, og når man tæller beløbene op, er det jo rigtig, rigtig mange milliarder, vi snakker om.
Det er jo penge, der går fra ting, penge, der kunne være brugt på noget andet, altså på bedre kernevelfærd.
Den fungerer jo ikke ordentligt.
Jeg synes jo, det er omsonst, at folk nu skal ligge og føde i sådan nogle biografrum med musik og kunst og sådan noget, mens man på psykiatrisk afdeling bliver sendt ud i hjemløshed uden overhovedet at have fået en tilstrækkelig behandling.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2026-01-23:
Generelt kan SF sagtens se sig selv i også at styrke støtten til kunst på mange forskellige områder.
Jeg kommer ikke med en lille kontant udbetaling her på talerstolen.
Men det, jeg egentlig mener med forbedringer, er, at vi jo godt kan gå ind og arbejde en smule med bekendtgørelsen, i forhold til hvordan man skaber og sikrer den lokale forankring, så vi ikke får nogen af de her lidt fjollede eksempler.
Men man må også bare huske på, at når vi har tillid til, at de godt kan forvalte tingene derude, så sker der nogle gange det, at der bliver vedtaget og igangsat noget, som virker fjollet.
Vi kan bare ikke aflyse alt det andet, fordi der er nogle få eksempler, der ikke gik så godt.
Jeg håber også, at Liberal Alliance har en erkendelse af, at vi ikke bare på baggrund af nogle få enkeltsager kan begynde at lave politik og i virkeligheden ødelægge en ordning, som har skabt rigtig meget dejlig kunst til gavn for mange mennesker, hvor de kommer i deres hverdag.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-23:
Tak for det.
Jeg er da meget interesseret i, hvad den forbedring, som ordføreren taler om, så skulle indeholde.
Er det flere penge?
Eller er det, at man f.eks. med sansestien, som vi har snakket om tidligere, lige skulle have hørt kasernen, om den måske lå placeret lidt dumt, eller at den skulle være mindre snoet, så de faktisk kunne løbe lige over gården, når der var rød alarm, og ikke skulle igennem sansestien først?
Eller hvad er det for nogle forbedringer, ordføreren mener der er brug for?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2026-01-23:
Tak for det, formand.
Beslutningsforslaget fra Liberal Alliance handler om at ophæve kunstcirkulæret, altså den ordning, der siden 2004 har sikret, at der afsættes midler til kunstneriske udsmykninger i statsligt byggeri.
SF kan ikke støtte dette forslag.
For os handler kunst i det offentlige rum ikke om luksus.
Kunstcirkulæret har været med til at sikre, at noget kunst ikke bare er bag museumsdøre, men også er der, hvor mennesker har deres hverdag – på uddannelsesinstitutioner, hospitaler og arbejdspladser og i det offentlige rum.
Den nuværende lov medvirker til, at kunst ikke kun er for dem, der har råd til den eller har kulturel kapital, men også er noget, vi deler med hinanden som samfund, og som vi kan få øje på.
Men løsningen er ikke at afskaffe hele ordningen.
Løsningen er at forbedre den, for skal kunstprojekter give mening, må vi ændre på nogle af elementerne.
Selvfølgelig skal brugerne også inddrages, og selvfølgelig skal der være en lokal forankring og sund fornuft, men det kræver nogle justeringer og en bedre praksis og ikke, at vi afvikler støtten af kunst i det offentlige rum.
For vi skal jo også huske på de mange gode projekter og initiativer, der er rundtomkring i landet.
Kunst skaber refleksion, og der findes forskning, der peger på, at gode fysiske omgivelser, herunder kunst og æstetik, har betydning for både arbejdsmiljø, heling og mental sundhed.
Det gælder også på hospitaler, uddannelsesinstitutioner og offentlige arbejdspladser.
Hvide vægge er ikke inspirerende i sig selv eller fremmende for trivslen.
SF mener derfor, at diskussionen bør handle om, hvordan vi sikrer bedre inddragelse, og hvordan vi undgår meningsløse eller dårligt forankrede løsninger, ikke om, om vi helt skal fjerne politisk vilje til at prioritere kunst i vores fælles rum, da vi ikke mener, at det er den rigtige vej at gå.
Vi ønsker i SF kunst i det offentlige rum og gerne mere af det.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-23:
Ordføreren har egentlig ikke sagt noget som helst, jeg er uenig i.
Jeg er fuldstændig lige så enig i, at kunst er vigtigt, arkitektur en vigtigt, håndværk er vigtigt, og æstetik er vigtigt.
Men vi er uenige der, hvor jeg siger, at jeg gerne vil have, at kunst ikke bare er sådan en standardproces, hvor vi skal knalde det af på hvad som helst, også det, der ikke giver mening.
For de eksempler er der.
Jeg vil gerne have, at kunst er noget, vi aktivt tager stilling til og vælger til, og jeg vil også rigtig gerne have, at man inddrager de lokale, dem, der skal bruge bygningen osv.
Det er der, hvor vi så er uenige, kan jeg høre – hvis jeg forstår ordføreren ret.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-23:
Jeg kan forstå på ordførerens tale, at Alternativet er imod detailregulering, medmindre det løser nogle af de strukturelle problemer, som Alternativet mener samfundet har, og der er det så åbenlyst, at man skal detailregulere i forhold til familierne.
Men lad nu det ligge.
Det her er ikke detailregulering.
Det er, at man anerkender, at et barn har brug for begge forældre, og det er udgangspunktet, man arbejder ud fra.
Så kigger man i Familieretshuset på det enkelte barn i forhold de familier, der kommer ind der, og det vil så gøre, at der er langt færre konflikter, fordi udgangspunktet er fair.
Anerkender ordføreren ikke det?
Karin Liltorp (ALT), 2026-01-23:
Tak for det.
Jeg er da glad for, at jeg kan få lov til at stå her på talerstolen igen og pointere, at Alternativet ikke er et rødt parti, nej; vi er et grønt parti.
Derfor er vi på nogle punkter meget liberale, f.eks. i forhold til hvor meget detailstyring der skal være i den her del, hvor det gælder det enkelte barn.
Med hensyn til øremærket barsel ser vi det som en strukturel ting i samfundet, hvor vi godt kan være med til at skubbe samfundet i en anden retning.
Nu har jeg faktisk helt glemt, om der var et konkret spørgsmål i det, ordføreren sagde, og i så fald beklager jeg.
Men nej, vi er imod, at vi detailregulerer her, for vi synes faktisk, at man skal foretage en individuel vurdering.
Men det er vi slet ikke i mål med endnu, for der er masser af sager, der underbygger, at der er mange, der bliver svigtet i dag.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-23:
Men langt de fleste børn er jo helt normale børn.
Langt de fleste forældre er velfungerende forældre, og det er egentlig dem, det her forslag går på.
Langt de fleste kan jo også godt selv finde ud af at lave en deleordning.
Det vil man stadig væk kunne med det her forslag.
Så det her forslag går egentlig kun på dem, som er inden for normaliteten, og hvor man ikke er ammende eller der på anden vis er andre hensyn, der selvfølgelig skal tages.
Det her er nok mere et opgør med det moderne børnesyn, som jeg godt kunne tænke mig at høre ordførerens holdning til, altså at det altid er barnet, man sætter ind i konflikten.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-01-23:
Det er jo nok finansministeren, vi skal have fat i.
Altså, jeg er fuldstændig enig i, at de der cases, som du, undskyld, som Mette Thiesen omtaler, er katastrofale.
Jeg er også enig i, at hvis samfundet overhovedet skal kunne håndtere det, så er man nødt til at finde ud af, hvad der ligger bag den der forældrefremmedgørelse.
Så jeg tror ikke, vi kan blive ret uenige om selve det, der foregår derude, men vi kan blive uenige om, hvorvidt den her 7-7-ordning vil være en, der vil skabe en masse andre problemer, eller om den vil løse problemerne.
Jeg tror desværre, at det er ude på nært hold, vi skal have styr på det.
Mette Thiesen (DF), 2026-01-23:
Man kan sagtens, også med det her forslag, lave en individuel vurdering.
Udgangspunktet er bare en 7-7-ordning, og i øvrigt er jeg fuldstændig overbevist om, at det vil nedbringe antallet af højkonfliktsager meget, meget markant.
For i dag belønner systemet løgn, bedrag og hjernevask af børn, og det er jeg bare nødt til at sige fuldstændig klart og tydeligt.
Men så kan jeg også høre noget på ordføreren.
Støtter ordføreren så ikke, at vi i højkonfliktsagerne simpelt hen skal lave en mentalundersøgelse af forældrene?
For så vil man ret hurtigt finde ud af det, hvis det eksempelvis er mor, der har nogle voldsomme psykiske udfordringer og derved f.eks. nægter at overholde de aftaler, der er lavet.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-01-23:
Nej, det mener jeg bestemt ikke, og det kan man bare se på det tal, som fru Katrine Daugaard lige kom med.
Nej, det fungerer ikke i dag.
Der er alt for mange børn, der ender med ikke at have kontakt med deres far.
Jeg vil sige, at hver eneste dag er det hjerteskærende, når jeg går herover fra Tordenskjoldsgade og skal forbi de bamser, der hænger derude, som jo i virkeligheden fortæller en tragisk historie om nogle børn, der ikke får lov til at se deres forælder, fordi deres mødre eventuelt er skøre i hovedet.
Det er fuldstændig forfærdeligt.
Men jeg tror altså, at man er nødt til at prøve at se på det.
Fordi nogle gennemsnitstal siger et eller andet, må vi ikke begynde at lade det være grundlaget for, hvordan vi håndterer det generelt.
Gennemsnitstallene siger, at det er bedst for de børn, men jeg har også set, at når man kravler ned i tallene, så er det jo sådan, at rigtig mange af de familier, hvor det lykkes med en 7-7-ordning, jo typisk er nogle velfungerende familier, hvor far og mor godt kan tale sammen, og hvor de måske også bor relativt tæt på hinanden.
Og så tror jeg på, at 7-7-ordningen er langt den bedste løsning.
Men jeg kan også godt sige, at jeg har mødt nogle forskellige fædre, som ikke var i stand til eventuelt at skulle have en 7-7-ordning, og at dem er der også mange af.
Karina Adsbøl (DD), 2026-01-23:
Jeg forstår godt netop det spørgsmål.
Det, der er så vigtigt, er jo netop, at barnet ikke bliver en del af konflikten.
Men samtidig, når vi før tit har hørt – også når vi snakker om børn på anbringelsesområdet – at man ikke lyttede til børn og deres ord ikke blev vægtet, er det jo en balancegang.
Derfor mener jeg også, at der er behov for, at man anvender børnehusene mere, end man gør i dag, netop i forhold til at de også har en stor faglig viden.
Jeg er glad for, at ordføreren siger, at det vil blive en individuel vurdering, for det er netop så forskelligt, i forhold til hvad børns behov er og hvor børn har deres venner og hvor børn har deres fritidsinteresser.
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-01-23:
Jeg vil starte med at tage udgangspunkt i mig selv og sige: Nej, jeg er ikke et dårligt menneske.
Det tror jeg heller ikke mænd er generelt.
Jeg tror, at vi har nogle problemer, og at de problemer ligger et helt andet sted, og det skal vi ikke prøve at lappe med en 7-7-løsning.
Det skal vi lappe ude i familieretshusene.
Det skal vi lappe – jeg tror, det var fru Katrine Daugaard, der sagde det før – ved at undersøge det, der hedder forælderfremmedgørelse, og i forhold til de er fuldstændig skøre mennesker, der render rundt og tager deres børn som gidsler derude.
Jeg tror ikke, at vi kan løse de problemer, som er derude, ved at lave sådan en ordning.
Det bliver det ikke et hak bedre af.
Katrine Daugaard (LA), 2026-01-23:
Jamen så lad mig spørge: Er det simpelt hen ordførerens opfattelse, at mænd er så meget skrækkeligere end kvinder, at det som pr. 1. januar 2023 kun skal være 4 pct. af skilsmissebørn, som bor hos faren, altså kun hos faren?
Altså, undskyld, tænker ordføreren simpelt hen, at mænd er så dårlige mennesker, at de ikke i et noget større omfang end 4 pct. ville kunne lave et lige så godt hjem for deres børn, som mødre ville?
Erik Veje Rasmussen (V), 2026-01-23:
Jeg kunne godt bruge ½ time nu.
Kan jeg få lov til lige at tale videre i en halv times tid?
Jeg synes, man overser en masse ting.
Først og fremmest er der det med, om man er egnet som forælder.
Det er, som om man tror, at fordi en forælder bliver erklæret for egnet, så er det også det bedste for barnet at få meget tid sammen med den forælder.
Nogle forældre bliver erklæret egnede og har en emotionel intelligens som en skildpadde, mens andre er voldsomt egnede.
Så et barn skal måske bo 7 dage sammen med en far, som måske enten ikke emotionelt er i stand til at tage sig af det eller rent praktisk ikke er i stand til at tage sig af det.
Jeg synes, at man fuldstændig overser, at der er så mange nuancer inden for det her.
Jeg ved godt, at de der undersøgelser viser et eller andet ud fra en gennemsnitsbetragtning, men det er da klart, at de, der er i de der 7-7-deleordninger, typisk også er nogle børn, der kommer fra nogle familier, hvor folk ikke er skøre i hovedet, men til gengæld kan finde ud af det sammen.