runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2022-03-04:
Jeg blev lige forvirret over, at der ikke var nogen fra Venstre her, men nu er jeg her.
Som den socialdemokratiske ordfører sagde, er lovforslaget, vi behandler her, jo noget, der burde være en selvfølge: at man som studerende kan modtage SPS uden begrænsninger i støtteramme, støttetid og maksimal forsinkelse, så studerende med funktionsnedsættelser kan gennemføre deres uddannelse på lige fod med andre studerende.
For denne gruppe af studerende er det en uundværlig ordning, som har afgørende betydning for, at den studerende har ro og overskud til at fokusere på studiearbejdet og ikke mindst muligheden for at gennemføre uddannelsen.
Sådan har loven ikke været indrettet, og derfor var det godt med hastebehandlingen, og det er godt med den permanente ændring nu.
Men det giver mig også anledning til at sige, at vi i SF ikke mener, at vi er i mål med at understøtte studerende med funktionsnedsættelser.
Vi har jo i fællesskab sat et arbejde i gang, som vi i SF har store forventninger til.
Der er mange lavthængende frugter, der vil gøre en forskel for de studerende, f.eks. at studerende bliver gjort opmærksomme på muligheder for støtte inden studiestart, eller at undervisningsmaterialet er klart tidsnok til, at man kan bruge ens hjælpemidler.
Så er der forbedringer, der kræver ressourcer, men som man også kan undre sig over ikke allerede er gældende.
En af dem er, at den økonomiske utryghed, der opstår, når man får forlænget sin studietid, men ikke samtidig får ekstra su-klip.
Det mener vi i SF er problematisk.
Egentlig burde det jo være en selvfølge.
Vi anerkender jo, at den studerende ikke kan gennemføre på normeret tid, og derfor burde de ekstra su-klip helt automatisk følge med.
Så den udfordring vil jeg se frem til at drøfte mere, når vi i foråret skal følge op på den handicappolitiske aftale.
Med det kan jeg sige, at SF selvfølgelig bakker op om forslaget.
Vi mener bare ikke, at vi er helt i mål.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-04:
Så det, jeg hører, er, at fru Ulla Tørnæs mener, at dem, der er tættest på og har størst viden om det enkelte område, er de bedste til at vurdere, om noget er redeligt eller ikke er redeligt.
Og der kan jeg bare have en bekymring for, om vi kan være sikre på, at de ikke på en eller anden led er så fedtet ind i det, de nu sidder og er eksperter på, at de har svært ved at holde armslængden; at de har svært ved at have det objektive blik på, hvad det egentlig er, de sidder og vurderer.
Katrine Robsøe (RV), 2022-03-04:
Som der er blevet sagt, retter det her lovforslag jo egentlig op på en fejl, tror jeg godt vi kan kalde det, i den tidligere lovgivning, som vi lavede en midlertidig dispensation for før sommerferien, og det er kun på sin plads, at vi nu får det permanentgjort, så studerende med funktionsnedsættelser rent faktisk får sikkerhed om, hvilken støtte de kan få, og at den ikke forsvinder.
Derfor støtter Radikale Venstre naturligvis også lovforslaget her.
Som ordføreren for SF også var inde på, har der jo været et orienteringsmøde nu om nogle ting på området med studerende med funktionsnedsættelser, og hvilke tiltag vi kan gøre for rent faktisk at sørge for, at vi får flere med på uddannelsesvognen, og at vi sørger for, at flere får lov til at få opfyldt deres drømme og tage den uddannelse, de ønsker.
Men der er jo ikke indkaldt til deciderede forhandlinger endnu, og vi ser i hvert fald meget frem til, at vi rent faktisk får rykket på nogle af de forslag, der er.
Der er ovenikøbet tale om en del forslag, som ikke engang koster en hel masse, men hvor vi kan gøre noget for, at flere kan komme med og få gavn af vores uddannelsessystem.
Det er både til gavn for vores samfund, og det er i høj grad også til gavn for den enkelte.
Så med de ord vil jeg bare sige, at Radikale Venstre naturligvis støtter lovforslaget, og vi ser meget frem til de forhandlinger, der skal finde sted.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-03-04:
Specialpædagogisk støtte ved videregående uddannelser er en individuel kompensation.
Formålet er at sikre, at studerende med fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse har mulighed for at deltage i og gennemføre deres uddannelse på lige fod med andre.
I foråret 2021 blev det så konstateret, at SPS til studerende på videregående uddannelser på visse punkter ikke blev administreret i overensstemmelse med lov om specialpædagogisk støtte.
Det nærværende lovforslag er således fremsat med henblik på at sikre en permanent løsning.
I Nye Borgerlige hilser vi lovforslaget velkommen.
Vi vil gerne støtte et lovforslag, der sikrer, at den midlertidige ordning gøres permanent.
Således kan studerende med funktionsnedsættelse på de videregående uddannelser også efter den 1. juli 2022 modtage SPS uden begrænsninger i form af støtteramme, støttetid og maksimal forsinkelse.
Jeg og Nye Borgerlige vil gerne give alle mennesker med handicap en ensartet og god adgang til at tage en uddannelse.
Samlet set er jeg overbevist om, at det vil blive billigere for samfundet at skabe et bedre system til at sørge for den rigtige hjælp til studerende med funktionsnedsættende handicap.
Det kan ende med en win-win, hvor både det enkelte menneske med funktionsnedsættelse, de pårørende og resten af samfundet får noget godt ud af det.
Nye Borgerlige kan dermed udtrykke sin opbakning til L 139.
Gitte Willumsen (KF), 2022-03-04:
Som nyt medlem og ny ordfører er jeg blevet beriget med masser af materiale fra mine partikollegaer; der var store bunker af papirer, der blev overdraget.
De sidste bunker var jeg igennem i aftes, og der dukkede en fin lille tryksag frem.
Så de ønsker, at vi gør 2020'erne til et trivselsårti, og det synes jeg er en super ambition.
Med L 139 kommer vi et skridt tættere på den ambition.
Vi ved fra undersøgelser, at særlig studerende med fysisk og psykisk funktionsnedsættelse er særlig udfordrede.
Med L 139 giver vi de studerende med funktionsnedsættelse mulighed for at modtage specialpædagogisk støtte, og nok så vigtigt får de mulighed for at få det i hele den periode, hvori de er indskrevet på en videregående uddannelse, som er støtteberettiget.
Fra Det Konservative Folkepartis side støtter vi op om L 139.
Det giver livskvalitet at være en del af et studiefællesskab og på sigt et arbejdsfællesskab.
For at komme dertil må vi gøre noget ekstra for nogle studerende.
Som præstefruen engang sagde til mig på et borgermøde i vores lokale sogn, skal vi behandle folk forskelligt for at behandle dem ens.
Det tog de fremmødte politikere desværre ikke notits af dengang, men jeg husker trods alt sætningen, på trods af at min alder dengang kun var 15 år.
Med L 139 støtter vi, at studerende med forskellige udfordringer kan få en uddannelse.
Det vil Det Konservative Folkeparti gerne støtte, og vi ser frem til den videre behandling af lovforslaget.
Jesper Petersen (S), 2022-03-04:
Tak for det, og tak for den brede opbakning til, at vi nu med det her lovforslag kan gøre den midlertidige ordning for specialpædagogisk støtte til uddannelsessøgende på de videregående uddannelser, også kaldet SPS, permanent.
Jeg havde også ventet det, fordi vi selvfølgelig har talt sammen på forhånd og jeg ved, at vi er enige om den her problemstilling.
Som det er fremgået, vedtog et bredt flertal i Folketinget i juni sidste år et hastelovforslag om en midlertidig ændring af lov om specialpædagogisk støtte ved videregående uddannelser.
Det var en lovændring, der skabte mulighed for i en midlertidig periode frem til den 1. juli 2022 at fravige reglerne om støtteramme, støttetid og maksimal forsinkelse som betingelse for at modtage SPS på de videregående uddannelser.
Dermed sikrede Folketinget, at uddannelsessøgende med funktionsnedsættelser kunne gennemgå og afslutte deres videregående uddannelse med den nødvendige støtte og uden at være begrænset af, hvor længe de allerede havde modtaget støtte.
Og det kom jo, som det også har været nævnt af flere, oven på problemer med forvaltningen og lovgrundlaget på det område forud for det.
Med det her lovforslag sikrer vi, at de uddannelsessøgende også efter den 1. juli 2022, hvor den midlertidige lov jo altså gælder til, kan få SPS, altså få den støtte, under hele deres uddannelse.
Muligheden for at få støtte vil fremover ikke være begrænset af, hvor længe den uddannelsessøgende har modtaget støtte, eller om den uddannelsessøgende er forsinket på sin uddannelse.
Det er vigtigt for de uddannelsessøgende, så de kan gennemføre deres uddannelse på lige fod med andre.
I forhold til lovforslaget her – og det er jo det, vi egentlig skal diskutere i dag – ser jeg frem til den videre behandling, og den fornemmer jeg egentlig kan gå sådan rimelig stærkt; der er en meget bred tilslutning til det, og det går jeg også ud fra at der er fra de partier, der ikke er til stede i salen i dag.
Men derudover er der selvfølgelig andre diskussioner, der relaterer sig til hele den her problemstilling, og dem vil vi fortsætte med i dette forår.
Vigtigt er det nu at få det her lovforslag på plads og give den tryghed til studerende med støttebehov, altså at vi permanentgør den her ordning, og at man vil kunne få støtten under hele sin uddannelse.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-04:
Tak for det.
Jamen jeg bliver jo nødt til lige at spørge, om ministeren ikke godt kan anerkende, at der i dag er en udfordring med, at mange af de studerende med handicap ikke har mulighed for at få den her SPS-hjælp fra dag et på studiet.
Og hvis ministeren vil anerkende det, hvad vil ministeren så gøre for, at vi kan sikre – og jeg mener, at det hører sammen med den her lov – at det faktisk bliver en reel mulighed?
Det vil måske kræve, at man kan søge det, før man søger optagelse på en uddannelse, altså før man ved, hvad for en uddannelse, man skal ind på.
Vil ministeren, hvad der end skal til, være indstillet på, at vi gør, hvad der er nødvendigt, for, at de studerende fra dag et kan få de nødvendige hjælpemidler?
Jesper Petersen (S), 2022-03-04:
Til det rent formelle vil jeg først sige, at jeg ikke mener, det har en relation til den her lov.
Altså, det her lovforslag handler om at permanentgøre den ordning, der er nu, hvor man er sikker på at kunne få støtte under sin studietid hele vejen igennem, også hvis den varer lang tid, længere tid end den gængse studietid.
Det synes jeg er vigtigt at få på plads, og jeg vil anmode om, at man altså får det igennem Folketinget og får givet den tryghed, uden at det skal blokeres af andre relevante diskussioner.
En diskussion som den, hr. Jens Henrik Thulesen Dahl er inde på her, er jo noget af det, jeg er helt overbevist om at vi kommer til at diskutere i de drøftelser, vi kommer til at have hen over foråret om hele det handicappolitiske område og hele det område omkring støttebehov for forskellige studerende med forskellige udfordringer.
Jeg er enig i, at det for mange opleves som en udfordring.
Det har ordføreren været flittig til at referere for mig.
Jeg er også stødt på det selv.
Hvordan det så kan løses, er jo noget af det, vi må tale om.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-04:
Ja, men så tænker jeg: Hvad har jeg så fået af løfte fra ministeren nu her?
Så vil jeg gerne høre: Anerkender ministeren, at vi har en udfordring med, at der er studerende, der ikke får den her hjælp fra dag et?
Jesper Petersen (S), 2022-03-04:
Altså, jeg vil sige: Den åbenlyse udfordring ved det handler for den studerende, som har behov for at få den her støtte, selvfølgelig om, at man også modtager den hurtigt.
Derfor har jeg også et fokus på behandlingstiden, altså sagsbehandlingstiden, som gennemgående er lav og inden for de målsætninger, der er for den, men som vi selvfølgelig hele tiden bør sikre er så kort som overhovedet muligt.
Skulle man lave det om – og nu åbner vi jo lidt for, hvad det er for udfordringer, der så kan være – så ville det jo også kræve, at man begyndte at behandle den her form for ansøgninger, inden man vidste, om studerende var blevet optaget, og på hvilke uddannelsesinstitutioner de var blevet optaget.
Om vi kan finde en god løsning på det, og hvad det vil kræve af administrative tiltag osv., er noget af det, vi så må diskutere sammen, og den diskussion tager jeg gerne.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-03-04:
Det lyder, som om der er en antagelse om, at forskere sidder og putter sig lidt og ikke vil kritisere nogen andre forskere for at lave noget dårlig forskning, og det er ganske enkelt ikke et billede, jeg kan genkende.
Tværtimod bygger forskning jo på kritik af hinanden.
Tag til en hvilken som helst videnskabelig konference, og læs et videnskabeligt tidsskrift, og du vil se, at det er det, forskere gør: fremlægger egne resultater og kritiserer de andre, fordi de selv vil have ret og de andre tager fejl.
Det er sådan, forskning er.
Så idéen om, at man ikke anklager folk for uredelighed, selv om man tror, de har gjort noget forkert, fordi man er bange for at sætte sit navn på, kan jeg slet ikke forstå.
Hvor kommer den bekymring fra?
Hvad er det, der reelt gør, at man har fremsat det her forslag?
Victoria Velasquez (EL), 2022-03-04:
Jeg synes, det er en kæmpe gave, når der er nogle, der henvender sig om, at vi skal skabe en bedre praksis, eller at der er nogle ting, vi kan forbedre.
Nogle gange når folk henvender sig med et problem, er det jo oplagt at prøve at spørge ind til, om de har nogle konkrete forslag til, hvordan man kan løse problemet, eller om der er noget, der kan afhjælpe det.
Jeg hører ikke, at det, der efterspørges, er, at vi skal have et forskningsnævn på den måde, som ordføreren foreslår det – tværtimod.
De svar, der måtte komme der, vil vi gerne være med til at se på.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-03-04:
Dansk forskning er anerkendt som værende i verdensklasse.
Danmark ligger i verdenseliten med hensyn til gennemslagskraft i toneangivende tidsskrifter.
Hvad skal der til for at skabe dansk forskning i verdensklasse?
Forklaringen er, at danske forskere både laver god forskning og er gode til at samarbejde.
Men det kræver også en videnskabelig undren, ydmyghed og benhårdt arbejde uge efter uge, år efter år.
Det er heller ikke til nogen skade at kaste sig over en uopdyrket niche, hvor teknologi kan bane vejen for nye erkendelser.
Og så skal man have evnen til at skaffe penge og skabe relationer, og det gælder både i forhold til hele forskerholdet og i forhold til verden omkring.
Men når man er magthaver i et universitetssystem som det danske, skal der altid være nogen, man er underlagt kvalitetssikring af.
Armslængdeprincippet er noget, vi benytter i mange andre sammenhænge.
Videnskabsfolk har brug for et godt omdømme.
Alle skal kunne indgive en klage, herunder anonymt.
Muligheden for at indklage forskning gøres digital og nemmere, end det er tilfældet ved forskningsinstitutionerne i dag.
Det Nationale Forskningsnævns tværdisciplinære og tværsektionelle sammensætning skal sikre den nødvendige vidensdeling om den bedste danske forskningspraksis.
Det giver dermed fremtidens forskere endnu bedre muligheder for at tilegne sig de kompetencer og den integritet, der kræves af forskere ved danske universiteter.
Derfor opfordrer vi i Nye Borgerlige Folketingets partier til at stemme for beslutningsforslaget, men det kan jeg jo så notere mig at man ikke vil.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-03-04:
Tak for det, og tak for talen.
Nu kom ordføreren selv ind på muligheden for de her anonyme klager, og det er en af de ting, jeg selv studser lidt over ved beslutningsforslaget, for jeg ser potentialet for, at en sådan ordning kan misbruges.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvilke tanker har ordføreren gjort sig i forhold til den praksis, man lægger op til her, og ser han nogle udfordringer i forhold til den måde, man foreslår det på?
Peter Seier Christensen (NB), 2022-03-04:
Ja, altså selvfølgelig vil en sag jo ikke kunne blive til noget, hvis der ikke er noget substans i den.
Så derfor kommer der jo ikke noget ud af at indgive en anonym klage, som slet ikke har nogen substans, mod en forsker.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-03-04:
Man må vel antage, at en klage vil sætte gang i et eller andet, en eller anden proces.
Kunne man ikke forestille sig, at det ville have nogen konsekvenser for de forskere, der bliver anklaget?
At blive anklaget for uredelighed er jo noget af det værste for en forsker, der kan ske; se blot på de personer, der er blevet anklaget og har fået en dom.
Så det her er jo ikke for sjov.
Man skal jo tage det alvorligt, men det gælder jo begge veje.
At lave et system, hvor man risikerer at mærke forskere på et forkert grundlag, kan have ret store konsekvenser.
Og har man overhovedet indtryk af, at der er et problem her, som man bør tage hånd om, før man kommer med så vidtgående et forslag?
Peter Seier Christensen (NB), 2022-03-04:
Nu nævner spørgeren jo selv, at det har haft konsekvenser for dem, hvor klagen så har vist sig at indeholde noget.
Men hvis en forsker bliver pure frifundet og klagen viser sig at være fuldstændig indholdsløs, så vil forskeren jo også blive renset.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-04:
Tak for det, og tak for en god debat.
Det er altid spændende og interessant at diskutere forskning.
Det forslag, vi har diskuteret i dag, har jo til hensigt at sikre troværdigheden af og integriteten i dansk forskning.
Dansk forskning er anerkendt som værende i verdensklasse, og det er afgørende, at vi beskytter det renommé.
Derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at der er behov for at opdatere loven om videnskabelig uredelighed.
Havde loven været tilstrækkelig i dag, havde vi ikke haft de problemer, vi har: små og lukkede fagområder inden for navnlig kønsforskning, raceforskning, postkoloniale studier og bredt set, at kulturstudier ukritisk blåstempler hinanden og universiteternes ledelser er for høflige eller for bange til at gøre noget ved det.
Det vil jo ramme dem som en boomerang at irettesætte forskerne, for hvem ønsker at skade sit omdømme og måske gå glip af bevillinger og lide prestigetab?
Det er en af grundene til, at der er brug for armslængde, for hvordan kan forskningsinstitutioner sidde og vurdere deres egne?
Det ønsker de ikke.
Universiteterne løser ikke selv problemerne, som det ser ud i dag, og det virker derfor også besynderligt, at forskerne lige netop i det her tilfælde ikke går ind for armslængde.
Derudover vil jeg gerne lige komme en i mine øjne uberettiget kritik i forkøbet, nemlig den, at vi vil sidde som politikere og bestemme, hvad der er god, og hvad der er dårlig forskning.
Det vil vi ikke.
Det er vigtigt, at det er Det Nationale Forskningsnævn alene, der kan bestemme, om de vil tage en sag op, og samtidig vil nævnet få til opgave at udarbejde en årlig rapport om bedste praksis.
Det Nationale Forskningsnævns tværdisciplinære og tværsektionelle sammensætning vil sikre den nødvendige vidensdeling og bedste praksis og giver dermed fremtidens forskere bedre mulighed for at tilegne sig de kompetencer og den integritet, der kræves af forskere ved danske universiteter.
Når vi har fastsat en sen dato for oprettelsen af nævnet – inden udgangen af 2023 – så er det, fordi vi anerkender, at der skal et grundigt forarbejde til, og det er det arbejde, som vi gerne vil tage tilløb til med det her forslag.
Nu har jeg så godt hørt ordførerne sådan lidt bredt sige, at vi ikke kommer videre med det her forslag, som det ligger.
Det må jeg tage til efterretning.
Det, jeg håber, vi kan arbejde videre med, er måske så at se på en reel kortlægning og se på, hvor store eller små de her problemer rent faktisk er.
For den sags skyld kan vi tage ytringsfrihedsudfordringerne med, som hr. Stinus Lindgreen nævnte i sin ordførertale, for vi har brug for at være sikre på, at det her er ordentligt og redeligt.
Vi har brug for at være sikre på, at når der laves forskning i Danmark, er det i verdensklasse, er det i orden, og så er der ikke noget at sætte fingeren på.
Det er egentlig det, der er vores hovedsigte med det her forslag.
Men jeg vil gerne sige mange tak for debatten i dag og håber, vi fortsætter den på et andet tidspunkt.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-03-04:
Tak for det – ja, vi fortsætter den lige nu.
Ordføreren nævner ganske fornuftigt, at vi selvfølgelig ikke politisk skal sidde og bestemme, hvilke områder eller sager det skal være, men alligevel nævner ordfører nogle specifikke, konkrete fagområder som værende problematiske, må man antage, eftersom de blev nævnt i talen i forbindelse med videnskabelig uredelighed.
Det leder mig frem til det spørgsmål – måske ikke så overraskende – som jeg også stillede til hr. Peter Seier Christensen lige før, nemlig om den ordning, ordføreren foreslår her, ikke har nogle problemer.
Anerkender ordføreren ikke, at der kan være nogle udfordringer i den måde, man gør det på?
Hvis man kan anklage folk anonymt og derved hive dem igennem en mølle – altså også selv om de bliver renset bagefter, og man siger jo også, at der jo ikke går røg uden brand – er der nogle ting, der kan hænge fast.
Og hvis man kan blive ved med at gøre det i al evighed og anklage folk for uredelighed, fordi man er uenig med feltet, er det så ikke en udfordring, er det ikke et problem?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-04:
Anomymitet har selvfølgelig nogle indbyggede problemer.
Det anerkender jeg.
Omvendt har vi også et hensyn til at sikre, at der er mulighed for at få vurderet et forskningsprojekts valør.
Og hvis man nu sidder i et ret tæt forskningsmiljø – og det er jo i hvert fald nogle af de problemstillinger, som kan bekymre os, og som der kan være – og der er en kollega, som man gerne vil have kigget på, så kan man med det her system få kigget på det.
Og hvis kollegaen bliver frikendt, vil jeg sige, at så må vedkommende jo anse sig som renset.
Selvfølgelig skal vi tage en diskussion af, hvordan vi gør det på en fornuftig måde.
Men jeg mener bare, der er behov for, at man netop kan sikre, at man også i mindre miljøer kan få kigget objektivt med armslængde på givne projekter.
Den bekymring, som jeg har – uden at være forsker og uden på den måde at kunne sætte mig ind i det enkelte forskningsområdet – er, at man på et forskningsområde udvikler metoder, som man anerkender hinanden for, men som rent faktisk ikke forskningsmæssigt holder.
Der har jeg et billede af, at der så kan opstå miljøer, hvor man simpelt hen godkender hinandens projekter.
Der vil jeg gerne med det her sikre, at der er en armslængde i forhold til vurderingen af de enkelte projekter, hvor man siger: Er der noget her at komme efter, skal vi også kunne se på det.
Det er derfor, jeg egentlig opfordrer til, at kan vi ikke andet, kunne vi så lave en kortlægning af udfordringen?
Så kan vi bagefter, hr. Stinus Lindgreen og jeg, tage en diskussion af, hvad vi så gør ved det.
Men hvis vi i hvert fald kunne få det kortlagt, ville det være et fremskridt.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-03-04:
Tak for det, og tak for ordet.
Lovforslaget her skal sikre, at den nugældende midlertidige ordning, som udløber den 1. juli 2022, gøres permanent.
Det betyder i praksis, at uddannelsessøgende med funktionsnedsættelse kan få specialpædagogisk støtte uden SPS-lovens hidtidige begrænsninger i forhold til støtteramme, studietid og maksimal forsinkelse.
Det er sund fornuft, at uddannelsessøgende kan få støtte igennem hele uddannelsen uden at være begrænset af rigide regler i loven.
Det sikrer, at uddannelsessøgende med funktionsnedsættelse kan gennemføre deres uddannelse på lige fod med andre uddannelsessøgende, funktionsnedsat eller ej.
Jeg tror samtidig, at det vil skabe stor tryghed for den enkelte, at ordningen ikke længere er midlertidig, men at loven permanent ændres.
Samlet set er det en fornuftig løsning på den midlertidige ordnings udløb, som vi er glade for at der jo tegner sig til at være bred opbakning til her i Folketinget.
Så Socialdemokratiet støtter selvfølgelig op om forslaget.