Flemming Møller Mortensen (S), 2024-04-18:
Tak, formand.
Når vi samles som politikere her i salen, taler vi rigtig meget om, at vi egentlig også har intentionen om at forenkle og afbureaukratisere dansk lovgivning, og det er faktisk lige nøjagtig, hvad det drejer sig om, når vi nu skal behandle L 158 her i dag.
Det er en rød tråd i lovforslaget – det er netop forenkling og afbureaukratisering, og det hilser vi naturligvis rigtig velkommen fra socialdemokratisk side.
Først og fremmest skal vi implementere anbefalinger fra arbejdsgruppen om afdækning af patientklagesystemet.
Ændringen betyder, at patientklager som udgangspunkt skal startes som en forløbsklage, og såfremt der er kritik i forløbsklagen, vil der kunne rejses en disciplinærnævnssag.
I tilfælde af skærpede omstændigheder vil en klage over en sundhedsperson kunne behandles direkte af sundhedsvæsenets disciplinærnævn, og ministeren vil i bekendtgørelsen fastsætte, hvilke kriterier der udgør skærpede omstændigheder.
Ændringen vil gøre systemet mere tydeligt, mere enkelt, og vil kunne gavne både patienter og sundhedsmedarbejdere, fordi det for patienten bliver mere simpelt, hvordan en klagesag skal forløbe.
Patienten skal ikke tage stilling til, om det er en forløbssag eller en disciplinærnævnssag.
En anden justering i lovgivningen er, at ministeriet kan indgå aftale med en privat institution om administration og drift af bisidderordningen, frem for at den som i dag skal sendes i jævnlige udbud.
Det vil sikre mere kontinuitet, det vil spare kræfter i forhold til overflødige udbud, og det forudsættes, at aftalen indgås med Danske Patienter, som har rigtig stor erfaring på området og faktisk også forvalter det i dag.
Også den del af forslaget stammer fra arbejdsgruppen om afdækning af patientklagesystemet.
Den tredje del af lovforslaget vedrører overdragelsen af patientjournaler i forbindelse med klinikoverdragelse mellem tandlæger.
Vi ændrer reglerne, så tandlægerne ikke skal indhente samtykke fra hver eneste patient; det er simpelt hen for tungt og for bureaukratisk en model, og den er også svær at håndtere, især for socialt udsatte borgere.
Dermed sidestiller vi tandlægeområdet med andre fagområder, og den enkelte borger vil selvfølgelig fortsat kunne meddele, at man ikke ønsker, at ens patientjournal overdrages i forbindelse med klinikoverdragelsen.
For det fjerde nedlægger vi Det Rådgivende Praksisudvalg.
Siden oprettelsen af Styrelsen for Patientklager i 2018 er udvalget ikke kommet med anbefalinger til styrelsens fremtidige praksis, og det tyder på, at tiden er løbet fra udvalget.
Endelig foreslås det i lovforslaget her, at der indføres mulighed for sekretariatsafgørelser i sager ved Ankenævnet for Patienterstatningen.
Helt konkret skal Styrelsen for Patientklager som sekretariat for ankenævnet kunne træffe afgørelser i sager, hvor afgørelsen ikke skønnes at frembyde tvivl.
Ministeren vil i en bekendtgørelse fastlægge de nærmere rammer for, hvornår der er tale om en sag, hvor sekretariatet kan træffe beslutning.
Jeg synes, det er fem virkelig gode eksempler på, at vi også politisk griber, at vi får rådgivning om og vejledning til, hvor forenklinger og afbureaukratiseringer kan ske, og det har været ude i en god høring.
Det takker jeg for.
Jeg synes, vi har et fantastisk godt høringssystem, som både vejleder og rådgiver, når vi laver ny lovgivning med komplicerede nye ting, men også når vi skal træffe politiske beslutninger om, hvordan det er, vi rent faktisk kan forenkle og gøre vores land på alle måder mere smidigt.
Det er et rigtig godt lovforslag, der her er fremsat, og som vi støtter fra socialdemokratisk side.