runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Bjerre (V), 2021-05-11:
Vi er meget optaget af, at der er flere, der har lyst til at være dagplejere, der har lyst til at lave velfærdstilbud, der har lyst til at være sammen med vores børn, der har lyst til at pleje vores børn, der har lyst til at passe vores børn i dagtimerne.
Der bliver vi nødt til at gøre brug af de private tilbud, der er, for ellers risikerer vi jo, at der ikke er nok.
Min pointe er, at det ville være en helt forkert verden, hvis ikke der er plads til de private.
Og så anerkender jeg i øvrigt ikke, at de offentlige skulle være bedre end de private rent indholdsmæssigt, eller at de skulle være bedre, fordi man politisk stiller krav til de offentlige og ikke stiller krav til de private.
Hvorfor kan de private ikke være mindst lige så gode, hvis ikke bedre, på kvaliteten?
De laver jo deres egne planer.
Lotte Rod (RV), 2021-05-11:
Nu må Venstres ordfører til at holde op med at få det til at lyde, som om det er et spørgsmål om, om man er offentlig eller privat.
Det, vi taler om her, er, at der er nogle, der er private dagplejere, og at der så er nogle, der er private passere.
Og jeg forstår ikke, hvorfor Venstre har gjort det til sin vigtigste kamp, at passerne må kalde sig dagplejere, i stedet for at arbejde for, at passerne bliver til dagplejere, så de lever op til vores børnesyn, vores læreplaner, til det, som vi er enige om er det gode børneliv.
Hvorfor arbejder Venstre ikke for det i stedet for for navnet?
Marie Bjerre (V), 2021-05-11:
Det her handler jo netop om forskellen mellem offentlig og privat.
Der er jo ikke noget, der hedder offentlige passere.
Du kan kun kalde dig for privat passer.
Det er en diskrimination af private tilbud, når private ikke må kalde sig for private dagplejere, bare fordi man er omfattet af en anden ordning.
Jeg er godt klar over, at man gerne må kalde sig for privat dagplejer, hvis man er omfattet af en ordning, men hvis man er omfattet af en anden, så må man ikke.
Så det er en diskrimination af de private.
Så derfor er der en diskrimination i, at de ikke må kalde sig dagplejere, og det er det, vi sådan set gerne vil have ændret.
Signe Munk (SF), 2021-05-11:
Tak for muligheden for at få den her energipolitiske redegørelse.
Der er noget fantastisk overbliksskabende og jo i virkeligheden også en vis begejstring ved at læse den energipolitiske redegørelse.
Jeg tror ikke, man kan føle andet, når man er energiordfører.
Og selv om vi kan være uenige om, hvor meget mere der så skal gøres, og hvad det næste skridt er, synes jeg, der er meget at være stolt af i den energipolitiske redegørelse.
Ministeren sagde – og jeg citerer, som jeg hørte ministeren sige det – at hvis man som lille land vil gøre en forskel, skal man gå forrest.
Det minder mig om, at jeg og mit parti og andre partier jo har spurgt regeringen lidt ind til investeringerne igennem Eksport Kredit Fonden, og der er det jo sådan, at Danmark kan tage et valg om faktisk at gå forrest og sige: Nej, der bliver ikke givet eksportkreditstøtte til flere heavy fuel brændselsanlæg – der bliver faktisk slet ikke givet til nogen fossil energi.
Så vil ministeren gå forrest og stoppe fossil støtte fra Eksport Kredit Fonden?
Jens Rohde (KD), 2021-05-11:
Jamen man er jo nødt til at se på, hvad substansen er.
Hvis varen – hvis man kan tillade sig at kalde det det – er forskellig, altså hvis der er tre forskellige ting i deres substans, må man jo også kalde dem noget forskelligt. Ellers giver det jo ikke mening at have tre forskellige regelsæt.
Så skulle man klaske det hele sammen, og jeg kan ikke gennemskue, om det ville være hensigtsmæssigt.
Men hvis der er ét krav til en privat dagplejer og et andet krav til det, man kalder en børnepasser, så skal de jo hedde noget forskelligt, for ellers kan man ikke træffe et valg på et oplyst grundlag.
Dan Jørgensen (S), 2021-05-11:
Det er fuldstændig rigtigt, at det er en debat, der er blevet rejst, og jeg tror også, vi har haft et enkelt samråd om sagen.
Vi har allerede besluttet at stoppe støtte til kul, termisk lagring, termisk udvinding og selvfølgelig kulkraft.
Og hvorvidt vi skal gå videre og også gøre det i forhold til andre former for fossile brændsler, er der nu igangsat en analyse af hos klimaministeren, og ifølge klimaministeren – undskyld, det er jo mig, jeg mener erhvervsministeren; det har jeg også været et stykke tid for nylig, så det er derfor, jeg blander kasketterne lidt sammen – skulle den analyse foreligge inden for et par uger.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-11:
Tak for det.
Energiordførerne for alle Folketingets partier har traditionen tro valgt at indbyde klima-, energi- og forsyningsministeren til en forespørgselsdebat i forbindelse med den årlige energipolitiske redegørelse.
Derfor vil jeg bare indledningsvis meget gerne takke ministeren for at stille op i dag og på vegne af partierne sige, at vi glæder os til debatten.
Jens Rohde (KD), 2021-05-11:
Ja det skal man, og det er også mestendels min opfattelse, at det netop er det, man gør med den lovgivning, der er i dag.
For der er forskel på, hvilke krav der er til den ene ordning og til den anden ordning.
Og hvis der er det, er det vel mest ordentligt at kalde dem noget forskelligt.
Det er min umiddelbare vurdering, og det er i hvert fald det, som ministeren indtil videre har overbevist mig om, og så må vi jo se, hvem jeg ender med at tale sidst med, når man kan have den her tvivl.
Men altså, bare fordi man føler sig diskrimineret eller krænket, er det ikke nødvendigvis ensbetydende med, at man er det.
Der er jo ikke noget, der forhindrer de pågældende i at blive dagplejere.
De skal bare, sådan som jeg forstår det, og jeg kan have misforstået det, opfylde nogle bestemte krav for at kunne kalde sig dagplejere.
Det kender man jo inden for en lang række erhverv.
Så hvad er det, der er diskriminerende, hvis de samme mennesker på privat basis kan kalde sig dagplejere, hvis bare de følger nogle bestemte læringsplaner og ikke f.eks. bare kan opsige deres kunder?
Jens Joel (S), 2021-05-11:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare spørge ordføreren, som jo også har fremsat det her beslutningsforslag, om ordføreren kan forklare, hvorfor der i forslaget står, at det med den lovændring, vi lavede i 2018, alene var offentlige dagplejere, der kunne kalde sig dagplejere.
Hvorfor står det i forslaget, når vi i hele debatten i dag har snakket om, at man sagtens kan kan kalde sig privat dagplejer, hvis man er privat dagplejer?
Marie Bjerre (V), 2021-05-11:
Måske.
Altså, nej, vi ønsker ikke at udviske forskellene, men det, der er kernen i det her forslag, er jo, at den lovgivning, vi lavede i 2018, diskriminerer private passere, fordi de ikke må kalde sig dagplejere længere, og det er det, der er problematisk.
Vi vil sådan set gerne have, at man har mulighed for at have de ordninger, som man nu har, når man er privat, og de frie rammer, man har.
Det skal man selvfølgelig blive ved med, men man skal have lov til at kalde sig dagplejer, for har man ikke lov til at kalde sig dagplejer, er det langt sværere for forældrene at finde frem til de her private pasningstilbud, fordi man søger på dagplejer.
Det er så almindeligt et begreb, og så ligger der noget særligt i ordet dagplejer.
Der er forskel på kravene, i forhold til om man er en privat pasningsordning, en privat dagpleje eller en kommunal dagpleje.
Men problemet er, at man ikke må kalde sig dagpleje.
I Venstre mener vi ikke, at der er brug for at have den her forskelsbehandling i navnet.
Hvorfor kan man ikke både kalde sig dagplejer, hvis man er kommunal, og hvis man er privat, uanset hvilken type privat man er?
Jens Rohde (KD), 2021-05-11:
Men fru Marie Bjerre, der var i hvert fald engang i Venstre, hvor man havde sådan en gylden regel, der hed, at hvis alt bliver lige gyldigt, bliver alt også ligegyldigt, og altså, jeg synes bare, det her lyder en lille smule relativistisk, for hvis ikke Venstre med det her forslag ønsker at udjævne forskellene mellem ydelserne på det private marked, giver det vel ikke nogen mening, at man fjerner forskellen i navnet?
Nu skal jeg lige passe på med negationerne her.
Er spørgsmålet forstået?
som man ville sige i »Kvit eller dobbelt«.
Jens Joel (S), 2021-05-11:
Det tænker jeg at man med fordel kunne gøre, for sagen er jo, at man gerne må kalde sig privat dagplejer, hvis man er dagplejer.
Så forskellen er jo ikke, om man er privat eller offentlig, selv om jeg godt ved, at Venstre helst vil have det til at lyde, som om Socialdemokratiet ikke kan lide noget privat, men diskussionen her drejer jo ikke om, om man er privat eller offentlig.
Den drejer sig om, om man er dagplejer, eller man ikke er dagplejer.
Kunne Venstre ikke, hvis vi skal have en diskussion om, om man kalder tingene ved deres rette navn, have den ordentlighed, at man i det mindste anerkender, at det faktisk er det, der er diskuteres, nemlig at der er forskel på kravene til dagplejere, uanset om de er offentlige eller private – og i indholdet i pasningsordninger?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-12:
Jeg forstod godt spørgsmålet første gang, og svaret er det samme, nemlig at jeg synes, at så længe der er tale om, at det er gensidigt, sådan at vi ikke giver andre landes væbnede styrker noget, som vi ikke selv får igen fra de samme lande, så ser jeg ikke nogen problemer i det.
Det ville måske i øvrigt være en meget god idé at gøre det, men det er ikke det, der ligger i det her lovforslag.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-12:
Det er jo rigtigt, at hvis man har en fælles EU-hær, så gælder reglerne selvfølgelig for den, men vi har valgt at have et forbehold for det, så hvorfor er det, at Danmark skal følge resten af EU-landene, som rigtig nok er forpligtet til at gøre det her, mens vi ikke er forpligtet, fordi danskerne har sagt, at vi skal have et forbehold, altså at vi skal støtte op om NATO, men at vi ikke skal være med i en fælles EU-hær?
Hvorfor skal det sniges stille og roligt ind ad bagdøren?
Det første skridt er afgiftsfritagelsen her, og næste gang kommer der sikkert noget andet.
Bør man ikke bare respektere, at danskerne har sagt, at vi ikke skal være med i en fælles EU-hær ?
Jeg vil egentlig bare med et simpelt spørgsmål spørge skatteministeren, hvorfor der nu skal være en tillægsafgift på 3 kr. og 35 øre på en flaske alkoholfri børnechampagne, som der jo kommer til at være, fordi der er sådan en champagneproplignende ting i toppen, der ligesom holder trykket inde i flasken.
Altså, hvad er logikken i, at en flaske børnechampagne nu skal være afgiftsbelagt?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-12:
Min kæreste ville glæde sig, hvis hun så det her med så mange gange rengøring.
I Nye Borgerlige føler vi os ikke altid forpligtet af ting, som kommer fra EU, og det gør vi heller ikke i det her tilfælde.
Der er nogle afgiftslettelser, som kan give mening.
Dem vil vi selvfølgelig gerne støtte og bakke op omkring.
Der er også nogle nye afgifter, som ikke giver mening: på korkpropper på champagneflasker på 3 kr. og 97 øre og alt muligt andet.
Det giver ganske enkelt ikke mening efter vores mening, og vi har heller ikke en forventning om, at lovforslaget bliver delt op i alle de elementer, så vi kan stemme for og imod hvert enkelt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-12:
Jeg er enig i, at der er en stor del af tingene, som vi er pålagt af EU, men der er også nogle ting, vi ikke er pålagt af EU, og det er jo bl.a., fordi vi har et forsvarsforbehold.
Så hvorfor er det, at Det Konservative Folkeparti støtter, at EU's væbnede styrker skal have en afgiftsfritagelse på lige fod med NATO's væbnede styrker?
Danskerne har jo stemt.
De har sagt, at vi skal have et forbehold, og at vi ikke skal være med i EU's hær.
Vi har det forbehold, så vi er faktisk ikke pålagt at gøre det, men man gør det så alligevel, for man sniger det ind ad bagdøren.
Hvorfor støtter Det Konservative Folkeparti det?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-12:
Det er jo mildest talt et ganske omfattende lovforslag med mange hundrede siders ændringer, og alene af direkte paragrafændringer er der jo et rimelig uoverskueligt antal.
Igen befinder vi os jo så i den situation, at vi skal tage stilling til noget, som vi ikke har hverken kompetencer eller ressourcer til at komme fuldstændig til bunds i og forstå fuldt ud.
Det vil jeg sige at jeg ikke ved om vi gør.
Men jeg ved i hvert fald så meget, at det er en bunden opgave at lave de her ændringer, fordi det er en implementering af et direktiv, og det betyder, at Danmark ikke rigtig har noget valg.
Regeringen skal lave de her ændringer.
Og selv erhvervsorganisationerne har givet op i forhold til rigtig at forstå alle de ændringer, som bliver lavet, og har derfor ikke lavet nogen særlig detaljerede høringssvar til os.
Men når der ikke er nogen, der råber op og påpeger, at der er store problemer med lovforslaget, og når der er en bunden opgave, i form af at det er et direktiv, så vælger vi at stemme ja til lovforslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-12:
Men at sige, at det lige er boblerne, der definerer, at det er mousserende – det er jo der, man teknisk skal lægge snittet, når man sætter sig ned for at finde ud af, hvordan man definerer en afgift.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-12:
Tak for svaret, selv om jeg egentlig blev lidt overrasket.
For hørte jeg rigtigt, nemlig at man ikke synes, det er en gakket afgift, der er på luftboblerne i en flaske vin?
Altså, man kan da forsvare, at der er afgift på alkohol, det er usundt, men på luftboblerne alligevel?
Hørte jeg virkelig rigtigt, nemlig at den radikale ordfører ikke synes, det er gakket, at det er luftboblerne i en flaske vin, man beskatter?
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-12:
I Radikale Venstre deler vi nok ikke Dansk Folkepartis kamp mod beskatning eller afgiftspålæggelse af mousserende vine.
Sidst jeg faldt over den regel, mener jeg faktisk det var noget, der egentlig, så vidt jeg ved, var EU-relateret.
Det kan vi måske kigge på sammen.
Vi bakker selvfølgelig stadig væk op om en forsimpling og oplever egentlig også, at vi er i gang med det.
Det har jeg en stor forventning til stadig er på vej.
Tusind tak, formand.
Jeg skal også gøre det ganske kort.
Det her er jo et lovforslag på 335 sider.
Det synes jeg måske også godt – hvis der er nogen, der ikke har andet at lave sådan en onsdag her og sidder og kigger med derhjemme på Folketingets behandling af de her lovforslag – man kan tænke lidt over hvordan man går til som politiker, når vi har så mange ting, vi skal behandle.
Det er selvfølgelig det der med, at først går man til høringssvarene for at se, om der er nogen af dem, som det her lovforslag rent faktisk går ud over, som har været oppe på de høje nagler i den her sammenhæng.
Det har der ikke i forbindelse med det her lovforslag, og derfor har jeg også tilladt mig ikke at læse de 335 sider, men at nøjes med bemærkningerne til lovforslaget – hvad vi også tit nøjes med.
For mig at se er der ikke de store problemer.
Vi bakker selvfølgelig op om det, hvis Dansk Folkeparti gerne vil have delt det her lovforslag op.
Så synes jeg helt klart, vi skal gøre det, for vi skal have fundet størst muligt flertal for de her tekniske ændringer, når vi laver en forårsrengøring af pulterkammeret fyldt med punktafgifter, moms og EU-regler, som vi gør her, når vi samler sådan en oprydningsomgang her.
Så det er ordene fra Radikale Venstre.
Vi bakker naturligvis op.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-12:
Jeg har rigtig mange gange spurgt den radikale ordfører, om vi ikke skulle have en forsimpling af skattesystemet, og det har man jo bakket op om rigtig mange gange.
Men det bliver bare aldrig rigtig til noget med at komme til et tidspunkt, hvor vi skal begynde at gøre det simplere.
Her gør man det jo så mere gakket, må man vel sige, for nu er det så endnu flere produkter, der skal have en afgift, hvis de enten har 3 bars tryk ved 20 grader eller bare har en champagneflaskelignende prop på.
Så jeg vil egentlig bare høre den radikale ordfører: Hvornår kommer vi til det tidspunkt, at man begynder at gå den anden vej og faktisk gør skattesystemet simplere i stedet for at gøre det mere gakket?
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-12:
Som jeg har forstået det, er det jo gensidigt, altså at det også gælder den anden vej, sådan at danske styrker så får en lignende behandling i resten af EU, og på den baggrund ser jeg ikke umiddelbart nogen problemer i det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-12:
Derfor giver det mening, at der skal være afgifter på f.eks. alkohol.
Det er usundt; det skal vi have folk til at drikke mindre af.
Men hvorfor er luftboblerne i en flaske børnechampagne det, der skal beskattes?
Altså, er det noget af det, vi gerne vil have at folk skal have mindre af?
Skal der være færre luftbobler i champagne?
Morten Dahlin (V), 2021-05-12:
Nej, vi i Venstre har ikke nogen betænkeligheder ved at føre en hårdere kurs over for bandekriminelle.
Hele pointen her er jo, at i nogle af de her miljøer er der så hårdkogte kriminelle, at selv en fængselsstraf ikke afskrækker dem fra at begå deres kriminelle handlinger, men det, vi ved de frygter, er, om de kan blive sendt ud af det land, som de i parentes bemærket bruger al deres tid på at bekæmpe, altså alt det, vi står for.
Hvis de kan blive sendt ud af Danmark, er det noget, de tager alvorligt, og vi kan jo ikke sende dem ud af Danmark, hvis de har et dansk pas.
Derfor er det en god idé at gå ind at kigge på de hardcore bandekriminelle, som har dobbelt statsborgerskab, og sige, at hvis vi kan fratage dem deres danske statsborgerskab, har vi efterfølgende også en mulighed for at sende dem ud af landet.
Det er noget, de frygter, og vi ønsker at gøre alt, hvad vi kan, for at komme hardcore bandekriminalitet til livs, og derfor har vi ikke betænkeligheder ved det her forslag.
Morten Bødskov (S), 2021-05-12:
Det skal jeg ikke forholde mig til.
Jeg drikker ikke særlig meget champagne og har aldrig nogen sinde prøvet at drikke børnechampagne.
Men jeg går ud fra, at Folketinget, dengang man valgte at tilslutte sig det her direktiv, har syntes, det var en god idé.
Og det er derfor, det bliver gennemført i den her sal.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-12:
Tak for ordet.
Radikale Venstre støtter ikke forslaget om fratagelse af statsborgerskab ved alvorlig bandekriminalitet.
Der er to betragtninger, som gør sig gældende: For det første det konventionsmæssige, dernæst den eventuelle erstatningsrisiko.
Radikale Venstre minder om, at man hidtil politisk har ment, at det ikke kunne lade sig gøre at fratage statsborgerskabet.
Fratagelse kan kun ske ved terrorisme, og konventionsmæssigt er almindelig kriminalitet ikke en trussel mod statens sikkerhed.
Det vil heller ikke være muligt lovmæssigt at sidestille almindelig kriminalitet med terrorisme, da statsborgerretskonventionen udtømmende fastsætter, i hvilke situationer en stats lovgivning må indeholde regler om fortabelse af statsborgerskab.
Som der står: Fortabelse kan kun komme på tale i tilfælde af en handlemåde, som er til alvorlig skade for en stats vitale interesser.
Så almindelig kriminalitet rokker ikke ved statens sikkerhed.
Som det fremgår, skal personer, som dømmes for alvorlig bandekriminalitet, ved dom kunne frakendes deres danske indfødsret, medmindre de derved bliver statsløse.
Det vil så være, må vi forstå, i de tilfælde, hvor alvorlig bandekriminalitet anses for at være til alvorlig skade for Danmarks vitale interesser.
Da imidlertid alvorlig bandekriminalitet ikke konventionsmæssigt er at betragte som landsforræderi, vil området for regeringens lovforslag være uendeligt lille.
Sagt på en anden måde: Forslaget svarer lidt til at sige, at hvis hooliganisme er terrorisme, så kan et statsborgerskab fratages.
Regeringen kan derfor godt strikke sådan en regel sammen, men det vil aldrig føre til en frakendelse af statsborgerskab ved de danske domstole.
Med hensyn til betragtningen omkring erstatning ligger der heri, at det giver rigtig dårlig mening for Radikale Venstre, at vi gennemfører en lovgivning, som indebærer den konsekvens, at vi efterfølgende taber sager ved Menneskerettighedsdomstolen.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2021-05-12:
Tak for ordet.
I Dansk Folkeparti støtter vi lovforslaget her.
Vi har mange gange foreslået, at man skulle indføre en ordning om betinget statsborgerskab.
Og det ville betyde, at hvis man begik kriminalitet de første 15 år, efter man havde fået tildelt statsborgerskab, så ville man få det frataget igen.
Og man kan sige, at den her lov jo på en eller anden måde er at gå lidt ad vejen hen imod betinget statsborgerskab.
For det drejer sig om folk, som har fået tildelt statsborgerskab, og som altså vil kunne få det frataget i tilfælde af alvorlig bandekriminalitet.
Det synes vi er fornuftigt, men vi ville ønske, at den ordning med, at man kan få frataget sit statsborgerskab, hvis man begår kriminalitet, kunne blive udvidet, sådan at alle, der begår kriminalitet af en vis sværhedsgrad, efter de har fået tildelt statsborgerskab, vil få frataget deres danske statsborgerskab.
Og når vi siger alle sammen, mener vi alle – også dem, der vil risikere at blive statsløse.
For det lyder jo meget fint, når både Socialdemokratiets og Venstres ordfører siger, at man går op i den her meget strenge og meget barske kurs over for kriminelle, og at de sandelig ikke så skal have lov til at beholde deres danske statsborgerskab.
Men langt de fleste har formentlig ikke dobbelt statsborgerskab.
Det er jo kun dem, der har dobbelt statsborgerskab, som det her vil ramme.
Så der mener vi, at man godt kan rette op på det ved at sige: Jamen det skal også være dem, der kun har ét statsborgerskab, som skal have det frataget.
Det er ikke de internationale konventioner, der skal bestemme, hvem der har dansk statsborgerskab.
Det er faktisk os her i Danmark, i det danske demokrati, der skal bestemme det.
Så vi så gerne, at man også omfattede folk, der risikerer at blive statsløse, altså folk, der kun har ét statsborgerskab.
Så spekulerer vi lidt over, om man ikke også burde videreføre den her bestemmelse om, at bandekriminalitet er noget særligt, således at man skulle sørge for, at folk, der står i banderegisteret, overhovedet ikke kan få statsborgerskab.
Og det vil jeg gerne spørge ministeren om, når han kommer på talerstolen; om det er sådan allerede.
Men kan man egentlig få statsborgerskab, hvis man står i banderegisteret?
Det er vist ikke alle, der er dømte, og som står der, som er relateret til bander og bandekriminalitet.
Med andre ord: Efter Dansk Folkepartis mening er det her lovforslag et lille stykke ad vejen hen imod det, som vi gerne vil have, og som er betinget statsborgerskab og fradømmelse af statsborgerskab for alle, der begår alvorlig kriminalitet, også folk, der vil risikere at blive statsløse.
Men et lille skridt er selvfølgelig bedre end intet skridt.
Så derfor støtter vi lovforslaget.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2021-05-12:
Men jeg synes ikke, det er uklart.
Men det, der til gengæld står fuldstændig klart, er jo, at det er en domstol, der i sidste ende bedømmer det.
Sådan er det i det danske retssystem, og det synes vi er et godt og fornuftigt princip.
Vi synes grundlæggende, det er helt fair at sige, at hvis du begår kriminalitet af en sådan art, at det er til skade for Danmarks vitale interesser, skal det også være muligt, at vi går ind og siger, at hvis du gør det, samtidig med at du har dobbelt statsborgerskab, fratager vi dig det danske statsborgerskab, så vi også har en mulighed for at sende dig ud af Danmark.
Det synes vi er fornuftigt.
Vi synes, det passer godt på Danmark, og vi ønsker, at man gør meget mere af den slags.