runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-23:
Med dette private lovforslag foreslår Dansk Folkeparti at indføre en ny hovedlov, der har til formål at reducere antallet af herboende personer, der er kommet hertil som flygtninge eller familiesammenførte til flygtninge.
Lovforslaget er altså inspireret af klimaloven.
Jeg synes dog, forskellene på drivhusgasser og mennesker er for store til, at dette klimainspirerede lovforslag fra Dansk Folkeparti er fornuftigt.
Når det gælder drivhusgasser, kan man uden videre skære alle over en kam.
Derfor kan man også have et absolut mål om at reducere udledningen frem mod 2030.
Men når det gælder mennesker, er sagen mere kompleks.
Derfor mener jeg heller ikke, det giver mening at tale om et reduktionsmål på 70 pct. Nok er der integrationsproblemer, men der er trods alt også mange med rødder i Stormellemøsten, som har taget Danmark til sig og bidrager positivt.
Når vi taler om dem, der ikke er faldet til i Danmark, så har vi jo også andre ordninger.
Vi har bl.a. den såkaldte repatrieringsordning.
Med den kan udlændinge, der ikke er faldet til i Danmark, få hjælp til at komme hjem igen.
Den ordning styrkede vi sidste år sammen med Venstre, Radikale Venstre og Liberal Alliance.
Endelig er det vigtigt, at langt flere udlændinge, der ikke har et lovligt opholdsgrundlag, rejser hjem.
Sidste år vedtog Folketinget en ny hjemrejselov.
Blot 3 måneder efter at loven trådte i kraft, blev 25 udvisningsdømte sendt ud af Danmark.
Derudover har hjemrejseloven og etableringen af Hjemrejsestyrelsen bidraget til, at der i dag er langt færre afviste asylansøgere i udsendelsesposition end nogen sinde før.
I 2021 faldt antallet fra 1.155 personer til 806 personer.
Socialdemokratiet støtter ikke lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Jeg ville håbe, at ordføreren kunne være lidt mere konkret på, hvad det er for nogle af de grupper, vi nævner her i § 1, som han gerne vil holde på.
Nu kunne jeg forstå, at det for ministeren er den fodboldtræner, der er kommet til Danmark og godt nok er i fuld beskæftigelse, men bare ikke har lært sig dansk, som er problemet.
Jeg ved ikke, om der findes sådan en – det kan godt være, at man kan opdrive dem et eller andet sted.
Men hvad er det så for nogle overordnede parametre i den her lov, som ordføreren ikke kan tilslutte sig?
Altså, hvad er det for nogle af de her typer, som man gerne vil holde på?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-23:
Det er den del, jeg synes er, hvad skal man sige, for kategorisk.
Jeg synes ikke, det giver mening at lave en reduktionsmålsætning på samme måde, som man kan gøre det for klimagasser.
På den måde synes jeg ikke det giver mening at have en reduktionsmålsætning, når det drejer sig om mennesker.
Det er nok den, i forhold til når ordføreren spørger til, hvad jeg synes er den væsentligste anke i forbindelse med det her lovforslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Vi har jo valgt 70 pct., fordi vi syntes, det rummede en eller anden form for fleksibilitet, netop for at man kunne sige, at der var måske en enkelt fodboldtræner, eller hvad det var, som ministeren var inde på, og så kunne man sige: Fred være med det.
Hvad for en procentsats skulle vi så have valgt?
Altså, hvor mange voldsforbrydere og ikkebeskæftigede folk vil man holde på i Socialdemokratiet, altså blandt udlændinge?
Det er da relevant at få at vide.
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-23:
Vi vil sådan set ikke holde på nogen kriminelle eller nogen andre.
Tværtimod har vi jo også skærpet lovgivningen, sådan at flere bliver udvist.
Men nu er det jo også formuleret sådan i lovforslaget, at det kun er ét kriterium, og derfor er det sådan – det nævnte ministeren jo før – at hvis man eksempelvis ikke har bestået prøve i dansk 2, så vil man skulle udvises som følge af det her.
Derfor synes jeg, det er for kategorisk og for unuanceret, og i forvejen ved vi jo, hvordan udlændingeloven, fordi den skal løse mange komplekse situationer, en gang imellem fører til det, som vi herinde indimellem omtaler som skøre konklusioner.
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Tak for ordet, og tak til formanden for de fine bemærkninger om det nordiske samarbejde.
Og jeg skal personligt bemærke, at jeg holder af, at man nogle gange tænker lidt anderledes og får en sjov idé.
Og jeg kan godt se for mig, at man kan sidde og tænke, at nu laver man en lov for reduktion af klimagasser – og så vil man kopiere den over i en lov for reduktion af mennesker, man ikke synes skal være i Danmark.
Det skulle nok være blevet ved idéen – eller måske et opslag på sociale medier.
I Venstre mener vi helt grundlæggende, at det er vigtigt, at vi stiller krav til de udlændinge, der kommer hertil.
Vi har ikke nogen forestilling om, at der er en bestemt procentsats, der skal reduceres med.
Vi vil meget gerne have, at de mennesker, der ikke er i beskæftigelse, kommer i beskæftigelse.
Vi vil også gerne lave aftaler, f.eks. repatrieringsaftaler, der sørger for, at mennesker, der ville have bedre af at komme tilbage til deres oprindelsesland og starte forfra dér, får hjælp til det, eller at de, der ikke er i beskæftigelse, kommer i beskæftigelse.
Og vi vil meget gerne udfordre de konventioner, som nogle gange gør det vanskeligt for os at udvise mennesker, der er dømt til udvisning af Danmark, men som nægter at tage herfra.
Og alt det havde jeg nok håbet at man i højere grad ville have fokuseret på – frem for at lave en vittighed over klimaloven.
Der er tale om en gruppe, som er meget udgiftsdrivende for det danske samfund, og jeg ser frem til, at vi sammen med Dansk Folkeparti – ikke med udgangspunkt i det her forslag – bliver ved med at lave de mange små justeringer af udlændingeloven, der sørger for, at vi får folk i arbejde og folk til at fortsætte et andet sted, hvis de ikke passer ind i det danske samfund.
Og med de ord kan jeg meddele, at Venstre stemmer imod lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Tak for det.
Jeg beklager, det må være alderen, der trykker.
Ja, jeg var netop så betaget af talen, at jeg helt kom fra at trykke mig ind.
Det, jeg ville spørge om, var: Når hr. Mads Fuglede siger, at det er godt at tænke kreative tanker, bare ikke den her tanke, hvad er det for nogle kreative tanker på udlændingeområdet, Venstre har tænkt og har fremsat forslag om for at fremme hjemsendelserne i den her folketingsperiode?
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Hver gang vi lykkes med en repatriering, sparer vi det danske samfund for rigtig mange penge, og vi hjælper et menneske videre til en tilværelse, som sikkert også er bedre for dem, fordi de er et sted, de hellere vil være.
Så repatrieringsloven er et godt eksempel på det.
Og jeg synes generelt, at vi har været med til at stramme på indfødsretsområdet, og at vi har været med til at stramme på retsplejeloven inden for områder, der handler om den her problematik.
Så vi er sådan set parat til at kigge på de mange små håndtag, der gør, at vi får en bedre udlændingelovgivning, end vi har haft.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Ja, det er måske det, der er forskellen på Dansk Folkeparti og Venstre.
Vi er mere interesserede i de store håndtag end de små, som Venstre excellerer i.
Altså, er det ambitionsniveauet?
Mads Fuglede (V), 2022-03-23:
Repatriering starter jo med en samtale og kan så ende med, at man vælger at tage tilbage til sit oprindelsesland.
De fleste af dem, der bruger repatrieringsaftalen, som jeg kan forstå at Dansk Folkeparti ikke bakker op om, hvilket jeg er ked af, kommer eksempelvis fra Somalia og Tyrkiet og fortsætter så deres liv der.
Jeg tænker på, at det er nogle af de grupper, som var dem, man havde i tankerne, da man lavede det her forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Jeg må i givet fald konstatere, at hr. Carl Valentins facebookopslag må have en helt ufattelig formalistisk karakter, for det her er jo fremsat i paragrafform osv. efter de regler, som gælder almindeligvis i Lovtidende.
Så det antager jeg er et polemisk svar
, fordi man ikke vil forholde sig til det åbenlyse, at den udlændingepolitik, der jo efterhånden igennem rigtig, rigtig mange årtier er blevet ført, desværre er gået den forkerte vej.
Altså, på trods af ufattelig mange forsøg på at få kriminelle, arbejdsvægrende udlændinge og i øvrigt jo også folk, der hylder islamismen i forskellige former osv., ud af landet, så er det bare gået den gale vej.
Hvis man ikke vil støtte det her forslag, synes jeg egentlig at Socialistisk Folkeparti skylder at give nogle konkrete bud på, hvad man så agter at gøre for at få de mennesker i § 1, stk. 2 ud af landet.
Jeg går ikke ud fra – det kan selvfølgelig være mig, der er naiv, det ville ikke være første gang – at det er nogle folk, som SF går sådan og samler på og synes skal være i Danmark, så hvad vil man gøre for at få dem ud?
Ja, dem, som det handler om, er jo folk, der er kommet hertil som flygtninge eller familiesammenførte, og som efter 10 års ophold i Danmark lever op til de kriterier, som jeg nævnte før.
Er ministeren ikke enig med mig i, at man, hvis man har været i Danmark i 10 år og man ikke er i stand til at bestå danskprøve 2 eller noget tilsvarende, så er ukvalificeret til stadig væk at være i Danmark, og at det så er helt utænkeligt, at man kan indgå i nogen form for integration?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-23:
Men det bør vel ikke være sådan, at man, alene fordi man ikke har bestået en danskprøve på et bestemt niveau, så skal have inddraget sin opholdstilladelse og udvises.
Det er i hvert fald ikke vores standpunkt.
Jesper Petersen (S), 2022-03-23:
Jamen på den måde synes jeg da egentlig, at vi nærmer os en enighed om, at nej, vi kan nemlig ikke løse det alene med uddannelse.
Det var også det, jeg prøvede at sige i min improviserede del af svaret i starten.
Det er også en bredere diskussion.
Det, vi kan gøre som ordfører og minister, er p.t. isoleret til det her ressortområde, og der vil vi fortsætte arbejdet med læreruddannelsen.
Der ligger en evaluering af pædagoguddannelsen, der også giver os nogle gode idéer til, hvordan vi kan gøre den bedre.
Og det ser jeg frem til at kunne gøre, også sammen med Radikale Venstre.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Tak, formand.
Har ministeren gjort sig nogen overvejelser om konsekvenserne for landets bankoklubber i relation til den aftale, der er indgået, om, at der nu enten skal betales skat eller udloddes til godgørende formål, når der afholdes bankospil, og hvad tror ministeren det vil betyde for ældres trivsel i Danmark, hvis aftalen fører til nedlukning af bankoklubber landet over?
Jeppe Bruus (S), 2022-03-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne fremhæve, at det er min forståelse, at der er rigtig mange almennyttige foreninger, både store og små, som faktisk er glade og tilfredse med den aftale, som vi jo har indgået – og med »vi« mener jeg regeringen og Dansk Folkeparti og resten af Folketingets partier, altså alle partierne i Folketinget.
Vi har jo lavet en aftale, som giver foreningerne klare og enklere regler, og som endda lægger op til afgiftsfritagelse, når overskuddet går til almennyttige formål – en afgiftsfritagelse, der betyder mindre administrativt bøvl og flere penge til de almennyttige foreninger, ikke færre penge.
Når det er sagt, har jeg også fulgt med, og jeg har faktisk stor forståelse for, at det kan være frustrerende for nogle bankoforeninger, at de ikke kan fortsætte med at udbyde spil på den måde, som de gør i dag.
Sagen er, at mange bankoforeninger aldrig har kunnet udbyde banko på den måde, de gør, lovligt, fordi de ikke har doneret noget eller meget lidt til almennyttige formål og heller ikke har betalt afgifter af gevinsterne, som man jo skal i henhold til de regler, som gælder allerede i dag, altså før vi har indgået den her aftale.
Derfor er der jo behov for at rydde lidt op i tingene, og det er det, vi så har gjort med den her aftale, samtidig med at vi har skabt nogle rammer for, at bankoforeningerne lovligt kan udbyde bankospil.
Der har vi så lavet den her fælles aftale den 15. februar 2022, som alle Folketingets partier har tilsluttet sig, og som jo netop har haft til hensigt at imødekomme nogle af de ønsker, der har været fra foreningslivet.
Efter at HORESTA og Bankoforeningerne i Danmark har kritiseret den politiske aftale om almennyttige lotterier, har jeg og sikkert også spørgeren og mange andre i Folketinget jo fået en del henvendelser.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Tak for besvarelsen.
Det er lidt sjovt, for det er ikke en halv time siden, at jeg havde socialministeren til at besvare et spørgsmål, hvor vi stod og talte om problemet med ensomhed især blandt ældre.
Der fik jeg da i hvert fald det indtryk, at det også var regeringens ønske at holde hånden under alle de aktiviteter ude i civilsamfundet, der gør, at vi bekæmper ensomheden.
Det er jo bl.a. sådan noget som bankoforeninger.
Derfor undrer det mig, at man i det forløb, vi har været igennem – godt nok under en tidligere minister, men dog alligevel med den samme regering – har givet forligspartierne, herunder mit parti, Dansk Folkeparti, det indtryk, at den aftale, der var indgået, var fuldt ud i overensstemmelse med de ønsker, som både Bankoforeningerne i Danmark og HORESTA har fremsat.
For i dag, hvor tingene så er sendt i høring, kan vi jo se, at det i hvert fald ikke er tilfældet, og det rykker, kan jeg sige for mit partis vedkommende, fundamentalt ved vores ønske om at være med i denne aftale.
Jeg hører så, at ministeren er fleksibel og imødekommende og har indkaldt til et møde.
En af vejene kunne jo være, at man lavede en slags tredje model i loven, hvor en del af den afgift, der skulle være gået til statskassen, kan bortloddes til godgørende formål, eller man kan sænke afgiften markant.
Det er vi sådan set åbne over for.
Men det, jeg gerne vil høre ministeren om – og jeg minder om, at jeg lige har stået med socialministeren og talt om, hvad vi kan gøre for at bekæmpe ensomhed i landet – er, om vi er enige om, at den her aftale, uanset hvordan den så ender med at se ud, skal holde hånden under bankoforeningerne rundtomkring i landet og ikke lukke dem ned.
Jeppe Bruus (S), 2022-03-23:
Jeg er helt enig i, at den aftale, der er lavet, havde til formål at holde hånden under og faktisk skabe bedre vilkår for dem, der jo også holder et bankospil for at give penge til den lokale håndboldklub eller spejdere, eller hvad det kan være.
Og til mange af dem, har jeg bemærket mig i pressen, tror jeg også, vi har behov for at sige mere tydeligt, at de faktisk ikke alene kan holde fast i de bankospil, men faktisk også få bedre vilkår for at afholde de bankospil.
Så har der været nogle forretninger, som har drevet ret store bankospil og meldt folk ind, uden at de har doneret ret meget – eller stort set ingenting – til et almennyttigt formål.
Det er jo dem, der i virkeligheden allerede i dag har drevet en forretning, som ikke har været lovlig.
De har ikke betalt afgift af gevinsterne, de har ikke doneret noget til almennyttige formål.
Det er mit indtryk, at der sidder rigtig mange mennesker i de bankoklubber eller -forretninger, som jo nu i virkeligheden stadig væk skal drive deres forretning, men betale en afgift.
Og jeg er helt åben for gode forslag fra spørgeren og andre i den sag.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Jeg må ærligt indrømme, at jeg tror, at omkostningen for samfundet bliver noget større, hvis man lukker ned for de her bankoforeninger, end gevinsten ved at gennemføre de her regler vil være.
Så vi går ind i det her med et ønske om at finde en model, hvor bankoforeningerne kan fortsætte deres gode virke.
Den aftale, man har lavet, opererer jo kun med to modeller.
Der er den, der gælder for indsamlingslotterierne, Røde Kors osv., og så er der den, der gælder for de sådan landbaserede spilleautomater.
Hvorfor laver man ikke bare en selvstændig model for bankoforeningerne?
Det kunne jo være, at det løste problemet.
Jeppe Bruus (S), 2022-03-23:
Som spørgeren også selv bemærkede, er det jo en aftale, som Dansk Folkeparti har været med til at indgå, og det var før min tid.
Så det er jo svært for mig at svare konkret på, hvad dialogen har været i de forhandlinger.
Jeg er åben over for at kigge på forskellige løsninger.
Jeg glæder mig til, at vi skal have et fælles møde i morgen.
Og hvis der er et ønske i aftalekredsen – som er alle partierne – om, at vi kigger på det en gang til, så er jeg selvfølgelig klar til det.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Når man indgår en aftale, gør man det jo i tillid til, at det, man får oplyst hen over bordet, så også er sandt.
Og der må jeg bare konstatere, at det, vi har fået oplyst i forhold til bankoforeningernes ønske om det her, ikke har været sandt.
Vi vil gerne forblive en del af den her aftale
, men kun hvis vi får den ændret på en sådan måde, at bankoforeningerne rundtomkring i landet kan bestå.
Ellers kan ministeren ikke regne med Dansk Folkepartis opbakning.
Men jeg kvitterer for den positive ånd, som ministeren lægger for dagen, og så håber jeg på, at vi i morgen finder en løsning.
Jeppe Bruus (S), 2022-03-23:
Det er altså ikke mit indtryk, når jeg kigger ned i det – det har jeg selvfølgelig også gjort på baggrund af de henvendelser, der har været – at der er nogen som helst grund til at føle sig ført bag lyset.
Jeg tror faktisk, at man har haft et langt og rimelig grundigt forhandlingsforløb.
Men jeg er helt åben over for at kigge på, om der er muligheder for at lave en anden aftale end den, der er indgået.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Først kan jeg sige, at retsvirkningen, der er tænkt i den her lov, jo er fuldstændig den samme som i klimaloven, nemlig af parlamentarisk karakter.
Så det er jo et velkendt værktøj, altså at der, hvis ministeren ikke leverer, træffes parlamentariske sanktioner imod hende eller ham.
Når det så er sagt, kunne jeg godt tænke mig at høre i forhold til lovforslagets § 1, hvor vi altså foreslår udvisninger af 70 pct. af udlændinge, der ikke har gennemført integrationsprogrammet, udlændinge, der ikke har bestået danskprøve 2, udlændinge, der ikke har været i ordinær beskæftigelse i 7 ud af de seneste 10 år, eller som har været på kontanthjælp i mere end 12 sammenhængende måneder, som er dømt for kriminalitet med en fængselsstraf på mere end 3 måneder osv. osv., hvad det er for nogle af de her grupper, som ministeren gerne vil holde på og synes skal være i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2022-03-23:
Tak for det.
Jeg tænker, at hr. Morten Messerschmidt godt ved, hvor ondt det gør på mig og Enhedslisten, at Dansk Folkeparti har haft så stor indflydelse på den danske udlændingepolitik.
Jeg skal egentlig bare på grund af det her med historiens ekko bede hr. Morten Messerschmidt bekræfte, at det var Dansk Folkeparti, som var støtteparti og parlamentarisk grundlag for regeringen hele vejen op igennem 00'erne.
Det vil altså sige, at Dansk Folkeparti og hr. Morten Messerschmidt har haft en væsentlig indflydelse på den integrationspolitik, vi har i Danmark.
Og det mener jeg og Enhedslisten er en væsentlig grund til, at vi har nogle integrationsproblemer i dag.
Carl Valentin (SF), 2022-03-23:
Min reference til, at det er useriøst og mere ligner et facebookopslag, er jo ikke bare de der bullets, der er i forslaget, som er nogle konkrete bud på, hvad det er, der skal gøre, at man bliver sendt ud af landet.
Det er hele den der grundpræmis om en 70-procentsmålsætning inspireret af klimaloven, som er fuldstændig absurd, og som i min optik virker mere som et forsøg på at skabe noget ravage end skabe et seriøst stykke lovgivning.
Så må man bare sige i forhold til de der mange bullets, som hr. Morten Messerschmidt nævner, og som rigtig nok ville være et rigtig kedeligt facebookopslag, at de så til gengæld er problematiske, fordi man med dem overhovedet ikke tager hensyn til de internationale konventioner og vil sende folk hjem og bryde menneskerettighederne og alt muligt.
Så det er der også masser af problemer ved.
Vi skal væk fra at have et stort fokus på spontan asyl med bedre fordeling af flygtninge og et større fokus på kvoteflygtning – det er svaret på hr. Morten Messerschmidts spørgsmål.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Jamen det var bare et dårligt svar, altså i fald det overhovedet var et svar, for hvad vil SF gøre for at få de kriminelle og de arbejdsvægrende udlændinge fra især de muslimske lande, som aldrig burde have været inde, ud af Danmark igen?
Man kan jo også bare sige, at man ikke vil gøre noget – det er jo fint nok.
Altså, vi har set jo andre partier, som betragter det som et voksende vælgerpotentiale; det er jo helt fint, hvis det er det, der er synspunktet.
Vi gør os i hvert fald ulejligheden.
Pernille Vermund (NB), 2022-03-23:
Jeg synes jo, at nogle af de kommentarer, der er kommet i debatten i dag, virker lidt mærkelige, altså, man kan støtte en klimalov, som jo ikke er reel lovgivning andet end en hensigtserklæring, ved at vi sætter os et fælles mål: Vi skal reducere udledningen af klimagasser frem mod 2030.
Men samtidig siger man så: Vi kan ikke sætte os et mål, som handler om, at de udlændinge, der er i Danmark, naturligvis er velintegrerede, og er de ikke det, jamen så må vi sørge for, at de bliver udvist.
Jeg så jo så gerne, som ordføreren også siger, at de alle sammen blev udvist, hvis ikke de vil integrere sig, eller hvis de dømmes for grov kriminalitet og får en fængselsstraf på 3 måneder, eller hvis de lever på passiv forsørgelse.
Men at sætte et mål på 70 pct. må da være rimeligt.
Og vi taler altså her om udenlandske statsborgere, altså, vi taler om statsborgere, som har levet på passiv forsørgelse i årevis, når de bliver udvist, og også om udlændinge, som skal have en fængselsdom for at blive udvist.
Så jeg er da enig i, at det kunne have været et skridt på vejen.
Men det lyder jo også, som om der er partier, der synes, at man gerne må sætte målsætninger på klimapolitikken, men ikke i forhold til udlændingepolitikken.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Jamen det er jeg glad for.
Så vi er enige om, at der er intet i det her lovforslag, der forhindrer myndighederne i at udvise mere end 70 pct. af dem, men det ville være en god start.
Pernille Vermund (NB), 2022-03-23:
Myndighederne udviser jo kun dem, som de har lovhjemmel til at udvise, så det kræver jo, at man her i Folketinget er villig til at ændre lovgivningen, sådan at vi i højere grad udviser udlændinge ved kriminalitet, og sådan at vi også stiller krav i udlændinges opholdstilladelse om, at de skal forsørge sig selv.
Så det hele falder tilbage på politikere og politikeres vilje og mod, og det kan man jo så være i tvivl om om er der.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-23:
Tak for det.
Jeg kan bare helt kort, klart og tydeligt sige, at Frie Grønne på ingen måde kan støtte det her forslag, og det er af de grunde, der tidligere er fremsat.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-23:
Tak igen til Dansk Folkeparti.
Vi synes jo, at idéen om en udvandringslov er rigtig god, lidt ligesom paradigmeskiftet eller vores ordninger for repatriering osv. var.
Men som jeg var inde på i min tale, er virkeligheden jo desværre også, at på grund af de meget lempelige regler i 1980'erne og 1990'erne osv. har mange af de personer, der er kommet hertil, jo fået permanent ophold eller sågar statsborgerskab.
Og det er jo netop de 70 pct., som er, lad os sige, problematikken for mange af partierne, som hr. Morten Messerschmidt nævner.
Hvad vil hr. Morten Messerschmidt så gøre?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-03-23:
Ja, det permanente opholdsgrundlag kan vi jo fjerne.
Det, der er det store og vanskelige, er jo dem, der har fået dansk statsborgerskab.
Det er også derfor, man skal være så varsom med at tildele det.
Men allerede i dag er der jo i straffeloven og i indfødsretsloven – jeg mener, det er § 8 A eller B – hjemmel til, at man kan fratage indfødsret ved kriminelle handlinger.
Altså, bliver man dømt for terrorisme eksempelvis, kan man fratages sit statsborgerskab.
Der er ikke noget i grundloven, der hindrer, at vi kan udvide antallet af bestemmelser, der medfører fortabelse af indfødsretten.
Det kunne være, at man skulle udvide det til også at handle om manddrab, kvalificeret vold og andre bestemmelser i straffeloven.
Det vil være en vej, vi i hvert fald ønsker at gå, og det håber jeg virkelig at vi kan få De Konservatives opbakning til.