runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen Larsen (LA), 2023-04-11:
Mange tak, formand.
Den digitale udvikling ændrer løbende spillereglerne for myndighederne, der skal navigere på områder, der konstant påvirkes af disse nye muligheder.
Det er derfor godt, at der kommer et skærpet fokus på de digitale indsamlingsmuligheder, bl.a. ved at styrke kompetencerne i nævnet i forhold til digitalisering og på it-området.
Derudover vil det også smidiggøre processen, ved at man f.eks. kan indsende regnskaber digitalt, og det er jo en glædelig ting, at ting, der kan gøres lettere, bliver gjort lettere.
Vi støtter derfor naturligvis forslaget, men vi fjerner dog med forslaget også en plads i nævnet for de indsamlende foreninger fra civilsamfundet.
Det kan undre, og det vil vi gerne se på hvordan man kan modvirke eller gøre noget ved.
Det var det.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Når man lige sådan ved første øjekast læser lovforslaget, lyder det sådan meget tilforladeligt.
For hvem kan være imod, at man smidiggør Indsamlingsnævnets sagsbehandling til gavn for borgerne, og hvem kan være imod, at man indsamler regnskaber digitalt?
For hvis man går hen til høringssvarene, kan man se, at den måde, som Indsamlingsnævnet altså skal strikkes sammen på fremover, giver den organisation, der hedder ISOBRO, en plads mindre.
Og hvis man ser på, hvem ISOBRO rent faktisk er, består ISOBRO jo af 230 ngo'er og velgørende fonde, og 85 pct. af alle velgørende indsamlinger i danske ngo'er er altså repræsenteret i ISOBRO.
Så når de gør indsigelse og siger, at her er altså en udfordring, så synes jeg i al fald, at vi skal tage det seriøst.
Derfor ser vi også positivt på, at SF nu har varslet, at de vil stille et ændringsforslag, således at ISOBRO kan få lov til at beholde to pladser i Indsamlingsnævnet, og jeg håber, det er noget, som ministeren og regeringen også vil se positivt på.
Så er den sidste kommentar, jeg bare skal knytte til det her, at når man spørger civilsamfundet om det at samle ind, så beretter det jo om, at det er blevet ganske mere omstændeligt gennem årene, ganske vanskeligt, og at der ligger utrolig mange benspænd, særlig set i lyset af at det ikke antages, at der er ret stor snyd forbundet med det.
Så spørgsmålet er, om det her vil give mere bureaukrati.
Det er ikke sikkert, det gør det, men vi vil i hvert fald i udvalgsbehandlingen stille nogle spørgsmål, for det er vigtigt for os, at der ikke kommer til at være mere bureaukrati, når man ændrer på Indsamlingsnævnet.
Og ellers er vi positive over for lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2023-04-11:
Jeg skal gøre det meget kort.
Vi håber selvfølgelig, at det ændringsforslag går igennem.
Når det er sagt, kan vi ligesom SF støtte resten af de ændringer, som regeringen og justitsministeren foreslår.
Zenia Stampe (RV), 2023-04-11:
Vi støtter også lovforslaget.
Vi synes også, det er klogt at sætte en repræsentant med indsigt i digitale indsamlinger ind i nævnet, men vi ærgrer os på lige fod med andre partier, der har været på Folketingets talerstol, over, at man har inddraget en af indsamlingsorganisationernes plads til det formål.
Derfor vil vi støtte et ændringsforslag, der sikrer, at indsamlingsorganisationerne bibeholder to pladser i nævnet.
Peter Kofod (DF), 2023-04-11:
Tak for det, formand.
Forslaget er jo allerede glimrende gennemgået heroppe fra talerstolen, og jeg kan meddele, at Dansk Folkeparti som udgangspunkt kan støtte forslaget.
Vi har behov for i udvalgsbehandlingen at kigge nærmere på sammensætningen af nævnet, og hvordan det er, man har tænkt sig at udnævne til det osv.
Men som udgangspunkt er vi, som det ser ud nu, meget positive.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-11:
Altså, hvem kan have noget imod, at reglerne for indsamling bliver opdateret nu, hvor vi har fået så mange digitale muligheder?
Det har vi i hvert fald ikke i Alternativet.
Der var noget, der forsvandt ud af lovforslaget, og det kommer jeg nok til lige at spørge ministeren om.
Det var med hensyn til de her præmieindsamlinger, altså hvor man kunne vinde en præmie, hvis man deltog med et bidrag, hvilket nogle virksomheder eller små startups har haft glæde af.
Så er der det med, at ISOBRO mister en plads, og der støtter vi bl.a. SF's ændringsforslag om, at det bør de ikke gøre.
Tak, formand.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Det har den simple forklaring, at den medieaftale, som vores respektive partier sammen med en række andre indgik i sidste folketingsperiode, er der ikke nået at blive lovgivet om, og det er besluttet i regeringsgrundlaget for den nye regering, at man vil genoptage forhandlingerne om det.
Det tror jeg der er indkaldt til, hvis de ikke allerede er startet.
Og derfor har vi ikke taget forslaget om belønningsbaseret crowdfunding med i det her lovforslag, da vi afventer, at der bliver indgået en ny medieaftale.
Torsten Gejl (ALT), 2023-04-11:
Jeg lurede bare på en enkelt ting.
Den er røget ud af det her lovforslag, så vidt jeg kan se.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Jeg tror, det skal høres på den måde, at det har jeg behov for at overveje.
Jeg synes egentlig, at det er nogle fornuftige balancer, vi selv har lagt op til i lovforslaget, hvor vi også tager hensyn til, at det heller ikke skal have en større størrelse, end hvad der er behov for.
Det er jo også for at tage hensyn til, at vi har en smidig sagsbehandling.
Og jeg mener nok også i et eller andet omfang, at de interesser, som i dag er repræsenteret af to medlemmer, sagtens kan være repræsenteret af et medlem i fremtiden.
Men jeg lytter mig omvendt også til, at der fra meget brede dele af Folketinget er et stort ønske om det.
Og derfor vil jeg tillade mig at overveje lige præcis det ønske, der er fra SF's side.
Altså, afvejningen i vores udkast til lovforslaget har jo været, at vi mener, det er hensigtsmæssigt at ændre Indsamlingsnævnets sammensætning frem for at udvide nævnet med et ekstra medlem.
Og det handler mest af alt om, at i den betænkning, der ligger til grund for indsamlingsloven, fandt man, at nævnet burde have en begrænset størrelse.
Og der synes vi egentlig, at de interesser, der er i dag repræsenteres ved to medlemmer, godt kunne repræsenteres ved et medlem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-04-11:
Jeg vil bare høre ministeren, om han kunne være med på et forslag om at udvide Indsamlingsnævnet med en enkelt plads, så ISOBRO kan bevare de to pladser, som de har i dag.
Jeg kan godt se behovet for at udvide med digitale kompetencer, men ISOBRO er trods alt dem, der ved rigtig meget om indsamlinger, eftersom de jo har førstehåndskendskab til, hvordan det foregår.
Så jeg synes egentlig, det giver god mening, at de bevarer to pladser i Indsamlingsnævnet.
Hvad tænker ministeren om det?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-11:
Mange tak for det.
Indsamlingsloven afspejler en balance mellem to forskellige hensyn.
På den ene side skal der være gode muligheder for at samle ind til velgørende formål.
Det er der heldigvis en rig tradition for i Danmark, og det skal der fortsat være.
Hvis vi har overskud til at give til andre eller til en god sag, skal vi som lovgivere selvfølgelig understøtte, at det kan lade sig gøre.
Det er en fin og naturlig del af vores fællesskab.
På den anden side skal man altså også som borger kunne stole på, at de penge, man så sender af sted til en indsamling, nu også går til det formål, som man er blevet oplyst om, og som man gerne vil støtte.
Det er ganske enkelt urimeligt, hvis indsamlere udnytter folks gode intentioner til selv at skumme fløden.
Med det her lovforslag ønsker vi at styrke kontrollen og tilsynet med indsamlingsområdet, men samtidig har vi også for øje, at det ikke må blive unødig besværligt at samle ind.
Lovforslaget forsøger altså at ramme den balance.
Lovforslaget indeholder flere initiativer.
Jeg vil ikke gennemgå dem alle, men nøjes med at fremhæve de vigtigste.
Fælles for initiativerne er dog, at de alle skal understøtte Indsamlingsnævnets kontrol og smidiggøre nævnets sagsbehandling.
For det første skal Indsamlingsnævnet under visse betingelser kunne afslå ansøgninger om indsamlingstilladelse og tilbagekalde en indsamlingstilladelse.
Som reglerne er i dag, kan Indsamlingsnævnet ikke forhindre en person eller forening, der tidligere har overtrådt indsamlingslovgivningen, i at starte nye indsamlinger, og nævnet har alene begrænset mulighed for at stoppe en igangværende indsamling.
Det vil regeringen gerne ændre, for det er uhensigtsmæssigt, at personer, som har vist sig ude af stand til at forvalte en indsamling på ordentlig vis, får lov at fortsætte eller opstarte en ny indsamling.
Det kan f.eks. være, hvis en indsamler tidligere har brugt indsamlede midler i strid med, hvad der er oplyst.
For det andet ønsker vi at ændre Indsamlingsnævnets sammensætning, så nævnet får tilført nye kompetencer.
I dag foregår indsamlinger i større og større grad på nettet, f.eks. gennem sociale medier og via digitale indsamlingsplatforme, og for at sikre, at nævnet bliver klædt på til at håndtere udviklingen, foreslår vi derfor, at et af nævnets medlemmer fremover skal have særlig viden inden for it og digital udvikling.
For det tredje skal regnskaber fremover indberettes digitalt.
Det vil lette Indsamlingsnævnets arbejde, hvis der er mulighed for at behandle og kontrollere regnskaber automatisk, og det vil samtidig understøtte en risikobaseret manuel kontrol af regnskaberne.
Det var de tre initiativer, som jeg vil fremhæve, og som efter min opfattelse også vil være med til at styrke tilliden til indsamlingsområdet, uden at vi lægger unødige forhindringer i vejen for de mange ordentlige mennesker, som blot ønsker at samle ind til et godt formål.
Med de bemærkninger ser jeg frem til den videre behandling her i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for de spørgsmål, der måtte være i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-04-11:
Jamen det ville være lidt nemmere, hvis ministeren sagde, at ja, det kan vi godt gøre.
Så behøver jeg ikke at stille et ændringsforslag om det.
Så måske kan ministeren gøre os lidt klogere på, om det, at vi kunne have en drøftelse om det her, rent faktisk også kunne føre til, at vi ændrer Indsamlingsnævnets størrelse.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-11:
Tak for det.
På offentligt område har politiet magtmonopol, og det mener vi i Venstre fortsat skal være tilfældet.
Det er imidlertid ikke til hinder for, at vi kan forsøge os med den her tryghedsordning med tryghedsvagter, for det er et forsøg.
Det er i hvert fald en tidsbegrænset mulighed, som kommunerne har.
Det er en frivillig ordning, så jeg synes, det må være svært at have væsentlig meget imod denne ordning.
Og udgifterne er jo kommunale udgifter, så derfor er det også ganske fint, at det er kommunerne, der har adgang til at vedtage, at man skal have disse tryghedsvagter.
Vagterne skal være uniformerede, og de skal deltage i et vagtkursus, så vidt jeg i hvert fald har orienteret mig i forslaget.
Med hensyn til uniformering mener jeg, det er ret vigtigt, fordi – og det vil jeg da godt bede justitsministeren om at be- eller afkræfte – bl.a. uniformeringen er med til at gøre, at de pågældende falder ind under den kreds af offentlige myndighedspersoner, som er omfattet af straffelovens § 119, således at eventuelle forbrydelser over for de pågældende personer straffes populært sagt ekstra hårdt.
Det synes jeg i hvert fald er vigtigt; det skylder vi de mennesker, som påtager sig det her arbejde.
Tryghedsvagterne skal være øjne og øren og have en åbenbart hurtigere adgang til politiet end den traditionelle adgang, og det kan vi selvfølgelig også kun hilse med glæde.
De skal have kameraer, så de kan dokumentere – og det er der vel heller ikke nogen der kan have noget imod – hvad der foregår, eventuelt til senere brug i retten.
Tryghedsvagterne er ikke personer, der er underlagt politiets instruktionsbeføjelser; det er kommunalt ansatte personer.
Der står i lovforslagets bemærkninger noget med hunde, nemlig at de her vagter kan medbringe hunde.
Men jeg vil måske godt bede justitsministeren om lige at adressere, om det er kamphunde – det er det jo nok ikke, gætter jeg på – eller i hvert fald give en eller anden definition af, hvor vi har grænsen for de pågældende hunde.
Er det til eget forsvar, eller er det til at snuse sig frem til bevismateriale osv. osv.?
Kort fortalt kan jeg sige, at Venstre hilser forslaget med glæde.
Det kan, så vidt jeg kan se, ikke genere andre end dem, der forbryder sig mod loven, og det er en frivillig ordning for kommunerne.
Således kan Venstre støtte forslaget i sin helhed.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Jeg vil bare spørge, om Venstre og hr. Preben Bang Henriksen er tilfredse med det her lovforslag.
For det her er jo ikke det, som Venstre og hr. Preben Bang Henriksen har plæderet for og argumenteret for og har ønsket, hverken undervejs i drøftelserne om politiaftalen eller senere hen.
Så er Venstre tilfreds med den her aftale, som på ingen måde udmønter de ønsker, som Venstre havde til tryghedsvagter, inden det her lovforslag blev fremsat?
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-11:
Det er vist det, man kalder lidt af et ledende spørgsmål, for jeg får jo samtidig at vide, hvad der var mine eller Venstres ønsker inden, og så bliver der spurgt, om jeg er tilfreds med det her, som slet ikke er Venstres ønsker.
Jeg kan sige, at vi er godt tilfredse med det her.
Det er efter min opfattelse det muliges kunst under det Folketing, vi har i dag, og jeg synes, det er en glimrende måde i forhold til en forsøgsordning.
Det, som fru Mai Mercado nok vil ind på, er, om det ikke var bedre at give tryghedsvagterne nogle yderligere beføjelser.
Jeg synes ikke, vi skal give flere magtbeføjelser til civile personer til udøvelse på offentligt område end højst nødvendigt, og det her er det, jeg mener er nødvendigt i dag.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Vil hr. Preben Bang Henriksen så ikke blot bekræfte, at det at udskrive en afgift, ligesom p-vagter i dag kan, ikke er det samme som den opgave, politiet har, når de udskriver bøder?
Det er to forskellige typer af magtbeføjelser.
Vil ordføreren ikke lige bekræfte det?
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-11:
Nu kommer vi ind på noget, der hedder parkeringsbøder.
Det har jeg en lille smule forstand på – af gode grunde, må jeg sige.
Men om man så vil karakterisere det som en magtbeføjelse eller ej, ved jeg ikke.
Hvis der kommer en bøde fra det offentlige, uanset om det er en afgift, en parkeringsafgift eller en anden bøde, opfattes det jo på en eller anden måde af borgeren, som om der ligger en magt i det.
Det skal jeg da medgive.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-11:
Jeg skal spørge ordføreren, hvorfor Venstre taler med glæde for, at kommunen skal til at drive vagtvirksomhed, når nu der findes private vagtvirksomheder her i landet, som jo reelt set kunne sættes til at gøre det her arbejde, hvis vi bare lavede en lov, der tillod dem det.
Det ville da være noget nemmere, end at kommunerne skal til at opfinde deres egne vagtkorps.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-11:
Det er muligt, at jeg har misforstået spørgsmålet, men altså de mennesker, vi taler om her, der skal udøve den her form for virksomhed, er jo nogle, der ansættes af kommunerne.
Om kommunerne så vil gøre brug af firmaer, er jo sådan set underordnet.
Så sender man jo fakturaen til kommunen.
Det vigtige er, at de pågældende personer, som optræder her, er underlagt kommunens instruktionsbeføjelser, at de har de kurser, der skal til, eller det kursus, der skal til, og at de er iklædt uniform osv. osv.
Steffen Larsen (LA), 2023-04-11:
Når jeg går ned ad Strøget – det ligger lige herovre – kan jeg jo godt se, at der går folk fra, jeg ved ikke, om det er Dansikring eller Securitas eller en af de andre private virksomheder, som er ansat af Strøgforeningen til at gå og patruljere mellem butikkerne.
Og det fungerer jo fint.
Hvorfor ikke bare give dem muligheden for også at kunne gøre det på andre tidspunkter, hvor kommunen så kunne hyre dem til at stå nede i festgaderne, eller hvor det nu er, man har problemer?
Ville det ikke være nemmere end at lave et lovkompleks, hvor vi skal til at uniformere dem og give dem hunde og alt muligt andet?
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-11:
Nej, jeg vil sige, at på den her måde, vi gør det på, og den måde, vi giver kommunerne adgang til at gøre det på, er det jo sat i nogle rammer, om man så må sige, og det samme gælder jo, når spørgeren spørger til de vagter, der går på gågaden.
Efter min opfattelse kan man jo sagtens anvende de pågældende vagter, hvis de har kurset, hvis de har uniformeringen, selv om de måtte være ansat af et privat vagtselskab.
Så er det altså bare kommunen, der skal entrere med det pågældende vagtselskab.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-11:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til behovet for dem her.
For vi har SSP-vagter, vi har G4S-vagter, som man kan hyre til DSB-stationer, Strøget osv., og vi har også Natteravnene, som er en frivillig organisation med over 4.000 tilmeldte, der tager rundt og skaber tryghed.
Hvorfor ikke støtte op omkring de initiativer i stedet for at lave endnu et?
For vi ved jo, at når der sådan kommer endnu et initiativ, kommer der også bureaukrati og administration med oven i bøtten.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-11:
Altså, mig bekendt bakker man da op om alle de institutioner, som spørgeren nævnte her.
Og spørgeren indleder med at sige, at spørgeren vil adressere behovet.
Jamen jeg kan jo kun sige, at jeg da ikke håber, der er behov for det her.
Det er en frivillig ordning.
Det skulle da glæde mig, hvis kommunerne sagde: Der er fredeligt og roligt på alle S-togsstationer, i alle belastede boligområder osv., så vi gør ikke brug af ordningen.
Så kan jeg da heller ikke forestille mig, at der er nogen folketingsmedlemmer, der ville være utilfredse med det.
Så jeg synes, det er glimrende, at vi har den her ordning, men det hindrer da bestemt forhåbentlig ikke kommunerne i at støtte op om de glimrende tiltag, som spørgeren nævnte før.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-11:
Arh, jeg har alligevel beskæftiget mig også med kommunalpolitik i så mange år, at jeg vil sige, at når der er muligheden for det, skal der nok være nogle embedsfolk, der synes, at det er sjovt også at oprette noget.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til, om der er noget, der forhindrer kommunerne i dag i allerede at bruge de eksisterende ordninger, f.eks. med G4S, og bruge dem til de opgaver, som bliver omtalt i bemærkningerne her.
Er den mulighed der ikke i dag med den måde, som lovgivningen er strikket sammen?
Preben Bang Henriksen (V), 2023-04-11:
Nu er jeg jo ikke lige et omvandrende bibliotek på det her område.
Der bliver spurgt, om der ikke i dag, altså uden den her lovgivning, er mulighed for, at kommunen kan gøre brug af de pågældende firmaer.
Det kan jeg faktisk ikke svare på om eksisterer i dag, men jeg vil sige, at på den her måde er det da i hvert fald en nem ordning, der ikke giver anledning til problemer af nogen art, for det er beskrevet helt og holdent heri, hvordan vagterne skal fungere.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-04-11:
Tak for ordet, formand.
Danmark er et fantastisk land at leve i.
Det kan vi alle sammen være enige i.
Det er et godt sted at vokse op, stifte familie og blive gammel.
På mange måder har vi fundet opskriften på et samfund med en god balance mellem frihed og tryghed.
Det er solsiden af historien og fortællingen om Danmark.
Bagsiden af medaljen er desværre en lille smule anderledes.
Der hersker stor utryghed blandt vores borgere.
Der er skyggesider, der slår ind over vores dejlige land.
Det utrygge skal vi komme til livs sammen.
L 70 handler
banalt set om at åbne op for muligheden for, at danske kommuner i en 3-årig forsøgsperiode kan etablere kommunale tryghedsvagter.
Vi har mange steder i det danske land, der desværre er ekstremt uroplaget, og her fristes man til at spørge, hvorfor politiet ikke bare gør deres arbejde.
Der er mange kommuner, der ønsker en mulighed for at komme utrygheden på gaderne til livs, og det her lovforslag giver kommunerne valgmuligheder.
Der er i dag situationer, hvor gaderne er plaget af så meget usikkerhed, at borgerne føler sig utrygge.
Jeg er selv fra Østjylland, og i min kreds har f.eks. Aarhus Kommune efterhånden efterspurgt kommunale tryghedsvagter i flere år.
For når de lyse nætter og sommervejret banker på, banker kriminaliteten også på i Aarhus Kommune; høj musik langt ud på natten, utryghedsskabende adfærd, sågar gaderæs opleves om sommeren nede på Aarhus Ø, og et hårdt presset politi må ofte melde hus forbi på den opgave, fordi de imens står og ser på, at bandekonflikten også eskalerer.
Derfor er jeg glad for, at vi nu giver kommunen muligheden for at supplere politiets arbejde med kommunale tryghedsvagter, der snart bliver politiets øjne og ører ude i gadebilledet.
Jeg tror, de kommuner, der nu i længere tid har efterspurgt sådan en ordning, kommer til at nyde godt af den fremstrakte hånd, vi giver dem.
Tilstedeværelsen af kommunernes tryghedsvagter er med til at vise, at vi ikke vender blikket bort fra lovovertrædelser, og jeg tror helt klart, at vi vil opleve, at trygheden vil stige i kraft af tilstedeværelsen af de kommunale tryghedsvagter i det offentlige rum.
Lovforslag L 70 er ikke nyt.
Det er vi på mange måder glade for i Moderaterne.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-11:
Nu siger ordføreren selv, at politiet er hårdt presset.
Kan ordføreren komme med nogen årsager og forklaringer på, hvorfor politiet er hårdt presset i Danmark?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-04-11:
Der er jo en væsentlig forskel på, om man er p-vagt og kan udskrive en afgift, eller om det er en bøde.
I dag er det sådan, at det er en politibeføjelse at kunne udskrive en bøde.
Det er en politimæssig vurdering at vurdere, om man skal give en bøde, f.eks. hvis man har vurderet, at nogen ikke har adlydt en påtale om at skrue ned for en højtaler.
Det, jeg til gengæld håber på og også tror på at vi kan med den her ordning, er f.eks. at sørge for, at der, når der er nogle flere ansvarlige voksne til stede, der kan bede de unge mennesker om at skrue ned, så faktisk også kommer til at være det resultat, at de unge mennesker skruer ned for den højtaler.
Og hvis de så ikke gør det, er der mulighed for, at man kan kontakte politiet, som så vil kunne udskrive en bøde.
Mai Mercado (KF), 2023-04-11:
Jamen det er jo eksempelvis at kunne udskrive en afgift – ligesom p-vagterne kan i dag, hvis det er, man parkerer ulovligt.
Så er det muligt at udskrive den her p-afgift.
I dag er det ikke muligt, hvis der bliver brugt store soundbokse eksempelvis nede ved stranden eller lignende, at man som tryghedsvagter har de her beføjelser.
Så jeg vil bare høre, om Socialdemokratiet er indstillet på at give flere beføjelser, eksempelvis til at kunne udskrive sådan en afgift.