runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2025-03-13:
Tak for det, formand.
Børn skal ikke bruges som tolke for deres venner og familie.
Derfor er det også utrolig positivt, at vi nu får indført et formelt forbud mod, at børn og unge under 18 år anvendes som tolke i mødet med det offentlige.
Det her lovforslag udmønter en bred aftale, som faktisk blev indgået tilbage i 2022, og jeg er rigtig glad for, at så mange partier også bakker op om det her vigtige emne.
Børn skal have lov til at være børn.
At tolke i situationer, hvor der er svære beskeder, kan have følelsesmæssige konsekvenser for et barn.
Jeg må sige, at jeg sagtens kan sætte mig ind i, hvordan det må være, hvis man pludselig netop skal med f.eks. sin mor eller sin far til læge og tolke, eller hvis man for den sags skyld skal tages med på jobcenteret for at tolke på vegne af sin mor.
Jeg synes, at det er stort ansvar, man lægger på et barns skuldre, og derfor er jeg rigtig glad for, at vi med det her lovforslag nu får gjort det ulovligt.
Børn skal som sagt have lov til at være børn og ikke på den måde presses ind i forskellige situationer, hvor de jo kommer til at stå med et kæmpe ansvar.
Venstre støtter derfor også dette lovforslag, fordi vi ikke mener, at børn skal have ansvaret for at tolke for hverken familie eller venner.
Karina Adsbøl (DD), 2025-03-13:
Tak for det, formand.
Jeg skal lige have talerpulten ned.
Jeg er jo ikke så høj.
Ellers skal jeg i hvert fald have en ølkasse at stå på.
Det er jo rigtigt nok, som det er sagt, at det her forslag udmønter en politisk aftale, som er meget bred, som netop skal indføre et forbud mod at anvende personer under 18 år som tolke til oversættelse af fremmedsprog i forbindelse med mødet med offentlige myndigheder.
Forbuddet vil også gælde for private aktører ved udførelse af opgaver for det offentlige, og forbud vil gælde på følgende områder: børne- og undervisningsområdet, dagtilbud og grundskole, udlændinge- og integrationsområdet, social- og ældreområdet, beskæftigelsesområdet og skatteområdet.
Det er jo helt rigtigt, som en kollega har sagt, at børn ikke skal bruges som tolke.
Kunne man forestille sig, at et barn møder ind på et krisecenter med en af sine forældre og skal forklare, hvad der er sket i hjemmet, eller hvad den ene part har været udsat for?
At oversætte for deres forældre er ikke noget, børn skal.
Noget andet er, at jeg faktisk godt vil give min kollega hr. Morten Messerschmidt ret.
Da jeg sad og forberedte det her, kunne jeg se, at der var sendt en pressemeddelelse ud den 29. september 2022, og nu står vi her i 2025, og så er det, jeg tænker: Hold da op.
Det er da noget langsommeligt herinde i Folketingssalen, i forhold til når ting skal blive en realitet.
Vi har fået en henvendelse i Børne- og Undervisningsudvalget, og jeg vil godt have, at ministeren hører efter nu.
Der er flere, som skriver til os, at de gerne have, at vi har fokus på tegnsprogstolkning i forhold til det her lovforslag.
Henvendelsen går på, og jeg citerer: Vi skal på den baggrund opfordre Børne- og Undervisningsudvalget til at bede børne- og undervisningsministeren om at bekræfte ideelt set ved en tilkendegivelse i en betænkning til lovforslaget, at der ikke gøres forskel på tolkning af talte sprog og tegnsprogstolkning, og at det derfor heller ikke vil være tilladt at anvende personer under 18 år som tegnsprogstolke efter de foreslåede regler.
Det er en henvendelse, som jeg har fået, og her vil jeg bare appellere til ministeren.
Jeg stiller det også som et spørgsmål under udvalgsbehandlingen, og så håber jeg ministeren vil præcisere det her.
I Danmarksdemokraterne støtter vi det her forslag, og jeg skulle hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at det gør de også.
Claus Jørgensen (SF), 2025-03-13:
Det er allerede blevet sagt: Børn skal ikke være tolke.
Er din mor indlagt, er det ikke dig, der skal oversætte lægens ord for hende.
Er du til skole-hjem-samtale, skal du have lov til at være der som barn og elev og ikke med en tolketjans oveni.
Og du skal som barn ikke hives med til din fars eller onkels møder i jobcenteret for at oversætte.
Børn og unge skal ikke sættes i en situation, hvor de skal tolke for deres forældre og andre familiemedlemmer.
Det kan give dårlige oversættelser, men mest af alt er det også urimeligt over for børnene.
Børn skal ikke have at vide fra lægen, at deres mor er alvorligt syg – det skal de have at vide af deres mor, når det er passende.
Børn skal ikke have at vide nede i jobcenteret eller i banken, at familien mangler penge – det skal de i virkeligheden nok slet ikke bekymre sig om.
Og børn skal ikke kunne camouflere lærerens ord til en skole-hjem-samtale over for forældrene.
Det skaber et dårligt skole-hjem-samarbejde, hvis alt filtreres gennem barnet, ikke mindst hvis der er problemer.
Det kan vi ikke byde børnene og faktisk heller ikke forældrene.
Det her lovforslag skal gøre op med, at børn er tolke i det offentlige.
Det er godt, og vi er i SF glade for, at det nu endelig bliver til lovgivning.
Det er som allerede nævnt en udmøntning af en aftale fra 2022, som SF er med i.
Læser man lovforslaget, er det et overvældende antal love og paragraffer, som skal ændres, ikke fordi det er meget kompliceret, men fordi det skal stå mange steder, når vi ændrer reglerne hele vejen rundt på de områder, hvor man i dag kan risikere at skulle tolke som barn.
Det kan give mening.
En skole skal ikke hyre en tolk i en time, fordi læreren skal sige til forældrene, at de skal huske motionsdagen næste fredag.
Det bliver for rigidt.
Men det er også vigtigt, at vi løbende følger med i, at det her ikke bliver et smuthul til fortsat at bruge børn som tolke.
Derfor håber vi, at ministeren, ligesom man kender det fra sundhedsloven, om nødvendigt vil indskærpe reglerne, hvis vi i fremtiden ser tilfælde, hvor børn bruges som tolke i problematiske situationer.
Det her lovforslag bringer os et godt stykke vej hen imod, at vi får stoppet brugen af børn som tolke.
Nu skal vi sørge for, at det rent faktisk også kommer til at ske i virkeligheden.
SF støtter forslaget.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-03-13:
Børn og unge skal ikke bære ansvaret for at tolke i situationer, hvor vigtig information skal videreformidles mellem deres forældre eller andre familiemedlemmer og de offentlige myndigheder.
Det er en byrde, voksne skal tage sig af, og derfor er vi i Liberal Alliance også en del af den aftale, som det her lovforslag er en udmøntning af.
Børn skal have lov til at være børn.
At skulle oversætte vigtige beskeder mellem deres forældre og myndighederne kan være en stor psykisk og emotionel belastning, der risikerer at skabe konflikter i familierne, og vigtige oplysninger kan gå tabt.
Det er de voksnes ansvar at kunne kommunikere med de offentlige myndigheder.
Dette forslag sikrer, at børn ikke pålægges det ansvar, de ikke bør have.
Vi i Liberal Alliance stemmer for.
Dette skaber klare skillelinjer og understreger, at voksne skal tage ansvaret for deres egen kommunikation med myndighederne.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-03-13:
Tak for det, formand.
Det lovforslag, vi behandler i dag, handler, som det allerede er blevet sagt, i bund og grund om at tage børns perspektiv alvorligt og sikre, at vi som samfund ikke pålægger dem et ansvar, de ikke bør bære.
Det er en grundlæggende præmis i Danmark, at det er de voksne, der har ansvaret.
Og kan børn og unge under 18 år fungere som tolke i mødet mellem deres familie og offentlige myndigheder?
Det vil i hvert fald i mange situationer være problematisk.
Det kan være i skole-hjem-samtaler, i møder med jobcenteret eller i andre sammenhænge, hvor det offentlige har en forpligtelse til at kommunikere klart og forståeligt med borgerne.
Børn skal ikke være tolke i disse situationer.
Det er ikke rimeligt at sætte dem i situationer, hvor de får indsigt i voksnes, det kan være økonomiske udfordringer, familiemæssige konflikter eller andre følsomme emner, som kan skabe bekymringer, de ikke bør have.
Der er også en undtagelse for uproblematiske forhold, så børn stadig kan hjælpe med små praktiske beskeder, hvor der ikke er risiko for, at de bliver trukket ind i belastende eller komplicerede samtaler.
Så lovforslaget er et vigtigt skridt for at beskytte børn og unge mod en rolle, de ikke bør have, og derfor stemmer Moderaterne også for forslaget.
Tak for ordet.
Mai Villadsen (EL), 2025-03-13:
Tak for det, formand.
Børn skal have ret til at være børn.
Det er helt urimeligt at pålægge børn det ansvar at agere tolk for voksne i alvorlige situationer.
Det kan være hospitalsbesøg, det kan være møder med myndighederne med alvorligt indhold, men det kan også være den skole-hjem-samtale, som egentlig skulle handle om barnet, og hvor barnet så i stedet ender med at blive tolk.
Det kan have store konsekvenser og skabe usunde dynamikker i familier.
Jeg vil samtidig gerne sige, at vi fra Enhedslistens side selvfølgelig fortsat er meget kritiske over for det tolkegebyr, der findes i vores sundhedsvæsen i dag, og det ønsker vi selvfølgelig fortsat at få afskaffet.
Men det ændrer ikke på opbakningen til dette lovforslag, for børn har retten til at være børn.
Jeg vil i lighed med ordføreren fra Danmarksdemokraterne rejse spørgsmålet om tegnsprogstolkning, som ikke bliver berørt i lovforslaget, og jeg håber, at man fra ministerens side vil tilkendegive, at tegnsprogstolkning bliver ligestillet med anden mundtlig kommunikation, for lige nu er der lidt et vakuum i det lovforslag, hvis man i hvert fald forstår den henvendelse, vi har fået i udvalget, ret.
Så skal jeg hilse fra Radikale Venstre og sige, at de ikke går ind for, at børn skal være tolke, men de er modstandere af tolkegebyret og stemmer derfor gult.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Jeg tror, at hr. Christian Rabjerg Madsen skal følge lidt mere med i meningsmålingerne.
Så vil jeg sige, at jeg tror ikke, at der er noget parti herinde på Christiansborg – og det synes jeg at jeg siger med en rimelig troværdighed – der er mere aktive eller mere knofedtspartiagtige i udlændingepolitikken i forhold til indkaldelse af samråd, beslutningsforslag, spørgsmål til regeringen osv. end Dansk Folkeparti.
Så det bliver simpelt hen useriøst.
Altså, Dansk Folkeparti er det mest hårdtarbejdende parti på udlændingeområdet.
At Socialdemokratiet så ikke vil være med, er ærgerligt, men det er jo Dansk Folkeparti, der har fremsat det her beslutningsforslag, og så har regeringen været ude at sige, i øvrigt på bagkant: Vi ønsker også en eller anden rapport.
Men man har ikke sagt noget om, hvornår den kommer.
Man har ikke sagt, hvad den rapport helt præcis vil indeholde.
Ja, det bliver indholdsløst, og det bliver utroværdigt.
Henrik Møller (S), 2025-03-13:
Jeg skal nok have en mulighed for at forstå det her med de 50 mia. kr., som på baggrund af de investeringer går direkte i Putins lomme i den her forbindelse.
Man kan sige, at det på en eller anden måde jo må hænge sammen med, at der så er nogle ting, der skal intensiveres i forhold til skabe nogle begrænsninger på det her område.
Martin Lidegaard (RV), 2025-03-13:
Hr. Morten Messerschmidt har jo helt undtagelsesvis fat i en pointe – han har bare den forkerte kur på den diagnose, han stiller.
Det er jo tåkrummende smerteligt, at EU, siden krigen i Ukraine startede, har doneret 140 mia. euro til Ukraine, men samtidig har doneret 205 mia. euro til Putin gennem vores import af olie og gas.
Det har overhovedet ikke noget med kernekraft at gøre, som hr. Morten Messerschmidt påstår; det skyldes selvfølgelig, at der ikke har været vilje hverken i Danmark eller de andre europæiske lande til at udfase den russiske gas og erstatte den enten med anden gas eller – som vi synes det skal være – med grøn, sikker, billig vedvarende energi, så vi heller ikke skal importere fra Saudi-Arabien, Iran eller andre steder.
Når jeg tager det op her, er det, fordi jeg flere gange har haft lejlighed til at drøfte det med statsministeren, der hver gang står og vrider hænder over de her tal.
Jeg har også haft lejlighed til at høre, at den moderate klima- og energiminister ikke synes, det er et dansk anliggende, men at det er noget, der skal ske i EU, så jeg glæder mig meget til at høre, hvad ministeren siger om, hvad hun har drøftet med sine europæiske kollegaer.
Jeg synes, det er et dansk anliggende at komme fri af russisk gas i Danmark.
Synes ordføreren også det?
Christian Friis Bach (V), 2025-03-13:
Nu skal jeg jo ikke kunne tale på vegne af amerikanerne, men mit klare indtryk er, at det er, fordi de har fået en ny præsident.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-13:
Altså, grunden til, at USA indfører told på europæiske varer, er, fordi de har fået en ny præsident.
Jeg går ud fra, at han har gjort det af en årsag.
Og årsagen er jo, at amerikanerne køber europæisk.
De køber ikke amerikansk.
Handelsoverskuddet er til Europas fordel og ikke til USA's fordel.
Afspejler det overhovedet ikke noget om konkurrencekraften?
Christian Friis Bach (V), 2025-03-13:
Jeg anerkender helt, hr. Søren Søndergaard, at Europa står stærkt på en række områder, og når det gælder produktivitet, er der en række europæiske lande, som ligger fuldt på linje med og endda over den amerikanske produktivitet.
Så jeg vil heller ikke tegne et alt for dystert billede.
Nu skal man notere sig, at selv om handelsoverskuddet er stort i forhold til varer til USA, er det i forhold til serviceydelser jo omvendt.
Og så skal man også huske, at et overskud på handelsbalancen betyder europæiske investeringer i USA, for det skal jo i sidste ende gå i nul.
Sådan er nationalregnskabet skruet sammen.
Så hvis vi kan styrke konkurrenceevnen og fastholde større investeringer i Europa, vil det på alle måder styrke os fremadrettet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-03-13:
Det er egentlig for at følge op på de udmærkede spørgsmål, som min formand stillede hr. Christian Friis Bach tidligere.
Både ordføreren og jeg sidder i Europaudvalget, og der forhandler vi jo om forhandlingsoplæg fra regeringen, og det gør vi i hvert fald en gang om ugen, nogle gange hver anden uge.
Som regel vedtager flertallet i Europaudvalget at sige ja til regeringens oplæg, og for det meste handler det om øget bureaukrati, papirnusseri, øgede byrder på erhvervslivet og flere regler.
Regeringen siger ja.
Udvalget siger også ja.
Dansk Folkeparti stemmer imod, og som regel stemmer Enhedslisten også imod, nogle gange af lidt andre årsager.
Hvorfor bliver regeringen ved med at støtte udbygningen af bureaukratiet, af reglerne og af de øgede omkostninger for det danske erhvervsliv nede i EU?
Christian Friis Bach (V), 2025-03-13:
Jeg vil bare sige, at der findes bestemte områder, hvor vi styrker de fælles europæiske regler.
Det kan være regler, der skal styrke elektrificeringen i Europa og dermed konkurrenceevnen.
Det kan være regler, der danner baggrund for stærkere investeringer og innovative finansieringsmekanismer.
Den slags forslag stemmer vi for.
Og jeg kan jo bare notere igen, at Dansk Folkeparti, da det virkelig gjaldt, og da der endelig kom et markant forslag om at udskyde et rapporteringskrav til tusinder af europæiske virksomheder, så stemte imod i Europaudvalget, med henvisning til at det ikke var oversat til dansk, fordi det skulle gå stærkt.
Der tænker jeg bare: Så er der lang vej hjem i Europa, hvis vi ikke engang med et så progressivt forslag i en akut situation og i en urolig tid kan samle os om at fjerne noget af det bureaukrati og den regulering, som blokerer for den europæiske konkurrenceevne.
Søren Søndergaard (EL), 2025-03-13:
Nu skulle man jo være et skarn, hvis man ikke ville fjerne overflødigt bureaukrati – så jeg går ind for overflødigt bureaukrati!
Nå, okay!
Nej, jeg tror, det er en rigtig god idé at fjerne det.
Men det er mere den der sammenhæng med konkurrenceevnen, der undrer mig en lille smule.
Kan hr. Christian Friis Bach ikke forklare mig: Hvad er egentlig grunden til, at USA indføre told på europæiske varer?
Altså, hvad er egentlig grunden til det?
Christian Friis Bach (V), 2025-03-13:
Nu kan jeg jo ikke tale på vegne af regeringen, men jeg kan tale på vegne af Venstre, og i Venstre har vi banket i bordet.
Vi har fremlagt 15 principper og 50 forslag, og det er et arbejde, der i renewgruppen er blevet ledet af hr. Morten Løkkegaard, medlem af Europa-Parlamentet.
Vi vil have en kommissær, der ser på det, og det har vi heldigvis fået, og der er en stribe af forslag fra os.
Jeg har ikke set ret mange fra Dansk Folkeparti.
Christian Friis Bach (V), 2025-03-13:
Tak for det.
Og tak for en, synes jeg, god tale med rigtig mange vigtige elementer.
Men jeg vil bare så igen stille hr. Jens Henrik Thulesen Dahl et spørgsmål om den megen snak om, at vi skal styrke konkurrenceevnen og fjerne bureaukrati og regler.
Da erhvervsministeren kom til Europaudvalget og knoklede i 2 dage for at få det hurtigt frem, fordi det er en vigtig dagsorden og vi skal levere på den – og omnibusforslaget, det første forslag, var virkelig en markant byrdelettelse for europæisk erhvervsliv – stemte Danmarksdemokraterne lige pludselig imod med hensyn til procedurer.
Er ordføreren enig i, at hvis det her går op i procedurer, når vi aldrig i mål?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-03-13:
Ja, hvis det hele går op i procedurer, for det skal det heller ikke.
Omvendt er procedurer altså også vigtigt.
Det er vigtigt, at man får den tid til at behandle forslag, som der er brug for.
Og da vi skulle behandle det der forslag, var der jo faktisk forslag om, at man lige kunne vente og tage det i ugen efter.
Vi var sådan set indstillet på, at vi godt kunne have taget det ret hurtigt.
Men vi er stadig væk nødt til at gøre det på en måde, så vi kan nå at forholde os til det, og så vi også får det på dansk, så man rent faktisk kan se, hvad det er, vi skal stemme om.
Det synes jeg er helt fair, og det er ikke en firkantet forholden sig til procedurer.
Det er sådan set god, sund fornuft.
Christian Friis Bach (V), 2025-03-13:
Jo, men problemet er jo så bare, at hvis man i de 27 lande og de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet og Kommissionen alle sammen har den holdning, at vi lige skal vente lidt, fordi der er nogle procedurer, så når vi jo aldrig i mål.
Derfor vil jeg bare gerne høre ordføreren, om ordføreren bakker op om omnibuspakken, og så vil jeg samtidig høre ordføreren, om Danmarksdemokraterne har lanceret deres initiativer til, hvad vi skal gøre i Europa for at sikre konkurrenceevnen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-03-13:
Det er jo et klassisk stråmandsargument.
Så vidt jeg husker, stemte Enhedslisten også imod det, fordi man ønskede at få det på dansk.
Det er vel rimeligt nok, at man får materialet på sit modersmål, ellers kunne man lige så godt nedlægge Folketinget.
Jeg synes ikke, at ordføreren har svaret på, hvad regeringen vil gøre.
Man kan jo banke i bordet over for EU og sige: Nu vil vi ikke mere, nu siger vi nej.
Hvorfor gør man ikke det?
Henrik Møller (S), 2025-03-13:
Jeg vil sige, at den stærkeste indsats jo vil være, hvis man i fællesskab på europæisk plan på en eller anden måde kan lave nogle begrænsninger på det her område.
Det vil jo have en væsentlig større effekt, end en dansk indsats vil have.
Jeg må helt ærligt erkende, at jeg ikke er hundrede procent klar over, hvordan det her med gassen rent faktisk fungerer.
Der er det, jeg siger, at jeg synes, vi skal kigge på nogle af de sanktioner, vi har indført, som betyder, at vi køber fra Norge og USA.
Vi skal i øvrigt også en tur til Algeriet og kigge på nogle energimuligheder i forhold til hydrogen.
Det har så ikke lige noget med det her at gøre, men det handler om at få en diversitet, som betyder, at vi ikke køber den her olie og gas fra Rusland.
Jeg er ikke interesseret i at skulle finansiere Putins styre.
Martin Lidegaard (RV), 2025-03-13:
Det er jo helt fair, at det ikke lige er ordførerens speciale.
Jeg tror, det er fair at sige, at det nok kræver en indsats i både EU og de enkelte medlemslande, hvis man skal ud af russisk gas.
I øjeblikket stiger forbruget af naturgas sådan set i Danmark – og dermed også af den russiske gas.
Men jeg går ud fra, at ordføreren er enig i, at hvis det er regeringens politik, at det skal ske på europæisk plan, er det selvfølgelig noget, som regeringens ministre har bragt op i de forskellige ministerråd, herunder selvfølgelig europaministeren.
Det håber jeg ordføreren så kan bekræfte.
Martin Lidegaard (RV), 2025-03-13:
Først og fremmest syntes jeg, der var en ting, der manglede i ordførerens tale, nemlig partnerskabet med Afrika, og jeg tror også, at ordføreren, hvis han havde været med i sit gamle parti, så havde husket det, og det er jo især, fordi USAID nu har nedskåret med 83 pct. på udviklingsbistanden.
For der er et hul, der bliver skabt i forhold til verdens fattigste, ikke mindst når det handler om kvinder, seksuelle rettigheder, abort, osv., og hvor man – kan man sige – dog bør forsøge at lægge et plaster på det kæmpe sår, der er kommet efter de amerikanske nedskæringer på udviklingsbistanden.
Det har også et geopolitisk perspektiv til Afrika.
Mit andet spørgsmål handler om den afstemning, der i går var i Europaparlamentet, hvor vi jo har en fælles gruppe, nemlig Renew, som ordføreren også nævnte, men hvor man i Venstre, Moderaterne og Radikale Venstre faktisk stemte forskelligt, nemlig når det handler om, hvor meget vi skal integrere vores forsvar i EU.
Her ønsker vi en fuld integration, altså selvfølgelig mellemstatsligt, men langt mere end i dag, og det undlod Venstre og Moderaterne at stemme for, hvilket vi undrede os over.
Christian Friis Bach (V), 2025-03-13:
Ja, så hurtigt som muligt
Der vil jeg bare notere mig, at erhvervsministeren, da Kommissionen fremlagde den store omnibuspakke, hastede alt, hvad han kunne, og at han arbejdede i døgndrift for at få fremlagt det for Folketingets Europaudvalg.
Martin Lidegaard (RV), 2025-03-13:
Det glæder mig oprigtigt, og jeg vil også gerne kvittere for, at man fastholder de 0,7 pct.
Vi havde dog gerne set, at man fra regeringens side i den situation, hvor de danske nødhjælpsorganisationer, også dem, der arbejder i Ukraine, og alle de andre steder, hvor der er konflikter, mister utrolig mange penge, og der er også partnerne i Afrika, havde taget initiativ til at sætte bare nogle få millioner kroner af, som nødhjælpsorganisationerne tigger og beder om.
Jeg er i den situation, vi står i nu, så lidt interesseret i at høre, hvor vigtigt Venstre synes det er at vi faktisk arbejder hen imod en stærkere fælles integration af det europæiske forsvar.
Christian Friis Bach (V), 2025-03-13:
I Venstre ønsker vi jo en stærk europæisk søjle i NATO, men dermed også sagt, at vi ikke ønsker at bryde de transatlantiske bånd, der har tjent os godt.
Vi skal være en tålmodig og tolerant partner, både når det gælder handel og det forsvarspolitiske samarbejde hen over Atlanten.
Men det transatlantiske bånd skal ikke kappes, og derfor er det også vigtigt, at vi i Europa sender et signal om, at det er i Europas interesse, og at vi ønsker at fastholde et stærkt transatlantisk bånd, også når det gælder forsvar.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
Da jeg for 20 år siden for første gang blev valgt, var EU's og USA's økonomi nogenlunde lige store.
I dag er USA's økonomi 50 pct. større end EU's, også selv om man ser bort fra brexit, og det vidner jo om, hvilken taberregion EU har udviklet sig til, altså at man ganske enkelt ikke har en konkurrenceevne, som overhovedet matcher det, som amerikanerne og desværre også vores strukturelle hovedfjende, kineserne, formår.
For en times tid siden behandlede vi på regeringens foranledning et lovforslag, der handler om, hvordan man fremover skal regulere Artificial Intelligence i Europa, altså en forordning på 200 sider, og hvor jeg jo ærligt må indrømme, at jeg havde brug for ChatGPT for at finde ud af, hvad det handlede om.
For måden, det er udformet på, gør i hvert fald, at det kræver en højere specialistviden.
Er det ikke præcis den slags fuldstændig nonsens-forslag, der er årsagen til, at EU økonomisk sakker bagud?