runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-28:
Det, at man sanktionerer aktivitetsparate, betyder jo, at man jager folk rundt for at finde et job.
De er jo aktivitetsparate, netop fordi de ikke kan tage et job; så det bliver jo endnu mere grotesk og absurd.
Og i går havde vi et samråd med beskæftigelsesministeren, der handlede om, at nogle af de her aktivitetsparate faktisk, selv om de er ved at dø – altså, selv om de er dødssyge, og selv om de er terminale patienter – befinder sig i aktiviteter og aktiveringer.
Så jeg synes, det her begreb om ret og pligt nu er blevet misbrugt så vidt, at også døende mennesker bliver jaget rundt for at komme i job – og deriblandt nogle aktivitetsparate.
Naser Khader (KF), 2019-11-28:
Det kan Enhedslisten jo bringe med, og så må vi se på det i udvalget.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Jeg vil gerne spørge ind til den del, der handler om den årlige praksisundersøgelse.
Det synes vi er en god idé og bakker op om, og derfor ville jeg høre ordføreren, om vi måske kunne udvide den årlige praksisundersøgelse til også at vise omfanget og karakteren af fejl, som der måtte være i forhold til borgerne, og omfanget af og karakteren af, hvad det er for nogle fejl, der bliver begået af kommunen.
Vi ved det jo fra flere tal, f.eks. var der i 2017 fejl i 20 pct. af de sanktioner, der blev givet, og videre hen.
Så vil ordføreren bakke op om, at vi breder den her praksisundersøgelse ud?
Naser Khader (KF), 2019-11-28:
Dette lovforslag er led i udmøntningen af aftale om mere enkle og skærpede sanktioner, styrket kontrol med snyd og færre fejludbetalinger.
Det er en aftale, som vi indgik, da vi sad i regering, og det gjorde vi sammen med Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet.
Der indgår desuden yderligere elementer, som regeringen har aftalt med aftalepartierne.
Denne aftale indeholder en række initiativer, som skal medvirke til at forenkle og skærpe reglerne om sanktioner i kontanthjælpssystemet, så kommunerne får lettere ved at administrere reglerne og begår færre fejl.
Reglerne skal desuden understøtte, at borgerne reelt står til rådighed for arbejdsmarkedet eller en indsats, der kan bringe dem tættere herpå.
Aftalen sigter desuden på at skabe mere og bedre kontrol med udbetaling af ydelser.
Det er vigtigt, at folk kan have tillid til, at kommunerne gør deres job ordentligt, og denne aftale vil forhåbentlig bidrage hertil.
Mange kommuner har deres egne gravergrupper, nogle, der forsøger at indfange svindel, og det skal de have ros for.
Men de skal også have nogle flere redskaber i forhold til sanktionsmulighederne.
Derfor støtter vi forslaget.
Og jeg skulle hilse fra Liberal Alliance og sige, at de også støtter lovforslaget.
Halime Oguz (SF), 2019-11-28:
Jeg vil starte med at fastslå og understrege, at SF er klart imod socialt bedrageri og snyd, og det tror jeg faktisk vi alle sammen her i salen er.
Vi synes sådan set også, at den del af lovforslaget, der handler om en forenkling af sanktionssystemet, er fornuftig, for systemet er svært at gennemskue i dag.
Når det så er sagt, er der en grund til, at SF ikke er med i aftalen, der er indgået mellem de borgerlige partier og Socialdemokratiet, for samtidig med at man forenkler sanktionssatserne, bliver de nemlig hævet.
Det er vi modstandere af, og vi kan se, at mange organisationer i deres høringssvar også giver udtryk for kritik og bekymring.
Med de højere sanktioner risikerer vi at gøre i forvejen udsatte mennesker endnu mere udsatte.
Dertil kommer også indførelsen af agterskrivelser, hvor man sender partshøring og afgørelse i samme brev, og der tvivler vi på, at udsatte borgere forstår, at de har en reel mulighed for at gøre indsigelse.
I det hele taget er der flere steder, hvor vi er bekymrede for borgernes retssikkerhed.
Samtidig synes vi også, at man meget længe har rendt med pisken efter ydelsesmodtagerne, som konstant mistænkeliggøres, mens banditter i habitter går fri.
Derfor kan SF ikke støtte forslaget.
Samira Nawa (RV), 2019-11-28:
I lovforslaget, forstås det, skal skærpede regler om sanktioner i kontanthjælpssystemet sikre en fortsat tillid og opbakning til det danske velfærdssystem, herunder sikkerhedsnettet for borgere, som har brug for hjælp.
Det tillader jeg mig at så tvivl om.
Jeg tillader mig at så tvivl om, hvorvidt sanktioner mod borgere, der har brug for særlig hjælp, genskaber tilliden til sikkerhedsnettet.
Jeg vil tværtimod vove den påstand, at det netop er ved at tage hånd om ydelsesmodtagere, der kæmper med både det ene og det andet, at vi viser, hvorfor det danske velfærdssystem er unikt og værd at værne om.
Der hersker ikke nogen tvivl om, at socialt bedrageri skal have konsekvenser – naturligvis – men forslaget her indeholder en række tiltag, der efter alt at dømme kommer til at ramme skævt.
Dansk Socialrådgiverforening og Rådet for Socialt Udsatte peger på, at det ikke kun er ledige, der misbruger kontanthjælpssystemet, som vil blive ramt, men også kontanthjælpsmodtagere, som reelt forsøger at være lovlydige i et system, der for dem virker som et komplekst kontanthjælpssystem.
Der er desuden en betydelig gruppe kontanthjælpsmodtagere med komplekse sociale problemer som f.eks. et problematisk stofmisbrug, alvorlige psykiske lidelser eller et ringe fysisk helbred.
Sanktioner over for den her gruppe vil medføre en forværring af deres i forvejen udsatte situation, og de vil formentlig blive skubbet længere væk fra beskæftigelse.
I aftaleteksten er det beskrevet, at man vil tage særlige hensyn til den her gruppe, men det synes ikke at være tilfældet i udmøntningen af aftalen.
Retsstillingen for ydelsesmodtagere forværres yderligere med initiativet om, at kommunerne i forbindelse med sanktionsafgørelser skal have mulighed for at sende partshøring og afgørelse i samme brev, hvor afgørelsen effektueres, hvis nu borgeren ikke kommer med bemærkninger inden for svarfristen.
Samtidig ser vi en udvanding af danske værdier.
De udvandes af, at der opstilles et symbolpolitisk krav om, at udlændinge skal sætte en autograf på en medborgerskabserklæring for at vise, at de bakker op om det danske samfunds værdier.
Det er mistillid til borgere med udenlandsk baggrund, og det er en udvanding af danske værdier, at det kan reduceres til en underskrift.
I Radikale Venstre vil vi gerne være med til at kigge på, hvordan man i højere grad kan komme socialt bedrageri til livs, men vi kommer ikke til at gøre det ved at skyde med spredehagl mod ydelsesmodtagere i håbet om at ramme nogle af de rigtige.
Derfor agter Radikale Venstre at stemme imod forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Men er Konservative umiddelbart positive over for det?
For vi ved jo, at sanktioner kan have rigtig, rigtig store konsekvenser, og der bliver nævnt nogle fine ord om, at det ikke må ramme sårbare borgere og ikke må være uhensigtsmæssigt, og når det så sker alligevel, går jeg ud fra, at ordføreren er enig i, at det er ret alvorligt.
Så vil ordføreren være positiv over for, at vi udvider det?
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-28:
Jeg tror lige, vi skal se det beslutningsforslag først, for hvis vi har givet dem ret til at være her, har vi samtidig nok også en forpligtelse til at give dem understøttelse.
Så vi skal nok lige se beslutningsforslaget, inden vi træffer en endelig afgørelse om det.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-28:
Vi kan være med, så længe det ikke handler om at reparere på det her system; så længe det ikke handler om at lave nogle små forbedringer, som i virkeligheden blåstempler systemet, hvor man siger: Nu gør vi det lidt lettere, og så kan man æde det.
Vi vil have det væk.
Vi vil have tvangen og kontrollen og administrationen i beskæftigelsessystemet væk.
Vi er sikre på, at hvis vi giver folk myndigheden tilbage og giver dem den individuelle hjælp, vil der komme flere i arbejde.
Vi bruger jo enormt mange penge på at kontrollere og administrere folk.
Hvis vi brugte de penge på at hjælpe folk individuelt med at komme på benene og komme i arbejde i stedet for at bruge dem til at tvinge folk rundt i systemet, så er vi sikre på, at der ville komme flere i arbejde.
Så hvis Enhedslisten er enig i, at vi simpelt hen skal have det her system væk, er vi med på det hele.
Peter Hummelgaard (S), 2019-11-28:
Der kan sikkert være flere fortolkninger af det.
I Socialdemokratiet er vi jo grundlæggende modstandere af, at man indfører eksempelvis madkuponer i Danmark.
Det er ikke sådan et samfund, vi har lyst til at have.
Det er ikke det, vi synes skal kendetegne et velfærdssamfund.
Det er også en af grundene til, at jeg tror, at man vil finde, at vi også er uenige med andre partier, der betegner sig selv som værende en del af centrum-venstre eller for den sags skyld længere ude på venstrefløjen.
Det er også derfor, at vi går ind for, at man fører en stram udlændingepolitik.
Vi ønsker et velfærdssamfund, der tager sig af de svageste, der tager sig af folk, der er arbejdsløse.
Men for at det skal kunne hænge sammen, er man også nødt til at have en rimelig balance, i forhold til hvor mange der kommer til Danmark, hvor hurtigt de kommer til Danmark, og i forhold til i hvor høj grad samfundet evner at integrere dem.
Det er jo den balance, vi står for i de spørgsmål.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Det tager jeg som en bekræftelse på, at hvis vi ikke havde udlændinge, som fik offentlige ydelser og derfor kunne snyde med dem, ville vi have mindsket omfanget af socialt bedrageri i Danmark.
Derudover er det rigtigt, at grundloven sætter nogle bestemmelser, men grundloven sætter jo ikke nogen bestemmelse, der siger, at vi skal give folk offentlige ydelser, men at vi sikrer, at de kan eksistere i Danmark.
Det er jo to forskellige ting.
Peter Hummelgaard (S), 2019-11-28:
Jeg tror først og fremmest, det er vigtigt at sige, at en indførelse af en sådan lovgivning – i hvert fald hvis man fratager folk, der har lovligt ophold i Danmark, deres forsørgelsesgrundlag, hvis de ikke har mulighed for at få et arbejde – ville være grundlovsstridig.
Derfor er vores vurdering, at man ikke kan indføre en sådan lovgivning.
Men hr. Lars Boje Mathiesen har i hvert fald en pointe i den anden del af spørgsmålet, nemlig at der desværre er en overrepræsentation af især ikkevestlige borgere blandt nogle af dem, der ikke lever op til nogle af de forpligtelser, vi har som en del af vores beskæftigelsessystem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Jeg skal bare spørge, om ministeren kan bekræfte, at hvis man indførte en lovgivning, der gjorde, at udlændinge skulle forsørge sig selv i Danmark, ville det betyde, at vi ville have en mindskning i socialt snyd og bedrageri i Danmark.
Peter Hummelgaard (S), 2019-11-28:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke for den behandling, lovforslaget har fået i dag.
Regeringen og aftalepartierne er optaget af, at vores velfærdssamfund bygger på et princip om ret og pligt.
Det er et princip, der betyder, at når man er ledig og modtager en ydelse fra det offentlige, skal man stå til rådighed og gøre, hvad man kan, for at finde et job.
Heldigvis er det langt de fleste borgere, der aktivt medvirker og gør deres bedste for at få fodfæste på arbejdsmarkedet, men hvis vi skal bevare opbakningen til velfærdssamfundet og et stærkt økonomisk sikkerhedsnet for dem, der har brug for hjælp, må vi også sikre, at modtagerne lever op til de krav, der stilles, og at det skal have klare og mærkbare konsekvenser, hvis de ikke gør.
Kommunerne skal derfor have mulighed for på enklere vis at kunne give sanktioner til borgere, der ikke står til rådighed, når de har pligt til det.
Samtidig skal borgerne på forhånd vide, hvorfor og hvordan de bliver sanktionerede, hvis de udebliver fra et tilbud eller ikke søger job.
Det må ikke komme som en overraskelse.
Det sikrer vi med lovforslaget ved bl.a. at indføre fire faste sanktionssatser samt en forenklet vejledning til borgerne.
Lovforslaget afspejler desuden, at der er bred enighed om, at der skal tages særlige hensyn til udsatte borgere, for sanktioner bringer ikke nødvendigvis mennesker, der er udsatte, tættere på arbejdsmarkedet, sådan som det også har været debatteret her i dag.
Derfor skal kommunerne i hvert enkelt tilfælde vurdere, om en sanktion vil fremme, at den udsatte borger står til rådighed, og den vurdering skal bl.a. ske på baggrund af en personlig kontakt med borgeren, altså en udvidet partshøring.
Til sidst vil jeg gerne kvittere for den brede politiske opbakning, der har ført frem til dagens lovbehandling.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
I sommer så vi, hvorledes der blev fusket med sociale ydelser i Københavns Lufthavn.
Vi har set eksempler på, at man flytter adresse for at kunne få mere i boligstøtte.
Eksemplerne står i kø.
Fællesnævneren for dem er, at det sociale bedrageri, der foregår i Danmark, i større grad bliver begået af udlændinge set i forhold til den andel af befolkningen, som de udgør.
Det er ganske enkelt uacceptabelt.
Derimod bør man løse problemerne fra bunden, og det gør man f.eks. ved at sige, at udlændinge, der er i Danmark, selvfølgelig skal forsørge sig selv, at folk, der kommer til landet, selvfølgelig skal forsørge sig selv, og at offentlige ydelser kun er til danske statsborgere.
De vil være langt lettere at løse, og vi vil kunne indrette en ordning, som ikke hiver ganske almindelige borgere rundt i et system, som mest er til gavn for de mennesker, som er ansat i systemet af kommunen.
Derfor er vi i Nye Borgerlige utrolig kritiske over for øgede sanktioner, når man ikke samtidig tager fat omkring de grundlæggende problemer, som vi har i samfundet, med socialt bedrageri.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Jeg går ud fra, at ordføreren så er enig i, at nogle af de hensigtserklæringer, der kan være i en lovtekst, ikke altid stemmer overens med det, vi ser i virkeligheden.
Jeg vil spørge, om ordføreren så vil være med til at prøve, om vi kan få udvidet den årlige praksisundersøgelse til netop også at undersøge de problemstillinger, som ordføreren rejser i sit svar.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-28:
Nej, socialt bedrageri kommer vi ikke til at acceptere under nogen som helst omstændigheder; det vil jeg godt slå fast.
Men vi tror ikke på, at et sanktionsbåret system er det mest effektive i dagens Danmark.
Vi tror simpelt hen på, at flere vil komme i arbejde, hvis vi gør de tilbud, som kommunerne giver til de ledige, så gode, at folk tager imod dem uden at være tvunget til det.
Der er så få, der snyder.
Selv Dovne Robert har jeg faktisk haft en længere snak med.
Han snød faktisk heller ikke.
Han er meget aktivt arbejdssøgende, og han har stillet op til tre kommunalvalg, så selv de der symboler, vi har fået på, at folk snyder, passer jo ikke rigtig.
Så siger hr. Leif Lahn Jensen, at så kan jeg jo være ligeglad, og så kan jeg stemme for de her sanktioner.
Vi bruger simpelt hen så mange midler på tvang, kontrol og administration og på at skubbe folk rundt i systemet og skære ned på deres hjælp.
Altså, vi kan jo bruge dem på at hjælpe ledige på benene med en meget mere individuel indsats.
Det er dyrt, men vi har faktisk pengene ovre fra tvangssystemet, som vi kan bruge på det.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-28:
Med den iver, hr. Torsten Gejl lægger for dagen i dag, får man jo lyst til at stille ham spørgsmål for ligesom at forstå, hvad det er, han mener.
Er det ikke korrekt, at hvis det er sådan, som hr. Torsten Gejl siger, nemlig at alle vil søge alt, og at alle vil gøre alt, hvad de overhovedet kan, så behøver de ikke være bange for det her, for så er der jo ikke nogen af dem, der bliver sanktioneret?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvis man vil have hele sanktionsdelen væk, så der ikke er noget, der hedder sanktioner, er ordføreren så ikke bekymret for dem, der snyder?
Mener ordføreren ikke, at der er nogen, der snyder i det her system?
Og hvis der er det, skal vi så bare finde os i det, eller hvad?
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-28:
Det er jeg glad for, at ordføreren nævner, for det handler ikke kun om jobs.
Altså, vi tror, at folk, hvis de bliver sat fri, og hvis de får myndigheden selv og får chance for at få den støtte, der skal til, så vil de søge alle livets muligheder.
De vil søge at blive raske, de vil søge uddannelse, de vil søge job, de vil søge at komme videre.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-28:
Jeg synes jo ikke, at ordføreren egentlig svarer på det, jeg spurgte om.
For ordførerens tale gik på, at man blev sanktioneret, hvis man ikke fik job.
Det var det eneste, jeg sådan set hørte, og at man skulle give dem fri, for så søgte de alligevel job.
Hvis det kun var det problem, vi havde med den her lovgivning, altså om de søger job eller ikke søger job – der er også lovlige undskyldninger for, hvorfor man ikke søger job – så var det lidt nemmere at tage hånd om.
Men sanktionsreglen omfatter jo mange andre.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-28:
Jeg synes, det er svært at gennemskue på tværs af systemet.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-28:
Tak for det, formand.
Nu har jeg siddet og hørt på ordførerens tale, og jeg fornemmer sådan, at det eneste, der går igen i ordførerens tale, er sanktioner vedrørende jobsøgning, altså i forhold til om man søger job eller man ikke søger job.
Det her forslag omhandler jo rigtig mange andre sanktioner.
For hvis det kun var sanktioner i forbindelse med at søge job, er reglerne jo sådan, at man skal søge de job, der er aktuelle for en, der passer til en.
Men er det ikke korrekt, at hvis man nu som ydelsesmodtager søger de job, der er nødvendige, de job, der bliver aktuelle for en, så bliver man ikke sanktioneret?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-28:
Så det vil sige, at de sanktioner, der bliver givet rundt om i kommunerne nu, og det, man finder ud af i forhold til socialt bedrageri og alt det, der sker derude, ifølge Alternativet ingenting har på sig.
Det er simpelt hen bluff.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Og den del synes jeg også er udmærket, men jeg tænker, om det for nogle af de her mennesker, som den her lov vil ramme, måske med aggressiv kraft eller på kanten af samfundet, så ikke ville være rimeligt, at man faktisk har en rettighed i loven, som man kan holde fast i at vide, når man har en rimelig grund, f.eks. helbredsmæssige årsager, til ikke at være der.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor det er, I ønsker at tage det ud af loven.
Ville det ikke være en god idé, at de faktisk havde hjemmel i loven til de rimelige årsager?
Hans Andersen (V), 2019-11-28:
Jo, men jeg mener sådan set også, at det er det, vi gør med det her lovforslag.
Vi giver sådan set kommunen mulighed for at friholde den pågældende borger for sanktioner, hvis det ikke fremmer deres rådighed.
Vi har ikke fastholdt ti bestemte årsager.
Vi har sådan set givet kommunerne en frihed til at vurdere den enkeltes begrundelse for at være fraværende, altså vurdere, om der er en saglig grund, og dermed ikke sanktionere.
Så jeg synes sådan set, at vi har fundet en fin balance med det her lovforslag.
Tak for det.
Vi siger det igen og igen: Ret og pligt følges ad.
Og selv om mange danskere måske tænker, at det er en floskel mere end et udtryk for en faktisk holdning, så ligger der vægt bag ordene.
Vi har et velfærdssamfund, hvor man kan nyde, hvis man har behov for det, men hvor man også har pligten til at yde, så snart man kan.
Det er en balance, som vi hele tiden skal være opmærksomme på og justere, og det gør vi også med dette lovforslag.
Lovforslagets hovedmål er at forenkle og gennemskueliggøre de sanktioner, kontanthjælpsmodtagere kan møde, hvis de ikke står reelt til rådighed for arbejdsmarkedet.
Ambitionen er klar: Er man ikke helt klar til at yde, skal man heller ikke i samme grad kunne nyde.
I dag er sanktionssystemet for uigennemskueligt og uoverskueligt.
Det er uklart for borgere og kommuner, hvilke konsekvenser det har, når man ikke lever op til de krav, der stilles, når man er på kontanthjælp.
Det betyder, at kommunerne har svært ved at sanktionere borgere, som ikke lever op til deres del af samfundskontrakten, og det er ikke holdbart.
Derfor sikrer vi med dette lovforslag, at vi gør sanktionssystemet mere enkelt.
Så er det lettere for den kommunale sagsbehandler og borgeren at gennemskue, at tingene går rigtigt for sig.
Det øger retssikkerheden for borgere og kommuner.
Så generelt finder Venstre, at lovforslaget er godt og et skridt i den rigtige retning, og jeg skal meddele, at Venstre stemmer for lovforslaget.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-28:
Jeg kan ikke lade være med at tænke, at hvis man mener, at der er så få, der snyder, og så få, der ikke står til rådighed, hvorfor er man så imod sanktioner?
Så bruger vi jo ikke sanktioner – altså hvis alle står til rådighed og der ikke er noget galt, bliver der bare ikke brugt sanktioner, og det har jeg det da fint med.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-28:
Altså, i Alternativet tror vi, at dem, der eventuelt ville snyde, er så uendelig, uendelig få, at vi aldrig nogen sinde får brug for dem.
Så vi bruger så uendelig mange ressourcer på at retfærdiggøre en incitamentspræget beskæftigelsespolitik på grund af nogle, som muligvis er så få, at spørgsmålet er, om de overhovedet findes.
Vi kan f.eks. kigge på Kalundborg, hvor man undtog de 100 mest udsatte kontanthjælpsmodtagere for alle typer sanktioner, alle typer krav, alle typer tvang og også den medfølgende administration, og det betød faktisk, at der i Kalundborg på det tidspunkt var 60 pct. af de allermest udsatte i aktivering mod 30 pct. på landsplan.
Er det ikke lidt interessant, hvordan folk søger mod arbejde og aktivering, når de selv får lov til at bestemme?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-28:
Det kan et medlem af Alternativet måske forstå – det kan jeg ikke.
Jeg mener helt klart, at ret og pligt gælder stadig væk, og med ret og pligt mener jeg også, at man selvfølgelig skal have de ydelser, man har krav på og ret til.
Og det er vigtigt.
Jeg stod jo også her for en uge siden og forhøjede nogle af dem.
Men jeg mener også, at man til enhver tid skal stå til rådighed, og jeg tror rent faktisk også på, at sanktioner hjælper her.
Ja, de fleste arbejdsløse vil da arbejde; de fleste af dem, der går derude, vil gerne arbejde – jeg møder masser af dem.
Men skal vi ikke også være ærlige og sige, at der også er nogle, der gerne vil snyde på vægten?
Kan vi ikke godt være ærlige?
Så skal de selvfølgelig stå til rådighed, og hvis ikke de står til rådighed, har vi sanktionerne.
Vi skal hjælpe dem alt det, vi kan; vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at hjælpe dem i arbejde, men de skal stå til rådighed, og de skal også selv hjælpe til.
Det er det, det drejer sig om.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-28:
Det viste sig, at dem, som ikke blev tvunget eller sanktioneret på nogen som helst måde, søgte lige så meget arbejde som dem, der blev i det gamle system.
Kunne man måske forestille sig, at tiden for sanktioner og ret og pligt osv. på en eller anden måde er ved at være gået, fordi folk faktisk gerne vil arbejde?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-28:
Nej, det kan jeg sikkert også godt forstå ordføreren ikke synes, men det, der hænger sammen, er, at vi skal sikre, at vi passer på de svageste her.
Men jeg er også bare nødt til at sige, at selvfølgelig skal vi sikre, at dem, der snyder på vægten, dem, der ikke gider arbejde, dem, der ikke står til rådighed, rammes.
Det vil vi simpelt hen ikke finde os i.
De skal stå til rådighed, og de skal have sanktioner, hvis ikke de gør det.
Med det her lovforslag sikrer vi også de svageste, og hvis ikke vi gør det, så må vi da bare mødes igen og sige: Hvad er det så, der sker.
Læg også mærke til, at vi laver en benchmarking i forhold til kommunerne, altså at vi holder øje med, om kommunerne gør det ordentligt.
Og dem, der sanktionerer for meget i forhold til de svageste, skal vi også komme efter.