runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2023-02-21:
Hvis der er en ting, jeg har lært at drømme om, siden jeg blev udlændingeordfører, så er det et samkørt og effektivt fælleseuropæisk migrationssystem.
Det kan godt virke til at have lidt lange udsigter nu og da, men med forordningsimplementeringer som den, vi behandler i dag, tager vi alligevel et skridt i den retning – selv om kritikere af bureaukratiets fodslæbenhed nok vil kunne finde nogen morsomhed i, at det i sin tid var min forgænger, Holger K. Nielsen, som i 2017 behandlede den oprindelige retsakt til det her, men nok om historikken.
Forslaget, vi behandler i dag, handler grundlæggende om at gøre informationsdeling og tilbagesendelse på tværs af EU-landene mere effektiv, helhedsorienteret og internt afstemt.
Med andre ord er det den form for lovgivning, som EU i mine øjne er sat i verden for.
Forslaget pålægger som noget nyt medlemsstaterne at indberette tredjelandsstatsborgere, der er genstand for en afgørelse om tilbagesendelse.
Det virker som en indlysende forordning at implementere, eftersom et velfungerende Schengeninformationssystem umiddelbart er en afgørende forudsætning for en effektiv og ikke mindst gennemsigtig grænsekontrol, som igen er afgørende for at undgå nogle af de beskæmmende såkaldte pushbacks og lignende overgreb ved grænsen, EU har været vidne til de forgangne år.
Hvis vi har lært noget af de sidste 20 år i europæisk politik, er det, at kontrol, overblik og regulering i overensstemmelse med reglerne er en forudsætning for opbakningen til asylsystemet og for migration på tværs af EU's grænser i øvrigt, så vi i overensstemmelse med både menneskerettigheder og også almenmenneskelig moral kan sørge for, at mennesker på flugt også har et sted at flygte hen.
Både i asyl- og migrationsmæssig sammenhæng er det derfor nødvendigt, at immigrations-, politi-, told- og retsmyndigheder i EU kan arbejde tæt og koordineret sammen.
Her er tilbagesendelsesforordningen et centralt værktøj.
Afgørelser i sager om tilbagesendelse er så afgørende en begivenhed for den enkelte, og derfor er det vigtigt, at der er en klar og ensrettet retlig ramme for myndighederne på tværs af landene.
Jeg kan i høringssvarene læse, at Datatilsynet påpeger vigtigheden af, at adgangen til sagerne bliver forbeholdt en begrænset kreds af medarbejdere i den udlændingemyndighed, som ministeren bemyndiger til at varetage opgaven.
De forudsætter også, at medarbejderne i den pågældende udlændingemyndighed ikke bliver givet adgang til flere oplysninger, end hvad der er nødvendigt af hensyn til varetagelsen af opgaven.
De betragtninger, som de kommer med der, kan vi tilslutte os, og det er vigtigt, at ministeren også er opmærksom på det.
Derudover kan jeg bare sige, at SF støtter forslaget, der ligger her.
Mohammad Rona (M), 2023-02-21:
Tak for det.
Lovforslag L 45 danner grundlag for den praktiske anvendelse af de to nye forordninger for Schengeninformationssystemet, SIS, på Udlændinge- og Integrationsministeriets område, nemlig SIS-forordningen og SIS-tilbagesendelsesforordningen.
Lad mig komme med et enkelt eksempel.
Kort fortalt indeholder de nye forordninger meget korte frister, inden for 12 timer, så det gør det nødvendigt, at man døgnbemander den myndighed, som skal foretage indberetningerne.
Det løses mest hensigtsmæssigt, ved at én myndighed, i første omgang Udlændingestyrelsen, døgnbemandes.
Forordningerne har til formål at forbedre effektiviteten af kontrollen ved de ydre Schengengrænser, bidrage til at forebygge og bekæmpe ulovlig indvandring og bidrage til et højt sikkerhedsniveau inden for Schengenområdet.
Mads Fuglede (V), 2023-02-21:
De nye forordninger om Schengeninformationssystemet, også kaldet SIS, pålægger medlemsstaterne at indberette alle afgørelser om tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold i et Schengenland til SIS-systemet.
Det skal gøres med en meget kortere tidsfrist end tidligere, og derfor foreslås det med lovforslaget, at udlændingeloven ændres, således at ministeren kan bemyndige udlændingemyndighederne til at varetage opgaver for hinanden, så det kan sikres, at disse nye tidsfrister kan overholdes.
Samtidig foreslås det med denne lovændring, at opgavevaretagelsen ikke skal blive uforholdsmæssig ressourcetung eller usmidig for udlændingemyndighederne ved at give ministeren nogle beføjelser på det område.
Den mest hensigtsmæssige opgavevaretagelse sker, ved at myndighederne kan bistå hinanden i forhold til indberetnings- og konsultationsopgaverne i SIS-systemet.
Det er den bedste løsning, og det er Venstres baggrund for, at vi støtter lovforslaget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-02-21:
Det her lovforslag om Schengeninformationssystemets tilbagesendelsesforordning pålægger Danmark at indberette det i Schengeninformationssystemet, når vi foretager tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Og det er ingen hemmelighed, at vi håber, at der bliver mere travlt, når det kommer til hjemsendelse af kriminelle udlændinge generelt set.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-02-21:
Men det er klart, at når vi har en diskussion om udenlandske arbejdstagere, er det væsentligt, at det ikke sker på en måde, hvor det kan fortrænge danske lønmodtagere fra arbejdsmarkedet eller fortrænge unge fra at komme i uddannelse eller ind på arbejdsmarkedet.
Jamen der er mange ting i regeringsgrundlaget, som ikke er på lovprogrammet.
Det er jo derfor, vi har 4-årige valgperioder, så vi skal nok komme dertil, hvor de elementer i regeringsgrundlaget, som hr. Christian Friis Bach nævner, også skal udmøntes i lovgivning.
Men vi skal også gøre arbejdet grundigt, og regeringen har trods alt kun et par måneder, er det vel efterhånden, på bagen, men vi kommer dertil.
Christian Friis Bach (RV), 2023-02-21:
Tak for det.
Vi er glade for lovforslaget, og vi er også glade for den tale, som ordføreren lige har fremført.
Men der er et par emner, som helt mangler i lovforslaget og i lovprogrammet.
Det ene er forslaget fra regeringsgrundlaget om en lavere beløbsgrænse for certificerede virksomheder, og det andet er udfordringen med syriske kvinder, som uddanner sig inden for områder med mangel på arbejdskraft.
De ting er ikke i lovforslaget eller i lovprogrammet.
Derfor vil jeg høre ordføreren, om Socialdemokratiet vil samarbejde om at få løst de to udfordringer, som ligger i regeringsgrundlaget, allerede i den indeværende samling.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-02-21:
Nej, i den situation, at ledigheden stiger i Danmark, vil der jo lige præcis ske det, at den supplerende beløbsordning ikke længere virker.
For det ligger jo i lovforslaget, at der skal være en mekanisme, hvor det er sådan, at hvis ledigheden bliver for høj i Danmark – jeg ved ikke, om hr. Morten Messerschmidt er interesseret i at høre svaret – kan man ikke længere bruge den supplerende beløbsordning.
Og det er jo netop for at værne imod den situation, at ordningen bruges til at fortrænge dansk arbejdskraft.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-21:
Vi er bestemt ikke uenige om, at de danske virksomheder skal have gode rammevilkår og også have adgang til kvalificeret arbejdskraft.
Det, vi er uenige om, er, om man skal hente den på den anden side af jorden.
Og jeg synes, der er nogle ting, som hr. Kasper Sand Kjær og hans parti fuldstændig glemmer her, bl.a. at alle, der har forstand på økonomi, forudser, at 2023 kan blive et rigtig grimt år for både Danmarks og hele Europas økonomi.
Vi står foran, hvad mange forventer bliver en recession, stigende arbejdsløshed osv., og hvad vil hr. Kasper Sand Kjær egentlig forudse der så sker, når danskere bliver arbejdsløse og det bliver nemmere at tage folk til lavtlønsarbejde ind fra den anden side af jordkloden?
Stiller det danske arbejdere bedre i den situation?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-02-21:
Jeg vil bare advare imod, at man stiller det sådan op.
Jeg tror, det er en meget farlig måde at stille det op på, at man siger, at enten gør vi noget godt for velfærden, eller også gør vi noget godt for danske virksomheder.
Altså, når det går godt for danske virksomheder, så går det også godt for Danmark.
Når danske virksomheder tjener penge, så tjener Danmark penge.
Det modsætningsforhold må vi aldrig lave.
Jeg tror, det er godt, også økonomisk, at give virksomhederne mulighed for at tiltrække den arbejdskraft, de har brug for, så de kan vækste, så de kan producere de varer, som vi eksporterer til udlandet.
Det er en god økonomisk forretning.
Men derfor skal man jo ikke være blind for det, som hr. Morten Messerschmidt peger på, nemlig de integrationsudfordringer, der selvfølgelig er, når der kommer folk til Danmark fra andre lande, og derfor er det selvfølgelig vigtigt, at dem, der kommer hertil, også bliver mødt både med tilbud, men også med en forventning om at deltage, også selv om man er en medrejsende ægtefælle.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-21:
Nej, det handler jo netop om velfærd, for det er ikke kun opholdstilladelse i Danmark, den enkelte udlænding nu får; det er jo også børnene, det er jo også ægtefællen.
Og vil hr. Kasper Sand Kjær ikke godt bekræfte, at når man kommer hertil fra den anden side af kloden som familie til en udlænding til en månedsløn på nu godt 30.000 kr., jamen så er der adgang til alle de velfærdsydelser, som danskerne har gået og spinket og sparet til – skoler, børnehaver, og hvad deraf følger, hospitaler osv. osv.?
Jeg kan godt se, at det er det for virksomhederne, for de her udlændinge vil jo sikkert gøre hvad som helst for at komme til Danmark og få deres familie med osv., men hvordan kan hr. Kasper Sand Kjær garantere, at det her ikke bliver en dårlig forretning for den danske stat med alle de velfærdsydelser, der følger med?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-02-21:
Men pointen her er vel lige præcis, at det ikke er et valg mellem velfærd eller udenlandsk arbejdskraft.
Her er pointen vel, at udenlandsk arbejdskraft er en forudsætning for velfærd, for hvis vores virksomheder ikke kan få adgang til den arbejdskraft, de har brug for,
tjener de enten færre penge, som går til velfærd, eller flytter deres virksomhed ud af landet til et sted, hvor de kan få arbejdskraft.
Så det her er jo netop et spørgsmål om at sikre, at der også er penge til velfærdssamfundet i fremtiden.
I forhold til den europæiske arbejdskraft vil jeg sige: Jeg synes, det er rigtigt, at der er et større potentiale i EU end det, der bliver benyttet i dag, og derfor synes jeg også, det er rigtig godt, at jobbet skal slås op i Europa, inden man kan bruge den supplerende beløbsordning.
Men det er også et spørgsmål om kompetencer, og det er jo ikke sikkert, at de kompetencer, som danske virksomheder står og mangler, findes hos dem, der er ledige i Europa.
Det gør de måske i højere grad i andre lande.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-21:
Jo, men der er 13-14 millioner uden arbejde i Europa.
Altså, der er faktisk nok at tage af; der er rigeligt at tage af.
Så derfor synes jeg egentlig, at man burde koncentrere sig om det.
Det er jo lande som Malaysia, Forenede Arabiske Emirater, Andorra, Bahamas osv., ja, alle mulige lande, som man kan få arbejdskraft fra – det synes jeg ikke er en god idé, fordi vi i forvejen har så mange mennesker, som skaber store, store problemer i Danmark.
Og jeg må indrømme, at jeg altså hellere ser mere velfærd, i forhold til at vi kan få kvalificeret arbejdskraft, i stedet for at vi henter nogle helt langt væk ude i den store verden, der med al den erfaring, som også Socialdemokratiet efterhånden burde have indhentet, giver store problemer.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-02-21:
Jeg er meget enig i, at vi kan gøre endnu mere for at få seniorer på arbejdsmarkedet.
Der er mange, der gerne vil, og de har kompetencer, som vi bestemt kan bruge.
I forhold til den anden del af fru Pia Kjærsgaards spørgsmål vil jeg sige, at det jo ligger i lovforslaget her, at man kun kan komme ind på den supplerende beløbsordning, hvis jobbet først er slået op i Danmark og i Europa, så det synes jeg sådan set at der er taget højde for i lovforslaget.
Og jeg er sådan set enig i, at hvis arbejdskraften findes i Danmark eller findes i Europa, så skal den rekrutteres derfra og ikke fra tredjelande.
Derudover ligger der jo også en mekanisme i, at hvis ledigheden bliver for høj, bliver ordningen suspenderet, sådan at den ikke bruges i perioder, hvor der er ledig kapacitet blandt danske lønmodtagere.
Så jeg deler sådan set bekymringerne, men jeg synes også, at der er taget højde for det i lovforslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-02-21:
Tak for det.
Jeg må sige, hvis man mangler arbejdskraft: Javel, er det så ikke en mulighed at søge først og fremmest i Danmark, hvor der faktisk stadig væk er en del ledige, der går rundt?
Man kunne måske også få nogle flere seniorer på arbejdsmarkedet.
Det synes jeg vi skal gøre en helhjertet indsats for.
Der er så mange seniorer, som gerne vil arbejde, måske ikke hver evig eneste dag hele ugen, men som i hvert fald kan give et meget stort bidrag til den arbejdskraft.
Det hører vi ikke rigtig noget om fra regeringens side.
Og sidst, men ikke mindst: Hvis vi endelig skal hente det udefra, hvorfor koncentrerer vi os så ikke under alle omstændigheder om folk fra nogenlunde vores egen kulturkreds, altså inden for EU?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-02-21:
Nu blev den aftale, som danner udgangspunkt for det her lovforslag, indgået inden folketingsvalget, så jeg synes næppe, man kan stå her og tale om løftebrud.
Vi har jo også i folketingsvalgkampen fuldstændig stået på mål for at lave en ny ordning for udenlandsk arbejdskrafts muligheder for at komme til Danmark, og det er jo for at svare på det behov, der er derude i de danske virksomheder, som har svært ved at rekruttere arbejdskraft inden for nogle brancher.
Tak for ordet.
Med lovforslaget her foreslås det at tilpasse dansk lovgivning til forordninger vedrørende Schengeninformationssystemet, der som noget nyt indeholder korte frister for bl.a. indberetning af uønskede udlændinge i Schengenlandene.
De korte frister forudsætter døgnbemanding i den pågældende udlændingemyndighed, der skal varetage opgaverne, og da det jo ikke er alle vores udlændingemyndigheder, der er døgnbemandet, så er der behov for, at myndighederne kan bistå hinanden uden for almindelig kontortid.
I den forbindelse foreslås det derfor med lovforslaget at ændre udlændingelovens regler, så udlændinge- og integrationsministeren kan bemyndige udlændingemyndighederne til at varetage opgaver for hinanden, for at sikre, at de korte frister kan overholdes.
For naturligvis skal vi jo sørge for, at de danske regler er i overensstemmelse med forordninger vedrørende Schengeninformationssystemet, som bidrager til at sikre et højt sikkerhedsniveau inden for Schengenområdet.
Tak for ordet.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-21:
Jeg skal jo ikke tillægge andre partier motiver og grunde for, hvordan de prioriterer deres dagligdag og deres kalenderstyring.
Det vil jeg altså lade være op til Tingets medlemmer – der er 179 af slagsen herinde – og jeg tror faktisk, at der er mange, der har pressede kalendere.
Det oplever jeg faktisk selv, for jeg har fire ordførerskaber, og sådan må det nu engang bare være.
Jeg synes måske mere, at den kritik, der bliver fremført, er et tegn på, at man er lidt presset, og så skal man finde nogle andre finurlige argumenter for ligesom at insinuere, at andre ikke passer deres arbejde.
Jeg synes, det er ærgerligt, at vi er sunket så dybt i vores argumentation, når kendsgerningen jo bare er, at vi her har et borgerforslag, som tager udgangspunkt i en absurd tilstand, hvor man vil ændre på noget, der har fungeret rigtig godt i 56 år.
Det er sådan set sagens kerne, og det er noget, som partiet Venstre i øvrigt har støttet, og som man ikke ville ændre på – det mente man i hvert fald tilbage i september, hvor der var et samråd i Skatteudvalget, hvor jeg deltog; der havde man en anden holdning til den her sag.
Søren Søndergaard (EL), 2023-02-21:
Kan hr. Hans Kristian Skibby bekræfte, at man godt kan følge udvalgsarbejdet på andre måder end at sidde med ved et konkret udvalgsmøde?
Og hvad er ordførerens holdning til, at den kritik, der nu rejses, om, at man ikke har været med ved et eneste konkret udvalgsmøde, rejses af partier, som jo i Europaudvalget har siddet og godkendt et mandat, hvor det her blev muligt, uden at gøre indsigelser og dermed har stemt for det?
Altså, når vi nu er ude i den her mærkelige diskussion, vil jeg spørge: Hvad er værst?
Jeg vil slet ikke gennemgå, hvem der var til stede ved det Europaudvalgsmøde, hr. Jan E. Jørgensen, det kunne jeg ikke drømme om, for vi ved jo alle sammen godt, at der kan være årsager til, at man ikke er til stede ved det ene og det andet møde.
Men er det værste da ikke, at når man kommer til at skulle trykke på knapperne, når afgørelsen skal træffes, vælger man forkert?
Er ordføreren enig med mig i det?
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-21:
Jeg oplever såmænd, at jeg godt kan forstå ironien hos hr. Jan E. Jørgensen.
Og sådan er det jo, når man bliver lidt stødt på sine egne manchetter.
Så kan man godt komme til at gå ind og kigge på nogle andre ting.
Jeg kan kun gentage, hvad jeg også tidligere har sagt om de spørgsmål, og det er, at jeg sådan set som skatteordfører, og også, mens jeg var løsgænger her i Folketinget, har deltaget i det samråd, der var i Skatteudvalget omkring lige nøjagtig det her med indførelse af moms på undervisningsdelen.
Og det var et samråd, der var indkaldt af spørgerens eget parti, hvor man dengang havde en helt anden holdning i partiet Venstre.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-21:
Det har jeg har sådan set fuld forståelse for.
Men der deltog dog tre medlemmer fra Venstres folketingsgruppe, to medlemmer fra Socialdemokratiets folketingsgruppe og to medlemmer fra Moderaternes folketingsgruppe, og der var ikke et eneste medlem af oppositionspartierne til stede.
Altså, det er dog alligevel besynderligt, at der ikke var i det mindste bare én politiker fra et af oppositionspartierne, der havde mulighed for at deltage.
Det var sådan set bare det, der undrede mig.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-21:
Nu ved jeg ikke, hvad det er for en tangent, den gode hr. Jan E. Jørgensen bevæger sig ud ad.
Det må man jo selvfølgelig også selv om.
Jeg kan bare sige, at de steder, hvor de her ting bliver behandlet, deltager Danmarksdemokraterne lige såvel som alle mulige andre partier, og det gør vi også i forhold til det her.
Som jeg siger: Sagen har været i samråd i Skatteudvalget, hvor jeg også deltog.
Og så skal jeg jo ikke stå til ansvar over for Jan E. Jørgensen for, hvordan min kalender er sat sammen.
Jeg kan bare fortælle, at ofte er der møder både i Skatteudvalget og i Miljø- og Fødevareudvalget, hvor jeg er formand.
Så kan man altså af gode grunde ikke have sin bagdel placeret to forskellige steder på en og samme tid.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-21:
Jeg vil godt følge op på min kollegas spørgsmål, for Danmarksdemokraterne har ikke deltaget i behandlingen af det her forslag.
Og det behøver man ikke være så ked af, for det er der ikke nogen af de andre oppositionspartier der har.
De eneste partier, der var til stede, var de tre regeringspartier, og det er lidt ærgerligt, for det er jo under udvalgsbehandlingen, vi har mulighed for eksempelvis at stille spørgsmål, få afklaret ting, få stillet spørgsmål ovre i Skatteministeriet osv.
Så bare for at følge op vil jeg spørge: Taler man i oppositionen sammen om det her?
Altså, er der en intention om at deltage lidt mere aktivt fremover?
For det er vigtigt.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-21:
Nu ved jeg ikke, om jeg svinger rundt i lianer.
Hvis du spørger hjemme ved min kone, vil hun nok sige, at det skal jeg lade være med, for det går bare galt – både for træerne og for mig selv.
Men det ændrer ikke på, at vi naturligvis deltager i det politiske arbejde alle de steder, hvor det er, også hvor der er samråd og alt muligt andet.
Og jeg deltog så sandelig også i det samråd, der var i Skatteudvalget i september 2022, hvor vi netop havde skatteministeren inde for at få lejlighed til at stille alle de her principielle spørgsmål om den her sag.
Det, der er sket siden, er tilsyneladende, at den stadig væk bare er i proces.
Anders Kronborg (S), 2023-02-21:
Ja, for der er jo moms på fitness i dag.
Det, som det her ændrer, er moms på undervisning.
Så er ordføreren meget inde på det her med lovgivningspraksis osv.
Nu sagde jeg i min tale, at der var meget stort ekko, da vi stillede spørgsmål i Skatteudvalget – der var meget lidt engagement.
Jeg kunne f.eks. ikke se ordføreren i forbindelse med det foretræde, som dem, der stod bag beslutningsforslaget, deltog i.
Eller er det kun her på talerstolen, hvor tv-kameraerne kører, at ordføreren svinger sig op i lianerne?
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-21:
Vi er i hvert fald imod, at man skal ændre på den praksis, der er i dag.
Og så er det rigtigt, at der er nogle abonnementstyper, hvor der er moms på, og hvor der ikke er.
Men det, der ligger i det her borgerforslag, er de ændringer, som regeringen lægger op til, altså det her ændrede styresignal, hvor det så vil få nogle konsekvenser for en række af modellerne for fitness, lektiehjælp, danseskoler og alle de andre steder, hvordan man agerer inden for det.
Og det er der, hvor vi har en stor bekymring.
Anders Kronborg (S), 2023-02-21:
Tusind tak for det.
Jeg fik lige skrevet lidt af det, som ordføreren sagde, ned, og hvis jeg ikke tager meget fejl, siger ordføreren sådan helt generelt i forhold til moms på idræt, at han er meget forarget over, at der bliver lagt moms på, at folk bevæger sig.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge Danmarksdemokraterne helt generelt: Er Danmarksdemokraterne imod, at der helt generelt er moms på f.eks. fitnessabonnementer i Danmark?
Steffen W. Frølund (LA), 2023-02-21:
Og tak for et yderst relevant borgerforslag.
I Liberal Alliance synes vi som udgangspunkt, at Danmark skal følge EU-direktiver og herunder domsafsigelser, som indskærper tolkninger.
Vi synes dog også, det er helt urimeligt, at danskerne skal betale mere i skat – de bliver i forvejen flået rigeligt.
Vi har dog et ønske om at finde frem til en EU-venlig implementering af ånden i borgerforslaget.
Det betyder bl.a., at vi synes, at man skulle se, om man kunne finde ud af at allokere provenuet fra det nye styresignal direkte ind i en sænkning af de skatter, som danskerne i forvejen betaler på et rekordhøjt niveau.
Så vi støtter også det, som SF og K støtter, nemlig ønsket om at ophøje styresignalet til en lovbehandling.
Mohammad Rona (M), 2023-02-21:
Tak for det.
I dette tilfælde handler det om, at man har en oprigtig bekymring for befolkningens sundhed.
Det kan jeg godt sætte mig ind i.
Samtidig skal der heller ikke herske nogen tvivl om, at vi i Moderaterne heller ikke ønsker at udvide momspligten for private undervisningstilbud.
EU-Domstolen har imidlertid afsagt en række domme, der fastslår, hvad der kan og ikke kan omfattes af EU's momsfritagelse for undervisning.
Den danske momslovgivning er imidlertid baseret på fælles EU-momsregler, og Danmark og de øvrige EU-lande er forpligtet til at indrette sig efter EU-lovgivning, herunder EU-Domstolens fastlagte praksis.
Skatteforvaltningen følger løbende op på EU-domme, hvilket kan nødvendiggøre en ændring eller en justering af den eksisterende nationale administrative praksis.
Jeg har som sagt stor sympati for forslaget, men vi kan ikke bakke op om borgerforslaget.