runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Tak for det.
Det er jo rigtigt, som den socialdemokratiske ordfører siger, at der er nogle gode elementer i lovforslaget, men hvis vi læser høringssvarene, læser vi bl.a., at Plejefamiliernes Landsforening, De Anbragtes Vilkår, Dansk Handicap Forbund og Dansk Psykolog Forening kritiserer kommunerne for pludselig at flytte børnene på grund af f.eks. konflikter med plejefamilien eller økonomiske hensyn.
Plejefamiliernes Landsforening og De Anbragtes Vilkår bemærker, at hvis en ny hjemmel skal indføres, bør der være en uvildig instans, som skal godkende tvangsfuldbyrdelsen for at sikre barnets tarv.
Det vil så i forhold til det, der handler om tvangsdelen, sige, at man kan tvangsflytte et barn fra et anbringelsessted til et andet.
Det er jo det, man også vil give hjemmel til.
Camilla Fabricius (S), 2019-11-26:
Tak for det.
Så er vi i gang med endnu et lovforslag, som er en udmøntning af de initiativer, der er blevet taget i forhold til delaftalen om udmøntning af satspuljen.
Lovforslaget indeholder en række forskellige ændringer, som hver især er et lille skridt hen imod at gøre vilkårene bedre.
Det er bl.a. formålet at understøtte den ro og stabilitet, som børn og unge bør opleve, når de er anbragt uden for hjemmet.
Lovforslaget indeholder en række hovedelementer, og jeg vil prøve at ridse nogle af dem op her.
Der er blandt andet tale om begrænsning af forældremyndighedsindehaverens adgang til at få behandlet anmodninger om hjemgivelse i sager gang på gang.
Når vi fra Socialdemokratiets side støtter det, handler det om, at det skaber en stor usikkerhed for børnene, at de igen og igen kommer i et limbo, når de fra forældrenes side bliver bedt om at forholde sig til, om de skal hjemtages.
Samtidig drejer det sig om gennemførelse af afgørelser om ændret anbringelsessted uden samtykke, hvilket vil sige, at vi også her lægger vægt på, hvad det er, børnene og de unge selv siger.
Det er også vigtigt, at man af hensyn til retssikkerheden sikrer Ankestyrelsen mulighed for at træffe afgørelse om samvær i sager om anbragte børn.
Noget af det, der også er centralt for os, er, at man også her indfører krav om brug af autoriseret psykolog ved de undersøgelser, der er af forældremyndighedsindehaveren.
Med de ord vil jeg sige, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Astrid Krag (S), 2019-11-26:
Tak for det, formand, og mange tak til ordførerne.
Jeg vil jo bare helt kort kvittere for både modtagelsen og den gode debat.
Det er jo ikke hemmeligt for nogen her i salen, og Enhedslistens ordfører var også inde på det, at vi her med det her lovforslag udmønter en del af aftalen om satspuljen for 2019-2022 på børne- og socialområdet, og at formålet er at styrke retssikkerheden for dem, der indgår aftaler om overdragelse af arbejdsgiveransvaret til foreninger og private virksomheder i hjælpeordninger.
Vi håber fra regeringens side – og det er det, der har været formålet både med lovforslaget og med aftalen – at sikre en større sikkerhed i hjælpeordningerne, som jo er rammen for en god og stabil hverdag for mennesker med svære funktionsnedsættelser.
Jeg står selvfølgelig til rådighed for de spørgsmål, der nu er blevet bebudet vil komme under udvalgsbehandlingen, og skulle der komme flere til undervejs, så også gerne, hvad angår dem.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-26:
Tak for det.
Jeg kan anbefale formanden at blive stående, for BPA-ordningen er en rigtig god ordning, som mange handicappede har gavn af.
Der har været nogle problemer med at administrere ordningen, og de problemer har vi nu ved en bred aftale fået ryddet af vejen.
Det er selvfølgelig rigtig positivt.
Så det er et godt samarbejde, vi har her.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-26:
Udover at jeg kommer til at stille nogle spørgsmål i udvalgsbehandlingen også om det her lovforslag, kan Nye Borgerlige sagtens støtte det her lovforslag.
Astrid Krag (S), 2019-11-26:
Jamen jeg inddrager meget gerne i udvalget i det videre arbejde, ligesom når der løbende kommer nye tal og resultater, f.eks. med Børnesagsbarometret, eller når vi får den nye analyse, som vi har aftalt i reserven.
Når kulegravningen, som vi har aftalt med kommunerne, ligger der, så vil jeg meget gerne involvere udvalget.
Nu nævnte SF's ordfører, at vi kommer til at diskutere det her emne igen inden for en overskuelig fremtid på grund af en forespørgsel om Barnets Reform.
Altså, jeg forestiller mig ikke andet, end at det her er noget, vi – regeringen og Folketingets partier – også vil have en løbende politisk dialog om.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2019-11-26:
Tak for ordet.
Det er første gang, jeg står på talerstolen, og jeg er taknemlig over, at mit første lovforslag vedrører netop det her emne, for der er ingen tvivl om, at udsatte børn og unge er noget, der står mit hjerte meget nær.
Som ordfører for familie og trivsel er min kerneopgave at bidrage til at sikre bedre rammer for, at udsatte børn og unge får en mere tryg og stabil opvækst.
Opvæksten er på mange måder grobund for hele vores samfund.
Hvis problemer i opvæksten udvikler sig, kan det i værste fald resultere i voksne samfundsborgere, der står uden for fællesskabet både økonomisk og socialt.
Sidste år lykkedes det Venstre at indgå en bred aftale om satspuljen på børne- og socialområdet for 2019-2021 – en aftale, jeg er stolt af på mit partis vegne.
Forslaget udmønter initiativer fra satspuljen, som bl.a. skal medvirke til, at anbragte børn og unge får ro og stabilitet og så vidt muligt skånes for grundløse genbehandlinger af anbringelsessagen.
En række kommuner har beklageligvis oplevet børnesager, hvor forældremyndighedsindehaveren anmoder om hjemgivelse, så snart anbringelsessagen er afsluttet.
Det vil sige, at sagerne hele tiden er under behandling til unødig og voldsom belastning for barnet.
Derfor glæder det mig, at kommunen med forslaget i praksis får mulighed for at afvise at behandle anmodninger fra forældremyndighedsindehaveren om hjemgivelse af børn og unge, når forholdene ikke er væsentlig ændret.
Til slut er det glædeligt, at man også har inddraget forældrenes retssikkerhed i lovforslaget.
Det foreslås at indføre krav om, at en indstilling fra kommunen om anbringelse uden samtykke skal indeholde en særskilt vurdering af forældremyndighedsindehaverens kompetencer i forhold til at drage omsorg for barnet og håndtere barnets særlige behov.
Dette skal fremme forældrenes retssikkerhed i anbringelsessager.
Det er vigtigt, at vi har begge aspekter med, for området er noget komplekst.
Sagerne er vidt forskellige, og det er vigtigt, at der kommer mere kvalitet i sagsbehandlingen, og at der sker en styrkelse af oplysningsgrundlaget.
Venstre kan støtte forslaget som fremsat.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Tak for det.
Ja, det er der jo brug for at få uddybet, og så må ministeren da anerkende det i forhold til det her område, når det sejler så meget i de her sager.
Så siger ministeren, at vi ikke skal sagsbehandle.
Nej, jeg sagsbehandler heller ikke.
Men der har været dokumentarer i stribevis på det her område i forhold til sagen fra Esbjerg omkring Michael Lambert, der skulle tvangsfjernes fra sin plejefamilie, og Andreassagen var i fjernsynet, og det er derfor, jeg nævner det med navn.
Der har været så mange dokumentarer på det her område og så mange andre ting, som viser, at det her område er der simpelt hen ikke styr på.
Astrid Krag (S), 2019-11-26:
Tak for det.
For det første kan vi jo ikke stå og sagsbehandle enkeltsager her i Folketingssalen, så jeg kan ikke gå ind i en konkret sag.
Men jeg prøvede faktisk at være ret grundig her i min opsamling, i forhold til hvordan det er afgrænset og indhegnet i lovforslagets bemærkninger, og at det kun er i ganske, ganske særlige tilfælde – undtagelsesvise tilfælde – hvor barnets eller den unges behov for ændret støtte er meget betydeligt og som udgangspunkt akut, og jeg vil meget gerne belyse yderligere i udvalgsbehandlingen, hvordan den afgrænsning er, ligesom der jo er den sikkerhed for os alle sammen i, at de her meget få sager vil blive indberettet til Ankestyrelsen, så vi kan følge udviklingen.
Så vil jeg sige til ordføreren – men ordføreren ved det jo også godt – at der allerede i dag er nogle regler i serviceloven, som gælder, når en ung fjernes tvangsmæssigt fra forældrene, men de gælder ikke, hvis det af hensyn til den unges bedste er nødvendigt at flytte den unge fra f.eks. én specialiseret institution til en anden, og det her er ikke, fordi der skal til at flyttes tvangsmæssigt rundt på børn og unge.
Det er også meget tydeligt beskrevet i lovforslagets bemærkninger, og vi uddyber det meget gerne i udvalgsbehandlingen.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Kære minister, det hænger jo sammen, tingene hænger jo sammen.
Når vi ikke kan sikre, at de her sager ikke er fyldt med fejl og mangler, når der ikke er nogen kvalitetssikring i de her sager, og når vi ved, hvor mange sager der er fejlbefængt, så vil man nu åbne for en hjemmel til, at man kan tvangsfuldbyrde, så politiet kan komme ind, når man skal flytte et barn fra ét anbringelsessted til et andet anbringelsessted.
Et er servicelovgivningen, men noget andet er jo retsplejeloven, i forhold til hvad politiet kan gøre, når et barn er i fare.
Ja, så kan politiet også rette henvendelse og komme ind i et hus, hvis børnene er i fare.
Selvfølgelig kan de det.
Noget andet er, at man vil have det ind i servicelovgivningen, og vi er jo godt bekendt med det med Ombudsmanden.
Man kunne jo også gå den anden vej og sige: Skal vi overhovedet have sådan en lovhjemmel?
For fakta er, at der er sket lovbrud i de her sager og i andre sager, hvor politiet er mødt op alligevel, selv om de ikke måtte, og derfor synes jeg bare, at ministeren simpelt hen må uddybe, hvornår det er af hensyn til barnets bedste.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-26:
Tak for ordet.
Som flere ordførere også har været inde på, er målet med aftalen jo at give anbragte børn mere ro, og det sikres bl.a. ved at undgå anbringelsessager, hvor der reelt ikke er sket en ændring i forholdene.
Man kan altså sige, at på den her måde bliver børn i et eller andet omfang også beskyttet mod hensynsløse voksne, om man vil.
Det er et rigtig godt initiativ, som et bredt flertal bakker op om, så derfor støtter vi også lovforslaget.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-26:
Jeg kan sådan set tilslutte mig mange af de kommentarer, der er kommet både fra Dansk Folkeparti, Enhedslisten og nu også fra Alternativet med hensyn til bekymringen for nogle af de ting, som er en del af det her lovforslag.
Personligt lægger jeg også mærke til det her med, at man kan give kommunerne muligheden for at afvise at behandle anmodninger fra forældremyndighedsindehaveren om hjemgivelse af børn og unge, når der ikke er sket væsentlige ændringer i forholdene.
Når vi har set så mange fejl inden for det her område, hvem er det så, der skal sidde og vurdere, om der er sket væsentlige ændringer, hvis det oprindelige grundlag er fuldstændig forkert?
Det andet er, at det jo så også er et spørgsmål om, at anbringelsessager er noget af det mest hjerteskærende.
Jeg tror, at alle os, der har børn, kan blive enige om, at det skærer en i hjertet, at der er familier, der bliver splittet på den her måde.
Jeg bliver bekymret, når jeg læser flere af delene i det her lovforslag.
Jeg bliver rigtig bekymret, som Dansk Folkeparti også nævnte, når jeg læser nogle af de her høringssvar, der er kommet; især når vi ved, hvor mange fejl der er på det her område, og i øvrigt også ved, hvor mange fejl der er inden for andre områder, og hvor mange fejl der bliver begået rundt omkring i kommunerne både inden for børnehandicapområdet, voksenhandicapområdet osv.
På den baggrund kan Nye Borgerlige ikke støtte det her lovforslag i den nuværende form, men jeg glæder mig rigtig meget til, at vi skal drøfte det i udvalget, for det er et rigtig, rigtig vigtigt område.
Vi kan ikke støtte lovforslaget, som det foreligger her.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-26:
Lovforslaget her er et vigtigt lovforslag, som er med til at styrke, at der er ro og stabilitet for udsatte børn og unge ved en anbringelse uden for hjemmet, hvilket jo netop er så vigtigt i forhold til deres trivsel.
Det gælder f.eks. ro i forbindelse med en anbringelse uden samtykke, hvor børn og unge skånes for grundløse genbehandlinger af anbringelsessagen, som kan være meget belastende og kan være med til at skabe utryghed for barnet, når der ikke er sket væsentlige ændringer af forholdene i sagen.
Herudover er der bl.a. også i lovforslaget en styrkelse af sammenhængen mellem valg af anbringelsessted og valg af et egnet undervisningstilbud til barnet eller den unge.
Det er jo også vigtigt, for at barnets hverdag fungerer, og for at barnet trives.
Endelig vil jeg nævne, at ved en anbringelse uden for hjemmet lægger lovforslaget også op til, at der i den børnefaglige undersøgelse skal være indeholdt en særskilt vurdering af forældremyndighedsindehaverens kompetencer i forhold til at drage omsorg for barnet eller den unge.
Og der indføres et krav om, at eventuelle psykologiske undersøgelser af forældremyndighedsindehaveren skal foretages af en autoriseret psykolog.
Det skal jo være med til at øge kvaliteten af undersøgelsen.
Til slut vil jeg nævne, at lovforslaget også lægger op til en ophævelse af egenbetalingen for døgnophold for børn og unge under 18 år, og det kan Det Konservative Folkeparti støtte.
Vi støtter lovforslaget som helhed.
Jette Gottlieb (EL), 2019-11-26:
Da vores ordfører på området, Pernille Skipper, ikke kan være her, fremfører jeg synspunkterne på vores vegne.
Enhedslisten bifalder intentionerne om at skabe ro og stabilitet for anbragte børn og unge og desuden forbedre retssikkerheden for forældre, der har børn anbragt uden for hjemmet.
Selv om der er gode elementer i forslaget, f.eks. forslaget om, at børn og unge med fritidsjob ikke skal modregnes for deres ophold på et bosted, mener vi desværre ikke, at det overordnet er lykkedes med forslaget at skabe bedre forhold for hverken børn eller forældre i anbringelsessager.
Undersøgelser fra bl.a. Justitia og Københavns Kommune har dokumenteret, at der er fejl i alt for mange anbringelsessager, faktisk næsten dem alle sammen.
Desuden har Institut for Menneskerettigheder og andre påvist, at sagsbehandlingen halter, bl.a. når det kommer til inddragelse af forældre og børn i sagerne.
Desværre beskæftiger lovforslaget sig kun i begrænset omfang med, hvordan antallet af fejl i sagsbehandlingen kan nedbringes.
Hvis vi skal forbedre retssikkerheden og livssituationen for anbragte børn og deres forældre, skal antallet af fejl nedbringes.
Nu må det ikke forstås og misforstås som en mistillid til de kommunale sagsbehandlere, men derimod forstås som en erkendelse af, at problemerne i anbringelsessager er mange og komplekse og ressourcerne i kommunerne er knappe, og at de formentlig ikke kan løses med enkelte lovændringer og justeringer.
Det risikerer at virke mod hensigten.
Vi finder det særlig problematisk, at man med forslaget vil afskære forældre fra at anmode om hjemtagning af et barn i nogle situationer, især når vi ved, at der er fejl i en uforholdsmæssig stor del af sagerne.
Vi er skeptiske over for at udvide muligheden for at anvende tvang med mulig inddragelse af politiet.
Enhedslisten kan desværre ikke støtte forslaget i dets nuværende form, men vi vil meget gerne arbejde for en opdeling af forslaget for at forbedre retssikkerheden og få mindre tvang i anbringelsessager.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-11-26:
Tak for det.
Jamen her har vi jo endnu et forslag, der udmønter en satspuljeaftale, vi tidligere har indgået.
Her ser vi på rammen omkring børn, der er anbragt uden for hjemmet, og det er jo en alvorlig sag.
Vi giver bl.a. hjemmel til kommunerne til at afvise at behandle en anmodning fra forældrene om hjemgivelse, hvis der ikke er sket væsentlige ændringer derhjemme.
Det er jo vidtgående, men det gør vi, fordi vi har set eksempler på sager, hvor der er gentagne anmodninger, som giver uro uden grund.
Og overskriften på det er at prøve at sikre nogle tryggere og bedre rammer omkring de anbragte.
For så vidt angår den del af forslaget, der handler om hjemmelen til at tvangsanbringe unge, der allerede er anbragt uden for hjemmet, så understreges det jo i lovteksten, at dette kun skal finde anvendelse i helt særlige tilfælde, og det mener jeg bestemt også.
Ikke desto mindre støtter jeg også både Socialdemokraternes og Dansk Folkepartis forventninger om, at vi i udvalgsarbejdet sikrer ikke mindst forældrenes retssikkerhed, men også ser grundigt på de høringssvar, der ligger.
Så vi er positivt indstillet over for dette lovforslag, men vi forventer også, at vi i udvalgsarbejdet sikrer os lige præcis, at de her meget vigtige problemstillinger bliver undersøgt.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-26:
Jeg hedder stadig Thiesen!
Det er så fint.
Først og fremmest vil jeg rigtig gerne, som flere andre har gjort, rose Dansk Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig godt, at man sætter fokus på det her område, og det beslutningsforslag, vi sidder med her, er jo netop en bred kulegravning – altså, det er ikke kun noget med, at der er nogle relevante aktører, som ligesom skal undersøge sig selv.
Det handler sådan set om, at vi helt bredt skal se på, om det her område er skruet rigtigt sammen.
Jeg synes, at der er nogle rigtig vigtige pointer her, både det med – selvfølgelig – at sikre retssikkerheden, men også det med, om det er rigtigt, at det er et børn og unge-udvalg og altså en lokalpolitiker, som kan blive draget ind i at tage nogle akutte beslutninger, som er ret vidtrækkende.
Hvordan og hvorledes det ellers skal skrues sammen, synes jeg er rigtig relevant at kigge på.
Så Nye Borgerlige kan støtte det her beslutningsforslag, og generelt ser vi frem til, at der bliver kulegravet på det her område, sådan at vi forhåbentlig kan få skabt et langt bedre system og en langt bedre retstilstand for de berørte.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Men nu synes jeg jo, at det ligesom er en dårlig undskyldning, altså at fordi man har taget lidt initiativ og drejet på lidt nøgler, kan man ikke gøre mere.
Men jo, jeg vil sige til ordføreren, at jeg er dybt bekymret for hele det her område.
Jeg synes, at systemet svigter børnene, familierne og netværket – dem, der er i det – og jeg synes, det har stået på så længe, at det jo er lige før, man ikke kan være i sig selv længere på grund af det, der sker ude i den verden, vi lever i.
Derfor har vi en forpligtelse til, at der skal ryddes op på det her område, og jeg er rigtig glad for, at alle partier selvfølgelig er enige i det.
På den måde kan vi jo nå et skridt hen ad vejen, og så må vi se, når der ligger nogle anbefalinger, hvad det er for noget, vi skal skrue på.
For vi hører jo gang på gang, at lovgivningen er god, men det handler om forvaltningen af lovgivningen.
Så det er jo også hele udfordringen i forhold til det her område.
Trine Torp (SF), 2019-11-26:
Tak for det.
Når nu det er sådan, at samtlige Folketingets partier faktisk er enige om at kigge på det her område og tager det alvorligt, også nogle af de problemer, der er, og nogle af de steder, hvor vi egentlig har brug for en diskussion af, om vi har indrettet os rigtigt, og om lovgivningen er præcis, som den skal være, bekymrer det så ikke ordføreren for Dansk Folkeparti, at vi kommer til at lave noget, der på en eller anden måde bliver enten parallelle processer eller forvirrer billedet endnu mere, altså at vi faktisk ikke får lavet en systematisk undersøgelse, fordi vi laver lidt hist og pist?
Henrik Dahl (LA), 2019-11-26:
Det, jeg sammenlignede før, var kompleksitet, og det, jeg ønskede at belyse, var de problemer, der i sig selv er bundet til kompleksitet.
Jeg er bare en stakkels politiker, og vi kan ikke vide alt, så selv om jeg kan påpege, at der er nogle problemer, er det bare nødvendigt at få nogle fagfolk ind over for at se på, hvordan man får de her ting til at fungere på en bedre måde.
Det synes jeg er det mest rigtige.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Om den sammenligning med skat tænker jeg, at det er områderne og ikke børnene, som man sammenligner, i forhold til penge i skattesystemet.
Nok om det.
Så ordføreren har ikke selv nogen forslag til, hvordan vi kan kvalificere det her område, hvordan vi skaber kvalitetssikring i sagerne, hvordan vi styrker sagsbehandlingen, hvordan vi eventuelt skal kigge på at efteruddanne nogle socialrådgivere, som får ekspertise på det her område, eller hvordan man sikrer, at der er kvalitetssikring i en børnesamtale, så det ikke bare er at sætte et flueben, men også at tænke på, hvordan man afholder en børnesamtale.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-26:
Jeg vil gerne vente med at komme med et definitivt svar, til vi har fået den her undersøgelse, som er sat i værk nu.
Men jeg vil også svare sådan virkelig ærligt og ikke taktisk.
Jeg tror ikke, at man kan redde det her område med lappeløsninger og små tiltag.
Jeg tror, der er brug for reformer.
Ligesom jeg i øvrigt også tror, at det eneste, der kan redde skattevæsenet, er en beskatningsreform, og det er altså ikke en reform af, hvor høje skattesatserne er.
Det er en reform af, hvordan vi beskatter, fordi skattesystemet er i vanskeligheder, fordi det er for komplekst.
Jeg tror også, det her område er i vanskeligheder, fordi det er komplekst.
Så det skal i hvert fald løses på en eller anden måde, der ikke er så bureaukratisk og så kompleks som den, vi har i dag, fordi en almindelig god barndom eller det tætteste, man kan komme på det, jo drukner i bureaukrati og firkantede regler.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Nu siger ordføreren dublering.
Det her beslutningsforslag er jo fremsat for meget lang tid siden, også inden vi indgik en aftale om reserven.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, hvad Liberal Alliance tænker på det her område.
Hvad mener
Liberal Alliance der skal til, når vi ser de fejl og mangler, der er på hele det her område?
Bl.a. var også Frederiksberg i vælten her.
Hvad tænker Liberal Alliance omkring det?
Og tænker Liberal Alliance mere i forhold til familiebehandling?
Var det en vej at gå, at man simpelt hen målrettet styrkede familiebehandlingen for udsatte børn og unge?
Henrik Dahl (LA), 2019-11-26:
Tak for ordet, og det er ganske korrekt.
Før valget var det muligt at samle et flertal gående fra Dansk Folkeparti til Socialistisk Folkeparti om det her lovforslag.
Det viser jo, hvor bredt i Folketinget man tager spørgsmålet om finansiel kriminalitet alvorligt, og det bør man også.
Det lovforslag, vi snakker om, udmønter jo en aftale, som blev indgået i foråret.
Der er tale om et lovforslag, som går langt.
Jeg er sådan set enig i de betragtninger, fru Pernille Vermund kom med lige før, om, hvor langt man egentlig går i forhold til hvidvask.
Vi behandler også et andet lovforslag om foreninger og lignende, og der prøver vi at få afsøgt mulighederne for at præcisere, at det altså ikke går ud over blåmejser, håndboldklubber og sådan noget.
Men der bliver virkelig gået langt.
Jeg mener dog ikke, at der bliver gået for langt.
Retssikkerheden gælder selvfølgelig for alle, også virksomheder,
men jeg synes, at vi her finder den rigtige balance, for der skal være tillid til den finansielle sektor.
Og den skal vi opretholde.
Vi skal prøve at forhindre, at de her forfærdelige sager om hvidvask, som jeg virkelig tror har rystet mange mennesker, helst ikke gentager sig i fremtiden.
Derfor bakker vi i Liberal Alliance selvfølgelig stadig væk op om lovforslaget.
Tak for ordet.