runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Selvfølgelig skal Danmark bidrage til det internationale samarbejde, og det kan vi jo i rigt omfang også gøre, og vi kan jo i øvrigt også deltage i de civile dele af samarbejdet i EU-sammenhæng.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge den radikale ordfører om, er, hvad det konkret er for nogle missioner, som EU-forsvarsforbeholdet afholder os fra at deltage i, og som De Radikale gerne så at vi deltog i.
Er det i missionen i Mali, er det i Centralafrika, er det i Mozambique, eller er det i uddannelsen af den libyske kystvagt, som vi jo ved udøver deres hverv på en måde, der i hvert fald er i strid med menneskerettighederne, og som har temmelig store konsekvenser?
Hvad er det for nogle konkrete aktioner, som Radikale gerne så at vi deltog i, og som EU-forsvarsforbeholdet afholder os fra at deltage i?
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-04:
Jeg fortsætter, hvor jeg slap; det forsøger jeg i hvert fald.
Det spørgsmål, vi skal stille os nu i Danmark er: Hvad kan vi bidrage med, og hvilke muligheder har vi for at varetage danske interesser?
Skal vi, når verden forandrer sig, holde fast i, at vi ikke forandrer vores position, at vi bliver ved med at melde afbud på forhånd?
Jeg synes, det er ærgerligt, og det giver heller ikke meget mening at holde fast i et forsvarsforbehold.
I Danmark er vi nødt til også at påtage os ansvaret for både freden i Europa, men også for vores værdier og demokrati og for retsstaten.
Og ja, Danmark kan også i dag være med til at tage ansvar, men vi er ikke fuldt ud med i det europæiske samarbejde om netop sikkerhed og forsvar.
Og selvfølgelig skal vi fortsat være en del af andre samarbejder, f.eks. og i meget høj grad NATO og i øvrigt også FN for at leve op til vores forpligtelser der.
Men dog er der ikke nogen tvivl om, at EU i fremtiden, den meget nære fremtid, vil træffe nogle meget store og afgørende beslutninger, som også vil få betydning for Danmark, ligegyldigt om vi vælger at være med eller ej.
Derfor mener vi, at vi selvfølgelig også skal have mulighed for at have netop indflydelse på dem og for at være med til at løfte vores ansvar og have muligheden for at deltage.
Danmark vil kunne gøre en forskel i det samarbejde, hvad angår både det civile og det militære.
Det, at vi som et lille land kan påvirke de store, er jo faktisk helt generelt fordelen ved et regelbaseret internationalt samarbejde, men det kræver selvfølgelig, at vi er med uden forbehold, for tiden kalder på noget andet; den kalder på sammenhold.
Tak for det.
Verden er i opbrud.
De tektoniske plader i Europa flytter på sig.
Der er krig i Europa.
Vores værdier er på spil.
Derfor er det nu, vi alle sammen skal spørge os selv i Europa, og vi skal spørge os selv i Danmark: Hvad kan vi gøre, og hvad kan vi bidrage med?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-04:
Noget bliver jo ikke falsk, fordi fru Ulla Tørnæs knytter det adjektiv til det.
Hvorfor har Stoltenberg udtalt sig om, at det vil dele Vesten, at det vil dele NATO, hvis EU opbygger sin egen militære kommandostruktur?
Hvorfor udtaler han sig om det?
Det gør han jo, fordi det er det, der er på tegnebrættet, det er det, der er lande der reelt ønsker.
Når Emmanuel Macron meget eksplicit siger, at han ønsker en EU-hær, en europæisk armé, når Merkel siger det, når Kommissionen siger det osv., er det da noget, der påkalder sig en bekymring, og det gælder jo også for Stoltenberg.
Ulla Tørnæs (V), 2022-05-04:
Nu indbygger hr. Morten Messerschmidt igen en falsk præmis og siger, at hvis man nu opbyggede den her fælles EU-hær.
Men det er jo slet ikke det, det drejer sig om, og det er jo derfor, at Stoltenberg netop forholder sig til, hvad der er virkeligheden, nemlig at EU og NATO komplementerer hinanden derude, når der er tale om behovet for missioner.
Så hvordan kan hr. Morten Messerschmidt holde fast i den falske myte, når den punkteres af Stoltenberg, som er generalsekretær for NATO.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-05-04:
Jeg tror simpelt hen, det er en anden Stoltenberg, fru Ulla Tørnæs møder, end jeg gør.
Bl.a. i september sidste år var Stoltenberg meget klar i mælet, da han sagde, at hvis man opbygger et EU-forsvar med egen forsvarskommando, vil det selvfølgelig dele NATO, så vil det dele Vesten.
Og det er jo det, som er min bekymring.
Når man har Emmanuel Macron, for at tage hr. Jan E. Jørgensens foretrukne europæiske statsleder, der direkte peger på amerikanerne som et fremtidigt modsætningsforhold, en fremtidig fjende for EU-hæren, som han jo meget artikuleret ønsker, må man igen sige, at der er et modsætningsforhold.
Så jeg ønsker da og håber da, at fru Ulla Tørnæs får ret, men der er meget, der taler for, at det ikke kommer til at ske, og det er også derfor, det er klogest lige at holde fast i forbeholdet.
Ulla Tørnæs (V), 2022-05-04:
Det må man nok sige, det var da en interessant ordveksling.
Jeg kunne godt tænke mig lige at gribe fat i noget af det andet, som hr. Morten Messerschmidt var inde på.
Hr. Kim Valentin berørte det også i spørgsmål, nemlig den falske modsætning, som hr. Morten Messerschmidt opstiller mellem NATO og EU.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan man med den baggrund, som hr. Morten Messerschmidt har, kan lave den falske modsætning, og slet ikke i lyset af at NATO's generalsekretær Stoltenberg gang på gang har understreget, at EU og NATO er to sider af samme mønt.
Er hr. Morten Messerschmidt enig i Stoltenbergs udtalelser om samarbejdet mellem EU og NATO, altså at det ikke er et spørgsmål om enten-eller, men nærmere både-og?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Tak for det, formand.
Og tusind tak til Frie Grønne for at fremsætte det her forslag og dermed også rejse den her debat.
For det er jo helt afgørende, når vi lever i et demokrati, at vi så også skal anerkende, at et demokrati er levende og dynamisk.
Det kan hele tiden udvikles, og vi skal hele tiden se på, hvordan vi kan sikre, at vi opnår en større grad af repræsentation.
Derfor synes jeg også, der er nogle gode takter i det forslag, som Frie Grønne fremsætter her.
Jeg synes også, der er nogle problemstillinger i forhold til det.
Det er rigtigt, at der er nogle ting med hensyn til den d'Hondtske metode, og om det præcis er den rigtige måde, det er udformet på.
Jeg vil sige, at vi i Enhedslisten rent principielt egentlig mere er af den opfattelse, at man burde fjerne spærregrænsen og altså sikre, at spærregrænsen lå sådan, at hvis man sikrede tilstrækkeligt med stemmer til, hvad et mandat koster, så ville man opnå repræsentation i Folketinget.
Men jeg tænker, at det også er noget, vi skal se på i udvalgsbehandlingen.
SF's ordfører var også inde på, at de sådan set også kunne se nogle positive ting i det, og det kan være, at vi kan ende med en eller anden form for beretning over det.
Men ellers er vi som udgangspunkt positivt indstillet over for forslaget.
Der kan jo nogle gange godt være en tendens til, at der, selv om vi har meget kontakt udadtil og har kontakt til interesseorganisationer og andet, så opstår en form for boble herinde på Christiansborg, hvor de interesseorganisationer, vi snakker med, også tilretter deres argumentation til, hvad der er politisk gangbart, og dermed også i større eller mindre grad kommer til at tale magtens sprog.
Der vil der jo være en styrke i, at vi sikrer en højere grad af repræsentation, og at vi sikrer, at flere stemmer også vil komme til orde herinde i salen.
Jeg synes i øvrigt, når man så ser på, hvordan udviklingen har været i forhold til løsgængere, at der kunne være bekymring for, at folk faktisk kommer herind ved at blive valgt på deres eget mandat.
Det kunne måske godt begrænses, for i det tilfælde, kan man sige, kommer man i hvert fald ind på et valgt mandat, man er stillet op på og er blevet valgt ind på, frem for at man er blevet valgt ind for noget andet og så bare vælger at gå ud som løsgænger.
Her ser jeg egentlig et større demokratisk problem, når vi taler om, hvordan folkestyret kan fungere Men jeg synes, der er nogle positive takter i det.
Der er også nogle ting, jeg synes godt kunne formuleres bedre, i forhold til at det skal kunne bæres igennem, men lad os prøve at se på det i udvalgsbehandlingen.
Samira Nawa (RV), 2022-05-04:
Jo, jeg er skam meget glad for debat og forskellige holdninger på kryds og tværs
Det er jo også det, det er udtryk for, når vi debatterer her i Folketingssalen.
Så det er ikke for at fremhæve noget, der skulle være negativt, men jeg synes sådan set, det er positivt, at man skal have en vis andel af befolkningens opbakning for at være repræsentant herinde i Folketingssalen, og for at demokratiet – den måde, som den lovgivende forsamling fungerer på – også er dueligt, sådan at vi rent faktisk kommer frem til nogle aftaler og får vedtaget noget lovgivning.
Så jeg vil hellere vende det om og fremhæve det positive.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Hvis vi lige bliver ved den aktuelle situation, kunne jeg godt tænke mig, at ordføreren kunne fortælle, hvad det er i den konkrete konflikt, vi oplever i Ukraine, som EU-forsvarsforbeholdet har afholdt os fra at deltage i.
Altså, hvad er det for en støtte, vi ville kunne have givet i forhold til det, som vi ikke har kunnet på grund af EU-forsvarsforbeholdet?
Så bliver jeg en lille smule pikeret.
Der skal jeg bare høre ordføreren, hvad ordførerens opfattelse er f.eks. i forhold til Enhedslisten eller de danskere, som er enige i, at vi skal sende våben til Ukraine, at vi skal have hårdere sanktioner, at vi skal straffe Putin for den aggression, men som så har tænkt sig at stemme nej til at afskaffe forsvarsforbeholdet.
Mener ordføreren, at de mere eller mindre implicit går Putins ærinde?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-04:
Nu skal jeg lige være sikker.
Der var mange spørgsmål i spørgsmålet.
Jeg er ikke engang sikker på, at jeg husker det første.
Men om man går Putins ærinde, nej, det tror jeg ikke man lige kan sige på den måde.
Der er jo ikke nogen, der går Putins ærinde omkring forsvarsforbeholdet, men jeg tror da nok, at Putin ville være godt tilfreds, hvis vi fastholder et forbehold og ikke er fuldt ud med.
Man må sige, at han tirrer os lige nu ved nu at have overfløjet vores luftrum to gange.
Vi står alene.
Så må jeg lige have gentaget det første spørgsmål, tak.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Jamen det kan ordføreren så få anledning til at svare på nu.
Tror ordføreren virkelig, at Putin er optaget af, hvordan afstemningen bliver i forhold til forsvarsforbeholdet i Danmark?
Tror ordføreren ikke, at Putin er mere optaget af, om vi indfører skrappere sanktioner; om vi bliver ved med at sende våben til den ukrainske regerings legitime kamp; at vi står sammen i forhold til at bakke op omkring Ukraine?
Er det ikke det, der gør en forskel i forhold til Ukraine og i forhold til at stå sammen imod Putin?
Det er så det, der er det andet spørgsmål.
Hvad er det konkret i EU-forsvarsforbeholdet, som forhindrer os i at gøre de ting, som viser opbakning til Ukraine og modstand mod Putin?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-04:
Tak for spørgsmålet.
I forhold til den pågældende situation i Ukraine kan man sige, at der ikke er noget til hinder for det lige nu.
Vi er jo i gang, og det er igennem NATO.
Vi arbejder tæt sammen med både FN, men selvfølgelig også igennem EU i forhold til sanktionerne.
Det er jo det spor, vi har stået virkelig sammen om, og hvor vi rammer Putin eller Rusland meget hårdt.
Vi har fem sanktionspakker.
I forhold til den militære indsats er det jo meget igennem NATO lige nu, og så er det amerikanerne, der er direkte inde.
Men ved genopbygning, fremadrettet, er det klart, at EU vil have en stor rolle der.
Det vil være meget svært at se NATO gå ind i Ukraine og opbygge landets forsvar.
Kim Valentin (V), 2022-05-04:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for en god tale med perspektiv.
Jeg kunne godt tænke mig at komme ind på det her modsætningsforhold mellem EU og NATO, der bliver stillet op.
Venstre har jo den holdning, at NATO er rygraden, og at det vil det fortsat være, men der er intet modsætningsforhold.
Vi hjælper hinanden, og vi skal fortsat hjælpe hinanden.
Det har vi gjort under Ukrainekonflikten med sanktioner fra EU's side og med en masse militær støtte og grej til Ukraine, og det kan vi også gøre fremadrettet på en god måde i et samarbejde mellem EU og NATO.
Kan ordføreren bekræfte, at De Konservative mener nogenlunde det samme som os eller måske har noget yderligere?
Kim Valentin (V), 2022-05-04:
Der var en del falske præmisser i ordførerens tale.
Alligevel vil jeg sige tak for det, for så kan vi jo få mulighed for at stille spørgsmål til det.
For det første er der ikke et modsætningsforhold mellem NATO og EU.
Hvorfor er der ikke det?
Det er der ikke, fordi man peger på hinanden.
Man har så sent som i februar måned fra Stoltenbergs side netop peget på EU som komplementær, og det vil sige, at man hjælper hinanden.
Allerede i 2014 blev det nedskrevet i Walesdeklarationen, at der var en komplementaritet imellem EU og NATO.
Så den præmis er simpelt hen falsk.
For det andet er det også en falsk præmis, at man overlader mere til EU.
Vi har mulighed for at stemme nej i lige så høj grad, som vi har sagt nej indtil videre, hvis vi fjerner forsvarsforbeholdet.
Vi har bare muligheden for også at sige ja.
Kan ordføreren bekræfte den sidste del?
Peter Seier Christensen (NB), 2022-05-04:
Jeg formoder, at spørgeren gerne vil have svar på begge spørgsmål.
Og med hensyn til at sige nej er det fuldstændig korrekt, at vi kan sige nej.
Men det er da klart, at hvis vi går ind i samarbejdet, vil der også være en forventning om, at vi bidrager.
Jeg synes, det er interessant, at japartierne taler så meget om, at vi kan sige nej og sige nej – hvorfor skal vi så melde os ind i det?
Selvfølgelig vil vi da komme til at bidrage.
Kim Valentin (V), 2022-05-04:
Tak for at bekræfte, at man har mulighed for at sige ja og nej, hvis man fjerner forbeholdet.
Så er der spørgsmålet omkring NATO og EU igen.
Vi har nabolande, Sverige, Finland – de er ikke medlem af NATO.
Skulle vi ikke i EU hjælpe dem, når de ikke er medlem af NATO?
Selvfølgelig skal vi da det.
Vi skal da stå sammen i Norden, og Danmark skal da også have mulighed for at hjælpe i den sammenhæng.
Peter Seier Christensen (NB), 2022-05-04:
Der synes jeg, det er meget interessant, at det, som de taler meget om både i Finland og Sverige, jo netop er at melde sig ind i NATO, fordi de godt ved, at det er der, deres forsikring ligger.
Altså, Putin er jo ikke bekymret for EU, han er bekymret for NATO, og det er det at være i NATO, som er vores sikkerhedsgaranti.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-04:
Hvis jeg skal svare på spørgsmålet om, om vi har været med i alt i EU, vil jeg sige, at vi har siddet med dernede, men vi har jo ikke kunnet have medbestemmelse.
Det har vi jo ikke på rådsmødet.
Vi må stå udenfor.
Vi har jo heller ikke kunnet deltage i flere af missionerne.
Det har vi ikke kunnet.
Hvem skal være med til at lave det?
Det er højst sandsynligt en EU-mission.
Det vil være meget ærgerligt, hvis vi ikke kan være med til at styrke Ukraine på det område.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-04:
Jamen jeg kan ikke lade være med lige først at kommentere på det der med, hvad det vil koste statskassen.
Jeg tror også, at der er mange af os, der ikke helt ved, hvad det vil koste statskassen, hvis vi skal finansiere Enhedslistens politik på andre områder.
Men det, jeg egentlig vil spørge til, er i forhold til en kommentar til det her med, at Enhedslisten gerne vil have det til at handle om alt muligt andet; det kunne være godt, hvis vi kunne drøfte noget andet.
Men der er altså ikke nogen af os her, der i øvrigt har sagt, at det handler om territorialforsvar.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Jeg vil godt starte med at sige, at hvis man er interesseret i, hvordan Enhedslistens forslag skal finansieres, så kan man med stor fordel læse dem, for de er altid finansierede, og vi peger altid på, hvor finansieringen skal komme fra.
Når diskussionen omkring territorialforsvar bliver rejst, er det jo, fordi argumentet under debatten her i salen, men også i debatten i øvrigt, bliver rejst om, at det her handler om, at vi skal forsvare de vestlige demokratiske værdier.
Vi skal forsvare os imod Putin.
Jeg tror ovenikøbet, at SF's ordfører sagde, at vi skulle forsvare Europas grænser.
Det er muligt, at det ikke handler om territorialforsvar.
Det er for mig at se bare svært at forstå det på anden måde.
Det er jo en interessant diskussion, og den kan vi også sagtens tage, i forhold til hvilken konsekvens det får.
Men det centrale for mig og det decentrale for Enhedslisten er jo, at vi diskuterer, hvad det her får af konkret betydning nu og her.
Det er jo spørgsmålet om, at hvis vi afskaffer EU-forsvarsforbeholdet, hvad er det så for nogle missioner, som vi ønsker at tilslutte os?
Hvad er det, vi så vil deltage i fremover?
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-05-04:
Jeg er helt enig i det sidste.
Og jeg vil stille samme spørgsmål, som jeg stillede til hr. Morten Messerschmidt.
Når krigen slutter i Ukraine, hvem er det så, Enhedslisten forestiller sig skal løfte ansvaret for at bevare freden?
Og ønsker Enhedslisten, at Rusland skal have vetoret i forhold til en fredsbevarende mission gennem FN – jeg går i hvert fald ikke ud fra, at det skal være NATO?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Nu er det jo et ret hypotetisk spørgsmål.
Man kan også fundere over, hvorvidt Viktor Orbán vil bakke op om en EU-støttet aktion i Ukraine.
Jeg tror, at det, der er det centrale i forhold til Ukraine, er, at når vi på et tidspunkt kommer i den lykkelige situation, at der opstår en fred eller en forhandlet fred, ja, så skal den jo sikres af nogle, og der vil det formentlig blive en form for multilateral styrke, der kommer til at gå ind.
Jeg ser ikke umiddelbart for mig, at det er EU.
Jeg ved ikke, hvad det er for nogen EU-styrker, det i så fald skulle være.
Det er formentlig ikke de 5.000 soldater, der vil være i en udrykningsstyrke i 2023.
Kim Valentin (V), 2022-05-04:
Nu er det jo ikke Orbán alene, der bestemmer det, og der er jo forskel på at sige ja og så ikke at sige nej, vil jeg lige sige i den her sammenhæng.
Jeg lyttede til ordførertalen, og tak for den, for den gør egentlig nogle ting ret klart for mig, og det er, at det er meget, meget svært for Enhedslisten at sige ja til noget: ja til NATO, ja til EU.
Det er endda svært at sige ja til, at Rusland er en trussel for Europa.
I dag står vi bare udenfor.
Vi kan hverken sige ja eller nej til noget som helst.
Så siger ordføreren, at man ikke har kontrol over, hvad det koster.
Men har Enhedslisten kontrol over, hvad det koster at stå alene?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Jeg synes, det er en alvorlig tilsnigelse at sige, at Enhedslisten står udenfor, når vi konsekvent har været med til at sende våben til den ukrainske regerings legitime frihedskamp; når vi har talt for hårdere sanktioner imod Rusland for at straffe dem for deres ulovlige aggression i forhold til Ukraine; når vi har taget imod flygtninge; når vi taler om at ville bidrage til genopbygning; når vi taler om at kunne give nødhjælp.
Jeg har rigtig svært ved at se, hvorfor det skulle betyde, at vi så står udenfor.
Derfor er spørgsmålet også, hvad det konkret er ved at have afskaffet EU-forsvarsforbeholdet, som ville have gjort, at vi kunne have handlet anderledes i forhold til Ukraine eller kunne have sikret, at vi mere konkret kunne støtte op om ukrainernes kamp imod den ulovlige aktion, de er udsat for fra Rusland.
For Enhedslisten har ikke svært ved at sige ja.
Vi siger også ja til FN-samarbejdet.
Vi har endda foreslået flere gange, at vi skal spille en mere aktiv rolle i forhold til Bosnien.
Det har der bare ikke været politisk opbakning til.
Så vi vil meget gerne bidrage.
Vi vil bare gerne bidrage konkret der, hvor det også hjælper.
Kim Valentin (V), 2022-05-04:
Nu ved jeg det ikke, men det er altså meget svært at forestille sig, at Rusland vil sige ja til noget.
Men okay, sådan er det.
Jeg skal så bare lige til sidst spørge: Er Enhedslisten enig i, at EU og NATO hjælper hinanden?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Til det med at bakke op i forhold til Ukraine: Det er ikke Enhedslisten, der har bakket op om, at vi har lavet aftaler om Nord Stream med Putin.
Det har Venstre til gengæld været med til og dermed også været med til at finansiere den russiske krigsøkonomi.
Vi har ikke nogen problemer med at sige fra i forhold til Rusland.
Jeg forventer ikke, at Rusland skal sige ja til en FN-indsats i forhold til Ukraine.
Det er derfor, jeg siger, at det skal være multilateralt.
Så de der stråmand synes jeg ikke det klæder hr. Kim Valentin at komme med.
Christian Juhl (EL), 2022-05-04:
Vi kan ikke vinde en fodboldkamp, hvis vi kun træner hjemme.
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører: Mener den konservative ordfører, at det danske militær og luftvåben kun træner hjemme?
Jeg mener, der findes jo ikke et land i verden, som pr. indbygger har så stor aktivitet ude, og som har stillet op, hver gang især USA har spurgt, om vi ville være med.
Kalder man det at træne hjemme på egen fodboldbane, så ved jeg ikke rigtig, hvad det er for en fodboldbane, EU vil kunne stille til rådighed – et par kampgrupper på 1.500 mand.
Jeg mener: Vi har da været ude ved nogle af de skarpeste fronter – også engagementer, som jeg er imod – i stort set alle konflikter.
Jeg synes, det lidt er at tale vores engagement ned.
Jeg synes, vi i den grad står sammen, også i konservativ forstand.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-04:
Det er helt rigtigt, at Danmark har været meget, meget aktivt ude i missioner, som nævnt før bl.a. i Irak og Afghanistan.
Men det er sandelig ikke det, der har været gældende for hele Europa, og heller ikke, når vi står med de sikkerhedstrusler, vi står over for nu, som bl.a. cybertruslen, som er en af de helt store.
Det er på mange måder i overført betydning.
Hvad er det for nogle trusler, vi står med her, når vi skal beskytte Europa?
Vi har bestemt været aktive udeomkring, i høj grad også haft et stort tabstal.
Vi har nogle meget stærke soldater, men hele vores militære kapacitet er jo ikke i særlig god stand.
Men jeg har selv set, at når man er ude og skal indgå i et internationalt samarbejde, så er det der, vanskelighederne ligger. Man har forskellige rotationsperioder, man har forskellige sprog, man har forskelligt materiel.
Så det betyder jo også, at vi skal spille ind i den sammenhæng, og det er det, der er vigtigt.
Det er jo derfor, vi er nødt til at træne fælles på den store bane og ikke alene.
Christian Juhl (EL), 2022-05-04:
Det er jeg jo lidt ked af at høre.
Jeg har været i Mali to gange, også da vi havde ledelsen af FN-missionen.
Der var kun rosende ord, fordi vi har en hær, der forstår, hvad menneskerettigheder er, hvad krigens regler er, og undgår korruption osv. osv.
Vi har en enormt høj standard.
F.eks. menneskerettighederne: Hvad skal vi gøre ved, at de ikke er en del af EU's militære grundlag?
Og jeg mener: Hvordan pokker kan ordføreren sige, at vi står udenfor?
Vi har været med i Ukraine, vi har siddet med ved bordet nede i Bruxelles og hver eneste gang sagt vores mening, og vi har været med i et væld af EU-aktioner.
Hvad skal vi mere være med i?
Vi har jo ikke kapacitet til det.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg læste jo med stor interesse, at ministeren efter lidt overvejelser endte det rigtige sted, synes jeg, nemlig der, hvor ministeren sagde, at man vil garantere, at der kommer en folkeafstemning, hvis det er sådan, at der skal overgives suverænitet til EU på det militære område.
Derfor læste jeg også med stor interesse lovforslaget, og der kunne jeg se, at der simpelt hen var sket en fejl, nemlig at regeringen ikke havde fået skrevet det ind i lovteksten, men at det i stedet for stod i lovbemærkningerne, som jo ikke er juridisk bindende.
Nu er regeringen heldigvis udstyret med et venligsindet parlamentarisk grundlag, som selvfølgelig kan hjælpe regeringen med at rette op på de fejl, der bliver begået.
Derfor vil Enhedslisten naturligvis også stille et ændringsforslag, der sikrer, at det bliver skrevet direkte ind i lovteksten.
Derfor vil jeg bare høre ministeren, om regeringen har tænkt sig at tage imod den hjælp.