runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Jeg synes, det er prisværdigt, at partier på venstrefløjen er kommet til en ny erkendelse.
Det synes jeg heller ikke at vi borgerlige skal være så små ikke at rose.
Det har jo taget tid.
Nu ved jeg godt, at hr. Carl Valentin måske ikke var medlem af Socialistisk Folkeparti tilbage i 1983 – det lægger jeg uprøvet til grund, vil jeg sige – men det har jo været en lang rejse: 37 år med en forfejlet udlændingepolitik.
Der er jo nogle, der bærer, endog på egen krop, konsekvenserne af den forfejlede udlændingepolitik: voldtægtsofre, folk, der har været udsat for social kontrol osv. – hvilket jo en til en kan henføres til den udlændingepolitik, som altså i de 37 år eller 35 år, hvis vi skal sige det, er blevet ført af Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti, Socialdemokratiet og Enhedslisten.
Det er jo sådan lidt oppe i tiden at give undskyldninger.
Så jeg vil bare gerne høre, om Socialistisk Folkeparti vil undskylde for den forfejlede udlændingepolitik.
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Det her er en efterhånden tilbagevendende diskussion: Altså, skal asylsystemet reformeres, og i givet fald hvordan?
I dag handler det om, hvad regeringen har gjort for at etablere modtagecentre i tredjelande.
Det er en ekstremt kompleks diskussion, om der overhovedet er behov for sådan et.
Hvis jeg må gøre et tilbagetrukket forsøg på at overraske lidt fra talerstolen i dag, vil jeg sige, at det synes jeg egentlig godt der kan være.
Asylsystemet er efter min og SF's mening ude i tovene.
Der har været sammenbrud i flere internationale forhandlinger om emnet, og selv om vi heldigvis er nærmere målet der nu, så sidder vi stadig væk med et system, der genbosætter for få for vilkårligt, og som kræver blod, sved og tårer og kolde kontanter, før man kan få lov til at komme i tryghed og i sikkerhed.
Det går ikke, og en del af årsagen er jo – det må vi på venstrefløjen være ærlige om – at der stadig er stærke myter og incitamenter, der gør asylsøgning fra såkaldt åbenbart grundløse efterstræbelsesværdig.
Det vil altså sige folk, som enhver sagsbehandler i systemet kan fortælle dig vil få afvist asyl, fordi vedkommende simpelt hen ikke har et konventionsdækket beskyttelsesbehov.
Men hvis vi skal være ærlige om det – os på venstrefløjen – så må højrefløjen også være ærlig om deres motiver for at skubbe på for de her reformer. Man får desværre nogle gange det indtryk, at det ikke handler om at sikre bedre beskyttelse for dem, der virkelig trænger, men blot om at sikre, at så få flygtninge som overhovedet muligt får den beskyttelse, de har krav på.
Jeg kan godt forestille mig en hypotetisk verden, hvor SF bakker op om modtagecentre i tredjelande, men hvis det skulle ske, skulle en række kriterier være opfyldt.
Bl.a. skulle der ikke placeres børn i dem.
Det var, hvad jeg havde.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-17:
Jeg synes, det er ganske naturligt forekommende, at man selvfølgelig lige skal se indholdet af et lovforslag.
Der er ikke noget drama eller noget som helst i, at man skal se det.
I forhold til en rent dansk løsning ser vi det nok fra Radikale Venstres side som noget urealistisk, for skulle hvert eneste EU-land så have hver sin lejr?
Det tror vi sådan set ville være noget uhensigtsmæssigt, og derfor ser vi udelukkende en europæisk løsning på det her.
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Forstår jeg svaret rigtigt, hvis det er SF's holdning, at børn ikke skal være på modtagecenteret i et land uden for Europa, men at man så skal sende børnefamilier fra det modtagecenter til Danmark, hvis man ikke synes, at forholdene er i orden?
Det er altså derfor SF's holdning, kan jeg forstå, at man gerne vil være med til at lave asylsystemet om, men man skal stadig væk have migration hertil, hvis man møder op med børn.
Hvor mange forestiller SF sig egentlig der så vil ankomme til sådan et modtagecenter i Nordafrika eventuelt, hvis man ved, man kan komme til Danmark med et barn, hvis man tager et sådant med?
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Jeg synes, det er meget svært at redegøre for, hvor mange der vil komme til sådan et modtagecenter.
Og så mener jeg sådan set også, at det må være regeringens opgave at fremlægge, hvordan det her skal foregå, når det nu er regeringen, der kommer med det forslag her, som vi glæder os til at debattere de nærmere detaljer i.
Om SF ender med at kunne tilslutte sig regeringens idéer her, kommer lidt an på, hvordan man vil indrette det.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Så det betyder, at man fra SF's side ikke forestiller sig at bakke op om et modtagecenter med den asylbehandling, der i dag sker på dansk jord af folk, der spontant kommer hertil og rejser gennem sikre lande for at nå til Danmark.
Den ordning bakker man ikke op om, men man bakker i virkeligheden op om det, som modsvarer et udrejsecenter, altså det, vi i forvejen har i Danmark – et udrejsecenter i et tredjeland.
Er det rigtigt forstået?
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Til det første vil jeg ikke sige, at vi sådan i princippet støtter det, men vi kan godt se en model for os, hvor vi kunne ende med at være for, hvis der er en masse kriterier, der er opfyldt.
Det er nok der, SF stiller sig på nuværende tidspunkt.
Umiddelbart ville jeg vurdere, at dem, der skulle kunne være der, var folk, der helt åbenlyst ikke har ret til asyl, kriminelle og afviste asylansøgere.
Men det kan vi jo have en videre debat om.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Ret mig, hvis jeg tager fejl, men det, jeg hører SF sige, er, at man sådan i udgangspunktet støtter tanken, som Socialdemokratiet før valget og regeringen nu præsenterer om et modtagecenter, som ligger uden for Danmarks grænser, og hvor man skal asylbehandle de spontane asylansøgere, som i dag kommer til Danmark.
Jeg forstår det også sådan, at SF så siger, at der vil være nogle grupper, som vi ikke mener skal være i de her centre, f.eks. børnefamilierne.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om der er andre grupper, som tilsvarende ikke skal behandles i de her centre.
Jeg tænker på syge, handicappede og ældre.
Hvor mange grupper mener SF og ordføreren ikke skal behandles i modtagecentrene?
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Jeg tror ikke, der er nogen danske partier, der mener, at man som sådan bare skal have åbne grænser – måske Frie Grønne; det ved jeg ikke.
Men selvfølgelig er der andre områder, hvor SF har skiftet position eller i hvert fald flyttet sig gennem årene, men jeg synes igen, at det er lidt voldsomt at sige, at vi sådan bare generelt skulle have taget fejl og have flyttet os.
Det er som sådan ikke tilfældet.
Jeg vil også sige, at det SF, jeg er vokset op i, fra da jeg meldte mig ind i 2007, jo også er et, hvor man eksempelvis har bedt Hizb ut-Tahrir om at gå ad h til.
Jeg ved ikke, hvordan man skal citere direkte fra talerstolen, når det er noget, man ikke må sige heroppefra, men det sagde hr. Villy Søvndal jo tilbage i 2005.
Så det SF, jeg er vokset op i, har jo taget kraftigt afstand fra ekstremister, sagt fra over for social kontrol og bekæmpet integrationsproblemer, så jeg anerkender ikke helt præmissen her.
Peter Skaarup (DF), 2020-12-17:
Nu skal vi jo så lige være skarpe her, for det, som hr. Carl Valentin åbenbart ikke mener, er, at man har taget fejl; man har ikke taget fejl.
Men det, man så, som jeg forstår det, mener, er, at man måske ikke har erkendt nogle problematikker omkring social kontrol og integrationspolitik.
Altså, er det det eneste sted, SF er kommet på bedre tanker, i udlændingepolitikken: at man ikke tidligere har erkendt nogle udfordringer inden for social kontrol og integration?
For så skulle jeg altså bare lige hilse og sige, at så er der godt nok ikke meget indhold i SF's udlændingepolitik – hvis det eneste er, at man erkender det i dag.
SF siger, at man har taget fejl – sådan må man forstå det, som hr. Carl Valentin siger – i forhold til udlændingepolitikken, og det har man faktisk gjort i rigtig mange år, for SF har jo hele vejen igennem været et af de partier, som Dansk Folkeparti har måttet slås med.
Det har Socialdemokraterne også, det har De Radikale også, og det har Enhedslisten også i forskellige afskygninger af det parti, altså været partier, vi har måttet slås med for at få en stram udlændingepolitik i Danmark, hvor vi sikrer, at de danskere, der er kommet i klemme, fordi deres område er blevet beboet af mennesker fra en anden del af kloden, får hjælp, med henblik på at vi kan tilbagesende de pågældende og vi kan få et asylstop i Danmark.
Så er det så, at hr. Carl Valentin siger: Det betyder jo ikke, at vi er enige med Dansk Folkeparti.
Nej, men det var da ikke det spørgsmål, hr. Morten Messerschmidt stillede.
Det var det spørgsmål, som hr. Morten Messerschmidt stillede, og det vil jeg godt spørge hr. Carl Valentin om, altså om SF ikke vil tage det ansvar på sig, at man har sagt nej hele vejen igennem til Dansk Folkepartis politik igennem årene, og nu står vi i suppedasen, og nu mener SF et eller andet, som jeg ikke helt kan finde ud af hvad er.
Vil man ikke beklage det?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Den her debat er jo et meget godt billede på, i hvilken ringe forfatning demokratiet befinder sig i Vesteuropa og i Danmark.
Vi hører egentlig ikke en minister, der mener særlig meget, men mere forklarer, hvad han må mene.
Jeg kunne tænke mig at spørge: Hvad mener ministeren egentlig?
Altså, hvis nu vi forestillede os en lykkelig verden, hvor vi ikke var bundet af statsborgerskabskonventionen og alle de her andre ting, hvad synes ministeren så egentlig ville være rimeligt?
Altså, hvor langt skal vi ned, før ministeren, helt bortset fra de internationale konventioner, selv mener, at det er i orden, at folk, der har fået den gave, indfødsretten er, skal have lov til at begå den slags forbrydelser og så fastholde den gave?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Men jeg synes lige, jeg har svaret på, hvorfor vi ikke støtter forslaget.
Det har noget at gøre med, at vi juridisk ikke er der nu, hvor vi tør sige, at narkokriminelles statsborgerskab kan frakendes, og det skal være på plads, før vi kan støtte det.
Så bare lige for en god ordens skyld: Jeg hævder ikke, at der er nogen, der forsøger at bilde befolkningen ind, at det vil få et virkelig omfattende omfang, hvis man vedtog sådan et forslag her.
Men nu har vi bare lige afsluttet en anden forespørgselsdebat, hvor jeg er blevet skudt i skoene, at vi ikke havde forventningsafstemt godt nok med befolkningen om realismen i at etablere et modtagecenter.
Så vil jeg bare lige for god ordens skyld her sige, at der både med det lovforslag, vi har omkring bandekriminelle, og det her forslag, jo ikke kommer til at være hundredvis af mennesker, der vil få frakendt deres statsborgerskab og efterfølgende vil kunne udvises.
Min bedste vurdering er, at det vil være forholdsvis få mennesker.
Men det er bare lige for for en god ordens skyld at få forventningsafstemt, at det er forholdsvis små persongrupper, vi taler om.
Morten Dahlin (V), 2020-12-17:
Men der er heller ikke nogen, der har prøvet at bilde befolkningen ind, at det vil kunne være alle, der begår alvorlig kriminalitet, eller for den sags skyld alle, der begår narkokriminalitet.
Så ministeren må have mig undskyldt, men jeg føler, at det er sådan lidt, at man søger efter en undskyldning, fordi man har et princip om, at man ikke vil støtte beslutningsforslag fra blå oppositionspartier.
Hvis ministeren virkelig er interesseret i det her, hvorfor følger ministeren så ikke sin ellers fine tale med alle forbeholdene op med at sige: Derfor støtter vi selvfølgelig forslaget og ser frem til at lægge det herned i Folketingssalen?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Vi kan ikke støtte forslaget af den simple årsag, at vi endnu ikke juridisk har undersøgt spørgsmålet om frakendelse af narkokriminelles statsborgerskab.
Det er rigtigt, at vi har et lovforslag på vej omkring bandekriminalitet, og det i sig selv tog mere end bare et par måneder at få boret juridisk helt ud, før vi kunne fremsætte det forslag, og af den årsag kan vi ikke støtte det her beslutningsforslag.
Så er der blot et par enkelte bemærkninger af måske mere generel karakter.
Det ene er, at det er under forudsætningen af, at folk ikke bliver statsløse.
Alene den forudsætning gør, at mængden af mennesker, der vil være omfattet af det, bliver markant mindre.
Det andet er, at det, selv om kriminaliteten kan være alvorlig og endog meget alvorlig og meget grov, så ikke er nok i sig selv til, at man kan frakende et statsborgerskab.
Det skal altså være til den her alvorlige skade for Danmarks vitale interesser.
Så også af den grund og sådan i forhold til befolkningen tror jeg, at det er vigtigt at forventningsafstemme, altså at man ikke skal forvente, at alle, der så dømmes for grov kriminalitet i fremtiden, kan få frakendt deres statsborgerskab og dermed også vil kunne blive udvist.
For det skal være af ret grov karakter.
Morten Dahlin (V), 2020-12-17:
Tak til ministeren.
Vi står her jo i dag, fordi ministerens egne jurister ligesom har åbnet et nyt politisk spillerum, hvori det er muligt at fratage dem, der begår alvorlig kriminalitet, statsborgerskabet, hvis de har dobbelt statsborgerskab, og hvis den kriminalitet, de begår, er til skade for statens vitale interesser.
Det kan man gøre på bandeområdet, og det vil man så også kunne gøre på andre områder, hvor kriminaliteten har en så alvorlig karakter, at det netop er til skade for statens vitale interesser, og jeg er sådan set glad for, at ministeren siger, at det er man åben for at kigge på.
Men kunne man ikke lade retorikken afløse af handling og sige, at man er åben for at kigge på det, og at man så også stemmer for det her forslag, for at sikre, at vi ikke om et år får den samme debat, som vi lige har brugt et par timer på, med nogle modtagecentre, hvor der sker en hel masse retorisk, men intet i forhold til handling?
Hele den diskussion kan ministeren jo undgå ved bare at meddele, at regeringen støtter det her forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Tværtimod forekommer det mig stadig tydeligere, at de internationale konventioner er blevet til en lænke, der hænger om halsen på de vestlige, åbne, vellykkede samfund, hvorimod det er noget, de diktatoriske samfund i Mellemøsten, som skaber problemerne, som skaber folkevandringerne, osv., ser fuldstændig stort på.
Altså, at vi har en minister, der egentlig er mere optaget af at forhindre et globalt fænomen som flere statsløse, end han er af at sikre, at folk, der har fået dansk indfødsret i gave, men begår voldsom og voldelig kriminalitet, hvor der er danske ofre, mister den gave igen, er jo virkelig et tegn på, hvordan, ja, hele demokratiforståelsen er under afvikling.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Men er det ikke også en væsentlig del af Vestens idéhistoriske arv, at hvert enkelt menneske er unikt?
Nogle vil måske endda påstå, at det er en del af den kristne arv, at hvert enkelt menneske har en værdi i sig selv og er unikt, og er det ikke det, som konventionerne også er et udtryk for?
Jeg medgiver fuldstændig, at det også giver os en lang række problemer, og jeg tager også nogle gange mig selv til hovedet over konsekvenserne, for jeg synes, det bliver fortolket alt for vidtgående.
Men selve essensen og idéen om, at Vesten også er bundet sammen af en forståelse af mennesket som unikt og med iboende rettigheder: Er det ikke også vigtigt, at vi står fast på det?
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-17:
Jeg er glad for, at ministeren anerkender betydningen af statsløsekonventionen, men i forhold til den fortolkning, der ligger i forhold til statens vitale interesser, taler man jo netop om terror og andre meget grove forbrydelser.
I sidste uge diskuterede vi det i forhold til bandekriminalitet.
Nu snakker vi om det i forhold til narkokriminalitet.
Kan ministeren ikke være bekymret for, at vi ligesom er ude på en glidebane, hvor man kan sige, at det at være til skade for statens vitale interesser kan betyde kriminalitet i det hele taget, fordi det jo selvfølgelig er til skade for statens vitale interesser, at der begås kriminalitet, men det jo næppe er i den kontekst, det er tænkt rent konventionsmæssigt?
Så kan ministeren ikke være bekymret for, at man bevæger sig ind på den glidebane?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Det er ikke altid, jeg er enig med de internationale konventioner.
Sådan er det jo med alle regler og al lovgivning.
Jeg er heller ikke tilhænger af VAR i fodbold, men det er der alligevel.
Men lige præcis her på statsborgerskabsområdet synes jeg faktisk, at grundstrukturen er rigtig, nemlig har du fået et statsborgerskab og forbryder du dig mod loven, så straffer det samfund dig, som du har statsborgerskab i – det giver sig selv – eller hvor du har begået kriminaliteten, og at man som udgangspunkt ikke render rundt og frakender folk deres statsborgerskab.
Jeg synes faktisk, at den regel, der er, om, at medmindre det er til alvorlig skade for statens vitale interesser, er en god undtagelse.
Det synes jeg det er, og at det er kombineret med, at man ikke bliver statsløs.
Hvis man f.eks. har deltaget i terrorvirksomhed, eller hvis man virkelig udfordrer de helt grundlæggende samfundsstrukturer, og det er folk med dobbelt statsborgerskab, så synes jeg faktisk, det er rimeligt, at en stat også kan slå fra sig og sige: Så fratager vi dig dit statsborgerskab og udviser dig.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-17:
Nu bruger ministeren meget menneskerettighedskonventionen som argument i forhold til det her, og det synes jeg er både fornuftigt og klogt, også i betragtning af hvad der står i forståelsespapiret i forhold til overholdelse af menneskerettighedskonventionerne.
Men jeg kunne bare godt tænke mig at høre ministerens holdning til spørgsmålet i sin substans.
Altså, synes ministeren i virkeligheden, det er rimeligt, at man kan fratage folk deres statsborgerskab for at have begået kriminalitet?
I forvejen er det jo temmelig vanskeligt at opnå statsborgerskab i Danmark.
Det er en langvarig proces at komme igennem.
Så burde det vel også være sådan, at hvis man har opnået statsborgerskab og så begår kriminalitet og bliver dømt, får man sin straf, og så er det det.
Sådan er det jo for andre statsborgere.
Er det ikke en urimelig straf at lægge oveni at sige, at man så fratager mennesker deres statsborgerskab – noget, som de har opnået retten til?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Ja, de kommer til at finde sted umiddelbart efter nytår.
Lige nu arbejder jeg efter, at vi kan starte op i starten af februar.
Det er den aktuelle plan.
Jeg regner med at sende et brev til alle indfødsretsordførere i Folketinget enten i slutningen af den her uge eller i starten af næste uge.
Jeg har også lovet, at det er inden jul, og mon ikke det også bliver jul i år.
Så jeg er med på, at uret tikker, og vi skal nok få det sendt af sted.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Men under alle omstændigheder understreger de her mange forslag om statsborgerskab fra Venstre og fra vores side vigtigheden af, at vi snart skal til forhandlinger.
Nu har ministeren helt tilbage fra foråret sagt, at der snart bliver indkaldt til forhandlinger.
I den forespørgselsdebat, vi havde forleden, fik vi at vide, at der ville blive indkaldt til forhandlinger inden jul.
Kan ministeren så nu begynde at løfte sløret for, hvornår de forhandlinger rent faktisk vil finde sted?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Det korte svar er nok, at vi synes, det er den forkerte rækkefølge.
Vi vil gerne starte med at afklare, hvad juraen er, og hvad økonomien er, og så fremsætte forslaget – og ikke omvendt forpligte os til at fremsætte forslaget og så bagefter finde ud af, om det juridisk kan lade sig gøre, og hvad det i øvrigt vil koste.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Vi synes jo, det er et fantastisk forslag fra Venstres side.
Vi mener jo, at narkokriminelle – eller for den sags skyld nogen kriminelle – slet ikke skal have dansk statsborgerskab til at begynde med.
Et forslag som det her pålægger jo regeringen selv at formulere den bagvedliggende jura.
Så hvorfor kan ministeren ikke bare sige, at man bakker det her op, men selvfølgelig inden for en juridisk ramme, der lever op til vores internationale forpligtelser, og så gå ud fra det i stedet for bare at afvise det?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Jo, jeg er helt med på, at Dublinforordningen er en udmærket sådan for tiden værende ordning.
Men hvis løsningen er, at vi helt vil sige, at man slet ikke skal komme til Danmark, at man skal slet ikke befinde sig på det danske territorium for at søge asyl, at det er noget, der skal foregå langt herfra, så vil det da være meget logisk at sige, at vi som nation opsiger flygtningekonventionen.
For dermed fjerner vi jo hjemmelsgrundlaget for, at man overhovedet kan anmode om asyl i Danmark.
Det vil sige, at vi overhovedet ikke behøver at forholde os til, om folk har været i Tyskland eller Sverige eller Østrig eller på Malta, inden de er kommet til Danmark, vi kan bare sige: Hus forbi –
man kan ikke søge asyl i Danmark; vi arbejder på en anden løsning, men indtil da må I henvende jer et andet sted.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jeg synes, det er et nederlag for Danmark, hver eneste dag det nuværende asylsystem fortsætter.
Når vi er gået til valg på at gennemføre en politik, er det selvfølgelig, fordi vi har ambitioner om at gøre det i den her valgperiode og ikke i 2032.
Det største nederlag for regeringen ville være, hvis vi væltede og der kom en borgerlig regering til, og at alt det, vi havde sat i gang, blev skrinlagt, fordi det fra borgerlig side blev opfattet sådan, at det ikke var realistisk.
Så jeg har virkelig et håb om – syv-ni-tretten! – hvis det skulle ske, at vi får en blå regering, at det eksisterende arbejde vil fortsætte, for vi er kommet et stykke længere, end jeg havde håbet, men vi er ikke i mål endnu, og vi har brug for, at der på tværs af Folketinget arbejdes seriøst med det her, indtil det er realiseret.
Morten Dahlin (V), 2020-12-17:
Det var et langt svar, som så ikke var et svar på spørgsmålet, om ministeren mener, det er realistisk at gennemføre i indeværende valgperiode.
Men i stedet for bare at stille spørgsmålet igen – for så får jeg sikkert bare det samme svar – så lad mig prøve at omformulere det: Vil ministeren mene, at det er et nederlag for regeringen, hvis man ikke får gennemført det her forslag i indeværende valgperiode?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Vi arbejder kun med realistisk politik, ellers er det jo spild af kræfter.
Vi arbejder med ting, som vi mener realistisk kan gennemføres.
Og når vi mener, at asylsagsbehandlingen skal flyttes ud af Europa af de årsager, som jeg har redegjort for i min tale og både ved indledningen og her ved afslutningen af debatten, så mener vi, at det politisk begrundet er det rigtige.
Nu var jeg selv en af dem, der udtalte mig mere end en gang før valget om lige præcis det her valgløfte, og derfor ved jeg også, at vi hele vejen igennem har sagt: Det her er den rigtige politik.
Det vil forbedre situationen både for flygtninge og for Danmark.
Der skal to til tango, og det betyder, at vi skal have etableret et samarbejde med mindst et land uden for Europa, og det vil vi sætte alle kræfter ind på at realisere.
Og det er lige nøjagtig det, vi arbejder efter.
Morten Dahlin (V), 2020-12-17:
Tak til ministeren for nogle, synes jeg, gode bemærkninger om, at det her ikke er let; det er ikke noget, man lige gør på et øjeblik; det er svært, det er kompliceret, og det tager lang tid.
Og det synes jeg klæder ministeren at sige.
Jeg tror, at årsagen til, vi har debatten i dag, er, at vi ikke var så mange, der kunne finde de forbehold i Socialdemokratiets valgoplæg før valget, som jo netop hed »Retfærdig og realistisk«.
Så med de forbehold og besværligheder, ministeren nu gør rede for, kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at høre: Mener regeringen, at det er realistisk at få opfyldt det her valgløfte i indeværende valgperiode?