runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Udsendelse handler jo om, at man har aftale med et land om at udsende folk, og så kan man jo tvangsudsende dem.
Der, hvor problemet opstår, er jo, når modtagerlandene ikke vil tage imod folk, eller når vi har problemer med, at folk ikke har et oplagt hjemland.
Der blev nævnt eksemplet med tre palæstinensere, som kom fra Algeriet, hvor Algeriet nægtede at tage imod dem.
Det er jo der, vi skal gøre noget, for at det er muligt at sende folk hjem til der, hvor de måtte komme fra.
Og så tror vi bare, at hvis vi skal have folk til at medvirke, så er det ikke en god idé at nedbryde folk.
Det er vores opfattelse.
Jeg tror, at vi og Dansk Folkeparti er fuldstændig enige om, hvad det her går ud på.
Jeg tror bare, at det er Socialdemokratiet, der ligesom prøver at dække lidt over det.
Det skal være så ubehageligt som overhovedet muligt osv. osv.
Vi skal også spærre folk inde, og er der en 17-årig, der ikke vil rejse ud, skal vi også spærre vedkommende inde.
Derfor er mit spørgsmål selvfølgelig til Dansk Folkeparti, om Dansk Folkeparti går ind for, at vi træder ud af børnekonventionen.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Søren Søndergaard om noget, for det blev også sådan nærmest et filosofisk indlæg om den tænkning, der ligger til grund for Enhedslistens politik på det her område.
Hvis det er rigtigt, at folk vil samarbejde og forlade landet, hvis de med store, tunge velfærdsstater i ryggen bliver bygget op til det, hvorfor er det så, at de steder i Europa, hvor man sidst har lukket ned for de generøse velfærdsstater, går det dårligst med integrationen?
Hvordan kan det være, at vi har nemmere ved at få folk sendt hjem, end vores nabolande har?
Hvordan kan det være, at vi faktisk får sendt folk retur, selv om vi har lande omkring os, som har meget mere generøse systemer for rettigheder til kriminelle og ulovlige udlændinge?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-10-24:
Tak, formand.
Det her et af de lovforslag, hvor man tænker: Er det virkelig ikke allerede sådan?
Men det forholder sig nemlig sådan i Danmark i dag, at udlændinge, der opholder sig ulovligt i vores land, kan få su og uddannelse, de kan indregistrere køretøjer og meget mere.
Det skal selvfølgelig begrænses.
For det kan jo ikke være rigtigt, at folk, der ikke bør være her, kan få adgang til overførselsindkomster og offentlige ydelser.
Det er således fornuftigt, at man foreslår, at oplysninger om udlændinges opholdsstatus skal fremgå af Det Centrale Personregister, så man kan afskære udlændinge, der ikke bør være her fra de ydelser.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om man er sikker på, at man med dette forslag får afskåret udlændinge uden lovligt ophold fra alle slags overførselsindkomster, eller om man er usikker her på.
For hvis Abdi køber en aktie i en dansk virksomhed, der er registreret og noteret på First North, og virksomheden jo ikke kan tvinge den her person til at sælge sine aktier, kan Erhvervsstyrelsen tage initiativ til at tvangsopløse virksomheden.
Det er jo en ret vild sanktion på et forhold, som virksomheden ikke selv kan styre.
Selskabsretten er jo til for at regulere forhold mellem selskabets ejere, aktionærer og kreditorer m.v.
Det er jo ikke sanktionsmuligheder, vi skal lave herudfra.
Derfor har jeg også tænkt mig at spørge ministeren ind til, om han har tænkt sig at råde bod på det forhold, for det er lidt vildt, man kan tvangsopløse virksomheder, på baggrund af at Abdi køber en enkelt aktie på First North i en dansk virksomhed.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte de elementer, der drejer sig om overførselsindkomster m.v.
Men den del af forslaget, der kan føre til tvangsopløsning af virksomheder, skal vi have udboret mere i udvalgsbehandlingen, og jeg ser frem til den videre behandling heraf.
Steffen Larsen (LA), 2025-10-24:
Mange tak, fru formand.
Det er nogle helt grundlæggende ting, man som samfund skal kunne finde ud af.
En af dem er at kende forskel på, hvem der har ret til at være her, og hvem der ikke har.
Lovforslag L 5 handler om lige præcis det.
Det handler om, at hvis man opholder sig ulovligt i Danmark, skal man ikke kunne leve et helt almindeligt liv for danske skattekroner.
Man skal ikke kunne tage en uddannelse, få su, drive virksomhed, få skattekort eller modtage offentlige ydelser, mens man samtidig ikke engang har lovligt ophold i landet.
Det er simpelt hen absurd, at det overhovedet har været muligt, men sådan har det faktisk været, fordi vores systemer ikke har talt sammen, fordi CPR ikke vidste, hvem der havde lovligt ophold, og hvem der ikke havde.
Det laver vi nu om på, og det er jo glædeligt.
Så L 5 sørger for, at oplysninger om opholdsstatus bliver en del af CPR-registeret, så myndigheder og institutioner kan se, hvem der er her lovligt, og hvem der ikke er.
Det betyder, at man endelig også kan trække stregen i sandet.
Er du her lovligt, har du en række rettigheder, og er du her ulovligt, så mister du dem.
Det er ikke raketvidenskab, vi står med her – det er simpel sund fornuft.
Jeg ved godt, at nogen vil sige, at det her er hårdt, men ved I hvad, der er nogle krav, som vi også er nødt til også stille, for der er mange mennesker, som jo skal forlade landet.
De er dømt til at forlade det, og vi er nødt til også at opretholde vores grænser.
Det er netop derfor, at det ikke nødvendigvis er hårdt for de mennesker, som er udvist.
Det vil være hårdt over for de danskere, der hver dag går på arbejde og betaler skat, og som kan se, at mennesker uden lovligt ophold alligevel får del i systemet og dermed skal finansieres af de skatteydere.
Det er også hårdt for de udlændinge, der følger reglerne, at andre får lov til, om man vil, at snyde eller udnytte goderne, og det er hårdt for tilliden, når staten ikke engang selv kan finde ud af, hvem der må være her.
Så når nogle vælger at blive Danmark uden lovligt ophold, så har de også valgt, at de ikke længere skal kunne nyde godt af det danske velfærdssystem.
Så enkelt er det.
Akut og nødvendig hjælp, ja, men gratis uddannelse, su, skattefordele og virksomhedsdrift på ulovligt ophold, nej, det er ikke rimeligt.
Så det her forslag er et vigtigt skridt for at genetablere noget, der burde være selvfølgelig, nemlig at vi håndhæver vores egne love, at vi beskytter de danskere, der gør det rigtige, og at vi også tager os af de danske skatteyderes udgifter i den forbindelse.
Mads Olsen (SF), 2025-10-24:
Ministeren siger i sit kommenterede høringsnotat intet om det scenarie, og det er vel, fordi ministeren godt ved, at det ikke bare er et tænkt scenarie, jeg står og opdigter her, men at det er et scenarie, vi vil se udspille sig som følge af den her lov.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Tak for det, og tak til Dansk Folkepartis ordfører.
Når man lytter til Dansk Folkepartis udmærkede ordfører, kan man godt blive i tvivl om, om det vigtigste er at redde Danmark, eller om det vigtigste er, hvem der får æren for at redde Danmark.
Men jeg tror, det er det første.
Danmarksdemokraternes ordfører afviste ikke lige før, at man kunne flytte Kærshovedgaard helt eller delvis til Sjælland, og jeg ved, at Dansk Folkepartis ønske er enten at få sat lås på det nuværende Kærshovedgaard eller bare ikke have noget udrejsecenter, og så lave et et andet sted i verden, eller bare sørge for, at vi ikke har noget udrejsecenter.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om hr. Mikkel Bjørn kan forestille sig, at Dansk Folkeparti kan indgå et kompromis med de andre blå partier, der vil have den konsekvens, at man kan flytte Udrejsecenter Kærshovedgaard til Sjælland, f.eks. til Lindholm?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Lovforslaget, vi behandler i dag rummer flere fornuftige elementer, som Dansk Folkeparti grundlæggende kan støtte.
Især er forslaget om at indføre forbud mod, at visse udlændinge uden lovligt ophold må føre køretøj, et tiltag, der længe har været nødvendigt.
Det lyder dog bekendt.
Det var nemlig Dansk Folkeparti, der for nylig fremsatte beslutningsforslag B 17 med det klare formål fratage beboere på Udrejsecenter Kærshovedgaard retten til at føre eller eje en bil.
Hvorfor gjorde vi så det?
Det gjorde vi, fordi vi jo oplevede det fuldstændig groteste scenarie, at personer uden lovligt ophold, hvoraf mange var kriminelle udviste, sågar terrordømte, frit kunne køre rundt på de danske veje, som var de turister på en bilferie.
Vores forslag blev forkastet den 13. marts i år.
Regeringen stemte imod; Socialdemokratiet med integrationsministeren i spidsen afviste det.
Og dog står vi så i dag her med et forslag, hvor netop køreforbud for visse udlændinge er en central del af lovforslag.
Nu er det altså en god beslutning, når det er regeringens forslag, men det var en dårlig idé, da det var Dansk Folkepartis forslag.
Og det er jo meget symptomatisk, tror jeg, for den generelle debat her i Folketinget og den generelle parlamentariske ageren.
Det her lovforslag er jo ikke kommet ud af den blå luft.
Det er ikke regeringens idé; det er presset fra Dansk Folkeparti, der har tvunget regeringen til handling.
Vil vi dog gerne kvittere for, at regeringen imødekommer vores ønske.
Det er beviset på, at man godt kan flytte politik, også selv om ens forslag bliver stemt ned.
Men vi er ikke i mål endnu.
Vi kommer derfor til at følge implementeringen af den her lov meget tæt.
Vi vil fremsætte nye forslag, hvis det viser sig, at det stadig sejler — og det gør det formentlig.
For Danmark skal være for dem, der har lovligt ophold, og ikke en parkeringsplads for kriminelle udlændinge uden respekt for hverken lov eller land.
Tak for ordet.
Hans Andersen (V), 2025-10-24:
Jeg synes, at den lovgivning, vi nu laver, som rummer og omhandler de personer, der på Kærshovedgård, er rimelig.
Er man afvist, skal man sådan set tage hjem, og så synes jeg, det er fint og udmærket, at man bliver omfattet af de her regler.
Vi skal sådan set sikre os, at man er på Kærshovedgård og man ikke er alle mulige andre steder, og at man så tager hjem derfra.
Så vi har ikke brug for at differentiere i det her.
Jeg synes, at det er regler, som passer både til de afviste og også til de kriminelle udlændinge.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Jeg forstår Venstres ordfører på den måde, at hvis man er afvist asylansøger, er det sådan set ligegyldigt, om man begår kriminalitet, inklusive alvorlig kriminalitet, eller om man ikke gør det; man skal behandles på den samme måde.
Altså, folk, som er fuldstændig lovlydige og intet ulovligt gør, altså som passer sig selv, skal behandles på præcis samme måde som folk, der begår kriminalitet.
Men det spørgsmål, jeg har, er: Er det Venstres opfattelse, at folk, der ikke kan udsendes, fordi deres hjemland ikke vil tage imod dem, har plads på Kærshovedgård?
Hans Andersen (V), 2025-10-24:
Men det synes jeg bare, vi skal have afklaret i udvalgsbehandlingen.
Det er også det, vi skal bruge udvalgsbehandlingen til.
Jeg vil meget gerne gå i dialog med også ordføreren for Dansk Folkeparti om, hvordan vi kan sikre, at der er klare regler, og at reglerne så også nu her bliver strammet op på en rigtig god måde, så vi grundlæggende gør livet meget mere besværligt, så der ikke er nogen nem adgang.
Hvis man vil forlade Kærshovedgård, må det være til fods og ikke i bil.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Det er bare lige for at følge op.
Som jeg umiddelbart læser lovforslaget, indeholder det ikke en obligatorisk konfiskation af tredjemands køretøj, hvis en udvisningsdømt kriminel på trods af det nye forbud her bliver taget i at køre rundt i det køretøj.
Det er bare det, jeg er nysgerrig på.
hvis man bevidst overlader sit køretøj til en udvisningsdømt kriminel, bør konsekvensen selvfølgelig også være, at det køretøj konfiskeres, selvfølgelig medmindre det er, fordi det er blevet stjålet.
Hans Andersen (V), 2025-10-24:
Jeg synes, det er udmærket at stille det spørgsmål om det her til ministeren.
Men hvis man overtræder sit førerforbud, får man, som jeg forstår det, også konfiskeret sin bil, hvis man måtte eje sådan en.
Det er jo det, der er vigtigt her.
Jeg mener, at det her er et skridt i den rigtige retning.
Vi får strammet op, så det ikke er nemt at få adgang til et kørekort, og der er fremadrettet en konsekvens ved at føre en bil.
Det synes jeg er vigtigt.
Samlet set
er det her tiltag, der grundlæggende gør hverdagen meget, meget mere besværlig.
Når vi ikke kan sætte lås på, er det her jo nogle af de tiltag, som vi skal tage, for at livet bliver meget besværligt, så de overvejer at rejse hjem.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Tak for det.
Det kan være, jeg skal høre ministeren om det i stedet for, men jeg er en lille smule nysgerrig efter, om vi for alvor rammer 100 pct. rent med det her lovforslag.
Jeg tænker jo på, at hvis man som udvisningsdømt kriminel færdes i et køretøj, som man måske ikke står som registreret ejer af, men som man har lånt af en god ven eller fra tid til anden får lov til at låne, måske ikke på daglig basis, men indimellem, vil det her lovforslag så for alvor ramme den problematik, eller risikerer vi, at de udvisningsdømte stadig vil kunne køre rundt i biler uden for vores udrejsecentre?
Det er mennesker, der er dømt til udvisning, de har ikke afsonet den del af deres straf, som er udvisningen, så hvorfor skal de overhovedet have lov til at færdes frit rundt i det danske samfund, når de er dømt til udvisning af Danmark?
Hans Andersen (V), 2025-10-24:
Tak for ordet.
Der er en tæt sammenhæng mellem dette lovforslag og det næste, vi skal behandle, og det er to gode lovforslag.
I Venstre bakker vi op om lovforslaget.
Tryghed for borgerne er det bærende fundament i ethvert samfund.
Danmark er et lille land med stærke værdier, og det er afgørende, at alle føler sig trygge i deres hverdag.
Desværre har vi set eksempler på, at udlændinge uden lovligt ophold, herunder personer med ophold på udrejsecentre, har været årsag til uro og bekymring i lokalsamfundene.
Grundlæggende er det mennesker, der ikke skal være i Danmark, for det er udlændinge uden lovligt ophold, men der er nogle, som vi ikke straks kan sende ud, og det er frustrerende.
Derfor er der brug for mere konsekvens i håndteringen af udlændinge på udrejsecentrene.
Når man mister retten til at være her
, mister man også de privilegier, der hører til et lovligt ophold, og vi kan ikke acceptere, at afviste asylansøgere, udviste ved dom og personer på tålt ophold kan færdes frit, nyde almindelige samfundsgoder eller skabe utryghed, som vi har set det omkring især Udrejsecenter Kærshovedgård.
Med lovforslaget får vi en mere effektiv kontrol.
Der indføres daglig meldepligt for alle udlændinge i udsendelsesposition, og det er helt naturligt, hvis myndighederne skal have styr på, hvor de befinder sig.
Samtidig skal det blive forbudt for udlændinge uden lovligt ophold at køre bil, og biler skal konfiskeres ved første overtrædelse.
Det er sund fornuft og vil øge trygheden i lokalsamfundene.
Venstre støtter også, at knivloven udvides, så der ikke må bæres våben på udrejsecentre, med skærpet straf, hvis reglen overtrædes.
Det handler om sikkerheden for både ansatte, beboere og naboer.
Lovforslaget markerer en klar retning
: Har du ikke ret til at opholde dig i Danmark, skal vejen gå mod udrejse, ikke mod en almindelig tilværelse her.
Og hvis du ovenikøbet begår kriminalitet, skal det stå endnu tydeligere, at du ikke har nogen fremtid i Danmark.
Det handler om konsekvens og respekt for vores love.
Så skal jeg hilse fra Moderaternes ordfører, som desværre kan være til stede i dag, og sige, at Moderaterne også støtter op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Selvfølgelig er der en nedre grænse.
Jeg synes, at den terminologi lægger lidt op til, at det her skulle være et eller andet dehumaniserende tiltag.
Altså, der er jo mange forskellige initiativer i det her lovforslag, men at indføre en daglig meldepligt, som en del af beboerne på Kærshovedgård jo har i forvejen, og sige, at i stedet for at man melder sig tre gange om ugen, melder man sig en gang om dagen, især når man ikke vil medvirke til sin egen udsendelse, synes jeg ikke er noget overgreb på andre mennesker; det må jeg sige.
Zenia Stampe (RV), 2025-10-24:
... og jeg kalder Kærshovedgård for Støjberggård.
Formanden sagde, at jeg skulle tænke over, hvordan jeg omtalte mine kolleger.
Min kollega fru Inger Støjberg hedder, så vidt jeg ved, Inger Støjberg.
Det var måske et problem, hvis jeg begyndte at kalde hende fru Inger Kærshovedgård.
Tilbage til spørgsmålet til ordføreren.
Man kan sige i forlængelse af ordførerens tale, at det jo faktisk har vist sig at være ret effektivt med de stramninger, man har foretaget.
Så hvad er begrundelsen for at stramme yderligere for at undgå endnu flere flygtninge, når man i forvejen har stoppet flygtningestrømme i den udstrækning, man har?
Og er der ikke nogen nedre grænse?
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Altså, man ved jo ikke, hvor folk er, bare fordi de har meldepligt på Kærshovedgård.
Men det vil man af en eller anden grund ikke.
Men jeg tager det som en bekræftelse på, at Venstre altså mener, at man skal behandle folk, der opfører sig fuldstændig ordentligt og pænt og nydeligt, på præcis samme måde som folk, der begår kriminalitet.
Men det andet spørgsmål er: Har asylansøgere og folk, der er afvist, men som ikke kan hjemsendes, fordi landet ikke vil tage imod dem, plads på Kærshovedgård?
Hans Andersen (V), 2025-10-24:
Jeg synes, at i forhold til dem, der i dag er på Kærshovedgård, og som bliver omfattet af den her lovgivning, er det rimelige tiltag.
Hvad angår det at bære kniv, skal man selvfølgelig ikke have mulighed for at bære kniv, når man bor på Kærshovedgård.
Man skal heller ikke have mulighed for at føre bil, for man skal sådan set være på Kærshovedgård.
Man skal ikke tage en bil til Aarhus og begå kriminalitet, selvfølgelig skal man ikke det.
Man skal blive dér, og så skal være man sådan set finde ud af, at man skal tage hjem, og det er det, det handler om.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
I Dansk Folkeparti synes vi jo bare, det er ærgerligt, at der er danskere, der i dag lider under Kærshovedgårds åben dør-politik, som fortsat skal lide under de konsekvenser, fordi Danmarksdemokraterne gerne vil vente på sådan en langsigtet ambition om, at konventionerne måske bliver ændret, og at vi, hvis de ikke gør, så må vente lidt endnu.
I Dansk Folkeparti vil vi ikke vente længere, og vi synes ikke, at danskerne skal vente længere.
Vi vil gerne sætte en lås på Kærshovedgård nu.
Men når hr. Peter Skaarup siger, at Danmarksdemokraterne gerne vil opsige de internationale konventioner, er jeg nysgerrig på, hvad det specifikt er for nogle konventioner.
Er det alle konventionerne, eller er det nogle helt bestemte konventioner og i så fald hvilke?
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Det har bare ikke noget at gøre med det lovforslag, vi har at gøre med her.
Absolut intet.
Det er dybt kritisabelt.
For hvad gør man for de pågældende børn?
Ingenting, absolut ingenting.
Den her regering har intet gjort for de børn.
Tværtimod har man accepteret, at de børn ikke har fået tilhold, eller at forældrene ikke har fået et tilhold i forhold til at besøge de børn.
Det kunne man have gjort.
Men man er mere optaget af symbolpolitikken.
Så kan vi diskutere hvorfor.
Der har vi nok forskellige opfattelser.
Peter Skaarup (DD), 2025-10-24:
Jeg kunne høre på regeringen og statsministeren, at hun gerne vil sætte en lås på Kærshovedgård, men sagen er jo, at det må vi ikke i forhold til de internationale konventioner.
Det er jo det, der er status.
Det, vi gerne vil – og det er det, vi sagde på vores landsmøde – er at komme ud af de internationale konventioner, hvis ikke man kan få en anden udgave af dem, der sikrer, at man kan få lås på, og at man kan få nogle kriminelle udlændinge sendt hjem, som vi i dag ikke må sende hjem.
Så jeg tror sådan set, at de blå partier, inklusive Dansk Folkeparti selvfølgelig, er fuldstændig enige om det her.
Nu mangler vi bare, at regeringen begynder at gøre noget ved det og sikrer, at det, den egentlig sagde den måske ville, da valgperioden startede, kommer til at ske.
Så jeg er dybt utålmodig, og det tror jeg nok jeg fortsætter med at være, indtil den her regering er færdig – det er den nok meget snart – og vi forhåbentlig får en regering, der vil gøre noget ved det og vil ændre de grundlæggende ting, der skal til, for at vi netop kan sætte en lås på Kærshovedgård, men ikke mindst sørge for, at de mennesker, som ikke hører til Danmark, kommer hjem.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Tak for det.
Det er omtrent et år siden, at vi behandlede Dansk Folkepartis forslag om at sætte lås på Kærshovedgård, et forslag, som Danmarksdemokraterne ikke stemte for.
Nu kan jeg så forstå, at det er Danmarksdemokraternes officielle politik at sætte en lås på Kærshovedgård.
Jeg er bare nysgerrig på, om det hele tiden har været Danmarksdemokraternes politik, og hvorfor man i så fald stemte imod sin egen politik, eller om man er blevet klogere på grund af Dansk Folkepartis gode argumenter.
Peter Skaarup (DD), 2025-10-24:
Radikale Venstre bærer en meget stor del af ansvaret for, at vi står i den suppedas med kriminelle udlændinge, der kom fra Mellemøsten, som har lavet omfattende kriminalitet i Danmark og bliver ved med det.
Folk prøver desperat, også den nuværende regering, at se, om de kan finde på et eller andet, der kan gøre, at det ikke løber af sporet.
Men det var jo De Radikale, der sikrede, at folk fra Blågårds Kirke, der demonstrerede og egentlig ikke skulle have asyl, kom ind og fik asyl alligevel .
Det er meget morsomt måske, men det er ikke desto mindre konsekvenserne af det, som mange danskere mærker i dag.
Zenia Stampe (RV), 2025-10-24:
Det var ikke vores beslutning at flytte de udvisningsdømte til Kærshovedgård.
Det var fru Inger Støjbergs beslutning.
Det er hendes ansvar.
Det synes jeg faktisk siger en del om den her beslutning, altså at ens eget parti ikke engang vil stå ved den, og at man så bruger sin taletid på at anklage mig.
Min skyld her handler om, at ja, jeg synes, vi skal overholde konventionerne.
Det synes et flertal af partierne sådan set også.
Det synes hr. Peter Skaarup jo også, altså at så længe der er de konventionskrav, der er, så må vi leve op til dem, uanset om man bryder sig om dem eller ej.
Peter Skaarup (DD), 2025-10-24:
Vi skal måske lige have fakta på plads.
Danmarksdemokraterne blev stiftet i 2022 og har jo dermed ikke eksisteret på det tidspunkt, hvor det her center blev etableret.
De Radikale har været med til at presse borgerlige og socialdemokratiske regeringer til at føre en meget liberal udlændingepolitik i Danmark.
Så står man så med rene hænder, eller det vil jeg jo ikke sige, men det påstår man lidt og siger: Ahr, men det er også helt galt med Kærshovedgård, og det er også helt galt med alting.
For man var imod dengang, og man er formentlig også imod det her lovforslag, hvor man sådan desperat prøver at stramme op på nogle ting.
Hvornår kommer Radikale Venstre egentlig ind i kampen i stedet for at sidde derude med korslagte arme, komme med øgenavne og lave svømmeture til Lindholm, og hvad man ellers har fundet på af mærkelige ting?
Hvornår kommer De Radikale ind i den kamp, som rigtig mange danskere rundtomkring i vores samfund kæmper, nemlig med konsekvenserne af Radikale Venstres udlændingepolitik gennem årtier?
Zenia Stampe (RV), 2025-10-24:
Jeg synes lige så godt, vi kan være ærlige.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Peter Skaarup, om Danmarksdemokraterne ikke på noget tidspunkt har fortrudt deres partiformands beslutning om at flytte alle udvisningsdømte til, hvad skal vi kalde det? –
– Støjberggård, vil jeg kalde det, men altså Kærshovedgård, og dér have skabt den kæmpe belastning på lokalsamfundet i Bording, Ikast og hele lokalsamfundet, som jo var det, der udløste den frygtelige trafikulykke .
Det her er jo et problem, Danmarksdemokraterne har skabt og ejer.
Har man aldrig fortrudt, at man tog den beslutning?
Zenia Stampe (RV), 2025-10-24:
Der må jeg gå i rette med formanden.
Det vil jeg gerne starte med.
Det her var ikke et øgenavn til fru Inger Støjberg.