Jette Gottlieb (EL), 2018-05-03:
Også Enhedslisten synes, at det er et positivt forslag, og vi synes, at det er godt, at der er taget hul på det.
Når vi siger det sådan, er det selvfølgelig, fordi vi ikke synes, det er vidtgående nok.
Der er mange flere ting, der skal ind i billedet, for at det kommer til at blive en god sagsbehandling, man møder.
Enhedslisten har en lang række ønsker og forslag til forbedringer af forslaget, og dem deler vi jo bl.a. med Bedre Psykiatri, Børnerådet, Dansk Socialrådgiverforening, Danske Handicaporganisationer, FOA, LO, FTF og Rådet for udsatte og SAND.
Vores forslag er jo først og fremmest, at det skal være et retskrav, altså noget, hvor man kan sige: Sådan en helhedsplan vil jeg gerne have.
Det er det ikke i øjeblikket, det kan det måske blive.
Så skal der derudover være mulighed for klageadgang både ved afslag på at få en plan, og hvad angår indholdet i planen.
Vi mener desuden, at det er meget vigtigt, at indsatsen i sundhedssektoren, herunder også psykiatrien, kan indgå i den helhedsorienterede plan.
Og jeg kan jo høre på flere af de andre ordførere, at det er de sådan set meget enige i, så mon ikke vi dér kan få en konstruktiv behandling.
Men det vigtige er, at alle, der får en helhedsorienteret plan, også får én koordinerende sagsbehandler.
Jeg forstår godt, at man ude i kommunerne har været nødt til at specialisere sig og opdele sagsbehandlingen, men det har virkelig nogle bagsider, som vi nu har set mange af.
I de kommuner, hvor man har forsøgt sig med en helhedsplan, har det jo klart vist, at det giver gode resultater.
Vi kan også godt indse, at det betyder, at sagsbehandlerne er nødt til at have et lavere sagstal, for ellers har de ikke nogen mulighed for at lave en egentlig kvalificeret indsats med dertilhørende rigtig god forberedelse.
Så der skal også stilles krav til, at sagsbehandlernes faglige kvalifikationer forbedres, og krav om mulighed for videregående efteruddannelse, for ellers kan vi risikere, at det bliver en halvhjertet indsats.
Men så kommer tidslerne.
Det fremgår af bemærkningerne, at man kunne tænke sig at give kommunerne mulighed for uden samtykke fra borgerne at sammenkøre eksisterende data, og det bliver beskrevet, som at det skulle være for at identificere målgruppen, der har brug for det.
Jamen herregud, man kan jo bare spørge.
Man kan jo bare spørge den pågældende, om der er andre problemer, der skal inddrages i sagsbehandlingen.
Derfor synes jeg, der er en meget stærk modstrid mellem forslagets intention og så den del af det, der handler om samkøring af eksisterende data uden samtykke.
Det er simpelt hen to forskellige tankesæt, der ligger i henholdsvis den ene og anden del af forslaget.
Det er vigtigt, at vi siger, at formålet med at have den samkørende sagsbehandling jo netop er, at den pågældende sagsbehandler kommer til at kende den pågældende person, og derfor er det overhovedet ikke nødvendigt med den her datasamkøring.
Så kommer det sidste spørgsmål, som også er vigtigt, og det er: Hvordan bliver de data opbevaret bagefter?
Det står der ikke noget som helst om.
Men vi kan som sagt støtte forslaget, og ud fra det, jeg har hørt indtil nu, tror vi på, at der kan blive en rigtig god og konstruktiv behandling af det i udvalget.