runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Tusind tak.
Jeg skal lige hurtigt sige, at det svar, ministeren nævnte før under behandlingen af L 73, har vi først fået nu i udvalget.
Så vi havde ikke fået det i går.
Det var bare lige for gøre det klart.
Nu nævner ministeren noget, jeg synes er interessant, nemlig det her med, at det skal være lettere at fratage tildelt statsborgerskab.
Hvor mener Socialdemokratiet at grænsen går?
Altså, hvor grov kriminalitet mener Socialdemokratiet man skal have begået for at få frataget sit tildelte danske statsborgerskab?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Jeg tror, jeg sagde, at det var svært, for det er rigtig svært.
Der er jo blevet taget et skridt i forhold til fremmedkrigere, så der nu er otte fremmedkrigere, der har fået frataget deres danske statsborgerskab – det er jo så, fordi de har haft et dobbelt statsborgerskab og har fået frataget det danske – og der er ikke nogen af dem, der er indrejst i Danmark indtil videre.
Der kom vi i hvert fald et lille stykke ad vejen.
Vi har så i vores lovprogram varslet næste skridt, som går på folk, der har udøvet bandekriminalitet, som har været til fare for statens vitale interesser, og så kan vi måske komme et skridt længere, og nu kan jeg forstå, at Venstre er på vej med et beslutningsforslag om narkokriminalitet, og så får vi diskussionen igen.
Vi er åbne for alle diskussioner, men det er bare med det forbehold, at hvis man ønsker at leve op til de internationale forpligtelser, vi er en del af, er det ikke kun et spørgsmål om, at det skal være alvorlig kriminalitet, men om, at det skal være kriminalitet, der er til fare for statens vitale interesser.
Jeg synes faktisk, at vi i den konkrete lovgivning, der er blevet lagt frem af regeringen om fremmedkrigere, og det, vi har varslet om bandekriminalitet, viser, at vi inden for rammerne af grundloven og de konventioner, vi har tiltrådt, ønsker at passe så godt på det her samfund som overhovedet muligt.
Og jeg synes også, at praksis viser, at det faktisk er lykkedes.
De får også et indrejseforbud til hele Schengenområdet, så det er faktisk også en måde at passe på Europa på.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Det er både rimeligt og retfærdigt.
Vi drøfter gerne de nuværende betingelser for at opnå dansk statsborgerskab, men i Socialdemokratiet vil vi aldrig lempe på betingelserne, snarere tværtimod.
Det faktum, at man har opholdt sig i Danmark i 10 år, giver i vores optik ikke en person ret til at modtage dansk statsborgerskab, og 10 års ophold i Danmark betyder ikke nødvendigvis, at man er blevet dansker af det.
Hvis man næsten udelukkende besidder værdier fra Mellemøsten, i forhold til at mænd og kvinder ikke er lige, eller at personer, der kritiserer islam, skal straffes, at koranen er over grundloven, at jøder er undermennesker, at homoseksualitet er ilde set, og at frafaldne skal dræbes, fordi de udøver deres trosfrihed, nej, så er man ikke dansk, og så skal man selvfølgelig heller ikke have et dansk statsborgerskab.
Det er helt afgørende for vores sammenhængskraft og velfærdsstat, at danske statsborgere på væsentlige værdimæssige områder ligner hinanden; at vi på det punkt er homogene; at vi deler fælles grundlæggende værdier.
10 års ophold i Danmark skal selvfølgelig ikke give ret til dansk statsborgerskab, et af de bedste statsborgerskaber, man overhovedet kan have i hele verden.
Og det skal der selvfølgelig være stramme krav for at opnå: Krav om at have opført sig i overensstemmelse med lovgivningen og om, at man har bidraget til fælleskassen med skat af sin indkomst og evner at forsørge sig selv.
Personer med udenlandsk oprindelse, som gerne vil have dansk statsborgerskab, kan sagtens få det, man skal blot leve op til betingelserne om eksempelvis danskkrav, selvforsørgelse og tage indfødsretsprøven og bestå den.
Når de har opfyldt alle betingelserne, står hele Folketinget klar til at lykønske dem, når vi i Folketingssalen to gange årligt tildeler nye danskere deres danske statsborgerskab og ikke mindst fejrer dem til grundlovsceremonierne med kage og flag.
Et bredt flertal i Folketingets partier og dermed et bredt flertal af den danske befolkning ønsker fortsat stramme krav til tildeling af dansk statsborgerskab.
Det bliver der ikke rykket ved i dag, heller ikke selv om 50.000 borgere, altså cirka under 1 pct. af befolkningen, ønsker det.
På baggrund af disse overvejelser kan vi i Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Tak for ordet.
Det kommer nok ikke som den helt store overraskelse, at Venstre ikke kan støtte det her forslag.
Og det kan vi ikke, fordi forslaget står i skærende kontrast til, hvordan vi i Venstre opfatter det danske statsborgerskab, nemlig som et privilegium, som man skal knokle for, som man skal gøre sig fortjent til.
Statsborgerskabet er ikke og skal ikke blive en rettighed, som man får tildelt pr. automatik, heller ikke selv om man har boet i Danmark i 10 sammenhængende år.
For bare det, at man har boet her i 10 år, betyder jo ikke nødvendigvis, at man er egnet til at blive dansk statsborger.
Hvis det her forslag bliver til virkelighed, hvad jeg virkelig ikke håber at det gør,
så vil alle udlændinge, høje som lave, alle fra reaktionære garageimamer over småkriminelle personer til folk, som måske ikke engang kan tale et eneste ord dansk, med et kunne få dansk statsborgerskab, ene og alene fordi de har ventet sig til det ved at opholde sig i Danmark over en længere periode.
Lad mig give et eksempel: Hvis det her forslag bliver til virkelighed, bliver Jimmi Levakovic dansk statsborger.
Det kan vi selvfølgelig ikke støtte, og derfor ser vi frem til at stemme nej til det her forslag.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Dansk Folkeparti kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Jeg tror, at Folketingets forretningsorden forhindrer mig i at sige, hvad jeg virkelig mener om det, men det her forslag er i hvert fald både absurd og uansvarligt.
Det er noget, der ville ødelægge landet mere, end det allerede er blevet ødelagt.
Det kan aldrig nogen sinde være en ret at få et dansk statsborgerskab.
Det er en gave.
Det er ikke noget, man skal kunne få automatisk.
Men at få statsborgerskab i Danmark svarer til at blive indlemmet i en familie.
Man bliver optaget i en familie, den danske familie, og der kan man ikke komme indrejst fra Somalia eller Pakistan eller England for den sags skyld og sige: Jeg har ret; nu har jeg været havde i 10 år, så nu har jeg ret til det.
Sådan bliver man ikke medlem af en familie.
Man bliver det, fordi der er nogen, der ønsker, at man bliver medlem, og det kan så være 179 personer, som er folkevalgte på det tidspunkt.
Derfor er det en politisk beslutning, og det er den rigtige måde at gøre det på.
Så har der været en lang række skærpelser af reglerne, før man overhovedet kommer til afstemningerne, altså reglerne for, hvordan man kan blive optaget på loven om statsborgerskab.
Når jeg læser det her beslutningsforslag, bliver jeg så stolt af at være medlem af Dansk Folkeparti, for det er jo alt det, som vi har fået igennem siden 2002.
Det var en katastrofe før 2002, og det er det, som det her beslutningsforslag vil rulle tilstanden tilbage til.
Det var en katastrofe.
Det fik vi stoppet, og vi fik skærpet det gang på gang på gang.
Nu er vi så i en situation, hvor der er brug for ekstra skærpelser.
Derfor er det, som vi diskuterede før, ikke muligt for os at blive ved med at stemme ja til de lovforslag, der er for øjeblikket.
Bare det faktum, at der nu er flere fra vestlige lande på lovene, end der er fra muslimske lande, er jo et kæmpestort fremskridt.
For der er trods alt blevet bremset for nogle personers adgang til Danmark.
Men som sagt: Det skal skærpes yderligere.
Så hvis det her forslag blev stemt igennem, hvad det jo heldigvis ikke bliver, for der er ikke flertal for det, ville det svare til at rulle hele den stramme udlændingepolitik fra 2002 og frem tilbage.
Det ville være en katastrofe.
Så selvfølgelig stemmer Dansk Folkeparti nej, et meget stort nej, til det her.
Lotte Rod (RV), 2020-11-12:
Tak for det.
Jeg forstår godt ønsket fra de mange mennesker, som har stillet det her borgerforslag, for der er jo i dag mange mennesker, som oplever, at reglerne ikke giver mening, f.eks. de børn og unge, som er enten født eller bare opvokset her i Danmark, og for hvem det ikke længere er lige så nemt at få statsborgerskab, som det plejede at være.
Men selv om jeg godt forstår baggrunden for at fremsætte forslaget, kan vi i Radikale Venstre ikke støtte det.
Og derfor er jeg faktisk glad for, at det er blevet stillet, for det giver mig en anledning til at sige noget: Der er jo nogle gange nogen, der ligesom prøver at tegne et billede af, at Radikale Venstre skulle være helt på månen i nogle af de her spørgsmål, og det er et billede, som jeg ikke kan genkende, fordi jeg egentlig selv prøver at pejle efter, hvad jeg synes er sund fornuft.
Og for mig er det sund fornuft, at man ikke får statsborgerskab automatisk; for mig er det sund fornuft, at det er noget, man skal gøre sig fortjent til, at der er nogle krav, man skal leve op til.
Og det er derfor, vi ikke kan støtte det her forslag.
Men samtidig vil jeg gerne tage de folk, som har stillet forslaget, alvorligt, og derfor vil vi i Radikale Venstre også gerne blive ved med at arbejde for at lave de ændringer, vi mener der skal til, for at reglerne i højere grad bliver et udtryk for sund fornuft, f.eks. at det igen skal være sådan, at de børn, som er født og opvokset i Danmark, nemmere skal kunne få statsborgerskab.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-11-12:
Tak for det.
Som ny ordfører var det selvfølgelig fristende bare at printe ordførertalen ud fra sidst, behandlingen foregik, og læse den højt, men det vil jeg nu alligevel undlade at gøre.
I SF er vi jo enige i, at det er afgørende for integrationen, at man kan det danske sprog, og at det er afgørende for at kunne fungere på det danske arbejdsmarked, men jeg hæftede mig ved et lidt interessant ord, som kom nede fra Venstres ordfører hr. Morten Dahlin.
Det kan vi sikkert debattere i en god rum tid.
Men hvis man f.eks. henholder sig til, hvad De Danske Sprogcentres formand mener at det svarer til, så siger han, at det egentlig henvender sig til folk, som har en 12-årig gymnasial skolebaggrund bag sig, og som kommer til Danmark for at bevæge sig ind på det sådan lidt mere højtuddannede arbejdsmarked.
Forslagsstillerne anfører jo også, at man sådan set nogle gange kan nøjes med at have bestået danskprøve 2, som henvender sig til noget lidt andet, det giver kompetencer til at kunne påtage sig erhvervsarbejde, hvis man vel at mærke ikke har modtaget kontanthjælp i en stor del af perioden.
Og der synes jeg, at betegnelsen uddannelsessnobberi, og at man kunne være bekymret for det, hvis vi vedtog det her forslag, faktisk er utrolig passende.
Det er ikke sådan, at vi i SF mener, at man skal kunne én form for dansk, og at det er højtuddannet dansk, for at være funktionel på det danske arbejdsmarked, og derfor kan vi igen ikke støtte De Konservatives forslag.
Tak for ordet.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-11-12:
Tak til ministeren.
Men jeg vil bare lige høre: Kan ministeren bekræfte, at langt de fleste mennesker, der er kommet til Danmark siden 1970'erne og har fået dansk statsborgerskab, rent faktisk har gjort det godt?
For vi taler jo tit i debatten om dem, som ikke har gjort det godt, og at vi derfor skal stramme reglerne.
Så jeg vil bare lige høre et simpelt svar: Af alle dem, der er blevet givet statsborgerskab, og især borgere med muslimsk baggrund, har langt de fleste selvfølgelig gjort det godt – kan ministeren bekræfte det?
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Jeg tror, at ministeren vil give mig ret i, at selv om man lever op til de her krav, så er det jo ikke nødvendigvis tilstrækkeligt til, at man faktisk er blevet dansk, og derfor vil det jo bidrage til de integrationsproblemer, vi har i dagens Danmark.
Jeg mener, at vi bør komme frem mod en situation, hvor vi stemmer om hver enkelt person, sådan at vi kan betragte vedkommendes hele levnedsforløb og indstilling til det at blive en del af Danmark og f.eks. tage i betragtning, om man er kristen eller muslim, og så samtidig få antallet meget ned.
For man kan sige: Nå, ja, men de lever op til nogle krav, og så skal vi være glade, men hvis kravene ikke er gode nok, hvis der ikke er taget tilstrækkelig stilling, hvem ved så, om vi stemmer ja til en kommende terrorist i dag?
Rosa Lund (EL), 2020-11-12:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål omkring det her borgerforslag.
Gør det ikke stort indtryk på ministeren, at så mange mennesker i Danmark mener, at statsborgerskabsreglerne er for stramme, og at det skal gøres lettere?
Altså, det er jo i virkeligheden i en positiv anledning, vi står her i dag, nemlig at så mange mennesker i Danmark faktisk interesserer sig for statsborgerskabsreglerne, og det må da gøre indtryk på ministeren, at så mange mennesker, der bor i Danmark, synes, at reglerne skal være lidt mindre stramme, end de er i dag.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Så jeg er glad for, at debatten er der, og jeg synes, det er godt, at der er mange, der engagerer sig i diskussionen.
Men at 50.000 skriver under på et borgerforslag i et samfund, hvor vi bor flere millioner mennesker, og hvor i øvrigt et hvilket som helst folketingsmedlem jo kunne fremsætte det beslutningsforslag, betyder ikke, at jeg tager det sådan mere alvorligt, end hvis det var et politisk parti, der havde fremsat forslaget.
Nu har vi de regler, og så behandler vi beslutningsforslaget.
Men altså, det her konkrete beslutningsforslag tror jeg ikke er et eksempel på, at der er kommet en særlig kreativ idé fra folkedybet, som ikke kunne være opfundet her i Folketinget, f.eks. i spørgerens eget parti.
Rosa Lund (EL), 2020-11-12:
[Lydudfald]
... at det her borgerforslag ikke bygger på Enhedslistens politik, som jeg tror ministeren kender så udmærket, eftersom vi er ret tydelige i Enhedslisten, med hensyn til hvordan vi synes statsborgerskabsreglerne skal se ud.
Jeg synes bare mere, det handler om, at der er så mange mennesker, som faktisk gerne vil have, at reglerne ser anderledes ud, og som engagerer sig i noget, som på mange måder er så nørdet og teknisk, men som jo fylder rigtig meget for de mennesker, det drejer sig om, altså de mennesker, som går rundt i Danmark og ikke har statsborgerskab.
Og der er jeg da bare glad for at høre, at det gør indtryk på ministeren, og at ministeren ligesom jeg selv ser meget frem til den her debat.
Det er i hvert fald sådan, jeg tolker det svar, jeg fik.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Jamen jeg er glad for, at der er et beslutningsforslag på Udlændinge- og Integrationsministeriets område, for det er jo et udtryk for, at der trods alt er nogle mennesker uden for de her tykke mure, som interesserer sig for de her regler.
Jeg siger bare, at lige præcis det her forslag kunne jeg også godt se formuleret af et parti i Folketinget.
Og hvis idéen om borgerforslag skal give mening, skal det være, fordi der kommer noget, der er så kreativt, at det ikke ville kunne blive udtænkt i den her sal.
Og der tænker jeg, at det her kunne jeg også godt forestille mig at andre havde fremsat.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Jeg undrer mig jo lidt over, at ministeren nu står og siger, at reglerne for dansk statsborgerskab overordnet er nogenlunde gode nok.
Jeg tror, at hvis man spørger danskerne, hvad det allerstørste problem er med parallelsamfund, så er det jo kriminalitet.
Så hvordan kan ministeren sige, at der ikke er behov for stærkere opstramninger, samtidig med at man hele tiden går og siger, at der er problemer med parallelsamfund og kriminalitet, som skal løses?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Jeg synes faktisk, at de nuværende regler overordnet set er gode.
Jeg synes også, det ville være lidt utroværdigt, hvis jeg lige pludselig mente noget andet, eftersom jeg selv har været med til at forhandle dem for 2 år siden.
Det ændrer ikke på, at jeg godt kan se, at der er et behov for, særlig når det handler om kriminalitet, at foretage nogle justeringer.
Men vi kommer ikke til fra regeringens side at lægge op til en fuldstændig revolution på området for indfødsrets meddelelse.
Vi mener, der er nogle enkelte steder, hvor vi skal ind og skrue på nogle knapper, hvor vi godt kan stramme lidt op.
Men det er ikke et udtryk for, at jeg synes, de nuværende regler er helt håbløse, for det synes jeg faktisk ikke.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Jeg vil så sige, at vi Konservative åbenbart mener, at der er tydeligt større problemer med kriminalitet og parallelsamfund, end Socialdemokratiet gør.
Statsministeren har jo så været ude at sige de ting, hun har sagt om indvandrerdrenge, og at der skal strammes op.
Mener ministeren, at den gruppe af indvandrerdrenge, som statsministeren taler om, i første omgang overhovedet burde have fået dansk statsborgerskab?
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Tusind tak, og tak for ordførertalen.
For nogle uger siden var jeg i samråd sammen med ordføreren selv faktisk og udlændinge- og integrationsministeren – og erhvervsministeren i øvrigt også.
Vi drøftede moskéer, som blev sneget ind under radaren, og der sagde udlændinge- og integrationsministeren, at islam skulle være partner til det danske folkestyre.
Mener ordføreren også det?
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-12:
Jeg kan ikke huske, hvilken formulering ministeren præcis brugte, men der har jeg tillid nok til ministeren til at vide, at det, han har ment med det, i hvert fald ikke har været, at islam skulle ind og spille en rolle her i Folketingssalen.
Det synes jeg jo ministeren gør klart ved masser af lejligheder.
Han har bl.a. det her berømte citat, at hvis demokratiet og religionen kommer i karambolage, er det Allah, der må vige.
Ministeren gav jo også selv et andet eksempel i sin ministertale, hvor han sagde det her med, at besøger han en moské, tager han skoene af, men er vi ude i det frie samfund, har han en forventning om, at så er det ikke imamen, der skal tro, at han skal diktere, hvordan vi lever her.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Men mener ordføreren, som ministeren sagde på det samråd, at islam skal være en partner til det danske folkestyre?
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-12:
Jeg synes, det bliver en lidt underlig semantisk diskussion, men nej, jeg vil ikke lige umiddelbart bruge den formulering, som fru Mette Thiesen lægger op til her.
Men jeg mener, at der er plads til islam i Danmark i en reformeret udgave.
Og det er det, jeg synes er vores store udfordring, altså at der er nogle flere af de i mangel af bedre ord kulturmuslimer, som er moderate, og som går ind for demokrati og den frie verden, der ligesom bliver de toneangivende og bliver bedre til at svare igen, når der er nogen, der bruger islam til at udføre terror eller kriminelle handlinger eller asocial adfærd på anden vis.
Der er vi jo nødt til at finde en vej, hvor de muslimer, der gerne vil Danmark, selvfølgelig også bydes velkommen.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Tak for talen.
Det lød i talen - men ikke så meget i forslaget til vedtagelse – som om Venstre faktisk vil støtte alle de forslag, vi kommer med, f.eks. om at forbyde muslimske tørklæder i danske offentlige institutioner, at forbyde kønsadskilt svømmeundervisning, at sørge for, at halalkød bliver mærket, at halalkød ikke indgår i standardmenuer i offentlige institutioner osv. osv., altså forslag vedrørende alle de områder, hvor danskere for øjeblikket risikerer at blive underlagt muslimske regler.
Så det ser vi frem til at Venstre også stemmer for.
Jeg synes også, det er godt, at Venstre er klar til at sætte ind til støtte for de lærere, der vil undervise i Muhammedtegningerne.
Jeg hørte ikke Venstre sige noget om at støtte dansk kristen kultur.
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Tak for modtagelsen af talen – jeg opfattede det, som at den blev taget positivt imod.
For Venstre er det væsentligt at støtte den kristne kulturarv, vi har i Danmark, og det var også derfor, at vi, da vi sad i regering, skrev ind i regeringsgrundlaget, at Danmark er et kristent land, for det er det.
Jeg ved også, at der var en dialog mellem vores tidligere undervisningsminister og bl.a. spørgerens parti i forhold til diskussionen om kristendomsundervisning i folkeskolen.
Jeg kan forstå, at der er nogle juridiske udfordringer i forhold til at få det til at ske, men jeg vil da sådan helt privat gerne indrømme, at jeg kan huske fra min egen folkeskoletid, at jeg da syntes, det udgjorde en udfordring, at hver eneste gang vi havde kristendomsundervisning, rejste alle de brune børn sig op og gik ud og klassen.
Det var et lidt absurd billede.
Jeg tænker ikke, at min folkeskole var den eneste, hvor det skete, og det tror jeg da ikke fremmer integrationsprocessen.
Derfor tror jeg, det ville være positivt, hvis vi kunne samarbejde.
Spørgsmålet er så, hvordan man gør det, for jeg ved, at der er nogle juridiske udfordringer i forhold til f.eks. at få folk med muslimsk baggrund til at deltage i religions- og kristendomsundervisning i folkeskolen, men jeg er da overbevist om, at det er noget, vi vil se positivt på.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Det skal bare en lovændring til, og den fremsætter vi også forslag om at man får gennemført, så det ikke bliver frivilligt, om man vil deltage i kristendomsundervisningen.
Men som jeg hører Venstre, så er man simpelt hen villig til endelig at begynde at bruge lovgivningsvåbnet for at sørge for at beskytte danskere mod islamisering i hverdagen, sådan at man ikke bliver tvunget til at blive undervist af folkeskolelærerinder med tørklæde på, til at deltage i kønsadskilt svømmeundervisning, til at spise halalmad, eller hvad der ellers kan være.
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Jeg holdt ikke en tale, hvor jeg listede alle Dansk Folkepartis forslag op og sagde, at vi ville støtte dem.
Men et af de punkter, hvor jeg ved at Venstre og Dansk Folkeparti er enige, er i forhold til den diskussion, vi også har haft – af et par omgange, tror jeg – her i salen om at få lavet noget lovgivning, der sætter ind mod de her larmende bønnekald, der spreder sig.
Det synes jeg er en væsentlig ting, for det er ikke noget, der hører hjemme i Danmark.
I Danmark er det kirkeklokkerne, der kalder til bøn, og ikke minareterne, så det holder vi fast i, og jeg tænker, at det ikke er sidste gang, vi får den her diskussion.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Tusind tak.
Ja, det er jo dejligt, når den borgerlige blok kan mødes om et Nye Borgerlige-forslag om at forbyde bønnekald.
Det er altid en fornøjelse.
Jeg synes, det var en rigtig god tale, ordføreren for Venstre holdt.
Jeg har mange gange tidligere hørt ordføreren sige alle de rigtige ting, men så derefter stemme lidt modsat af, hvad ordføreren så har sagt.
Men jeg vil egentlig bare helt kort høre: Mener Venstre, at islam skal have indflydelse i det danske samfund?
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-12:
Jeg har ikke sådan et landeoverblik, men jeg vil sige det på den måde, at hvis vi står her igen om 10 år, så vil jeg da tro – ellers er der gået noget galt – at vi stadig væk ikke vil have bønnekald i Danmark.
Vi skal ikke have bønnekald i Danmark.
Den her regering er trods alt gået i gang med at undersøge, hvordan man skal forholde sig, hvis det bliver et problem, der vokser.
Hvad gør man så?
Hvordan kan man undgå, at det så også rammer ringen med kirkeklokker, som vel formelt set også er en slags bønnekald?
Det ønsker vi ikke.
Vi vil gerne have kirkeklokker, men vi vil ikke have bønnekald.
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Hvis nu ordføreren og jeg står her igen om 10 år, vil det så være ordførerens gæt, at vi, hvis vi ikke indfører et forbud, ikke vil opleve flere bønnekald?
Altså, har ordføreren en forventning om, at det her ikke er en udfordring, der vil vokse sig større?
Og hvis ordføreren ikke har en forventning om, at det her problem vokser, kan ordføreren så pege på det andet vestlige land, hvor man i starten oplevede de her larmende bønnekald i det små, og hvor problemet ikke har vokset sig større?