runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-04-26:
Mener ministeren, at det er fordrende for samarbejdet med Folketinget, når ministeren bruger fejlagtige oplysninger som argument for ikke at implementere det vedtagne beslutningsforslag nr. B 165, der bl.a. skal bekæmpe illegal arbejdskraft i transportbranchen?
Tak for det.
Mener ministeren, at det er fordrende for samarbejdet med Folketinget, når ministeren bruger fejlagtige oplysninger som argument for ikke at implementere det vedtagne beslutningsforslag nr. B 165, der bl.a. skal bekæmpe illegal arbejdskraft i transportbranchen?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-26:
Tak for spørgsmålet.
Det er ikke nogen hemmelighed, at godskørsel for fremmed regning med varebiler er et underbelyst område.
Det arbejde mener jeg er vigtigt.
Jeg synes samtidig, det er vigtigt, at Folketinget er orienteret om udvalgets arbejde, og jeg har derfor inviteret transportordførerne til en forhåndsorientering den 9. juni om udvalgets anbefalinger.
Jeg vil endvidere på mødet orientere om Europa-Kommissionens initiativ på området, som forventes præsenteret på rådsmødet den 8. juni.
For det er jo ikke sådan, at regeringen har siddet på hænderne i denne diskussion.
Punkt 2 i den fælleserklæring, som jeg underskrev sammen med otte andre lande i Paris i januar måned i vejtransportalliancen, handler netop om godskørsel med varebiler.
Landene i vejtransportalliancen kræver her, at man styrker reguleringen for varebiler under 3,5 t.
Budskabet i vejtransportalliancen er klart: Vi skal findes fælleseuropæiske løsninger på de fælleseuropæiske udfordringer, som vejtransportsektoren står over for.
Derfor mener jeg, det er vigtigt, at det udspil, som regeringen har arbejdet på at få Kommissionen til at fremsætte, og som vi nu forventer Kommissionen vil præsentere på rådsmødet den 8. juni, bliver inddraget i arbejdet.
Som minister er jeg stor fortaler for, at vi træffer beslutninger på det bedst mulige grundlag.
Det princip håber jeg også at Socialdemokratiet kan støtte.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-04-26:
Tak, og tak for besvarelsen.
Vi har vist alle sammen prøvet at glemme en oplysning eller svare forkert på et Trivial Pursuit-spørgsmål, men det her er jo ikke et spørgsmål om, om man kan huske, hvad den længste flod i Kina eller hovedstaden i Albanien er.
Det her er et spørgsmål om, at ministeren sidste onsdag som en central del af sin forklaring på, hvorfor man ikke har implementeret et beslutningsforslag, der er vedtaget i Folketinget, som en central del af forklaringen på, hvorfor man ikke har efterlevet et flertal i Folketingets vilje, sagde, at det slet ikke var vedtaget.
Forslaget var slet ikke vedtaget, men det var endt med en beretning, og det var det forhold, altså at det var endt med en beretning, der gjorde, at det jo var fint, at der gik lang tid med at få nedsat et udvalg og få kigget på det ene og det andet, og uden at der i virkeligheden blev gjort noget ved det her problem.
Det er jo ikke mig, der har bestemt ministerens argumentation, men det er jo ministeren selv, der har valgt, hvilken argumentation han går i Folketinget med.
Selvfølgelig skal oplysninger være rigtige, men havde ministeren sagt en forkert vægtgrænse eller glemt noget faktuelt, så kunne jeg sagtens leve med det.
Men ministerens argumentation hvilede på, at man som regering ikke gør noget ved det her problem, fordi det kun endte med en beretning og ikke en beslutning, og det var forkert.
Folketinget har vedtaget noget.
Så jeg vil bare gerne høre ministeren – og jeg håber, at ministeren vil bekræfte det – om det er regeringens ambition, at man vedtager som lov de beslutninger, der ligger og følger af det beslutningsforslag, B 165, der er vedtaget af et bredt flertal i Folketinget.
Jeg mener, det er helt åbenlyst, hvis man ser det, at det var en central del af argumentet, at man ikke behøvede direkte at implementere det, som Folketinget havde vedtaget, fordi det ikke var vedtaget, men kun var endt med en beretning.
Det viser sig så at være forkert.
Jeg vil godt bede ministeren om at forholde sig til de enkeltelementer, der ligger i forslaget: Er ministeren enig i, at det vil være en god idé at stille krav om kvalifikationer, om økonomi og om uddannelse til de vognmænd, der kører med varebiler under 3,5 t?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-26:
Jeg har jo nedsat et udvalg til at komme med bud på, hvad der er en god idé at gøre på det her område, og jeg forholder mig ikke til forskellige løsningsforslag, førend udvalget har barslet.
I øvrigt tror jeg også, at ordførerne for andre partier gerne vil have inddraget den viden i udformningen af de krav, der skal gælde fremover.
Det tror jeg vi alle sammen er tjent med at man gør.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-04-26:
Det er det, man kalder lovforberedende arbejde.
Det synes jeg er fornuftigt på alle måder, så lovgivningen bliver så god som muligt.
Men i det beslutningsforslag, som ministeren har sagt at han agter at implementere, er der nogle helt konkrete virkemidler, som kan bekæmpe illegal arbejdskraft, som kan bekæmpe snyd med moms og skat og lignende.
De forslag er, at man stiller faglige kvalifikationskrav til de mennesker, som starter en virksomhed med varebiler.
Det er, at de ikke må have restance til det offentlige, når de nedsætter sig med sådan en virksomhed.
Det er krav om, at de skal have en vis økonomi, før de starter en ny virksomhed.
For vi har set virksomheder gå konkurs på stribe.
Det er fint, hvis det lovforberedende arbejde viser, at der er flere ting, man kan foretage sig for at komme illegal arbejdskraft til livs.
Men jeg vil godt bede ministeren om at forholde sig konkret til de forslag, som et flertal i Folketinget har vedtaget, og som jeg lige for få minutter siden hørte ministeren bekræfte at han har tænkt sig at implementere.
Det er jo ikke tilfældige forslag.
Det er velbeskrevne forslag i et meget konkret beslutningsforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-26:
Det kan jeg fuldstændig bekræfte, men det var ikke en central del af min argumentation; i mit første svar nævnte jeg det end ikke.
Det handler jo om, at vi har nedsat et varebilsudvalg, som skal barsle med forslag og problemstillinger på det her område, som vi så vil tage udgangspunkt i, når vi med Folketingets partier skal forhandle om, hvordan vi implementerer effekterne af beslutningsforslaget, og det er vores agt at gøre det, og det er min agt at gøre det.
Lad mig i øvrigt sige, at jeg selv har det sådan, at jeg skelner meget mellem hændelige fejl og så ondsindede fejl.
Hændelige fejl er jeg meget large over for, fordi jeg ved, at alle kan begå dem, uden at der har været en ond hensigt med det, og når jeg i sidste spørgerunde her i salen kom til at sige noget forkert, var der bestemt tale om en hændelig fejl.
For det kunne jo slås op, at jeg var kommet til at sige noget forkert, så det ville jo ikke være muligt for mig at skjule det.
Så selvfølgelig var det en hændelig fejl.
Ondsindede motiver derimod, hvor man f.eks. skyder folk ting i skoene, som man udmærket ved de ikke har sagt eller gjort, og manipulerer og misinformerer, synes jeg er et meget stort problem.
Merete Riisager (LA), 2017-04-26:
Det, som jeg mener at materialet ikke udfylder i dag, er, at processen for den enkelte skole ikke er klar nok.
Altså, hvad er det, man skal gøre, og hvad med det her med, at børn aldersmæssigt er forskellige, at det ikke er det samme, man skal gøre for en 13-årig som for en 7-årig?
Udfordringerne er også forskellige.
Er der en faglig udfordring?
Er der en uoverensstemmelse med forældrene, eller hvad kan det være?
Der mener jeg ikke at materialet er klart nok, og det er det, jeg mener bør være klarere.
Det skal stå krystalklart for skolerne, hvad det er, de skal gøre for at overholde konventionen.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-04-26:
Jeg har bare lige to spørgsmål, for jeg tror, det er min sidste runde nu, og det er for det første: Ved ministeren, hvornår det nye vejledningsmateriale er klar?
Det synes jeg vil være interessant at få et svar på.
Det er hurtigst muligt, har jeg hørt, men kan vi få et tidspunkt sat på?
For det andet var jeg i dag inde på ministeriets hjemmeside og finde det vejledningsmateriale, som der er nu, og der står, at hvis en elev oplever, at man ikke bliver inddraget, sådan som man har krav på, så kan man kontakte Folketingets Ombudsmands Børnekontor.
Er det ikke lidt sjovt, at det står i folderen, samtidig med at man så ikke vil lave regler, der er klare nok, til at Folketingets Ombudsmand rent faktisk kan gå ind og behandle de her sager?
For det siger han jo at han ikke kan nu, på grund af at reglerne ikke er klare og bindende nok.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-04-26:
Tak for det, formand.
Og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Jeg vil gerne præcisere, at det i sagen om olivenolie ikke drejer sig om fødevaresikkerhed, men derimod om kvalitetskrav i henhold til handelsnormer.
Olivenolier, som ikke lever op til et eller flere kvalitetskrav for ekstra jomfruolivenolie, er ikke sundhedsfarlige at indtage.
Derfor er jeg også tilfreds med, at Fødevarestyrelsen kontrollerer kvaliteten af olivenolier, og i den forbindelse har Fødevarestyrelsen oplyst mig om, at de omtalte fødevarevirksomheder efter styrelsens vurdering ikke vidste, at de berørte olivenolier ikke levede op til de kvalitetskrav, som reglerne fastlægger, og som producenterne af olierne har angivet.
Det er min forventning, at Fødevarestyrelsen fortsat holder et vågent øje med de olivenolier, som sælges i butikkerne.
Merete Riisager (LA), 2017-04-26:
Der er som sagt en efterspørgsel fra de professionelle, især i udskolingen.
Så derfor arbejder vi på, hvordan vi kan hjælpe dem, for som ordføreren jo også siger, er materialet allerede tilgængeligt.
Der sker meget vidensdeling imellem skoler, imellem kommuner, men vi kan også gøre noget for at assistere dem, både igennem Kvalitetsforum, hvor vi har nedsat arbejdsgrupper om det gode børneliv, og gennem en ministeriel indsats, der kan hjælpe lokalt, i forhold til hvordan man kan inspirere og bruge bevægelse bedre, især i udskolingen.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-04-26:
Hvad er ministerens holdning til, at der efter Folketingets Ombudsmands vurdering ikke foreligger bindende regler på privatskoleområdet om efterlevelse af FN´s børnekonventions artikel 12 om barnets ret til at blive hørt, samt at Ombudsmanden af den grund ikke har mulighed for at behandle sager, hvor en elev ikke er blevet inddraget i overensstemmelse med artikel 12?
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at der efter Folketingets Ombudsmands vurdering ikke foreligger bindende regler på privatskoleområdet om efterlevelse af FN´s børnekonventions artikel 12 om barnets ret til at blive hørt, samt at Ombudsmanden af den grund ikke har mulighed for at behandle sager, hvor en elev ikke er blevet inddraget i overensstemmelse med artikel 12?
Når jeg stiller spørgsmålet her, skyldes det, at jeg spændt har fulgt med i den her brevveksling mellem ministeren og ministeriet på den ene side og Ombudsmanden på den anden.
Det her med børnenes ret til at blive hørt og friskolernes efterlevelse af FN's børnekonvention er jo en vigtig sag, som Ombudsmanden rejste første gang for ret præcis 3 år siden.
Ministeriets holdning har hele vejen igennem været, at man gerne ville løse det, som ministeren også siger, med vejledningsmateriale og informationsmateriale og ikke med lovgivning, og det har langt hen ad vejen også været fair nok, synes jeg.
Det, som jeg finder interessant, er, at ministeriet i efteråret 2016 skriver til Ombudsmanden, at man tolker lovgivningen sådan, at friskolerne rent faktisk efter den nugældende lovgivning er forpligtet til at efterleve børnekonventionens artikel 12, og derfor synes man ikke, der er brug for ny lovgivning, men derimod det her oplysnings- og informationsarbejde om det, som man kalder allerede gældende forpligtelser.
Nu skriver man så her i foråret i ministerens seneste brev efter endnu en henvendelse fra Ombudsmanden, at man accepterer Ombudsmandens vurdering af, at der ikke ligger bindende regler på området, men at man stadig vil ty til vejledning og information og ikke lovgivning.
Så i efteråret ønsker man altså ikke at lovgive, på grund af at man mener, at reglerne allerede er klare nok, og her i foråret ønsker man stadig ikke en lovgivning, på trods af at man nu accepterer, at de nugældende regler ikke er klare.
Først argumenterede man altså imod det her med at lovgive på området, fordi man mente, at reglerne allerede var klare nok.
Det synes jeg giver udmærket mening.
Så indrømmede man, at reglerne måske alligevel ikke var klare nok, og at der ikke foreligger bindende regler, men at man stadig ikke ønsker at lave lovgivning.
Det synes jeg så ikke giver helt så meget mening længere, altså når man ligesom har erkendt, at reglerne måske ikke er så klare igen, som man først antog.
Merete Riisager (LA), 2017-04-26:
Min holdning er, at børn skal inddrages, i det omfang det passer til deres alder og udviklingstrin – det er det, som vi skal hen imod – og det gælder folkeskoler og frie skoler.
Børnene skal inddrages på en måde, der passer til barnet og den situation, som der er i forbindelse med udskrivelsen.
Det materiale, der ligger nu, mener jeg – og jeg er tiltrådt som minister her for nogle måneder siden – ikke er præcist nok og retningsangivende nok.
Jeg mener som sagt, at det både i de frie skoler og i folkeskolerne skal være klart, hvad man egentlig gør, når man står i den situation, at man må give et barn videre, og det er det, vi gør nu, og jeg ønsker, at vi skal kunne klare den her proces uden hele tiden at skride til lovgivning.
Det vil vi jo nogle gange gerne som lovgivere, men jeg mener, at vi skal give den her mulighed for, at vi ved almindelig samtale og dialog kan løse udfordringen.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-04-26:
Det har jeg langt hen ad vejen også respekt for.
Men jeg lytter alligevel meget, når Ombudsmanden i sit seneste brev understreger, at han ikke vurderer, at der er bindende regler, og derfor vil han ikke have mulighed for at behandle sager, hvis en elev ikke bliver inddraget.
Det skriver han.
Han skriver også videre: »Ligeledes vil ministeriet efter det oplyste ikke umiddelbart kunne gribe ind over for en privatskole i tilfælde af tilsidesættelse af vejledningen«.
Er det ikke trods alt et problem?
Merete Riisager (LA), 2017-04-26:
Det er et problem, hvis de frie skoler og folkeskolerne ikke i tilstrækkelig grad inddrager børnene.
Det skal de gøre, og hvis de ikke er opmærksomme på, hvad det er for et ansvar, de har, så må vi gøre dem opmærksom på det.
Jeg mener, at det materiale, vi er i gang med at udarbejde, bør være så klart, at man kan se, hvad det er, man skal gøre, og der har jeg en forventning til, at de frie skoler tager tråden op og gør det, at de inddrager børnene efter deres alderstrin og udvikling i øvrigt.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-26:
Det, jeg går rigtig meget op i, er, at når vi har afsluttet udvalgsarbejdet og vi har anbefalingerne og vi har problemstillingerne på bordet, så tager jeg en samtale med flertallet i Folketinget, som står bag det her beslutningsforslag, og der finder ud af, hvad flertallet gerne vil.
Det er det, der er vigtigt for mig – at jeg kan fremlægge et lovforslag, som flertallet synes er godt, efter at der er blevet smidt noget viden og noget ekspertviden ind i processen.
Og hvis flertallet er tilfreds på det tidspunkt, er alt jo godt, og det er det, der er væsentligt for mig.
Merete Riisager (LA), 2017-04-26:
Jeg mener imidlertid ikke, at vi altid som udgangspunkt skal gribe til lovgivning, når der er et problem.
Undervisningsministeriet udarbejdede tilbage i 2015 et vejledningsmateriale til de frie skoler om inddragelse af eleven ved en påtænkt udskrivning.
Vi må konstatere, at der stadig er udfordringer.
Men der foretrækker jeg en fokuseret vejledning til skolerne frem for straks at lave ny lovgivning.
Det er sådan, vi ofte har arbejdet sammen med de frie skoler.
Undervisningsministeriet er derfor i gang med en opdatering af vejledningsmaterialet i dialog med foreningerne på friskoleområdet og efterskoleområdet.
Ministeriet vil sørge for, at dette supplerende vejledningsmateriale sendes til skolerne snarest muligt.
Det centrale for mig er, at der sker en inddragelse.
Når det nye vejledningsmateriale har været ude et års tid, vil ministeriet foretage en evaluering.
Hvis der stadig ikke sker den fornødne inddragelse af eleverne, vil jeg søge Folketingets tilslutning til at gennemføre den fornødne lovgivning.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Hvorfor vil ministeren forringe bygningsreglementet og fratage handicappede og gangbesværede nem adgang til nye huse?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-26:
Regeringen ønsker en styrket indsats mod hjemløshed.
Det kræver en bred kommunal indsats, hvor etablering af skæve boliger er et ud af flere redskaber, som kommunerne har til at bekæmpe hjemløshed.
Skæve boliger er målrettet til hjemløse, der ikke er i stand til at bo i en almindelig bolig selv med den fornødne bostøtte.
Langt den største del af de hjemløse vil imidlertid kunne huses i en almindelig bolig, hvis kommunerne yder den nødvendige støtte i hverdagen til borgeren.
Det er kommunerne, der vurderer, hvilke boliger der er behov for i indsatsen mod hjemløshed, herunder om der er behov for etablering af flere skæve boliger i kommunen.
Siden 1999 har kommunerne kunnet søge om statslige midler til oprettelse af skæve boliger.
Ser vi nærmere på tallene, viser det sig, at de midler, der har været afsat i de sidste mange år til skæve boliger, på fornuftig vis har kunnet imødekomme kommunernes behov på området, og at puljen endda i nogle år ikke har været fuldt anvendt.
I år og til næste år er der ekstraordinært afsat 3 mio. kr. mere til området.
Jeg vurderer ikke, at der på nuværende tidspunkt er behov for at afsætte yderligere midler til skæve boliger.
Hvis der skal opføres flere skæve boliger, ligger serveretten hos kommunerne, da det er deres opgave at vurdere behovet for boligerne og søge midlerne hertil, hvilket jeg da hermed kun kan opfordre dem til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Jeg er da glad for, at ministeren kan se, at der er et behov, og også lægger op til, at kommunerne har en rolle at spille.
Det er ikke dem alle sammen, vi kan hjælpe ind i en toværelseslejlighed til den normale husleje i f.eks. de større byer.
Det er jo der, at man så har fundet ud af, at skæve boliger kan være en måde at prøve at imødekomme de hjemløses behov for en anderledes type boliger.
Dem har man opført forskellige steder i landet, og der er nogle steder rigtig gode erfaringer med, at det kan hjælpe nogle af de hjemløse videre til et mere normalt liv.
Derfor synes jeg, at der er en særlig forpligtelse for ministeren, når nu det er sådan, at der er afsat midler, at være med til at sikre, at de penge bliver brugt, eller til at forklare, hvorfor der ikke er behov for så mange penge.
Så jeg synes, at det er en væsentlig dialog med kommunerne, som regeringen bør tage.
Det kan godt være, at det ikke er boligministeren alene, der skal have den her dialog med kommunerne, men at det også er andre ministre i regeringen, der skal være med til at arbejde for, at vi får flere boliger målrettet de hjemløse, som vi kan se et stigende antal af i gadebilledet, og som vi også kan se et stigende antal af i statistikkerne – og det er år efter år.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-26:
Der er jo to muligheder, når en hjemløs skal have en bolig.
Den ene er, at vedkommende får en almindelig bolig, og at der ydes støtte, så vedkommende kan håndtere at være i den almindelige bolig.
Det synes jeg er en rigtig god måde at gøre det på.
Så er der en anden mulighed, nemlig at man har skæve boliger, som kan huse hjemløse, der til trods for støtte har problemer med at være i almindelige boliger.
Jeg kan da ikke på stående fod sige, at kommunerne varetager den vurdering forkert, altså vurderingen af, om det skal være almindelige boliger med støtte eller skæve boliger.
Derfor kan jeg da heller ikke sige, at fordi Folketinget har vedtaget at give et antal millioner kroner, som vil kunne søges af kommunerne, skal vi sige, at de ikke søger nok eller søger forkert, hvis de ikke søger om alle de midler, der er bevilget.
Det kan jo være, at de har fundet andre måder at løse de hjemløses problemer på i deres kommune, nemlig via støtte i almindelige boliger.
Vi har udlagt det til kommunerne at vurdere behovet for skæve boliger, og så må vi også have en vis tillid til, at de kan vurdere det behov.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Det ser med de ubrugte midler, der er, ud til, at der er et problem med at få opført boligerne, og det kan selvfølgelig have forskellig karakter.
Det kan f.eks. i nogle kommuner være, fordi byggegrundene er så dyre, at det er svært at realisere projekterne.
Derfor synes jeg, der ligger en særlig opgave i at være med til at billiggøre de her boliger til udsatte mennesker.
Jeg synes, det er dybt bekymrende, at vi i Danmark har et stigende antal hjemløse, som kræver en særlig hjælp.
Jeg anerkender, at en løsning kan være kommunal støtte til en beboer i en normal bolig, men jeg synes også, der ligger en opgave i at sikre, at vi eksperimenterer med andre typer boliger.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-26:
Så synes jeg, at Enhedslisten skal søge indspark fra kommunerne til det her og eventuelt komme videre med det indspark i næste års satspuljeforhandlinger, altså i forhold til om nogle af midlerne, eventuelt flere midler, skal anvendes til at gøre det billigere at få fat i grunde til skæve boliger i udvalgte kommuner – eller hvad man nu kunne forestille sig.
Indtil videre opererer vi på det grundlag, der blev aftalt ved de sidste satspuljeforhandlinger, og det kan vi operere ud fra indtil de næste satspuljeforhandlinger.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Jamen jeg synes, det er en god pointe at forsøge at gøre det her til en del af kommunalvalgkampen.
Det er tit sådan, at boligpolitikken fylder for lidt i den generelle politik og også fylder for lidt i den kommunale politik.
Jeg synes, der er en risiko for, at der er nogle udsatte grupper, som bliver glemt mellem valgene, og der er så, når der er valgår, en særlig anledning til at gøre opmærksom på, at vi skal tage bedre hånd om de udsatte grupper, herunder de hjemløse, og vi skal arbejde på flere fronter for at nå frem til, at de kan komme i en bolig igen.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-04-26:
Det er også korrekt, at man på områder, som er underlagt kommunalt selvstyre, kan påvirke beslutningerne ved at vælge nogle andre kommunalpolitikere – altså hvis man er utilfreds med den politik, som de siddende kommunalpolitikere fører.
Det er en fuldstændig korrekt pointe.
Karin Gaardsted (S), 2017-04-26:
Er ministeren enig i, at det er fuldstændig uacceptabelt, at danske supermarkeder lyver over for deres forbrugere, når de sælger olivenolier under falsk reklame, og at flere af disse er direkte uegnet som menneskeføde, som det fremgår af artiklen »Kun seks ud af 35 olivenolier er gode«, bragt på www.eb.dk den 25. marts 2017, og hvad agter ministeren at gøre ved problemet?
Tak for det.
Er ministeren enig i, at det er fuldstændig uacceptabelt, at danske supermarkeder lyver over for deres forbrugere, når de sælger olivenolier under falsk reklame, og at flere af disse er direkte uegnet som menneskeføde, som det fremgår af artiklen »Kun seks ud af 35 olivenolier er gode«, bragt på www.eb.dk den 25. marts 2017, og hvad agter ministeren at gøre ved problemet?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-04-26:
Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, hvis transportvirksomheder får lov til at oprette hvilepladser til udenlandske chauffører i industrikvarterer, som det bl.a. er beskrevet i JydskeVestkystens artikel »V og K vil lade udenlandske chauffører sove i industrikvarter«?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-04-26:
Vil ministeren tage initiativ til, at der opføres flere skæve boliger til at imødekomme behovet for boliger til det stigende antal hjemløse?
Vil ministeren tage initiativ til, at der opføres flere skæve boliger til at imødekomme behovet for boliger til det stigende antal hjemløse?