runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Leif Lahn Jensens holdning til den udvikling, vi ser i a-kasser og fagforbund, hvor private forsikringer griber om sig.
Som jeg ser det, er det jo netop et udtryk for, at dagpengene har en for dårlig dækningsgrad i dag.
De fungerer simpelt hen for dårligt i forhold til den indtjening, som medlemmerne af a-kasserne har.
Så er det ikke mere end noget andet et bevis på eller et opråb om, at vi bliver nødt til at tilpasse dagpengene mere til den virkelighed, som mennesker med de indkomster har, siden de har brug for at tegne private forsikringer?
For hvad er perspektivet på lidt længere sigt for vores a-kassesystem, hvis vi ender med en privatisering af noget, der burde være en fælles opgave?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-04-09:
Jeg anerkender bestemt, at der er en kæmpestor forskel – meget mere end der var før i tiden – på den løn, man har på et arbejde, og det, man får i dagpengesystemet.
Jeg anerkender også, at der er mange, der vælger de her private forsikringsordninger.
Jeg anerkender også, at der også er nogle fagforeninger, der kigger i den retning og laver ekstra forsikringer.
Det anerkender jeg.
Det, jeg bare siger, er, at det, der var vigtigt for os dengang, og det, der var vigtigt for fagbevægelsen dengang i 2015, var at skabe et trygt dagpengesystem – der var for mange, der faldt ud, og for mange, der ikke kunne optjene retten – og det gjorde vi dengang.
Det er derfor, jeg siger, at det ikke er det samme som at sige, at der ikke er andre problemer, der skal løses.
Jeg vil bare sige, at det var det, der var vigtigt for os, og det er jo det, vi så skal evaluere på et tidspunkt.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Jo, men jeg anerkender da fuldstændig a-kassernes og fagforeningernes forsøg på at holde deres medlemmer skadesfri så meget, som de nu kan.
Det, jeg beder om, er en holdning til den her privatisering af en fællesskabsopgave, som jeg godt kan forstå at de gør, men jeg synes bare, det er en forkert retning for vores samfund og for fællesskabet.
Og så tænkte jeg på det sidste: Ville det ikke være naturligt for Socialdemokraterne at slå til og sige: Hvis man kun giver halve dagpenge, skal der også kun være halvt kontingent.
Er det ikke fair?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-04-09:
Jo, man kunne da altid være fristet til at slå til, men nu kender hr. Karsten Hønge jo også godt den situation, at vi jo for det første står i et forlig, og det skal vi selvfølgelig også holde fast i, og at det for det andet jo også er svært bare med et enkelt beslutningsforslag at lave et eller andet, der koster omkring 800 mio. kr.
Det skal der som regel lidt flere forhandlinger til.
Det, jeg forsøger med min tale her, er sådan set bare at anerkende og egentlig rose SF for at tage den her problemstilling op, for den er vigtig.
Men på grund af de ting, jeg sagde, så kan vi bare ikke støtte det nu, fordi det også er vigtigt at holde fast i det, vi netop sikrede i 2015, nemlig et mere trygt dagpengesystem.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Betyder det, at når Socialdemokratiet stemmer imod sådan et forslag her, er det, fordi man føler, at det må man ikke, fordi man er med i en forligskreds?
Er det det, der blokerer?
Eller har ordføreren en opfattelse af, at hvis Socialdemokratiet ville støtte forslaget, kunne de godt gøre det uden at, om man så må sige, løbe ind i et forligsbrud?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-04-09:
Den her gang troede jeg eller var faktisk sikker på, at hr. Finn Sørensen godt kunne høre, hvad der blev sagt heroppe, for dengang ministeren var på, sagde han, at han ikke kunne høre.
Det kunne han så heller ikke den her gang.
Det, jeg nemlig sagde i min tale, da hr. Finn Sørensen så ikke lyttede, var, at det, vi netop vil, når vi snakker om det her dagpengesystem, er, at Dagpengekommissionen kommer ind over arbejdsmarkedets parters sag.
For det var det, der skete, sidste gang man ændrede dagpengesystemet, og det var rigtig godt.
Det, vi godt kunne tænke os, er, at vi, hvis vi skal kigge på sådan nogle ting som det her og forbedre flexicuritymodellen, så skal tale med arbejdsmarkedets parter.
Hvis vi kommer til, vil vi lave et arbejdsmarkedsråd, og der kan vi også diskutere de her ting.
Det var det, jeg sagde, og det er også noget af det smukke ved den danske model, altså at vi også tager den med arbejdsmarkedets parter, hvilket vil være helt naturligt, og som vi også gjorde sidste gang.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Ministeren taler altså meget, meget hurtigt i dag og også meget lavt, så det er måske min aldrende hørelse, der ikke rigtig kan følge med, så jeg skal bare lige høre ministeren, om jeg hørte rigtigt.
Mener ministeren ikke, at dagpengenes værdi er faldet ganske dramatisk – jeg kan ikke huske, hvor langt ministeren gik tilbage, men hvis vi går tilbage til midten af 1990'erne – frem til i dag?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-09:
Altså, jeg synes dybest set, at vi har et meget stærkt og godt dagpengesystem.
Det havde vi jo selv lejlighed til at diskutere før jul, da vi havde den meget berømte diskussion om L 13, nemlig opholdskravet i forhold til at få dagpenge i Danmark.
Der havde vi en stor diskussion om, hvorvidt hele dagpengesystemet ville styrte i grus.
Det har det så heldigvis ikke gjort, og det har det jo ikke, fordi vores dagpengesystem er godt og sikkert, og dermed også holder et godt sikkerhedsnet under de mennesker, som måtte være i den ulykkelige situation at blive ledige.
Og derfor synes jeg ikke, der er nogen grund til at ændre den aftale, vi har indgået.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Altså om en rumænsk lønmodtager, der bliver snydt, kan få sin ret her i Danmark?
Det ved jeg ikke hvad jeg skal svare til, for i mine øjne kan det da godt være, at nogle rumænere ikke bliver snydt ved at arbejde for 60 kr. i timen i Danmark.
For hvis man kigger sådan groft på det, er det helt sikkert en god løn for en rumæner.
Men det er da ikke en ordentlig løn for en dansk lønmodtager at skulle have 60 kr. i timen og arbejde 11 timer om dagen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-04-09:
Tak for det.
Vi har jo meget diskuteret de urimelige forhold, som er blevet afsløret på metrobyggeriet.
Her få hundrede meter fra os har der været en grov underbetaling af udenlandske kollegaer, og der er ingen tvivl om, at fagforeningen 3F har gjort en kæmpestor indsats for at køre en lang række sager for at kræve en ordentlig betaling til de her udenlandske kollegaer, og det viser jo virkelig værdien af en rigtig fagforening.
Men når jeg har skrevet mig på til en kort bemærkning, er det egentlig, fordi det undrede mig, at ordføreren gav hr. Karsten Hønge ret i, at der skulle have været ført konflikter fra fagbevægelsens side i form af blokader eller strejker ved metroen.
For det er mig bekendt ikke det, der har været tilfældet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Hvis det er tilfældet, er det, fordi jeg har udtrykt mig uklart, for det har selvfølgelig ikke været tilfældet.
Det, hr. Nikolaj Villumsen tilkendegiver, er jo fuldstændig rigtigt: Der har været dialoger osv., men konfliktretten har ikke været taget i anvendelse som sådan.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-04-09:
Det er nemlig også sådan, som det mig bekendt forholder sig.
Det er jo virkeligheden, at den danske fagbevægelse i dag er i en situation, hvor de har fået frataget nogle redskaber ved den indskrænkning af konfliktretten, der er sket.
De har i forhold til tidligere en begrænset mulighed for at lave blokader og strejker for at kræve en fuld efterlevelse af overenskomster for udenlandske kollegaer og dermed lige vilkår for lige arbejde.
Det er jo det problem, som vi desværre har.
Så jeg er glad for, at vi fik den præcisering på plads.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-04-09:
Ja, selvfølgelig, men man må vel sige det sådan, at hvis det ikke var, som hr. Nikolaj Villumsen beskrev det, var der nærmest ikke nogen grund til, at vi stod her med et beslutningsforslag, der handler om at sikre konfliktretten.
For det er sådan set det, der er essensen i det her beslutningsforslag.
Så selvfølgelig er der et problem.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Altså, jeg ved jo godt, der findes nogle voodooberegninger, der viser, at hvis man forlænger dagpengeperioden eller gør optjeningsperioden kortere, så skulle det betyde noget for, hvor mange der søger arbejde frem for at gå ledige.
For mig er det stadig væk uforståeligt.
Hvordan er den bro bygget mellem de to argumenter?
For det er jo ting, der slet ikke hænger sammen.
Og hvis det virkelig var sådan, hvordan er så ministerens holdning til de private forsikringer, som i dag breder sig udeomkring?
For når de ligesom a-kasserne tilbyder forsikringer, skulle det jo også betyde, at folk strømmer væk fra arbejdsmarkedet og over i arbejdsløshedskøen.
Altså, argumentationen hænger jo slet ikke sammen, minister.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-04-09:
Det skal jeg ikke gøre mig til dommer over.
Men spørgsmålene hænger heller ikke sammen, og det er jo nok meget klart, at så bliver det, ligesom når blinde slås.
Altså, det her forslag er jeg bare lodret uenig i.
Og der er jo en lang række beregningstekniske forudsætninger, som er lagt ind.
Det er sådan set ikke nogen voodooberegning.
Og derfor må man jo også sige, at det, som hr. Karsten Hønge og SF græsser af her, jo også er noget, der tidligere er græsset af.
Dagpengekommissionen har været der og syntes ikke, det gav mening.
Og jeg tror ikke, man kan beskylde Dagpengekommissionen for at lave voodooberegninger, hvis vi nu er ude i den argumentation.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Jamen det er helt okay, at ministeren bare ikke er enig.
Man skal bare lade være med at komme med sådan en, synes jeg, argumentation, der er som grebet ud af den blå luft.
Man kan bare sige: Vi er ikke enige.
Man skal lade være med at forsøge at bakke det op med en argumentation, der bare ikke hænger sammen.
Det andet spørgsmål til ministeren skal være: Er der ikke en fairness i at sige, at den forsikring, man tegner ved at være medlem af en a-kasse, også skal hænge sammen med den ydelse, man får?
Så når dagpengene bliver halveret, var det så ikke fair, at vi, fra det øjeblik dagpengene bliver halveret, også halverede kontingentet, så der blev en bedre sammenhæng mellem de to, altså betaling henholdsvis den ydelse, man får?
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Det er fint at snakke med arbejdsmarkedets parter, men som medlem af Folketinget er det jo en god idé, at man selv har en klar opfattelse af, hvad man synes er godt og skidt, også når der kommer nogle konkrete forslag.
Jeg synes ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål.
Det må jo betyde, at det er, fordi man er med i et forlig om nogle ændringer i dagpengesystemet, der gør, at man så ikke kan støtte et ikke stort, men dog rigtig udmærket og sympatisk forslag til forbedringer af dagpengesystemet.
Det var bare det, jeg gerne ville have afklaret.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-04-09:
Det synes jeg jeg forklarede udmærket før.
Det er, fordi vi også gerne vil snakke med arbejdsmarkedets parter.
Jeg siger også til hr. Finn Sørensen, at vi selvfølgelig altid holder fast i de aftaler, vi laver.
Men jeg vil også tillade mig som almindeligt, fornuftigt folketingsmedlem – det kan man være enig i eller ej – at sige, at det er bedst at snakke med dem, der har forstand på de her ting.
Det mener jeg arbejdsmarkedets parter har, og det mener jeg rent faktisk de viste, da de kom med det forslag til Dagpengekommissionen, som vi så behandlede i forligskredsen.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Jeg er helt opmærksom på, at hr. Peter Juel-Jensen er inde som stedfortræder, og derfor skal jeg ikke plage ordføreren med detaljerede holdninger, men kun et spørgsmål, og det er: Er det ikke almindelig fairness, og så er det sådan set uanset hvad man er ordfører på, at hvis man halverer en ydelse så også halverer det, der betales?
Andre får for det samme kontingent fulde dagpenge, og nu med det samme kontingent får man halve dagpenge.
Ud fra en almindelig fairnessbetragtning vil det så ikke være rimeligt, at man så også sænkede kontingentet til det halve, så der var et fair forhold mellem de to ting?
Peter Juel-Jensen (V), 2019-04-09:
Jeg er glad for, at formanden påpeger, at det var mine ordførerkollegaer og ikke min tinnitus, der var ved at tage over.
Tak for spørgsmålet.
Ordføreren har jo fuldstændig ret i, at jeg ikke er belastet på samme måde af viden op igennem hele systemet som resten af ordførerkredsen her.
Jeg vil selvfølgelig svare efter bedste evne.
Det synes jeg er fair, og jeg synes også, det er en fair forventning at have til et velfærdssamfund, at vi har en mulighed for at forsikre os på en sådan måde, at hvis vi skulle miste vores job, kan vi holde skindet på næsen og få en hverdag til at hænge sammen.
Jeg synes også, at jeg sagde i min ordførertale her, at det er meget vigtigt for os, at vi har en betaling til vores dagpengesystem og også et udkomme af det, der gør, at man kan komme videre.
Men en dækningsgrad på 90 pct. til dem, som har de laveste indkomster, synes jeg faktisk er ganske rimelig.
Jeg har jo også lyttet til de andre ordførere og til de spørgsmål, der har været, og der kan jeg jo se, at man også går efter den dækningsprocent, der har været.
Hvis man kigger på en nylig afgået direktør for Danske Bank, som fik på den anden side af 10 mio. kr. i løn, skulle han så også have dækningsprocent på 90?
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Tak for de pæne og imødekommende ord.
Det er jo sådan med det her forslag – og det kommer jeg ind på senere i min egen ordførertale – at det ikke er, fordi vi vil påstå, at det er fuldstændig genialt, men det er ikke så enkelt endda at skrue det sammen.
Så det, jeg bare lige vil spørge hr. Finn Sørensen om, er den her bekymring, jeg kan forstå der er for, at det vil stille mennesker forskelligt.
Men det sker jo allerede i dag.
Vi har dimittendsatser, og vi har også forskellen mellem en minimumssats og en maksimumssats.
I dag er det så ringe med dagpenge, at de fleste får maksimum, men der er da en potentiel mulighed for, at man bevæger sig inden for det spand.
Det leder mig frem til: Jamen er det ikke det, der er virkeligheden i dag, nemlig at dem, der har chancen for det, tegner private forsikringer?
Så i dag er der jo den her ulighed blandt medlemmerne af a-kasserne, fordi nogle er medlemmer af forbund, hvor man får tilbudt en forsikring, og så er de bedre stillet end andre.
Så det her skal også ses som et forsøg på at gøre lidt op med den her privatisering af en fælles opgave.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-04-09:
Tak for det, formand.
Og en særlig tak til Socialistisk Folkeparti for at fremsætte dette beslutningsforslag.
Jeg skal hilse fra Venstres ordfører, Hans Andersen, og sige, at han meget gerne ville have været her og diskutere det her forslag, men det havde han desværre ikke mulighed for, og derfor er jeg blevet sendt i byen med Hans Andersens tale.
Første del af forslaget går ud på, at man hæver dagpengesatsen med 25 pct. i de første 2 måneder for de personer, der har været i beskæftigelse i 4 ud af de 5 seneste år.
Jeg vil gerne starte med at understrege, at det er vigtigt for Venstre, at vi har et trygt dagpengesystem.
Det har vi været med til at tage ansvar for i aftalen omkring et tryggere dagpengesystem, og det har medvirket til, at vi i dag har et trygt og et godt dagpengesystem.
Vores dagpengesystem holder den stærkeste hånd under de lavestlønnede med en dækningsgrad på op til 90 pct., og samtidig motiverer vi til, at man kommer i arbejde, og det princip skal vi selvfølgelig holde fast i.
Derfor synes vi i Venstre, at dette forslag er en forkert vej at gå.
Vi ved bl.a. fra Dagpengekommissionen, at færre vil komme i beskæftigelse, hvis man øger dagpengesatsen, fordi man ganske simpelt mister incitamentet til at søge et job eller forblive i job.
Det synes jeg ikke er særlig smart og slet ikke i en tid, hvor landets virksomheder skriger efter arbejdskraft.
Den anden del af forslaget går ud på at halvere a-kassekontingentet til unge dagpengemodtagere under 25 år, som ikke har uddannelse og ikke har været i job i 2 ud af de seneste 3 år.
Her må jeg også bare sige, at det er væsentligt for Venstre, at vi gør alt for at sikre, at unge mennesker enten kommer i beskæftigelse eller i uddannelse, og det gør vi altså ikke ved at sænke a-kassekontingentet.
Af de to årsager kan Venstre ikke støtte forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2019-04-09:
Jo, det synes jeg er en relevant bekymring, og som jeg også siger, vil vi heller ikke decideret stille ændringsforslag til den første del af det, for det er selvfølgelig en forbedring, alle får.
Der kommer bare en modsætning ind mellem de korttidsledige og de langtidsledige, og det tror jeg vil vække en hel del diskussion.
Måske skyldes min bekymring lige på det her punkt også, at jeg jo ved – det tror jeg også hr. Karsten Hønge er bekendt med, vi har begge to færdedes i de faglige kredse i mange år – at der er en del af fagbevægelsen, der har den opfattelse, at man godt kunne hæve dagpengesatsen i den første tid, folk er ledige, på bekostning af at den så bliver sat ned, når de passerer en eller anden grænse.
Jeg forstår det sådan, at den dagpengesats, vi har i dag, vil gælde efter de 2 måneder, men at i de 2 første måneder får man 25 pct. mere.
Så jeg ved godt, det ikke er det, SF foreslår, men det er bare en bekymring, vi har, fordi det ligesom åbner for en diskussion, som jeg ellers opfattede var blevet lukket i fagbevægelsen.
Laura Lindahl (LA), 2019-04-09:
Tak for det.
I Liberal Alliance lægger vi os meget op ad det, som Venstres ordfører redegjorde for her på talerstolen.
Vi synes også, at det dagpengesystem, vi har, er et grundlæggende godt dagpengesystem.
Vi ser i hvert fald ikke nogen grund til, at vi i en tid, hvor der er mangel på arbejdskraft, hæver dagpengesatsen for nogle, hvilket ville betyde, at 2.400 ifølge beregningerne ville træde ud af arbejdsmarkedet.
Det er ikke det, som arbejdsmarkedet har brug for, og det er nok ikke nogen overraskelse, at Liberal Alliance naturligvis ikke vil støtte initiativer, som hæver overførselsindkomstniveauet i Danmark.
I forhold til finansieringen er det nok heller ikke nogen overraskelse, at vi ikke støtter den del.
Men uanset hvad finansieringen var, ville Liberal Alliance ikke støtte det her forslag.
Vi synes, det er fornuftigt at øge incitamentet til at tage et arbejde, også selv om man er på dagpenge, og balancen imellem, at man skal kunne leve og forsørge sig selv i den periode, man er ledig, og at det stadig skal kunne betale sig at tage ethvert arbejde, er vigtig for os.
Så Liberal Alliance støtter ikke forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Kunne fru Laura Lindahl måske bringe os længere ind i den her voodoo-verden, hvor man i en situation, hvor der i øvrigt er en god beskæftigelse, og hvor jobcentrene kan anvise ledige nye jobs, øjensynlig opererer med, at hvis der er nogle, der alligevel bliver fanget i en midlertidig ledighed på 2 måneder, skulle det, at man øger dagpengene i 2 måneder, betyde, at folk pludselig ikke arbejder?
Hvor er det lige, at det der går op?
Altså, hvad er det for en tro, man kan have, på, at de mennesker opfører sig på den måde, når der er jobs derude, og når det i øvrigt kun er for 2 måneder, og når dagpengene stadig væk ikke er ret høje, selv om man hæver dem med 25 pct.?
Hvis man tror på den der voodoo-verden, skulle det da virkelig betyde, at folk flyttede sig ud af arbejdsmarkedet.
Laura Lindahl (LA), 2019-04-09:
Det handler jo om, at hvis man står i den situation, at man bliver opsagt på sit arbejde, så har man en 3-månedersopsigelsesperiode, og derefter vil man så vide, at man har 2 måneder på et forholdsvis højt dagpengeniveau.
Det vil betyde, at man ser frem i en 5-måneders periode, hvor man sådan set økonomisk står meget fornuftigt.
Der vil det selvfølgelig betyde noget i forhold til de jobtilbud, der kommer, hvor villig man er til at tage dem.
Hvis man har 2 måneder på et højere niveau liggende efter sin opsigelsesperiode, vil man have bedre tid til at takke nej til de jobtilbud, der kommer ind, fordi man har et bedre økonomisk fundament, og derfor vil man være mere kræsen.
Det er helt naturligt, og det er sådan, det foregår.
Det er jo derfor, at det vil betyde, at folk vil være mindre tilbøjelige til at tage et arbejde.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-09:
Er det sådan, det foregår?
Vi taler her om en dagpengedækningsgrad, der i forvejen ligger på ca. 50 pct.
Hvad skulle det så betyde, at man nu får 23.000 kr. om måneden?
Er det virkelig så fantastisk, når man ellers kommer fra et fuldtidsarbejde, at man så ligefrem ikke gider at arbejde mere?
Det giver jo ingen mening.
Men måske kan vi nå hinanden på et andet punkt, for tit har Liberal Alliance alligevel sådan et gen af snusfornuft.
Hvad er meningen med, at man siger til mennesker: I får halveret dagpengene, men jeres kontingent er fortsat det samme?
Var det ikke rimeligt at lave noget fairness her og sige: Okay, du får mindre i dagpenge; vi halverer det, så det passer sammen?
Laura Lindahl (LA), 2019-04-09:
Først i forhold til om, hvorvidt det virkelig er sådan, at systemet fungerer, at økonomiske incitamenter virker
: Ja, det er sådan, systemet fungerer.
Det var jo præcis det, vi så, da vi forkortede dagpengeperioden fra 4 år til 2 år.
Og hvis man forkortede dagpengeperioden igen, ville det formentlig have samme effekt.
I forhold til det fairnessprincip: Man har lavet et system, hvor man siger, at der er en betaling for det, og så synes vi jo, at det er helt fair.
Liberal Alliances forslag er jo, at der slet ikke skal være nogen dimittendsats.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-09:
I Alternativet er vi glade for, at danskerne er medlemmer af a-kasser, og vi mener, at en forhøjet dækningsgrad for personer med langvarig tilknytning godt kan forhindre, at folk melder sig ud af a-kasserne.
Vi synes, det er sund logik og fornuft, at a-kassekontingentet for personer under 25 år halveres, hvis deres dagpengesats halveres.
Og der er jo anvist en udmærket finansiering her også, som endda modarbejder økonomisk ulighed.
Så Alternativet støtter selvfølgelig det her forslag.
Bent Bøgsted (DF), 2019-04-09:
Tak, formand.
Jeg vil bare stille ordføreren et enkelt spørgsmål.
Nu har Socialdemokratiet jo proklameret, at man vil nedsætte en ydelseskommission, der skal se på ydelserne.
Skal den ydelseskommission også se på dagpengeydelsen, eller hvordan ser det ud med det?
Vi har jo mange offentlige ydelser, som jeg har forstået at Socialdemokratiet vil lade en ydelseskommission se på, så jeg vil bare spørge, om dagpengene også er en af de ydelser, der skal ses på, eller om Socialdemokratiets ordfører mener, at den ligger uden for det, og at den ikke har noget med ydelseskommissionen at gøre, for der er jo blevet snakket om arbejdsmarkedets parter.
Det er bare for lige at være sikker på, at jeg har forstået det helt rigtigt.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-04-09:
Nu ville det jo have været skønt, hvis man havde været minister og havde kunnet sige: Jeg vil lige svare skriftligt på det, for det er jeg faktisk lidt i tvivl om.
Det mener jeg ikke at det er.
Jeg mener, at ydelseskommissionen kun skal se på kontanthjælpen og de andre ydelser, og der mener jeg at dagpengeydelsen ligger uden for det.
Men jeg kan desværre ikke bede om at få lov til at sende et skriftligt svar.