runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2022-02-04:
Jamen i virkeligheden er der jo flere ting, der skal gøres på landsiden.
Det første og det vigtigste er, tror jeg, at der kommer en afklaring omkring indfødningstarifferne.
Men det er jo ikke en løsning, som bliver adresseret her i forslaget, al den stund at det ligger hos elselskaberne, og derudover er det også at få ryddet sådan nogle lidt underlige forhindringer af vejen i f.eks. planloven, hvor kirker jo kan sætte en stopper for et vindmølleprojekt, så snart de kan skimte det i horisonten.
Og sidst, jeg hørte Det Konservative Folkeparti, var de ikke klar til at afskaffe den stopklods i lovgivningen mod VE-strøm, men det kan jo være, at Konservative har skiftet synspunkt.
I ordførerens spørgsmål er der simpelt hen mere, end jeg kan nå at svare på på 1 minut.
Vi stemmer imod.
Jeg er sådan lidt overpositivt indstillet, så nogle gange kommer jeg til at sige: Vi stemmer ikke for.
Men vi stemmer imod.
Med hensyn til hvordan udbygningen er accelereret, i forhold til hvordan det var, da spørgerens eget parti sad i regering, ja, så har vi jo en firedobling af vores landkapacitet af VE og en seksdobling af havvindskapaciteten planlagt.
Der skal mere til.
Men det er jo faktisk fremskridt.
Når ordføreren så spørger, om det er blevet nemmere at opstille f.eks. anlæg til landvind og solceller, synes jeg faktisk, at der er forskellige svar.
For vi ser jo faktisk en accelererende solcelleudbygning.
Vi ser så nogle udfordringer for landvind på grund af tarifsystemet, men ordførerens parti er altså selv med i den aftale, som laver indfødningstariffer, som er en stopklods i det her.
Så jeg tror, man må erkende, at det er en fælles ambition at få udrullet mere vedvarende energi, men der er altså også en fælles opgave i at få løst de udfordringer, vi står med.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-02-04:
Mange tak til ordføreren.
Jeg skal bare lige være helt sikker på, om man stemmer for eller ikke for, for jeg hørte lidt begge dele.
Jeg vil også spørge ordføreren om noget.
Nu har ordførerens parti jo støttet regeringen her i godt 2½ år.
Hvor meget VE er der egentlig blevet udbygget med i den tid?
Jeg er helt enig i, at vi skal have mere skub på, og den hurtigere løsning er på land.
Hvad har man gjort for at styrke det på land?
Er det blevet nemmere at få udbygget VE på land?
Ordføreren siger, at det var et forslag, jeg stillede i november, men jeg spurgte faktisk til ordførermøder også både før sommerferien, i juni og i august, om ikke vi skulle sætte os ned og lave en strategisk plan for, hvordan vi kommer i mål.
Så mit spørgsmål er: Stemmer man for eller ikke for?
Og hvor meget VE er der egentlig blevet udbygget i den tid, SF har været støtteparti, andet end en havvindmøllepark, Thor, som er blevet vundet af tyskerne ved en lodtrækning?
René Christensen (DF), 2022-02-04:
Det kan man jo ikke være uenig i, men der er bare nogle ting, der besværliggør det, for det er nemlig kompliceret.
Man vil gerne have mere fart på, samtidig med at man godt ved, at infrastrukturen ikke er helt klar til det, og det er derfor, der er nogle ting, der bliver lidt modstridende.
Vi er jo ikke uenige med forslagsstillerne bag det her beslutningsforslag, men vi tænker bare, at det måske ikke helt er måden at vedtage et beslutningsforslag om det, for der ser vi gerne, at vi bringer det over i forhandlingslokalet, og så bliver vi simpelt hen også nødt til at tage det i nogle step.
Men udfordringen er der, for vi vil alle sammen gerne have den grønne omstilling, og økonomien skal også følge med, og, som det bliver sagt, er det rigtig dyrt at få vores infrastruktur, som jo er gammel og faktisk også slidt, til at kunne bære det, vi gerne vil.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-02-04:
Tak til ordføreren for DF.
Det er rigtigt, at der er lagt nogle trædesten, der er nogle mål.
Intentionen med forslaget, hvis jeg lige må uddybe det, er netop at få lavet en plan for, hvordan vi gør det.
Hvis man sidder ude i en virksomhed eller andre steder, har man jo nogle mål, og så laver man en strategi for, hvordan man vil opfylde dem, og man ser, hvad man har af ressourcer, kapacitet, mennesker og teknologi, og så laver man en plan med nogle forskellige milepæle for, hvad man skal nå.
Det er egentlig det, der er intentionen med forslaget.
Vi hopper noget der, når vi laver en elektrificeringslov, for vi har et problem med et energinet.
Klimapartnerskaberne siger, at der skal investeres 41 mia. kr. de næste 8-9 år, og hvis det holder, skal vi jo altså prioritere, hvordan vi bruger pengene.
Vi har jo nogle mål for produktion af VE, men vi må jo sige, at det er gået i stå, som Venstres ordfører gjorde opmærksom på, og så er det overladt lidt til tilfældighederne, om der er nogen, der vil gøre noget lokalt.
Det er derfor, intentionen ligesom er at prøve at få det samlet i en plan og få det prioriteret.
Hvad siger ordføreren til det?
Tak for det.
Nu kan man jo spørge, om det der med på vand er så tydeligt, men så kan jeg jo spørge lidt mere klart: Hvor meget energi kommer fra vand inden 2030, og hvordan sikrer man sig, at det lader sig gøre?
F.eks. står Hesselø stadig og flagrer, og der ved vi ikke, hvad der sker.
I forhold til land skal vi jo, for at få en plan, have infrastrukturen, og hvordan vil det så se ud med vores energinet?
Engang i foråret er der gået 3 år, siden vi havde et klimavalg.
Er det hurtigt nok?
Dan Jørgensen (S), 2022-02-04:
Den del med på vand synes jeg jeg redegjorde ganske grundigt for i min tale her, så den er måske dækket ind.
Men i forhold til det på land er vi jo dækket af et forlig allerede, herunder også med ordførerens parti, men spørgsmålet er jo, om vi ikke her i foråret, når vi skal forhandle energi- og forsyningsstrategi, skal se på det fordomsfrit igen.
Der er forskellige ting, som vi måske har besluttet tidligere, og som det kan være vi kan se på med nye øjne, al den stund at vind på land jo er en meget, meget billig måde at lave grøn energi på.
Vi står også over for nogle udfordringer forbundet med, at der f.eks. ikke var de bud, vi jo havde håbet der ville være, i teknologineutrale udbud her sidste år.
De ting bliver vi selvfølgelig nødt til at adressere, og jeg tolker ordførerens spørgsmål som udtryk for en åben indstilling til, at vi kan diskutere en lang række af de spørgsmål i foråret.
Per Larsen (KF), 2022-02-04:
Tak for det, formand.
Jeg skal prøve at holde mig inden for tiden.
Mange tak til Venstre for at sætte emnet på dagsordenen.
Vi er selvfølgelig enige med forslagsstillerne om, at vi har nogle meget store udfordringer på fødselsområdet.
Vi ser jo, hvordan fødende bliver flyttet fra den ene fødeafdeling til den anden midt om natten med veer på grund af manglende kapacitet.
Vi er også enige med forslagsstillerne om, at vi skal højne kvaliteten, både under graviditeten og under selve fødslen, og sikre, at hele forløbet er professionelt, trygt og sikkert.
Der skal selvfølgelig også sikres tilstrækkelig hjælp efter fødslen, så amningen kommer godt i gang og familien fortsat oplever tryghed med let adgang til fødeafdelingen og den kommunale sundhedsplejerske.
Men vi er ikke enige i, at løsningen er at give alle familier en række rettigheder, som det kan være ganske vanskeligt at opfylde.
For sandheden er jo, at vi mangler kapacitet i forvejen.
Jordemoderforeningen har også peget på, at der mangler 244 jordemødre på landets fødeafdelinger, for at man kan sikre gode og trygge fødselsforløb for familierne.
Det Konservative Folkeparti har derfor foreslået, at man følger Jordemoderforeningens forslag og sikrer, at der ansættes en ekstra jordemoder pr. 250 fødende.
Det anslås, at der er mellem 350 og 450 jordemødre, som i øjeblikket ikke anvender deres autorisation.
Så det ville jo være muligt at hente flere personaler ind på afdelingerne.
Men det kræver jo selvfølgelig, at man gør det mere attraktivt med en aktiv indsats for at forbedre arbejdsmiljøet og nedbringe belastningen på afdelingerne, så jordemødrene igen kan se sig selv arbejde på en fødeafdeling.
Vores forslag om at ansætte 244 flere jordemødre koster ca. 122 mio. kr., som vi har anvist finansiering til i vores finanslovsforslag for 2022.
Vi finder som nævnt, at der er et stort behov for at sikre familierne og de fødende ordentlige og trygge fødselsforløb, men vi mener altså, at det handler om at skaffe mere kapacitet frem for at tilbyde flere ensrettede rettigheder, som måske ikke kan efterkommes.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-04:
Men der kunne man jo også bare lave et reelt frit valg inden for det offentlige og sikre, at der var tilstrækkelige valgmuligheder inden for det offentlige.
Jeg er kisteglad for det borgerforslag, der blev stillet, fordi det netop var med til at løfte den her dagsorden.
Var borgerforslaget ikke blevet stillet, og havde vi ikke fået det forslag til vedtagelse i forbindelse med borgerforslaget, så er jeg ikke sikker på, at vi havde stået der, hvor vi står i dag, altså, hvor vi også netop i finanslovsforhandlingerne havde muligheden for at få presset midler igennem til at sikre et reelt løft.
Derfor synes jeg, det er sådan et lidt underligt processpørgsmål.
For hvis man ser konkret på det politiske, er det jo det, der har været med til at løfte den her dagsorden.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-02-04:
Det er bare lige for, at vi alle er med på, hvad Enhedslisten så mener.
Enhedslisten siger jo alt det rigtige, og vi er netop enige langt hen ad vejen, men når man stemmer for et borgerforslag, stemmer man for hele præmissen borgerforslaget, og der er det her jo nævnt.
Der er de her fritstående jordemoderledede fødeklinikker jo nævnt, ligesom de er i vores forslag, og derfor køber jeg ikke helt præmissen for, at man kan stemme for et borgerforslag, men at man bagefter ikke kan stemme for Venstres, fordi der lige præcis ligger det her i det.
Så nævner ordføreren også, at man har svært ved at se meningen med det.
Det har jeg ikke, jeg har ikke svært ved at se, at borgerne efterspørger et reelt frit valg på det her område.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-04:
Først og fremmest vil jeg gerne kvittere for det forslag, som Venstre har fremsat, for der er nemlig mange gode elementer i det, der er taget ud af de seks initiativer.
De fem af dem er jo sådan set nogle, vi er fuldstændig enige i.
Den eneste hage, der er, er netop spørgsmålet om etableringen af private fødeklinikker.
Problemstillingen om de private fødeklinikker går for mig primært på, at jeg har svært ved at se, hvorfor man skulle gøre det.
Hvorfor skal man ikke bare sikre, at det frie valg netop er der inden for det offentlige system?
For i samme øjeblik man etablerer private fødeklinikker, vil det være med henblik på, at der også skal kunne laves en forretning ud af det, og derfor bliver det de ukomplicerede forløb, der bliver overladt til det private.
Det er jo også det, vi ser på privathospitalerne.
Det er primært knæ-, ryg-, hofte- og fedmeoperationer, der bliver behandlet der, hvorimod de mere komplicerede forløb bliver overladt til det offentlige sundhedsvæsen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-04:
Tak for det.
Nu er det jo lige blevet fredag eftermiddag, men det er en spændende debat om, om skattekroner må bruges i det private, og om det private må levere offentlig velfærd osv.
Jeg kan forstå på SF's ordfører, at det må man ikke, og det sætter jo nogle begrænsninger.
Jeg ved da i hvert fald, at man i plejesektoren kører rundt i biler for at nå rundt til borgerne, og de er produceret af private mennesker og private virksomheder.
Ja, man skal nok være socialist, for at man kan forstå logikken i det.
Men jeg ville meget, meget nødig have, at staten skal til at producere biler; der har vi nogle eksempler fra det tidligere øst, hvor det ikke gik særlig godt.
I forhold til det her forslag er vi meget enige med Venstre langt hen ad vejen.
Jeg tror måske, at et af de områder, hvor jeg lige er en anelse uenig, er det med retten til de 2 dage.
Jeg forstår godt, hvorfor man ønsker det, men der ligger også noget i, hvor skellet ligger.
Altså, der skal ske en faglig sondring derude af det fagpersonale, man har på stedet, og som siger: Jamen prøv at høre, der er ingen grund til, at du er her mere.
Og så kan man have en patient, der siger: Jamen jeg har ret til at være her, så derfor vil jeg have lov til at være her.
Og så kan man selvfølgelig godt anfægte det og sige, at man ikke tror, at der vil være nogen fødende, der vil være længere tid på hospitalet end nødvendigt, og det tror jeg generelt set heller ikke der vil være.
Men grundlæggende er vi jo enige i, at det er godt, at det bliver udøvet i det private, og vi er enige i, at man skal have det frie valg.
Altså, vi kan jo se på skoleområdet, vi kan se på plejeområdet i forhold til de ældre, og vi kan se på børneområdet – og hvor er det, der er længst ventelister?
Det er i det private.
Det er dem, som har fleksibiliteten og er i stand til at levere god service, og det er det, folk søger hen til.
I stedet for at man skal prøve på at skærme og sige, at vi ikke må have noget i det private og alt muligt andet, så burde det offentlige da kigge på, hvad de gør rigtigt, og hvad de gør godt.
Der er jo en grund til, at borgerne søger derhen.
Så man burde lære af det i stedet for.
Så grundlæggende er vi positive over for langt de fleste elementer.
Og så er der den der lillebitte ting, men mon ikke godt vi kan blive enige om det.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-02-04:
Tak til ordføreren for talen og de efterfølgende bemærkninger.
Enhedslisten og Venstre er netop enige langt hen ad vejen på det her område.
Jeg forstår stadig væk ikke helt, hvorfor man bliver ved med at problematisere det her med, at pengene ikke skulle følge med, for det er jo lidt det, der er præmissen i vores forslag.
Det er også derfor, vi fra Venstres side har valgt at prioritere 500 mio. kr. over 4 år.
Det er netop, fordi vi ikke taler ulighed i sundhed, hvilket ordføreren for Enhedslisten nu i dag lige pludselig begynder at tale om.
Det har slet ikke noget med det her at gøre.
Det forslag, som vi kommer med, går jo ud på, at man skal have mulighed for at vælge en privat jordemoderledet fødeklinik.
Så sidder jeg og kigger i det borgerforslag, som blev behandlet i salen – var det en gang sidste år – og som Enhedslisten jo stemte for, og hvor der er nævnt præcis det samme.
Derfor undrer det mig en lille smule, at man i dag står og siger, at man ikke kan stemme for Venstres forslag, men at man godt kunne stemme for det, da det samme forslag lå i form af et borgerforslag, som netop kom fra borgerne ude i den virkelige verden.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-04:
Jamen selv tak.
Det er jo også derfor, jeg er glad for, at vi nu i fællesskab får fokus på, at vi langt om længe får et løft af området.
Det er klart, at det her vil være det første skridt, og at det bliver en indsats, som vi kommer til at skulle løfte i fællesskab fremover.
Men det afgørende er, at det bliver et løft, der kommer alle til gode, og at vi dermed også er med til at mindske uligheden i sundhed.
Så det er bare en kvittering for det.
Camilla Fabricius (S), 2022-02-04:
Så tak for det.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-04:
Tak for det.
Det er jo et helt relevant og meget præcist eksempel på, hvad der sker, når vi har et sundhedsvæsen og en svangreomsorg, som er presset på ressourcer, for det betyder ofte, at de fødende, som har allermest behov for hjælp, og som har brug for en særlig indsats og en mere, hvad hedder det, håndholdt indsats, er dem, der bliver svigtet, fordi der ikke er ressourcer til det.
I stedet kan der være en risiko for, at man kommer til at fokusere på de lettere og mere ukomplicerede forløb.
Og det er jo netop det, der kommer til at øge uligheden i sundhed, altså at hvis vi mangler ressourcer, risikerer vi, at det bliver de svageste, de mest sårbare, de mest udsatte, der kommer til at betale prisen.
Det er jo derfor, det er så afgørende at sikre, at det, når vi giver et løft, bliver et løft til det brede område, så vi sikrer, at der bliver en mere individuelt orienteret indsats i forhold til den enkelte, og at der bliver større valgfrihed, men at det bliver inden for det offentlige område, fordi vi så netop undgår at få opdelt de fødende i et A- og et B-hold og den sociale ulighed i sundhed.
Camilla Fabricius (S), 2022-02-04:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg sige tak til Enhedslisten og ordføreren for at være ekstremt præcis i forhold til at sige, at vi skal have løftet den offentlige velfærd også her.
Jeg kunne godt tænke mig lige at fortælle ordføreren en historie.
Jeg blev ringet op i går, fordi mit bagland og mit netværk vidste, at vi skulle i salen i dag, og at vi sidder i forhandlinger.
Jeg fik fortalt en historie om en ung pige med anden etnisk baggrund på 23 år, der har et barn på 5 år og et barn på 3 år, og som nu er blevet ekskluderet fra sit fællesskab, fordi hun er blevet gravid uden for ægteskab.
Man har slået hånden af hende.
Hun står nu i en situation, hvor der ingen er til at hjælpe hende med at føde.
For mig at se er det et af de steder, hvor der er en massiv ulighed.
Kunne ordføreren prøve at sige lidt om, hvad han tænker om, hvor bredt ulighed i sundhed slår igennem, når vi snakker fødselsområdet?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-04:
Der er to elementer i det.
Hvis man kigger på de LUP-undersøgelser, der har været af området, kan man se, at omkring 85 pct. er meget tilfredse med den fødselsoplevelse, de har haft.
Så inden vi taler hele fødselsområdet ned, skal man også sige, at langt de fleste fødende faktisk er tilfredse med den oplevelse, de får.
Og så nævnte ordføreren et eksempel på ulighed.
Der mener jeg jo, at netop det private har langt større fleksibilitet med hensyn til at kunne tilpasse deres tilbud.
Jeg er jo kæmpe tilhænger af decentralisering, jeg er kæmpe tilhænger af, at vi lægger nogle kompetencer ud til de enkelte fødeafdelinger, så de kan håndtere og kigge på de mennesker, som de har med at gøre, så personalet ikke er bundet af nogle rigide regler og skal sige: Hov, jamen jeg må faktisk ikke tilbyde mere, jeg står over for et menneske, som har behov for noget mere, men i forhold til den kasse passer hun ikke ind, så jeg kan ikke træffe en faglig vurdering, som gør, at jeg rent faktisk kan løfte det arbejde.
Så derfor er jeg kæmpe fan af, at man rykker det ud, decentraliserer det, og lægger den kompetence ud.
Og så skal vi være villige til at slippe det lidt mere herindefra.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-02-04:
Tak til ministeren for talen, og tak for ministerens tilkendegivelse af, hvor meget det haster at få udbygget den vedvarende energi.
Det er jo fint, at der er mål for det, og nu bliver der sagt, at vi har lagt 2 GW ekstra ind.
Der er 5 GW, og der er også 2 GW med bl.a. Thor og Hesselø.
Udfordringen er jo lidt, at vi har en del mål, og der er også mange mål i klimaprogrammet, men det handler lidt om, hvad planen er for, hvordan det skal gøres, og hvordan det skal udføres.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-04:
Hvordan de så vælger at bruge de penge
bedst muligt, er jo op til dem.
Jeg har tillid til, at hvis de forældre, som bruger den skole, mener, at pengene bliver brugt forkert, så har de en skolebestyrelse at gå til, som i dag faktisk ofte bare er sådan en pseudobestyrelse.
Jeg kunne godt tænke mig, at forældrene får langt større mulighed for at sige, at de faktisk ikke er tilfredse med, hvad der sker, og at forældrene begynder at tage ejerskab til det sted, hvor deres barn går i skole, og siger, at de ikke er tilfredse med den måde, pengene bliver brugt på.
Lige nu bruger man bare pengene.
Camilla Fabricius (S), 2022-02-04:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for at synes, at det er interessant at have en god barselsdiskussion.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om lidt af det samme, som jeg har spurgt nogle af de andre ordførere om, nemlig om den massive ulighed, vi ser i samfundet lige nu, og særlig på fødselsområdet kan man jo se, at mennesker med en eller anden form for sårbarhed har svært ved at slå igennem og bede om hjælp.
Så jeg vil spørge, om ordføreren ikke anerkender, at der er brug for et stærkt løft og derfor også brug for de offentlige kroner, som også er afsat på finansloven til området.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-04:
Altså, jeg er fuldt fokuseret på, hvad det er for en ydelse, der bliver leveret.
Hvis den er god, er jeg ikke så interesseret i, hvordan man helt ude decentralt indretter sig.
På samme måde er jo ikke interesseret i, hvor mange lektioner den enkelte lærer underviser i ude på den enkelte folkeskole – jeg mener faktisk, at en skoleleder skulle have langt større mulighed for at beslutte de ting.
Så jeg er lige glad, om katten er sort eller hvid, så længe den fanger mus.
Der er der bare en lang række eksempler på, at nogle private ting, nogle private udbydere rent faktisk leverer det her.
Jeg ved godt, at man er imod, at private kan tjene penge på at lave en børnehave, men de børnehaver er virkelig populære.
Der er rigtig mange mennesker, der gerne vil have deres børn i de børnehaver.
Og på et eller anden tidspunkt må Enhedslisten da også undre sig over, hvordan det kan være, at der er lang ventetid til lige præcis de børnehaver.
Hvad er det, de gør rigtigt?
Hvad er det, de gør godt, siden forældrene gerne vil have deres børn i de børnehaver?
Og er det et problem, at forældre gerne vil have deres børn i sådan en børnehave?
Det synes jeg ikke det er.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-04:
Tak for det.
Det er egentlig bare mest i forhold til det der med at tjene penge på velfærd.
Altså, hvis man nu havde en bekymring om, hvad skatteborgernes penge blev brugt til, var det så ikke mere rimeligt at sige, at de midler, der måtte være, skulle bruges på de ansattes – altså dem, der arbejder der – vilkår og indsats, altså på de varme hænder og på de borgere, som skal benytte sig af velfærden, så det er dem, man bruger ressourcerne på, frem for på den, der ejer en velfærdsvirksomhed?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-02-04:
Ikke nødvendigvis, for det kommer an på, hvordan de bliver brugt.
Hvis vi kigger ud i regionerne og ser på de penge, der er blevet tilført, så kan vi se, at der i de sidste 10 år er kommet langt flere kolde hænder, altså administratorer, som sidder ude i regionerne.
Så hvis man bare tilfører flere penge for at ansætte flere mennesker til den opgave, nej, så er jeg ikke tilhænger af bare at øge – hvad kan man sige – budgettet.
Det er det, jeg synes er gået galt mange gange.
Man har kigget på velfærden og sagt, at man kan øge budgettet, og så har man øget antallet af mennesker derude.
Men hvad er det for nogle opgaver, de løser.
Har de flere opgaver?
Er der færre jordemødre pr. enkelte fødsel.
Så det er lidt mere detaljeret end bare lige at kigge på, om man bare skal give flere penge ud til verdens største offentlige sektor.
Camilla Fabricius (S), 2022-02-04:
Altså, vores statsminister har også været ret tydelig med at se på, at vi generelt skal kigge på at nedbryde bureaukratiet, så det er vi sådan set helt med på.
Men jeg spurgte faktisk ordføreren, om ordføreren ikke vil være enig med mig i, at der er brug for et markant løft, altså flere velfærdskroner til fødselsområdet.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-04:
Så skal jeg bare lige forstå hr. Lars Boje Mathiesen rigtigt.
For hvis det bare handler om, at servicen er god nok, vil det så sige, at hr. Lars Boje Mathiesen som skatteyder ville være ligeglad?
Hvis der nu er en velfungerende børnehave, må den gerne bruge nogle penge også på noget fråds og en masse konsulenter og alt muligt andet, som hr. Lars Boje Mathiesen ellers plejer at være imod, for det gør ikke noget, at pengene går til det – bare skolen fungerer.
Det ville jo være det samme i forhold til det private, nemlig at det ikke gør noget, hvis skolen er god, at der så går nogle penge ud af systemet.
Vil det så også bare være i orden, altså at man i det offentlige bare bruger penge på fråds?
For bare det fungerer, så er det sådan set lige meget, hvad det koster.