runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-03-13:
Nej, jeg mener virkelig ikke, at det er sådan, at man bare kan friholde kommunerne og sige, at de ikke har fået de rammer, der skal til.
Vi har løftet den kommunale økonomi, der er sat flere penge af til kommunerne, og man kan prioritere anderledes lokalt, og det vil vi hjælpe kommunerne til at gøre, hvis de ikke selv formår det.
Jeg vil bare sige, at jeg ikke vil høre på brok eller klynk fra landets borgmestre.
Så længe de bliver ved med at hyre nyt personale inde på rådhuset, så har de også råd til at sørge for, at der er folk ude i ældreplejen, som kan tage hånd om de mennesker, der har betalt hele gildet gennem hele deres liv.
Peder Hvelplund (EL), 2019-03-13:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
VIVE's rapport peger jo tydeligt på, at der er en gruppe af ældre, som ikke får den hjemmehjælp, som de er berettiget til, også når vi snakker om praktisk hjælp.
Selv når man renser det for tallene for den rehabiliterende indsats og det, der kan være ægtefælle, der hjælper og sådan noget, viser det jo stadig væk, at der er sket et fald fra 36 til 25 pct., i forhold til hvem der får tildelt hjælp.
Vi ved også, at der er blevet skåret 6,5 millioner hjemmehjælpstimer, hvor der egentlig skulle have været tilført 5,8 millioner hjemmehjælpstimer for at opfylde det demografiske pres.
Så siger ordføreren, at det er, fordi kommunerne har ansat akademikere i stedet for.
Er det ordførerens opfattelse, at det her ikke er udtryk for, at kommunerne mangler økonomi til at løse opgaven, men at det alene er, fordi de prioriterer dumt ude i kommunerne?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-13:
Tak for det.
Og tak til hr. Søren Egge Rasmussen for spørgsmålet.
Det er afgørende, at vi får taget effektivt hånd om udfordringen med stigende udledninger fra luftfarten, hvis vi skal nå klimaneutralitet senest i 2050.
Jeg støtter derfor, at vi i EU drøfter mulige løsninger på den udfordring, som Holland og Belgien har rejst.
For mig er det vigtigt, at vi finder løsninger, som driver branchen i en mere grøn retning, og som ikke bare gør det dyrere for borgerne at flyve.
For helt at fjerne udledningerne fra luftfarten skal vi have udviklet og fremmet mere klimavenlige flybrændstoffer, og derfor synes jeg, det er et afgørende indsatsområde.
Og branchen er med om bord.
Senest har både SAS og Københavns Lufthavne meldt ud, at de vil være klimaneutrale i 2050.
For at skubbe på den udvikling skal vi i EU målrette vores forsknings- og udviklingsindsats.
Luftfarten er i dag omfattet af EU's kvotehandelssystem, der sætter en pris på udledningen af CO 2 .
Jeg har løbende arbejdet for, at dette system skal være så effektivt som muligt, og jeg ser frem til fortsat at drøfte med mine kollegaer i EU, hvordan vi kan styrke kvotesystemet yderligere.
Jeg er heller ikke afvisende over for, at vi i EU drøfter muligheden for eventuelt at indføre en europæisk brændstofafgift.
I den forbindelse vil vi skulle undersøge, om en europæisk brændstofafgift er nødvendig for at fremme en effektiv grøn omstilling, og det skal selvfølgelig også sikres, at den ikke blot kan omgås ved at tanke i lande uden for EU.
Endelig vil jeg arbejde for, at der tages hånd om udledningerne fra fly til og fra lande uden for EU.
Regeringen er således optaget af at finde de løsninger, der kan tage hånd om udledningerne fra lufttransporten, og jeg ser frem til at arbejde videre med det i EU.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-03-13:
Tak for det.
For godt 2 uger siden udkom VIVE med en rapport, som for os i Dansk Folkeparti var ret rystende læsning.
Rapporten konkluderede, at hvor man i 2007 havde ca. 40.000 svage ældre, der ikke fik praktisk hjælp i hjemmet – det er i forvejen et højt tal – var det tal i 2017 steget til 60.000, altså en stigning på 50 pct. i løbet af 10 år.
Det kunne vi selvsagt ikke sidde overhørig i Dansk Folkeparti, og derfor har vi indkaldt til den her hasteforespørgsel til finansministeren, for vi vil have en afklaring af, hvordan vi kan imødegå den her udfordring.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-03-13:
Tak for det, og også tak for besvarelsen.
Jeg tror, jeg tager fat i spørgsmålet om den rehabiliterende indsats.
For rapporten viser jo meget tydeligt, at ældre simpelt hen ikke bliver visiteret til den hjælp, som de synes de har brug for, i samme omfang, som de blev det tidligere.
Og når vi nu snakker millioner og milliarder, er det jo også et faktum, at hver eneste gang to borgere har haft brug for hjælp, er der kun sendt penge med ud til den ene, og så har man begrundet det med, at den rehabiliterende indsats måske kunne hjælpe.
Altså, i Aarhus arbejdede man enormt målrettet med det og havde sådan et princip om, at man skulle holde borgerne væk, og det virkede også, så længe man fik den rehabiliterende indsats, men fakta er også, at meget hurtigt virker hjælpen faktisk ikke mere.
Altså, da jeg blev uddannet i begyndelsen af 1980'erne som sygehjælper, arbejdede vi med hjælp til selvhjælp, så det er jo ikke et nyt fænomen, man har indført i ældreplejen.
For alle, der arbejder i ældreplejen, ved godt, at folk helst selv vil børste deres tænder, helst selv vil smøre ansigtet ind i creme.
Så det er jo ikke et nyt fænomen.
Er ministeren ikke bare en lille smule bekymret for, om regeringen er kommet til at sætte kikkerten for det blinde øje med den evige henvisning til den rehabiliterende indsats?
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Det er jeg faktisk enig i.
Og hvis jeg må sige det sådan lidt mere følelsesladet måske, er jeg sådan set ret forarget over nogle af de eksempler, jeg har set rundtom i landet, og over, hvordan kommuner ikke har visiteret eller har reduceret den visiterede hjælp til et minimum, der ligger langt under, hvad der er rimeligt for den enkelte.
Det var jo også en af grundene til, at vi med satspuljeaftalen aftalte, at der skulle være en form for ikke klageinstans og ikke niveauinstans, men en form for retssikkerhedsinstans til at kigge efter, om kommunerne lever op til det lovgivningsmæssige niveau, der er på området – altså ikke for at sige, at de skal gøre det mere eller dyrere eller på en anden måde, men om de i det hele taget lever op til de basale krav, vi stiller.
Det tror jeg vi er nødt til, for nogle af de ting, jeg har set rundtomkring, er ikke ting, jeg ville byde min familie.
Og hvis jeg ikke vil byde min egen familie det, skal jeg heller ikke acceptere, at andres familiemedlemmer bliver budt sådanne vilkår.
Peder Hvelplund (EL), 2019-03-13:
Tak for det, og tak til ministeren for besvarelsen.
Jeg tror, at hvis man spørger ude i ældreplejen og ude i kommunerne, vil de nok nærmere spørge: Får vi nok penge?
For det, vi bl.a. ser i undersøgelsen her fra VIVE, er jo, at der er blevet skåret 6,5 millioner hjemmehjælpstimer væk fra 2008 og frem til 2017.
Og hvis man regner det demografiske træk ind, skulle der faktisk have været tilført 5,8 millioner hjemmehjælpstimer mere for at kunne løfte byrden.
Det vil sige, at vi er oppe på 12,3 millioner hjemmehjælpstimer, der mangler.
Kristian Jensen (V), 2019-03-13:
Jeg tror, man skal huske på, at der er sket en udvikling i den hjemmehjælp, man tilbyder, fra 2008 og til nu.
En lang række kommuner – jeg tror faktisk, Odense Kommune var en af de første til at arbejde med det – har indført det, man kalder for rehabiliterende hjemmehjælp, altså hvor den kommunale medarbejder i stedet for at komme ud og løse en opgave for den ældre sætter den ældre i stand til at gøre det selv.
Det betyder, at man så ikke skal vente på, at kommunens hjemmehjælpere kommer forbi og giver assistance med en kærlig hånd, men er i stand til selv at klare sig.
Det er i mine øjne en mere værdig hjemmehjælp.
Det er en mere værdig måde, fordi man har mulighed for at kunne klare sig selv i et andet omfang, end hvis man skulle sidde og vente på, at en kommunal medarbejder kommer ud.
Så der er sket et skifte, der gør, at man på en anden måde skaber høj kvalitet, og det er derfor, jeg synes, at uanset om vi måler ældreplejen i pris, altså kroner og øre, eller måler den i antal minutter, så er det ikke lige så stærkt, som hvis vi kunne måle den i kvalitet, altså måle den i den oplevede kvalitet, som den enkelte ældre får.
Bliver man sat i stand til at leve det liv, man gerne vil?
Bliver man sat i stand til at have de fritidsinteresser, man gerne vil?
Bliver man i stand til at have et hjem i en standard, som man gerne vil?
Er den personlige pleje i en standard, som man gerne vil?
Det synes jeg er væsentligt at arbejde med fremadrettet, langt mere end spørgsmålet om kroner og øre eller minutter.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-03-13:
Tak for det.
Jeg er jo enig i, at det er godt, at vi har et kommunalt selvstyre, der kan sørge for, at man tilrettelægger tingene sådan, at de giver mening der, hvor servicen leveres.
Jeg er også enig i betragtningerne om, at kvalitet er et væsentlig bedre parameter at måle på, end økonomi nødvendigvis er.
Men er ministeren enig i, at der må være en grænse for det kommunale selvstyre, i form af at man må sige, at der må være en eller anden bane, man skal spille inden for, og at der ikke er frit rum til at undlade at levere den service, som man med rette kan forvente som borger i det her land efter et langt liv, hvor man har betalt skat?
Er ministeren enig i, at man ikke bare kan vælge at sige, at vi laver så stram en visitering, at det er helt umuligt at få hjælp, selv om man har behov for det?
Der er en grænse for, hvor langt man kan gå som kommune.
Er ministeren enig i det?
Astrid Krag (S), 2019-03-13:
Tak for det.
Det var i virkeligheden noget af det samme, jeg ville drøfte med Dansk Folkepartis ordfører, for da jeg i forrige uge, tror jeg det var, stod her i salen og diskuterede sagen fra Assens Kommune med ældreministeren, hvor man har valgt at sænke kvalitetsstandarderne så meget, at de ældre kan få gjort rent hver femte uge og aldrig få vasket gulv, fremhævede ældreministeren, at kommunerne har penge nok, og at de bare kan bruge dem rigtigt.
Jeg skal bare være helt sikker på, at det også er det, vi hører Dansk Folkepartis ordfører sige her i dag, for jeg synes næsten, det lød sådan i det svar, han gav til Enhedslistens ordfører lige før – altså det her med, at den samlede underfinansiering på over 4 mia. kr. i forhold til det demografiske træk ikke betyder noget.
Er det rigtigt forstået, at i Dansk Folkepartis optik er det her alene et spørgsmål om, hvordan man har valgt at bruge pengene i kommunerne?
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-03-13:
Nej, det er ikke alene et spørgsmål om det.
Vi skal sørge for, at der er ordentlige økonomiske rammer.
Men man må også bare sige, at i de her år er der kommet væsentlig færre børn til verden, og dermed har kommunerne også haft et mindre behov for at skulle levere børnehave- og vuggestuepladser.
Det er jo også penge, man kunne have valgt at bruge på ældreplejen, hvis det var det, man ville.
I forbindelse med alt det her med at sige, at det er vores skyld fra centralt hold, skal vi huske, at de her kommuner selv har været med til at indgå de økonomiaftaler, som danner rammen for det, og så har vi oven i det fra Folketingets side prioriteret ekstra midler, altså ud over det, som kommunerne selv har accepteret som deres økonomiske rammer.
Og så synes jeg godt, man med rette kan forvente, at man som kommunalbestyrelse tager sit ansvar alvorligt og leverer den hjemmehjælp, den ældrepleje, som man er forpligtet til, og som man skylder de borgere, som har betalt hele det her gilde.
Det er tit det der sparekrav, man taler om der er i hver kommune, og det er jo, fordi politikerne ønsker nogle penge, de kan prioritere til andre ting.
Men man skal jo kigge på bundlinjen, altså hvad der er i det ene regnskabsår i forhold til det næste budgetår, og hvis det beløb stiger, er der ikke et sparekrav i en kommune, for så er det, fordi man ønsker at prioritere anderledes i sin kommune.
Det er det, det handler om, når man taler kommunaløkonomi.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-03-13:
Tak for det.
VIVE-undersøgelsen her dækker jo årene fra 2007 til 2017.
I 4 af de år var Socialdemokratiet indehavere af statsministerposten, og ordføreren var endda selv minister i en af de regeringer, der var i løbet af de 4 år.
Blev de ældre raskere, eller var det bare et udtryk for, at folk i hjemmeplejen normalt brugte deres tid på at sidde og drikke kaffe med sig selv og de derfor sagtens kunne spares væk, og er det grunden til, at man lod budgetterne falde, og at man i den grad svingede pisken over kommunerne, så de var nødt til at fyre og spare på det her område?
Eller anerkender ordføreren, at man selv i allerhøjeste grad har været medvirkende til, at vi står i dag og diskuterer den her rapport?
Astrid Krag (S), 2019-03-13:
Jeg tror ikke, at Dansk Folkepartis ordfører kan finde nogen, der har prøvet at lægge skjul på, at det var nogle hårde år, vi havde regeringsmagten.
Vi er for længst igennem den økonomiske krise, som jo desværre var vores faste følgesvend, da vi havde regeringsmagten.
Så nej, jeg vil bare sige til Dansk Folkepartis ordfører, at det var hårde år mange steder i vores samfund, og det var det også i ældreplejen, da vi havde regeringsmagten.
Men så meget desto vigtigere er det, at vi nu, hvor vi for længst er gennem krisen og vores økonomi er sund og holdbar, så sørger for, at pengene følger med det stigende antal ældre.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-03-13:
Hvorfor var det, man i stedet for prioriterede at åbne dørene op til Danmark og invitere en masse mennesker inden for dørene, som ikke bidrog til samfundet, men som var en kæmpestor udgift for danskerne?
Hvorfor var det, der var råd til flere penge til flygtninge og indvandrere, mens man samtidig skulle spænde livremmen ind på ældreområdet?
Hvorfor var det, at de ældre skulle være med til at finansiere, at man ville have flere flygtninge og indvandrere til det her land?
Astrid Krag (S), 2019-03-13:
Når vi diskuterer ældreområdet her, skal vi tit høre om værdighedsmilliarder og klippekort, som er indført under den her regering.
Men det var faktisk også et væsentligt område for den tidligere regering, og det var sådan set den socialdemokratisk ledede regering, der afsatte den første ældremilliard.
Og det gjorde vi vel at mærke i en periode, hvor budgetterne var pressede og det holdt hårdt med økonomien alle steder i vores samfund.
Vi afsatte ældremilliarden til kommunerne til ældreområdet – det ligger næsten i navnet – og vi oprettede det første klippekort, nemlig det klippekort, der går til de ældre, der modtager hjælp i eget hjem.
Så vi prioriterede ældreområdet inden for de rammer, vi havde økonomisk.
Men der var da ikke mælk og honning i gaderne overhovedet.
Det var nogle år med økonomisk smalhals alle steder i vores samfund.
Jacob Jensen (V), 2019-03-13:
Ja, det flød ikke med mælk og honning, og det var økonomisk smalhals, må man forstå.
Men hvordan kan det så være, at der var råd til at sænke selskabsskatten i de samme år?
Man sænkede også topskatten.
Det støttede vi.
Det er bare, når man nu hører her fra fru Astrid Krag, at der ikke var råd til noget som helst og man simpelt hen måtte prioritere benhårdt, og det måtte man så bl.a. gøre ved at skære ned på kommunernes samlede økonomi, som jo er en del af den ramme, som kommunerne kan prioritere deres økonomi inden for, herunder ældreplejen, hvordan kan det så være, der var råd til den anden prioritering?
Jeg har ikke noget imod, at man laver de prioriteringer, men jeg kan forstå, at det er et stort problem for Socialdemokraterne.
Men da man havde ansvaret for regeringsmagten i det her land for få år siden, prioriterede man skattelettelserne i selskabsskatten og topskattelettelser frem for at øge de økonomiske rammer for kommunerne til råd for bl.a. ældreplejen.
Hvordan kan det være, man prioriterede på den måde?
Pernille Schnoor (ALT), 2019-03-13:
Nu henviste ordføreren til de rige kommuner, og i den forbindelse vil jeg gerne sige, at jeg sad i en rig kommune, Hørsholm Kommune, og de er lige nu i gang med at fyre lærere på skolerne, vikarer osv. på børneområdet.
Det var meget ofte et spørgsmål om, om det skulle tages fra børnene, eller om det skulle tages fra de ældre, for mange af de andre områder var meget lovbundne, så man kunne ikke tage det fra beskæftigelse eller andet, man kunne kun tage det fra børnene eller de ældre.
Det kan godt være, jeg er tungnem, men jeg skal bare forstå, om ordføreren mener, at kommunerne simpelt hen bare har de penge, der skal til, og at det simpelt hen er, fordi de ikke kan finde ud af at prioritere det rigtigt.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-03-13:
Det er klart, at hvis man herindefra vender det blinde øje til den udvikling og så ikke siger fra over for alt det nye, der bliver sat i gang, som en kommune rigtig gerne vil, på bekostning af kernevelfærden, f.eks. hjælp til vores ældre, så har vi også med hensyn til det et ansvar herinde.
Men det er jo lige præcis det ansvar, vi påtager os i Dansk Folkeparti ved at sige, at vi så må øremærke flere midler til ældreområdet, hvis det er sådan, at kommunerne ikke af sig selv prioriterer det område.
Astrid Krag (S), 2019-03-13:
Men på den måde er tingene jo forbundne kar, og derfor betyder det noget, hvad det er for en grundlæggende samlet økonomi, kommunerne har, og ikke kun, om der kommer nogle puljer på finansloven.
Der har vi i øvrigt nok en del af forklaringen på de flere administrative medarbejdere, altså at der er flere puljer, der skal søges, og det er altså ikke social- og sundhedshjælperne, der sidder og ansøger, men nogle administrative medarbejdere.
Det var en bibemærkning.
Det her er jo sammenhængende kar, og derfor vil jeg bare spørge Dansk Folkepartis ordfører, om ikke han anerkender, at det, at der f.eks. har været voksende udgifter i forhold til børn og unge med særlige behov, voksne med særlige behov, sundhed i kommunerne, i forhold til den samlede økonomi, man har, betyder noget for, hvad man kan gøre for de ældre, når det er så stramt, som det er.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-03-13:
Hvis man deler de 22.000 flere ansatte med lange videregående uddannelser ud på en kommune, så giver det i gennemsnit 220 medarbejdere.
Jeg er selv formand for et ældreudvalg i en kommune, og vi har ikke 220 medarbejdere til at ansøge om penge fra værdighedsmilliarden, det kan faktisk godt gøres med væsentlig færre årsværk end det.
Så hele den der tanke om, at fordi vi laver nogle puljer, er der slet ikke nogen midler, og at der skal være et massivt bureaukrati derude, modsvarer overhovedet ikke det, der er foregået ude i kommunerne, hvor man måske meget bevidst har sat den her udvikling i gang med flere og flere af dem, der populært sagt kaldes kolde hænder.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-03-13:
Tak for det.
Når vi har kompenseret de kommunale budgetter med kun halvdelen af det, der rent faktisk var nødvendigt, i forhold til hvor mange borgere der fik brug for hjælp, synes jeg, det er underligt, at ordføreren bare henviser til, at borgmesteren har en kommunikationsmedarbejder for meget.
Hvis ordføreren ligesom jeg eksempelvis så udsendelsen den anden aften på Danmarks Radio om børnehaverne, kunne vi jo se, at det her problem også er andre steder end bare i ældreplejen.
Men faktum er jo, at hvis kommunerne skal fastholde det serviceniveau, de har i dag, og de ikke bliver kompenseret for det, skal de finde pengene på andre kommunale områder.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-03-13:
Vi kunne sagtens i Dansk Folkeparti ønske os, at der havde været endnu flere penge til rådighed for ældreområdet.
For med den her nedskæring, der har været, er det jo selvfølgelig ikke godt nok, hvis vi bare siger, at så holder vi det niveau.
Vi vil jo gerne genopbygge ældreplejen, og det vil selvsagt kræve flere penge.
Men omvendt synes jeg altså også bare, at man slipper for let omkring det ved at sige, at der ikke er rammerne til det.
I min hjemkommune har man i løbet af de sidste år både kunnet prioritere flere midler til pædagoger i børnehaverne, man har kunnet prioritere flere penge til folkeskolen, og man har kunnet udvide serviceniveauet i ældreplejen, og det er altså ikke nogen velhaverkommune nord for København.
Det var faktisk indtil for ganske nylig landets fattigste kommune.
Så det er et spørgsmål om, hvordan man prioriterer sine midler, og det kan godt lade sig gøre, hvis man går aktivt ind i det som kommunalbestyrelsesmedlem og påtager sig det ansvar, det også er at være kommunalpolitiker, og måske giver lidt modspil til kommunaldirektøren, når han kommer og beder om en ekstra ansat inde på rådhuset.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-03-13:
Men i forlængelse af fru Astrid Krags spørgsmål tidligere er det jo også en sandhed, at netop Dansk Folkeparti har hjulpet godt til med ligesom at pulje pengene som f.eks. i værdighedsmilliarden.
Jeg har også siddet tæt på, mens den skulle fordeles.
Den kan jo ikke fordeles til at sørge for, at Ejnar på over 92 år faktisk kan få en plejehjemsplads, når han har brug for det.
Det er jo ikke det, man bruger værdighedsmilliarden til.
Den bruges til ekstra goder til den enkelte, men netop ikke til at tage sig af den der grundlæggende ældrepleje, som tydeligvis er forringet, og som vi har set så mange eksempler på – hvis jeg ikke husker helt forkert, faktisk også eksempler fra ordførerens egen kommune.
Jeppe Jakobsen (DF), 2019-03-13:
Der så det heller ikke lige så pænt ud i Holbæk Kommune.
Men det er rigtigt nok, at værdighedsmilliarden er gået til at øge værdigheden.
Det betyder, at kommunerne skal have styr på det grundlæggende arbejde.
Det er der også muligheder for i dag.
Jeg vil vove den påstand, at med de udvidelser, der har været af servicerammen, har man jo også haft muligheden for at investere i ældreplejen, hvis man ville.
Jeg må bare konstatere, at flere steder har de prioriteret anderledes, og det må man også give kommunerne deres ansvar for.
For hvis man ikke vil give dem ansvaret for det, de gør, synes jeg ikke, vi skal bruge en masse tid eller kræfter og penge på at have kommuner – hvis vi ikke vil sige, at de har et ansvar for det, de laver.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-03-13:
Jeg skal bare lige prøve at forstå ordføreren fuldstændigt, for forespørgslen går ud på at fokusere på, at det er kommunernes ansvar, og det er kommunernes problem.
Ordføreren har tidligere udtalt til Danmarks Radio, at Dansk Folkeparti er klar til at tvinge kommunerne til at øremærke flere penge til de ældre, og at vi skal have mere fat i pisken og så øremærke større dele af kommunernes økonomi og tvinge dem til at prioritere ældreområdet.
Som den tidligere ordfører var inde på, er det jo ofte et spørgsmål i en budgetforhandling, om man skal tage pengene fra børnene eller tage dem fra de ældre, eller hvor man skal få pengene fra.
Så skal jeg forstå ordføreren sådan, at der slet ikke er noget ansvar herindefra?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-13:
Jamen vi gør det samme, som vi gjorde sidste gang, hvor vi også tog højde for det demografiske træk, men hvor vi under et var af den opfattelse, at hver gang den offentlige sektor bruger 100 kr., kan den offentlige sektor i stedet for godt bruge 99 kr., fordi der er et potentiale for at effektivisere.
Det er ikke noget, som vi selv har fundet på, men som skyldes, at den regering, som fru Astrid Krag var en del af, nedsatte Produktivitetskommissionen, som konkluderede, at hvis de dårligste kommuner kan lære af de bedste kommuner, er der et effektiviseringspotentiale på 10 pct., og det synes vi selvfølgelig man bør udnytte.
Socialdemokratiet har jo den fejlopfattelse, at det, vi skal diskutere, er, hvad der kommer ind i den offentlige sektor, når det, vi burde diskutere, er, hvad der kommer ud, for det er det, der betyder noget for borgerne.
Det er ikke, om man øger de offentlige udgifter eller det offentlige forbrug med et par promille.
Det er, hvad det er for en service, man får i den anden ende.
Og når der nu er sådan et potentiale, mener vi, man bør udnytte det.
Men det er det sværeste.
Det nemmeste er at stå og love flere penge, det er jeg godt klar over, men det sværeste er nogle gange det, man bør gøre, i stedet for at springe over, hvor gærdet er lavest, som Socialdemokratiet gør.