runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2018-05-23:
Tak til ministeren for svaret.
Det er dejligt, at vi er enige om, at det er vigtigt med den her sunde og nærende mad.
Men jeg savner alligevel en lille smule håb fra ministerens side, nej, det er nok mere håb fra min egen side, om, at ministeren også vil deltage i en konstruktiv snak om, hvorvidt den her anlægsramme, der er lagt ind i forhold til budgettet for det nye supersygehus, ikke er for snæver.
For vi har et regionsråd i Region Hovedstaden, som sådan set har pengene til det og gerne vil bygge det her køkken, men man står i en situation, hvor spørgsmålet er, om man med det budget, der er lagt, skal nedlægge endnu flere sengepladser, som der i forvejen er mangel på, eller om man skal tage det her køkken.
Det er jo den virkelighed, der er.
Man hører så også om det pres, der er på kommunerne i de her tider, især i forhold til ældre medicinske patienter, der bliver alt for tidligt udskrevet, fordi der er pres på sygehusene.
De kommer så ud til kommunen, der skal tage sig af dem, men bliver hurtigt sendt tilbage igen, fordi man simpelt hen oplever, at de er blevet for hurtigt udskrevet, og det betyder så en genindlæggelse.
Og den situation kan vi jo bare ende i igen, hvis det er, som ministeren siger, at Region Hovedstaden sådan set bare kan finde pengene i eget budget inden for anlægsrammen, altså når vi ved, at det så betyder, at der bare bliver skåret ekstra ned på antallet af sengepladser.
Så jeg synes bare, det er rigtig, rigtig kedeligt at opleve, hvordan vi gang på gang rejser den her sag og der ikke kommer noget ud af det.
Jeg håber, at ministeren vil erkende, at anlægsrammen på det her område er for snæver, for det har jo aldrig været det, vi ville: at bygge et supersygehus uden et produktionskøkken.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-23:
Mener ministeren, at der er behov for tiltag, der kan sikre, at lastbilchauffører og vognmænd overholder reglerne om køre-hvile-tid, jf. TV MIDTVEST's dækning af dette problem?
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-23:
Tak for et relativt klart svar – på trods af at vi jo har bevæget os ind i et spørgsmål om fortiden.
Ministeren mener, at der administreres hensigtsmæssigt, og ministeren er også meget optaget af, at vi skal bevare vores kulturarv og beskytte den med indsigt og udsyn, og hvordan det nu ellers er beskrevet i naturbeskyttelsesloven.
Men omvendt er der jo for det første en generel dispensationsadgang for eventuelle byggerier tættere på end 100 m, og for det andet er der også den her mulighed for reduktion af beskyttelseslinjen, altså hvor man generelt reducerer zonen omkring fortidsmindet.
Så det ser for mig ud til, at man anerkender, at eksempelvis bebyggelse, byggerier, byudvikling spiller en stor rolle, og at man derfor simpelt hen skal have en mulighed for at kunne nærme sig i det her tilfælde gravhøjene, og på den baggrund synes jeg altså, det virker ekstra mærkeligt, at man så i en konkret sag hverken er til at hugge eller stikke i.
Og jeg medgiver, at vi ikke skal diskutere konkrete sager, det er jeg helt med på, men på den ene side siger loven, at der faktisk er to muligheder for, at vi ser bort fra beskyttelseslinjen, og på den anden side administreres der konkret meget, meget hårdt, hvor enkelte borgere altså så kommer i klemme.
Det synes jeg virker underligt, og det håber jeg ministeren har en bemærkning til.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg var spændt på, om spørgeren kunne holde masken, da det handler om »fortidsminder« og »tidssvarende«, men det lykkedes – det var imponerende.
Jeg har set sagen i pressen om det her ulovlige halvtag, som ejeren skal fjerne, fordi det er opført uden tilladelse for tæt på en gravhøj.
Der kan man jo vælge flere synspunkter, og jeg må bare sige, at ja, jeg mener, at beskyttelsen af vores kulturarv er vigtig.
Det gælder også beskyttelsen af vores fortidsminder og deres omgivelser, om det er oldtidshøje, om det er borganlæg, om det er slotsruiner – jeg synes, det er vigtigt.
Fortidsminderne, der er fredet efter museumsloven, skal ikke skjules bag bebyggelse og beplantning.
Formålet med reglerne er at sikre fortidsmindernes værdi som landskabselementer og det arkæologiske tæt på fortidsminderne.
Det er derfor, vi har en beskyttelseszone omkring fortidsminder, som vi har haft i mange år, hvor man ikke må opføre bebyggelse, og hvor man ikke må plante træer.
For et par år siden blev der som opfølgning på aftalen om »Et Danmark i bedre balance« gennemført et servicetjek af kommunernes administration af flere af beskyttelseslinjerne i naturbeskyttelsesloven, herunder fortidsmindelinjen, og undersøgelsen viste, at kommunernes administration er hensigtsmæssig, og at der sjældent, heldigvis, klages.
Jeg kan nævne, at regeringen ikke har planer om at ændre reglerne om beskyttelseslinjen om fortidsminder.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-23:
Tak for det.
Finder ministeren på baggrund af en konkret sag fra Randers Kommune, at naturbeskyttelseslovens regler om beskyttelseslinjer for fredede fortidsminder er tidssvarende og i øvrigt administreres hensigtsmæssigt, og vil ministeren i modsat fald tage skridt til ændringer?
Finder ministeren på baggrund af en konkret sag fra Randers Kommune, at naturbeskyttelseslovens regler om beskyttelseslinjer for fredede fortidsminder er tidssvarende og i øvrigt administreres hensigtsmæssigt, og vil ministeren i modsat fald tage skridt til ændringer?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-23:
Hvad angår selve klagesagen, verserer den i et organ, som jeg ikke har instruktionsbeføjelser over, så det vil jeg meget nødig begynde at blande mig i, altså i forhold til tredelingen af magten.
Men vi deler jo fuldstændig opfattelsen af, at hvad enten man er privatperson eller privat virksomhed eller offentlig virksomhed for den sags skyld i det her land, har man krav på en rimelig hurtig sagsbehandling.
Det er derfor jeg siger, at det skal vi til stadighed have fokus på, og det skal jeg også have i mit ministerium, det skal jeg sikre, at mit ministerium, og hvad der ligger derunder, også har, for det fortjener vi som borgere i Danmark.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-23:
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren beroligede Dansk Folkeparti en lille smule ved så i det mindste at udtrykke, at den her sag på en eller anden måde snart får sin afgørelse, og at man vil gøre noget for at sikre, at vi ikke ser sådanne sager i fremtiden.
Jeg kunne godt tænke mig en tilkendegivelse af, at man ved sådan en kompleks problemstilling her ikke vil lade borgeren og i det her tilfælde investorgruppen stå med det endelige ansvar for at skulle kunne løfte så tung en sagsbehandlingsbyrde, som det har vist sig at være.
Det kunne jeg godt tænke mig ministeren siger et par positive ord om.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-23:
Jeg konstaterer, at det er beskæftigelsesministeren, der varetager den funktion at holde øje med arbejdstidsreglerne.
Og så synes jeg, hr. Rasmus Prehn efterhånden må have lært, hvordan det fungerer her i Folketinget – han har jo været her i mange år – nemlig at man stiller sine spørgsmål til den minister, der har med sagen at gøre, fordi den minister er den, der bedst ved, hvad der foregår på området.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-23:
Jamen jeg synes stadig væk ikke, vi er kommet frem til, at ministeren erkender, at det her ikke er godt nok.
Vi har et samspil mellem en gruppe investorer, og så har vi to-tre myndigheder blandet ind i sagen, og så har vi desuden noget EU-ret, der ligesom blander sig i den her sag.
Jeg er fuldstændig enig i og helt på det rene med, at sagen er kompliceret.
Men 9½ år er simpelt hen for lang tid for hvem som helst at vente på en afgørelse.
Jeg er egentlig ikke så optaget af, om det er en afgørelse, der går i den ene retning eller i den anden retning.
Men alle borgere og virksomheder har altså krav på, at deres sager bliver behandlet inden for en rimelig sagsbehandlingstid, og det er 9½ år ikke.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-23:
Tak for de opfølgende kommentarer her.
Det var derfor, jeg startede med at sige, at jeg jo sådan set i udgangspunktet er enig med hr. Claus Kvist Hansen, når han siger, at det ikke kan passe med sådan en lang periode.
Den sag, jeg ikke vil forholde mig til, er den verserende klagesag, som er i gang nu.
Men når jeg opridser hele forløbet af selve sagen, er det for at skitsere, at der altså er tale om tre forskellige sager med en række forskellige instanser involveret.
I Kystdirektoratet bestræber man sig selvfølgelig på at kunne levere nogle hurtige svar, særlig fordi nogle af de spørgsmål, man får i det direktorat, er stærkt forbundet til årstiderne, hvilket vores benyttelse af kysterne her i landet ofte er.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-23:
Tak til ministeren for hans opremsning af sagens karakter.
Jeg noterer mig selvfølgelig, at ministeren ikke ønsker at gå i detaljer med den konkrete sag, men alligevel opremser ganske mange detaljer fra sagen.
Det er den, jeg prøver at få ministeren til at erkende ikke er rimelig.
Det havde jeg håbet ministeren ville være enig med mig i, men sådan hører jeg det ikke.
Jeg har en klar opfattelse af, at ansøgerne ikke har set den her proces som særlig hensigtsmæssig.
Mit indtryk er ikke, at de synes, at det er rimeligt med 9 års sagsbehandlingstid, ikke mindst på baggrund, kan man sige, af de, hvad skal vi kalde dem, forhold, der har gjort sig gældende ved sagens behandling.
Og jeg kunne godt stadig væk tænke mig at høre, hvad ministeren agter at gøre for at sikre, at virksomheder og borgere for fremtiden ikke står i den samme situation – den dag, du ønsker at få opført en lagerhal, kan du forvente en 10-års sagsbehandlingstid; den dag, du ønsker at få en udestue på dit hus, er det 3 års sagsbehandlingstid.
Det kan ministeren da ikke mene er rimeligt.
Det vil jeg gerne høre nogle lidt mere skarpe kommentarer til.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, at jeg instinktivt reagerede på samme måde som spørgeren, da jeg hørte om det.
Det er vigtigt, at borgere og virksomheder oplever en effektiv sagsbehandling, også når de er i kontakt med mit ministerium, og en rimelig sagsbehandlingstid.
Det er korrekt, at der er gået mere end 9 år, siden det første initiativ til etablering af en marina i det gamle færgeleje ved Nyborg blev taget.
Det kan derfor umiddelbart virke som en voldsom lang sagsbehandlingstid, men tingene er ikke altid helt så enkle.
Forløbet har bestået af i alt tre separate ansøgningsforløb.
Kystdirektoratet har løbende været i dialog med ansøger og har behandlet oplysningerne og truffet afgørelse i de tre forskellige ansøgningssager.
I februar 2009 modtog Kystdirektoratet den første ansøgning om en principiel tilladelse til projektet, og den blev givet i 2012.
I 2010 indsendte investoren en ny og mere konkret ansøgning med et ønske om en marina med 1.000 bådpladser.
I 2014 gives tilladelse til etablering af en marina med 500 pladser, ud fra hensynet til at projektområdet ligger i et Natura 2000-område.
Her har Kystdirektoratet senest truffet afgørelse i sagen i december 2017, hvor Kystdirektoratet gav tilladelse til etablering af marinaen.
Afgørelsen blev imidlertid påklaget i januar i indeværende år og afventer lige nu behandling i Miljø- og Fødevareklagenævnet.
Jeg kan derfor ikke gå nærmere ind i den her konkrete klagesag.
I alle tre ansøgningsforløb er afgørelserne hver gang blevet påklaget, hvilket naturligvis forlænger det samlede sagsforløb.
Marinaen ønskes placeret i et område, der er omfattet af fredning, og sagen har derfor i første omgang været behandlet i fredningsnævnet forud for behandlingen i Kystdirektoratet.
Desuden er det berørte område i Storebælt et af Danmarks vigtigste områder for marsvin og udpeget som internationalt Natura 2000-område, bl.a. for at beskytte og sikre bemeldte marsvin.
Det betyder ikke, at der ikke kan realiseres en marina, men det betyder, at det er vigtigt at lave grundige undersøgelser af konsekvenserne ved at anlægge en marina lige netop der.
Kystdirektoratet har et stort fokus på løbende at udvælge opgaveløsningen, herunder at søge at nedbringe sagsbehandlingstiden, og der lægges vægt på en tilgang, hvor der arbejdes aktivt på at finde løsninger sammen med ansøgeren.
Det kan nogle gange betyde, at det samlede forløb tager længere tid.
Til gengæld er målet, at det gerne skulle resultere i mere realiserbare projekter.
På den baggrund mener jeg samlet set, at sagsbehandlingstiden i det konkrete tilfælde har været rimelig grundet de forskellige ansøgningsprocesser, som jeg netop har skitseret.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-05-23:
Finder ministeren det rimeligt med en sagsbehandlingstid på 9½ år, som det har været tilfældet i forbindelse med Knudshoved Havn, og hvad agter ministeren i givet fald at gøre for at nedbringe sagsbehandlingstiden?
Finder ministeren det rimeligt med en sagsbehandlingstid på 9½ år, som det har været tilfældet i forbindelse med Knudshoved Havn, og hvad agter ministeren i givet fald at gøre for at nedbringe sagsbehandlingstiderne?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-05-23:
Nej, og det var det, jeg prøvede at sige jeg sådan set er enig med spørgeren i.
Der skal være en overskuelighed i den tid, man med rimelighed kan forvente at skulle vente.
Men det her er jo ikke én sag.
Det var derfor jeg startede med at skitsere, at der altså er tale om tre forskellige sager, der jo også har en kompleksitet.
Derfor skal sagsbehandlingstiden stadig væk være rimelig, uanset hvilken type svar man får.
Men for mig er der altså også noget i det her med, at det ofte kan være vigtigere at få det rigtige svar end det hurtige svar, fordi det hurtige svar i mange tilfælde vil være en blank afvisning, hvis man er i tvivl.
Jeg vil egentlig hellere have, at tvivlen kommer sådan et projekt til gode.
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-23:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, vi er enige om, at det er vigtigt, at patienterne på de nye sygehuse, ikke mindst svækkede patienter med begrænset appetit, får god og varieret mad af høj kvalitet.
Det er regionerne, der har ansvaret for at prioritere inden for de enkelte byggeriers faste budgetrammer, som er fastsat af ekspertpanelet vedrørende sygehusinvesteringer.
På det nye sygehus i Hillerød har Region Hovedstaden valgt at etablere modtagekøkkener og få leveret maden udefra.
Regionen kunne godt have valgt at etablere et produktionskøkken inden for sygehusets samlede budgetramme på 4,5 mia. kr.
Det er regionens beslutning ikke at gøre det og i stedet bruge den eksisterende køkkenkapacitet i regionen.
Det, jeg interesserer mig for, er, hvordan regionerne sikrer, at kvalitetsfondsbyggerierne overholder budgetterne, sådan at vi både sikrer, at der kommer nye moderne sygehuse op at stå, som kan modtage og behandle patienter, men også sikrer, at den mad, der bliver tilbudt, hjælper patienterne med at komme sig hurtigt.
Og det er som sagt i den her forbindelse Region Hovedstadens beslutning, at man på det nye Hillerød Sygehus skal modtage maden udefra.
Marlene Harpsøe (DF), 2018-05-23:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at det kommende supersygehus i Hillerød bygges uden et produktionskøkken?
Rasmus Prehn (S), 2018-05-23:
Mange tak til ministeren for det her lange svar.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at regeringen og ministeren taler rigtig meget om det her emne.
Man taler om, at man gerne vil gøre mere for at få unge mennesker til at tage en erhvervsfaglig uddannelse.
Det er der også brug for, for vi kan se, at der kommer til at være en voldsom mangel på det.
Ministeren nævner så i sin besvarelse, at det faktisk er sådan, at man i Nordjylland er så heldig, at der procentmæssigt er flere, der vælger en erhvervsfaglig uddannelse, end der er andre steder.
Det er vi jo glade for i Nordjylland.
Men siger det ikke en hel del om, hvor galt det er fat, når det, vi står med her, tager udgangspunkt i en historie fra TV2 Nord om akut mangel på nordjyske vvs-lærlinge?
Her taler man jo om, at det er hver fjerde virksomhed, der står uden de lærlinge, de har brug for.
Og næstformanden i det, der hedder TEKNIQ-råd Nordjylland, Morten Fals, siger, at det på sigt kan blive en alvorlig stopklods for den positive udvikling, de nordjyske vvs-virksomheder ellers er inde i.
Punkt 1
: Hvis man oplever de her problemer i Nordjylland, hvor det ellers procentmæssigt ser bedst ud, og hvor man altså er bedst til at få de unge til at tage en erhvervsfaglig uddannelse, fortæller det jo noget om, hvor galt det er fat med det her problem.
Kan ministeren ikke give mig ret i det?
Punkt 2: Har ministeren og regeringen slet ikke overvejet, om det – ud over alt det her snak og samtale og dialog og undersøgelser osv. – også er værd at kigge på, om vi skal blive ved med hvert eneste år at køre grønthøsteren hen over erhvervsuddannelserne?
Det er jo 2 pct., man bliver bedt om at prioritere væk hvert eneste år.
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, det kan være sundt og udmærket, at man en gang imellem strammer op og prioriterer bedre, men hvis det er år efter år, begynder det altså at gøre ondt.
Kan ministeren udelukke, at den her meget hårde kurs over for uddannelsessystemet med 2-pct.s-besparelser kommer til at have en negativ effekt også i forhold til det her, så man havner i en situation, hvor hver fjerde virksomhed står uden de lærlinge, de har brug for?
Merete Riisager (LA), 2018-05-23:
Mange tak.
Og tak til hr. Rasmus Prehn for spørgsmålet.
Adgangen til faglært arbejdskraft er vigtig for at sikre, at virksomhederne kan få den arbejdskraft, de efterspørger, både på kort og langt sigt.
Regeringen har ikke ændret ved ambitionen om, at flere unge skal vælge en erhvervsuddannelse.
I år er søgningen til erhvervsuddannelserne for første gang i flere år steget, så der nu er 19,4 pct. af eleverne fra 9. eller 10. klasse, der vælger en erhvervsuddannelse.
Men det er stadig for få.
Region Nordjylland er helt i front i forhold til at trække gennemsnittet op, da søgningen i regionen er på 24,2 pct. og dermed den region i landet med det højeste gennemsnitlige søgetal
Det skal sammenlignes med, at der er kommuner, f.eks. i Nordsjælland, hvor under 5 pct. af eleverne fra grundskolen søger en erhvervsuddannelse.
Det er en større kulturændring at udfordre de unge i deres uddannelsesvalg, så de søger mod erhvervsuddannelserne og ikke pr. automatik vælger en gymnasial uddannelse.
En vigtig brik i at ændre søgningen er muligheden for at gennemføre uddannelsen som en eux-uddannelse, dvs. at opnå både erhvervs- og studiekompetence.
Og den mulighed findes også på vvs-energiuddannelsen.
Der ses en stigning i antallet af elever, der vælger en eux.
Det er mit håb og min forventning, at det også vil slå igennem på en vvs-energiuddannelse.
Udskolingen er helt central i forhold til at sikre, at flere unge vælger en erhvervsuddannelse, og derfor indleder vi i dag drøftelser i folkeskoleforligskredsen om, hvordan praksisfagligheden i udskolingen kan styrkes.
Allerede fra august indfører vi desuden en ny praksisfaglig dimension af uddannelsesparathedsvurderingen, som kan sikre opmærksomhed på elevernes praksisfaglige kompetencer
Regeringen og Dansk Folkeparti har med finansloven for 2018 indgået aftale om at følge udviklingen på erhvervsuddannelsesområdet tæt med henblik på at vurdere, om der er behov for at iværksætte yderligere initiativer for at styrke erhvervsuddannelserne, set i lyset af den stagnerende søgning fra grundskolen og den faldende tilgang samlet set.
Herudover undersøges vejledningsindsatsens betydning for forskellige kommunale 10.-klassetilbud samt brobygnings- og praksisrettede aktiviteter i udskolingen.
Når analyserne er færdige, vil vi have et bedre grundlag for at kunne gøre status og drøfte, hvad vi kan gøre for at øge søgningen til erhvervsuddannelserne, herunder vvs-energiuddannelsen.
Afslutningsvis vil jeg nævne, at der med trepartsaftalen fra 2016 blev indført fordelsuddannelser, som er uddannelser, hvor der er særlig gode muligheder for at få praktikplads og job.
Vvs-energiuddannelsen er både i 2017 og 2018 udpeget som fordelsuddannelse, og jeg forventer, at det kan få flere til at få øjnene op for, at vvs-energiuddannelsen er en attraktiv uddannelse.
Rasmus Prehn (S), 2018-05-23:
Tak, formand.
Mener ministeren, at der er behov for nye tiltag, der kan sikre, at der uddannes flere inden for vvs-branchen, hvor hver fjerde nordjyske virksomhed, som har brug for en vvs-lærling, vurderer, at det er svært at skaffe en lærling, jf. TV2 Nords artikel »Akut mangel på nordjyske vvs-lærlinge« den 17. maj 2018?
Mener ministeren, at der er behov for nye tiltag, der kan sikre, at der uddannes flere inden for vvs-branchen, hvor hver fjerde nordjyske virksomhed, som har brug for en vvs-lærling, vurderer, at det er svært at skaffe en lærling, jf. TV2 Nords artikel »Akut mangel på nordjyske vvs-lærlinge« den 17. maj 2018?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-23:
Det vil jeg se frem til at drøfte videre.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at med den udfordring, politiet har stået med de senere år, må vi bare erkende, at det er gået ud over nogle ting.
For når betjentene har været brugt til noget andet, er der noget, de ikke har kunnet lave, og det tror jeg ikke mindst betjentene har været rigtig kede af.
Det nye ekstra politi, vi over en 4-års periode har aftalt at få, er jo cirka det, der svarer til den samlede styrke på Fyn.
Så det vil jo kunne mærkes, at der kommer flere betjente.
Det glæder jeg mig meget til at drøfte videre, også med spørgerens parti.
Dorthe Ullemose (DF), 2018-05-23:
Det er jeg glad for at høre, for jeg synes, det er bydende nødvendigt, at der åbnes op for muligheder for at øge den der lokale SSP-indsats fremover.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-23:
Jamen vi sidder i øjeblikket, også med spørgerens parti, og drøfter en ny tilgang til ungdomskriminalitet.
En del af det udspil, regeringen er kommet med, er netop en ny ramme for SSP-samarbejdet.
Jeg synes nemlig, det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi får det ind på det rigtige spor.
Jeg er fuldstændig enig i, at det har en betydning, når der er en i en blå skjorte, der banker på og tager en bekymringssamtale med de her unge mennesker.
Så jeg har et håb om, at vi får landet de forhandlinger og vi kan komme videre ad det spor.
Og så vil jeg gerne opfordre til et skriftligt spørgsmål om det hele af det her, så jeg kan få lov til at redegøre lidt nærmere for den brede indsats på Fyn.
Dorthe Ullemose (DF), 2018-05-23:
Tidligere har SSP-samarbejdet fungeret helt upåklageligt, hvor skole, kommune og politiet ligesom gik hånd i hånd, hvor man gik ind med en hurtig indsats, og hvor der var folk ude i marken, som hurtigt kunne spotte de her unge, som var på vej ud i kriminalitet.
Der tog man hurtigt fat i barnet og forældrene og indledte sådan en bekymringssamtale.
Det gør, at de lige pludselig kan ændre spor væk fra en uheldig retning.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om han eventuelt kunne tage kontakt til rigspolitichefen og anbefale en ændret struktur i forhold til SSP-samarbejdet.
Det kunne være som i Syd- og Sønderjylland, hvor man har erkendt fordelen ved lokalt forankrede landbetjente, og hvor man ligesom har fastholdt den funktion.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-23:
Der er rigtig mange gode ting i det, som spørgeren kommer med – det er ting, som jeg synes er meget, meget interessante at diskutere.
For det er jo lige præcis humlen i den udfordring, vi har stået med i de senere år, med politiet, der har skullet mere og mere, og med, at vi har manglet betjente.
Nu er vi så ved at uddanne nogle flere, så derfor er vi jo på rette vej.
Det er også derfor, jeg har sat det her initiativ i søen, der handler om, hvordan vi får mere nærhed, hvordan vi får politiet tættere på borgerne, og det kommer vi også til at drøfte nærmere i politiforligskredsen.
For i en situation, hvor vi nu får flere betjente, skal vi jo tænke os godt om, med hensyn til hvordan de så skal bruges, og står det til mig, skal vi finde en måde, så politiet kommer tættere på borgerne.
Jeg vil gerne svare på meget mere, men jeg kan ikke nå det, for jeg har ikke mere tid.