Dan Jørgensen (S), 2019-10-31:
Jeg takker ordførerne for kommentarer og bemærkninger til lovforslaget.
Lovforslaget implementerer de dele af energiaftalen fra 2018, der omhandler de fremtidige rammer for støtte til anvendelse af biogas.
I energiaftalen fra 2018 blev alle partier i det daværende Folketing enige om, at der i 2020 skal sættes en stopper for, at flere nye anlæg kan få adgang til den nuværende støtteordning til anvendelse af biogas.
Det er ikke et udtryk for, at biogas er dårligt; tværtimod er det, fordi biogas er en stor succes, men også en kostbar en af slagsen.
Støtten til biogas er meget høj sammenlignet med støtteniveauet til vedvarende energi fra vind og sol, hvor den nødvendige støtte rasler nedad i disse år med kurs mod nul.
Endvidere er de nuværende støtteordninger til biogas udformet med en åben statskasse i gåseøjne, hvor man har krav på støtte, hvis kriterierne er opfyldt, uanset hvor meget der i øvrigt allerede er udbetalt.
Derfor var der bred politisk opbakning til at få begrænset omkostningerne.
Samtidig blev der i aftalen afsat en pulje på 240 mio. kr. til en vis videre udbygning oven på den hidtidige udvikling.
Lovforslaget har derfor til formål at bremse væksten i statens støtteomkostninger til biogas, idet nye anlæg, der går i drift efter den 1. januar 2020, ikke længere kan få adgang til støtte efter de nuværende ordninger.
Forberedelse og etablering af nye biogasanlæg og nye anlæg til udnyttelse af biogas tager imidlertid lang tid.
Det har derfor været afgørende, at et stop ikke trækker tæppet væk under anlæg, hvor der allerede er foretaget irreversible investeringer.
Energiforligskredsen måtte mødes to gange – den 8. februar og den 4. april i 2019 – for at få sømmet tæppet fast under disse anlæg, hvor der allerede var foretaget store investeringer.
Energistyrelsen har foretaget en foreløbig vurdering af, hvilke projekter der ser ud til at opfylde kriterierne for dispensation.
Denne opgørelse viser, at puljen til nye anlæg desværre ser ud til at blive nedskrevet til nul.
Alle pengene bliver altså brugt.
Hvis denne vurdering viser sig at holde stik, når anlægsejerne efter nytår – hvis lovforslaget vedtages – skal indsende dokumentation for, at skæringsdatoerne er overholdt, så må vi nok se i øjnene, at der ikke er flere støttemidler til ny biogas efter 2020.
Det vil blive undersøgt, om der som led klimahandlingsplanen er fornuft i en fortsat udbygning af biogas.
Det får vi jo rig lejlighed til at diskutere politisk.
I den forbindelse er det værd at notere, at der med lovforslaget gives hjemmel til, at der kan stilles krav om at begrænse metanudslippet fra biogasanlæg.
Metan er op til 25 gange værre for klimaet end CO 2 , så det er helt afgørende, at metanlækager ikke æder biogassens klimagevinster.
Endelig er det også værd at fremhæve, at lovforslaget giver alle de eksisterende anlæg til udnyttelse af biogas en sikkerhed for støtte i en 20-årig periode, som det er kendt fra andre VE-ordninger.
Tæppet er altså også her sømmet fast.
Det skal også nævnes, at støtteniveauet løbende vil blive vurderet for at undgå overkompensation.
Forslaget er som nævnt en implementering af energiaftalen fra 2018, som alle partier på nær et enkelt står bag.
Jeg ser frem til at fortsætte de konstruktive drøftelser om forslagets enkelte elementer i udvalgsbehandlingen.
Der har af ordførerne her i dag, synes jeg, været nævnt flere relevante spørgsmål, der skal belyses, og det bidrager jeg og ministeriet selvfølgelig selvsagt gerne til.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af forslaget.