runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Ellemann (V), 2016-11-17:
Tak for det, formand.
Og tak til ordførerne.
Jeg er helt enig i, at det her er svært.
Det er her, hvor man står i et dilemma og ikke bare synes, at det er super, super simpelt at komme med det her lovforslag.
Også når vi kigger på dagsordenen, vil det alt andet lige vække en bekymring, at der tales om aflåsning af værelser og afdelinger og oprettelse af særlige isolationsrum; det er jeg helt med på.
Men lad mig starte med at kvittere for modtagelsen af lovforslaget og også den, synes jeg, konstruktive debat, som vi har haft nu her i salen.
Det er helt rigtigt sagt, at vi taler om en meget, meget lille målgruppe.
Og lovforslagets helt overordnede formål er at gøre det muligt for personalet dels at opretholde orden og sikkerhed, dels at forebygge eller forhindre, at de anbragte fortsætter deres kriminelle løbebane inden for institutionens mure.
Ja, det er rigtigt, at vi taler om mentalt retarderede.
Vi taler også om personer, som har begået personfarlig kriminalitet som f.eks. brandstiftelse, røveri, voldtægt eller vold, og som der er risiko for vil begå ny personfarlig kriminalitet.
Og det er altså kun over for disse mennesker, at de her nye regler kan bruges.
Om end det er svært og dilemmafyldt – det giver alle ordførere udtryk for – mener jeg, at vi har et stort ansvar for at forhindre, at f.eks. dømte pædofile kan fortsætte med at tage kontakt til mindreårige over nettet.
Og med de nuværende regler er det svært for personalet at forhindre, at de anbragte f.eks. får smuglet mobiltelefoner ind på boformen og dermed får adgang til internettet.
Det er derfor, at der er brug for yderligere indgrebsmuligheder.
Men selvfølgelig understreger jeg også, at der her er tale om muligheder, og jeg synes også, det er meget, meget tydeligt beskrevet, hvordan sådanne muligheder i givet fald bruges, hvordan de indberettes, og hvordan der føres tilsyn med dem.
Men jeg vil gerne tilkendegive her, at jeg også i den udvalgsbehandling, der skal følge, naturligvis står til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, som kommer fra udvalgets medlemmer, og at vi derigennem vil fortsætte dialogen om lovforslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2016-11-17:
Tak til ministeren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig, at ministeren uddybede noget om det med, at det her drejer sig både om sikrede og ikkesikrede boformer, altså i forhold til at definere forskellen – netop i forhold til når vi snakker Kofoedsminde.
Vil ministeren redegøre for det?
Karen Ellemann (V), 2016-11-17:
Først og fremmest vil jeg sige – jeg husker det også fra ordførerens ordførertale – er det jo ikke sådan, at personalet på botilbuddene lige pludselig med det her lovforslag skal til at manøvrere med, man kan sige to forskellige regelsæt.
Sådan er det allerede i dag, eftersom der netop er tale om mentalt retarderede dømte, altså mentalt retarderede, som er dømt til en anbringelse; derfor er der allerede i dag to regelsæt.
Til det her med at indføre nye beføjelser, nye muligheder, nye indgrebsmuligheder, som det her handler om, vil jeg sige, at det er oplagt, at en del af det arbejde jo også lige præcis handler om, hvordan vejledningen på det her område er, og at man hele tiden skal lægge sig i selen for, at personalet har kendskab til, hvilke arbejdsredskaber de har, og hvordan de bruger dem – og i det her tilfælde også ved, at det mindst indgribende altid er det første, sådan som det gør sig gældende, når vi diskuterer magtbeføjelser.
Trine Bramsen (S), 2016-11-17:
Det her er et lovforslag, der omfatter en meget lille gruppe mennesker, men som på samme tid indeholder store etiske dilemmaer.
Når et voksent menneske lider af udviklingshæmning og altså på mange måder er som et barn og samtidig har seksualdrift som en voksen, men en seksualdrift rettet mod børn, opstår der et behov for at skærme børnene mod det voksne menneske.
For barnet, der bliver udsat for det pædofile overgreb, er det helt underordnet, at forbryderen er udviklingshæmmet.
For det barn giver det fuldstændig de samme ar på sjælen, uanset om forbryderen er udviklingshæmmet eller ej.
Forbryderen eller den udviklingshæmmede voksne vil blive dømt for sine forbrydelser, men vil blive dømt til sociale foranstaltninger på sikrede og lukkede socialpædagogiske institutioner.
Sådan beskytter vi i dag mod yderligere overgreb mod børn.
Det sker selvfølgelig på baggrund af domsafsigelse.
Men de dømte har i et eller andet omfang stadig adgang til internettet, og i den forbindelse sker det, at den dømte mentalt handicappede borger kan udøve sin pædofile adfærd over nettet.
Det duer i sagens natur ikke.
Vores lovgivning er på det punkt gammeldags.
Vi er altså enige med ministeren i, at der skal gøres noget på det her område.
Men når vi læser lovforslaget her, mener vi ikke, at skiven er ramt fuldstændig rent med hensyn til redskaberne.
Eksempelvis lægges der op til, at man kan isolere en pædofil udviklingshæmmet person i op til 4 timer, men det forhindrer jo ikke, at de her overgreb sker via internettet, ligesom de kropsvisitationer, der lægges op til, vel primært er relevante, hvis man ønsker at lede efter hardware.
Vi vil derfor gerne stille spørgsmål til, om man faktisk opnår det, man reelt ønsker, med den her lovgivning.
Samtidig er vi trods alt mere end betænkelige ved at fjerne adgangen til internettet fuldstændig.
Det er nu engang dømte personer, som er anbragt i lukkede omgivelser, og vi er derfor ikke overbevist om det kloge i, at de redskaber, som ligger i det her lovforslag, passer fuldstændig til problemstillingen.
Omvendt vil det ærgre os, hvis det får hele tankegangen bag lovforslaget, altså det med at sætte ind og foretage ændringer på området, til at falde på gulvet.
Derfor opfordrer vi i dag ministeren til at drøfte forslaget videre med Folketingets partier, drøfte de redskaber, som ligger i forslaget.
Er det de rigtige, har de den rigtige effekt, og hvordan vil de i praksis blive taget i anvendelse derude?
Derfor skal det være vores opfordring, inden vi gerne går yderligere ind i drøftelserne af lovforslaget her, for der er ingen tvivl om, at intentionen, altså at vi får nogle nye redskaber, er nødvendig.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-11-17:
Selvfølgelig er der et arbejde, der er vigtigt for PET at få gjort, og som det er vigtigt for os som samfund og som Folketing bliver gjort.
Men netop når vi giver så udvidede beføjelser, og når overvågningen bliver udvidet i en grad, hvor mange flere mennesker bliver involveret i det, er der da en ekstra grund til at sikre sig, at uskyldige – nogle, der aldrig har gjort noget, nogle, der aldrig har haft ondt i sigte – ikke kommer med.
Altså, der er da masser, der kommer med i dokumenterne, selv om de aldrig har gjort noget.
Er der så ikke en ekstra forpligtelse for os til at sikre de her menneskers retssikkerhed?
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-11-17:
Er ordføreren ikke enig i, at når man havde en deadline for at indføre dyrevelfærdsmæssige forbedringer og man udskyder det med 5 år, så sker der en forringelse?
Så vil jeg gerne bede ordføreren om at uddybe, hvad man mener med investeringstunge omkostninger, eller det ord, der blev brugt i forhold til kobørster.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-11-17:
Med hensyn til investeringstunge investeringer taler jeg egentlig bare om, at vi gerne vil sørge for, at der er en god balance mellem dyrevelfærd og erhvervslivets ve og vel.
Hvad angår det andet spørgsmål, altså om dyrevelfærden bliver forringet, så tager lovforslaget netop hensyn til det, og ja, den forringes, fordi overgangsperioden forlænges, men til gengæld er der nye krav.
Landmændene bliver bl.a. pålagt at sikre sig, at køerne får motion ved at komme ud i sommerhalvåret, og samtidig også, at bindestalden jo faktisk skal indrettes således, at køer kan bevæge sig forholdsvis frit.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-11-17:
Jamen det var vel egentlig et meget godt svar på mit spørgsmål, nemlig at ja, der er en dyrevelfærdsmæssig forringelse ved at udskyde ikrafttrædelsen af indførelse af det her krav om kobørster.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-11-17:
Det er jeg sådan set ikke enig i, når man ser forslaget i sin helhed.
Andreas Steenberg (RV), 2016-11-17:
Undskyld, formand, og tak for ordet.
Det her lovforslag vil jo unægtelig betyde, at nogle vigtige initiativer for dyrevelfærd for malkekvæg bliver udskudt nogle år.
Det er ikke nogen nem beslutning at træffe.
Fru Maria Reumert Gjerding sagde, at det var noget, man gjorde, uden at blinke med øjnene.
Det er det ikke for Radikale Venstres vedkommende.
Vi har overvejet meget frem og tilbage, om den økonomiske krise, som mælkebønderne er i, virkelig skal have lov til at betyde, at dyrevelfærden bliver forringet.
Det har vi diskuteret frem og tilbage, og vi har hørt på forskellige organisationer.
Selv om det har været svært for os, vælger vi at støtte det her lovforslag, fordi vi synes, at det er en fornuftig måde både, i hvert fald på sigt, at få styrket dyrevelfærden på, men også for at få mælkebønderne igennem den økonomiske krise, der er opstået, særlig fordi mælkekvoterne er blevet givet fri for nylig.
Jeg synes, det er rigtig godt, at man, når man udskyder at udfase bindestalde, så til gengæld kræver, at køerne kommer ud på græs om sommeren, så de får noget mere bevægelse.
Hvad angår kobørster, har vi forstået, at de fleste stalde har kobørster.
Så kan der være nogle sygebåse, hvor der ikke er kobørster, men her kan koen så – det skal man også med det lovforslag, der ligger – få ekstra dyrlægebesøg og kontrol, sådan at man kan opretholde dyrevelfærden alligevel.
Derfor synes vi, at man samlet set med dette lovforslag og de udfordringer, der er for økonomien for det her erhverv, har fundet en fornuftig balance på sigt, hvorved ikke kun dyrevelfærden styrkes, men det gøres også muligt for landbruget at foretage de investeringer, der skal til.
Så Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Trine Torp (SF), 2016-11-17:
Det overordnede formål med det her lovforslag er at give de landmænd, som har malkekvæg, mulighed for at udskyde investeringer på grund af de økonomiske udfordringer, de står i.
På grund af landbrugspakken mistede regeringen jo kvægundtagelsen, og man er på den måde godt i gang med at gøre det endnu sværere for kvægbønderne.
Vi vil i SF gerne være med til at hjælpe et trængt erhverv, men så skal det ske på en måde, som ikke forsinker de tiltag, vi har vedtaget, for at sikre dyrevelfærden.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget om at forlænge overgangsordningen for bindestalde, som ellers havde til formål at sikre en udvikling fra bindestalde til løsdriftsstalde.
Og selv om der som kompensation indføres krav om afgræsning i sommerhalvåret, hvilket jo for så vidt er positivt, er det kun en lappeløsning på et forslag, som bremser udviklingen af bedre dyrevelfærd.
Køerne har behov for motion og socialt samvær i det fri hver dag.
Vi kan heller ikke bakke op om forslaget om at udskyde kravet til kobørster for bedrifter, der er etableret før 2010, og mener ikke, at dyrlægernes vurdering af dyrevelfærden i forbindelse med deres sundhedsrådgivning kan kompensere for det.
For hvad er det nye i det?
Den vurdering laver de jo allerede i dag, og der er ikke formuleret nogen nye kriterier for den vurdering.
Som Københavns Universitets Sundhedsvidenskabelige Fakultet også skriver i sit høringssvar, er kobørsterne en relativt lille investering, så spørgsmålet er, om det reelt har nogen betydning for erhvervets trængte økonomi.
SF kan ikke støtte forslaget.
Christian Poll (ALT), 2016-11-17:
For Alternativet er det vigtigt, at vi fortløbende forsøger at forbedre vilkårene for dyrene i dyrehold i Danmark.
Derfor er det jo fint, at der er vedtaget den her lovgivning.
Problemet er, at vi ser det som meget problematisk, at man udskyder og forlænger overgangsordninger generelt.
Som det også er fremhævet af Enhedslistens ordfører, giver det jo en skævvridning og en ulige konkurrence i forhold til dem, som har taget ny lovgivning alvorligt og rettet ind efter den, i modsætning til dem, der ikke har nået det endnu, og som nu yderligere får en lang årrække til at omstille sig til de nye regler.
Jeg er ikke selv super meget inde i de præcise virkemidler, der ligger i det her forslag, men jeg lytter til det, som kommer fra de forskellige kompetente høringsorganer her, og der er flere parter, der udtrykker bekymring for dyrevelfærden.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Årsagen er det med dyrevelfærd, men også, fordi vi synes, det er et usundt princip at blive ved med at forlænge overgangsordninger.
Her er der jo ikke bare tale om, at man giver 1 år eller højst 2 år længere.
Der er i forslaget tale om adskillige år.
Karina Adsbøl (DF), 2016-11-17:
I forhold til de to regelsæt, som ministeren nævner, altså i forhold til både sikrede og ikkesikrede boformer, kan man jo også diskutere, om dømte, altså anbragte, der har en straffesag, skal være sammen med andre beboere, som ikke har en straffesag.
Men den anden del er det om, hvordan vi sikrer, at personalet får undervisning i det her – jævnfør det, Ombudsmanden også tidligere udtalte i et tilfælde, hvor der desværre var en magtanvendelse, hvor en person afgik ved døden, nemlig at der manglede klare retningslinjer i forhold til det her.
Hvordan sikrer man undervisning i det her til det personale, som arbejder med det?
Karen Ellemann (V), 2016-11-17:
Jeg er helt enig i, at det er afgørende vigtigt, at man som professionel og som medarbejder på et af landets botilbud er veluddannet og er vidende om, hvilke værktøjer der er – bredt set, både i forhold til den almindelige beboer, kan man sige, på et botilbud eller den dømte mentalt retarderede beboer på et botilbud.
For mig at se er det jo afgørende vigtigt ved enhver lovændring, ved enhver udvidelse af noget, at vi også er meget specifikke, med hensyn til hvordan vejledning håndteres, hvordan der følges op, og hvordan der løbende foregår efteruddannelse, så man ved, hvad for et regelsæt man har med at gøre, og hvordan man bruger det.
Ja, den bedste måde at beskrive den balance og håndteringen i forhold til den pågældende medarbejder, og hvordan medarbejderne på eksempelvis Kofoedsminde skal håndtere det her på, er jo netop at få sagt – det er vigtigt – at de indgrebsmuligheder, der foreslås her, altså kun er nogle, der kan tages i anvendelse, når den socialpædagogiske indsats er utilstrækkelig.
Og dermed må og skal vi også udvise den faglige tillid til, at man kan lave den afvejning, og man skal jo naturligvis indberette den form for anvendelse af beføjelserne.
Karin Gaardsted (S), 2016-11-17:
Dette lovforslag kommer i salen i dag efter en anmodning fra landsstyrerådet for sundheds- og indenlandsanliggender på Færøerne og medfører, at Folketinget kommer til at give en bemyndigelse til socialog indenrigsministeren, så hun kan sætte dele af bl.a. adoptionsloven i kraft på Færøerne.
Normalt gør man det ved en kongelig anordning, men da denne metode kun kan anvendes en gang i forhold til hver lov, er der nu behov for at give social- og indenrigsministeren en særlig bemyndigelse.
For at kunne foretage de nødvendige ændringer må Færøernes myndighedsstruktur på adoptionsområdet og på andre områder som nævnt af formanden opdateres, så den svarer til strukturen i Danmark.
Dette gælder navnlig i relation til behandling af klager over adoptionsafgørelser.
For at imødekomme dette forudsættes det, at dele af tidligere ændringslove sættes i kraft på Færøerne, samt at en bestemmelse i adoptionsordningen for Færøerne fremmes og ændres.
Social- og indenrigsministeren har ikke den bemyndigelse til at gennemføre dette i øjeblikket, men med lovforslaget vil ministeren få den bemyndigelse, og det indebærer, at ministeren kan sætte relevante bestemmelser i kraft for Færøerne ved en kongelig anordning.
Det er det ønske, der er kommet fra Færøerne.
Socialdemokratiet støtter naturligvis lovforslaget, og jeg skal hilse og sige, at det gør Socialistisk Folkeparti også.
Henrik Brodersen (DF), 2016-11-17:
Det her lovforslag er en udmøntning af L 7 fra sidste år om at sikre en bedre adoptionslov, så den også kommer til at omfatte adoption af børn til Færøerne.
Det kan vi fra Dansk Folkepartis side naturligvis kun bakke op om.
Det overordnede formål er at fremtidssikre den internationale adoptionsformidling og understøtte den nødvendige stabilitet i adoptionssystemet, samtidig med at sikkerheden i de adoptioner, der gennemføres, også øges.
Preben Bang Henriksen (V), 2016-11-17:
Tak for det.
Jeg skal ikke bruge Tingets tid på at gengive det, som tidligere ordførere allerede så ganske glimrende har redegjort for vedrørende det her lovforslag.
Det drejer sig om en bedre adoptionslov, som også bør gælde på Færøerne.
Gennemførelse af forslaget skaber forudsætningen for, at ændringerne kan finde sted på Færøerne, og ministeren får bemyndigelse til, at det færøske ønske om ikrafttrædelse kan blive imødekommet.
Vi har interesse i fælles lovgivning på det her område også med Færøerne og interesse i, at Færøerne opdateres i adoptionssystemet.
Derfor stemmer Venstre naturligvis for forslaget.
Christian Juhl (EL), 2016-11-17:
Tak for det.
Jeg behøver vist ikke sige, hvad det her forslag handler om, men jeg vil gerne minde om, at vi behandlede det her lovforslag – nemlig lov nr. 1790 – i det danske Folketing for 10 måneder siden på baggrund af rodet i økonomien i adoptionsorganisationer, fejl i sager og en mistanke om børnehøsteri, altså der, hvor man simpelt hen finder børn og får dem til lande, hvor der er rige mennesker, der gerne vil have dem.
Det gjorde, at vi stemte imod loven for 10 måneder siden.
Men vi har også et princip, der hedder, at hvis færinger, grønlændere eller andre i rigsfællesskabet ønsker at være selvstændige og på deres vej til selvstændighed vil indføre nogle love, som gælder i Danmark, vil vi ikke stille os hindrende i vejen for det.
Det må være grønlændernes eller færingernes fulde ret selv at bestemme, hvilke love de vil have i deres land, og derfor stemmer vi alene af den grund for forslaget.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-11-17:
Jeg skal også nok fatte mig i korthed.
Med forslaget vil man bemyndige social- og indenrigsministeren til at sætte klagebestemmelsen i adoptionsloven i kraft for Færøerne og til at ændre bestemmelsen i adoptionsanordningen om klager over afslag på godkendelse som adoptant.
Baggrunden for denne opdatering er, at man fra færøsk side har anmodet om, at man sætter adoptionsloven i kraft på Færøerne.
Når man har gennemført dette lovforslag, kan hele adoptionsloven inklusive ændringslove gennemføres pr. kongelig anordning, når man på Færøerne har tilpasset sin myndighedsstruktur.
For os er det også meget svært at have nogen indvendinger mod det, og vi kan derfor naturligvis også støtte forslaget.
Roger Matthisen (ALT), 2016-11-17:
Tak for det.
Som det tidligere er blevet sagt, støtter vi naturligvis, at Færøerne skal have lov til at søge den selvstændighed, de mener de har brug for, og det gælder selvfølgelig også, når der er noget lovgivning, som de mangler.
Så på den baggrund kan vi godt støtte forslaget.
Men i Alternativet er vi også i gang med at tage den grundlæggende debat om transnational adoption, og vi er stærkt kritiske.
Den primære anke ud af mange er, at vi ser de her børn få kappet deres bånd til deres familier, og vi ser simpelt hen en dobbeltmoral og et hykleri i et system, og det ville vi aldrig lade ske i Danmark, hvis børn skulle adopteres og på den måde blive tvunget til at kappe alle bånd og ikke få indsigt i dokumenter.
Det er simpelt hen, som om vi lapper på et system, der grundlæggende er helt forfejlet og uholdbart.
Vi så det i Rumænien i 1990'erne med børn, der under falske oplysninger blev kidnappet, blev solgt, blev alt muligt.
Vi ser det i Etiopien nu.
Vi har set utallige eksempler i Korea.
Det er simpelt hen på tide, at vi får talt om, hvordan vi får stoppet det; hvordan vi måske skal lave om på det eller lave et midlertidigt stop, indtil vi har fået styr på det her uholdbare system.
Det er noget, som vi diskuterer i Alternativet, og jeg vil egentlig anmode Landsstyreområdet for sundheds- og indenlandsanliggender på Færøerne om at tage den samme diskussion.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2016-11-17:
Tak for det.
Det er fuldstændig rigtigt.
Jeg skal meddele på vegne af Martin Lidegaard, at vi også kan støtte forslaget, som egentlig bare handler om at implementere de nye danske regler også på Færøerne.
Og det kan vi naturligvis støtte.
Karen Ellemann (V), 2016-11-17:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at kvittere for modtagelsen af lovforslaget og sige, at det som nævnt har til formål at gøre det muligt at sætte loven om et nyt adoptionssystem i kraft for Færøerne.
Og med det lovforslag bringer vi behandlingen af internationale adoptioner på Færøerne på linje med den behandling, internationale adoptioner får i Danmark.
Og ikrafttrædelsen af loven er aftalt med Færøerne.
Ganske kort til Alternativets kommentar: Nu er ordføreren desværre ikke til stede, men hvad angår den her bekymring for international adoption generelt, vil jeg meget gerne udvise interesse for at tage den drøftelse med Alternativet, eftersom vi havde et meget, meget langt forhandlingsforløb et par år tilbage, hvor vi faktisk ændrede markant på adoptionslovgivningen i Danmark, netop med baggrund i nogle af de sager, som ordføreren gav udtryk for der har været, og lige præcis med baggrund i den bekymring også.
Så jeg vil næsten vove at påstå, at vi er og i hvert fald insisterer på lidt at agere foregangsland i forhold til at sikre, at der er sikre adoptioner, oplysning osv.
Men lad os tage den drøftelse af adoptionssystemet generelt.
Her kan jeg i hvert fald konstatere, at der tilsyneladende er meget bred opbakning til det her, og det vil jeg takke Tinget for.
Pernille Schnoor (ALT), 2016-11-17:
Jeg kunne også godt tænke mig at få ministeren til at svare på mit andet spørgsmål, altså det her med, at det er en balance mellem straf og behandling.
Man kan jo godt opleve de 4 timer i et isolationsrum som en form for straf.
Det kan man i hvert fald godt forestille sig at den, der opholder sig der, gør.
Karen Ellemann (V), 2016-11-17:
I forhold til forslaget om muligheden for isolationsrum gør jeg opmærksom på, at det præcis kun handler om Kofoedsminde.
Jeg vil igen nævne, at man, hvis man har besøgt Kofoedsminde, så også kender til den fysiske opbygning af stedet med de små boenheder, som de forskellige mennesker bor i, og der er det en gang imellem nødvendigt, hvis der opstår konfliktsituationer, og der simpelt hen er en risiko for både medarbejderne, men også for andre borgeres liv, at man kan tage en person væk kortvarigt, maksimalt 4 timer, konstant.
Hele det indgreb med isolation er jo meget indgribende, men når der skabes den mulighed, vil det være præcis, som det allerede er nu med de gældende regler, og i forhold til, hvordan man bruger isolation andre steder.
Pernille Skipper (EL), 2016-11-17:
Jeg synes, det er nogle meget relevante spørgsmål, der bliver stillet, men jeg kunne godt tænke mig at dykke lidt ned i det her om nødvendigheden, om behovet for de øgede magtanvendelsesmuligheder.
Vi skal jo kun gøre sådan noget her, hvis det er absolut nødvendigt i den konkrete situation, men det er jo også en nødvendighed, som vi som lovgivere skal tage på os at vurdere.
Ministeren nævner et eksempel med straffritagede dømte pædofile, som får adgang til mobiltelefoner, og at man derfor må foretage en personundersøgelse for at se, om de har den mobiltelefon på sig.
Og det er polemisk sagt, ja, men hvordan forhindrer det at lave isolationsrum adgangen til en mobiltelefon?
Der er mange indgrebssmuligheder her, som er meget voldsomme, og jeg har ikke hørt svaret på, hvad forklaringen er på dem alle sammen.