runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-06:
Nej, det vil jeg ikke, og det har spørgeren selvfølgelig en pointe i, altså at der også er en lang række andre indsatser, som har været der igennem mange år, og som langsomt har forbedret situationen eksempelvis med hensyn til beskæftigelse.
Men det, vi kan se, er, at det på de sidste 2 år, hvor man har haft den her lovgivning, bare er gået meget, meget stærkere, og det er jo ikke sådan, at man bare har smidt folk ud, der er arbejdsløse.
Det er jo kommunerne, der har været ude at sikre, at folk, der bor i boligområderne, kommer i arbejde.
Det kan jeg ikke forstå man kan have noget imod.
Altså, det er da forrygende, at den opgave bliver taget alvorligt, og at man sikrer, at folk får de livsmuligheder, som det giver at være i arbejde frem for at gå derhjemme.
Jeg fik bl.a. refereret fra Guldborgsund Kommune noget om et boligområde, Lindholm, der ligger dernede.
Der havde man lavet nyttejob for dem, der boede der, og som havde været langtidsledige.
De havde været i sådan et forløb uden for boligområdet, så kom de tilbage, og så var der 39 pct. af dem, der var gået ud og havde fået et almindeligt, ustøttet job.
Det er jo nogle helt vilde tal.
At du, når du tager en gruppe af langtidsledige, kan vende dem rundt ved at lave de indsatser, synes jeg er forrygende.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-06:
Jamen det er jo dejlige tal.
Det, jeg siger, og det, som det lyder som om ministeren indrømmer lidt, er, at det kan ministeren ikke stå og tage hele æren for via den her lovgivning.
Noget andet er: Hvad koster det?
Hvad er succesen på ryggen af det?
Der er jo tusindvis af familier, børnefamilier, der har måttet flytte fra deres boliger, og som har fået deres sociale netværk revet over.
Hvad mener ministeren om de mange børn, som pludselig står uden kammerater og skal flytte et nyt sted hen, eller som i det hele taget har fået deres liv, deres sociale kontakter, ruineret af den her lov?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-06:
Jeg må sige i forhold til det der tal, og nu så jeg godt, at ordføreren fik stukket en seddel i hånden, at jeg vil opfordre til, at man lige tjekker det.
Der er ikke tusindvis af børnefamilier, der er blevet flyttet ud af deres boliger – overhovedet.
Altså, det er helt off, og jeg synes som minimum, at vi i den her debat bliver nødt til at kunne diskutere på et sagligt grundlag.
Jeg ved ikke, hvad tallet er.
Jeg vil tro, at det indtil videre er en relativt lille gruppe, som er blevet bedt om at flytte fra der, hvor de bor.
Tusindvis er helt, helt langt ude.
Samira Nawa (RV), 2021-04-06:
Jeg ville ønske, at jeg kunne blive overrasket.
Men jeg vil gerne vende mig lidt mod de kriterier, der gør, at et område bliver kaldt et udsat boligområde eller en ghetto.
Dels er der jo et etnicitetskriterium, som er blevet debatteret, og som Det Radikale Venstre i øvrigt også er stærkt uenige i, men der er også nogle andre kriterier, som går på beskæftigelse, kriminalitet, uddannelse og indkomstniveau, og der kan egentlig være noget fornuft i at kigge på nogle objektive kriterier – nogle, som borgere også kan flytte sig fra.
Men de kriterier er jo også blevet kritiseret for at bygge på nogle gamle tal, og der er nogle konsekvenser af, at et boligområde kommer på ghettolisten.
Nu står vi f.eks. i en periode med corona, ledigheden er steget, og kunne vi ikke risikere, at vi lige pludselig ser en stigning i antallet af ghettoområder, hvor der skal rives boliger ned, hvor der skal laves alle mulige udviklingsplaner, mens borgerne står i en situation, som er fuldstændig uforskyldt, fordi der er kommet en krise, i øvrigt en sundhedskrise, udefra?
Hvad har ministeren egentlig at sige om det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-04-06:
Det, jeg har at sige, er, at hvis man ser på de nyeste tal, der er for beskæftigelsen i de områder, ser man, at tallene, der er på listen over hårde udsatte områder, er tilsvarende eller lavere i forhold til tallene for to år siden.
Når nu, som spørgeren også pointerer, der er gamle tal, vil jeg sige, at det jo er et rullende gennemsnit over to år, og det er for at sikre, at der ikke er for store udsving.
Det bliver så udlagt som gamle tal, men essensen af det er, at når den nye liste bliver lavet, vil de tal, der udgår, være højere end dem, der kommer ind.
Der vil stadig være tal for 2020, og så vil der være tal for 2021, men dem, som der er for 2021, vil være lavere end dem, der var for 2019.
Det vil sige, at der ikke er nogen, der risikerer at ryge ind på listen på grund af en manglende beskæftigelse, der er forårsaget af corona.
Vi har oversendt tallene også til Folketingets udvalg, og vi kan også sagtens gøre det igen.
Der var for nylig et samråd med SF, tror jeg det var, om det.
Så det er jeg ikke bange for, for det ligger i hvert fald ikke i de tal, jeg har fået indtil videre.
Samira Nawa (RV), 2021-04-06:
Jeg kunne ellers godt tænke mig, at vi diskuterede de kriterier, også i forhold til hvordan de fremkommer, og at man måske kunne se på noget, der var mere dynamisk, noget, som knytter sig op til de enkelte boligområder, altså hvordan det enkelte boligområde forbedrer sig.
Så vil jeg bevæge mig over til noget lidt andet, som forslagsstillerne i øvrigt også påpeger, og det er angående nedrivning af ganske almindelige, sunde, gode boliger, som der måske endda er venteliste til.
Der er en klimapåvirkning der.
Nu er vi nogle partier, der har indgået en aftale om bæredygtigt byggeri, og der er altså også noget der, der clasher med hinanden, og det kunne jeg også tænke mig at høre ministerens kommentarer til.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-06:
Det giver jo ikke nogen mening.
Så hellere få stoppet det og fortsætte genoptræningen.
Det er det, jeg ikke forstår, altså at ordføreren faktisk ikke er enig med sit partimedlem i, at det her jo ikke løser de socialøkonomiske problemer.
Og jeg tænker bare, at det da må være god socialdemokratisk politik – eller det har i hvert fald været det tidligere – at man forebygger; at man vil sikre en bolig, der er til at betale, og så gør noget ved hele det boligmarked, der er mange andre steder, så vi netop kan få et mangfoldigt byrum og andre ting andre steder i stedet for at rive ned der, hvor boligerne faktisk er til at betale.
Heidi Bank (V), 2021-04-06:
Kan ordføreren ikke se, at når vi har parallelsamfund i Danmark, bidrager det til nogle problemer?
Jeg har lige siddet i et åbent samråd med udlændinge- og integrationsministeren, hvor han jo netop sidder og italesætter de her problemstillinger, der er, med, at ikkevestlige mandlige indvandrere er overrepræsenteret i voldtægtsstatistikkerne.
Altså, det er da, fordi der er problemer, vi skal have løst, og da ikke, fordi du, hvis du er ikkevestlig indvandrer og mand, ikke vil kunne have de samme værdier – ikke nødvendigvis være dansker og spise frikadeller, men altså have nogle af de samme værdier om, hvordan man ser kvinder og behandler dem ordentligt.
Så vi er da nødt til at få løst de her udfordringer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-06:
Ordføreren sagde, at forandringer ikke sker af sig selv.
Og der sker jo stille og roligt noget derude.
Der er jo f.eks. mange unge kvinder, som vokser op i de her områder, vi taler om, som vælger at uddanne sig.
Der er sådan set nogle processer i gang, som er meget positive, og det synes jeg man skal respektere.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til Skovgårdsparken i Aarhus, for de reddede sig jo, de kom ikke på den hårde ghettoliste, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren betragter Skovgårdsparken som et parallelsamfund, som en ghetto.
Og jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren med de poster, ordføreren har, både i Aarhus Byråd og i Folketinget, vil være med til at sikre, at man ikke straffer Skovgårdsparken yderligere, at man ikke går videre i Aarhus, som om Skovgårdsparken stod på den hårde ghettoliste, altså at man ligesom respekterer den indsats, der er blevet lavet med hensyn til at komme af den hårde ghettoliste, og lader dem fortsætte den udvikling, som beboerne sådan set er dynamoen i, i stedet for at Aarhus Byråd kunne finde på at lave noget, som er hårdere end det, de er pålagt.
Heidi Bank (V), 2021-04-06:
Nu ved jeg godt, at ordføreren for Enhedslisten gerne vil gøre det her til et spørgsmål om, at man bare lige kunne gøre noget i forhold til 1 pct. eller ½ pct.
Men jeg kunne jo også vende det om og spørge ordføreren for Enhedslisten: Hvor er det så, grænsen går?
For virkeligheden er jo, at Enhedslisten slet ikke ønsker det her; de ønsker jo, at det skal være, som det hele tiden har været, altså at man ikke gør noget som helst.
Og det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Jeg kan ikke forstå, at man vil efterlade de kvinder og de børn og i øvrigt også de mænd og drenge i parallelsamfund, hvor man ikke ser mennesker som lige.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-06:
Jamen det var jo en fiks måde at forsøge at stille et spørgsmål i stedet for at svare på de to spørgsmål, der blev stillet.
Jeg spurgte sådan set til, om ordføreren betragter Skovgårdsparken som et parallelsamfund, som en ghetto.
Og jeg spurgte til, om ordføreren kunne svare på, om ordføreren i Aarhus Byråd vil gå videre, som om Skovgårdsparken er en hård ghetto, og dermed gå ind i nogle, hvad skal man sige, processer, hvor man sådan set straffer Skovgårdsparken, på trods af at de har lavet en stor indsats og ikke er endt på den hårde ghettoliste.
Det var sådan set de to spørgsmål, som jeg stillede i min første korte bemærkning.
Og hvis ordføreren vil stille mig spørgsmål, er der chance for det lidt senere.
Heidi Bank (V), 2021-04-06:
Jamen jeg mener, at man skal forebygge i forhold til de her områder, og jeg mener også, at der har været massive problemer i Skovgårdsparken.
Nu er det sådan, at de ting, der foregår i Aarhus Byråd, sidder jeg og drøfter med min byrådsgruppe i Aarhus og ikke som en del af mit folketingsarbejde.
Men jeg mener, man skal tage det lige så alvorligt, og jeg mener, at de her områder, der ligger på grænsen, skal vi da have kæmpestor opmærksomhed omkring.
Samira Nawa (RV), 2021-04-06:
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordføreren vil sige til den læge, der har taget lægeuddannelsen og også er i beskæftigelse, aldrig har begået kriminalitet, har et indkomstniveau, som er relativt højt, men som med sin afghanske baggrund, alene med sin afghanske baggrund er med til at gøre et boligområde til en ghetto, er med til at udsætte sine naboer for, at der nu skal laves nedrivningsplaner.
For hvis det var mig, ville jeg simpelt hen ikke vide, hvad jeg skulle sige.
Der er tale om et menneske, der gør alt det rigtige, gør alt det, man forventer vedkommende skal gøre, men så er der så en ting, man ikke kan lave om på, og det er ens herkomst.
Hvad vil ordføreren sige til vedkommende?
Heidi Bank (V), 2021-04-06:
Jeg håber ikke, det er sådan, at ordføreren tænker det alene med sin baggrund.
Det er jo sådan, at man har sat nogle kriterier, og jeg siger ikke, at de er perfekte, og jeg kan sagtens forstå, at man kan have den der følelse af, at hvis det nu bare var sådan, at man kunne rykke det lidt til den ene eller til den anden side.
Men man skal kunne arbejde med det her, og det er også derfor, at vi jo har mange ting, hvor vi fører lister, og hvor vi fører statistik over det, og det kan man stå og rynke lidt på næsen af, men det er en måde at prøve at navigere i et felt på.
Men jeg vil da rose den læge for at gøre alt det rigtige, og jeg vil da rose dem for at bidrage positivt med alt det, de gør, for det er da også med til at vise et eksempel i det område og at løfte noget.
Samira Nawa (RV), 2021-04-06:
Men nu er det alene baggrunden i det her tilfælde, der er udslagsgivende.
Og jeg tror ikke, det er ros, man har behov for, jeg tror, at det er en helt anden form for anerkendelse, netop den, hvor man ikke får et stempel på baggrund af lige præcis en etnicitet.
Ministeren kaldte det ærligt for diskrimination.
Vil ordføreren også gøre det?
Heidi Bank (V), 2021-04-06:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at ordføreren for Det Radikale Venstre ikke kan se, at hvis ikke vi gør noget, vil den læges børn jo opleve at blive set skævt til på gaden.
Det er da ikke en rimelig behandling af den læges søn, altså at man ser skævt til ham alene på grund af hudfarven, og fordi der er nogle statistikker, der slår ud.
Det er da, fordi vi ikke har styr på vores sammenhængskraft, det er da, fordi vi ikke har styr på, at vi trækker på de samme værdier, og det er da, fordi der er nogle, der stikker fuldstændig ud på listerne i forhold til andre.
Det er da alvorligt, og det er vi da nødt til at gøre noget ved.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-06:
Tak til ordføreren for talen.
Om førtidspensionister har ordførerens kollega, beskæftigelsesordfører hr. Bent Bøgsted, sagt, at det er vigtigt for både fysisk og psykisk syge, at de kan leve med sjælefred.
Det var i forbindelse med en debat om midlertidig førtidspension.
Dansk Folkeparti har også været med til at kæmpe mod udhulingen af førtidspensionen, og i talende stund kæmper vi også for at prøve at stoppe modregningerne i forbindelse med gensidig forsørgerpligt.
Det er alle sammen forskellige ting, der kan gøre, at førtidspensionister ikke har så stram en økonomi, som de har i dag.
Men når man ikke har så mange penge at rykke rundt med, giver det jo også god mening, at flere førtidspensionister faktisk bor i de her almene boligområder, og det giver ikke sjælefred – det gør det altså ikke – heller ikke i Vollsmose, at risikere, at ens hjem igennem mange år, hvor der måske er de hjælpemidler, man har brug for til at komme rundt, hvis man er fysisk handicappet, bliver revet ned.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad mener ordføreren om, at førtidspensionister tæller negativt i statistikken?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-06:
Ordføreren siger, at uanset etnicitet skal der være lige muligheder.
Men er det ikke rigtigt, og det spørgsmål stillede jeg også før, at hvis du har et område, hvor alle kriterierne er opfyldt, altså hvor alle er arbejdsløse og alle er kriminelle, men hvis etnicitetskriteriet ikke er opfyldt, kan du ikke komme på ghettolisten, altså så kan du ikke blive klassificeret som en ghetto?
Der er da diskrimination der, og det er jo også det, alle påpeger.
Og så vil jeg bare spørge, om vi så ikke i virkeligheden er endt i en situation, hvor målet helliger midlet.
Vi vil så gerne af med et eller andet, og så er vi selv ude på en glidebane.
Altså, der er jo ikke lige muligheder, når det er, at der er et etnicitetskriterie, der gør, at du kan blive klassificeret som en ghetto eller ikke en ghetto.
Kunne ordføreren sætte nogle ord på det?
Heidi Bank (V), 2021-04-06:
Jeg synes egentlig, det er et rigtig godt spørgsmål.
Jeg ville gerne have haft det andet, men nu tager vi det her.
Jeg synes jo, at det vigtige, når man modtager kritik – vi kan jo alle sammen godt finde ud af at tage imod ros – er, at man lytter grundigt efter, hvad der bliver sagt.
Jeg tror også, det er vigtigt, at vi husker på, hvorfor vi vil det her.
Det er jo ikke for at diskriminere.
Det er jo ikke for at forskelsbehandle.
Det er jo netop, fordi vi ønsker, at man, uanset hvilken etnicitet man kommer med, og uanset hvilken hudfarve man har, kan være en del af det danske samfund, og at ens børn får de bedst tænkelige muligheder, det her samfund kan være med til at give dem.
Så for mig handler det rigtig meget om målet, og hele baggrunden for, at VLAK-regeringen lavede det her tiltag i sin tid, er jo, at man ønsker et samfund uden ghettoområder og uden de her parallelsamfund i 2030.
Tanja Larsson (S), 2021-04-06:
Det er det, jeg mener med, at vi to har meget forskellig faglig baggrund, for nogle gange er amputation det bedste.
Det lyder meget hårdt og barsk at sige sådan her, men det handler jo om, at vi bliver nødt til at sikre folk en bedre fremtid.
Det handler jo om, at vi bliver nødt til at skabe nogle boligforhold, hvor vi alle sammen bor sammen med hinanden på kryds og tværs af skel.
Jeg håber, vi er enige.
Jeg hører ikke spørgerens holdning til det her, men jeg håber da, at spørgeren er enig med Socialdemokratiet i, hvor vi gerne vil ende med vores samfund, nemlig at vi skal bo sammen, blandet, og at børn uanset etnicitet eller forældrebaggrund, eller hvad ved jeg, skal have lige vilkår.
Det håber jeg vi er enige om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-06:
Nu fremhævede ordføreren det nye udspil fra Socialdemokratiet, hvor der så er 58 boligområder, hvor der bor 100.000 mennesker, og hvor man så vil begrænse muligheden for, at arbejdsløse eller folk med ikkevestlig baggrund kan flytte ind, uden at man sikrer, at de så har et lignende tilbud.
Hvor er det, at de fattigste skal bo, hvis man sådan ser det fra Socialdemokratiets vinkel?
Altså, vi er i en situation, hvor der er 1 million mennesker i Danmark, som bor i almene boliger, og som har været og er meget imod den her ghettolovgivning, som har været gældende.
For det har … [Lydudfald] … at man rent faktisk ville hjælpe de mennesker, der bor i de her områder, og man ville hjælpe de mennesker, som man ikke vil give lov til at flytte ind i de områder.
Tanja Larsson (S), 2021-04-06:
For at blive lidt i den samme jargon som før, må jeg bare sige: Det handler jo også om forebyggelse.
Altså, det er så enkelt og så simpelt som det.
Det handler jo om at sørge for, at de områder ikke bevæger sig i en skæv retning.
Og så vil jeg da sige: Der er rigtig mange mennesker, der er velkomne til at flytte ud i landdistrikterne, hvor jeg selv bor.
Der er boligerne ikke så dyre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-04-06:
Hvis man nu kigger på de sådan lidt mere bynære kommuner, kan man se, at vi har ti kommuner i Danmark, som har rigtig mange almene boliger, og man må bare konstatere, at der ikke er nogen af de ti kommuner, som har nogen områder på de såkaldte ghettolister i øjeblikket.
Så det, at der i nogle kommuner er blevet bygget mange almene boliger, har sådan set været med til at sikre, at folk kunne bo i en rimelig bolig, uden at der er nogen, der tjener på det.
Kan ordføreren ikke se, at vejen frem er flere almene boliger, frem for at man har lovgivning her, hvor man risikerer at fjerne almene boliger ved at sælge dem eller rive dem ned?
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-06:
Jeg synes egentlig, vi bør respektere borgerforslaget, sådan som det er fremsat, og det handler om ghettoplanen i sin helhed.
Dansk Folkeparti støtter ghettoplanen, og derfor stemmer vi nej til dette forslag.
Med hensyn til det andet vil jeg sige, at den enkelte ting, som gør, at vi bliver nødt til at kigge på de boligområder, hvor der er problemer, simpelt hen er, at der er alt for mange mennesker med den samme baggrund, der klumper sig sammen.
I Vollsmose, som jeg kender temmelig godt, kommer to tredjedele f.eks. fra mellemøstlige kulturer, og op imod 60 pct. har tidligere været på en eller anden form for overførselsindkomst, og det er jo ikke godt.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-06:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
At vælge fællesskabet til lyder jo dejligt.
Jeg talte med en beboer fra Vollsmose.
Hvis hans familie havde haft råd, havde de ikke valgt at flytte til Vollsmose – sådan sagde han det direkte til mig.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvad betyder det at vælge fællesskabet til for Venstre?
Er det virkelig kun for dem, der har råd?
Eller hvordan skal man få de mange muligheder, som ordføreren taler om; hvordan skal man få mulighed for det?
Skal det være for de mange, eller skal det være for de få?
For noget af det, der jo er med de almene boliger, er, at man uagtet størrelsen på ens pengepung har mulighed for at kunne flytte ind.
Derfor er det et sted, hvor rigtig mange af dem, som ikke har råd til det boligmarked, vi har i Danmark, faktisk har råd til at flytte ind.
Så er mulighederne for de mange eller for de få?
Heidi Bank (V), 2021-04-06:
Tak for spørgsmålet fra ordføreren.
Jeg synes i virkeligheden, at ordføreren stiller en lidt forkert præmis op.
Jeg synes, at det bliver problematiseret, at der er almene boliger.
Jeg ser det ikke som et problem, at der er almene boliger; jeg ser det som en positiv ting, at vi også har almene boliger.
Jeg synes, vi skal have en mangfoldighed af boliger, og det er det, Venstre mener, nemlig at vi skal have en blandet boligmasse.
Så jeg forstår sådan set ikke helt den problemstilling.
Men at vælge fællesskabet til er jo at blive en del af samfundet.
Det er ikke et spørgsmål om, at man skal blive som alle andre, at vi alle sammen skal være ens, men det handler jo om, at man vælger at bidrage, at man vælger at kaste sig ud i de udfordringer og muligheder, der er i samfundet, og at man jo også har friheden til det.
For det er jo lige præcis den allerstørste bekymring med de her parallelsamfund, nemlig de begrænsninger, der bliver lagt ned over specielt kvinder og piger.
For når vi ikke får den ligestilling, som der er mellem kønnene, og som er nødvendig for et velfungerende samfund, som jeg ser det, så mister vi nogle muligheder.
Så det er jo den der fællesskabsfølelse af, at vi alle sammen har muligheder, og at vi alle sammen er noget værd, der binder os sammen.
Victoria Velasquez (EL), 2021-04-06:
Tak for det.
Frihed, fællesskab og muligheder er i hvert fald noget af det, som jeg kæmper for, og som jeg virkelig drømmer om at vi kan få skabt.
Problemet er jo bare, at hvis du f.eks. bor i Odense og gerne vil have en bolig og du ikke har særlig mange penge, hvor er det så, at du har hurtigst adgang til at kunne få plads?
Det er jo f.eks. i Vollsmose – og sådan er det jo rigtig mange forskellige steder.
Så jeg synes bare, at de her ord om frihed og muligheder for nogle godt kan lyde en smule privilegieblindt, fordi man altså ikke har råd til at gøre det andre steder.
Og nu vil man så rive boliger ned og privatisere boliger der, hvor de rent faktisk har råd, i stedet for at lave en større indsats de andre steder, så man kunne få et mere mangfoldigt byrum.
Heidi Bank (V), 2021-04-06:
Jeg synes egentlig, at der bliver tegnet et forkert billede.
Jeg ved ikke, om det er, fordi ordføreren ikke ved det, men der er jo rigtig mange steder, hvor der blev lavet aftale om, at der skal bygges boliger tilsvarende dem, der bliver revet ned.
Der bliver jo netop gjort en kæmpe indsats, som jeg også nævnte i min ordførertale, fra kommunernes side for at sikre, at de her beboere kan komme videre.
Men det ændrer jo ikke på, at når man står derude og hører, at ens bolig er en af dem, der kan blive revet ned, en af dem, der skal fjernes, en af dem, der skal frasælges, så rammer det, og det tror jeg da at vi skal have stor respekt for, altså at det rammer.
Og det er også derfor, at det er vigtigt, og vi skal være glade for, at kommunerne tager den her opgave så alvorligt, at man prøver at sikre, at folk kan komme videre på en ordentlig måde, og det oplever jeg også er det, der sker.
Men jeg oplever bestemt ikke, at det er den måde, som det bliver italesat på fra venstrefløjens side – der prøver man tværtimod at dæmonisere.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-04-06:
Tak til ordføreren.
For mig at se er problemet, at man for at fremme lovgivningen her og for at argumentere for lovgivningen jo bruger termer som arbejdsløshed, uddannelse og negativ social kontrol.
Så det spørgsmål vil jeg ikke stille.
Det, jeg til gengæld i stedet for vil høre ordføreren om, handler om, at man ikke kan komme udenom, at der har været massiv kritik af ghettoloven – massiv kritik – fra menneskerettighedseksperter, og FN har været ude at snakke om det og sige, at det er forskelsbehandling, og fra beboerdemokratier.
Der har været massiv kritik.
Hvad tænker Venstres ordfører og hvad tænker Venstre, når der er så meget massiv kritik omkring det?