runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2017-09-07:
Fru Lisbeth Bech Poulsen sagde, at Liberal Alliance ikke går op i klima.
Det passer simpelt hen ikke.
Vi synes, det er problematisk, at man gennem mange år har haft en meget irrationel tilgang til at løse de udfordringer.
Man har gjort det på meget dyre måder.
Man har et kvotesystem osv., som jo ikke fungerer særlig godt.
Det er ikke en særlig rationel måde at løse udfordringerne på.
Man skal jo løse dem på den mest rationelle måde, altså der, hvor det koster mindst, og det har man ikke gjort.
Vi synes, at man skal til at se på det, og det er da min forståelse, at der også her bredt i Folketinget er ved at opstå en erkendelse af – fra nogle partiers side – at ja, vi har ikke gjort det på den smarteste måde altid, og at vi nu skal se på, hvordan vi gør det på en smartere måde.
Det kan jeg kun bifalde.
Julie Skovsby (S), 2017-09-07:
Tak for det.
I regeringens 2025-plan fra maj havde man en ambition om at øge beskæftigelsen med ca. 10.000 personer ved bl.a. at omlægge SU'en.
Det lykkedes som bekendt ikke.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Se, det er sådan, at der er et SU-forlig, der løber til og med 2018, og det kan kun ændres, hvis alle forligspartier er enige om at ændre SU-aftalen.
Så det må jo være lidt op til partierne, der er med i SU-aftalen, om de vil ændre den her i 2017.
Det er i øvrigt ikke rigtigt, at jeg kun har snakket om genoptjeningsprincipper.
Jeg spurgte tidligere hr. Thomas Jensens partikollega, om Socialdemokratiet ville være med til at genindføre gradueringen af børne- og ungeydelsen, sådan som hr. Dan Jørgensen havde lovet det i Ekstra Bladet den 25. maj 2016.
Nu kan hr. Thomas Jensen måske så bare svare på sine egne vegne, altså om han vil være indstillet på at indføre
en gradueret børne- og familieydelse, altså om han er enig med hr. Dan Jørgensen.
Thomas Jensen (S), 2017-09-07:
Tak, formand.
Vi har jo set en perlerække af udspil fra regeringen her over de seneste uger, og det, der har været bemærkelsesværdigt, er jo, når vi har set et udspil, hvor regeringen delte gaver ud, at regeringen ikke har fortalt, hvem der skulle betale.
Vi blev holdt hen med, at det skulle vi nok få at vide, og nu står vi så her og diskuterer finanslovsforslaget ved førstebehandlingen, og stadig væk ved vi ikke, hvem der skal betale.
Vi ved, at regeringen godt vil slå sig løs i råderummet og bruge nogle af de hårdt optjente penge, som danskerne har leveret til det, og vi ved også godt – det har vi hørt flere gange i dag – at der er en regning på 5,25 mia. kr., som regeringen stadig væk skal ud at finde, og jeg vil igen prøve at få et svar fra finansministeren på, hvor de penge skal findes.
Der bliver kun talt om genoptjeningsprincipper.
Jeg tror, der er mange hårdtarbejdende lønmodtagere, som har betalt deres skat måned efter måned i en forvisning om, at når deres børn engang nåede til den alder, hvor de skulle til at uddanne sig, så kunne de også få en SU fra staten til at uddanne sig for, og det samme tror jeg gælder mange studerende.
Og der er mit spørgsmål her kort og klart: Kan de forældre og kan de kommende studerende være sikre på, at de kan få en SU, der ikke bliver beskåret af regeringen i den her finanslov?
Christian Juhl (EL), 2017-09-07:
Tusind tak for det.
Jeg er næsten nabo til Lars Larsen i Silkeborg, som ofte har et godt tilbud.
Og jeg tænkte, at jeg godt ville give et godt tilbud til finansministeren, nemlig et tilbud om, at vi kan spare lidt på statens udgifter og arbejdsgivernes udgifter – og så er vi rigtig på den borgerlige bane – for så kunne det jo være, at vi kunne finde sammen.
80 mia. kr. om året siger beskæftigelsesministeren, hr. Troels Lund Poulsen, at det koster samfundet i form af produktionstab, sygehusudgifter, pensioner, behandlinger osv.
Skulle vi ikke en dag sætte os ned og prøve at regne ud, hvordan vi med en lille investering kan få et meget, meget stort afkast?
Jeg tror, at vi kan få et større afkast end af de bedste aktier, der kan købes på markedet.
Hvis vi gjorde bare en lille forebyggende investering, kunne vi få et stort afkast, og så ville alle de mennesker ikke være udsat for den pine, og der er jo også nogle af dem, der dør af det.
Skulle vi ikke gøre det, hr. finansminister?
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Altså, hvis det er sådan, at vi kan sætte os ned og finde ud af, at vi med en yderligere investering kan spare penge i den offentlige sektor, hvis vi kan spare mennesker for uheld og undgå tragiske skæbner, som en arbejdsulykke kan medføre, er jeg faktisk interesseret i det.
Det, der blot er udfordringen, er, at mange har ideer til, hvordan man skal investere og bruge penge, men det er få, der har nøglen til, hvordan det reelt i sidste ende kommer til at blive en besparelse.
Hvis der er nogen, og det kunne være hr. Christian Juhl, der har ideer til det, er jeg altid åben for at drikke en kop kaffe og tage en drøftelse af det.
Jeg kan naturligvis ikke give et tilsagn om, at vi kan blive enige, men starten på at blive enig er som regel, at man sætter sig ned og taler med hinanden.
Christian Juhl (EL), 2017-09-07:
Fint, men i første omgang behøver vi ikke engang at bruge ekstra penge set i forhold til sidste år.
Vi kan starte med at annullere den nedskæring på Arbejdstilsynet, der f.eks. er planlagt i det her budget.
I foråret sagde beskæftigelsesministeren til os, at det er muligt, at vi har ødelagt Arbejdstilsynet så meget, at det ikke fungerer effektivt, og at vi måske skal have rettet op på det.
I stedet for at fyre 24 mand kunne vi beholde dem og se, om de ikke kunne skaffe os nogle ekstra skillinger til en lille forbedring.
Hvis det så kunne blive til en stor forbedring næste år, kunne vi jo langsomt investere, indtil det ikke mere giver et afkast.
Var det ikke en idé?
Det er jo ikke ret mange penge, der skal til, for at Arbejdstilsynet igen kommer til at fungere.
Vi er enige med ministeren i, at vores arbejdsmiljøindsats faktisk ligger i ruiner; det gælder også plan 2022, som nu bliver lavet totalt om, fordi den ikke har leveret det, den skulle levere.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Der er jo netop på vej til at blive taget hånd om de udfordringer, der er i arbejdsmiljøindsatsen.
Jeg ved, at beskæftigelsesministeren har arbejdet med området og tager området meget alvorligt.
Vi har fra regeringens side valgt at sige, at hele den offentlige sektor skal bidrage med et omprioriteringsbidrag på 2 pct. til at kunne investere målrettet på de områder, hvor vi ønsker at gøre en særlig indsats.
Det betyder, at man vil kunne se, at der er nogle områder, der leverer ind til omprioriteringsbidraget, men det er et omprioriteringsbidrag, der gør, at vi investerer nogle andre steder i den offentlige sektor.
Jeg er ikke ekspert i, hvordan arbejdsmiljøsystemet fungerer i dag, men jeg har altid kaffe på kanden, også til hr. Christian Juhl, til en snak om, hvordan vi sammen kan sikre dansk økonomi en stærkere position.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-09-07:
Tak for det.
Det, vi ser, er en finansminister og en regering, der manipulerer groft.
Først laver man en skattereform, som er knaldskæv, og får at få den til at glide ned hos danskerne, laver man et groft manipulerende eksempel, hvor man sætter en HK'ers husleje til at være lig med det, som en direktør betaler i husleje.
Og så får man skattereformen til at se ud af noget, som den ikke er.
Det er groft manipulerende og vildledende.
Her til aften har finansministeren så talt med Annette, og han har i virkeligheden også direkte manipuleret over for hende i den telefonsamtale.
Det er jo klart, at Annette bliver glad for at modtage en skattelettelse, men lige efter spørger hun så ganske klogt: Hvad betyder det for min velfærd?
Bliver der flere penge til velfærd?
Der vælger finansministeren at svare, at det gør der.
Men enhver ved, at det er manipulation.
For det, Annette spørger om, er: Bliver velfærden bedre?
Kan vi få bedre velfærd på trods af skattelettelser?
Og da finansministeren svarer, ved han godt, at det ikke er korrekt.
For hvis man tager højde for det demografiske træk, bliver velfærden jo dårligere.
Derfor manipulerer finansministeren først med danskerne og derefter direkte over for Annette.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Det er da dejlig, at hr. Christian Rabjerg Madsen er kommet og bringer noget energi ind i diskussionen.
Det er bare en skam, at det er på så forkert et grundlag.
Der er overhovedet ikke manipuleret.
Der er lagt konkrete tal frem ud fra konkrete beregninger, som er foretaget efter samme metoder, som man har gjort tidligere.
Og det har så vist, at det her betyder, at en HK'er på mindsteløn vil få 5.000 kr. mere til sig selv.
Det er et faktum, som ingen har betvivlet, og det vil være et markant løft, også for Annette Hansen.
Og det, vi gør fremadrettet, er, at vi giver flere penge til velfærden, at vi bruger flere penge til offentlige udgifter, end vi gør i dag.
I 2018 løfter vi faktisk det niveau, der er i kommunerne, med 800 mio. kr. mere end det, der er aftalt.
Og det gør vi, fordi vi rent faktisk mener, at det er vigtigt, at man ude kommunerne har råd til kunne give en god ældrepleje, en god folkeskole, en god pasning af vores børn.
Så i 2018 bliver der givet mere, end der bliver givet i år.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-09-07:
Finansministeren er udmærket klar over, at når der bliver flere ældre, vil der blive behov for flere penge til den offentlige sektor, end det, regeringen har sat af.
Den bliver dårligere, og finansministeren ved udmærket godt, at når Annette spørger, om der bliver flere penge til velfærd på trods af skattelettelserne, så spørger hun, om vi får en bedre velfærd.
Og alligevel vælger man at svare sådan på det faktuelle spørgsmål, altså på trods af at man ved bedre.
Jeg synes, man skulle svare Annette og danskerne ordentligt, og jeg synes også, man skulle svare Folketinget på, hvordan man vil finde de 5,25 mia. kr., som man mangler at finansiere i sit finanslovsforslag.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Hukommelsen er ganske, ganske kort hos Socialdemokratiet – skræmmende kort.
Da man for få år siden selv sad i regering, var der en gennemsnitlig vækst i det offentlige forbrug på 0,2 pct., mens der var et demografisk træk på 0,5 pct., altså en forskel på 0,3 pct.
Så spurgte vi, om det så betød, at velfærden bliver ringere.
Velfærden bliver ikke ringere.
Man kunne sagtens få bedre velfærd med 0,2 pct. i vækst, selv om det demografiske træk var 0,5 pct.
Men når man så er i opposition, så kan det ikke lade sig gøre.
Ligesom da man i 2011 glemte alle de ting, man havde sagt før.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-09-07:
Tak for det.
Jeg tror, at alle, der har siddet ude bag skærmen og fulgt med i den sidste time, vil have bemærket, at vores finansminister er enormt god til springgymnastik.
For han har med meget store evner sprunget over de spørgsmål, som han er blevet stillet, i forhold til hvordan man vil finde de her mere end 5 mia. kr., som man vil tage fra overførselsindkomsterne.
Så jeg vil bare spørge finansministeren helt klart: Kan finansministeren garantere, at der ikke vil blive taget fra folkepensionisterne?
Kan finansministeren garantere, at der ikke vil blive taget fra førtidspensionisterne?
Kan finansministeren garantere, at der ikke vil blive taget fra SU'en i de forhandlinger, som man nu er i gang med med Dansk Folkeparti bag lukkede døre?
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Vi har peget på en række områder, som skal være med til at finde de midler, der skal til for at lave en fuld finansiering af vores skatteudspil.
Der er et finansieringsbehov på 5,25 mia. kr., og vi har peget på, at vi skal finde dem ved bl.a. at kigge på optjeningsprincipper.
Jeg synes, der er rigtig mange områder, hvor vi trænger til at få optjeningsprincipper i Danmark, også store områder, der kan give betragtelige beløb.
Man skal huske på, at det her med de 5,25 mia. kr. er noget, der skal have virkning i 2025.
Så der er mulighed for ved optjeningsprincipper at sørge for, at vi får en mere, synes jeg, rimelig finansiering af de velfærdsgoder, der er i Danmark, hvor man yder, før man nyder, og hvor man er med til at bidrage til samfundet, inden man er med til at modtage fra det.
Det synes jeg da det er helt ærligt at lægge frem, og vi vil forhandle, som vi har lovet, med Dansk Folkeparti, om, hvilke rammer og hvilke muligheder der er for at lave optjeningsydelser på flere områder.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-09-07:
Jamen det har vi jo hørt før.
Men det er jo ikke det, jeg spørger til.
Jeg spørger til, om finansministeren kan give en garanti til folkepensionisterne, til førtidspensionisterne og til SU-modtagerne for, at der ikke vil blive skåret på deres overførsler som et led i finansieringen af de maskerede topskattelettelser, som regeringen er i gang med at forhandle med Dansk Folkeparti, og jeg synes ærlig talt, at befolkningen og Folketinget fortjener et ærligt svar.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Hvis jeg svarer det samme, skyldes det primært, at jeg bliver spurgt om det samme, og det er jo sådan set rimeligt nok, at man svarer det samme på enslydende spørgsmål.
Med hensyn til en garanti er det prøvet en gang før i dansk politik at afgive klare garantier – jeg tror endda, det var skriftligt – og det kom der ikke ret meget ud af.
Jeg har det klare hensyn, at jeg skal få en økonomi til at hænge sammen, og det er ikke en økonomi, der indebærer topskattelettelser ud over det, som vi har aftalt med fru Mette Frederiksen, der dengang var beskæftigelsesminister, og hr. Bjarne Corydon, der dengang var finansminister, nemlig topskattelettelser, der egentlig skulle være indfaset i de kommende år, men som vi gerne ser træde i kraft allerede i 2018.
Derudover er der ikke topskattelettelser i den skattereform, som vi har præsenteret og håber på at kunne gennemføre.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Ministeren har faktisk citeret Annette Hansen for to forskellige ting nu på to forskellige spørgsmål.
Er det overhovedet ministeren selv, der har talt med Annette Hansen, eller er det en spindoktor?
Man kan godt begynde at blive tvivl om det, især i betragtning af at man arbejder med mange sjove elementer her.
Kristian Jensen (V), 2017-09-07:
Tak for det.
Det er skabt af skattereformen i 2009, det er skabt af efterlønsreformen i 2011, det er skabt af genopretningspakken og dagpengereformen i 2010.
Det er skabt gennem mange forskellige kilder.
De midler, vi skabte i velfærdsaftalen fra 2006, blev bl.a. investeret i forskning og udvikling, de blev investeret i at løfte vores forskningsindsats til 1 pct. af BNP, de blev brugt til at løfte vores uddannelsesindsats, og det er der rigtig, rigtig mange, der har haft gavn af, og det vil Danmark også i fremtiden få gavn af.
Det, som Annette Hansen spurgte om, var, om der ville blive brugt flere penge i de kommende år på velfærd.
Og ja, det vil der.
Vi har i det råderum, der er, afsat ca. 8 mia. kr. til at dække lavere skat, men vi har afsat 18 mia. kr. til velfærdsløft i form af vækst i det offentlige forbrug og investeringer i offentlige veje, baner, it-infrastruktur osv. Så der vil være markant flere penge til velfærd og investeringer, end der bliver sat af til skattelettelser.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Tak for det.
Det er egentlig den debat, som ordføreren havde med fru Karin Gaardsted, der får mig til at rejse mig op, for jeg synes, at det er lidt interessant, at man som socialdemokratisk ordfører stiller spørgsmålet om, hvorfor man ikke bruger flere penge på at give en skattelettelse til virksomhederne.
Man skal altså give en virksomhed som Lundbeck, som vel egentlig går ganske udmærket, et forskerfradrag på 130 pct.
Det var det, spørgsmålet til ordføreren gik på.
Det skal ikke gives til den lille og den mellemstore virksomhed.
Tømrermesteren eller andre skal ikke have et øget fradrag, men det skal Lundbeck.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Det vil være enormt dyrt.
Vi har virksomheder som Novo Nordisk, Lundbeck og andre medicinalvirksomheder, og vi har mange højteknologiske virksomheder i Danmark inden for forsvarsindustrien og alt muligt andet, som har store forskningsbudgetter.
Og vi ville kunne forudse, at de forskningsbudgetter ville blive meget, meget større, hvis man indførte et så generøst statstilskud som et fradrag på 130 pct.
Så jeg synes, det er helt vanvittigt at tale om det.
Jeg ved godt, at det selvfølgelig er et ønske fra erhvervslivet, for hvem vil ikke gerne have fingrene i offentlige kroner?
Men jeg kan slet ikke se, at det økonomisk giver mening.
Virksomheder skal forske, fordi det giver et afkast.
De skal ikke forske, fordi de får statstilskud til det.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg har egentlig markeret af fuldstændig samme årsag.
Jeg er virkelig forvirret på et højt niveau.
Det er ikke på grund af ordføreren, for det var klokkeklar tale.
Men vi har brugt hele formiddagen og det meste af eftermiddagen på at diskutere den klassiske velfærd, altså den fælles velfærd, og skattelettelser.
Nu kommer der et forslag, må man forstå, fra Socialdemokratiet.
Man taler meget stærkt for, at man skal øge et skattefradrag, altså give en skattelettelse, og det er oven i købet til virksomheder i det her land, som det går udmærket for.
Det vil man nu satse på, efter at vi hele formiddagen er blevet tudet ørerne fulde af, at hver krone, der går til forskellige skattelettelser, går fra den fælles velfærd, og at det er velfærden, som man prioriterer over skattelettelser.
Kan hr. Rasmus Jarlov forstå, at jeg er en smule forvirret over den melding?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Det kan jeg godt forstå.
Når man smækker noget så voldsomt på bordet som virksomheders milliardbudgetter til forskning og siger, at det vil man subsidiere med et fradrag på 130 pct., så vælter man simpelt hen en finanslov.
Det er gigantiske beløb, vi her taler om.
Jeg tror, det er meget mere end det, vi har foreslået til erhvervsordninger i vores udspil.
Jeg ved, at sådan en virksomhed som Novo Nordisk – det er selvfølgelig ikke hele forskningen, der ligger i Danmark; jeg ved, at meget af forskningen ligger i udlandet – har et forskningsbudget på et tocifret milliardbeløb.
Hvis man skulle forestille sig, at det så skulle subsidieres med et fradrag på 130 pct., ville det blive mange penge.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Nå, det er slet ikke det, jeg vil spørge om.
Jeg har også noteret mig, at hr. René Christensen på vegne af Dansk Folkeparti har udtalt sig positivt i forhold til i givet fald at lave brede aftaler om det.
Og jeg skal sådan set bare høre, om De Konservative synes, at det er et forslag, man skal arbejde videre med, nemlig den teknisk baserede afgift, og også er enige i, at man bør indkalde til brede forhandlinger om det.
Jeg kan i hvert fald for Socialdemokratiets vedkommende sige, at vi er klar til at forhandle om det.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Jamen det er ikke vores opfattelse, at vi ved at øge Arbejdstilsynets budget vil få et meget bedre arbejdsmiljø rundtomkring.
Vi anerkender, at det er en vigtig opgave, men vi anerkender også, at det kan løses inden for de midler, der er sat af.
Jamen jeg vil ikke have nogen holdning til, hvem man skal indkalde til forhandlinger.
Jeg synes, det ville være upassende, hvis jeg begyndte at have en holdning til det.
Det er jo et svært spørgsmål, for her er der en forskel mellem, hvad regeringen har spillet ud med, og hvad der er Det Konservative Folkepartis politik.
Jeg vil godt understrege, at vi bakker op om det, som vi, de tre regeringspartier, er blevet enige om i det udspil, der ligger, og at det vil vi stemme for.
Men når jeg bliver spurgt til den konservative holdning, vil jeg sige, at det også er klart, at vi går ind for lavere registreringsafgifter.
Vi synes, at det, regeringen har lagt frem, er godt, og vi synes også, at det ville være udmærket, hvis man kunne lave en teknisk afgift.
Så sådan har vi det som parti, men vi er jo i et regeringssamarbejde, og der forhandler vi selvfølgelig ikke som separate partier, men samlet, og der har regeringen lagt sit udspil frem.
Benny Engelbrecht (S), 2017-09-07:
Det er tydeligt for enhver, at bilmarkedet er gået i stå.
Så derfor – når nu det er sådan, at det, regeringen har lagt frem, ikke under nogen omstændigheder kan samle et flertal – er spørgsmålet selvfølgelig: Hvis man så går videre ned ad en anden vej, mener De Konservative så, at det vil være mest fornuftigt at lave bredt baserede aftaler, så man får sikkerhed og tryghed blandt bilejere og ikke mindst i branchen?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Det vil jeg ikke forholde mig til.
Jeg synes, at det ville være irriterende for forhandlingslederen, hvis jeg begyndte at have holdninger til, hvad der skal ske i forhandlingerne fremover.
Nu forhandler regeringen ud fra sit udspil, og så ser vi, hvor langt regeringen kommer med det.
Så tager vi næste skridt derefter, hvis vi måtte komme til det, men den å krydser vi, når vi kommer til den.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Tak for en ordførertale, som jeg også synes var meget ideologisk, og det synes jeg faktisk er rigtig rart i hele den her diskussion om 0,7 og 0,8 osv.
Det, som ordføreren siger, er jo, at hvis vi skærer ned på velfærd eller offentligt forbrug og i stedet for giver nogle skattelettelser, flytter vi beslutningen og noget frihed over til borgeren.
Men problemet ved den manøvre er vel, at den frihed, som hr. Rasmus Jarlov så deler ud, deles meget skævt ud, hvor velfærd er noget, vi kan trække på uanset vores indkomst.
Vi skal ikke tænke på, om vi forgælder os, når vi skal på hospitalet, og vi kan få den uddannelse, vi vil, til vores unge, hvis de er talentfulde.
Så den frihed, som hr. Rasmus Jarlov taler om, er jo helt skævt fordelt.
Der vil direktøren få frihed til at vælge den bedste uddannelse til sine børn, mens arbejdsmanden ikke vil få den mulighed.
Der vil direktøren få mulighed for at købe den bedste sundhedspleje og ældrepleje, mens den lavtlønnede privatansatte ikke vil få samme mulighed.
Mener hr. Rasmus Jarlov virkelig, at det er en bedre model?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Jeg mener, at den model, vi har i Danmark, grundlæggende er god, men at den er gået for langt.
Vi er alle sammen enige om, at det skal være sådan, at man eksempelvis har adgang til god sundhedspleje, at alle borgere i Danmark skal have adgang til det, og at det bør være offentligt finansieret.
Men der er mange andre ting, hvor man godt kunne tænke, at her kunne folk måske godt betale selv, f.eks. for at gå på biblioteket.
Der kunne også være nogle kulturtilbud rundtomkring, og der kunne måske være nogle tv-kanaler, man selv kunne betale for.
Det kunne de godt betale for selv.
Så det handler både om, at vi tror på, at folk godt kan træffe nogle valg selv, og at valgene bliver dårligere af, at jeg og hr. Pelle Dragsted træffer dem for dem, og også om, at der simpelt hen er et velfærdstab ved den kæmpestore velfærdsstat, vi har i dag.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Det er lidt underligt med det der velfærdstab, når de lande, der har valgt præcis den model med et relativt højt skatteniveau og en ret stor offentlig sektor, alle sammen er blandt verdens ti rigeste lande.
Der er jo et eller anden der, der ikke hænger
helt sammen.
Men erkender ordføreren, at et kollektivt baseret velfærdssamfund skaber frihed til, at også dem, der ikke har meget høje indkomster, kan vælge den uddannelse, de ønsker, og at den frihed er større for flertallet, end den er i lande, hvor det er indkomsten, der bestemmer, hvilken uddannelse man kan vælge?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-09-07:
Altså, hvis man tager Danmark som eksempel, kan man sige, at vi jo også var rige, før vi fik et velfærdssamfund, nok også relativt rigere end andre lande.
Vi lå højt på ranglisten over rige lande, før vi fik et velfærdssamfund.
Så man kan ikke konkludere, at det er på grund af velfærdssamfundet, at et land som Danmark og andre lignende lande er blevet rigere.
Det er måske tværtimod sådan, at vi har haft råd til at bygge et velfærdssamfund.
Jeg anerkender, at det giver muligheder – og man kan godt kalde det frihed – at vi eksempelvis har adgang til uddannelse i Danmark uden at skulle betale for den, og det går vi også ind for.