Søren Espersen (DD), 2025-04-24:
Tak til de ordførere, der har været her og også givet en indikation på, at det ikke er så en dårlig idé.
Men det bliver ikke lige nu, forstod jeg på Venstres ordfører.
Det accepterer jeg selvfølgelig.
Jeg vil lige sige noget kort om, hvad det egentlig er, vi taler om.
Strækningen mellem Agger og Hanstholm er det, der i dag på engelsk bliver kaldt for Cold Hawaii, altså det kolde Hawaii.
Jeg er jo nødt til at oversætte; det har jeg lige gjort.
Det er i de seneste årtier blevet anerkendt som en af Europas bedste surfdestinationer.
Cold Hawaii er berømt for sin unikke surferkultur og tiltrækker årligt mange danske såvel som udenlandske turister, der dagligt surfer rundt – uanset vejret.
Cold Hawaii er blevet et stærkt brand for hele egnen, og surferkulturen spiller en central rolle i at understøtte helårsturisme samt bidrage til udviklingen i en landsdel, der traditionelt ikke har haft det for let.
Rutinerede surfere foretrækker blæsevejr og store bølger, men i sådanne forhold kan bunkerne faktisk være livsfarlige for surfere, idet bunkerne kan være svære at få øje på.
Både ved Klitmøller og Vorupør ligger enkelte bunkere i vandkanten, som set med lægmands øjne må anses som farlige.
På andre strækninger af Vestkysten ser man større samlinger af bunkere, der er gledet ned på stranden uden på nuværende tidspunkt at være farlige for sejlere, surfere og badende, men som kan være vanskelige at passere for gående.
Det ses eksempelvis, som vi talte om før, ved stranden nord for Løkken.
Bunkerne kan, hvad enten de er beliggende enkeltvis eller i klynger, være skæmmende og ødelæggende for naturoplevelsen.
Vestkysten hører til Danmarks mest unikke naturoplevelser, ikke mindst fordi vind og vejr konstant påvirker kystlinjen.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at vi skal bevare Vestkysten som en unik naturperle og samtidig sikre, at sejlere, surfere og badende kan færdes sikkert i vandet og langs kysten, så vi som samfund fortsat kan tiltrække turister.
Derfor bør mulighederne for at fjerne disse skæmmende bunkere undersøges.
Forslagsstillerne bemærker, at der ikke i 11 år er foretaget registreringer af bunkernes tilstand og placering, og at der derfor ikke foreligger et opdateret overblik over omfanget af farlige bunkere langs Vestkysten.
Udgiften til at kortlægge og undersøge muligheden for at fjerne bunkerne forventes at være begrænset og kan formodentlig holdes inden for ministeriets nuværende budget.
Hvis der er behov for ekstrabevillinger, foreslår forslagsstillerne, at udgifterne til undersøgelsen eventuelt finansieres via finanslovens § 35, »Generelle reserver«.
Forslagsstillerne ønsker, at der på baggrund af undersøgelsen bliver udarbejdet et overslag over, hvad det vil koste at fjerne de tilbageværende farlige bunkere.
Selv om det fremgår af ministerens svar på spørgsmål 1097, Miljø- og Fødevareudvalget, alm. del – svar på spørgsmål 1097, folketingsåret 2023-24, at ansvaret for bunkerne ligger hos den enkelte grundejer, må det være klart, at bunkerne på stranden og i vandkanten må være det offentliges ansvar, eftersom det var den danske stat, der i sin tid bekostede opførelsen af bunkerne, i og med at tyskerne til alle udgifter til bunkere, men også til vejbelægning lånte alle pengene i Danmarks Nationalbank.
»Lånte« har jeg skrevet med anførselstegn.
Jeg ser frem til den videre drøftelse, også i udvalget, som det er blevet nævnt, og håber på bred tilslutning, når vi når til vejs ende.
Mange tak.