runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-03:
Jeg vil da godt læse op igen, hvad det var, jeg sagde: Jeg synes, det er den følelse, jeg sidder med, når jeg læser i aviserne, at folk begår voldsomme forbrydelser i det danske samfund efter at have fået tildelt dansk statsborgerskab, også selv om de har fået det som barn.
Så synes jeg, det er utrolig frustrerende at læse om, for det fortæller noget om, at mennesker, der har fået tildelt en fornem gave af det danske folkestyre fra den her Folketingssal, efterfølgende begår voldsomme overgreb mod det samfund, der faktisk har givet dem en fuldgyldig plads i samfundet.
Og vi kan selvfølgelig godt have en polemik om ordvalget.
Og punkt 2: Når folk faktisk får tildelt statsborgerskab i dag, skal det være på nogle langt skrappere betingelser, end man fik dengang i 2001.
Men jeg kommer ikke til at pege 20 år tilbage i tiden og sige om folk, der sad i Folketinget dengang, at de er medskyldige i noget, der er foregået 20 år senere.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-03:
Det ville også være et grimt synderegister at komme igennem, når man tænker på det parti, som udlændinge- og integrationsministeren tilhører.
Men så lad mig bare spørge: Vil udlændinge- og integrationsministeren være med til så fremadrettet, at hvis de personer, som et flertal i Folketinget måtte tildele indfødsret, begår den slags lovovertrædelser, vold, grov vold, drab, skal de have deres statsborgerskab frataget, altså, forstået sådan, at man kun får det, betinget af at man lever en dadelfri tilværelse efterfølgende?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-03:
Det, som vi i hvert fald vil være med til, og som vi også forhandler om lige i de her dage, er, at folk, der begår alvorlig kriminalitet, som er til skade for Danmarks vitale interesser, og det kan være bandekriminalitet, narkokriminalitet, det kan også være andre former for kriminalitet, skal kunne få det frakendt ved dom, sådan som vi i forvejen har det, men den bestemmelse kan udvides.
Vi har i øvrigt også i samarbejde med Dansk Folkeparti vedtaget nogle regler, som gør, at vi administrativt kan frakende fremmedkrigere statsborgskabet; det er sket i 10 tilfælde, og der en sag mere undervejs, og ingen af de mennesker er indrejst i Danmark.
Så det er ikke, fordi vi ikke ønsker at reagere på det her.
Det, jeg reagerer på, er bare det med at pege 20 år baglæns i tiden og ligesom knytte det til en konkret sag i dag.
Det synes jeg ikke rigtig giver mening.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-03:
Tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til moskébyggeriet på Amerikavej 19 på Vesterbro, og er ministeren enig i, at byggeriet bidrager til en øget islamisering af bydelen?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-03:
Tak for spørgsmålet.
Det er ikke første gang, vi taler om moskéer og islams rolle i samfundet, og jeg håber ikke og tror heller ikke, at det bliver sidste gang, for det er en vigtig debat, som trænger til at blive taget åbent og direkte.
Jeg forstår også, hvorfor nye moskébyggerier kan skabe både bekymring og debat, og jeg vil for en god ordens skyld indlede med at sige, at jeg ikke kan gå nærmere ind i den konkrete sag på Amerikavej, men som jeg forstår det, har Københavns Kommune givet tilladelse til en ombygning af og en tilbygning til moskéen på Vesterbro med bl.a. nye ungdomsboliger.
Jeg kender ikke til planerne for udlejning af de konkrete ungdomsboliger, men jeg ved, at Københavns Kommune ikke har anvisningsret, men derudover vil mine udtalelser være mere generelle.
Den her regering har som mål, at vi i Danmark skal leve sammen på tværs af religiøse skel.
Det gælder selvfølgelig også beboere i ungdomsboliger, og jeg synes ikke, at religiøse tilhørsforhold bør være afgørende for, hvor unge mennesker bor, tværtimod.
Vi skal ikke dele ungdomsboliger op efter, om de unge går til fredagsbar eller til fredagsbøn.
Vi skal omgås hinanden og tage del i hinandens liv i fællesskabet.
Integration sker ikke ved, at bestemte grupper isolerer sig, og derfor arbejder regeringen hele tiden aktivt for at bekæmpe religiøse parallelsamfund, og det gør vi også meget gerne i samarbejde med Dansk Folkeparti og i øvrigt alle andre interesserede partier.
Så vil jeg også sige, at det spørgsmål, som spørgeren har stillet her, det gælder også de avisartikler om samme emne, da også har fået mig selv til at tænke, at jeg ligesom spørgeren nok skal en tur forbi Vesterbro og Amerikavej og se, hvad det konkret er, der foregår, for jeg har ikke set byggepladsen, og jeg vidste faktisk ikke, at det var så omfangsrigt, som jeg kan se det er.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-03:
Ministeren finder det frustrerende.
Det er det udtryk, han bruger.
Det må jeg indrømme jeg ikke er overbevist om er den følelse, som familien, der har mistet deres far, sidder inde med, altså frustrerende.
Det, vi taler om her, er ikke kun Mohamad Youssef Khalil, der er gerningsmanden i den konkrete sag, men jo masser af folk fra Mellemøsten, der igennem årene, takket være det parti, som udlændinge- og integrationsministeren repræsenterer, er kommet til Danmark og begår uhyrligheder: 4 stik i overkroppen med direkte penetration af hjertet, med døden til følge, fordi letsindige socialdemokrater og Venstrefolk og Konservative har tildelt indfødsret.
Frustrerende er det udtryk, ministeren bruger.
Jeg kan næsten kun betragte det som en hån over for dem, der sidder med det store tab, og over for dem, hvis land på den måde er blevet vanrøgtet.
Alene Dansk Folkeparti stemte nej tilbage i 2001, da hr. Khalil fik indfødsret i Danmark som biperson til sin far, der i øvrigt hedder Jihad Khalil; det er tilgængelig information.
Det behøver udlændinge- og integrationsministeren ikke putte med.
Frustrerende?
Altså, finder ministeren ikke anledning til måske at finde et lidt stærkere udtryk og i den forbindelse også overveje, om han ikke på sit partis vegne, som jeg spørger om, fortryder og beklager den måde, Socialdemokratiet har ageret på?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-03:
Til det sidste vil jeg sige, at det er jeg sådan set helt enig i vi ikke har været nok opmærksomme på, for der har jo været finansiering af moskébyggerier i adskillige år i Danmark.
Man kan i hvert fald godt sætte spørgsmålstegn ved, om det alle sammen er demokratiske og frihedselskende kræfter, der har finansieret al moskébyggeri i Danmark, og det er også derfor, jeg virkelig håber, at Folketinget inden for ganske få dage vil tredjebehandle og endelig vedtage det lovforslag, der skal sikre et stop for antidemokratiske donationer.
Jeg kender ikke specifikt finansieringen af den her moské.
Jeg ved, at der ikke er kommunale kroner i det, men det betyder ikke, at der ikke kan være penge i det fra andre steder.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-03:
Men kan vi så få et tilsagn fra ministeren om, at han vil undersøge det?
Alt andet lige må det med den lov, vi nu også vedtager om overførsler fra andre lande, være ministeren, der så også har den mest oplagte mulighed og mandat til at få undersøgt, hvad søren det er for nogle penge, der går fra Islamabad og omegn til nu Vesterbro.
Altså, det kunne være rart at få klarlagt.
Det kunne også være rart at få et tilsagn om, at man vil ændre reglerne, sådan at man selvfølgelig ikke kan lave den slags voldsomme byggerier uden i bredest mulig forstand at høre dem, der bor omkring moskéen, og så også hvad det er for nogle ungdomsboliger, der skal være på de øverste etager.
Vi har ret dårlige erfaringer rundtomkring fra ghettoerne i andre dele af Danmark med unge mennesker, der frekventerer moskéer og så lige pludselig ender et eller andet sted nede i Syrien.
Altså, nu skal der simpelt hen være ungdomsboliger i den samme bygning som den her gigamoské, der skal bygges.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-03:
Som jeg også sagde i forbindelse med et samråd omkring et moskébyggeri i Helsingør, er vi sådan set fra regeringens side, det gjaldt både erhvervsministeren og fra min egen side, indstillet på at diskutere, om kommunerne har de rette værktøjer til at regulere de her moskébyggerier.
For i dag bliver det til planlovsdiskussioner, men vi må nok erkende, at det her handler om meget mere end planloven, og i den forbindelse synes jeg også, det er helt relevant at diskutere, om naboerne bliver inddraget på den måde, som man bør kunne forvente, hvis man bliver nabo til en religiøs institution.
De trafikale forhold er jo bare ét element ud af mange, som jeg ved at naboer til de her institutioner kan have.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-03:
Men så må vi jo se, om det er noget, vi kan få sat i gang, inden det her folketingsår udløber.
For det er jo fuldstændig rigtigt, som ministeren siger, at der var en næsten tilsvarende diskussion – der var godt nok ikke minareter, som jeg husker det – om projektet oppe i Helsingør.
Og det er jo sådan en fuldstændig vanvittig tanke, at der skal være minareter i Danmark.
Altså, det er jo sådan et eller andet, der hører til nede i deres egne lande.
Men kan vi få et tilsagn om, at de der ting så bliver sat i gang nu, og at vi ikke bare skal vente og vente på den næste moskédiskussion?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-03:
Vi kommer ikke til at vente i en evighed.
Jeg tør ikke sætte en deadline, men jeg har allerede tilkendegivet den her diskussion omkring kommunernes mulighed for at regulere byggeri af moskéer og jo også en juridisk afdækning af mulighederne for at kunne forbyde bønnekald, og der er en lang række øvrige diskussioner, som handler om det samme, nemlig islams fysiske tilstedeværelse i det offentlige rum i Danmark.
Vores grundlæggende holdning er, at vi ikke mener, at man skal misbruge religionsfriheden til at komme anmassende og presse sin egen kultur ned over andre ved f.eks. at kalde til bøn ud over hustagene.
Og nu er der to minareter, kan jeg se, på Vesterbro, og så bliver diskussionen jo ikke mindre aktuel, og jeg er fuldstændig med på, at det også øger presset på regeringen for at levere mere end snak, men også handling.
Det er vi fuldstændig med på.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2021-03-03:
Tak, formand.
Set i lyset af sidste års sommerpakke, der kom i sidste øjeblik, hvor øerne ikke havde en jordisk chance for at forberede sig på den massive tilstrømning af turister, hvilke erfaringer har ministeren så gjort sig, der vil fremme en smidiggørelse af turistsæsonen i 2021 på øerne?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-03:
Normalt vil jeg anbefale at komme en tur ud i virkeligheden, for det har jeg jo altid syntes var en god idé, men ud fra det, jeg har hørt fra ministerens side her i dag, ved jeg ikke rigtig om det vil gøre nogen forskel.
Hvis ministerens holdning er, at vi alle sammen skal have lov til at være her og muslimerne skal have moskéer, for hvor skulle de ellers gå hen, og det skal jo helst ske, sådan at vi er en stor del af det samme fællesskab og sådan nogle ting, så lyder det jo altså som Birte Weiss og Poul Nyrup Rasmussen på en dårlig dag i 1990'erne.
Så jeg ved ikke, hvor meget ministeren vil få ud af en tur til Amerikavej.
Men jeg kan i hvert fald oplyse ministeren om, at det, der sker her, er fuldstændig det samme som det, der sker rundtomkring i hele Danmark.
Man har som tilbage i 1980'erne og 1990'erne, da der var en løsagtig adfærd, fået godkendt små islamiske kulturcentre, vandpibe- og hyggeklubber og den slags ting, og så har man op igennem årene fået lavet en lille moské i et hjørnelokale, hvor man så har kunnet mødes til fredagsbøn osv., og så i dag trykker man fuldt igennem og laver en kæmpe moské med minareter og hele pibetøjet osv.
Uden nogen som helst fiflerier kan man gøre det uden en lokalplan, for det med moskéen har jo været der i lang tid.
Det er noget, vi ser rundtomkring i flere byer, som også ministeren er inde på.
Vi har diskuteret det her mange gange og kommer ulykkeligvis nok til at diskutere det rigtig meget fremadrettet.
Der er jo en stribe af problemer her, som ministeren kunne gribe fat i, også sammen med sine andre ministerkolleger.
Det gælder for det første hele det forhold om, hvorfor beboerne på Amerikavej og Trøjborgvej ikke i særlig stort omfang overhovedet er blevet hørt om det her.
Det er kun de allerallernærmeste, som er blevet orienteret og er blevet hørt, og det virker jo fuldstændig skørt.
Nu kommer der til at stå en moské, hvor der kan være tusind mennesker, bare forestil jer ud over alt det med minareter og islam, og hvad ved jeg, bønnekald skal vi nok også få, de trafikale forhold, når det vælter ind med så mange mennesker på det her lille område.
Det vil jo skabe et kaos på Vesterbro.
Men derudover er der jo selvfølgelig også hele spørgsmålet om, hvad vi skal med alle de moskéer.
Allerede i dag er der jo langt flere moskéer i Danmark i forhold til antallet af muslimer, end der er folkekirker i forhold til folkekirkemedlemmer.
Så hvad skal vi med alle de der moskéer?
Hvorfor kan de ikke samles nogle steder uden minareter, uden de der kakler, så det ser ud, som om man står i Islamabad?
Det er nogle folk nede i Pakistan, der nu sidder og finansierer moskéer i Danmark.
Er det særlig betryggende?
Anni Matthiesen (V), 2021-03-03:
Uanset om vi kalder det for luftfartspakker eller hjælpepakker eller genstartspakker, eller hvad vi nu kalder dem, er det, jeg hører, at luftfartsbranchen simpelt hen har brug for økonomisk hjælp her og nu.
De er i en situation, hvor der er rigtig mange, der simpelt hen er nervøse for at gå konkurs.
Jeg ved godt, at de også nyder gavn af de hjælpepakker, men det virker bare ikke, som om det er nok.
Nu er der heldigvis et møde, fordi Venstre har rettet henvendelse om, at vi gerne vil have et møde, og det er der nu her på fredag.
Men vil ministeren på fredag lægge op til også at drøfte, om der er brug for økonomisk hjælp her og nu til luftfartsbranchen?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-03:
Tak for spørgsmålet.
Det var med andre ord en genstartspakke og ikke en hjælpepakke.
De ordninger, der er indført under Erhvervsministeriet, altså de generelle hjælpepakker, er egentlige hjælpepakker.
Det, der var tanken med luftfartspakken, var, at den skulle hjælpe branchen med at komme tilbage på vingerne igen.
Det må man sige var for tidligt.
Derfor var der også nogle ting, der blev justeret, for at der simpelt hen kunne komme et afløb af pengene.
Hele verden er nu i rød, forstået på den måde at man fraråder alle rejser til hele verden.
Rejseaktiviteten i 2020 var meget begrænset, og vi må også bare sige, at rejseaktiviteten i begyndelsen af 2021 har været meget, meget begrænset.
Vi har sågar haft lidt udfordringer med, at der har været danskere, det alligevel har valgt at rejse ud i verden, og vi har måttet indføre nogle særlige restriktioner, for at vi kan være sikre på, at de, når de så vender tilbage igen, lader sig teste og ikke spreder mutationer af coronavirus i det danske samfund.
Vi er på alle mulige måder udfordret i forhold til det her rejseri.
Det vil så også være i en situation, hvor de generelle hjælpepakker ikke virker længere.
Og jeg må bare sige, at vi i hvert fald endnu ikke er der, hvor vi kan sige, at der er gunstige forhold.
Jeg er i løbende dialog med luftfartsbranchen, og jeg har naturligvis også noteret mig de ønsker, der er fra luftfartsbranchen, men heldigvis har vi jo fortsat det brede sikkerhedsnet, som vi netop drøftede i det sidste spørgsmål, i form af hjælpepakkerne og lønkompensation.
Og heldigvis nyder luftfartsbranchen godt af det, så længe situationen er så nedlukket, som den er for indeværende.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-03:
Og det er ting som en broafgift, og der tænker jeg, at hvis vi skal i gang nu, i stedet for at sidde og vente, altså ligesom Klimarådet vil have, så kunne vi jo starte med nogle af de slemmeste CO 2 -udledere.
Hvad tænker ministeren om det?
Dan Jørgensen (S), 2021-03-03:
Jamen det er sådan set i nogen grad det, som regeringen jo gør.
Altså, vi har jo en CO 2 -afgift i Danmark, og vi har forskellige miljøafgifter i Danmark.
Men faktisk er det, som Klimarådet og andre, der foreslår en ensartet CO 2 -afgift, foreslår, jo det modsatte.
De foreslår, at de CO 2 -afgifter, der er der i dag, altså energiafgifter og andre, i nogle tilfælde vil skulle sænkes, fordi det skal harmoniseres, sådan at det bliver ensartet på tværs af alle sektorer.
Det er det, der gør det til en meget, meget svær øvelse.
Så af den årsag er det to lidt forskellige ting.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-03:
Regeringen har ifølge Klimarådet satset alt for stort på CCS, altså det her med at støvsuge CO 2 ud af luften og putte det ned i jorden.
Ingen ved, om det reelt bliver til noget, og om det kan betale sig.
Er ministeren enig i den kritik?
Altså, er ministeren enig i, at vi ikke aner, om vi kommer til at suge CO 2 ud af atmosfæren i fremtiden i en grad, som har nogen betydning i forhold til at redde klimaet?
Dan Jørgensen (S), 2021-03-03:
Nej, det er jeg dybt uenig i.
Altså, der er suget millioner af ton CO 2 ud af atmosfæren og puttet ned i undergrunden rundtomkring i verden.
Så det er ikke, fordi teknologien ikke er der.
Det er bare for dyrt endnu, så vi skal have den udviklet.
Dertil må jeg nok også sige, at hvis ikke det lykkes for os, ja, så er vi rimelig ilde stedt, fordi også FN's klimapanel siger i deres fremskrivning, at det her er et nødvendigt virkemiddel, hvis vi skal holde temperaturstigningen under 1,5 grad – de taler faktisk om negativ udledning, og det vil sige, at man kobler CCS til afbrænding af biomasse eller noget tilsvarende.
Jeg opfatter nu i øvrigt heller ikke Klimarådet som værende imod CCS.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-03:
Synes ministeren, at det er en rimelig regeringsprioritering, at Læsø Kommune ikke blev åbnet efter samme vilkår som Bornholm, og er ministeren af den overbevisning, at der findes evidensbaserede fakta bag ved den efter Dansk Folkepartis opfattelse ulogiske prioritering?
Simon Kollerup (S), 2021-03-03:
Tak for det, og jeg besvarer jo så spørgsmålet på vegne af sundhedsministeren.
Eksperterne har rådet os til en geografisk differentieret genåbning.
Det har vi lyttet til, og pr. 1. marts åbnede afgangsklasser med 50 pct. fremmøde i netop Nordjylland og Vestjylland, og herudover er også efterskoler og højskoler i de to områder genåbnet med fuldt fremmøde.
Hvis smittesituation muliggør det, forventes samme genåbning at kunne ske i flere landsdele pr. 15. marts.
Det kræver bl.a. en konkret vurdering af den aktuelle smittesituation i hver enkelt landsdel.
Derudover har regeringen, SF, Radikale Venstre og Enhedslisten også tilkendegivet et ønske om at se på mulighederne for yderligere åbning af andre mindre øer allerede pr. 15. marts, hvis – igen – smittesituationen tillader det.
Genåbningen af Bornholm bygger både på den aktuelle smittesituation på øen, men også på en række andre forhold, som er karakteristiske for netop Bornholm, og som giver grundlag for læring i forhold til den øvrige genåbning af Danmark.
F.eks. bor der omkring 39.000 mennesker på Bornholm.
Til sammenligning bor der omkring 1.700 på Læsø.
Bornholm er altså unik, bl.a. på grund af befolkningsvolumenen og den geografiske placering med egen selvstændig infrastruktur, der begrænser mobiliteten til og fra øvrige landsdele.
Det er også væsentligt at understrege, at den delvise genåbning af Bornholm altså sker under forudsætning af afprøvning af en række smitteforebyggende foranstaltninger som f.eks. krav om fremvisning af negativ test ved indrejse, massivt fokus på smitteopsporing og krav om brug af mundbind og fremvisning af negativ test ved åbningen af de liberale erhverv.
I den forbindelse betyder Bornholms størrelse derfor, at vi får et godt grundlag for at samle erfaringer vedrørende disse smitteforebyggende foranstaltninger og dermed øger sandsynligheden for, at vi kan drage væsentlig læring til brug for yderligere genåbning i også andre landsdele.
Og så er der jo det ved det, at Læsø allerede indgår som en del af en landsdel, hvor de første skridt til genåbning er taget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-03:
Tak til ministeren for besvarelsen af det spørgsmål, som er sendt til regeringen.
Om det er den ene eller den anden minister, er jeg sådan set nærmest, man må måske ikke sige græskkatolsk herinde, men i hvert fald ligeglad med.
Det, der er hovedsagen, er selvfølgelig, at jeg får et svar.
Men grunden til, at jeg stillede spørgsmålet her, er selvfølgelig, at det har givet anledning til en vis undren rundtomkring i Danmark, at man ikke er startet med de små økommuner.
Det er blevet så moderne herinde at sige, at vi skal løse alle problemer fra bunden, og der kunne man måske godt drage nytte af nogle af de initiativer i forhold til at lade nogle af de små økommuner, vi har, gå forrest.
Nu er det jo så specielt Læsø, jeg bed mærke i, fordi det var borgmesteren fra Læsø, der gik i medierne og sagde, at han var det, der på nordjysk hedder en smule skuffet.
Nu er erhvervsministeren jo selv valgt i Nordjylland og ved godt, at når man siger »en smule skuffet«, så kan det godt dække over noget, der er lidt mere end det.
Altså, der bor 1.700 mennesker på Læsø, og de har to frisører og en folkeskole.
Var det ikke et rigtig godt sted at starte, eksempelvis også i forhold til at lave noget, som man ikke kan gøre på Bornholm, nemlig foretage en hurtig vaccination nummer to af alle indbyggere?
Det er trods alt nemmere at give en vaccine til 1.700 borgere i en kommune end at give den til alle 39.000 indbyggere på Bornholm.
Så i forhold til det her med at køre nogle såkaldte forsøg rundtomkring ville det faktisk efter vores opfattelse have givet rigtig god mening, at man i den proces også havde inddraget nogle af de små økommuner, fordi de faktisk kan tilbyde noget, som Bornholm ikke kan, i forhold til at lave de her forsøgsmodeller, som ministeren, som jeg hører det, bruger som den vigtigste bevæggrund for den måde, man valgte at forskelsbehandle de danske økommuner på.
Så jeg vil selvfølgelig gerne høre ministeren om den del, der handler om at prioritere de små øer, som har ganske få af de her typer af virksomheder inden for de liberale erhverv.
Og samtidig vil jeg sige, at man faktisk ville kunne gennemføre nogle andre forsøg her end dem, man kan gennemføre i en større økommune som Bornholm.
Simon Kollerup (S), 2021-03-03:
Jeg forstår godt spørgsmålet, og jeg synes, det er helt oplagt at stille det.
Jeg forstår også godt borgmesteren, og jeg ved også godt, hvad det vil sige at være en smule skuffet.
Men det er klart, at vi også her og nu står og er i gang med at genåbne samfundet og skal have styr på smitten og sørge for, at smitteudviklingen er gunstig, så vi kan tage det næste skridt til en yderligere genåbning af samfundet.
Derfor har vi selvfølgelig lyttet til de her eksperter, der har rådet os til en geografisk differentieret åbning, og Bornholm har bare en størrelse, hvor der kan høstes nogle gode erfaringer her i den første tid, og forhåbentlig kan vi allerede op mod den 15. marts, hvis ellers smitteudviklingen er med os, begynde at kigge på flere af de mindre øer.
Så det er slet ikke noget, vi er afvisende over for.
Vi tager det bare i en anden rækkefølge end den, spørgeren lægger op til.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-03-03:
Jeg håber da, ministeren hørte mit spørgsmål om det, man ikke kan tilbyde på Bornholm, og det er jo altså at kunne lave en hurtig vaccination nummer to af alle indbyggere.
Det kan man på Læsø, det kan man på Ærø, det kan man på Samsø.
Dermed ville man hurtigere kunne gå ind og kigge på, hvad det egentlig vil betyde for et samfund, som er fuldt åbent, også for liberale erhverv, at man har gennemført de forhåndenværende vaccinationsprogrammer.
Det ville jo have været en rigtig god måde at gøre det på, hvis man også ønskede at få det belyst – naturligvis oven i de undersøgelser, man med rette kan gennemføre på Bornholm, hvor det er af en helt anden kaliber.