runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anna Falkenberg (SP), 2025-04-23:
Tak, formand.
Grunden til, at jeg tager ordet her i dag, er jo, at det åbenbart har vakt stor opmærksomhed, at jeg sammen med fru Aaja Chemnitz og hr. Sjúrður Skaale har valgt at stemme imod oppositionens mistillidsforslag.
Spørger I mig, burde det ikke være sådan.
Jeg har siden regeringsdannelsen udtrykt min støtte til regeringen og egentlig betragtet mig som en del af regeringen.
Jeg ved, at det samme gør sig gældende for IA og fru Aaja Chemnitz, som jeg også har lovet at hilse fra her i dag.
Jeg er klar over, at der har været praksis om, at man som færøsk og grønlandsk folketingsmedlem som udgangspunkt ikke engagerer sig i det efter min mening opdigtede fænomen indenrigspolitiske anliggender.
Det er ikke altid tilfældet, som den her situation i dag også bekræfter.
Men der har været visse politikere, der mener, og det hørte vi også fra ordføreren lige før, at Færøerne og Grønland måske ikke skal være en del af Folketinget, hvis det påvirker det danske demokrati.
De har sat spørgsmålstegn ved validiteten af de færøske og grønlandske valgte mandater, og det synes jeg ikke er rigtigt, og det er jeg meget uenig i.
Færøerne og Grønland er en del af rigsfællesskabet, og flere færinger og grønlændere bor i Danmark.
Derfor er det naturligt, at der også vil opstå nogle indenrigspolitiske situationer, der påvirker færingerne.
Endvidere kan jeg sætte fokus på, at visse anliggender jo er fællesanliggender, f.eks. hele justitsområdet; det har ikke noget med udenrigspolitik at gøre.
Derfor mener jeg, det er yderst nødvendigt, at de færøske og grønlandske mandater i Folketinget er her, og at vi også er med til at træffe afgørelser ved de beslutninger, der bliver truffet herinde i det her hus.
Jeg forstår frustrationerne til en vis grad.
Det skal jeg være den første til at indrømme.
Men jeg har som folkevalgt fuldgyldigt mandat til at handle efter min egen overbevisning.
Det kommer jeg altid til at gøre, og jeg vil advare stærkt imod, at man begynder at lave A- og B-medlemmer af det her høje Ting, som Folketinget er.
Det står i grundloven, at der skal vælges to mandater fra Færøerne og to fra Grønland, og det synes jeg vi skal holde fast i.
Grunden til, at jeg stillede mig op her i dag, var egentlig, at jeg så kunne tage imod nogle af jeres spørgsmål, for det ved jeg at mange af jer sidder med, og jeg syntes, at det ville være rigtigt at besvare de spørgsmål, I havde.
Men jeg kan så forstå, at det ikke er muligt i dag, og det er selvfølgelig ærgerligt, men sådan er det.
Sjúrður Skaale (JF), 2025-04-23:
Tak for det.
Utidig indblanding i dansk indenrigspolitik var en af meldingerne fra danske partier, da tre medlemmer af det høje Ting sagde, at vi ville stemme i denne sag: at vi blander os i dansk indenrigspolitik, er utidigt.
Man siger også, at regeringen har tabt det indenrigspolitiske flertal og nu baserer sig på et udenrigspolitisk flertal.
Det andet underminerer folkestyret.
Fire af husets medlemmer er illegitime elementer.
Jeg er ikke helt uenig.
Før sidste valg advarede jeg ofte om det scenarie, at rød blok vandt 87 mandater plus 3, mens de andre vandt 88 plus 1.
Meget få så problemet, men da det faktisk skete, mente mange, at det var snyd.
Man bør ikke vinde magten i Danmark, når man ikke vinder valget i Danmark.
Hvis jeg havde været et værre menneske, så havde jeg sat min stemme på auktion og peget på den, der bød mest, men jeg holdt fast i det, mit parti sagde før valget: Vi peger på Socialdemokratiets formand.
Under forhandlingerne sagde jeg dog, at jeg helst ikke ville være mandat nr. 90 under en rød regering, der ikke havde et flertal bag sig: magten til flertallet.
Sådan blev det, men sådan er det ikke altid længere.
Morgendagens afstemning afgøres formentlig af det udenrigspolitiske flertal.
Da oppositionen ophævede clearingerne, var det for at udstille netop dette.
Jeg forstår det godt.
Tænk, at et flertal af danske politikere i det danske parlament ikke kan få deres vilje.
Jeg har sagt det længe.
Jeg sidder i et parlament, som ikke lovgiver for mine vælgere; de betaler heller ikke skat i Danmark, men jeg kan bestemme, at en dansk minister skal blive siddende, selv om et flertal af danske politikere vil have ham ud.
Hvis de danske vælgere er sure over det, kan de ikke fyre mig.
Jeg er uden for deres demokratiske rækkevidde.
Denne sag er ikke unik.
Der er dog principielle enkeltsager, hvor jeg ikke har stemt.
Denne lille sag hører ikke til denne kategori.
Det gjorde f.eks. sagen om Claus Hjort Frederiksens immunitet, Inger Støjbergs rigsretssag, store bededag, koranloven.
Flertallene i disse sager var uden mig af respekt for det indenrigspolitiske flertal.
Respekten fra danske politikere for dette flertal skifter alt efter magtens logik.
Han sagde: Hvis du ser på Danmark, ikke riget Danmark, men Danmark, så er der ikke et rødt flertal.
At hans egen minister bliver reddet af et ikkeflertal i morgen, ser han derimod ikke som et problem.
Hvorfor den dobbeltstandard?
Det er jo åbenlyst.
Ingen regering har nogen sinde og ingen regering vil nogen sinde frasige sig afgørende støtte fra nordatlantiske mandater.
Politik handler om at vinde magten og bevare den med alle lovlige midler.
Blandt dem er nordatlanterne.
Det, jeg gør i denne sag, og det, jeg har gjort siden valget, er en konsekvens af det, mit parti lovede før sidste valg, og det vil gentage sig i forskellige varianter, lige indtil udenrigspolitikerne ikke længere er en del af regnestykket, der fører til de magiske 90.
Måske bør det være målet.
Morgendagens afstemning er jo et symptom på en systemfejl.
Måske bør der i fremtidens rigsfællesskab ikke vælges mandater fra Færøerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-23:
Der er jo ikke noget forkert i at gå til møder, man bliver indkaldt til.
Det er der jo ikke, men så fik vi her konkretiseret, at ordførerne så ikke har fået de analyseresultater, der forelå.
Det er så noget, som man kun har haft en studiekreds i et eller andet grønt udvalg i regeringen omkring.
Det fortaber sig så i det ukendte, hvad der er foregået der.
Jeg synes, der er nogle processer her, der virker mærkelige.
Men det er så ikke noget, som sådan almindelige klima- og energiordførere i regeringsbærende partier har fået.
Tak for den konstatering.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Igen vil jeg sige, at ministeren jo ad flere omgange, rigtig mange omgange, har beklaget og undskyldt forløbet.
Så kan man diskutere, om man skal bruge ordet alvorligt, eller om man ikke skal bruge ordet alvorligt.
Det er under alle omstændigheder beklageligt, når der er nogle oplysninger, som på et tidligere tidspunkt skulle have været fremme, men det er der jo redegjort for af flere omgange, altså hvorfor forløbet har været, som det har.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-23:
Tak for det.
Var ordføreren som medlem af udvalget og som partikollega til ministeren orienteret om analysen fra Energinet, eller stiftede ordføreren første gang bekendtskab med den samlede vurdering fra Energinet, da oplysningerne kom frem i Zetland?
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Men jeg fik faktisk ikke et svar: Mener ordføreren slet ikke, at det er alvorligt?
Er det kun beklageligt, og er det slet ikke alvorligt?
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Nu nævner ordføreren jo en hel række projekter og bruger endda udtrykket fantasiprojekter om dem, bl.a. om energiøer osv.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at Liberal Alliance selv været en del af de aftaler om de projekter, der ligger der?
Betyder det også, at Liberal Alliance har levet i en fantasiverden og i virkeligheden har mistet jordforbindelsen på daværende tidspunkt, og at de så er kommet til en eller anden, ikke en tredje erkendelse, men en ny erkendelse på det her tidspunkt?
Jeg tænker også, at ordføreren vil give mig ret i, at når der så sker nogle fundamentale ændringer i markedsvilkår, i økonomi osv. i forhold til de projekter, som så åbenbart alligevel ikke er fantasiprojekter, så reagerer man også på det og tilretter projekterne eller udskyder dem eller sætter den på pause, hvis det er det, der skal til.
Er det ikke sådan ganske almindelig sund fornuft et eller andet sted?
Steffen W. Frølund (LA), 2025-04-23:
Og derfor synes jeg ikke, at man skal presse alle mulige projekter ud til det yderste med alle mulige krav og fordyrelser.
I første omgang skal der altid være luft til, at ting kan ændre sig undervejs i projekterne, og det har vi så set nu.
Så det vil vi igen stå for, også i et eventuelt nyt forhandlingsforløb, nemlig at man skal sørge for, at der er luft til, at tingene kan ændre sig, og at de stadig bliver realiseret.
Leila Stockmarr (EL), 2025-04-23:
Der har ordføreren heller ikke været bekendt med den samlede vurdering af forsinkelserne.
Det antager jeg ud fra svaret.
På den baggrund kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Mener ordføreren ikke, at det har været et problem, også for ordføreren selv, at man ikke haft den information i det klimapolitiske arbejde, ordføreren har lavet, i forhold til at kunne komme med konstruktive forslag til, hvordan vi kommer i mål med den grønne omstilling?
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Der har jo været et generelt billede i samfundet af, at det hele har været udfordret.
Det har jeg jo også bemærket; jeg er jo en del af samfundet og læser også aviser, snakker med aktører osv.
Forsyningskæderne har været presset undervejs osv.
Jeg har ikke haft nogen redegørelse i august måned eller i september måned, jeg har kunnet læne mig op ad.
Der vil jeg da selvfølgelig også gerne selv have haft det, men det er der jo ligesom gjort rede for i den redegørelse, der er fremsendt forud for samrådet, men også i det møde, vi havde i Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget, 14 dages tid inden vi havde samrådet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-23:
Tak for det.
Et eller andet sted er det jo betryggende, at det ikke kun er Folketinget, der ikke kan stole på, at ministeren fortæller tingene.
Det kan Moderaterne heller ikke, for det er jo det, man hører: Moderaterne er heller ikke informeret om det.
Det er faktisk også over for ens eget parti og medlemmer deri, at man ikke lige fortæller tingene.
Det er jo betryggende.
Det, der overrasker mig lidt her, er, at vi har to regeringspartier, som begge to har sagt: Ministeren har lavet klare fejl, og vi synes faktisk måske, der skulle være en næse.
Det blev ikke helt til en næse, men det blev sagt sådan nogenlunde klart, og så kommer Moderaterne op og siger, at der faktisk ikke rigtig er foregået noget, og at vi også bare skal til at komme videre.
Så har jeg bare et spørgsmål: Hvordan laver man en aftale med nogen, hvis ikke man ved, hvad aftalen indeholder?
For det er jo det, der er hele essensen i det her.
Vi kan jo ikke lave aftaler med en mand, hvor vi ikke ved, om vi får tingene at vide, og jeg vil gerne spørge ordføreren: Er det generelt sådan i Moderaterne, at man synes, det er måden, man laver aftaler på?
For så har jeg noget, jeg gerne vil sælge til en eller anden fra Moderaterne.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Jeg vil gerne lige starte med at slå fast, at jeg stoler fuldt ud på ministeren.
Jeg har fuld tillid til ministeren.
Jeg vil også sige, at hvis vi havde en minister, der ligesom kom med vigtige oplysninger til regeringsordførerne, men ikke til Folketinget, som jo egentlig var det, der lå i den første del af ordførerens spørgsmål, så havde vi da i hvert fald et problem.
Jeg har ikke haft kendskab til den rapport i august eller september måned, men jeg har selvfølgelig fulgt med i debatten.
Igen vil jeg sige, at jeg kan konstatere, at ministeren har redegjort for hele handlingsforløbet, og dermed kan jeg ikke se, at der fremover kan være nogen problemer i, at f.eks. hr. Kim Edberg Andersens parti kan lave rigtig gode og tillidsfulde aftaler, også med ministeren som minister.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-23:
Så der er simpelt hen et hierarki af folketingsmedlemmer, og der er Moderaterne så på lige så lavt statusniveau som alle vi andre simple fodfolk herinde i Folketinget.
Det er jo rart at vide, men man svarer bare ikke på spørgsmålet.
Man svarer bare ikke på det med, at man har en minister, der sværter resten af regeringens omdømme til.
Man har jo folk siddende med ministererfaring.
Havde det ikke været smartere, at ministeren havde taget sin trøje og var gået, og at man så havde sat en ny klimaminister i stolen, sådan at man rent faktisk kunne komme videre i det her?
For vi kan jo ikke lave en aftale med folk, vi ikke kan stole på.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Ej, jeg vil klart opfordre ministeren til at blive.
Jeg synes, vi har en meget, meget dygtig klimaminister.
Vi har en klimaminister, som har været i stand til at lave 14 aftaler og 30 lovforslag, hvor man jo i et tillidsfuldt samarbejde i Folketinget har kunnet lave dem.
Det kan jeg simpelt hen ikke se at vi ikke også kan fremover.
Det kan vi sagtens.
For jeg håber da ikke, at den her debat kommer til at betyde, at vi i resten af den her regeringsperiode ikke kan være i stand til at rykke på den grønne dagsorden.
Det er heller ikke det, jeg har hørt i den offentlige debat at man vil.
Når vi kommer på den anden side af det her, har jeg da en meget, meget klar forhåbning om og et meget, meget klart billede af, at man så vil gå i arbejdstøjet igen, og så skal vi have sikret den grønne omstilling i Danmark.
Og jeg lagde godt mærke til, formand, at jeg kunne snakke lidt længere.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-23:
Tak, og tak for en fantastisk positiv tale.
Det er jo dejligt at se, at vi her i Folketinget har et parti som Moderaterne, der så grænseløst bakker hinanden op.
Det er ikke altid, vi ser den type partier.
Men mener ordføreren virkelig, at det ikke er alvorligt med en minister, der over mere end et halvt år og utallige anledninger ikke har delt den her massive forsinkelse med Folketinget, så selv hans egen ordfører bliver nødt til at følge med i pressen, hvis han skal have en fornemmelse af, hvordan det går med den grønne omstilling?
Henrik Frandsen (M), 2025-04-23:
Jeg bakker naturligvis op om klima-, energi- og forsyningsministeren, fordi han er en dygtig minister, han er en dedikeret minister, han er en minister, der har været i stand til at levere rigtig mange aftaler, rigtig mange gode lovforslag.
Men jeg bakker under alle omstændigheder op om vores klima-, energi- og forsyningsminister, fordi vi har en særdeles dygtig klima-, energi- og forsyningsminister.
Ministeren har jo af flere omgange, jeg har efterhånden ikke tal på hvor mange gange, undskyldt forløbet, har beklaget forløbet og sagt, at det kunne have været håndteret anderledes og på en bedre måde, og det vælger jeg egentlig at tage til efterretning.
Så kan fru Dina Raabjerg mene, det er alvorligt.
Jeg synes, det er beklageligt, og ministeren er kommet med en undskyldning.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-23:
For mig handler den her sag om en informationsasymmetri mellem regeringen og Folketinget.
Folketinget har ikke sin egen administration, og det vil sige, at vi må basere os på regeringens administration.
Derfor har vi en ministeransvarlighedslov, der skal sikre, at al information er tilgængelig, når der skal træffes beslutninger.
Problemet er bare, at den her vidensasymmetri ikke kun er strukturel, den er også politisk og bevidst på grund af den lukkede offentlighedslov, på grund af forligskredskulturen og på grund af den udprægede brug af bemyndigelseslovgivningen.
Så hvis vi skal opretholde et velfungerende Folketing og en lovgivende forsamling, er det vigtigt, at vi som folketingsmedlemmer nidkært kæmper for at træffe de rigtige beslutninger, når vi træffer beslutninger.
Og derfor er det rigtig positivt, at hele oppositionen er samlet i at trække en streg i sandet og kritisere en minister, når der bliver tilbageholdt information eller vi ikke har fået de nødvendige oplysninger til et forligskredsmøde.
Problemet er bare, at det er et generelt problem, og vi kan heller ikke få dokumentation for den forklaring, som ministeren kommer med på grund af den lukkede forligskredskultur.
Vi har ikke fået dokumentation for de argumenter, han har.
Men det er jo en praksis, der er generel i alle forligskredsmøder og i Folketinget generelt.
Der er masser af konkrete eksempler, det er bl.a. klima- og miljøberegninger i forhold til affaldsloven, det er de økonomiske risici i forhold til havvindsprojekterne osv., og i det hele taget er klimapolitik jo blevet en kreativ øvelse i kreativ bogføring.
Det er ikke kun klimaområdet, det gælder rigtig mange steder.
Den her sag og også debatten i dag har jo båret meget præg af, at det har handlet om, at forligskredsen ikke har fået nok information, og jeg forstår virkelig godt kritikken af den del.
Men problemet med forligskredsen er underlagt en vidensasymmetri, og det er derfor, I skal komme ud af den.
Det andet spørgsmål er så, hvad så i forhold til Folketinget?
Og der er argumentet, at det skulle være i forhold til den klimapolitiske redegørelse.
Og ja, hvis vi havde en klimapolitisk redegørelse på 500 sider, skulle Energinets forsinkelse selvfølgelig også have været med.
Problemet er bare, at den redegørelse er kun på 5 sider; der er en opremsning af de politiske aftaler, alle partierne er med i.
Så man kan jo ikke forvente, at de detaljer er med der.
Men grundlæggende vil jeg sige, at det er rigtig godt, at der bliver taget hånd om det her, og at man forsøger at fokusere på det, og vi skal bruge det som en løftestang til at fokusere på de strukturelle problemer.
Lars Aagaard (M), 2025-04-23:
Tak for de mange indlæg i debatten.
Jeg tager som sagt jeres berettigede kritik til mig, og jeg vil huske den i mit videre arbejde.
Jeg har som nævnt indskærpet over for mit ministerium, at der på alle områder skal være fokus på informationsdeling med både de relevante aftale- og forligskredse og Folketinget.
Ministeriet har internt indskærpet behovet for fyldestgørende rettidig orientering, og ministeriet er gået i gang med at se på, hvordan vi i fremtiden kan justere arbejdsgange og procedurer, så man minimerer risikoen for manglende orientering af Folketinget om væsentlige udviklinger i f.eks. elnettet.
Tak for ordet.
Søren Søndergaard (EL), 2025-04-23:
Altså, en medalje er jo en påskønnelse, og selv om ministeren ikke vil gå ind i en diskussion om, om man vil give en medalje, hvad man kan gøre, også fordi den kan gives til en fremmed statsborger, så kan ministeren sagtens gå ind i en debat om, hvorvidt man vil påskønne det forsøg på sammenhold, som den pågældende har ydet på basen.
Men jeg synes bare, at det er så svært for ministeren og for regeringen at sige de ting.
Når USA siger mærkelige ting, køber vi flere F-16-fly, som ikke kan flyve, hvis de stopper det, og så giver vi dem militære baser i Danmark, hvor de kan planlægge angreb på Grønland.
Altså, hvornår kan vi forvente at regeringen aktivt påskønner de folk, bl.a. oberst Meyer, som siger fra over for den opførsel?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-04-23:
Jeg vil i hvert fald gerne komme med en indrømmelse her i dag i salen.
Jeg planlægger ikke som forsvarsminister at anskaffe flere F-16-fly.
Jeg tror også, at det var en fortalelse fra Søren Søndergaards side.
Jeg vil bare sige, at det er F-35-fly.
Det lå lige for at sige det, men når det så er sagt, tror jeg, man må sige, at der også fortsat i den nuværende administration kommer til potentielt at være uenigheder mellem Danmark og USA, og derfor skal vi selvfølgelig også, når det sker, være villige til at sige fra.
Det synes jeg også allerede er sket.
Det er klart, at det så ikke omvendt betyder, at man ikke også kan have et samarbejde med amerikanerne, hvilket vi også har på en lang række punkter.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-23:
Tak for det, formand.
Hvad vil ministeren gøre for at hjælpe de omkring 1.700 sygeplejersker fra tredjelande, der er kommet til Danmark i forventning om at kunne få arbejde og bidrage til det danske sundhedsvæsen, men som nu risikerer at miste deres opholdstilladelse, fordi de ikke har kunnet få de forventede ansættelser?
Sophie Løhde (V), 2025-04-23:
Tak for spørgsmålet.
Sundhedsvæsenet står heldigvis et væsentlig bedre sted end for bare få år siden.
Det er et resultat af, at den her regering har investeret massivt i vores sundhedsvæsen.
Vi har også indgået en trepartsaftale, hvor vi giver et lønløft til f.eks. sygeplejersker.
Vi har gjort det mere attraktivt at uddanne sig inden for bl.a. syge- og ældreplejen.
Derfor er efterspørgslen på sygeplejersker også aktuelt aftagende.
Det er jo i bund og grund positivt, for manglen på sygeplejersker har været en af de allerallerstørste udfordringer for vores sundhedsvæsen.
Men der er en bagside af medaljen, der betyder, at mange af de udenlandske sygeplejersker fra tredjelande, der er kommet til Danmark de senere år, aktuelt har svært ved at få en evalueringsansættelse.
Alle regioner har ellers afsat penge til at kunne understøtte rekrutteringen af udenlandsk arbejdskraft; jeg ved også, det gælder visse kommuner.
Fra regeringens side vil man også gerne være med til at understøtte, at de herværende udenlandske sygeplejersker kommer i job.
Derfor har vi senest bl.a. afsat 10 mio. kr. til at fremme sygeplejerskers kultur- og sprogforståelse.
Det kan være med til at gøre dem mere attraktive i forhold til at kunne få en evalueringsansættelse.
Tidligere har der været overenskomstmæssige udfordringer, som gjorde, at det ikke var muligt.
Nu er de ryddet af vejen.
En ansættelse som sosu-hjælper vil give sygeplejerskerne et opholdsgrundlag på baggrund af positivlisten for faglærte, så længe der er mangel på sosu-hjælp – og det må vi sige både på kort og lang bane at der i den grad er i Danmark – og de i øvrigt opfylder de forskellige krav, herunder lønkrav.
Dermed vil flere sygeplejersker også nu få mulighed for at kunne blive i Danmark.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-23:
Det løses kun ved, at vi sikrer bedre løn- og ansættelsesvilkår, og at vi sikrer en bedre indsats for at kunne både rekruttere og fastholde personale, bl.a. gennem et opgør med uligelønnen.
Her er der jo tale om, at vi har 1.700 sygeplejersker, som er i landet, som har fået godkendt deres kvalifikationer, altså deres uddannelsesbevis, som for at kunne få autorisationen mangler en evalueringsansættelse, men som er kommet herop under den forudsætning og med løfter om, at hvis man kom til Danmark, kunne man få arbejde og bruge sine kompetencer inden for sundhedsvæsenet.
Nu står de bare i en situation, hvor der findes bureaukratiske barrierer for, at de kan få den autorisation, der gør, at de kan komme ud og virke, at de kan få forlænget opholdstilladelsen for de familier, de har taget med herop, at de kan få muligheden for at kunne bruge deres kvalifikationer, og at sundhedsvæsenet også kan drage gavn af de kompetencer, som de kommer med, og som vi jo også anerkender at de har gennem godkendelse af deres uddannelsesniveau.
Derfor er spørgsmålet til ministeren, om regeringen er villig til at sikre, at de sygeplejersker, der er her, og som nu risikerer at blive sendt ud af landet, på trods af at de har opfyldt de betingelser, vi egentlig har stillet dem, og til, at man sikrer, at de får lettere adgang til at kunne få evalueringsansættelser, og netop også sikrer, at der kommer økonomi ud til afdelingerne, så det bliver mere attraktivt at ansætte de her sygeplejersker i evalueringsansættelser, eller alternativt, at man sikrer, at kommunerne kan tilbyde dem beskæftigelse som social- og sundhedsassistenter eller -hjælpere, og at de dermed kan få en ansættelse der, indtil de kan få en evalueringsansættelse.
Er ministeren villig til, at vi går ind og ser på, om vi kan lave en taskforce for at sikre, at vi kan løfte den opgave?