runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Nu står vi her igen i en trist anledning: store indfødsretsdag, den halvårlige massetildeling af danske statsborgerskaber.
På dette lovforslag gives ikke færre end 2.944 personer og 799 bipersoner dansk statsborgerskab.
I Nye Borgerlige stemmer vi nej.
Det har vi gjort hver eneste gang, og det gør vi fortsat.
Vi vil ikke gå med på den måde, hvorpå de fleste politikere herinde smider om sig med danske statsborgerskaber til folk, der aldrig nogen sinde burde have haft det.
I 1983 vedtog et stort flertal i Folketinget den skadelige udlændingelov, der åbnede Danmarks døre og lod udlændingemasserne strømme ind.
Det var og er fortsat helt vanvittigt.
I 2008 udarbejdede Danmarks Statistik en fremskrivning, der viste, at vi i Danmark kunne forvente 340.518 ikkevestlige indvandrere i år 2050.
Men det tal har vi allerede overgået nu, og det er rystende.
Moskéer skyder op i flere byer, det kvindeundertrykkende muslimske tørklæde trives i institutioner, på skoler og på offentlige arbejdspladser.
Halalkød og kønsopdelt svømning accepteres uden videre.
Indvandrerbanderne skyder løs på åben gade.
Politi, redning og hjemmehjælpere mødes med vold og hærværk i udlændingetunge boligområder.
Kriminalitet begået af personer med mellemøstlig, udenlandsk eller arabisk udseende er dagligt læsestof i lokalmedierne.
Mandlige ikkevestlige efterkommere er mere end dobbelt så kriminelle som danske mænd.
39 pct af ikkevestlige efterkommere ønsker at indføre restriktioner mod aviser for at beskytte folks religion.
Ytringsfriheden er under massivt pres.
De fleste politikere herinde virker bedøvende ligeglade.
Det er rystende.
I Nye Borgerlige mener vi slet ikke, at dansk statsborgerskab skal gives til indvandrere og efterkommere fra muslimske lande, da vi har statistisk belæg for, at indvandrere derfra og deres efterkommere langt oftere begår kriminalitet end danskere, når de kommer hertil.
Og derfor stemmer vi selvfølgelig nej til det her lovforslag, der er en massetildeling af danske statsborgerskaber.
Dansk statsborgerskab er en stor gave.
Det er en gave, vi skal værne om og ikke smide om os med til højre og venstre.
Henrik Dahl (LA), 2020-11-12:
Tak for ordet.
Vi går ind for, at det skal være vanskeligt at blive dansk statsborger, men vi går også ind for, at man skal kunne blive dansk statsborger, og den balance har vi arbejdet aktivt med.
Vi var med til at udforme det cirkulære, der gælder lige nu.
Jeg har også selv siddet i Indfødsretsudvalget i en periode, og jeg kan altså ikke genkende billedet af, at det er nemt at få dispensation, eller at Folketinget smider om sig med dispensationsansøgninger.
Der bliver foretaget en ret grundig og ret kritisk sagsbehandling.
Vi har ikke noget imod, at cirkulæret bliver strammet yderligere.
Vi er også medunderskrivere på en henvendelse, som hr. Marcus Knuth har været ankermand på, til ministeren, så vi kan få indkaldt til nogle forhandlinger om at stramme cirkulæret.
Men vi har også tillid til, at der finder en fornuftig og kritisk sagsbehandling sted i forbindelse med de dispensationer, der bliver givet.
Derfor bakker vi op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Og tak for diskussionen her ved førstebehandlingen, som jeg vil starte med at glæde mig over.
Med det her lovforslag om indfødsrets meddelelse foreslås det, at 2.944 personer plus 799 bipersoner meddeles dansk indfødsret.
Den største gruppe af ansøgerne er fra Storbritannien.
Det er 293, og det har vi også set ved de seneste lovforslag, og det er selvfølgelig knyttet til situationen omkring brexit, hvor vi ser, at mange søger dansk statsborgerskab.
Den næststørste gruppe er fra Tyskland, den tredjestørste gruppe er fra Pakistan, den fjerdestørste gruppe er fra Ukraine, og den femtestørste gruppe er fra USA.
Det står egentlig ikke på mit talepapir, men det får jeg lige lyst til at sige, bare til diskussionen om, hvem det er, vi taler om her.
De kommer fra alle verdenshjørner, og det er ikke kun fra Mellemøsten.
Tildeling af statsborgerskab til udlændinge er en stor tillidserklæring fra det danske samfund, og det kræver i dag en solid indsats at blive dansk statsborger.
Derfor er jeg også glad for, at vi i aftalekredsen bag den seneste indfødsretsaftale fra 2018 besluttede, at tildeling af dansk statsborgerskab skal markeres med en højtidelig begivenhed i form af en grundlovsceremoni.
Her skal ansøgere udvise respekt for danske værdier og optræde respektfuldt over for repræsentanter fra myndighederne.
Ved ceremonien skriver ansøgeren under på at ville overholde grundloven samt respektere grundlæggende danske værdier og retsprincipper, herunder demokratiet.
De kommunale grundlovsceremonier har netop stået deres prøve.
Og meldingerne fra kommunerne er positive: Grundlovsceremonierne bliver beskrevet som festlige og højtidelige begivenheder, hvor vores nye statsborgere udstråler glæde og stolthed, og de tilbagemeldinger fra kommunerne synes jeg kun vi kan være tilfredse med.
Vi er så fortsat i en helt ekstraordinær situation på grund af covid-19, og på den her lov er 2.635 personer omfattet af kravet om at deltage i en grundlovsceremoni.
I lyset af den nuværende situation er det regeringens opfattelse, at vi også i den her omgang bør suspendere kravet om håndtryk midlertidigt.
Vi kan ikke lade flere tusind ansøgere vente på ubestemt tid på at blive statsborgere, når de i øvrigt opfylder alle andre krav.
Men der er samtidig ingen grund til helt at aflyse grundlovsceremonierne, når de i øvrigt kan afholdes under forsvarlige forhold ved at suspendere håndtrykket.
Jeg håber, at de mange personer får en festlig og en højtidelig dag igen, og at de ligesom de andre ansøgere, der er optaget på lovforslaget, bliver glade og stolte medborgere, der tager del i det danske samfund.
Med de ord vil jeg gerne takke ordførerne for en god debat.
Jeg ser frem til den videre behandling af lovforslaget her i Folketinget.
Og vi står naturligvis altid til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i forbindelse med behandlingen af lovforslaget.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Mange tak.
Jeg blev jo så glad tilbage i foråret, da ministeren signalerede, at hvis der var et behov for at indkalde til nye forhandlinger om opstramninger om dansk statsborgerskab, ville ministeren gøre det.
Men så skete der ingenting, selv om jeg udtrykte det behov.
Så samlede vi de blå partier i et fælles brev til ministeren med en opfordring til at indkalde til forhandlinger, og der skete stadig væk ikke noget.
Og nu står vi jo så i den her bizarre situation, at vi Konservative – jeg tror for første gang i danmarkshistorien – er nødsaget til at stemme gult, fordi de opstramninger, vi gerne vil have, de opstramninger, vi gerne vil diskutere med ministeren, kan vi ikke få igennem, fordi ministeren simpelt hen bare ikke har indkaldt til forhandlinger.
Og det er jo altså, på trods af at Socialdemokratiet selv har signaleret, at man også mener, at der kan strammes i hvert fald noget op.
Jeg tror sågar, en af ordførerne for Socialdemokratiet sagde: Jamen så kommer der forhandlinger inden vinter.
Nu er vi i november måned, og jeg ved ikke helt, hvornår vinteren begynder sådan datomæssigt, men det ærgrer mig, at vi stadig væk ikke har fået den invitation.
Hvorfor har ministeren ikke indkaldt helt tilbage i foråret, således at vi ikke skulle stå i den her situation nu?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Vinter er december, januar og februar, er jeg blevet belært om.
Og som jeg har sagt flere gange før, vil alle Folketingets partier modtage en invitation, og den vil blive afsendt inden jul med henblik på forhandlinger efter jul.
Men jeg vil så også sige, at når vi har forhandlinger, ændrer vi jo cirkulæret, som betyder, at ministeriet ændrer sin administration af, hvem der skal på lovforslaget, og hvem der ikke skal på lovforslaget.
Men det ville jo nok ikke have ændret så meget i det her lovforslag, for det er jo trods alt blevet behandlet efter de gamle regler.
Derfor synes jeg, De Konservative skulle genoverveje, om ikke de kan støtte et lovforslag, som er behandlet efter de regler, som trods alt ikke er mere end 2 år gamle, og som De Konservative endda som en del af den daværende regering var med til at forhandle, og som, selv om vi havde været i gang med forhandlinger nu, jo ikke ville have ændret det her lovforslag.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Men her er der jo altså tale om noget så specielt som tildelingen af det danske statsborgerskab, og når ministerens eget parti har signaleret, at man selv ønsker opstramninger, Venstre har sagt det, Liberal Alliance har sagt det, vi har sagt det, hvorfor så vente?
Altså, det er jo næsten et år fra foråret i år til, hvad der nu kommer til at blive på den anden side af nytår.
Hvorfor venter man så lang tid med at indkalde til forhandlinger, der er ønsket af så mange partier og er så vigtige?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Jeg er enig i, at det vil være godt med forhandlinger.
Socialdemokratiet er også selv gået til valg på, at der skal ske ændringer af reglerne for tildeling af statsborgerskab, og vi har peget på kriminalitet som et sted, hvor vi mener, der er behov for at justere reglerne.
Men når det er sagt, tror jeg også lige, vi skal huske på, at reglerne altså er fra 2018; de er ikke fra 1700-tallet.
De er nærmest lige trådt i kraft.
Vi har kun haft ganske få lovforslag, hvor dem, der får tildelt statsborgerskab, bliver behandlet efter de nye regler.
Så jeg mener også, at vi skal forhandle og diskutere det her i en ramme af, at de bærende regler på udlændingeområdet ikke konstant skal ændres, men at vi helst skal have nogle regler, som fungerer i nogle år, så folk ved, hvad de har at rette sig efter.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Nu står ministeren og nævner, hvem der er på det her lovforslag, men altså, jeg kan nævne for ministeren, at der også er 136 fra Pakistan og 84 statsløse.
Der er sådan set også 52 fra Somalia, 109 fra Tyrkiet, 78 fra Irak, 44 fra Iran, og jeg kunne blive ved.
Det var sådan set ikke det, vi skulle tale om nu.
Det er egentlig bare for at sætte tingene lidt i perspektiv, så ministeren ikke får mulighed for bare at lave det her glansbillede af, hvem der reelt er på det her lovforslag.
Men jeg har stillet et spørgsmål for noget tid siden efterhånden, med hensyn til hvor mange kriminelle der er på det her lovforslag, og jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre ministeren, om jeg snart får et svar.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Jamen jeg vil starte med at sige, at jeg også nævnte Pakistan, for Pakistan er på top fem sammen med USA, Ukraine, Tyskland og Storbritannien.
Og i øvrigt er der jo et bilag, som jeg også kan høre ordføreren læser op fra.
Men så til spørgsmålet: Jeg hørte også Nye Borgerliges ordfører spørge til det her med, hvor svaret bliver af, da ordføreren var på talerstolen lige før, og derfor prøvede jeg lige at undersøge det.
Så vidt jeg er orienteret, skulle svaret være oversendt til Folketinget.
Det er svaret på spørgsmål 1 til det her lovforslag, og af det kan man se, ikke kun hvem der er kommet på det her lovforslag efter at have udstået sin karenstid, men alle, der er dømt for overtrædelser af lovgivningen, også lovgivning, som ikke har så alvorlig karakter, at det har haft nogen betydning for, hvorvidt de kunne komme på lovforslaget.
Hvis ikke det er sendt frem til ordførerne, må vi hurtigst muligt have det sendt, for jeg har fået at vide, at det er blevet oversendt til Folketinget.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Det vil glæde mig.
Det vil jeg meget gerne kigge efter.
Jeg tjekkede Folketingets hjemmeside i går under det spørgsmål, jeg stillede til det her lovforslag, og der lå ikke noget svar; jeg kunne ikke finde det, og hr. Marcus Knuth kunne heller ikke finde det.
Det vil jeg selvfølgelig gerne undersøge nærmere, så tak for det.
Det vil jeg lige kigge på, og så kan jeg jo følge op på det efterfølgende.
Så tak for det.
Med hensyn til de her forhandlinger om indfødsret kunne jeg måske egentlig også bare godt tænke mig at få en uddybning, for vi har jo altså ventet noget tid på det her, og der bliver flere og flere lovforslag i salen, før man egentlig reelt har siddet med nogle forhandlinger.
Hvornår konkret bliver vi indkaldt?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Det svar, som bliver oversendt til Indfødsretsudvalget, er jo fortroligt, fordi det indeholder nogle personlige oplysninger, men af det vil man kunne se, og det tror jeg godt jeg tør sige uden at røbe noget med fortrolighed, at der selvfølgelig er et betragtelig større antal ansøgere, der har været dømt for en hvilken som helst form for kriminalitet, end i det dokument, der altid bliver udleveret til Folketingets Indfødsretsudvalg efter førstebehandlingen, hvoraf man kan se, hvem det er, der har udstået karenstiden på lidt grovere kriminalitet, og det kan måske være med til at kvalificere diskussionen.
Vi kan jo ikke stå og læse op fra de konkrete sager, og hvem der har været dømt for hvad, men vi kan i hvert fald diskutere, hvad differencen er mellem dem, der har været dømt for alvorlig kriminalitet, og dem, der bare i det hele taget har været dømt for kriminalitet.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Tak for den kvittering.
Jeg vil bare sige, at det er vigtigt for os at sende et klart signal til dem, der er velintegrerede, og dem, der har taget Danmark til sig – dem ønsker vi altså ikke at stemme nej til.
Men samtidig ønsker vi heller ikke at stemme ja til de kriminelle.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Jamen vi bakkede sådan set også op om, at lovforslaget skulle deles op, sidst.
Vi kommer også til at stille forslag om, at det skal deles endnu mere op, sådan at man reelt kan tage stilling til dem, som kommer fra kulturer, som er forenelige med den danske, og dem, der ikke gør.
Og i Nye Borgerlige har vi jo en klar holdning om, at folk, der kommer fra de muslimske lande, og som vi kan se er kriminelle, når de kommer hertil, giver vi ikke statsborgerskab.
Men det er egentlig bare en kvittering, og så håber jeg, at Det Konservative Folkeparti fastholder at kæmpe imod det her.
Jeg kunne godt have tænkt mig, at Det Konservative Folkeparti havde stemt rødt til det her lovforslag, men det er trods alt en rejse, I har været på, og tak for det.
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Jeg bed mærke i, at ordføreren problematiserede, at der var blevet fjernet folk på forskellige lovforslag om indfødsrets meddelelse efter anbefaling fra PET, fordi PET vurderer, at de er til fare for statens sikkerhed.
Så jeg skal bare forstå: Er det virkelig Enhedslistens holdning, at det er forkert, når et flertal i Folketinget fjerner mennesker fra lovforslag om indfødsrets meddelelse, som PET har vurderet er til fare for statens sikkerhed?
Rosa Lund (EL), 2020-11-12:
Det, som vi opponerer imod, er, at de her mennesker er mistænkte; de er altså ikke dømt.
Og så opponerer vi også imod, at de ikke selv kan få adgang til at finde ud af, hvorfor de har fået afslag, og at de ikke kan klage.
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Det var en meget fin tale, men den svarede jo ikke på spørgsmålet.
Er det forkert – ja eller nej?
Rosa Lund (EL), 2020-11-12:
Så er vi tilbage ved det, som jeg svarede hr. Morten Dahlin før, nemlig at det jo er ekstremt svært at vide noget om, fordi vi ikke kender de konkrete omstændigheder.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Tak til ordføreren.
– var krigsforbrydelser.
Vil det sige, at med hensyn til alt andet som pædofili, voldtægt, terror, mener Enhedslisten, at man, når man ligesom har udstået sin straf, så kan få det, altså at krigsforbrydelser er det eneste, der ligesom gør, at man ikke kan få det?
Rosa Lund (EL), 2020-11-12:
Jamen jeg har det jo sådan, og det har vi i Enhedslisten, at man ikke er straffet for evigt, at man ikke er kriminel for evigt.
Det er også en af grundene til, at vi har afskaffet dødsstraffen i det her land.
Så det er jo svaret, håber jeg, på hr. Lars Aslan Rasmussens spørgsmål.
Jeg er sådan set enig i, at der bør være en karensperiode, men jeg synes, at reglerne er for stramme i dag.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Hvad skal karensperioden f.eks. være for en IS-kriger eller en, der har voldtaget, hvis Enhedslisten trods alt kan strække sig så langt, for at man så ikke kan få det?
Rosa Lund (EL), 2020-11-12:
Jamen nu er det jo sådan, at der findes masser af danske statsborgere, som har fået deres statsborgerskab ved fødsel, som begår kriminalitet.
Der kan man jo bare kigge på vores fængsler, så vi kan jo ikke lade statsborgerskabet afhænge af, om man begår kriminalitet.
Hvis man tænker det til ende, vil man jo stå i en situation, hvor rigtig mange danskere, som har begået en eller anden form for kriminalitet, så skulle have frataget deres statsborgerskab, og det tror jeg ærlig talt ikke er det, som Socialdemokratiet mener.
Men det er nemmest, hvis Socialdemokratiet selv står for at udlægge deres egen politik, vil jeg sige.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Tak, formand.
Kriminelle udlændinge skal ikke have dansk statsborgerskab.
Det har vi Konservative kæmpet for et godt stykke tid nu, tror jeg godt man kan sige.
Ved den sidste lovbehandling her i Folketinget var der 15 med kriminel baggrund på listen, og gangen før var der 31.
Dem ville vi Konservative gerne have fjernet eller i hvert fald skilt ud, så vi kunne stemme nej til dem, men det var der ikke flertal for i Folketinget, bl.a. på grund af Socialdemokratiet og Venstre.
Det syntes vi var rigtig ærgerligt.
Nu står vi så med en ret underlig situation, hvor ministeriet ikke har fremlagt de baggrundsmaterialer, som der plejer at være på personerne på listen, så vi ved faktisk ikke, hvor mange kriminelle der er her på listen.
Men fordi ministeren stadig væk ikke har indkaldt til forhandlinger om reglerne for dansk statsborgerskab, er det jo alt andet lige fair at antage, at der er kriminelle her på listen, for det er der jo mig bekendt stort set altid med de nuværende regler, og dem, der har en kriminel baggrund, ønsker vi Konservative ikke at give dansk statsborgerskab til.
Så er der jo altså også på den her liste rigtig mange velintegrerede udlændinge, som har taget Danmark til sig, som virkelig gerne vil være en del af vores samfund, og som deler vores værdier, og dem vil vi jo gerne give dansk statsborgerskab til.
Men alt andet lige venter vi jo altså med sikkerhed på den beslutning, når det er sådan, at ministeriet langt om længe fremlægger de baggrundsmaterialer, som vi stadig væk ikke har fået.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Tusind tak.
Det Konservative Folkeparti har været på en rejse – lad os bare sige det sådan.
To gange, mens jeg har siddet her i Folketinget, har Det Konservative Folkeparti stemt for lovforslag om indfødsret, hvor der har været dømte kriminelle på, selv om man faktisk sagde, at man ville gøre det modsatte.
Nu er man så kommet så langt, at man stemmer gult, og det vil jeg egentlig bare gerne kvittere for.
Men vi taler om, at det stadig væk er et lovforslag, som der højst sandsynligt er kriminelle på – jeg har selv stillet spørgsmål om, hvor mange kriminelle der er på det her lovforslag, og jeg har ikke fået svar endnu.
Men hvorfor stemmer Det Konservative Folkeparti ikke imod lovforslaget?
Mener man virkelig, at det er så tvetydigt, i forhold til om man vil stemme for eller imod det her lovforslag, eller mener man reelt set, at man bare kunne sige nej, så vi forhåbentlig snart kunne få strammet reglerne?
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Først og fremmest vil jeg gerne takke fru Mette Thiesen for også at stille spørgsmålet i udvalget.
Jeg har jo selv ventet med længsel, ligesom hun har, og jeg synes, det er underligt, at vi ikke kan få det svar.
Det synes jeg vi skal tage op i udvalget, således at vi fremadrettet har de svar inden førstebehandlingen.
Men som sagt mener vi jo, at der er folk på det her lovforslag, som er integrerede, og som har taget Danmark til sig, og så er der nogle, som på ingen måde har det.
Vi prøvede jo sidst at få delt lovforslaget, så vi kunne stemme forskelligt, og det kunne vi ikke.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Det er jo i høj grad Dansk Folkepartis fortjeneste, at der overhovedet er skrappe regler for at få statsborgerskab i Danmark i dag.
Det er vi enormt glade for, men vi er også kede af, at de ikke er blevet skrappere endnu.
Vi har hele tiden strammet så meget, man kunne, men jeg mener, at vi er kommet til et sted, hvor der skal strammes betydeligt mere nu.
For vil ministeren ikke give mig ret i, at der er forskel på at give statsborgerskab til vesteuropæere, f.eks. briter, og så på at give det til personer med muslimsk baggrund?
I betragtning af at vi i forvejen har parallelsamfund og har store problemer med sammenhængskraften, er det så ikke problematisk, at der er så mange personer med mellemøstlig eller med islamisk baggrund på de enkelte love om indfødsret, og burde vi ikke sørge for, at det blev ændret, sådan at man ikke kan få statsborgerskab i Danmark, hvis man har en islamisk baggrund?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Jeg lyttede selvfølgelig særligt efter, da debatten kørte omkring det her i forbindelse med diskussionen tidligere.
Men jeg ser også sådan her på det, at det jo er helt åbenlyst – det kan enhver se ved at slå op i statistikkerne – at det er sværere at blive integreret i det danske samfund, hvis man kommer fra et mellemøstligt land, end hvis man kommer fra et vesteuropæisk land.
Og det er jo det, der afspejler sig i kravene til at få statsborgerskab.
Når de så lever op til de krav, bliver vi da også nødt til at kunne sige, at så får de selvfølgelig et statsborgerskab.
Og så skal vi da ikke være kede af, at de har levet op til de krav, men så skal vi da være glade for det.
For når vi kigger på de her tal på, hvor mange der står på det lovforslag, så er det jo et udtryk for, at der er nogle mennesker, der har levet op til nogle ret kontante krav, og som er blevet en aktiv del af det danske samfund.
Det må vi da ikke tude over, men det skal vi da glæde os over.
Jeg står ikke lige her med statistik på talerstolen.
Men det er da rigtigt, at de fleste mennesker, der indvandrer til Danmark, grundlæggende er en positiv del af vores samfund.
Men det dækker jo også over, at den andel af indvandrere fra Brasilien og USA, der klarer sig godt, er større end den andel fra Irak og Marokko, der klarer sig godt.
Vi har altså særlige udfordringer med indvandring fra Stormellemøsten.
Når justitsministeren, boligministeren og jeg for få uger siden f.eks. er i et samråd for at diskutere urolighederne på Motalavej i Korsør, kan vi jo se, at myndighedernes vurdering af, hvem der er en del af den klankonflikt på Motalavej i Korsør, er, at det primært er danske statsborgere, der godt nok har familiemæssige rødder i f.eks. Libanon.
Men det ændrer ikke på, at vores muligheder for at udvise folk, hvis de har fået dansk statsborgerskab, er tæt på nul.
De skal i hvert fald have begået virkelig alvorlig kriminalitet, der er til fare for statens vitale interesser, hvis man skal kunne fratage dem statsborgerskabet, og derfor er det vel relevant at diskutere, hvor kriminel man kan have været for at kunne få statsborgerskab.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-11-12:
Jeg hilser selvfølgelig en sådan debat velkommen.
Men så vil jeg prøve at præcisere spørgsmålet, for jeg fangede ikke helt ministerens opfattelse.
Kan ministeren bekræfte, at af alle de muslimske medborgere, der gennem de sidste 50 år har fået tildelt et statsborgerskab, har langt de fleste naturligvis levet op til det statsborgerskab og gjort det godt?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Med det forbehold, at vi i Danmark ikke registrerer folks religion, og at jeg derfor ikke ved, hvem der er muslimer, så ved vi, hvem der er indvandrere fra lande, hvor hovedparten af befolkningen bekender sig til islam, og der har jeg heller ikke statistik, men du kan godt få mit bedste gæt, nemlig at de fleste, der er indvandret fra de lande, og som har fået dansk statsborgerskab, klarer sig godt, hvis man ved det forstår, at de kan gøre sig forståelige på det danske sprog, er selvforsørgende og ikke har begået alvorlig kriminalitet.
Men det, at de fleste klarer sig godt, betyder ikke, at vi ikke har en enorm diskussion om og udfordring med, at et alt for stort mindretal af folk, der generelt set er indvandret fra de lande, skaber problemer i det danske samfund.