runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-14:
For en god ordens skyld skal det siges, at vi ikke adresserer spørgsmålet om Kattegatforbindelsen i Danmark fremad.
Det er sådan, at der er en forundersøgelse i gang, som vi afventer de konkrete konklusioner på.
Det, vi kan vide med sikkerhed, er, at vi i forhold til den vvm-redegørelse, der ligger, har kunnet regne os frem til nogle rimelig præcise tal.
Men det er også klart, at der jo er en risiko for, at det, hvis man laver en vvm-undersøgelse af den nordlige del, så har den samme konsekvens, altså at samfundsværdien bliver halveret, som det skete i forbindelse med den sydlige del.
Og derfor kan man faktisk ikke konkludere, som fru Anni Matthiesen gør.
Jeg glemmer ikke, at der er støjudfordringer, det er der rigtig mange steder i landet.
Ikke kun de steder, jeg har formået at besøge, men også rigtig mange andre steder.
Og det er selvfølgelig også derfor, at der er sat en større pulje af.
Og jeg vil bare gerne også anerkender den ros, som ligger i hr. Erling Bonnesens seneste bemærkninger.
Og jeg håber selvfølgelig også meget på, at vi kan lande en bredt funderet aftale, hvor vi også løser rigtige problemer for rigtige mennesker, herunder støjproblemer.
Anni Matthiesen (V), 2021-04-14:
Og jeg ved jo også godt, at ministeren er valgt i et område, hvor motorvejen her faktisk har en kæmpe betydning i forhold til at sikre et land i bedre balance.
Man har vel også en politisk interesse i at skabe et land i balance.
Det hører jeg i hvert fald socialdemokrater sige i andre sammenhænge.
Så kunne ministeren afsløre noget: Hvorfor har man ikke valgt at tage den midtjyske motorvej med?
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-14:
I modsætning til den tidligere regering har den her regering tænkt sig at lave aftaler, som betyder, at projektet gennemføres.
Den tidligere regering vidste jo godt, at der var en stor sandsynlighed for, at den aftale, man lavede, ikke kunne holde.
Derfor må jeg også bare sige, at jeg har tænkt mig – nå, nu synes hr. Karsten Lauritzen allerede, at det er uinteressant at høre på mig, kan jeg se – at lytte til alle de synspunkter og prioriteringer, der kommer ind fra partierne, og lave en bred aftale.
Derudover kan jeg også bare konstatere, at hvis der er et sted, hvor jeg bruger rigtig meget af min tid, også på at svare på spørgsmål, så er det netop Nordjylland, fordi der er en række borgere, der også har bekymringer omkring den valgte linjeføring, som vi dog står fast på.
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-14:
Tak, og spørgsmålet lyder: Før valget i juni 2019 besluttede et flertal bestående af Venstre, Konservative, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti at igangsætte byggeriet af den tredje vestlige Limfjordsforbindelse i 2024.
Og nu fremgår det af den socialdemokratiske regerings infrastrukturudspil, at igangsættelse kan være udskudt til om 15 år, altså efter 2035.
Hvad er årsagen til dette, og mener ministeren ikke, at nordjyderne har fortjent, at byggeriet kommer i gang i 2024 som aftalt?
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ved faktisk ikke, hvor spørgeren har fra, at et anlæg af en tredje limfjordsforbindelse kan være udskudt til efter 2035, så det må stå for spørgerens egen regning.
Vi har netop med vores udspil »Danmark fremad – Infrastrukturplan 2035« lagt op til at prioritere en tredje limfjordsforbindelse, fordi – og her tillader jeg mig at citere fra udspilsteksten: »I Aalborg er en tredje Limfjordsforbindelse en tiltrængt investering i at reducere trængslen i byen, som også giver mulighed for byudvikling.«
Nu skal vi sammen med Folketingets partier drøfte udspillet og den konkrete prioritering af projekter, herunder i hvilken rækkefølge projekterne skal igangsættes.
Og det er naturligvis regeringens ønske, at alle projekter i vores udspil skal være igangsat inden år 2035, ellers så indgik de jo ikke i udspillet, selvsagt.
Jeg har tidligere i dag sammen med finansministeren og indenrigsministeren haft Venstres forhandlere til sættemøder, og af respekt for forhandlingerne vil jeg ikke her drøfte, hvad der er blevet talt om ved forhandlingsbordet.
Men hvis det er sådan, at hr. Karsten Lauritzen har konkrete ønsker i forbindelse med forhandlingerne, vil jeg anbefale, at han løfter dette på Venstres gruppemøder.
Den konkrete prioritering af fremtidens infrastrukturinvesteringer vil i sagens natur i sidste ende komme an på, hvad der opbakning til i Folketinget.
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-14:
Tak til ministeren for svaret, siger jeg af høflighed, men ministeren forholder sig jo ikke til det, der bliver spurgt om.
Jeg kan forsikre om, at de ønsker, Venstre har, drøfter vi, og de bliver fremlagt, men jeg synes ikke, det er rimeligt, at regeringen slipper.
For regeringen skaber, og det gør ministeren og ministerens socialdemokratiske kollega, stor usikkerhed, fordi der lå en plan om, at tredje Limfjordsforbindelse skulle igangsættes i 2024.
Det står der i planen.
Så er der et folketingsvalg.
Socialdemokratiet vil ikke bakke op om den plan.
Man bruger små 2 år på at lave en ny plan.
Den har jeg her: Det er en flot plan med en fin forside, men der står ingen tal for, hvornår noget skal gå i gang, men der er en masse projekter frem mod 2035.
Den tredje Limfjordsforbindelse var med i den tidligere regerings fase 1.
Det ville have været enormt hjælpsomt, hvis transportministeren og regeringen havde lavet en faseopdeling, ligesom den tidligere regering gjorde, og været så modige og havde sagt til nordjyderne: Det er så vigtigt med en tredje Limfjordsforbindelse.
Den tidligere regering lavede en aftale.
Vi synes, det er en god idé.
Den står i fase 1.
Det ville have været meget hjælpsomt.
Der er skabt en enormt stor grad af usikkerhed, og jeg kan godt forstå, transportminister, at ministeren synes, det er træls at skulle stå her og svare på spørgsmål, og at man vil gerne putte det ind i gruppemøder og forhandlinger, og det er fint.
Men jeg synes, at transportministeren skylder at give nordjyderne et svar på, om man vil levere en tredje Limfjordsforbindelse med start i 2024, som det tidligere var aftalt, eller om man vil skubbe den til senere, måske helt til 2035, som jo altså er endetidspunktet for planen.
Så det er spørgsmålet, transportminister, og jeg synes ikke, det er urimeligt over for de mennesker, de bilister, de nordjyder, som håber på, at vi hurtigt kan få en forbindelse, at svare på et helt rimeligt spørgsmål.
Så gør det gerne, minister.
Men transportministeren taler udenom.
Spørgsmålet er meget simpelt, og det hjælper ikke, at transportministeren ryster på hovedet.
Spørgsmålet er meget simpelt og drejer sig om anlægsstart for den tredje Limfjordsforbindelse, som er 2024 i den tidligere regerings plan.
Hvorfor er det, at transportministeren ikke her siger: Selvfølgelig, det ønsker vi også i Socialdemokratiet?
Jeg kan afsløre over for ministeren, at det er det, en lang række af de socialdemokratiske folketingsmedlemmer har sagt til citat, men det er bare ikke afspejlet i regeringens plan.
Så hvorfor vil man ikke give tredje Limfjordsforbindelse den prioritet, projektet har fortjent?
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-14:
Vi har indkaldt til forhandlinger, og der er det jo også sådan, at vi i sagens natur også vil lytte til, hvad Folketingets partier bredt ønsker.
Jeg synes, det ville være forkert af mig at stå her og tilkendegive, hvad jeg ved at Venstre har fremlagt i forhandlingslokalet af prioriteringer.
Men det er klart, at jeg håber på, at det bliver muligt at gennemføre også dette projekt så hurtigt, som det er muligt, og i sagens natur er det noget, vi prioriterer.
I modsætning til hr. Karsten Lauritzens noget perfidt formulerede spørgsmål, ja, så forventer vi også, at det her er et projekt, der skal i gang før 2035.
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-14:
Hvis man har fulgt med i Nordjylland, ved man, at en masse socialdemokrater har sagt: Stem på os til folketingsvalget, så kommer tredje Limfjordsforbindelse med anlægsstart i 2024.
Det har de sagt.
Det er de gået til valg på.
Jeg forsøger sådan set bare at få Socialdemokratiet til at leve op til de løfter, som nogle af medlemmerne af Socialdemokratiet, der var kandidater, har givet.
Jeg synes ikke, det er urimeligt at bede regeringen om at prioritere projekterne.
Det gjorde den tidligere regering.
Hvorfor kan den her regering ikke prioritere og gøre som den tidligere regering og sige: Tredje Limfjordsforbindelse er noget af det vigtigste; det starter vi med?
Benny Engelbrecht (S), 2021-04-14:
Jeg tror, at hr. Karsten Lauritzen har fuldstændig misforstået det.
Hele pointen er jo, at den her plan skal vi gerne samle et flertal, der er så bredt som muligt, i Folketinget bag.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-15:
Jeg tror, man må sige, at det, hr. Jens Joel troede var et godt argument, er blevet overtrumfet af et endnu bedre argument.
Det er et spørgsmål om, hvad der foregik oppe i hovedet på børne- og undervisningsministeren, da hun lavede lovkataloget.
Og jeg mangler stadig væk svaret fra hr. Jens Joel på hvorfor ikke.
Jens Joel (S), 2021-04-15:
Jeg tror bare, at jeg tager hr. Morten Messerschmidts tirade som en bekræftelse på, at det var rigtigt, at en del af det her var udskudt på grund af corona.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-15:
Det skal jeg ikke kunne sige noget som helst om, men det, jeg kan forholde mig til, er, at i oktober 2020 fremlagde man et lovprogram, hvor alle disse forslag var indeholdt, men på det tidspunkt valgte man ikke at fremsætte et forslag om børnetolke.
Hvad der så måtte være sket efterfølgende, er jo sådan set ligegyldigt.
Det er muligt, at tingene er blevet trukket ud, men det er ikke det væsentlige.
Det væsentlige er, at man, da man lavede sit lovprogram, valgte at prioritere alle de ting, jeg netop har nævnt, forud for at man realiserede det løfte, man har givet til børnene, til vælgerne og til Folketinget om at forbyde børnetolke.
Så kan hr. Jens Joel forklare, hvorfor det var vigtigere i oktober 2020?
Jens Joel (S), 2021-04-15:
Jeg vil bare høre, om hr. Morten Messerschmidt kan bekræfte, at en hel række af de forslag, hr. Morten Messerschmidt lige har læst op, er blevet udskudt på grund af corona.
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Tak for ordet.
Danmark har både økonomisk og sundhedsmæssigt klaret sig bedre igennem coronakrisens år nul end de fleste andre europæiske lande, og nu ser vi formentlig ind i et hop i den økonomiske vækst i takt med vaccineudrulningen og den gradvise genåbning af samfundet.
Når Danmark foreløbig ser ud til at have klaret sig bedre igennem det første år af epidemien end de fleste andre lande, skyldes det primært to ting: for det første danskernes ekstraordinære indsats for at holde smitten nede
og for det andet den historiske finanspolitiske indsats, som regeringen og et bredt udsnit af Folketingets partier og arbejdsmarkedets parter sammen har sat i værk for at holde hånden under danske virksomheder og arbejdspladser.
Der er blevet udbetalt 32 mia. kr. over kompensationspakkerne, der er iværksat likviditetstiltag for flere hundrede milliarder kroner, og der er indgået aftaler om økonomisk genopretning, som samlet set stimulerer økonomien med 135 mia. kr.
Vores fælles indsats har afværget en endnu større krise med flere arbejdsløse og flere konkurser.
Selv om det er gået bedre end først frygtet, og selv om vi ser ind i lysere tider, er der stadig mange virksomheder og lønmodtagere, der er påvirket af coronakrisen.
De kontaktprægede brancher og rejsebranchen er særlig hårdt ramt, og særlig restaurationsbranchen, rejsebureauer, hoteller og butikker forventes også i andet kvartal af 2021 at være hårdt presset på deres omsætning som følge af epidemien og restriktionerne, der er indført for at inddæmme den.
Derfor foreslår regeringen at styrke indsatsen for at hjælpe de virksomheder, som risikerer at komme i en likviditetsklemme, når de skal betale indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag samt moms i de kommende måneder.
For det første foreslås det at udvide låneordningerne for A-skat og arbejdsmarkedsbidrag til også at omfatte alle virksomheders ordinære betaling af A-skat og arbejdsmarkedsbidrag i april 2021 og den udskudte betaling af A-skat og arbejdsmarkedsbidrag i maj 2021.
Lånene foreslås at skulle tilbagebetales i 2023, hvor konjunktursituationen forventes at være tættere på normal.
For det andet foreslås det at udvide låneordningen for moms til at omfatte mellemstore virksomheders momsbetaling af første kvartal den 1. juni i år.
Lånene foreslås at skulle tilbagebetales senest den 1. november 2022.
For det tredje foreslås det at forlænge perioden, hvor loftet over skattekontoen de facto er ophævet, frem til den 1. maj 2023.
Virksomhederne skal naturligvis ikke være tvunget til at betale negative renter i banken af en eventuel overskudslikviditet, når regeringen udskyder tilbagebetalingsfrister.
Disse tre tiltag er en fortsættelse af vores fælles bestræbelser på at få danske virksomheder og lønmodtagere så godt som muligt igennem krisen, og derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Tak for ordet.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Tak for ordet.
Som den tidligere ordfører sagde, behandler vi nu det sidste skud på stammen i de skatteøkonomiske hjælpepakker, som er blevet lavet for at afhjælpe virksomhederne i den her tid, hvor de er underlagt restriktioner på grund af covid-19.
Det er tredelt: en låneordning for A-skat og AM-bidrag, en udvidelse af låneordningen vedrørende moms, så den også gælder mellemstore virksomheder, og en forhøjelse af beløbsgrænsen på skattekontoen.
Det er alle tiltag, som skal hjælpe de her virksomheder, og for os i Venstre er det i hvert fald vigtigt, at vi holder hånden under virksomhederne, så de ikke i den her situation, som de ikke selv har nogen indflydelse på, bliver ramt økonomisk hårdt – altså vi skåner dem mest muligt, så de stadig væk kan klare sig og kan fortsætte deres virksomhed efter krisen.
Der er nogle ting, vi gerne vil have afklaret i forhold til sidste lovforslag.
Ved sidste lovforslag oplevede vi, at det først var et problem, at man ikke kunne låne pengene, før man skulle betale, og så fik man lov til at lade være med at betale pengene og så låne dem, men man fik rykkere.
Og det er en problemstilling, vi gerne lige vil have belyst nærmere i udvalgsbehandlingen og håber på er løst med det her lovforslag.
Derudover er der en anden udfordring, vi gerne vil se nærmere på.
Det er muligheden for at tilbagebetale over 3 år i stedet for 1 år.
Der er lagt op til, at pengene skal tilbagebetales på ét tidspunkt, og det kan være svært, når man skal komme sig oven på så lang en krise, som den her er.
Så det er noget af det, vi også gerne vil spørge mere ind til i udvalgsbehandlingen.
Endelig har jeg over for ministeren rejst ønsket om at udskyde nogle af de skattefrister, som virksomhederne også havde her i den nærmeste fremtid.
Og det har ministeren imødekommet allerede her i eftermiddag, så jeg behøver jo ikke engang at minde ministeren om det.
Jeg vil bare takke for, at ministeren allerede har løst udfordringen i forhold til fristerne.
Så Venstre kan støtte lovforslaget, men vil i udvalgsbehandlingen søge en afklaring af de ting, jeg har nævnt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Den bedste hjælp, vi kan give virksomhederne lige nu, er, at politikerne herinde tager sig sammen og får åbnet samfundet op og får forladt det her overforsigtighedsprincip, som skader dansk økonomi, skader folkesundheden, skader folks mulighed for at have en fri og ordentlig tilværelse derude.
Det ville være den allerbedste hjælp, og det ville jo også betyde, at vi ville begrænse udgifterne og begrænse alle de her ordninger, som man nu sætter i halen på det her.
Men når man nu ikke vil det, så kommer vi jo ikke til at trække tæppet væk under dem.
Så derfor kommer vi også til at støtte det her, men med en kraftig appel til, at man herinde fra Folketingets side får åbnet op for Danmark og forlader det her overforsigtighedsprincip, som har ligget som en dyne hen over Danmark alt, alt for længe.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-15:
Tak for det.
Coronakrisen påvirker fortsat danske virksomheder og lønmodtagere, og særlig restaurationsbranchen, rejsebureauer, hoteller og butikker forventes også i andet kvartal af 2021 at være presset på deres likviditet som følge af en lavere omsætning i tiden med skærpede restriktioner.
For at afbøde de økonomiske konsekvenser har regeringen og Folketingets partier bl.a. gennemført flere udskydelser af virksomhedernes betalingsfrister samt indført en række låneordninger.
Der er dog fortsat virksomheder, der risikerer at komme i en alvorlig likviditetsklemme, når de skal betale indeholdt A-skat og arbejdsmarkedsbidrag samt moms i de kommende måneder.
Jeg skal undlade at gentage lovforslagets enkelte elementer, da der allerede er flere ordførere, der har gjort det så udmærket før mig, men blot meddele, at vi i Det Konservative Folkeparti godt kan støtte lovforslaget.
Regeringen skriver i fremsættelsen af lovforslaget, at de ønsker, at virksomhederne skal komme bedst muligt ud gennem krisen, og det gør vi bestemt også i Det Konservative Folkeparti.
Derfor ønsker vi også først og fremmest at fremrykke genåbningsplanen for Danmark.
Det vil være det allerallerbedste, vi kan gøre for de danske virksomheder, som har været så hårdt presset og været nødt til at tage imod diverse lånetilbud og udskydelser.
Derfor håber vi også på, at regeringen er med på sådan en fremrykning i nærmeste fremtid.
Det vil være det allerbedste for vores samfund, og det vil være det allerbedste, vi kan gøre for vores virksomheder.
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-15:
Det her lovforslag er en udvidelse og en forlængelse af en af coronahjælpepakkerne på skatteområdet, og eftersom vi i Radikale Venstre hele vejen igennem har været med til at holde hånden under danske virksomheder under den her krise, bakker vi selvfølgelig også op om den her udvidelse.
Vi udvider også momslåneordningen, således at mellemstore virksomheder får mulighed for at låne et beløb rentefrit svarende til den moms, der skal afregnes den 1. juni 2021.
Derudover foreslås det, at perioden, hvor loftet på skattekontoen er ophævet, forlænges fra den 1. juni 2022 til den 1. maj 2023.
Den ophævelse giver virksomhederne mulighed for at indfri lånene før tid, og det synes vi jo faktisk er en rigtig fin fleksibilitet.
Så har man som virksomhed en større redskabskasse her i krisetiden, og det kan vi kun bakke op om.
Så selvfølgelig stemmer vi også for det her lovforslag.
Carl Valentin (SF), 2021-04-15:
Tidligere ordførere har fint redegjort for indholdet af det her forslag, så det vil jeg ikke spilde jeres tid med.
Vi synes i SF overordnet set, det er rigtig, rigtig vigtigt at beskytte danske virksomheder og lønarbejdere i den her tid, og derfor kan vi også støtte forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-15:
Det er vel ikke mere end omkring to måneder siden, vi stod her sidst med et ikke identisk forslag, men i hvert fald med det samme emne.
Men det gør det jo ikke mindre vigtigt.
For vi synes også i Dansk Folkeparti, at det er vigtigt, at vi giver virksomhederne det, man vel kan kalde en blød landing.
Vi har udskudt momsfrister og skattefrister og lavet det om til låneordninger og hævet det her loft for skattekontoen og sådan nogle ting tidligere.
Men fristerne har måske også været lige stramme nok, i forhold til hvornår de skulle betales tilbage, for krisen er jo nok blevet lidt længere, end man havde regnet med eller i hvert fald håbet på.
Så vi synes, det er fornuftigt, at vi nu udstrækker tidspunktet for, hvor lang tid man kan låne, altså mere konkret, at låneordningen for A-skat og arbejdsmarkedsbidrag nu bliver frem til 2023.
Tilsvarende bliver låneordningen for moms så den 1. november 2022 osv.
Det synes vi da er ganske fornuftigt.
Jeg er sådan set også åben for det, Venstre siger, altså at man kan lave en afbetalingsordning.
For jeg tror egentlig stadig væk, vi må indse, at selv om det er en lang frist, så kunne der nok godt være nogle, som får nogle udfordringer med at betale til tiden.
Men det kan vi eventuelt kigge på i udvalgsbehandlingen eller også på et senere tidspunkt, når vi kan se, hvordan virksomhederne kommer ud af den her krise.
Men vi synes i hvert fald, at det er et ganske udmærket forslag, som vi kan støtte.
Men jeg vil også, ligesom jeg sagde sidste gang, vi behandlede et tilsvarende forslag, sige, at den bedste hjælp jo egentlig ikke er en låneordning og støttepakker, men den bedste hjælp er, at vi åbner noget mere op og giver virksomhederne lov til at sælge nogle produkter, altså får åbnet butikkerne, får åbnet fabrikkerne osv., så de kan få noget omsætning ind og derved også kan betale deres regninger – også betale deres moms og deres A-skat.
Når smittetallene jo nu viser, at de faktisk er rigtig positive, i den forstand at de er lave, så kunne det måske tænkes, at vi skulle åbne noget mere og derved give en ekstra god hjælp til, at virksomhederne kan hjælpe sig selv.
Men Dansk Folkeparti støtter det her lovforslag.
Rune Lund (EL), 2021-04-15:
Enhedslisten kan støtte de elementer, som indgår i forslaget.
Vi synes, det er et godt og fornuftigt forslag, som giver en øget likviditet på samlet set 73 mia. kr.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-15:
Det er sådan set et meget rimeligt spørgsmål.
Det er, fordi vi greb det lidt anderledes an.
Vi satte jo årrækken ned for, hvor lang tid man kan få tolkning i Danmark, og jeg havde sådan set gerne set, at vi satte det endnu længere ned.
For hvis vi går en årrække tilbage, fik man jo tolkning, lige så længe man overhovedet havde brug for det, og det vil sige, at der var ganske mange, som aldrig nogen sinde satte sig ind i sproget og aldrig nogen sinde fandt behov for at lære dansk.
Og derfor strammede man skruen.
Jeg ville sådan set gerne stramme skruen endnu mere, for jeg mener simpelt hen, at man har en forpligtelse til at lære sig dansk, når man kommer hertil, og så oven i købet når det rent faktisk er sådan, at man får det betalt af det offentlige.
Så det manglede da bare, at man lærer sig selv sproget.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-15:
Der står konkret i det her forslag, at Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af indeværende folketingssamling at have gennemført forbud mod, at børn og unge under 18 år bruges som tolke af deres forældre og andre familiemedlemmer.
Så nu står vi her altså igen.
Vi skal drøfte lovgivning særskilt for et segment, som ikke vil tilpasse sig Danmark.
Lad mig være helt ærlig: Langt størstedelen, hvis ikke alle, som dette beslutningsforslag omhandler, burde slet ikke være i Danmark.
For lige nu står vi med et forslag, der adresserer en problematik forårsaget af en total forfejlet udlændingepolitik igennem årtier ført af naive politikere, som gladeligt har ladet et voldsomt stort antal mennesker hovedsagelig fra de muslimske lande komme til vores land.
Når man er i Danmark som udlænding, skal man selvfølgelig forsørge sig selv.
Man skal selvfølgelig også selv betale, hvis man skal bruge en tolk, ikke efter nogle år, men fra dag et.
Det er bare sund fornuft.
Børn skal derudover selvfølgelig ikke bruges som tolke af deres forældre.
Ud over at det er udtryk for en ladhed og ligegyldighed, at forældrene ikke engang gider at lære sproget, er det også udtryk for en ligegyldighed over for det ansvar, som de placerer hos deres børn, når de pålægger dem den store opgave at være tolke som mindreårige.
Lad os nu få løst udlændingepolitikken fra bunden, så vi ikke igen og igen står og skal lave særlovgivning baseret på et segment, der hverken ønsker at bidrage, tilpasse sig eller respektere Danmark, os eller vores love.
Vi støtter forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-15:
Her i første runde er det åbenbart obligatorisk, at alle spørgsmål skal besvares med enstavelsesord.
Nå, men kan fru Halime Oguz så sige noget om, hvilken retning hun forventer de her forhandlinger vil tage?
Altså, er der kommet et udspil fra regeringen om, hvordan man vil forbyde børnetolke?