runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2025-11-25:
Lad mig gå direkte til sagens kerne og til konklusionen: Vi har ikke tillid til regeringen eller til statsminister Mette Frederiksen.
Regeringen har fejlet, statsministeren har fejlet.
Der ligger en grædemur af møgsager, skandaler og nederlag bag statsministeren.
Jeg må bare sige: Vi gider det ikke mere.
Danskerne gider det ikke mere.
Vi er trætte af den her situation.
I sidste uge sendte vælgerne så et fuldstændig klart og utvetydigt signal.
Selv her i København, hvor man har siddet på tronen i over 100 år, fik man tæsk.
Vi vil have valg, vi vil have en ny regering, vi vil have en ny statsminister, en ny politik, en ny start.
Regeringen og statsministeren kommer ikke til at løse Danmarks og danskernes problemer med priserne, der er stukket af, med indvandringen, der er løbet løbsk, med velfærden, som mange oplever skrider, eller på ældreområdet, der mange steder sejler, eller på det tillidstab, der mange steder opleves i forhold til myndighederne som en direkte konsekvens af Mette Frederiksens måde at håndtere tingene på og regere Danmark på.
Lad os være ærlige.
Det her Folketing kommer ikke til at afsætte statsministeren.
Alt for mange herinde ved godt, at et valg vil betyde, at man bliver skiftet ud, og det vil man ikke.
Men valget kommer – bare rolig – og den dag, danskerne går til stemmeurnerne igen, så tror jeg, at regeringen falder.
Den gode nyhed er, at det skal ske inden for et år, og vi er så klar.
Lad os give Danmark en ny start, hellere i dag end i morgen.
Vi siger ja til at vælte regeringen og ja til at vælte statsminister Mette Frederiksen.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-25:
Det er rigtigt i forhold til Socialdemokratiet, at i hvert fald i valgkampen førte de jo ligesom en dobbeltkampagne, hvor man både ville sige, at der skulle være en grøn fremtid med et rødt flertal, og så samtidig også insisterede på, at man ville lave et samarbejde hen over midten.
Jeg tror endda, at mange af de vælgere, som satte deres kryds ved Socialdemokratiet, havde en opfattelse af, at det skulle betyde, at der skulle føres en politik, som både var markant rødere og grønnere end den blå politik, vi ser regeringen føre i dag.
Helle Bonnesen (KF), 2025-11-25:
Vi har for tiden en række forslag, som vi skal behandle efter ønske fra Grønland, og L 62 er ingen undtagelse.
Det handler om forhøjelse af kriminallovens maksimum for tidsbestemt anstaltsanbringelse fra 10 til 16 år.
Personfarlige forbrydelser og grov narkokriminalitet er noget af det mest alvorlige, der findes, og Det Konservative Folkeparti forstår til fulde det grønlandske ønske om at få mulighed for større differentiering end de nuværende 10 år, få mulighed for fastsættelse af anstaltsanbringelse i 9 eller 10 år og få mulighed for at benytte grænsen helt op til 16 år i de tilfælde, hvor det måtte give mening.
Mette Thiesen (DF), 2025-11-25:
Tusind tak.
Det er jo sådan set blevet ridset op heroppe fra talerstolen, hvad det her lovforslag går ud på.
Det er jo, fordi man har en lidt anden retsplejelov i Grønland, end man har her i Danmark.
Meget af det er sådan set blevet ridset op, men det betyder grundlæggende, at domstolene i de mest alvorlige tilfælde af eksempelvis personfarlig forbrydelse, grov narkokriminalitet osv. kan gennemføre en større differentiering i udmålingen af de her tidsbestemte anstaltsanbringelser, end domstolene finder grundlag for i dag, hvor det maksimalt er 10 år, man har mulighed for at udmåle.
Det er noget, Grønland selv ønsker, så det bakker vi op om i Dansk Folkeparti.
Katrine Robsøe (RV), 2025-11-25:
Tak for det.
Mine gode kollegaer har i høj grad allerede gennemgået lovforslaget her, så det vil jeg spare jer for.
For Radikale Venstre er det naturligvis også afgørende, at ønsket om de her ændringer kommer fra den grønlandske regering selv, og vi bakker op om lovforslaget.
Aki-Matilda Høegh-Dam (N), 2025-11-25:
Jeg håber, der også er simultantolkning den anden vej, for vi har jo også simultantolkning til borgerne hjemme i Grønland.
Dem skal vi jo også tage hensyn til, når vi skal til at oversætte fra dansk og grønlandsk.
[Grønlandsk transskription og oversættelse til dansk er under udarbejdelse] .
Aaja Chemnitz (IA), 2025-11-25:
Tak for ordet.
IA har længe set frem til at behandle det her lovforslag, som vi har kæmpet for i mange år, og som naalakkersuisut har anmodet Justitsministeriet om at prioritere siden 2019.
Lovforslaget hæver den maksimale tidsubestemte foranstaltningsramme i Grønland fra 10 til 16 år.
Det er allerede behandlet i Inatsisartut og har mødt bred opbakning, hvilket jo er rigtig godt, og vi kan vi også høre, at det samme gør sig gældende her i salen.
Det er vigtigt at understrege, at formålet ikke er at hæve foranstaltningsniveauet generelt, men at give domstolene de nødvendige redskaber til at idømme de passende og proportionelle foranstaltninger i de mest alvorlige sager.
Maksimalforanstaltningen på 10 år har ikke altid været tilstrækkelig, når vi taler om drab, voldtægt eller organiseret narkokriminalitet, og det har påvirket de normale straffe eller foranstaltningerne, som vi kalder dem i Grønland, og det har også åbnet op for en debat om, hvorvidt vi skulle have strafferammer.
Typisk er foranstaltningen for et drab 7 år i Grønland; til sammenligning er det 12 år i Danmark.
Sager om drab og voldtægt efterlader dybe spor hos ofrene og deres pårørende, som står tilbage med livslange konsekvenser af de forbrydelser, som er sket.
Forhåbentlig ser vi også som konsekvens af det her, at der vil være færre forvaringsdomme, fordi der er i stedet vil kunne idømmes en lang tidsbestemt anstaltsanbringelse, som er proportional med forbrydelsen.
Men vi må ikke bilde os selv ind, at det er selve foranstaltningerne, som løser udfordringen, særlig ikke, når vi også ved, at det er vigtigt at investere i resocialisering i Grønland, og når vi ved, hvor vigtigt det er fortsat at forebygge kriminalitet.
Derfor glæder det også Inuit Ataqatigiit, at vi kan se, at der i det kommende politiforlig bliver afsat op imod 44 mio. kr. til flere politibetjente, som kan være med til i langt højere grad at forebygge i det grønlandske samfund.
Med disse ord støtter vi op om lovforslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-25:
Mange tak for ordet, og tak for alle de positive indlæg, vi har hørt i dag.
Der er også i Grønland blevet set meget positivt på lovforslag, som er fremsat efter ønske naalakkersuisut, og som det grønlandske selvstyre har tilsluttet sig.
Det er i sagens natur dem med indgående kendskab til det grønlandske samfund og grønlandske forhold, som er bedst egnet til at vurdere, hvordan det grønlandske retssystem skal indrettes.
Så jeg er glad for, at der også her i Folketinget tegner sig bred opbakning til det her forslag.
Jeg tror, vi alle sammen kan være enige om, at et stærkt justitsområde er en forudsætning for et velfungerende og trygt samfund.
Med lovforslaget, som vi behandler i dag, tager vi endnu et skridt i den rigtige retning for at styrke Justitsministeriets ansvarsområde i Grønland.
Lovforslaget er udarbejdet i tæt dialog med naalakkersuisut.
Med lovforslaget hæves den grænse for tidsbestemt anstaltsanbringelse, der fastsat i kriminalloven, fra 10 år til 16 år.
Lovforslaget åbner for, at domstolene i de helt alvorligste tilfælde af navnlig personfarlige forbrydelser, men efter omstændighederne også f.eks. grov narkokriminalitet, kan gennemføre en lidt større differentiering af udmålingen af en tidsbestemt anstaltsanbringelse, end domstolene finder grundlag for i dag, hvor maksimum for en tidsbestemt anstaltsanbringelse er 10 år.
Det vil give mulighed for, at der ved nogle af de forbrydelser, hvor foranstaltningen i dag fastsættes til anstaltsanbringelse i f.eks. 8 eller 9 år, fremover vil kunne fastsættes en anstaltsanbringelse i 9 eller 10 år eller helt undtagelsesvis til anstaltsanbringelse i mere end 10 år.
Herover forudsættes det foranstaltningsniveau, der anvendes ved domstolene i dag, som udgangspunkt videreført uændret, og jeg er glad for, at vi med lovforslaget kan hæve grænsen for tidsbestemt anstaltsananbringelse, hvilket længe har været et ønske fra naalakkersuisut.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget og står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Tak for ordet – qujanaq!
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Der sidder ingen statsminister, for statsministeren har ikke lige kunnet belemres med at være her i dag.
Det synes jeg er meget sigende for den situation, vi står i med statsministeren, for at folkestyret, folketingsarbejdet herinde foregår, er i bund og grund bare lidt noget bøvl for statsministeren.
Så når nu ordførerne har været på i dag, vil jeg anbefale, at folk tager det her med sig: Vi har en statsminister, som ikke engang kunne belemres med at være til stede i dag.
Så kan man sige: Jah, men det er jo nok bare, fordi Borgernes Parti er et nyt lille parti.
Jo, jo, men den her regering har vel omkring 30 eller 35 pct. af befolkningens opbakning
Der er tydeligvis et flertal af danskerne, som ikke gider statsministeren længere.
Man har lige fået et vink med en vognstang til kommunalvalg, men alligevel er man fuldstændig tonedøv over for, hvad der sker derude med befolkningens bekymring omkring den her statsminister.
Tydeligvis har statsministeren travlt med at turnere rundt i Europa med Finansministeriets checkhæfte for at sikre sig en toppost, og danskerne må sejle deres egen sø.
Jeg håber, at folk tager det med, og det skal være min begrundelse for at starte den her debat, som jeg hilser velkommen.
Hvis vi først lige tager det med remigration, er det det modsatte af migration.
I årevis har vi haft en forfejlet indvandring, som har kostet danske skatteborgere nogle penge, gjort landet mere kriminelt og medført en totalitær ideologi, islam.
Remigration er at vende det om, således at danskerne ikke skal betale for en forfejlet indvandring, og således at landet bliver mere sikkert, altså ved at der bliver mindre islam i Danmark.
Og enhver, som ikke kan støtte remigration, må jo hade sit land ufattelig meget.
Så er den lukket ned.
Når vi kommer til det her spørgsmål, har vi jo netop i Borgernes Parti udfærdiget beslutningsforslaget, så der bare står: »Folketinget udtaler sin mistillid til statsminister Mette Frederiksen.«
For vi vil netop ikke pålægge, hvad det er, partierne lægger til grund for at have mistillid.
Vi har mistillid, fordi vi mener, det er et resultat af et system, som der ikke er offentlighed om på en lang række områder.
Så kan det være, at vi har nogle uenigheder omkring det, men mistilliden til den siddende regering – den regering, som er der nu – burde vi være enige om.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-25:
Tak for det.
Man skal jo huske at udtale respekt, når der er mulighed for at gøre det, så jeg vil bare udtale respekt for hr. Lars Boje Mathiesen for at holde en tale, som faktisk meget tydeligere end min egen tale klargjorde, hvorfor det var en dårlig idé at stemme for det forslag, som hr. Lars Boje Mathiesen har fremsat.
For det viser sig jo være en bred samling af alle mulige argumenter.
Nogle kunne jeg være enig i, men når hr. Lars Boje Mathiesen begynder at tale om tanker, som lyder som noget med remigration og befolkningsudskiftning, så kan jeg i hvert fald konstatere, at der står jeg af.
Det er lige præcis der, hvor uenigheden ligger i forhold til det her, for hvis det handler om sms-sagen, er vi jo nogle, der har lavet vores parlamentariske arbejde og både rejst sagen hernede som en hasteforespørgsel og også har rejst den i Granskningsudvalget og bedt om at få en granskningskommission, så vi får debatten hernede i Folketingssalen igen, hvor vi får muligheden for at tage stilling til det.
Det samme gør sig jo gældende i forhold til Samsamsagen, hvor vi igen kan tage stilling til det der.
Det er jo det, parlamentarisk arbejde nogle gange går ud på; det er jo at grave sig ned i en sag og vise, at der er et sted her, hvor regeringen har svigtet og der derfor er behov for at udtrykke mistillid.
Men at lave det hele til en stor rodebutik synes jeg simpelt hen ikke er at respektere de vælgere derude, som vi skylder respekt.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Jeg er ikke i tvivl om, at der er rigtig mange herinde, der ønsker mig og Borgernes Parti hen, hvor peberet gror, for vi er en torn i øjet på dem, og det bliver vi ved med at være.
Men der er behov for det, for hvis der ikke var en fru Theresa Scavenius eller en hr. Lars Boje Mathiesen i Folketinget, så var der frit spil, og det duer ikke.
Befolkningen har brug for nogle vagthunde herinde.
Det viser de sidste 6 år med Mette Frederiksen som statsminister i høj grad.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-25:
Jeg kan godt lide formuleringen om, at maskerne skal falde.
Jeg har selv en formulering om, at der skal prikkes hul på boblen herinde, for jeg oplever også rigtig meget den der manglende sammenhæng mellem, hvad folk siger ude til kampagnerne, og hvad de så faktisk arbejder for og stemmer igennem.
Det er så frustrerende, og den viden er meget svær at få ud til borgerne, for de hører jo alle mulige søde kommentarer derude om, hvad de synes politisk, men i virkeligheden bliver der arbejdet på en anden måde.
Jeg ser virkelig, at ordførerens arbejde også er en mulighed for ligesom at disrupte det eller i hvert fald skubbe godt til det.
Så det synes jeg er rigtig, rigtig godt.
Derfor synes jeg også, der har været lidt ærgerligt, at der i den diskussion, der har været, har været for lidt fokus på substansen; det begynder at handle meget om proces og taktik.
Men det er jo, fordi man i den kultur, vi har herinde, ikke kan lide sådan nogle som os to, for vi spiller ikke efter de store piger og drenges klaver, og vi bliver ikke bange, og vi kan ikke trynes.
Vi siger det, vi mener, og gør det, vi synes er det rigtige.
Så kan man bagefter diskutere, om det er rigtigt, og vi kan have alle vores politiske uenigheder, men det der med at forstå, hvad folkestyret faktisk handler om, og komme ind til kernen af det, tror jeg virkelig vi deler.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-25:
Selv tak.
Jeg er også glad for, at vi netop i forbindelse med forskellige sager kan arbejde på tværs af Folketinget og komme ind i forskellige kroge, selv om vi normalt er meget uenige.
Jeg er rigtig glad for Borgernes Partis arbejde for netop også at udøve den her systematiske systemkritik, for der er alt for mange mennesker, også her i Folketinget og særligt i regeringen, som prøver at bevare status quo, og som bare sovser det hele til og lægger en dyne ned over det, sådan at vi som folketingsmedlemmer, som opposition og som offentlighed ingen indsigt kan få i, hvad der foregår.
Det håber jeg at vi kan have et fortsat samarbejde om at tage et opgør med.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-25:
Tak for støtten, og også tak for det samarbejde, vi har om netop de her dagsordener, hvor vi fuldstændig deler holdning om, at vi har et demokratisk problem, hvad angår den måde, vores folkestyre virker på i dag.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-26:
Det er nemlig korrekt, at det er den definition, vi lægger til grund i Danmark, ovenikøbet med en præcisering i handleplanen mod antisemitisme fra 2020 eller 2022 – det husker jeg ikke, men det er i hvert fald fra den tidligere folketingsperiode – hvor det netop bliver præciseret, at lige præcis kritik af staten Israel og Israels politik ikke kan karakteriseres som antisemitisme.
Men jeg vil egentlig gerne spørge, om Danmark og den danske regering har taget til genmæle over for den kritik af den norske regering eller på anden måde har ytret, hvad kan man sige, solidaritet med den norske statsminister efter de her alvorlige beskyldninger.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-26:
Det kan jeg svare meget kort på: Nej, selvfølgelig er jeg ikke enig i, at Norges statsminister er antisemitisk.
Danmark har i øvrigt et glimrende løbende samarbejde med Norge om bekæmpelse af antisemitisme.
Når det er sagt, vil jeg også gerne sige, at jeg finder det her spørgsmål en lille smule besynderligt.
Nu kan jeg se, at der også foregår en debat, der også involverer Præsidiet, om, hvordan sekvenser i salen bruges og klippes og skal ud på sociale medier.
Og jeg synes, det her forekommer at være sådan lidt i samme genre, altså en eller anden fælde, hvor man kan få et lydklip fra mig, hvor jeg så enten mener, at statsminister Støre er antisemit, eller jeg skal stå her og kritisere Israel for deres reaktion.
Helt ærligt, der bliver stillet spørgsmål til en anden persons motiver for at deltage i et arrangement, som jeg intet har med at gøre eller selv har deltaget i.
Derfor vil jeg egentlig foreslå, at man, hvis der er uddybende spørgsmål, retter dem enten til Norges ambassade eller til arrangørerne.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-11-26:
Er ministeren enig i, at den norske statsminister Jonas Gahr Støre er »antisemitisk«, eller mener ministeren, at Israel og andre bruger urigtige beskyldninger om »antisemitisme« til at imødegå berettiget kritik af den israelske regerings politik ud fra en misvisende brug af begrebet antisemitisme?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-26:
Men det kan jeg simpelt hen ikke genkende.
For vi har ikke grundlæggende lavet om på mekanismerne i dansk våbeneksportkontrol, altså hvem der giver våbeneksporttilladelserne, og hvad for nogle vurderinger de gives på baggrund af, og det er stadig væk sådan, at det er Udenrigsministeriet, der bliver hørt i de her sager om våbenkontroleksport.
Det gør vi så konkret, og i visse situationer gør vi det i forhold til en rammevurdering, og vi har ikke undtaget noget, der ikke var undtaget før.
Vi har præsenteret nogle ting.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-26:
Okay, så vi bliver i dag ikke enige om, hvorvidt der er blevet foretaget en lempelse.
Jeg mener, at når Forsvarsministeriet undtager mere fra vores våbenlov, så kan man godt tale om, at det er en lempelse.
Det har jo store konsekvenser for den globale forståelse af våbeneksport og våbenkontrol, og derfor kunne jeg måske også bare godt tænke mig at bruge resten af min taletid på at spørge ministeren om hans holdning til, hvordan vægtningen er mellem udenrigspolitik og forsvarspolitik.
For det virker lidt, som om det, som tidligere lå under den diplomatiske, udenrigspolitiske linje, og våbenkontrollen, som skulle sikre vores sikkerhed, nu ligger under et Forsvarsministerium, hvor det handler om investeringer i industri, plus under et Statsministerium.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-26:
Men jeg tror simpelt hen, at vi har en tvist om, hvad der egentlig er op og ned helt faktuelt her.
Altså, vi har ikke lempet nogen regler.
Det kan da godt være, at man historisk har skrevet nogle rapporter, der er længere end dem, man skriver nu.
Det skal jeg ikke kunne stå her og forholde mig til, men jeg ved med sikkerhed, at vi laver vurderinger, som vi i øvrigt også løbende opjusterer, hvor vi inddeler lande i grøn, gul og rød, og hvor vi altså faktisk har skærpet vores tilgang til Israel.
Så er der F-35-programmet og hele spørgsmålet om kendt slutbruger og ikkeslutbruger.
Det kører så på baggrund af en rammevurdering af USA og NATO-landene, og det er så USA, der har ansvaret i sidste ende i forhold til det tidspunkt, hvor slutbrugeren er kendt.
Tak for det.
Altså, det er ikke udtryk for nogen sproglig øvelse, når jeg siger, at vi ikke har lempet, men at vi har præciseret i lovgivningen, hvad der allerede var gældende ret.
Det vil jeg gerne lige slå fast.
Så kan jeg ikke genkende billedet af, at der skulle have været indført en ny arbejdsfordeling mellem Udenrigsministeriet og Rigspolitiet.
Den er totalt intakt.
Det er sådan, at det er Rigspolitiet, der giver våbeneksporttilladelser.
Det er Erhvervsministeriet, for så vidt angår dual use.
Det baserer sig så på en udenrigspolitisk rådgivning, en vurdering fra Udenrigsministeriet, og det er helt intakt.
Der har vi skærpet vores vurdering i forhold til Israel.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-11-26:
Vi kan godt gå ind i sådan en sproglig øvelse om, om det er en undtagelse, om det er en kodificering, eller om det er en lempelse.
Jeg vil helt klart sige, at der er tale om en lempelse.
Det er stadig omtvistet, hvorvidt den her lempelse er i overensstemmelse med de internationale regler.
Det er der verserende sager om.
Men det, der er spørgsmålet i dag, er jo, hvad ministerens holdning til det er.
For det, jeg synes er det interessante, er, at hvis man går tilbage til 2007 og 2008, så havde Udenrigsministeriet nogle meget fyldige våbenkontrolrapporter, hvilket man skal have ifølge internationale våbentraktater, men de bliver ikke lavet længere, fordi det ligger i Rigspolitiet.
Det vil sige, at den våbenkontrol, der før lå under Udenrigsministeriets ressort, nu er flyttet et andet sted hen og bliver lavet meget lempeligere.
Derudover undtager man også nu de her F-35-dele.
Vil ministeren derfor ikke både forholde sig til, hvordan udviklingen generelt er sket – og det vil sige, at vi må kalde det en lempelse – og, hvilket også er en del af spørgsmålet, den artikel i Information, som netop dokumenterer, at der stadig væk bliver sendt våbendele direkte til Israel, trods at der sker krigsforbrydelser?
Det vil sige, at vi har at gøre med en sag, hvor vi helt tydeligt ikke har en stram våbenlovgivning, der sikrer, at der ikke bliver sendt våben direkte til Israel, idet det er i strid med folkeretten.
Grunden til, at jeg nævner det her med den rapport fra 2007 og 2008, som jeg fandt frem, er jo, at det siger noget om, at det her med våbenkontrol er meget centralt for det, som Udenrigsministeriet selv på sin hjemmeside kalder den globale sikkerhedsinfrastruktur.
Så siden anden verdenskrig har våbenkontrol og våbenregulering – alle de her ting, vi snakker om nu – været det, der skulle sikre udenrigspolitikken og sikre en global verdensfred.
Alt det er vi i gang med at lempe, og det siger I selv.
På jeres egen hjemmeside står der, at det her system er under pres og endda på nogle områder under afvikling.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-11-26:
Tak for det spørgsmål, som jeg forstår omhandler flytningen af amerikanskejede reservedele.
F-35-programmet hører under forsvarsministeren – han er simpelt hen gået for tidligt i dag – men spørgeren har jo rettet spørgsmålet til mig.
Det er dog egentlig forsvarsministeren, der ved flere lejligheder har orienteret Folketinget om forhold omkring flytning af reservedele fra lageret i Skrydstrup.
Det er Forsvarsministeriets vurdering, under inddragelse af Udenrigsministeriet og Justitsministeriet, at amerikansk flytning af amerikanskejede F-35-reservedele fra lageret i Skrydstrup er undtaget våbenlovens krav om eksporttilladelse, idet de forbliver amerikansk ejendom.
Såfremt USA efter en flytning fra Skrydstrup måtte lade ejerskabet overgå til en anden stat og eksportere reservedelene, har USA ansvaret for at udføre eksportkontrollen, og det vurderes at være i fuld overensstemmelse med vores nationale og internationale forpligtelser.
Som det fremgår af forsvarsministerens orientering til Forsvarsudvalget lillejuleaften sidste år, fulgte det allerede af våbenloven, at forbuddet mod at udføre militært udstyr uden tilladelse ikke gælder for militære styrker og militært personel som led i militær tjenesteudøvelse.
Jeg forstår, at der ikke i forarbejderne til våbenloven var taget udtrykkelig stilling til et internationalt samarbejde som F-35-programmet, og derfor fandt forsvarsministeren det nødvendigt at præcisere den gældende undtagelse i våbenloven til kravet om tilladelse til udførelse, så der blev skabt den fornødne klarhed om, at undtagelsen finder anvendelse for både danske og udenlandske militære styrker og personel.
Derfor er der ikke tale om en lempelse, men tale om en kodificering og en præcisering.