runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2025-04-08:
Det er rigtigt.
Vi slår også flere fluer med ét smæk med vores økonomiske plan, for den største finansieringskilde, vi har i vores økonomiske plan, er en gennemgribende afbureaukratisering gennem en bindende bureaukratilov, der skal tilbagerulle de stigninger, der har været i bureaukratiet i statsministerens tid.
Det vil vi så bruge på os sænke skatterne.
Skattelettelser er jo ikke det eneste, men det betyder også noget både i Europa og i Danmark, om der er en høj skat på investeringer, om der er en høj skat på arbejde, om der er en høj skat på virksomheder.
Det vil vi gerne tage fat i, ligesom vi også gerne vil se på arbejdsudbudsreformer og en reel afbureaukratisering.
Når nu statsministeren anerkender, at man skal tage fat i flere brikker, herunder skattelettelser, og når statsministeren bare i den her valgperiode har givet skattelettelser, der er 22 gange større for de rigeste, end de er for de fattigste, kan vi så få et tilsagn fra statsministeren om, at vi fremover ikke skal benævne hinandens økonomiske politik med øgenavne og andet, som er med til at sænke debatten ned til et niveau, den ikke behøver at være på?
Inger Støjberg (DD), 2025-04-08:
Tak for det.
Forsvarets Efterretningstjeneste har her for nylig advaret om, at Rusland om 2 år vil udgøre en troværdig trussel imod et eller flere NATO-lande, og på sigt, altså om 5 år, vil Rusland være klar til en storskalakrig mod Europa.
For nylig indgik vi en meget stor aftale i Folketinget om yderligere investeringer i forsvaret.
Det er selvsagt en aftale, jeg bakker fuldt og helt op om, og derfor er Danmarksdemokraterne selvfølgelig også med.
Det haster med indkøb, og det ved jeg at statsministeren er hundrede procent enig i, og godt for det.
Man for et par uger siden kunne man så læse i Jyllands-Posten, at eksperter udtaler, at det luftforsvar, der skal indkøbes nu her på kort sigt, ikke vil komme til at dække hele Danmark.
Alle danskere vil ganske enkelt ikke være beskyttet af det luftforsvar, der står til at blive indkøbt.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren her i dag, om det er statsministerens ambition, at hele Danmark og alle danskere skal være beskyttet af det luftforsvar, der bliver indkøbt.
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
For det først vil jeg gerne have lov til at takke for det gode samarbejde, vi har på forsvarsområdet, og vi deler heldigvis analyse i forhold til både truslen fra Rusland og også, hvad det kræver herhjemme af beslutninger med meget, meget høj hastighed.
Det er klart, at luftforsvar er noget, der er kommet langt højere op på vores dagsorden, fordi truslen fra øst har forandret sig så meget, som den har, og vi ser jo aktuelt nu – det gør vi faktisk både i Mellemøsten og i Ukraine – hvad et luftforsvar kan, hvis det virker.
Men vi ser også, hvilke skader det kan give og koste, når et luftforsvar ikke virker.
Jeg vil meget, meget nødig her i Folketingssalen i dag gå ind i en mere sådan militærfaglig diskussion om, hvordan det danske luftforsvar skal udbygges og i hvilken takt.
Der ligger nogle operationelle overvejelser bag, hvordan man bygger et luftforsvar op, og selvfølgelig også, hvad det er, der skal beskyttes.
Men det er klart, at alt det, vi arbejder med i de her år, jo har som ambition – og nu bliver der spurgt til mine ambitioner, og de er høje, også på det her område – at vi skal have et totalforsvar både af Danmark og af Europa.
Derfor er jeg også glad for, at jeg har fået ind i EU's arbejde, at det er det, vi arbejder hen imod nu, også på europæisk plan, altså et totalforsvar af vores kontinent, af vores land, og at vi gerne skal have det på plads inden 2030, men jo ikke sådan, at der ikke sker noget i de mellemliggende år.
Så der skal bygges op.
Men det er det, der er min ambition.
Inger Støjberg (DD), 2025-04-08:
Nu bad jeg sådan set ikke om en militærfaglig diskussion her.
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed, at vi i Danmarksdemokraterne står stejlt på, at det ikke skal være ideologi, men derimod et spørgsmål om fakta, der afgør, hvilket luftforsvar der skal indkøbes.
Altså, pris, kvalitet og hastighed må være det, der er afgørende – og så selvfølgelig, at det er lande, som vi normalt samarbejder med.
Derfor vil jeg gerne igen bede statsministeren om at garantere her i dag, at det luftforsvar, der skal indkøbes, bliver et luftforsvar, som kommer til at dække hele Danmark, så det ikke er postnummeret, der afgør, hvorvidt man er dækket eller ej, og at det er fuldstændig renset for ideologi, hvilket luftforsvar vi køber, så det er pris, hastighed og kvalitet, det kommer til at handle om.
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Og så kigger vi selvfølgelig også på kvaliteten, det siger sig selv, men med det meget klare afsæt – det har vi også sagt direkte på et pressemøde fra regeringens side – at hvis man ikke kan få det allerbedste, man gerne vil have, så må man købe det næstbedste.
For lige nu handler det om at få kampkraften op før noget andet.
Så lad os lige vende det rundt, så vi siger, at det er hastighed først, og så er det kvalitet, og så er det pris.
Det tror jeg egentlig ikke at vi er uenige om.
Jeg mener faktisk heller ikke, at vi skal være ideologiske på det her område.
Eller det kommer an på, hvad man mener med ideologisk.
Jeg ville da egentlig mene, at det er ideologisk forankret, når jeg gerne vil kunne forsvare Danmark, men det er jo så en ideologi, vi deler, fordi vi er patrioter, fordi vi elsker vores fædreland, og fordi man kan spørge: Hvad er et Europa, der ikke er villig til at forsvare sig selv, egentlig?
Hvad er Danmark og Europa, hvis ikke vi er villige til også at gøre det ultimative, herunder i den situation, vi er i nu, at gøre alt, hvad vi kan, for et forsvar?
Så jeg tror ikke, at vi har en uenighed på det her område.
Når vi taler om et totalforsvar, gælder det selvfølgelig hele landet.
Inger Støjberg (DD), 2025-04-08:
Jeg er glad for en lille del af svaret, men jeg tror godt, at statsministeren ved, at når vi taler ideologi, handler det om, hvorvidt Israel er inde i billedet eller ej.
Jeg vil egentlig gerne fortsætte i forsvarssporet og spørgsmålet om at være dækket i hele Danmark.
For beskyttelsesrum er jo noget andet, der fylder rigtig meget lige nu.
Nu taler jeg jo erfaring, når jeg siger, at instrukser kan være noget, der er farligt at give, men jeg synes alligevel, at det er lidt underligt, at vi har en minister for samfundssikkerhed og beredskab, der afviser at give en instruks i forhold til at sige til kommunerne, at de selvfølgelig skal stoppe med at nedlægge beskyttelsesrum.
Vi har fra den borgerlige opposition været meget klare i forhold til at sige, at vi synes, at det er på tide, at ministeren kommer i gang.
Ministeren svar er, at han ikke har fantasi til at tænke, at der er kommuner, der nedlægger beskyttelsesrum.
På trods af det har vi jo kunnet se, at det rent faktisk sker.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren, om statsministeren vil se at få ministeren for samfundssikkerhed og beredskab op i gear – for at sige det, som det er – og garantere, at der ikke er beskyttelsesrum i Danmark, der bliver nedlagt, som situationen er nu.
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Jeg vil sige, at vi helt generelt har behov for at forstærke det danske beredskab.
Der er områder, jeg selv mener er mere oplagte at kigge på end lige præcis beskyttelsesrum.
Men selvfølgelig kommer vi også til at diskutere beskyttelsesrum.
Vi skal lige blive et øjeblik ved det der med ideologien.
For er det egentlig ikke ideologi, der gør, at Danmarksdemokraterne står fast på, at der ikke må være kvindelig værnepligt?
Så hvis vi skal prøve at lægge ideologien væk, skulle vi så ikke gøre det på alle områder?
Jeg vil bare sige som kvinde, at jeg synes, det er mærkeligt, når vi står over for en oprustning og en ydre fjende, at vi ikke bruger alle de kompetencer, der er i vores samfund.
Og kvinder er fremragende soldater også.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-04-08:
Tak til statsministeren for den smukke indledning om Grønland, og tillykke til Grønlands nye naalakkersuisut, som jo i den grad er blevet kastet ind i alvoren, kan man sige, fra amerikansk side.
Et andet område, hvor man kan sige, at alvoren af amerikanernes ageren faktisk kan begynder at fylde, er de aktuelle kursfald på børserne i hele verden.
Det leder jo tankerne hen på en finanskrise, heldigvis ikke lige så alvorlig, men den finanskrise, vi havde i 2009, som jo kostede tusindvis af arbejdspladser.
Dengang havde vi en VK-regering, som jo håndterede krisen med dagpengeforringelser, en afskaffelse af efterlønnen, velfærdsbesparelser og en klassiker: skattelettelser til de rigeste.
Det er med andre ord en krisehåndtering, der skabte ulighed og utryghed og forlængede krisen helt unødvendigt.
Under coronapandemien valgte vi at gå en anden vej, og vi gjorde det sammen.
Vi holdt hånden under økonomien ved at skabe tryghed for lønmodtagerne og hjælpepakker til erhvervslivet.
Vi viste danskerne, at vi troede og håbede på fremtiden og den solidariske kontrakt, som vi har bygget Danmark på, og Danmark kom derfor også rigtig godt igennem pandemien, både danskerne, men også erhvervslivet.
Nu her 15 år efter finanskrisen og i en anden form for krise, for vi er i en form for krise, så håber jeg, at statsministeren vil huske det, vi har lært om krisehåndtering og solidaritet.
Mens milliardudgifterne til vores forsvar hober sig op og velfærden godt kunne bruge mere, laver regeringen skattelettelser målrettet den økonomiske elite.
Det er danmarkshistoriens skæveste skattelettelser, eller i hvert fald tæt på.
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Kunne spørgeren så ikke starte med selv at lade være med at forenkle?
Mig bekendt er spørgeren imod den toptopskat, som vi har indført som regering.
Jeg tror, man nærmest har været sådan harmdirrende imod den.
Jeg tror også, man var imod lønløftet i den offentlige sektor.
Jeg tror faktisk, man var harmdirrende imod det.
Med i al respekt for Liberal Alliances økonomiske politik er det jo det, der er forskellen.
Jeg kan ikke se noget nyt i den økonomiske plan.
Ligegyldig hvilken situation Danmark har stået i, og ligegyldig hvilket udfordringsbillede, vi skulle forsøge at løse, er I kommet med præcis det samme svar.
Så i al beskedenhed er det jo der, vi adskiller os, for vi forsøger at håndtere den situation, vi er i nu, med de redskaber, vi mener er de bedste her og nu, og ikke bare nogle, som vi trækker i vores egen ideologiske automat.
Det kan nogle gange være fint, men det kommer ikke til at kunne dække hele billedet.
Derfor kan de skattelettelser, der er givet den her valgperiode, ikke ses isoleret fra de massive investeringer, vi har evnet at lave både i den offentlige sektor, i form af en forhøjelse af ældrechecken og i form af et lønløft i den offentlige sektor og i øvrigt mange andre ting også.
Mona Juul (KF), 2025-04-08:
Tak for det.
Ja, det er i sandhed en alvorlig tid for verden og for rigsfællesskabet og for Danmark.
Jeg må også sige, at i Det Konservative Folkeparti er vi nok sådan lidt særlig ramt, både når det gælder vores kærlighed til rigsfællesskabet og til USA.
Det er voldsomt og helt uacceptabelt med en amerikansk præsident, der vil annektere Grønland, der om end kortvarigt fjernede støtten til Ukraine og nu indleder en handelskrig.
Frihandelen har jo ellers gjort den vestlige verden både rig og succesfuld.
Protektionisme har sjældent ført noget godt med sig, og særlig vores lille åbne økonomi er jo afhængig af at kunne handle frit til fordel for os alle sammen.
Der er dog heldigvis også allerede gode tanker og takter i gang på europæisk plan.
Jeg har tilladt mig at gå skridtet lidt videre og foreslå, at vi udforsker mulighederne for at lave en ny handelsalliance mellem EU og andre frihandelsdemokratier.
Det kunne være Canada, Sydkorea, Australien, Japan, New Zealand – nogle af tankerne er i gang.
Hvis et land uden for alliancen pålægger et medlemsland told, modsvares det af hele alliancen.
Det er lidt som en form for artikel 5, lidt som en form for NATO-handelsalliance.
Jeg har faktisk læst mig til, at den canadiske premierminister også har tanker i den retning, så jeg vil spørge statsministeren, om det også er et forslag, den danske statsminister og regeringen vil overveje at bringe videre i det internationale arbejde, der pågår.
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Jeg synes, det er vigtigt at huske på, at det lovforslag, der skal behandles, jo udmønter en aftale, der allerede er indgået, og vi lægger selvfølgelig til grund, at vi kan regne med og stole på den aftale.
Og så kommer jeg ikke til, og det er af helt principielle årsager, at forholde mig til hypotetiske situationer.
Det gør jeg ikke i nogen sammenhæng, og det gør jeg heller ikke i den aktuelle.
Men jeg vil gerne gentage, hvad jeg har haft lejlighed til også at sige tidligere: Man kan ikke annektere et andet land.
Det kan man ikke .
Og man kan heller ikke gøre det med sikkerhedspolitiske argumenter.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-08:
Tak, formand.
Da statsministeren tilbage i 2019 blev statsminister, kom der 4.527 indvandrere fra muslimske lande – det, vi kalder MENAPT-lande – til Danmark.
I 2024 kom der 84 pct. flere, altså 8.346 – det har vi fået i et svar her forleden dag fra integrationsministeren.
Jeg vil bare gerne høre, hvordan det kan være, at der er sket en forøgelse af muslimsk indvandring under statsministeren med 84 pct.?
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Det bliver jeg bare nødt til at være ærlig og sige jeg er glad for; ikke at tallet var højt dengang, hvor DF havde ansvaret, men at tallet er så lavt, som det er nu.
Jeg har ikke på noget tidspunkt lagt skjul på, jeg står for en meget, meget stram udlændingepolitik, fordi især indvandring fra de pågældende lande har budt på alt for store konsekvenser for vores land.
Så jeg er meget, meget glad for, at vi på en helt anden måde end tidligere har fået styr på asyltilstrømningen, og at vi også har godt styr på det, der vedrører familiesammenføringer.
Vi kommer til at stramme reglerne, så vi kan udsmide flere, der begår kriminalitet i Danmark.
Vi er i gang med på europæisk plan at se, om ikke vi kan få ændret nogle af de konventioner, der forhindrer os i at føre den udlændingepolitik, som vi gerne vil.
Jeg skal have lejlighed til at læse det konkrete spørgsmål/svar, men noterer mig, at tilstrømningen i dag er lavere, end den var, dengang Dansk Folkeparti havde ansvaret.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-08:
Det var jo en fin sang, og vi har hørt den flere gange, men det ændrer jo bare ikke på, at i den periode, hvor statsministeren har været statsminister, er tilstrømningen fra de muslimske lande forøget med 84 pct.
Jeg forstår ikke den der evige trang til at nævne den periode, hvor Socialdemokratiet fuldstændig svigtede udlændingepolitikken, og hvor Dansk Folkeparti var det eneste parti, der kæmpede for en stram udlændingepolitik.
Det er jo fint nok, at man gerne vil køre rundt i sin egen dårlige samvittighed, men det, vi taler om, er jo virkeligheden nu.
Jeg kunne forleden dag læse en glimrende artikel i Berlingske af udlændingeordfører Frederik Vad, hvor han netop gjorde gældende, at problemerne er de samme for en person, der kommer fra Somalia, uanset om det er som asylansøgere eller som arbejdstagere.
Derfor kan man jo ikke stå og dække sig ind under, at et tal er faldet, når andre tal er steget.
Derfor vil jeg bare gerne høre, hvordan statsministeren altså forholder sig til, at der på hendes vagt er sket en forøgelse af muslimsk indvandring på 84 pct. om året.
Jeg kan returnere venligheden og sige, at jeg er i den grad er bekymret, også for de folk, der sidder lige bag ved statsministeren.
Jeg er faktisk også enormt bekymret for nogle af dem, som statsministeren har valgt at gå i regering med – det må jeg sige, og det har jeg heller ikke lagt skjul på, heller ikke på den her talerstol.
Så det er jo dejligt, at vi kan være bekymret på hinandens vegne.
Det ændrer bare ikke på, at hr. Frederik Vad forleden dag skrev det her meget, meget kloge i Berlingske.
Citat: »Forskellen på en somalisk flygtning og en somalisk arbejdstager er, at sidstnævnte kan forsørge sig selv.
Men konsekvenserne for land, lokalsamfund og skole er de samme.«
Nu vælger jeg uprøvet at lægge til grund, at statsministeren er enig med sin ordfører, og spørger derfor igen: Hvorfor er muslimsk indvandring så steget med 84 pct. under Mette Frederiksen?
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Vi bliver simpelt hen nødt til at holde fast i, at der er langt bedre styr på det her, end der har været igennem rigtig, rigtig mange år.
Jeg ønsker ikke på nogen som helst måde en stor arbejdskraftindvandring fra lande, hvor vi ved, at integrationsproblemerne er store.
Det bliver jeg nødt til at sige meget, meget klart.
Jeg er egentlig glad for bekymringen, for virkeligheden er jo, at vi to er ret tæt på hinanden i udlændingepolitikken, og vi er omgivet af partier, som på forskellig vis fra år til år forsøger med forskellige flertal at lempe udlændingepolitikken.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at hvis vi gerne vil have et land, der fungerer og hænger sammen, så bliver vi nødt til at føre en meget, meget stram udlændingepolitik.
Det gælder i særdeleshed på asylområdet, på familiesammenføringsområdet og hvad angår at kunne smide folk ud, der ikke opfører sig ordentligt, når de er her.
Men vi bliver også nødt til at have et øje på den arbejdskraftindvandring, som er en del af det danske samfund.
Vi er glade for dem, der kommer og løfter en vigtig opgave her, men også der bliver vi nødt til at regulere og have styr på, hvor mange mennesker der kommer.
Martin Lidegaard (RV), 2025-04-08:
Mange tak.
Jeg kan i forlængelse af den debat, der lige har været, ikke lade være med at sige, at vi godt nok ville have været et ringe sted økonomisk i Danmark, hvis vi ikke havde haft international arbejdskraft.
Opjusteringerne af råderummet gang på gang de seneste år skyldes især, at vi har fået flere dygtige folk til Danmark, der vil lægge skattekroner i Danmark, og som ikke koster noget.
Det tror jeg at vi skal være glade for.
Så vil jeg også gerne bruge en lille smule tid på at takke statsministeren for hendes besøg i Grønland og det, der tegner til at kunne blive et stærkt grønlandsk-dansk samarbejde.
Vi glæder os til at kunne få lagt en egentlig strategi for det næste kapitel i rigsfællesskabets eller rigs partnerskabet s historie.
Så vil jeg gerne frem til det egentlige spørgsmål, der tager sit udgangspunkt der, hvor vi sluttede sidst.
Der snakkede vi lidt om den her enorme afhængighed, vi stadig væk har af russisk gas, og de 207 mia. euro, som EU samlet har postet i den russiske krigsmaskine siden sidst, hvor vi havde en fælles frustration.
Jeg spurgte derfor statsministeren, da vi jo er i den situation, at vi bare i Danmark stadig væk installerer 11 nye gasfyr om dagen – det var tallet i 2024 – og det er det samme i resten af EU.
Vi bruger mere naturgas i øjeblikket, end vi plejer.
Så spurgte jeg: Er det her noget, man diskuterer i EU, og er det noget, statsministeren tager med til Det Europæiske Råd?
Og svaret var nej.
Det samme var det, jeg spurgte europaministeren, og det samme var det, da jeg spurgte udenrigsministeren, og det gjorde mig faktisk utrolig trist.
Nu var det det sidste spørgsmål, jeg havde den dag, og derfor kunne jeg godt tænke mig at samle op på, hvad der skal til, for at vi lykkes med det her med at forstå sikkerhedspolitik som noget, der ikke kun handler om forsvarspolitik.
Det gør det også, men det er jo også noget – det sagde statsministeren også tidligere i dag – der handler om energipolitik, industrialisering og konkurrenceevne, som hr. Alex Vanopslagh nævnte.
Derfor er spørgsmålet: Hvad skal der til, for at den danske regering tager det her op som noget, der er lige så vital sikkerhedspolitik som de øgede forsvarsbudgetter?
Det handler jo også om konkurrenceevne i forhold til energipriser og i forhold til den voldsomme udvikling af grøn industrialisering, der sker i Kina, som helt er ved at overhale os indenom.
Så hvad skal der til, for at regeringen vil tage det her op på de bonede gulve i EU?
Mette Frederiksen (S), 2025-04-08:
Man bliver nødt til at vide, hvem det er, vi taler om.
Nu gentager jeg mig selv, for jeg ikke har haft lejlighed til at se det pågældende svar, men jeg vil tro, at en del af det, der tales om i dag, skyldes arbejdskraftindvandring, og selvfølgelig er der en forskel – det er der.
Når det er sagt, vil jeg kraftigt appellere til, at vi ikke bare åbner dørene op for arbejdskraftindvandring fra alle lande i verden.
Her ved jeg, at Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet er tæt på hinanden.
Jeg er mere bekymret for nogle af de partier, der sidder bag spørgeren, bl.a. Det Konservative Folkeparti, men også Liberal Alliance og Danmarksdemokraterne, tror jeg, som har foreslået vel nærmest sådan fri indvandring, så længe det har at gøre med arbejdskraft.
Nogle af de integrationsproblemer, vi slås med i dag, skyldes faktisk arbejdskraftindvandringen tilbage i 60'erne.
Men det ændrer ikke på, at der er kommet nogle folk til Danmark for at arbejde her, som har baggrund i andre lande, også uden for Europa, som går på arbejde og opfører sig ordentligt og bidrager positivt til det danske samfund.
Pelle Dragsted (EL), 2025-04-08:
Tak for det.
Jeg tror bare ikke, jeg fik et helt klart svar.
Altså, det, jeg spørger ind til, er – og det kan jeg næsten ikke forestille mig at statsministeren faktisk mener – at vi stadig væk skal have de amerikanske baser i Danmark, hvis Trump samtidig fortsætter med sine trusler og planer om at stjæle Grønland med magt.
Det tænker jeg vil være helt absurd.
Lad os sige, at der pludselig står amerikanske soldater i Nuuk, eller at det her på anden vis bliver optrappet fra amerikansk side, at vi så stadig væk skulle invitere soldater ind, som Trump jo er øverstbefalende for, som naboer til Aalborg eller Viborg eller andre danske byer.
Så mit spørgsmål er meget enkelt: Kunne vi forestille os, at statsministeren ville være med til at stille en betingelse for, at aftalen kan træde i kraft, altså at vi vedtager den aftale, men den kan først træde i kraft, når Trump har givet en klar garanti til regeringen for, at han ikke vil tage Grønland med magt?
Det synes jeg ikke er et urimeligt krav at stille en allieret.
Det modsatte virker til gengæld meget urimeligt.