Jørn Neergaard Larsen (V), 2016-10-11:
Tak for det.
Vi har i dag behandlet L 4, forslag til lov om ændring af lov om aktiv socialpolitik og barselsloven.
Lovforslaget indeholder præciseringer til lovforslaget om Jobreform fase I og skal derfor ses i sammenhæng med dette, således at »Aftale om et kontanthjælpssystem, hvor det kan betale sig at arbejde – Jobreform fase I« udmøntes efter aftalens intention i det hele.
Derudover indeholder lovforslaget et forslag om at genindføre en hjemmel i barselsloven, der utilsigtet blev ophævet.
Behovet for ændringer og præciseringer i lov om aktiv socialpolitik er identificeret i implementeringsfasen efter lovens vedtagelse, hvor der bl.a. har været workshops med Udbetaling Danmark og Kommunernes Landsforening i forbindelse med deres udvikling af it-understøttelsen.
Der er tale om præciseringer af forhold, der kun forekommer i helt, helt særlige situationer.
Men uagtet at der er tale om særlige situationer, skal de borgere, der er i en sådan situation, behandles på samme måde som øvrige borgere.
Det synes jeg selvfølgelig er rimeligt og i overensstemmelse med vores intentioner – ligesom jeg også synes, det er rimeligt at sidestille kontanthjælpsmodtagere under 18 år med kontanthjælpsmodtagere over 18 år, når de er i helt tilsvarende situationer.
Og det er det, vi sikrer med dette lovforslag.
Lovforslagets indhold er justeringer for mindre grupper af personer omfattet af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen og en genindførelse af en hjemmel i barselsloven.
Alle elementerne er af teknisk karakter, og jeg henstiller derfor til, at tekniske spørgsmål stilles skriftligt i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Så vil jeg gerne takke for behandlingen af lovforslaget, og jeg ser frem til en god udvalgsbehandling.
Først vil jeg sige, at der ikke er nogen beregnelige økonomiske konsekvenser af den del af lovforslaget, som er knyttet til kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Den økonomi, der ligger i lovforslaget, er udelukkende en beregnelig økonomi, der er knyttet til genindsættelsen af en frist i barselslovgivningen.
Så vi er altså virkelig nede i en småtingsafdeling, hvor der, som jeg siger, ikke er nogen beregnelige økonomiske administrative effekter af den første del.
Derudover vil jeg som en bemærkning til hr. Finn Sørensen sige: Ja, jeg medgiver, at det her er meget komplekst.
Og hvorfor er det så komplekst?
Jamen det er det, fordi vi i Danmark har rigtig mange forskellige sociale ydelser.
Kombinationen af rigtig mange forskellige sociale ydelser med forskellige livsformer, samlivsformer og aldre gør, at når rettighederne for det enkelte individ er forankret i selve lovgivningen – hvad de er her – så går en lovgivning og lovændringer hen og bliver ekstremt komplekse.
Og det medgiver jeg at der er tale om her.
Altså, når man ser lovforslaget, kan man se, at det er komplekst.
Men det er en konsekvens af, at de individuelle rettigheder er direkte forankret i lovgivningen, og med alle de kombinationsmuligheder, der er, kommer man ud i noget, der ligner det, vi er ude i her.
Jeg vil godt give tilsagn om, at vi i lovbehandlingsprocessen fra ministeriets side gør os meget umage med at søge med almindelige menneskeord at beskrive, hvad det er for tænkelige familiesituationer, de her forskellige forslag går ind og lægger op til at afdække – således at det i alt fald på den måde bliver lettere tilgængeligt for os og kan give os alle sammen et bedre overblik.