runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2026-02-24:
I Danmark har vi heldigvis knæsat det gode princip, at strafferetten tilhører samfundet.
Kriminalitet er og bliver et anliggende for vores fælles retsvæsen.
Alligevel ser vi tilfælde, hvor mæglingsråd bruges til at håndtere strafbare forhold i privat regi med det formål, at sagen aldrig når frem til politiet, bliver efterforsket og retsforfulgt på almindelig vis.
Det er jo dybt problematisk af flere grunde.
For det første savner mæglingsråd enhver retlig og demokratisk legitimitet.
De medfører, at alvorlige strafbare forhold risikerer at blive behandlet i rammer, der mangler helt basal retssikkerhed, gennemsigtighed og lighed for loven.
For det andet underløber mæglingsråd vidners og ofres retsstilling, f.eks. retten til en bistandsadvokat eller retten til erstatning.
For det tredje udfordrer det grundlæggende tilliden til vores retssamfund og demokratiske institutioner, når alvorlig kriminalitet håndteres i et dunkelt baglokale frem for i en offentlig retssal.
Tiltaget må selvfølgelig ikke forhindre dialog eller konfliktmægling i almindelighed, men mægling må aldrig nogen sinde blive et redskab til at omgå straffeloven.
Der lægges op til også at skærpe straffeloven, så forbrydelser med et eventuelt æresrelateret motiv automatisk bliver en strafskærpende omstændighed.
Det er jo rigtig godt, at domstolene får et klart lovgrundlag at stå på i den her type sager.
Vi ved fra anklagere, at det i dag ikke kan betale sig at gå efter et pådømt æresmotiv i en retssag.
Det kræver en masse ekstra efterforskningskræfter, det er bevismæssigt vanskeligt, og derfor er det meget nemmere at lade ligge, hvis bare man kan dømme for vold eller tvang.
Det er selvfølgelig helt, helt uholdbart, og derfor siger vi også klart, at det er et spørgsmål om prioritering, ledelse og ikke mindst ressourcer, hvis vi for alvor vil komme æresrelateret vold og æresrelaterede drab til livs.
Den sidste del af forslaget udvider det eksisterende tildækningsforbud til også at omfatte uddannelsessektoren i bred forstand.
Det er ikke mit indtryk, at tildækning af ansigtet er en stor ting ude i institutionerne, men elever og undervisere skal naturligvis kunne se og aflæse hinandens ansigtsudtryk, og det er også godt, at vi får en lovmæssig ramme for det.
Institut for Menneskerettigheder bemærker, at et tildækningsforbud muligvis vil kunne afskære muligheden for uddannelse som følge af social kontrol, og at en udvidelse af tildækningsforbuddet derfor bør evalueres efter 2 år.
Det skader jo sjældent at blive klogere, så det kunne måske være en idé at arbejde videre med.
Men vi kan i hvert fald fra SF's side støtte forslaget, som det ligger her.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2026-02-24:
Tak for det, formand.
For Moderaterne er det helt grundlæggende, at retssikkerheden er høj i hele rigsfællesskabet.
Det må ikke afhænge af, hvor i riget man bor.
L 101 handler om at ajourføre forenklinger i retsplejeloven i Grønland i forlængelse af den brede aftale om domstolenes økonomi fra 2023.
Ændringerne er vurderet i dialog med naalakkersuisut og tilpasset grønlandske forhold.
Det er en fornuftig ordning.
Retssystemet skal beskytte og ikke udstille.
Vi støtter også forlængelsen af omgørelsesfristen ved påtaleopgivelse og tiltalefrafald.
Det giver bedre mulighed for at rette fejl og styrke retssikkerheden for forurettede.
Det hensyn mener vi lovforslaget her balancerer fint med, og derfor kan Moderaterne støtte lovforslaget.
Carsten Bach (LA), 2026-02-24:
Tak, formand.
Sådan kan man jo så også undgå at komme på Folketingets talerstol ved at indtage formandens plads.
Det korte af det lange er, at en række ordførere allerede har gennemgået indholdet af det fremsatte lovforslag, og lovforslaget er også fremsat efter aftale med naalakkersuisut.
Liberal Alliance er et aftaleparti bag den politiske aftale, og der er tale om opdateringer og forenklinger af eksisterende lovgivning og også om at gøre lovgivningen mere klar og forståelig.
Det munder alt sammen ud i en mere effektiv sagsgang i det grønlandske retsvæsen og nedsætter sagsbehandlingstiderne.
Derfor kan Liberal Alliance selvfølgelig støtte lovforslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-24:
Nej, jeg er ikke uenig i, at der selvfølgelig er den sammenhæng, at jo længere tid man bruger på at bearbejde sådan en sag her, jo flere kan man komme uden om.
Men der vil være nogle, man ikke vil kunne komme uden om.
Noget af det, som er blevet nævnt i dag, er, at der er 70.000 med baggrund i Mellemøsten og Nordafrika, som får det.
Det har jeg svært ved at se hvordan man skulle komme uden om, eksempelvis.
Jeg har også svært ved at se, hvordan man skulle være kommet uden om, at folk, der f.eks. ikke er registreret som døde på det tidspunkt, hvor der bliver udbetalt, alligevel vil kunne få checken.
Det er jo noget af det, som er blevet kritiseret i bl.a. Jyllands-Posten – altså at folk, som endnu ikke er registreret som afdøde, selvfølgelig får udbetalt checken.
Der kan jo være alle mulige årsager til, at det kan gå langsommere, end man ville tro.
Det bliver så kritiseret, og man siger så, at vi giver checks til døde mennesker.
Der synes jeg bare: Lad os lige holde fast.
Selvfølgelig er der noget af det, der kan minimeres, hvis man har en lang lovproces.
Men der er også mange af de ting, vi bliver kritiseret for i dag, som ikke ville kunne minimeres, uanset hvor lang lovproces man ville have.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-02-24:
Nu har jeg ikke fulgt med i debatten om de døde.
Man kan sige, at det jo er boet, og at der er en eller anden rimelighedsforklaring i, at et bo modtager noget, som en, der er død, har fået.
Det burde man se, hvis man lige havde brugt en uge længere på det, og der burde man kunne skrive et forbehold ind i teksten, såfremt et bo modtager checken.
Det vil jo være efterfølgende, det ville ikke ramme dem.
Men fred nu være med det.
Jeg tror ikke, der er mange.
Men det er det jo med f.eks. syrere på midlertidigt ophold.
Nu kender jeg jo ministeren som tidligere udlændingeminister, og jeg tror altså ikke, at det er ministeren, der har fundet på, at man ikke skulle kigge på, om syrere på midlertidigt ophold skulle have haft den her check.
Det kan godt være, at man synes, de skulle, men mener ministeren ikke, at det er uheldigt, at f.eks. syrerne på midlertidigt ophold også får den her check, hvis en ufaglært ikke får?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-24:
Jeg synes da, det er værd at diskutere, om der er den rigtige balance, i forhold til eksempelvis hvor mange med udenlandsk baggrund der får den.
Det, jeg bare kan se, er, at tallene er gennemsnitlige.
Der er omtrent lige så stor en procentdel, der får det her, som der er procent med udenlandsk baggrund i befolkningen.
Og jeg vil da sige, at nogle af de forslag, der er kommet i dag, også fra højrefløjen, ville have givet flere udlændinge.
Hvis man havde fokuseret mere på folk, der var på overførsel, f.eks., som det er blevet foreslået, så var der flere med udenlandsk baggrund, der havde fået den.
Hvis man havde fokuseret på singler uden børn, som der er blevet talt om, så er det jo i høj grad f.eks. udenlandske arbejdstagere, som kommer som singler uden børn, der ville have adgang til nogle af de her ydelser.
Altså, de forslag, der er kommet på bordet i dag, tror jeg ikke nødvendigvis ville have givet færre.
Carsten Bach (LA), 2026-02-24:
Ministeren starter ud med at sige, at det her handler om mennesker.
Meget hastigt, vil jeg så sige, kom ministerens tale jo så alligevel til at handle om teknik, beløb, beløbsgrænser, tal osv.
Man kan sige, at det kom den næsten lige så hurtigt og næsten lige så hastigt, som det her lovforslag skal behandles.
Selv om ministeren jo er fra samme parti som statsministeren, som synes, at lovmøllen kører for meget og for hurtigt, og regeringen i virkeligheden egentlig har en målsætning om at tage tempoet ud af dansk politik og have færre hastebehandlinger i Folketinget, så skal vi alligevel hastebehandle det her.
Hvorfor det hastværk?
Ministeren må meget gerne forklare, hvorfor det her skal hastes igennem.
Mener ministeren, at der er så stort et akut behov for fødevarehjælp i Danmark, at det vitterlig skal hastebehandles i Folketinget?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-02-24:
Ja, det er min opfattelse, at det vil komme ud hurtigere, hvis det bliver hastebehandlet.
Det var også det, som blev gennemgået på den tekniske gennemgang, der var i formiddag.
Jeg vil sige, at jeg jo ikke synes, der er mange hastebehandlinger i Folketinget.
Nu kan det være, at jeg måske ikke har registreret alting.
Men det er da noget tid siden, vi sidst havde en, så vidt jeg husker.
Jeg ved godt, at der var en del under coronanedlukningerne osv.
Vi skal, hvad statsministeren jo også sagde – hov, jeg har ikke noget tid på her – generelt passe på, at der ikke bliver for mange.
Men har vi så mange hastebehandlinger, at man siger, at nu er der blevet for mange?
Det ved jeg ikke.
Jeg kan ikke huske, hvornår det sidst var.
Jeg har faktisk tænkt over det, siden ordføreren sagde det tidligere på dagen, og jeg må ærligt sige, at jeg ikke kan se, hvorfor vi ikke skulle kunne behandle lovforslag på 4-årsdagen for invasionen af Ukraine.
Jeg kan heller ikke se, hvorfor man ikke skulle gøre det den 9. april eller den 4. maj eller den 11. september eller på grundlovsdag, valdemarsdag, eller hvad man kunne forestille sig.
Men jeg synes ikke, det nødvendigvis i sig selv gør, at man ikke kan lovbehandle de dage.
Maria Durhuus (S), 2026-02-24:
Tak for ordet.
Jeg skal sige, at jeg i dag er her som vikar for min kollega, retsordfører Bjørn Brandenborg, men jeg vil gerne læse talen op, og den er:
Med dette lovforslag foreslås det at lave ændringer af retsplejen, som er vurderet relevante i samarbejdet med naalakkersuisut.
Baggrunden for lovforslaget har ophæng i arbejdet i Rørdamudvalget og Retsplejerådet med henblik på at smidiggøre dele af retsplejen i Danmark.
Sammen med naalakkersuisut har der været en proces for at se, om disse forenklinger af retsplejen også har relevans i Grønland.
Det er ønskværdigt, at vi aktivt arbejder for at håndtere domstolenes udfordringer med sagsophobninger, lange sagsbehandlingstider og efterslæb.
Det kommer borgerne og samfundet til gavn.
Hvis jeg skal lave ét nedslagspunkt i de ændringer, som denne lov medfører, vil jeg fremhæve, at domsmænd i Grønland fremover skal medvirke i færre sager.
Det er positivt, at Justitsministeriet med afsæt i naalakkersuisuts anbefaling og fastsatte grænse sikrer gode ændringer.
Et andet vigtigt punkt er den bedre beskyttelse af forurettede i bestemte sager om seksualforbrydelser.
Således får myndighederne mere tid til at behandle klager over afgørelser om påtaleopgivelser: 4 måneder i stedet for 3.
Det er en klog afvejning.
Derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2026-02-24:
Lovforslaget handler om at opdatere og forenkle retsplejen i Grønland.
I Danmark har man haft en proces, hvor vi har forsøgt at gøre processen ved domstolene mere enkel, og efterfølgende, efter vi har vedtaget det, har Justitsministeriet haft dialog med naalakkersuisut om, hvilke forenklinger og ajourføringer der vil være relevante for Grønland, og det er så det, forslaget her drejer sig om.
Jeg skal ikke gennemgå de pågældende ændringer, men det er jo effektivisering af retsplejen, vi taler om, bl.a. omkring beskikkelsesreglerne og omkring tiltalefrafald og påtaleopgivelse.
I Danmark har vi jo haft meget snak om fristen for meddelelse af påtaleopgivelser.
Derfor er det vigtigt, at ajourføringerne er sket med naalakkersuisut og med respekt for det grønlandske retsvæsen.
Forslaget er et resultat af den proces, og Venstre kan støtte en opdatering af reglerne.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-24:
Jeg står her som stedfortræder for min kollega Kenneth Fredslund Petersen, som desværre ikke kan være her i dag.
Lovforslaget udspringer af »Aftale om domstolenes økonomi 2024-2027«, som et bredt flertal i Folketinget indgik den 22. november i 2023, og Danmarksdemokraterne var også en del af aftalen.
Forslaget er fremsat efter aftale mellem regeringen og naalakkersuisut.
Det er vigtigt for os at understrege, at ændringer på retsområdet i Grønland sker i respekt for samarbejdet og de grønlandske myndigheder.
Med lovforslaget gennemføres yderligere ajourføring og regelforenklinger i den grønlandske retsplejelov.
Vi skal frigøre ressourcer og nedbringe sagsbehandlingstiderne ved domstolene i Grønland.
Lange sagsbehandlingstider er en belastning for både borgere, ofre og tiltalte.
Det handler også om, at sager bliver behandlet rettidigt.
Klarhed i lovgivningen er en forudsætning for retssikkerhed.
Endelig forlænges fristen for omgørelse af påtaleopgivelse og tiltalefrafald fra 3 til 4 måneder.
Samtidig indføres der mulighed for at anvende en enklere procedure i sager om erstatningskrav, hvis en forurettet på grund af myndighedsfejl ikke har haft mulighed for at klage rettidigt.
Det er en rimelig og balanceret løsning, som styrker borgernes retsstilling.
Danmarksdemokraterne støtter lovforslaget.
Det gør vi, fordi vi står bag den aftale, som forslaget udspringer af, og fordi vi mener, at en mere effektiv retspleje i Grønland er til gavn for borgerne.
Når vi taler om domstolene, taler vi om fundamentet under retssamfundet.
Derfor er det vores ansvar løbende at sikre, at lovgivningen er tidssvarende og klar og effektiv.
Med disse bemærkninger kan Danmarksdemokraterne støtte lovforslaget.
Carsten Bach (LA), 2026-02-24:
Som jeg også sagde tidligere i dag fra Folketingets talerstol, synes jeg, det er en lille smule upassende på 4-årsdagen for angrebet i Ukraine, at vi på den måde skal haste ting igennem med en demokratisk behandling, under påskud af at der er akut behov for fødevarehjælp i Danmark.
Det tænker jeg vi er uenige om.
Men jeg kunne godt tænke mig, at ministeren måske ville reflektere over den upassende timing.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-02-24:
Danmark er et retssamfund.
Det betyder, at lovovertrædelser afgøres af uafhængige domstole, ikke af religiøse ledere, ikke af familieoverhoveder og ikke af selvbestaltede råd i lukkede miljøer.
Vi har bygget et land, hvor man kan bryde med sin familie uden at miste sin retssikkerhed; et land, hvor en kvinde kan forlade et ægteskab uden at frygte trusler og sanktioner fra et miljø, der mener, at familiens ære står over hendes frihed; et land, hvor man kan gå til politiet og vide, at sagen behandles efter de samme regler, uanset hvem man er.
Det er det Danmark, vores forfædre har bygget, og det er det Danmark, vi i mine øjne skal beskytte.
Danmark skal ikke være et land, hvor parallelle normsystemer får lov at vokse frem.
Og det skal ikke være et land, hvor kollektive æresbegreber får lov at underminere individets rettigheder.
Parallelsamfund er et opgør med fællesskabet.
Derfor er vi i Liberal Alliance enige i den grundlæggende betragtning, som justitsministeren lægger frem i dette lovforslag.
Hvis vi vil bevare et frit og sammenhængende samfund, må vi stå fast på retssamfundet, ligestilling og den enkeltes frihed.
Derfor støtter vi også initiativerne i lovforslaget.
Når mæglingsråd, der har til formål at unddrage strafbare forhold fra offentlig retsforfølgning, kriminaliseres, styrker vi retssamfundet.
Når æresrelaterede motiver fremover skal indgå som en strafskærpende omstændighed, markerer vi tydeligt, at kollektiv kontrol ikke accepteres.
Og når vi udvider tildækningsforbuddet, sender vi et klart signal om, at vi ikke accepterer negativ social kontrol på vores offentlige uddannelsesinstitutioner.
De skal være templer for viden og den frie debat og ikke arenaer for religionsudøvelse.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-02-24:
Tak for ordet.
Jeg skal nok udløse spændingen, men ikke lige med det samme.
Jeg holder jer lige hen et øjeblik og siger først noget ganske andet, nemlig at vi i Moderaterne vel grundlæggende mener, at alt, der overhovedet kan fikses og ordnes af folk selv, af involverede og berørte aktører ude i lokalområderne, på offentlige institutioner osv., også bør overlades til at blive fikset udeomkring, frem for at man bare griber til lovgivning, i særdeleshed repressiv lovgivning, fra centralt hold i ét væk.
Så er der selvfølgelig også grænser, mange grænser, ikke mindst her på retsområdet, og en af de grænser når vi, når kedelige sider ved parallelsamfund, f.eks. negativ social kontrol, viser de grimmeste ansigter og nogle gange så grimme, at man nærmest ikke kan fatte det.
Så skal vi være der.
Vi skal bekæmpe det og stå imod, når parallelsamfund skaber egne alternative retssystemer, som undergraver det etablerede, og når de praktiserer egne love og normer.
Derfor støtter vi lovforslaget her.
Vi skal sætte ind over for de her selvbestaltede mæglingsråd, samtidig med at vi skærper straffen, når det gælder æresrelaterede forbrydelser, så vi sørger for, at hammeren falder hver gang og ikke alene lejlighedsvis.
Indsatsen må styrkes.
Når vi med lovforslaget her sætter ind over for de såkaldte mæglingsråd, gør vi det grundlæggende med tanke på ofrene, både de direkte og de mere usynlige.
Det hører ingen steder hjemme, at der i det danske retssamfund, i retsstaten, eksisterer alternative domstole uden nogen som helst offentlighed i visse miljøer.
Det undergraver fundamentet for og tilliden til retssystemet, og det stiller ofrene for f.eks. æresrelateret vold eller anden kriminalitet i en fuldstændig urimelig situation – isolerede, efterladte, krænkede og fuldstændig alene.
Æresrelaterede forbrydelser er en fundamental trussel imod at kunne leve frit i vores samfund, og de rammer samtidig alt for ofte kvinder, ikke mindst yngre kvinder.
Alle mennesker uanset baggrund, status osv. skal kunne leve frie liv i Danmark.
Det mener jeg så også skal gælde stofbrugere, men det tager vi en anden dag.
Alle skal kunne leve frie af negativ social kontrol.
Heller ikke her kan strafskærpelse imidlertid bare stå alene.
Jeg er i forbindelse med strafreformen virkelig glad for, at vi stemplede så kraftigt og inderligt ind i forhold til at sikre historisk mange midler – i hvert fald hvis vi går nogle årtier tilbage – til at styrke den forebyggende del og det, man kalder resocialiseringsindsatsen.
Det forebyggende virke skal vi også huske her.
Vi er et stykke på vej, ikke helt i mål, men så langt, så godt.
Så er der spørgsmålet om tildækningsforbuddet, som jo også er en del af forslaget her, som Moderaterne har tiltrådt.
Jeg er helt med på, at jeg ikke havde prøvet jeres udlændingepolitiske lingo og den måde, I går til hinanden på, før, men det, jeg prøvede at sige dengang, var, at vi i Moderaterne havde besluttet at tage samlet stilling til anbefalingerne fra Kommissionen for den glemte kvindekamp, og det havde vi altså ikke gjort på det tidspunkt endnu.
Så sådan er det.
Men vi støtter det samlede lovforslag inklusive alt.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-24:
Jeg kender ordføreren som meget sød og, jeg er ked af at sige det, også ekstremt naiv.
Det er også det, det her er udtryk for, nemlig en ekstrem naivitet.
For nej, det er ikke bare et tørklæde.
Tørklædet, hvis ordføreren ved lidt om, hvad det står for i islam, er til, at man som kvinde skal tildække sig for ikke at friste mændene.
Og det er ikke tegn på ligestilling overhovedet.
Det er sjovt, synes jeg, når vi nogle gange drøfter det her, at partier, som normalt går ekstremt meget op i kvinders ligestilling, ligesom fuldstændig lukker øjnene for den middelalderlige kvindetilgang, som man har i islam, og som det muslimske, kvindeundertrykkende tørklæde jo desværre er udtryk for.
Så nej, jeg kommer ikke til at se bort fra det.
Så er jeg bare nødt til at sige, når vi tager de her drøftelser: Der er jo ikke nogen, der har noget imod, at man f.eks. lader sig inspirere af andre madkulturer.
Vi vil bare helst ikke bede om kvindeundertrykkende kultur, voldskultur eller andre af de her kulturer, som desværre tit hører med i forhold til islam.
Så nej, det handler altså ikke om, at man bare kan lave noget andet mad; det handler altså grundlæggende set om, at der er kommet for mange hertil, som forsøger at presse deres eget ned over andre.
Islam ikke bare en religion; det er jo også en politisk ideologi, som er frygtindgydende, vil jeg bare lige sige, altså hvis du læser ned i det.
Og det skal vi simpelt hen ikke bede om i Danmark.
Det skal vi ikke.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-02-24:
Jeg synes, det er ærgerligt.
Det er et helt ærligt, åbent spørgsmål, og så skal man kaldes alt muligt.
Det synes jeg virkelig ikke klæder salen her.
Jeg startede med at fortælle ordføreren, at det er mine venner.
Jeg har også haft medarbejdere med tørklæde – dygtige medarbejdere og mennesker, som jeg har kendt i mange år.
Der er ingen som helst problemer her.
Og jeg ser det ikke selv.
Så det var et helt åbent og ærligt spørgsmål.
Naiv tror jeg ikke man skal kalde mig – jeg gennemskuer tingene.
Mette Thiesen (DF), 2026-02-24:
Der er bare noget, man ikke har gennemskuet.
Som jeg sagde før: Hvad man tænker og tror derhjemme, må man fuldstændig selv om, men vi skal ikke have det i det offentlige rum.
Islam skal ingen indflydelse have i Danmark – nogen steder.
Punktum.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-24:
Tak for det, og tak for talen.
Der er ingen tvivl om, at vi er positivt stemt over for, at æresrelateret vold bliver en skærpende omstændighed.
Men som jeg også nævnte i min tale, kunne vi godt tænke os, at familiemedlemmer, som stiltiende ser til, at det her foregår, også kan blive straffet på lige fod med voldsudøveren.
Jeg vil bare gerne høre ministeren, om ministeren kunne være positivt indstillet over for det.
Peter Hummelgaard (S), 2026-02-24:
Jeg vil i hvert fald ikke afvise det blankt.
Jeg vil forbeholde mig retten til lige at få dykket ned i, hvad rækkevidden og konsekvenserne af et sådant forslag vil være, men jeg deler sådan set ordførerens grundlæggende ønske om at slå mest muligt ned på æresrelaterede forbrydelser.
Det flugter jo også med min egen tale her fra Folketingets talerstol, nemlig at det jo ikke kun handler om det direkte offer for den forbrydelse, men jo i virkeligheden også om alle dem, der på den ene eller anden måde ufrivilligt er ofre for den og vidner til den.
Betina Kastbjerg (DD), 2026-02-24:
Tak for det.
Som jeg så også nævnte i min tale, kunne vi jo godt tænke os, at vi får registreret alle de her tilfælde, så vi har et bedre informationsgrundlag til ligesom at sætte hårdt ind over for det på.
Er det noget, ministeren kunne være positivt stemt over for?
Peter Hummelgaard (S), 2026-02-24:
Helt generelt gør politiet sig jo umage, når der bliver anmeldt forskellige former for forbrydelser, med selvfølgelig også at registrere, hvad anmeldelsen har karakter af, ligesom det også, når det med det her lovforslag bliver gjort til en strafskærpende omstændighed, at det er en æresrelateret forbrydelse, vil indgå i de data og de registre, som vi har over, hvad hedder det, trufne afgørelser.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-02-24:
Det er muligvis en hovedløs gerning; jeg er faktisk ikke så øvet i at stå her og føre mig frem på den her måde.
Jeg ser ikke tørklæder.
Jeg er ikke optaget af religion.
Jeg elsker deres kaffe fra Tyrkiet og fra Mellemøsten i øvrigt; de laver eminent kaffe og dejlige kager – de er vidunderlige mennesker.
Kunne man slet ikke forestille sig, at et tørklæde var et valg?
Det har jeg ingen problemer med selv; jeg kender jo menneskene – de er mine venner.
Kunne man se forbi det og så være optaget af adfærd og den faktiske fremfærd i stedet for?