runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-05:
Det er, fordi det er vælgerbedrag, vil jeg sige til hr. Lars Aslan Rasmussen, når man går ud og siger, at ideen om en ø er spot on, men at man, når man så kommer ned i Folketingssalen, ikke kan finde ud af at stemme for.
Det er, fordi det er vælgerbedrag, vil jeg sige til hr. Lars Aslan Rasmussen, når man siger omkring Sjælsmark, at der ikke skal ske nogen forandringer af det, og når der så kommer et forslag om, at barnets tarv skal spille en større rolle i forhold til spørgsmålet om, hvorvidt man skal have opholdstilladelse i det her land eller ej, så stemmer man gult igen.
Det er, fordi det er vælgerbedrag, når man kommer og siger i en åben debat på live tv, at man ønsker en folkeafstemning om bankunionen, og man så hernede i Folketingssalen ender med – formentlig, efter hvad jeg kan forstå på hr. Lars Aslan Rasmussen – at stemme rødt.
Det er vælgerbedrag.
Det er opskriften på vælgerbedrag, det er opskriften på, hvordan man får en befolkning til ikke at kunne fordrage politikere.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-02-05:
Altså, Enhedslisten har jo også sagt mange ting i forbindelse med EU.
Det er jo ikke lang tid siden, at Enhedslisten mente, at vi skulle have en afstemning ligesom i Storbritannien, men det har jeg ikke set Enhedslisten foreslå vi skal have nu.
Så tingene ændrer sig, men det ændrer jo ikke ved, at jeg synes, det er helt fint med et oplyst grundlag, så man kan tage stilling til det, når regeringen vender tilbage.
Jeg har kun set to partier, der har taget stilling til, hvad konsekvenser det har for Danmarks deltagelse i det fremtidige EU-samarbejde at sige ja eller nej til bankunionen, og det er Enhedslisten og Dansk Folkeparti.
Altså, det er meget mærkeligt, at et parti, der ligger på omkring 15-16 pct., kan tale på vegne af alle danskere og give Socialdemokratiet skylden for Klaus Riskær-fænomenet – mig bekendt en person, der har været rundt i samtlige partier her i Danmark.
Sådan kan vi jo blive ved i stedet for at forholde os til, at det kunne være, at der var nogle ting, der havde ændret sig.
Og det er bare det, jeg synes vi skal have lov til at diskutere.
Vi har jo ikke sagt, at vi ikke skal have en folkeafstemning, hvorimod Dansk Folkeparti flere gange har skiftet holdning et hundrede procent.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-05:
Det er jo fuldstændig forkert, og det ved hr. Lars Aslan Rasmussen godt.
Siden 1995, hvor det her parti blev stiftet, har vi haft et ønske om, at der skulle være to organer i Danmark – der skulle være staten, og der skulle være kommunerne.
Der er ikke noget parti, måske med undtagelse af Venstre, der som Socialdemokratiet har sejlet rundt som en fiskekutter på åbent hav fra post til post for at fange lidt vælgere hist og pist.
Der findes ikke noget parti i det her land, der er mere populistisk end Socialdemokratiet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-05:
Det er jo faktisk anden gang, Enhedslisten fremsætter det her forslag.
Det er rigtigt, at det blev fremsat i sidste samling af Dansk Folkeparti, men i forrige samling blev det fremsat af Enhedslisten.
Grunden til, at vi fremsætter det igen, er jo den melding, der kom i partilederdebatten fra fru Mette Frederiksen, den socialdemokratiske formand, hvor hun klart sagde, at ja, man ønskede en folkeafstemning om bankunionen.
Jeg står med en artikel her fra den 21. november, altså fra sådan omkring 2 måneder siden, hvor hr. Jan E. Jørgensen undrer sig meget over det her kursskifte hos Socialdemokratiet.
Som jeg sagde tidligere, da hr. Lars Aslan Rasmussen var oppe på talerstolen, er jeg jo dybt forundret.
Jeg gik jo og troede, at man kunne stole på Mette Frederiksen, når hun sagde, at hun ville have en folkeafstemning, og at det var et »ja«, ikke et »måske«.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-02-05:
Jeg synes, Enhedslistens ordfører er en slemmer karl, når han sådan forsøger at få mig til at forholde mig til, hvorvidt man kan stole på fru Mette Frederiksen.
Det er altså for stor en fristelse, hvis jeg skal forholde mig til det.
Jeg vil trygt overlade det til Socialdemokratiets vælgere at afgøre, om de mener, man kan stole på fru Mette Frederiksen.
Så det har jeg ikke nogen kommentar til.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-05:
Så vil jeg bare bede ordføreren forholde sig til spørgsmålet om en folkeafstemning, som ordføreren var inde på.
Ordføreren sagde: Jamen det gjorde vi heller ikke ved Lissabontraktaten, det gjorde vi heller ikke ved Nicetraktaten.
Det er jo det, som i hvert fald jeg selv, og jeg tror rigtig mange danskere, egentlig går og er frustrerede over, altså at man ikke får lov til at stemme om sådan nogle store spørgsmål.
Jeg står her med en artikel af Jesper Rangvid, en kronik fra Berlingske, hvor han siger, at han har meget, meget svært ved at forstå, at der ikke er tale om suverænitetsafgivelse, når spørgsmålet, om eksempelvis Danske Bank skal afvikles eller reddes, vil blive afgjort af Den Europæiske Centralbank og ikke af os her i Folketinget, såfremt vi går med i bankunionen.
Er det ikke lige præcis et spørgsmål om suverænitet, om man vil redde en dansk bank eller ikke redde en dansk bank?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-02-05:
Altså, vi stemmer imod beslutningsforslaget, og hvis beslutningsforslaget bliver stemt igennem, ligger det vel fast, at det bliver pålagt regeringen at afholde en folkeafstemning.
Og det må vi jo så selvfølgelig navigere efter – vi adlyder det, der bliver besluttet i Folketinget.
Men vi mener altså ikke, at det er det rigtige tidspunkt her at beslutte, at der skal være en folkeafstemning, fordi vi synes, det er klogest først at få belyst, hvad man skal stemme om, før man træffer den beslutning.
Christian Juhl (EL), 2019-02-05:
Professor Jesper Rangvid fra CBS siger, at Danmarks tilslutning til bankunionen er en stor beslutning – ja, den er nok den vigtigste beslutning, siden vi skulle beslutte, om vi ville deltage i euroen.
Er det ikke okay, hvis jeg siger: Hr. minister, kom nu ud af busken?
Alle andre ser meget alvorligt på de her ting, og der er nogen, der tripper og ikke kan give klar besked.
Det er, helt ærligt, okay for mig.
Men det er ikke okay for mig, at vi står foran om 2½ måned at skulle diskutere europaparlamentsvalg og vi ikke aner, om vi kan være sikre på, at regeringen vil love vælgerne, at de i hvert fald får lov til at stemme om det.
Vi er blevet snydt mange gange med EU igennem årene – jeg kan huske helt tilbage til 1972, desværre, så gammel er jeg.
Jeg vil gerne høre, om regeringen ikke vil komme lidt ud af busken og så give en garanti for, at vi i hvert fald får en chance for at diskutere det og stemme om det, for det er så vigtig en beslutning, både for og imod.
Det er da lidt ynkeligt, at en regering ikke kan give den garanti.
Det kan oppositionen, og det er da sådan set dejligt, men I bør også kunne gøre det.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-02-05:
Jeg befinder mig ikke i en busk; jeg står på Folketingets talerstol og tager en åben debat med Folketinget om den her sag.
Og jeg kan ikke se, hvorfor det skulle have en speciel relevans i forhold til europaparlamentsvalget, eftersom beslutning om en folkeafstemning bliver truffet af Folketinget.
Derfor er det jo her, vi skal diskutere det, ligesom vi gør nu.
Endelig vil jeg sige, at jeg ikke kan se noget ynkeligt i, at regeringen insisterer på, at vi skal have et godt, oplyst grundlag at træffe beslutninger på.
Christian Juhl (EL), 2019-02-05:
Jeg tror ikke, der er nogen her, der har bedt om, at nogle skal tage en beslutning på et uoplyst grundlag; jeg tror, vi alle synes om et så oplyst grundlag som muligt.
Og det er derfor, at mange af os er begyndt at interessere os for det, når nogle begynder at snakke om det.
Det, vi snakker om, er, om danskerne endnu en gang skal snydes for at tage stilling til noget meget, meget vigtigt, som f.eks. professoren fra CBS siger, og om det skal foregå i et lukket møde i regeringen.
Det er jo helt vanvittigt, for alle ved jo, også ordføreren, at en valgkamp om EU i Danmark heldigvis også handler om, hvor lidt og hvor meget åbenhed og demokrati der er omkring det foretagende, som hedder EU, og hvor meget man kan stole på det.
Det er derfor, det er så vigtigt for rigtig mange, og jeg tror også, at rigtig mange ude i landet vil straffe jer for det, hvis ikke I kommer med et klart svar på det spørgsmål til europaparlamentsvalget.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-02-05:
Jeg håber, at folk respekterer en regering, som insisterer på at træffe beslutninger på et oplyst grundlag i stedet for bare at fare ud og forsøge at tage en debat, før vi har fået belyst, hvad det egentlig er, vi skal forholde os til.
Og vi synes, det er bedst, at vi først finder ud af, hvad konsekvenserne eksempelvis er for vores realkreditsystem, som er fuldstændig afgørende for dansk økonomi, og derefter forholder os til spørgsmålet om, om vi skal gå med i bankunionen.
Og før vi forholder os til, om der skal være en folkeafstemning, er det fornuftigt at få belyst, hvad det egentlig er, man overhovedet ville skulle stemme om.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-02-05:
I Socialdemokratiet har vi endnu ikke taget stilling til, om vi er tilhængere eller modstandere af en dansk tilslutning til bankunionen.
Det er også for tidligt at tage stilling til, om vi skal have en folkeafstemning, såfremt vi måtte mene, at det er en god idé at tilslutte sig.
I Socialdemokratiet synes vi, at debatten om bankunionen er kompleks og skal behandles som sådan.
Derfor kan det ikke alene reduceres til, om man er tilhænger eller modstander af øget EU-samarbejde.
For hvis bankunionen reelt har det slutresultat, at bankerne vokse sig endnu større, tager endnu større risici og vil handle mere uansvarligt, som det er blevet fremhævet i debatten om det her, så skal Danmark udvise den største forsigtighed.
Vi afventer regeringens redegørelse om fordele og ulemper ved at indtræde i bankunionen, før vi gør vores stilling op.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-05:
Undskyld, hr. Lars Aslan Rasmussen, men hvad i alverden er det her for noget?
Din egen formand, ordførerens egen formand, fru Mette Frederiksen, står på live-tv og lover danskerne en folkeafstemning om bankunionen, og så står hr. Lars Aslan Rasmussen her i Folketingssalen og siger, at det vil han sandelig ikke love.
Altså, hvad er meningen?
Hvad er det for et dobbeltspil, som Socialdemokratiet kører i øjeblikket på område efter område?
Hvad er det dog for en krysteragtig jargon at køre rundt med herinde?
Hvad er det, man forsøger at bilde danskerne ind ved at sige, at man vil føre en stram udlændingepolitik, for når man kommer herind, stemmer man blankt?
Hvordan kan man sige på åben tv, at man vil have en folkeafstemning om bankunionen forud for dansk tiltrædelse – når man kommer herind, vil man ikke?
Hvad er det for et narrespil, man kører over for den danske befolkning?
Jeg synes, det er så uværdigt, så uværdigt!
Christian Juhl (EL), 2019-02-05:
Tak for det.
Jeg vil gerne gå lidt ind på ordførerens tankegang, med hensyn til hvad det at sige ja til bankunionen har af konsekvenser.
Det synes jeg er et kompliceret spørgsmål, og jeg synes, at vi skal have en rigtig grundig diskussion om det, både her og ude blandt befolkningen.
Og når vi kender konsekvensen af det, kan partierne jo vælge deres holdning.
For så er det, at jeg er enig med dem, der siger, at det godt kan virke ret utroværdigt fra Socialdemokratiets side.
Hvad angår indholdet i bankunionen, er det kompliceret, og det skal vi have en grundig diskussion om; det er jeg fuldstændig enig i.
Men jeg er ikke i tvivl om, at man ikke skal tænke taktisk, med hensyn til om befolkningen skal lov til at stemme om det.
Der er min holdning stjerneklar: Selvfølgelig skal de det, når folk siger, at det er så vigtig en beslutning for Danmark.
Også det, at Socialdemokratiet endnu ikke har en holdning til det, viser jo, at det er kompliceret at finde ud af, hvad man skal mene om det.
Men jeg havde ikke troet, at man ville tænke taktisk, i forhold til om vi skal have en folkeafstemning eller ej.
Om vi skal snyde borgerne for en afstemning eller ikke snyde dem, er jo sådan set det spørgsmål, vi diskuterer i dag – ikke om vi skal sætte os ordentligt ind i tingene, inden vi tager afstemningen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-05:
Det er ekstremt uværdigt.
Det, som Socialdemokratiet har gang i i de her måneder, er simpelt hen demokratisk angribeligt.
Man stemmer gang på gang gult til ting hernede i Folketingssalen, som man siger ude i offentligheden man støtter.
Og nu har man sagt tydeligt og klart til den danske befolkning, at man ønsker en folkeafstemning om bankunionen, og så er man ikke engang i stand til at gå herned og sige det samme.
Man sender endda – undskyld udtrykket – en stedfortræder for hr. Peter Hummelgaard Thomsen, så hr. Peter Hummelgaard Thomsen undgår at stå til smæk.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-02-05:
Det virker, som om der er panik før lukketid hos Dansk Folkeparti, siden man skal hidse sig så meget op, men det må hr. Kenneth Kristensen Berth tale med Peter Hummelgaard Thomsen om senere.
Det ændrer ikke ved, at fru Mette Frederiksen siger, at hun hælder til en folkeafstemning – det gør Socialdemokratiet også – men vi vil gerne have et oplyst grundlag, og vi vil gerne vide, hvilke konsekvenser det har for Danmark, også i forhold til det samlede EU-samarbejde.
Det synes jeg ikke er så svært at forstå.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-05:
Jeg må sige, at jeg er dybt forundret over, hvad der foregår.
Altså, vi har fremsat det her forslag, og det er ikke første gang, vi gør det.
Vi har stillet det her spørgsmål specifikt, fordi vi troede på Mette Frederiksen, da hun stod på live-tv i en partilederrunde og blev spurgt af tv-værten, om hun mente, at der skulle være en folkeafstemning om bankunionen, og Mette Frederiksens svar lød klart: Ja, det mener jeg der skal være.
Undskyld, men hvis ikke man kan tro på, hvad den socialdemokratiske formand siger til danskerne, og man skal opleve, at man gør det stik modsatte her i Folketingssalen, hvordan skal man sådan nogen sinde kunne tro på fru Mette Frederiksen og Socialdemokratiet?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-02-05:
Jamen det stik modsatte ville jo være at sige, at der aldrig skulle være en folkeafstemning.
Jeg forstår, at Enhedslisten og Dansk Folkeparti er de eneste, der kender konsekvenserne af den her bankpakke.
Vi siger, at vi jo bare gerne vil kende konsekvenserne af indholdet for Danmark –
det synes jeg ikke der er noget mærkeligt i.
Det er det, regeringen har lovet at vende tilbage med.
Og så ved vi også, hvordan spørgsmålet skal udformes til borgerne, hvis det kommer til folkeafstemning.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-05:
Fru Mette Frederiksen, Socialdemokratiets formand, blev ikke spurgt, om hun kendte indholdet.
Hun sagde faktisk, at hun ikke var så bekendt med indholdet i det her interview.
Men hun siger klokkeklart ja.
Så vil jeg bare gerne høre: Når man sidder som dansker og hører den socialdemokratiske formand sige ja til en folkeafstemning om bankunionen, hvordan skal man så nogen sinde kunne tro på et ja fra Socialdemokratiet i fremtiden, når det ikke er tilfældet og man vender 180 grader på en tallerken, som vi ser det ske nu?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-02-05:
Det er okay, der skal også være noget for publikum.
Jeg vil sige, at som jeg forstår det, har fru Mette Frederiksen sagt, at hun hælder til en folkeafstemning.
Nu har jeg siddet og kigget på, hvad der er blevet sagt, og det er sådan set også vores holdning, men vi vil gerne træffe beslutningen på et oplyst grundlag.
Jeg forstår, at Dansk Folkeparti allerede ved, hvad der kommer ud af det.
Så er det jo heller ikke nogen hemmelighed, at der, siden fru Mette Frederiksen sagde det i efteråret, har været nogle meget voldsomme konsekvenser for England i forhold til den folkeafstemning, de har haft.
Så vi vil godt have et oplyst grundlag.
Vi vil gerne have at vide præcis, hvad vi skal stemme om, og hvilke konsekvenser det har for Danmark.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-05:
Tak for det.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men det er bare ikke det, vi taler om her, for det kommer til at lyde, som om seniorførtidspensionen skal klare den udfordring, at selv om vores levetid bliver længere, er der stadig væk ikke noget, der tyder på, at man bliver mindre slidt af f.eks. at være brolægger.
Det betyder, så længe pensionsalderen er den samme, at der er nogle, der skal arbejde i forholdsvis mange flere år end andre og måske endda med fysisk tungt arbejde.
Og så vil vi spise dem af med, at de kan få en seniorførtidspension.
Synes ministeren ikke, det er uretfærdigt?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Hr. Pelle Dragsted siger, at han kunne konstatere, at han ikke fik noget svar.
Jo, du fik netop et svar om, at jeg vil gøre mig klogere på det socialdemokratiske oplæg, og så vil jeg give hr. Pelle Dragsted et svar.
Det var netop et svar, og det bliver så uddybet.
Vi er jo i bund og grund meget uenige, tror jeg, om, hvordan man skal se på de velfærdsordninger, vi har.
Jeg mener netop, at det er solidaritet i et velfærdssamfund, at man kan få lov til at trække sig tilbage, når man måtte have behov for det.
Det er lige præcis det, vi skal sikre er tilfældet, både i forhold til førtidspension og seniorførtidspension.
Det skal netop sikre, at det tilgodeser dem, der måtte have et behov for det – jeg kan se, at hr. Pelle Dragsted sidder og smiler ad min besvarelse, og det er jo fair nok – og det er lige præcis det, jeg synes vi skal gøre noget mere ved.
Så kan man forestille sig mange andre modeller, og det kommer vi så til at diskutere.
Anders Johansson (KF), 2019-02-05:
Nej, jeg ved ikke, om jeg sagde præcis seniorførtidspension.
Det vil jeg meget gerne være med til, og det vil vi fra konservativ side.
Vi synes faktisk, det er rigtig vigtigt, at vi tager hånd om dem, der er udfordret i vores samfund.
Men det, jeg bare opponerer lidt mod, er det her med at sige, at hvis du har arbejdet i en bestemt branche, er du pr. automatik nedslidt.
Jeg synes, vi er nødt til at have den her individuelle vurdering.
Det er altså mere individuelt bestemt end bare at sige, at det er en bestemt branchekode, der gør, at man pr. definition er nedslidt.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Jeg har forstået, at De Konservative er modstander af at indføre nogle klare rettigheder til lønmodtagerne, sådan at man kan sige: Nu har jeg altså fået en ret til at trække mig tilbage før den givne folkepensionsalder – eller jeg har fået en tidligere folkepensionsalder, sådan som Socialdemokratiet har foreslået.
Det har jeg forstået.
Så er jeg ked af, hvis jeg har hørt forkert, at det sådan set ikke var seniorførtidspension, ordføreren talte om.
Så skal jeg bare spørge: Nu taler ordføreren jo så meget om at tage hånd om de svage og de nedslidte, men hvilke konkrete forslag har De Konservative da så til at forbedre ordningerne for førtidspension og seniorførtidspension?
Anders Johansson (KF), 2019-02-05:
Jamen jeg har ikke her og nu nogen konkrete bud.
Der må vi jo prøve at få vendt de muligheder, der er.
Det, jeg synes, og det, vi har en ambition om, er, at vi i bred enighed kan prøve at få lavet en aftale, som kan skabe tryghed om danskernes situation, sådan at man ved, at hvis man bliver nedslidt, er der også et system til at hjælpe.
Det synes jeg sådan set er det vigtigste signal.
Det kan vi jo faktisk sikre ved at få lavet en bred aftale herinde.
Så det arbejde går vi konstruktivt ind i.
Troels Ravn (S), 2019-02-05:
Så mener jeg faktisk, at det må være såre enkelt for ordføreren at svare på det her spørgsmål, når nu ordføreren afslutter med, at vi skal sikre tryghed og skal sikre et system, hvor de nedslidte kan få hjælp.
Så helt kort og meget konkret: Vil De Konservative være med til at sikre en ret til, at nedslidte på arbejdsmarkedet kan få en tidligere folkepension?
Anders Johansson (KF), 2019-02-05:
Nu taler man igen om nedslidte.
Jeg synes, man er nødt til at sondre mellem, om nogen er nedslidt eller ikke nedslidt.
For hvis man er nedslidt, er man jo i en situation, hvor man ikke kan arbejde fuldt, og så er det en anden situation.
Det er jo netop der, hvor vi som samfund skal kunne træde til, og så skal der være nogle fleksible ordninger, enten et fleksjob, en førtidspension eller en seniorførtidspension.
Vi kan kalde ordningen, hvad vi vil, men det er jo der, hvor vi som samfund skal gå ind og hjælpe, og det er selvfølgelig også der, hvor man både som lønmodtager og arbejdsgiver skal have kigget på, hvordan man måske kan få omskolet eller få ændret mulighederne i god tid, sådan at nogen ikke bliver nedslidt.
Det synes jeg sådan set er det vigtigste i det her.
Men jeg synes bare, når man direkte bliver adspurgt om de nedslidte, må sige, at det jo netop er der, vi skal hjælpe.
Det er jo sådan set det, jeg har sagt lige fra starten af.
Troels Ravn (S), 2019-02-05:
Spørgsmålet er jo, om ordføreren anerkender, at der er mennesker, der er i nogle jobs på arbejdsmarkedet, hvor der er en nedslidning, hvor vi sådan set allerede nu i dag kan se, at der er relativt mange, som ikke kan fortsætte, til de når pensionsalderen, og at der vil komme flere, efterhånden som pensionsalderen opskrives.
Så spørgsmålet er jo helt konkret og enkelt til ordføreren: Vil De Konservative være med til at sikre, at de mennesker, der er nedslidte af at gå på arbejde, har en ret til at gå på tidligere folkepension?
Anders Johansson (KF), 2019-02-05:
Jeg kan sådan set gentage det, som jeg sagde før.
Jeg er enig i, at vi har en udfordring, og hvis man har et hårdt fysisk job, tror jeg også, det er svært at forestille sig, at man netop i det job kan have et langt arbejdsliv.
Det er jo derfor, det er vigtigt, at vi har fokus på arbejdsmiljø, og der pågår en dialog i Beskæftigelsesministeriet.
Det synes jeg er fornuftigt, og den vej skal vi arbejde videre ud ad.
Men der er også det her med, at man skal forvente, at man skal skifte spor undervejs, sådan at man ikke har de her hårde fysiske jobs igennem et langt arbejdsliv.
Så er det klart, at vi i forhold til dem, som så havner i en situation, hvor de bliver nedslidte eller af en eller anden grund ikke kan arbejde på fuld tid, skal have nogle ordninger.
Det er vi meget positive over for at kigge på.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-05:
Synes ordføreren, at det pensionssystem, som ordførerens parti har været med til at lave sammen med en række andre partier i Folketinget, er fair, når det har den konsekvens, at faggrupper med kort eller ingen uddannelse har færre leveår, efter at de er gået pension, end folk med en lang uddannelse, altså at sosu'en, lagerarbejderen, mureren, taxachaufføren har betydelig færre år sammen med deres børnebørn end f.eks. overlægen og advokaten?
Er det et fair pensionssystem, som man som konservativt parti gerne vil tage ansvar for?
Anders Johansson (KF), 2019-02-05:
Vi lever længere, og heldigvis er vi også sundere og raskere i længere tid.
Derfor er det også sådan, at man må forvente, at man skal bidrage længere tid til fællesskabet, før man kan blive forsørget af det offentlige.
Men den problematik, som hr. Pelle Dragsted rejser, er sådan set en lidt anden, synes jeg.
For jeg synes ikke, det nødvendigvis drejer sig så meget om det fag, man arbejder i.
Jeg tror mere, det handler om noget ulighed i sundhed, og det er sådan set en meget relevant diskussion.
Det tror jeg ikke decideret har så meget at gøre med de brancher, man arbejder i.
Men der er noget, vi skal have taget hånd om at få flere grupper med i forhold til at få skabt en sundere levestil i det hele taget.
Det er sådan set en udfordring, jeg synes er meget relevant.