runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Undskyld, jeg har lige lidt problemer.
Kaare Dybvad (S), 2018-01-10:
Og mener ministeren, at det er en politisk ambition at skabe blandede kvarterer, hvor man møder hinanden på kryds og tværs?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Det er jo de to ting, der er i spil.
Det ene er, at man som udlejer putter nogle penge i lejligheden og gør den bedre ved renovering.
Det kan retfærdiggøre en højere husleje.
Så ryger boligen fra et sæt af reguleringsregler over til et andet sæt af reguleringsregler, nemlig fra omkostningsbestemt husleje til det lejedes værdi, og det fører også til en huslejestigning.
Det er jo nogle regler, som Socialdemokratiet bakker op om.
Der er mange partier i Folketinget, der bakker op om de regler, der muliggør det.
Kaare Dybvad (S), 2018-01-10:
Tak for svaret.
Han siger altså, at det er selve renoveringen, der gør dem dyrere, men mener ministeren ikke, at det, der gør, at de bliver dyrere, er, at man overgår fra reguleret husleje til markedsleje?
Det er sådan, jeg hører det nu.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Nej, det mener jeg ikke, og det er jo også derfor, jeg svarer, som jeg gør, nemlig at priserne stiger, fordi udbuddet af boliger er for lille i forhold til efterspørgslen på boliger.
Altså, der er mange flere, der gerne vil have en ny bolig, end der bliver bygget nye boliger, og så stiger priserne.
Det skal vi gøre noget ved, og derfor har jeg sat en analyse i gang, der skal give et svar på, hvor mange boliger der skal bygges i København i de kommende år for at møde efterspørgslen, og hvad der kan gøres for, at de boliger bliver bygget.
Så når andre boliger stiger i pris, stiger også prisen på det lejedes værdi, og så stiger også de huslejer.
Kaare Dybvad (S), 2018-01-10:
Ministeren siger, at svaret på spørgsmålet er, at man vil bygge flere boliger, men det er ikke det, spørgsmålet handler om.
Spørgsmålet handler om, om man synes, det er problematisk, at huslejen er steget med 41 pct. for udlejningsboliger i København.
Ministeren siger godt nok, at han har udtalt sig, og det kan være, der er sket en fejl her, men Danmarks Radio skriver, at han ikke har ønsket at medvirke i interview og i stedet har sendt en skriftlig kommentar.
Men det, der er spørgsmålet, er jo, om ministeren mener, det er rimeligt, at huslejen stiger dobbelt så meget som priserne i samfundet i det hele taget.
Altså, er det en god udvikling?
Er det noget, som vi som samfund synes er fornuftigt?
Mener ministeren og regeringen det?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-01-10:
Det er også derfor, jeg har sat det her arbejde i gang med at se på, hvordan vi kan øge udbuddet af boliger, så priserne ikke stiger så meget, sådan at der er plads til flere mennesker i København, herunder også plads til folk, der ikke tjener en formue i løn.
Stine Brix (EL), 2018-01-11:
Tak for det.
Og det vil jeg bare lige korrigere, for vi sagde helt klart til den førstebehandling, at vi var positive over for det forslag.
Forslaget har aldrig været til afstemning her i salen, så vi har selvfølgelig ikke stemt om det.
Men jeg vil sige, at vi har længe ment og mener stadig væk, at priserne på tobak bør stige – bare lige for at få den misforståelse rettet her.
Trine Torp (SF), 2018-01-11:
Selv om omstændighederne omkring det, vi drøfter i salen i dag, er ufattelig triste, så tillader jeg mig alligevel som familie- og ligestillingsordfører at være glad.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, sikrer, at fædre og medmødre og adoptanter får ret til 14 ugers sorgorlov i forbindelse med et barns død eller bortadoption inden den 32. uge efter fødslen eller modtagelsen af barnet.
Det er en vigtig hjælp for de mennesker, som havner i den allertungeste sorg, man kan forestille sig; og på den baggrund er der grund til at være glad.
Det er næsten ikke til at forestille sig, hvor stor en sorg det må være for de forældre og de familier, som skal gennemgå det.
Når det kommer til mulighederne for at få sorgorlov, har der været et mærkværdigt ligestillingsproblem, som vi nu endelig ser ud til at få løst.
Moren, der mister et spædbarn, har i dag ret til 14 ugers sorgorlov, hvilket jo er godt; faren, derimod, har kun ret til 2 uger.
Og det er et ligestillingsproblem, som vi som samfund selvfølgelig skal gøre noget ved.
Det handler jo grundlæggende om at anerkende, at begge forældre har ret til at sørge.
Fædre eller medmødre, der mister et barn, bliver lige så hårdt ramt af sorg som moren til barnet, og derfor mener vi i SF, at det er helt rimeligt, at begge parter selvfølgelig skal have ret til 14 ugers sorgorlov.
Samtidig er vi meget tilfredse med, at adoptanter også er inkluderet i det lovforslag, som regeringen har fremsat.
Det er positivt, at også denne gruppe får rettigheder, der svarer til biologiske forældres rettigheder.
Ud over at anerkende begge forældres sorg er den her lovændring også vigtig i forhold til at se sorgprocessen som en, man skal igennem sammen.
Det er ikke et individuelt anliggende.
Med de samme rettigheder for forældrene forbedres betingelserne for, at de og eventuelt andre børn i familien kan bearbejde sorgen sammen.
Jeg hæfter mig også ved, at der i høringsprocessen bakkes op om lovforslagets formål.
Der er dog nogle organisationer, f.eks. LO og Kvinderådet, som sætter spørgsmålstegn ved de foreslåede varslingsregler for orlov, som også andre ordførere har nævnt, og om de overhovedet er hensigtsmæssige.
Når et spædbarn dør inden 32. uge, kan det ofte ske meget hurtigt og uden varsel, og derfor håber jeg også, at vi i udvalgsbehandlingen kan få uddybet, hvad det er for nogle konsekvenser, de varslingsregler i praksis vil få, og eventuelt få blødt op på det, så vi sikrer, at det ikke skaber problemer i en for familien meget sårbar situation.
SF har i mange år kæmpet for at udvide retten til sorgorlov.
Det beslutningsforslag, som vi fremsatte i foråret sidste år, og som det her lovforslag følger op på, var i virkeligheden det femte i rækken siden 2007, som SF har fremsat for at få ligestillet forældrenes ret til sorgorlov.
Så derfor kommer det nok ikke som en overraskelse, at vi selvfølgelig bakker op om det.
Det har været et langt sejt træk, men det er godt, at vi nu endelig får ligestillet forældrenes ret til sorgorlov.
SF er selvfølgelig positivt indstillet over for forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2018-01-11:
Det Radikale Venstre støtter selvfølgelig også det lovforslag, vi behandler nu.
Vi har været med i forhandlingerne i forskellige sammenhænge, og jeg kan sige, at jeg selv er ret overrasket over, at vi skal frem til 2017-18, før vi begynder at se på ligestillingsbehov på det her område.
For når man mister et barn, er det jo et familieanliggende – det er jo ikke bare et anliggende for moren.
Jeg vil gerne kvittere for, at det har kunnet lade sig gøre så hurtigt, da vi blev opmærksomme på det, og at vi har kunnet få en meget bred enighed omkring løsningen, og at regeringen også er gået positivt ind i den her sammenhæng, så vi kan få ligestillingsreglerne gennemført på det her meget sørgelige område – men berettiget er det.
Jesper Kiel (EL), 2018-01-11:
Som forældre er man jo selvfølgelig ikke et sekund i tvivl om, at hvis man mister et barn, så er det en stor sorg.
Det er det naturligvis både for en far, en medmor eller en adoptant.
Derfor er det her lovforslag jo et vigtigt skridt for ligestillingen, altså at man anerkender, at begge forældre, herunder adoptivforældre, kan rammes hårdt af den sorg, der følger af at miste et barn enten ved fødslen, i barnets første uger eller ved bortadoption.
Derfor hilser Enhedslisten det her forslag meget velkommen.
I Danmark har vi fortsat problemer med at sikre forældre lige rettigheder til barsel, så det her forslag er jo et skridt i den rigtige retning.
Men den her situation, som forældrene befinder sig i, betyder jo også, at man faktisk på grund af sorgen måske kan overse, at man har de her meget skarpe tidsfrister for at meddele arbejdsgiveren, at man ønsker sorgorlov.
Derfor vil vi gerne på linje med nogle af de andre ordførere have taget det op: Kan vi få blødt det her op, så man ikke netop på grund af sorgen mister retten til sorgorlov i den særlige situation, som man står i?
Så vi bakker op om forslaget.
Vi vil gerne afslutningsvis rose SF for at have rejst det her forslag og også Socialdemokratiets ligestillingsordfører, Rasmus Horn Langhoff, som har knoklet for det og for at få ændret de her regler om sorgorloven.
Så tak for det.
Enhedslisten støtter forslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-01-11:
Det er en god dag for ligestillingsområdet med L 121, forslag til lov om ændring af barselsloven, som giver ret til 14 ugers fravær til begge forældre.
Så som udgangspunkt støtter Alternativet det naturligvis.
Vi er meget positive over for lovforslaget.
Intentionen er god: at udbrede forståelsen til forældreskab og den sorg, der kommer, uanset om man har bortadopteret eller man har mistet et barn.
Det er skrøbeligt, synes jeg, at stå og tale om, og derfor synes vi også, der mangler lidt.
Jeg synes, at den her lovændring er utidssvarende i forhold til de samfundsstrukturer, vi har i dag.
Vi skal i højere grad rette os ind mod, at vi har nogle utraditionelle familiekonstellationer, at vi har regnbuefamilier.
Det, der er iøjnefaldende for mig, er eksempelvis, at man medregner medmødre, men at man ikke medregner medfædre i lovændringen.
Så der er et problem med, at vi i høringsprocessen ikke har haft hørt Foreningen Far eller forældreforeninger i forhold til lgbti-segmentet, og på den måde synes jeg, at vi i højere grad skal have en bedre forståelse af, hvad det er for nogle nye familiestrukturer, vi har at forholde os til i vores land.
Så det kunne være rart at vi tager det med.
I forhold til varslingspligten er vi enige: Det skal vi se på i udvalget.
Ellers er vi meget, meget positive over for lovforslaget.
Så forhåbentlig kan vi sammen med ministeren se på utraditionelle familiekonstellationer, regnbuefamilier og også få det indarbejdet i lovforslaget.
Det var ordene.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-01-11:
Tak for det.
At miste sit barn må være noget af det værste, man overhovedet kan opleve, og det er selvfølgelig en forfærdelig oplevelse for alle forældre og ikke kun for mor.
Derfor er det også glædeligt, at der med den her lov indføres ligestilling i forbindelse med sorgorlov, hvis man er i den ulykkelige situation at miste sit barn inden 32. uge efter fødsel eller modtagelse af et adopteret barn.
Loven vil give forældre ret til 14 ugers fravær i forbindelse med et barns død i løbet af de første 32 uger.
Det er godt, at vi får øjnene op for de mange moderne familieformer og hele tiden arbejder for ligestilling mellem kønnene i forbindelse med forskellige familiesituationer.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-01-11:
Tak til ordføreren for talen, og tak til SF for, at I så vedholdende har haft fokus på det her område.
Jeg har bare lige et enkelt spørgsmål i forhold til min kommentar om, at lovændringen egentlig er utidssvarende i forhold til de familiekonstellationer, vi har i dag, og at der i lovforslaget ikke er medtaget medfædre, men kun medmødre.
Kan SF støtte, at vi også skal åbne op for begrebet regnbueforældre?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-01-11:
Det er jeg et hundrede procent enig i.
Det tror jeg også at vi uden problemer kan finde en helt balanceret og også forståelig løsning på.
Trine Torp (SF), 2018-01-11:
Ja, og jeg bemærkede det også, og jeg er sådan set enig i, at vores familiepolitik har brug for, at der kigges på, at familier er meget mangfoldigt sammensat.
I dag er der i børnelovgivningen ikke den mulighed, at man kan have flere.
Jeg synes, at det ligger lidt uden for det her lovforslags formål, så jeg synes, det må være noget, vi tager i anden runde.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-01-11:
Tak for det, og ikke mindst tak for de mange meget positive bemærkninger, der har været til det her lovforslag.
Man skylder at sige her i dag, at det jo ikke er første gang, at man har diskuteret det her spørgsmål.
Men det, der er nyt i dag, er jo, at der nu så også er skabt et lovforslag og dermed også afsat penge til at rette op på noget, som man bliver rigtig trist og ked af, og som et velfærdssamfund for længst burde have løst.
Det er sådan set historien i den her sag, også når flere ordførere siger, at det da er mærkeligt, at man ikke har diskuteret det før.
Det har man altså diskuteret før, men nu er der heldigvis fundet en løsning, og det synes jeg at vi skal være glade for.
For det, som jo er afgørende for den finanslovsaftale, som jeg også gerne vil sige til Dansk Folkeparti at vi sætter pris på, er jo, at vi nu har skaffet den finansiering, som giver muligheden for, at det her kan lade sig gøre.
Det var fru Karina Adsbøl også inde på i sin ordførertale.
Det er jo lige præcis det, der gør, at vi har tilvejebragt en finansiering, som så bliver tilgængelig for hele Folketinget, så man kan være med til at støtte det.
Det er også – synes jeg – vigtigt at sige, som flere ordførere har været inde på, at lovforslaget gør op med de regler, som har været utidssvarende, i forhold til hvis man mister et lille barn, de regler, som både har været urimelige og ikke har givet mening.
Så jeg ser frem til en forhåbentlig god politisk debat, en god udvalgsbehandling, men vi lægger jo også op til, at det skal være en relativt hurtig udvalgsbehandling.
Det lægger jeg så ikke op til som minister, for det har jeg ikke mulighed for, men jeg håber, at vi sammen kan sikre en hurtig udvalgsbehandling, sådan at lovforslaget kan træde i kraft hurtigst muligt.
Det synes jeg at vi skylder dem, der måtte blive berørt af en så ulykkelig hændelse.
Så vil jeg selvfølgelig også gerne i den udvalgsbehandling uddybe hele det spørgsmål, som der også været i dag i forhold til varslingspligten, som jeg tror er blevet misforstået en smule.
Det her er ikke for at skabe problemer for dem, der måtte benytte sig af det.
Det er faktisk tværtimod netop for at sikre, at man kommer i en situation, hvor ens arbejdsgiver ved, at det her er årsagen til, at man så som mand har brug for f.eks. at benytte sig af de her regler.
Men det glæder jeg mig til at vende tilbage til i skriftlig form.
Jeg kan forstå, at der er stillet spørgsmål, og det må vi så tage en diskussion om under den udvalgsbehandling, der finder sted.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-01-11:
Hvilke overvejelser gør ministeren sig om de meldinger, der kommer fra en række partier, om varslingsfrister, ud over at ministeren vil udfolde, hvad der var tænkt med lovforslaget?
Hvad gør ministeren sig af overvejelser i forhold til de klare signaler, der bliver sendt om, om man kunne løsne lidt op på det?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-01-11:
De overvejelser, jeg gør mig, er, at jeg tror, at vi skal foranstalte en teknisk drøftelse af, hvorfor de her varslingsregler så er sat ind i lovforslaget.
Og det er jo, fordi man går fra en situation, hvor det før har været en mor, som arbejdspladsen jo har været vidende om skulle på barsel, til, at der nu kommer en anden person ind, som en arbejdsplads ikke nødvendigvis måtte vide måtte komme i den situation, at man ville benytte sig af den mulighed, man nu får.
Så jeg har faktisk tænkt mig, at vi må finde en mulighed for lige at folde det her ud, sådan at man både forstår hensigten med det, og så må vi jo drøfte det, ligesom jeg altid er villig til at drøfte ting, som kan præciseres eller gøres klarere.
Men det er vigtigt for mig at sige i dag: Det er faktisk også for at skabe en større sikkerhed for dem, der måtte benytte sig af de regler, vi nu forhåbentlig får vedtaget, også i forhold til deres arbejdsplads.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-01-11:
Jeg er helt opmærksom på problemstillingen.
Det har jo ikke almindeligvis været et problem tidligere forstået på den måde, at moren jo alligevel skulle holde barselsorlov, så det kan gå hen og blive en problemstilling fremadrettet i en situation, hvor en far ikke havde tænkt sig at holde noget orlov, men så har behov for at holde sorgorlov sammen med resten af familien.
Der vil det gå hen og blive noget, vi skal forholde os til.
Det er ikke, fordi vi ønsker at være urimelige over for nogen, men det, der er vigtigt, er, at der ikke er nogen fædre eller familier, som kommer til at snuble lidt i formalia og så ender med det, som vi sidder her og er enige om at vi gerne vil beskytte, nemlig at familierne ender med at miste den ret, på grund af at de lige snubler i noget formalia.
Så det hensyn håber jeg at vi lige vil tage med.
Mads Fuglede (V), 2018-01-11:
Tak for ordet.
Det er ikke et nyt forslag, vi i dag diskuterer.
Forslaget udspringer af SF's beslutningsforslag B 108, som blev behandlet i foråret 2017.
Allerede dengang mødte forslagsstillerne stor sympati for deres forslag om at indføre lige adgang til sorgorlov for begge forældre og medmødre.
Af beretningen til forslaget fremgår det også, at partierne er enige om at prioritere problemet med den manglende ret til fravær for fædre og medmødre i forbindelse med finanslovsaftalen for 2018 ved fremsættelse af et lovforslag i Folketingsåret 2018, og det er altså det forslag, vi i dag behandler.
Sorg sondrer som bekendt ikke mellem mor og far eller mellem mor og medmor, og derfor skal vores barselslovgivning naturligvis heller ikke gøre det.
Med dette lovforslag sikrer vi, at de familier, som rammes af den ubærlige tragedie, det er at miste et barn, får ro og tid til sammen at komme igennem en meget tung og svær periode.
Det kan ikke lindre sorgen meget, men det gør rammerne om den personlige sorg nemmere.
Jeg glæder mig over, at vi har kunnet arbejde os frem til en god og varig løsning til gavn for de mennesker, som loven berører.
Det er en meget glædelig dag.
Tak for ordet.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-01-11:
Nu er der ikke kun tale om oplysning, for det er jo det, vi er helt enige om, altså at man kan oplyse og informere og gøre ved.
Men vil SF komme med forslag om at ændre lovgivning og regulere yderligere på det her områder?
Karina Adsbøl (DF), 2018-01-11:
Jeg synes i hvert fald, det er vigtigt, at vi får en dialog om betydningen af det, også i forhold til om det kan have nogle uhensigtsmæssige konsekvenser.
Dem må vi jo tage bl.a. i Ligestillingsudvalget, men også med beskæftigelsesministeren.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-01-11:
heller ikke
Stine Brix (EL), 2018-01-11:
Det er ikke rigtigt.
Jeg kigger på den tale, der er fra den debat, og det, han afslutter med at sige, er: »Med de bemærkninger vil jeg sige, at vi sådan set også ønsker at kigge på at hæve afgifterne på tobaksvarer, og derfor er Enhedslistens stillingtagen til det her forslag, at vi er positivt indstillet over for forslaget.«
Sådan slutter det, og han siger det også tidligere.
Så derfor vil jeg bare rette den misforståelse og sige, at det ikke er en ny holdning fra Enhedslistens side, for den har vi haft længe.
Den havde vi også til den debat, og den har vi også i dag.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-01-11:
Det glæder mig meget.
Sådan som jeg husker debatten i salen, sagde han i løbet af talen, at I ikke kunne støtte op om forslaget, men var positive over for at kigge på noget, hvor der samtidig blev skabt nogle andre politiske forslag i forbindelse med det sociale aspekt af det at ryge.
Men jeg kigger gerne på det igen for at være helt sikker på, hvad det er, jeg udtaler mig om.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-01-11:
Først og fremmest vil jeg takke SF og fru Kirsten Normann Andersen for at fremsætte det her forslag til folketingsbeslutning.
Inhaleret tobaksrøg har skadelige effekter på alle organer i hele kroppen, og rygning er et enormt problem for folkesundheden.
For unge mennesker, som begynder at ryge, og som fortsætter med det, gælder det, at halvdelen vil dø af sygdomme, som er relateret til deres rygning.
Det er alarmerende, og det er utrolig bekymrende, fordi vaner i værste tilfælde kan følge med hele livet.
Faktisk fortryder mere end fire ud af fem dagligrygere, at de nogen sinde er startet med at ryge, og det siger noget om, hvor svært det er at give slip på nogle vaner, når man først er startet med at ryge i sin ungdom.
Og det bekymrer mig.
Jeg har selv en teenager derhjemme – en 18-årig, som jeg for alt i verden gerne vil have lever et sundt og langt liv.
Det, jeg oplever, er, at der på de sociale medier, som han følger, f.eks. hans Instagram, er unge mennesker – unge i hans omgangskreds – som lægger billeder op af særlige mærkevarecigaretter, som åbenbart er mere hippe og anerkendte end andre.
Jeg og Radikale Venstre synes, at alt, der kan begrænse, at unge starter med at ryge, er godt, og det er tiltag, som vi støtter.
SF's forslag er et bud.
Radikale Venstre kan støtte forslaget om at fjerne mærkerne, gøre cigaretpakkerne neutrale.
Der skal ikke være nogen som helst brandingværdi i cigaretmærker.
At det så samtidig åbenbart også – kan jeg forstå ved at læse ned i teksten – kan øge effekten af de påtrykte sundhedsadvarsler,
er udelukkende en fordel.
I forhold til delen om, at tobakssalg skal ske fra en kiosk eller en særlig kasselinje i supermarkedet, er vi lidt mere usikre.
Jeg har haft lidt svært ved at finde ret meget evidens for forslaget, altså: Virker det?
May-Britt Kattrup (LA), 2018-01-11:
Tak for det.
Jeg vil bare høre: Hvis udgangspunktet er, at vi skal fjerne varemærker fra alt, hvad der er usundt, vil SF så i fremtiden også komme med forslag om at fjerne varemærker på slik, chips, sodavand, mad fra McDonalds og flæskesteg osv.?
Eller hvor går grænsen for SF?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-01-11:
Jeg tror i og for sig ikke, at vi i SF ville være afvisende over for at give forbrugerne større oplysning om det sundhedsskadelige ved at spise chips eller drikke sodavand ved f.eks. at oplyse om kalorieindholdet, eller hvad der nu ellers kunne være aktuelt.
Jeg synes simpelt hen, at det her emne er alt for alvorligt til at inddrage alle mulige andre scenarier i forhold til, hvad man aktivt skal gøre for at imødekomme de sundhedsskadelige virkninger af rygning.
Alle ved – og det er noget, som Kræftens Bekæmpelse igen og igen bekræfter – at lige præcis det forhold, at vi får stoppet antallet af nye rygere, kan være epokegørende i forhold til en røgfri generation 2030.
Og det kan under alle omstændigheder være med til at løse et ganske alvorligt sundhedsproblem, som også koster samfundet dyrt, men ført og fremmest er dyrt rent menneskeligt.
Så der skal være oplysning til borgerne om samfundet, men det mindste, vi som voksne kan gøre, er at sørge for, at vores børn ikke har adgang til at købe cigaretter på ulovlig vis.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-01-11:
Når en familie rammes af den tragedie, det er at miste et spædbarn, så er det, at vi som samfund skal rykke sammen og passe på hinanden.
Mødre beskyttes klogeligt med 14 ugers sorgorlov, mens fædrene overlades til sig selv og forventes at tage på arbejde og bearbejde sorgen i smug, vel vidende at moren sidder derhjemme og græder alene.
Derfor er det her lovforslag godt og rimeligt, som beskytter fædrenes ret til sorgorlov ved spædbarnsdød, og dermed også beskytter danske børnefamilier.
Så derfor skal der lyde en tak til SF og SF's tidligere folketingsmedlem Pernille Vigsø Bagge, som jo allerede gjorde Folketinget opmærksom på den her problemstilling i 2007.
Og jeg vil sige særlig tak til Landsforeningen Spædbarnsdød for det store arbejde og de rørende fortællinger fra ikke mindst fædre, som jo selv har oplevet at gå ned med flaget, fordi vi som samfund ikke har været gode nok til at passe på hinanden.
Også tak til mine kolleger for, at der endelig tegner sig et flertal for at gøre det her forslag til virkelighed forhåbentlig meget snart.
Der er fuld opbakning fra Socialdemokratiets side, og det har der været hele vejen igennem.
Et element, som jeg vil opfordre både regeringen og mine kolleger i Ligestillingsudvalget til at vi får kigget på i udvalgsbehandlingen, er den del, der handler om lønmodtagerens pligt til at underrette arbejdsgiveren om brug af den her rettighed.
Jeg kan godt sætte mig ind i arbejdsgivernes ønsker om at kunne planlægge bedre, men vi skal også huske, at det her er en helt særlig tragisk situation, man som forældre står i.
Derfor vil jeg også appellere til, at vi får kigget på det her i udvalgsbehandlingen fremadrettet og ser på, om vi kan finde et fornuftigt kompromis, der tager de nødvendige hensyn til alle parter.
Det håber jeg i hvert fald at vi kan.