Rune Lund (EL), 2018-11-22:
Tak for det.
Det her lovforslag handler jo først og fremmest om implementeringen af skatteundgåelsesdirektivet.
Og det er jo EU's måde at forsøge at gøre nogle af de centrale anbefalinger i OECD's BEPS-anbefalinger til lov, som kan være med til at bekæmpe store multinationale virksomheders aggressive skattespekulation.
I Enhedslisten er vi glade for det fokus, vi er glade for skatteundgåelsesdirektivet, og vi synes, det er nogle rigtig gode og centrale områder at gribe fat i, som det her lovforslag omhandler, og som rullet ud på europæisk plan også vil gøre en forskel.
Dermed jo ikke sagt, at vi på nogen måde er i mål.
Der er også en verden uden for EU, som er spækket med skattelylande, som selvfølgelig ikke kommer til at implementere de her regler, og som fortsat kan køre videre.
Og her kan man ikke undlade at bemærke den fortsatte udvanding af EU's sortliste for skattely, som efterhånden nærmer sig en farce, for ingen af de centrale skattely som f.eks. Cayman Islands, Panama eller for den sags skyld europæiske skattely som f.eks. Luxembourg, Schweiz eller de britiske kanaløer er at finde på sortlisten.
Derfor har vi også fra Enhedslisten side fremsat et beslutningsforslag om en meget bedre national sortliste, som vi håber vil nyde bred opbakning blandt Folketingets partier.
Det bliver behandlet en anden dag end i dag.
Tilbage til forslaget: Vi er som sagt glade, og vi er også glade for at kunne sige, at regeringen har valgt at implementere det på en overvejende fornuftig måde.
Det vil sige, at man på lange stræk faktisk fastholder de nationale regler, vi har her i Danmark, hvor de faktisk er bedre og mere robuste end det, der er fremlagt i skatteundgåelsesdirektivet.
På trods af min ros er der i forbindelse med den læsning, som vi fra Enhedslistens side har lavet af det her meget komplicerede lovforslag – kan man roligt sige – to ting, som vi vil spørge ind til i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det første omhandler kontrolbegrebet.
Der står: »Det foreslås endvidere, at kontrolbegrebet justeres i overensstemmelse med direktivet.
Det foreslås, at et datterselskab anses for kontrolleret, hvis moderselskabet selv eller sammen med tilknyttede personer har en direkte eller indirekte interesse på mere end 50 pct. af stemmerettighederne, ejer direkte eller indirekte mere end 50 pct. af kapitalen eller har ret til at modtage mere end 50 pct. af overskuddet i datterselskabet.
Kontrolkravet opgøres således sammen med besiddelser ejet af tilknyttede personer.«
Det kan være problematisk – det er i hvert fald det, vi lige skal have undersøgt – fordi vi i de danske regler for, hvornår noget er kontrolleret, f.eks. har reglen om, at datterselskabets finansielle aktiver gennemsnitligt i indkomståret udgør mere end 10 pct. af selskabets samlede aktiver.
Så der kan ligge en mulig svækkelse her.
Men det vil vi spørge ind til.
Den anden ting er vedrørende den finansielle sektor.
Der står: »Direktivet åbner for, at EU-landene kan undtage finansielle selskaber fra CFC-reglerne, hvis 1/3 eller mindre af CFC-indkomsten hidrører fra transaktioner med moderselskabet selv eller med tilknyttede selskaber.
Det foreslås, at denne undtagelse erstatter den gældende dispensationsmulighed i selskabsskattelovens § 32, stk. 2, hvor Skatterådet efter ansøgning kan fritage finansielle selskaber fra CFC-beskatning.«
Altså, det kunne lade til at være en lempelse; det kunne i hvert fald være lidt interessant at få boret ud, hvad for nogle implikationer det kan have, og hvordan det skal ses i sammenhæng med de andre emner i lovforslaget.
Men vi er altså som sagt i udgangspunktet positive, og vi er glade for, at regeringen som udgangspunkt har valgt at fastholde de nationale regler, hvor de faktisk er bedre og mere robuste end det, der fremgår af skatteundgåelsesdirektivet.
Og det er jo faktisk en god måde at lave EU-regulering på, fordi der er tale om et minimumsdirektiv og ikke en totalharmonisering.
Og det er jo også derfor, at vi har mulighed for at fastholde nogle højere nationale standarder og gå foran.
Jeg kan sige, at jeg også med skatteordførere fra andre europæiske venstrefløjspartier har en erfaringsudveksling og en dialog om, hvordan det her bliver implementeret i de forskellige lande.
Og der er i hvert fald andre lande, hvor man implementerer på en anden og ikke lige så robust måde, som regeringen lægger op til her.
Så den ros – hvis man må give regeringen lidt ros i forbindelse med behandlingen af et lovforslag på skatteområdet – vil jeg da gerne give her fra Folketingets talerstol.