runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Laura Lindahl (LA), 2019-04-23:
Når jeg står her på Folketingets talerstol og behandler forslag på ligestillingsområdet, er jeg typisk frustreret, og det er jeg, fordi det typisk er forslag, som handler om at begrænse danskernes frihed for at skabe mere lighed.
Det kan enten være forslag om øremærket barsel eller forslag om kvoter for kvinder i bestyrelser, og det gør mig vanvittig frustreret, når man vil fratage familier deres frihed, fratage familier retten til at indrette sig, som de gerne vil, eller når man vil tvinge virksomheder til at se på køn frem for på kvalifikationer, for det har intet med ligestilling at gøre.
I dag er jeg ikke frustreret.
I dag er jeg glad, for det her forslag vil rent faktisk øge ligestillingen, ved at man pr. definition stiller mor og far lige ved at dele børnechecken ligeligt mellem forældre og ikke bare, som man har gjort hidtil, sende checken til mor.
Hvis forældrene er enige om, at checken skal sendes til mor, jamen så kan man aftale det, og så kan man få det sådan.
Men det må være ligestilling, at man pr. definition stiller forældre lige.
Det er godt, og jeg er særlig glad, fordi Liberal Alliance har presset på for det her.
Det var vores ønske i forhandlingerne, og derfor er jeg selvfølgelig glad for, at vi nu kan føre det ud i livet.
Britt Bager (V), 2019-04-23:
Tak for det.
Som de tidligere ordførere har nævnt, betyder lovforslaget her, at børne- og ungeydelsen, også kaldet børnechecken, som udgangspunkt skal deles mellem forældrene; det gælder, uanset om de bor sammen eller ej.
Samtidig gives forældrene mere frihed til at vælge, om udbetalingen kun skal ske til den ene af forældrene – det kræver dog et samtykke fra begge forældre, hvis udbetaling skal gives til den ene.
I Venstre mener vi, at det giver forældrene mulighed for at sammensætte de familiemønstre, som de finder mest passende, og at det samtidig sikrer et sikkerhedsnet, hvis forældrene ikke kan blive enige.
Den supplerende grønne check skal også deles mellem forældrene som følge af det her lovforslag.
I de fleste tilfælde udbetales ydelsen til moren.
Sådan har det været i årtier, men det bliver lavet om med det her lovforslag.
Udbetalingen skal altså ikke længere automatisk ske til moren; det skal fremover sikres, at både moren og faren bliver tilgodeset på lige fod.
Venstre bakker op om gennemførelsen af det her lovforslag.
Og loven kommer altså til at afspejle en fuld ligestilling mellem kønnene i de tilskud, der gives, og i fradragene fra det offentlige.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-04-23:
Det her lovforslag er jo en udmøntning af en aftale, som alle partier står bag, så derfor kan jeg allerede nu sige, at vi støtter lovforslaget.
Det handler om, som det også allerede er nævnt, at forældre, der begge to har forældremyndigheden, fremover skal dele børne- og ungeydelsen.
I dag er det jo sådan, at den bliver sendt til moren, men på grund af ligestillingen vælger man så nu at sige, at den bliver sendt ligeligt til de to, bl.a. også i tilfælde, hvor man måske har en ordning, hvor barnet er 7 dage ved den ene forælder og 7 dage ved den anden forælder.
Her får man fremadrettet delt børne- og ungeydelsen, og det synes vi da er ganske fornuftigt.
Men som udgangspunkt kan vi i hvert fald støtte det her lovforslag, da det er en udmøntning af en aftale, som vi er en del af.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-04-23:
Tak for det.
Der kan i rigtig mange sammenhænge være god politisk ræson i at fremme ligestilling mellem mor og far, og det kan der formentlig også i dette tilfælde, men i Socialdemokratiet har vi et ønske om, inden vi går videre med forhandlingerne om det her lovforslag, at drøfte den del, der handler om de skilte familier, med ministeren igen.
Vi har ligesom resten af kredsen omkring skilsmisseaftalen intet ønske om at genaktivere nogle potentielle konflikter mellem parter, der har fastlagt hele deres hverdag, hele deres skilsmisseliv, hele deres økonomi på de gældende regler.
Der er ingen grund til, at vi herindefra begynder at skabe utryghed om økonomien hos familier, der allerede i dag er skilt og har fundet mindelige løsninger og tilrettelagt deres økonomi.
Så Socialdemokratiet vil meget gerne, at vi tager hul på en sådan drøftelse inden tredjebehandlingen af det her forslag.
Det håber vi der bliver set med velvilje på fra ministerens side.
Anders Johansson (KF), 2019-04-23:
Lovforslaget her indeholder, som flere af de foregående ordførere også har nævnt, en hel del ændringer på afgiftsområdet.
Og det er helt overordnet med det formål at skabe klarere og mere rimelige regler for afgifter.
Og det er selvfølgelig noget, som Det Konservative Folkeparti kan bakke op om; det er et rigtig fint skridt i den rigtige retning.
Og jeg skal heller ikke forlænge debatten ved at stå her og gentage det hele.
Så jeg vil bare fremhæve det element, som vedrører muligheden for at få afgifter retur, hvis man donerer overskudsmadvarer til velgørenhed.
Det synes jeg er rigtig godt.
Vi skal have gjort mere for at bekæmpe madspild og i det hele taget også udnytte vores ressourcer bedre, og så giver det ikke meget mening for mig, at det faktisk nogle gange bedre kan betale sig at smide madvarer i skraldespanden frem for f.eks. at give dem væk til velgørenhed.
Så det synes jeg er rigtig fint.
Det er rigtig fint, at man får den her mulighed for at få afgifter retur.
Så er der også de andre ting om opstramninger på motorområdet, som vi jo har lavet en aftale om, men dem synes jeg er blevet nævnt.
Og så er der også det med at få implementeret det her momsdirektiv, så vi kan blive bedre til at få bekæmpet momssvig på tværs af EU-grænserne.
Vi bakker selvfølgelig op om alle elementerne i lovforslaget og støtter hele lovforslaget fra Konservatives side.
Andreas Steenberg (RV), 2019-04-23:
Som Alternativets ordfører også var inde på, skal jeg heller ikke forlænge debatten helt vildt ved at gennemgå detaljerne i lovforslaget.
Radikale Venstre er tilhængere af lovforslaget, og vi har tænkt os at stemme for det, hvis det når at komme til tredje behandling.
Vi synes også, at EU's direktiv for at undgå momssvindel er fornuftigt, og det er godt, at det bliver implementeret, så Danmark også kan deltage i den kamp.
Det er jo noget, der bliver større og større, jo mere vi alle sammen nethandler og køber ting i udlandet og får dem sendt hertil.
Det sidste er spørgsmålet om eksport og import af brugte biler især, hvor alle partier er enige om at gøre noget ved den svindel, vi har set.
Og et af initiativerne bliver så udmøntet her, hvor skattevæsenet får længere tid til at finde ud af, hvad for en skat man skal betale, når man importerer og eksporterer en bil.
Det kan vi støtte op om.
Det er vores opfattelse, at det gør, at skattevæsenet nemmere og bedre kan sørge for, at der bliver indkrævet den skat, der skal indkræves.
Så vi kan støtte lovforslaget.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-04-23:
Tak for det.
Nu er forslaget blevet så fornemt gennemgået af flere ordførere indtil videre, og jeg kan sådan set støtte det meste af det, der er blevet sagt.
Jeg har så nogle spørgsmål, som jeg lige vil stille i den her sammenhæng, og de er nok primært rettet til skatteministeren.
Først undrer jeg mig lidt over, at forslaget består af en række forslag, hvor et af dem er en aftale, som er indgået på forhånd mellem alle partierne, og hvor vi sådan set har aftalt at styrke regelefterlevelse på motorområdet, altså den aftale, som der er blevet refereret til omkring eksport og import af biler.
Det er en aftale, som alle partier har indgået med skatteministeren, og det ærgrer mig lidt, at den så er en del af et lovforslag, der omhandler andre dele, som jeg jo så heldigvis er sådan umiddelbart positiv over for i den her sammenhæng, men det kunne jo godt være, at jeg ønskede at markere noget andet i de andre tilfælde.
Men vi vil selvfølgelig leve op til, at vi har indgået en aftale, og derfor ærgrer det mig, at vi sådan på en eller anden måde bliver tvunget til at sige ja – og hvis ikke, vi vil sige ja, hvad så?
For vi vil jo gerne være en del af aftalen stadig væk.
Et af de spørgsmål, jeg har til de andre ting, som jeg ellers er positiv over for, altså punktafgifter og momsdirektiv, er det, som også er blevet nævnt tidligere, at det af Coop bliver vurderet, at det her forslag om godtgørelse af punktafgifter ikke giver et øget incitament til, at i hvert fald Coop vil donere og sælge mere til velgørende organisationer for at undgå madspild.
Og så vil jeg bare høre, om skatteministeren kan uddybe, hvad skatteministerens tanker er om effekten af det her forslag.
Men vi er positive over for forslaget.
Anders Johansson (KF), 2019-04-23:
Lovforslaget her har jo til formål at udmønte den brede aftale, som vi har lavet, som skal give familierne bedre mulighed for at indrette sig individuelt i forbindelse med fordelingen af børne- og ungeydelsen.
Det er en aftale, som vi i Konservative også er med i, og vi bakker selvfølgelig op om den.
De nuværende regler for fordeling af børne- og ungeydelsen er forældede og har i lang tid trængt til et eftersyn, og jeg er sådan set også rigtig godt tilfreds med, at det er et enigt Folketing, som så står bag den aftale, som vi nu udmønter, nemlig hvor vi moderniserer reglerne.
Det vil sikre en højere grad af kønsmæssig ligestilling, men det vil jo også samtidig give mulighed for, at man kan dele ydelsen imellem sig, afhængigt af hvordan man ønsker at indrette sig som familie.
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os over, at lovforslaget og aftalen her giver familierne større frihed, og at vi får et system, som i højere grad afspejler familiemønstrene i dag.
Så vi kan støtte lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-23:
Mine kollegaer har redegjort ret fint for, hvad lovforslaget går ud på, nemlig i hovedtræk tre delelementer.
Der er en indsats mod momssvig, som er implementeringen af et EU-direktiv, og det er rigtig godt, at der bliver sat ind der.
Vi har desværre set rigtig mange eksempler med svig gennem kædehandel, hvor der er adskillige led fra første til sidste led, og det er jo også et udtryk for, at vi netop har forskellige regler i de forskellige EU-lande.
Og nu diskuterer vi jo ofte bureaukrati, også på skatteområdet – det var Liberal Alliances ordfører også inde på – og her kunne det i hvert fald være rigtig godt at få nogle mere ensartede regler.
For det er jo netop igennem de huller, at vi ser rigtig meget svig.
Så det er godt, at vi får en indsats derigennem.
Så er der også godtgørelse af punktafgifter til forskellige velgørende formål.
Jeg hæftede mig også ved nogle af de høringssvar, som lagde op til, at det måske ikke gør den største forskel.
Det gør så heller ikke nogen skade.
Vi må håbe, at det faktisk gør en positiv forskel.
Så er der selvfølgelig også, som hr. Rune Lund var inde på, de mange, mange lange diskussioner, vi har haft ovre hos skatteministeren, om svig på motorområdet, hvor det også er rigtig godt, at vi ser, at der bliver sat ind her efter det, vi har aftalt.
Der er stadig væk nogle udeståender, men alt i alt kan SF støtte lovforslaget.
Anders Johansson (KF), 2019-04-23:
Lovforslaget her indeholder, som flere af de foregående ordførere har været inde på, nogle forskellige elementer, først og fremmest den her sælgerpantebrevsmodel for landbruget.
Så er der også en forhøjelse af det skattefri bundfradrag for ydelser fra sociale fonde og en udvidelse af sømandsfradragsordningen, og vi synes sådan set, at alle elementerne er rigtig gode.
Mange steder i landbruget har det været rigtig svært at få gennemført generationsskifte, og derfor er det også en kærkommen håndsrækning med den her foreslåede pantebrevsmodel.
I dag er det jo sådan, at man godt kan lave sådan en overdragelse og så lade køberen betale over en årrække, men problemet er, at man bliver skattepligtig allerede ved overdragelsen, det vil sige, før man så faktisk har modtaget pengene, og det er der jo et eller andet urimeligt og uhensigtsmæssigt i.
Vi er også rigtig godt tilfredse med, at vi får udvidet sømandsfradragsordningen, så det her forsknings- og havundersøgelsesskib også kommer med.
Vi har jo også tidligere udvidet DIS-ordningen, så vi fik offshoresektoren mere involveret.
Det er også rigtig godt for det blå Danmark, så vi kan fastholde den position, vi har som en af verdens førende søfartsnationer.
Der var lidt diskussion tidligere omkring det her med at få åbnet op for DIS-ordningen, sådan at det kom til at omfatte andre skibe i EU.
Det er jeg ikke så skeptisk over for.
For der er jo også den mulighed, at man så bedre får brugt de danske kompetencer og faktisk også får mulighed for at få danske søfolk ud på fremmedflagede skibe, så de opnår nogle kompetencer, som kan bruges i Danmark, men jo også, at danske rederier kan veksle deres besætninger mellem de skibe, de har på dansk flag, og de skibe, de ikke har på dansk flag.
Det, som jeg synes er allervigtigst, er, at vi holder fast i, at det danske skibsregister skal være et attraktivt skibsregister, og det er det i dag.
Vi har et rigtig godt skibsregister, og derfor er jeg også sikker på, at vi sagtens kan konkurrere, hvis der bliver åbnet op, men det giver altså en mulighed for fleksibilitet og dermed også en mulighed for at få udviklet flere gode kompetencer hos vores danske søfolk, men i virkeligheden også en bedre mulighed for at udnytte ressourcerne i rederierne.
Men med de bemærkninger vil jeg bare sige, at vi selvfølgelig støtter lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-23:
I mange år har vi jo diskuteret de problemer, som præger i hvert fald dele af det danske landbrug – en gigantisk gæld, der præger store dele af erhvervet, som i den grad går ud over unge landmænd, som gerne vil ind, og en række landmænd, som enten er på kanten af konkurs, eller som i høj grad kan blive påvirket af det ved tørke, ved sanktioner af Rusland, ved mælkepriser eller andet.
Så vi har egentlig et landbrug, hvor en stor del af dem i erhvervet er meget udsatte for påvirkninger udefra.
Det er jo også derfor, at vi af og til diskuterer jordfordeling, og om vi eventuelt skal opkøbe jord, jordfonde og meget andet, for vi har ikke, i hvert fald ikke i store træk, et økonomisk bæredygtigt landbrug.
Derfor var den lidt lange indgangsbøn egentlig også for at sige, at når vi skal bruge penge på vores landbrug – og det gør vi jo både gennem landbrugsstøtten, men det gør vi også med diverse hjælpepakker, senest oven på sidste sommers tørke – så skal vi i den grad også bruge pengene til at fremme den type landbrug, som vi gerne vil have i fremtiden.
Jeg startede ud med at sige, at det er rigtig svært for mange unge landmænd at komme i gang, også fordi vi har fået nogle ret store landbrug, som er meget dyre at komme ind i, og derfor vil vi fra SF's side også gerne gøre det nemmere både med generationsskifte og for unge at komme i gang.
For vi ønsker, at vi har et landbrug i Danmark, der er bæredygtigt, både i forhold til naturen og også økonomisk.
Vi har været lidt lorne ved den sælgerpantebrevsmodel, som regeringen foreslår i det her lovforslag.
Jeg vil ikke afvise det i dag, for vi vil stadig væk gerne se på, om vi eventuelt kan lave et ændringsforslag.
For problematikken i det er fuldkommen reel, men vi ønsker også at bruge nogle af de økonomiske mekanismer, vi har, til at fremme et landbrug, der også er bæredygtigt på sigt.
Så alt det er bare for at sige, at vi gerne vil tage op i udvalgsbehandlingen, hvordan vi kan hjælpe både i forhold til generationsskifte, men også ved at bruge pengene på den smarteste måde i forhold til at få et fremtidigt mere bæredygtigt landbrug.
Mine kolleger har fint gennemgået de andre fire elementer i lovforslaget, som SF er for, så det første punkt omkring sælgerpantebrevet er altså det, der vil afgøre, om vi kan stemme for det, og vi støtter også en opdeling af lovforslaget, hvis det kan gøre, at andre partier kan stemme for det.
Andreas Steenberg (RV), 2019-04-23:
I Radikale Venstre kan vi også støtte alle delene af det her lovforslag.
Den store del af lovforslaget, i hvert fald hvis man ser det i kroner og øre, er den her sælgerpantebrevsmodel, som skal gøre det nemmere at få generationsskifte, særlig i landbruget, og det er der bestemt behov for.
For vi kan se, at der er et problem med, at landmændene bliver ældre og ældre, og at det er svært for nye, yngre landmænd at komme ind og få købt en bedrift.
Vi har selv foreslået det, og det er også en model, som en række organisationer har foreslået, og derfor er det en del af regeringen og Dansk Folkepartis finanslovsaftale, som vi kan støtte, og vi vil derfor også gerne støtte lovforslaget, når det bliver vedtaget her om nogle uger.
Vi kan også støtte, at man udvider DIS-ordningen, altså den her ordning, hvor sømænd ikke betaler så meget i skat, til også at omhandle specialskibe, som særligt opererer inden for opsætning af havvindmøller.
Det er også et forslag, vi selv har haft, og som vi også gerne vil være med til at stemme for.
Det sidste store element i lovforslaget er, at den lettelse, der er lavet af beskatningen af skibe, den såkaldte tonnageskat, bliver rykket 1 år bagud i tid, så den gælder tidligere.
Det kan vi også støtte op om.
Så samlet set er det, der er i det her lovforslag, god radikal politik.
Vi har selv foreslået det, og derfor vil vi også meget gerne stemme for forslagene ved tredjebehandlingen.
Bjarne Laustsen (S), 2019-04-23:
På vegne af søens folk vil jeg gerne sige tak – det er ikke altid, at Hendes Majestæt kan finde tiden til at rette en speciel tak til søens folk, og de gør det jo godt derude.
Derfor vil jeg bare sige, at som nogle måske har bemærket, har Socialdemokratiet iværksat en kampagne om, hvordan man kan arbejde sammen på tværs af partierne – at noget kan man lave med dem og dem – og det her er et strålende eksempel på, at vi jo ikke er længere væk end et telefonopkald eller en mail, og der vil jeg gerne takke for, at skatteministeren også tog med op og mødte de søfolk, som arbejder der, og spurgte ind til, hvor lang tid de er væk osv.
Og han kunne godt se den sammenligning med, at andre havde det fradrag, og at det havde de så ikke.
Derfor er det rigtig fint, at vi kan arbejde sammen om sådan en ting, og det er jo også flot, at Folketinget i dag kvitterer ved at sige, at man synes, det er helt rimeligt, at folk, der yder en indsats, og som har de nødvendige kvalifikationer, søfartspapirer osv., selvfølgelig skal være ligestillede.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-04-23:
Nu nåede jeg slet ikke at høre, hvad ordføreren fik sagt.
Jeg går ud fra, at I støttede lovforslaget.
Der er igen tale om et lovforslag, der indeholder en del elementer, og som også er blevet gennemgået af en række ordførere.
Så jeg vil egentlig istemme det kor, som Rune Lund, Enhedslistens ordfører, igangsatte, om at få opdelt lovforslaget, sådan at den første del, der handler om en sælgerpantebrevsmodel i forbindelse med generationsskifte i landbrug, bliver udskilt.
Og det bunder i, at jeg sådan set er enig i noget af det, som ordføreren for Enhedslisten sagde.
Vi ser nemlig i Alternativet ikke nødvendigvis den her model som den bedste måde at hjælpe landbrugene på.
Altså, vi ønsker med vores politik i Alternativet langt flere landbrug og også nogle mindre landbrug end dem, vi har i dag, og vi har nogle løsninger til, hvordan vi kan hjælpe unge økonomisk med at overtage landbrug.
Og der mener jeg, at det her rammer lidt skævt, i forhold til hvem det er, vi hjælper.
Vi vil meget gerne hjælpe mange flere til at få landbrug og ikke bare drive den økonomiske model, som kører i dag, videre, og der synes jeg, at det her lapper lidt på de store gældsbyrder, der er, og egentlig bare opretholder den store gældsbyrde i stedet for at tage hånd om det.
Så jeg synes hellere, at vi skal tale om forslag til, hvordan vi hjælper landbruget ud af den her gæld og til at få skabt flere mindre landbrug.
Så er der forslaget om at forhøje det skattefri bundfradrag for ydelser til personer fra godkendte fonde, der støtter socialt eller sygdomsbekæmpende arbejde.
Det kan vi også støtte fra Alternativets side.
Der er noget omkring ensretning i forhold til OECD-regler, i forhold til hvor længe vi opbevarer indberetninger vedrørende finansielle konti, som vi også kan støtte.
Med hensyn til sømandsfradraget giver det, som det også er blevet nævnt, god mening at ligestille det, altså at inddrage flere typer skibe.
Dog synes jeg, at det var en relevant bemærkning, der kom fra Dansk Folkepartis ordfører, om, hvordan det kan påvirke den generelle indbetaling af skat, i forhold til hvor skibene er indregistreret.
Den sidste del af lovforslaget kan vi også støtte fra Alternativets side.
Jeg har ikke flere bemærkninger.
Louise Schack Elholm (V), 2019-04-23:
Tak for ordet.
Det kan godt være, vi skal starte tiden forfra.
Der står, at jeg har 4 sekunder tilbage.
Som de to tidligere ordførere allerede har sagt, udmønter det her lovforslag jo forskellige dele af en aftale.
Det er endnu en gang lidt af et bunkebryllup.
Vi har jo en udfordring med, at rigtig mange af landbrugene i Danmark har nogle meget aldrende ejere.
Vi har brug for et generationsskifte i landbruget, også for at fremtidssikre landbruget.
En af måderne at imødegå det på er den her sælgerpantebrevsmodel.
Det er rigtigt, at det var en af de ting, som skulle undersøges i den analyse, som er en del af tørkepakken, som jo var nødvendig oven på den tørke, der var sidste sommer.
Men det er ikke den eneste ting, der bliver undersøgt i den sammenhæng.
Det er en mere generel undersøgelse, og det afskærer jo ikke de øvrige politikere, der er en del af aftalen, fra at kunne lave andre tiltag inden for det her område.
Det er helt normalt, at man bygger oven på eksisterende aftaler, og det forhindrer heller ikke, at man kan undersøge de generelle vilkår for landbruget.
Så det mener jeg er fuldt ud i tråd med det.
Vi synes i hvert fald, det er rigtig positivt, at vi får kigget på de her sælgerpantebreve, så det i højere grad bliver muligt at få lavet de her generationsskifter i landbrugene.
Og det er en aftale, som jeg er rigtig glad for at vi har indgået sammen med Dansk Folkeparti i forbindelse med finanslovsaftalen.
Så er der den del, der handler om udvidelse af sømandsfradraget, så det også nu gælder søfolk om bord på forsknings- og havundersøgelsesskibe.
Grundlæggende kan jeg sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-04-24:
Jamen er ordføreren enig i, at der kan være dynamiske effekter, som vi ikke kender til?
Altså, nu er der lavet nogle udregninger på det, og så vidt jeg kan se, er det rigtigt nok, at når man når over en vis afgiftsforøgelse, begynder det at give udgifter ifølge de beregninger, der er lavet.
Men der tager man også forbehold for, at man jo ikke kan tage alle effekter med ind i de beregninger.
Så er ordføreren ikke enig i, at der kan være økonomiske effekter af det her, som ikke er med i beregningerne, som vi har på nuværende tidspunkt?
Peder Hvelplund (EL), 2019-04-24:
Jo, det er der helt sikkert.
Og jeg mener jo heller ikke, at det her er et spørgsmål om, om vi har råd til at sætte cigaretpriserne op – selvfølgelig skal vi det – men så skal vi bare finde finansieringen til det.
Og jeg er slet ikke i tvivl om, at der også vil komme nogle afledte effekter af det, altså nogle sundhedsmæssige effekter, som gør, at det måske ikke bliver så dyrt, som det er gjort op her.
Og som sagt er det ikke et spørgsmål om økonomi – det er helt nødvendigt, at vi gør det – men når vi fremsætter et forslag om det, skal vi også adressere de problemstillinger, der ligger.
Og der ligger jo et notat fra Skatteministeriet, som siger, at det i hvert fald som udgangspunkt vil være udgiftskrævende, hvis man hæver prisen til op over de 60-65 kr.
Og det er derfor, vi foreslår at hæve prisen til 60 kr. og så se, hvad effekten af det er, og så kan vi efterfølgende se på, om det er nødvendigt at hæve prisen yderligere.