runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Tak for ordet.
I Enhedslisten er vores vision, at vi skal have mere rummelige og mangfoldige gymnasier, sådan at vi kan sørge for, at alle unge har lige gode muligheder for at få en studentereksamen, lige meget hvor man bor i landet, lige meget om ens forældre har en studentereksamen, og også lige meget hvad man gerne vil bruge den studentereksamen til – om det er til universitetet eller en anden videregående uddannelse.
Jeg synes, at det her med at tænke på unge mennesker, der starter i gymnasiet, som om de nærmest er lig med deres karaktersnit fra folkeskolen, er en helt forkert måde at gribe det an på.
Der tænker jeg, at man så ligesom får sagt: Hvor egnet er du til at tage en uddannelse?
Det kan vi se bare ud fra, om du har 7 i snit eller mindre.
Og så skal man også kunne have tillid til, at der er dygtige gymnasielærere – som selvfølgelig skal have tiden og ressourcerne til det – der kan løfte eleverne fagligt, så de bliver klar til at være studerende på en videregående uddannelse.
For mig er det vigtigt, at man ikke kun peger mod universiteterne, men mod alle mulige forskellige videregående uddannelser.
Det tror jeg også kan gøre, at der i gymnasierne bliver mindre pres på, i forhold til at man skal vide, lige præcis hvad man vil bruge sin studentereksamen til, og at man skal have de her høje karakterer, som det kræver at komme ind.
Jeg tror, at færre prøver, færre test og færre karakterer er noget af det, der kan gøre, at folk trives bedre og kan se mere mening med at gå i gymnasiet, samtidig med at man får koblet den viden, man får ind, med det, man så kan bruge den til ude i virkeligheden.
Og vi skal lade være med at tænke i kloge hænder eller kloge hoveder.
Der er virkelig mange håndværkere, som bliver rigtig dygtige ingeniører, og hvis man så har gået i gymnasiet først, fordi man tænkte, at man skulle have en videregående uddannelse, men ikke lige havde besluttet hvilken, så skal det ikke være det, det skal komme an på.
Men jeg synes, det allervigtigste er, hvordan vi kan løfte og støtte flest mulige unge, der gerne vil have en studentereksamen fra gymnasiet, til faktisk at få det, hvordan vi kan sørge for, at døren til gymnasiet står mest muligt åben, og hvordan vi kan vise de unge, at vi tror på dem.
Man skal have lov til at finde ud af, hvad man synes er spændende, og hvad man har lyst til at blive, når man bliver voksen.
Jeg synes, det er lidt for meget, at vi synes, at man skal vide det, før man overhovedet kommer i gang, og at unge skal være så bange for at sige noget forkert i timen, ikke gøre det godt nok til eksamen eller vælge forkert allerede efter 9. klasse.
Jeg tænker, at vi skal give tid, rum og plads og sørge for, at der er den støtte og den hjælp, som der kunne være brug for, om det er handicaptillæg til ens su, eller det er at sørge for, at det ikke kræver et tårnhøjt snit at komme ind på gymnasiet, eller at der ikke er et grundforløb, der gør det svært, hvis man allerede har det svært socialt, for det vil kun gøre det endnu sværere.
Frederik Vad (S), 2023-11-30:
Jeg tænker nogle gange over, hvor Enhedslistens socialisme er henne.
For en af grundene til, at mange venstreorienterede historisk set, bl.a. mit eget parti, har kæmpet for karakterer, har kæmpet for eksterne censorer osv. i uddannelsessystemet, har været, at færdigheder og træning, både på fodboldbanen og i klasselokalet, har været arbejderklassens eneste valuta, så det var sådan, at grossererens datter ikke over for læreren kunne tale sig til at komme ind på latinskolen.
For det eneste, den gruppe mennesker ligesom havde at spille med, var, at de var flittigere og dygtigere og trænede hårdere end de andre, og så kunne de blive bedømt ud fra nogle objektive bedømmelseskriterier.
Det, jeg bare synes jeg hører her, både fra ordføreren, men også fra nogle af de andre partier, er, at det skal vi ikke have, og at det, vi i stedet skal gøre, er, at vi skal bære så mange som muligt ind i gymnasiet, hvilket for unge mennesker åbenbart er den eneste vej til et frit, godt, sundt og vellønnet liv.
Hvor er ordførerens socialisme henne?
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
For mig hænger frihed og lighed sammen.
Der tænker jeg også, at hvis socialisme handler om, at vi skal omfordele goderne her i samfundet, så er der da mange steder, hvor det ser skævt ud, hvis man siger: Der er nogle, der kan se frem til et hårdere arbejdsliv, fordi deres forældre ikke har en studentereksamen, eller fordi de har brug for, at teori og praksis skal kobles, før det giver mening for dem, eller fordi de godt kunne tænke sig en erhvervsuddannelse.
Jeg vil da også rigtig gerne have, at det, der fylder allermest, når man starter på teknisk skole, ikke er, at man er nervøs for, om man kan holde til at være på byggepladsen, til man er 70 år.
Jeg er egentlig på den front, hvor jeg synes, at man bare skal have lov til rimelig frit at vælge den uddannelse, man allerbedst kunne tænke sig, både når det gælder ungdomsuddannelse og længere henne i uddannelsessystemet.
Jeg tror, at jo mere man prøver at styre det inde fra Christiansborg, jo mere bidrager man bare til at skabe et modtryk.
Jeg tror bare, at man skal sørge for, at der er rigtig gode erhvervsuddannelser og rigtig gode gymnasiale uddannelser og virkelig god vejledning i folkeskolen, så man allerede der får lov at prøve kræfter med alt muligt forskelligt for at finde ud af, om en erhvervsuddannelse eller en gymnasieuddannelse mest er noget for en.
Der er også mange arbejdsløse, der har gået på universitetet.
Der tænker jeg, at det egentlig bare handler om, at man skal have frit valg, lige gode muligheder og den støtte, man har brug for.
At prøve at styre unge menneskers valg så hårdt og presse på, for at de skal få så og så gode karakterer, tror jeg er med til at øge mistrivslen.
Jeg synes bare, at når man sætter karaktersnittet i gymnasiet, siger man ligesom: Jo højere snit der er her, jo bedre skal du være for at gå her, og hvis du ikke kan få det snit, kan du gå et andet sted.
Jeg synes ikke, at det skal være en plan B at gå på en erhvervsuddannelse.
Jeg synes bare, at man skal sørge for, at det er en lige så god og spændende uddannelse som gymnasiet, og i forhold til det her med, at unge vælger forkert, tror jeg altså, at hvis man ikke sender alle de her signaler inde fra Christiansborg om, hvad der er det bedre og det mindre gode valg, så vil unge også gerne gå der, hvor de synes, det er mest spændende, og hvor de føler, de er gode til det, de laver til hverdag.
Så jeg tror ikke, der er noget at være nervøs for på den front.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-30:
Døren skal stå helt åben, alle skal bare kunne komme ind på gymnasiet.
Sådan forstår jeg Enhedslistens ordfører.
Tænker Enhedslisten ikke, at Enhedslisten på den måde vil være med til faktisk at skubbe til mistrivslen?
I dag får 94 pct. deres førsteprioritet, og mere end 70 pct. af alle i en ungdomsårgang vælger i dag den gymnasiale vej, så hvis man åbner totalt op, som Enhedslisten ønsker det, vil det sige, at vi på den lange bane kan risikere, at der faktisk ikke er nogen, der kan bygge vores huse eller for den sags skyld stille vindmøller op osv., fordi de alle sammen bare trækker til gymnasiet.
Kunne Enhedslistens ordfører måske forklare mig, hvordan man vil undgå, at det faglige niveau falder på gymnasiet, hvis alle bare kan komme ind, uanset om de har forudsætningerne eller ej?
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Altså, jeg tænker, at det er fint, at man har bestået dansk og matematik, men det er jo ikke så mærkelig en holdning at have – sådan har det også været før i tiden.
Da jeg gik på gymnasiet, kunne man jo også komme ind, bare man havde bestået dansk og matematik.
Og så vil jeg igen sige, at jeg tror, at hvis vi gerne vil have flere sygeplejersker, socialrådgivere, pædagoger og lærere, skal vi have et gymnasie, der også peger mod produktionshøjskolerne og de andre videregående uddannelser og ikke kun universitetet, og en folkeskole, der både peger mod erhvervsuddannelserne og gymnasierne.
Så jeg mener, at hvis man er så bange for, at de unge ville vælge gymnasiet over erhvervsuddannelserne, hvis de havde frit valg, må man jo kigge på, om man ikke kan gøre noget for, at man får et federe arbejdsliv som håndværker, og at man får bedre uddannelser på erhvervsuddannelserne.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-30:
Så synes jeg faktisk, at Enhedslisten er med til at skubbe unge mennesker ud over kanten, som burde have haft en bedre mulighed og bedre vejledning tidligere, allerede i grundskolen, til at vælge andre veje.
Men hvis man åbner totalt op, og det vil sige, at man ikke stiller krav, altså karakterkrav, håber jeg, at Enhedslisten trods alt er enig med mig i, at der så er flere, der er i risiko for at få en presset tilværelse i gymnasiet.
Frederik Vad (S), 2023-11-30:
De skal nok finde en vej i livet og tale sig til nogle gode job.
Men dem, som ikke har fagligheden i orden og heller ikke har mundtøjet i orden – kombinationen af de to ting – fordi de ikke har så meget med hjemmefra, får et problem, hvis de både ikke har mundtøjet i orden og i øvrigt ikke har nogen faglighed, fordi de har fået lov til at blive lukket ind på en uddannelse, de sådan set ikke kunne gennemføre.
Jeg synes bare, at Enhedslisten skulle have fokus på, at det er de privilegerede, man egentlig hjælper med den her politik om, at alle til alle tider skal kunne komme ind alle steder.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-30:
Nu er det jo ikke sådan, at Liberal Alliance går ind for frihed bare for frihedens skyld og for, at alle skal have lov at gå i gymnasiet, og at man skal kunne gøre lige det, man vil.
Vi har også et samfund, der skal hænge sammen.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det altså starter i folkeskolen med, at eleverne sakker bagud, og jeg synes virkelig, at vi har et ansvar for at løfte dem, og i dag er Liberal Alliance kommet ud med sit udspil om, hvordan vi kan løfte det faglige niveau og trivslen.
Jo, selvfølgelig skal det også være sådan, at det faglige niveau kan blive løftet i gymnasiet, men det er bare svært, hvis man allerede er langt bagud fra starten, og jeg synes bare, det er synd for de unge mennesker, der kæmper og kæmper for at gå i gymnasiet, mens de i virkeligheden ville være bedre til noget andet.
Det er ikke, fordi jeg bare siger, at man skal have et snit på 7.
Det er også, fordi vi gerne vil have, at der skal være en optagelsesprøve, man skal til, og det er også derfor, vi ikke vil være med til at nedlægge 10. klasse.
For vi føler, at man skal have en chance til for at få et snit på 7 for at kunne komme ind på gymnasiet, hvis det er det, man virkelig gerne vil.
Anne Hegelund (EL), 2023-11-30:
Og med hensyn til den der tanke, du har om, at man skal løfte eleverne bedre i folkeskolen, hvorfor har du så ikke tiltro til, at gymnasiet kunne have samme løfteevne?
Og bliver det ikke endnu mere skævt, hvem der kan komme i gymnasiet, hvis man hæver snittet?
Marlene Harpsøe (DD), 2023-11-30:
Selv tak.
Frederik Vad (S), 2023-11-30:
Ligesom jeg virkelig ikke bryder mig om Liberal Alliances fordelingspolitik, har jeg altså et blødt punkt for det menneskesyn, der gennemsyrer Liberal Alliances uddannelsespolitik.
Vi er ikke enige i alle løsningerne, men jeg deler faktisk ofte den analyse, som ordføreren og ordførerens parti kommer med på det her område.
Jeg har et spørgsmål i den sammenhæng.
Nu siger ordføreren, at Hvidovre Gymnasium ikke er et udkantsgymnasium eller et landdistriktsgymnasium, men anerkender ordføreren ikke, at de udfordringer, man f.eks. har med at få institutioner til at overleve, når demografien vender den tunge ende nedad, eller som man har i forhold til at mangle praktiserende læger rundtomkring, ikke kun handler om landdistrikter versus store byer?
Der mangler også læger i København.
Vi har små institutioner på Vestegnen, som er truede.
Mener ordføreren virkelig, at de gymnasier, der f.eks. er på Vestegnen, og som har det svært, ikke er at sammenligne med nogle af de gymnasier, der ligger i de geografiske udkantsområder?
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-30:
Jeg mener bare ikke, at man skal tvinge elever til at gå på et gymnasie, som de i virkeligheden ikke ønsker at gå på.
Så må man enten få det løst på det gymnasie, eller også bliver man altså nødt til at lukke gymnasiet, er jeg ked af at sige, i hvert fald hvis der er noget, der minder om social kontrol på det gymnasie.
Det har altid været LA's politik.
Så vil jeg bare gerne sige tak for de pæne ord i indledningen af spørgsmålet.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-30:
Tak for en god tale.
Jeg kan jo tilslutte mig meget af det, som ordføreren sagde, og jeg er helt, helt enig i det.
Det, jeg er lidt nysgerrig på, er, at ordføreren sagde, at Liberal Alliance ønsker – som os andre, kan jeg høre – en ny taxametermodel, som er mere overskuelig.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvordan skal den så se ud?
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-30:
Det er et rigtig godt spørgsmål.
Da jeg først begyndte at sætte mig ind i, hvordan taxameteret i dag fungerer, måtte jeg bare sige: Hold da op, der er godt nok mange ting, der ikke lige er til at gennemskue.
Det er ikke sådan, at jeg har den perfekte model, men jeg synes, at man skal gå i samarbejde med de forskellige organisationer, der er på gymnasieområdet, for jeg synes, at de har nogle gode modeller.
Men jeg har brug for at dykke længere ned i arbejdet sammen med dem for at være sikker på, at der er de rette incitamenter, og at det bliver gennemskueligt nok for gymnasierne.
Anni Matthiesen (V), 2023-11-30:
Jeg har været i det lokale nogle gange, hvor vi har kæmpet de kampe.
Jeg holder også af at drøfte det med parterne, men ja, jeg kan også afsløre så meget, at nogle gange kan der selv blandt parterne være nogle, som ikke kan blive enige.
Når det så er sagt, kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til noget.
Ordføreren sagde også, at Liberal Alliance ønsker, at endnu flere unge skal have lov til at få deres førsteprioritet, og i dag er der 94 pct., der får deres ønske i forhold til førsteprioritet opfyldt.
Hvad tænker man i forhold til fordeling?
Nu tænker jeg også i udkantsområderne, hvordan ser Liberal Alliance på det?
Er det førsteprioritet, der vejer tungest, eller er det, at man sikrer, at gymnasierne overlever?
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-11-30:
Det er jeg glad for.
Jeg skal prøve at gøre det på 30 sekunder.
Det, du er inde på der, er virkelig et liberalt dilemma.
Vi har jo lagt vores bud på en gymnasiefordeling ud, hvor et udkantsgymnasium har til ansvar at tiltrække minimum 56 elever om året, og så kan de få tilført de elever, der er i yderområdet, eller som bor tæt på, og det kan så være op til de 84, så man sikrer, at der er et godt socialt miljø.
Men hvis de ikke kan det i løbet af 3 år, må man se, om gymnasiet bliver nødt til at lukke, for det skal være de unges førsteprioritet, der kommer først, da det også hører sammen med trivslen og det faglige niveau på gymnasierne.
Tak for det.
Jeg synes faktisk, at det er en falliterklæring, at vores folkeskole i dag ikke er god nok til at løfte middelklassens børn, og jeg mener, at problemet starter der, for hvis man kan få løftet de børn, vil de også kunne komme på gymnasiet.
Så er der også hele den her debat om, at der også er en del drenge, der bliver udelukket, og der synes jeg faktisk, at man kan starte med i næste uge at stemme for DF's beslutningsforslag om, at vi skal iværksætte incitamenter til, at vi kan samle de drenge, som er bagud i folkeskolen, op.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-11-30:
Jeg tror ikke, at det eksempel, som ordføreren nævner, er noget, som praktiseres i Danmark.
Det, der foregår ude i virkeligheden, er, at dem, der ikke vil have halalslagtet kød, kan spise grisekød, for der er altså ikke noget halalslagtet grisekød.
Og man kan spise fisk, og man kan spise vegansk, og man kan spise vegetarisk.
Og jeg håber, at man er så moderne ude i institutionerne, at man har en valgmulighed.
Det ved jeg man har mange steder, og så må man også tage debatten derude.
Det er jo derfor, man nogle gange har debatten i regionsråd og i kommuner omkring det her, og det synes jeg kommuner og regioner skal finde ud af at håndtere.
Så det er jeg rimelig tryg ved.
Men jeg vil også give udtryk for, at hvis man læser hele forslaget, kan man godt se, at der er en underdagsorden, og det er jo ikke det der frie valg, det handler om, men et spørgsmål om, at Dansk Folkeparti synes, det er for dårligt, at halalproduktionen betaler til nogle islamiske organisationer for at have en certificeringsordning.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-11-30:
Tak for det.
Ordføreren har jo ret, og jeg ved, at ordføreren også er modstander af tomme busser.
Så tak for det.
Et af de emner, man også kan diskutere i det her – det har ordføreren jo ret i – er, at børnene skal køres i skole og fra skole, og der er måske noget med nogle fritidsaktiviteter, og lige pludselig bliver det rigtig, rigtig mange kørsler med kollektiv transport.
Ser ordføreren nogle muligheder i det lovforslag, som lige er blevet tredjebehandlet i dag, om muligheder for taxakørsel eller taxalignende kørsel, altså hvor privatpersoner mod betaling kan køre andre mennesker rundt, således at man kan få et lidt mere bredt net i det her og måske på den måde hjælpe?
For der er jo ikke nogen taxaer i landdistrikterne.
Jette Gottlieb (EL), 2023-11-30:
Det er der muligheder i, men der var den svaghed i lovforslaget, at man ikke ville sikre, at der var den tilstrækkelige sikkerhed, i form af at den pågældende var køreerfaren, og at kørslen var forsikret.
Hvis man ikke vil sikre det, er der en meget farlig åben port for, at det kan blive rigtig farligt at bruge den måde.
Derfor var det ikke løsningen, medmindre man tilførte de ordninger, jeg her nævner.
Susie Jessen (DD), 2023-11-30:
Det ved jeg at ordføreren er rigtig engageret i, så det synes jeg er godt.
Jeg har egentlig et specifikt spørgsmål, for ordføreren nævner jo meget det her med udvikling af landdistrikterne generelt.
Den anden dag så jeg et billede fra Venø af, hvor lidt de egentlig kan få lov at udvikle sig.
De blev hele tiden stoppet af de her kystnærhedszoner og strandbeskyttelseslinjer.
De må ikke lave en festival, de må ikke lave et skilt, de må ikke lave en ombygning af en café, og de må ikke ombygge en FDF-lejr.
De har lige fået lov til at bygge et par shelters, men ellers er det godt nok begrænset, hvad de har fået lov til.
Så jeg vil egentlig høre Enhedslisten, om man ikke også synes, at det måske er på høje tid, at vi begynder at kigge lidt på de her strandbeskyttelseslinjer og kystnærhedszoner, sådan at vi kan sikre en god udvikling, også især på småøerne, som har store problemer med det.
Jette Gottlieb (EL), 2023-11-30:
Jo, det er en god idé.
Det er vi jo også i gang med.
Der er selvfølgelig nogle rammer for det efter min mening, for det er vigtigt, at vi har kystbeskyttelseszoner.
Men det er jo indlysende, at hvis kystbeskyttelseszonerne udgør 80 pct. af en ø, så er der ikke ret meget andet at gøre godt med.
Så det er klart, at der skal være nogle mere åbne regler der.
Men vi er jo i gang med at prøve at finde ud af forskellige former for løsninger på det.
Susie Jessen (DD), 2023-11-30:
Nej, det er ordføreren sjældent.
Det er jeg glad for.
For jeg har også set, at for Langeland er det nærmest det samme.
De har jo de samme udfordringer med, at de ikke må noget som helst.
Så jeg er glad for, at vi også bredt herinde i Folketinget kan kigge på, at vi måske skal have kigget lidt på de regler og finde ud af, hvordan vi kan sikre, at der kommer udvikling alle steder, og at man ikke er låst.
Jette Gottlieb (EL), 2023-11-30:
Langeland er cirka på størrelse med Gaza, så jeg er glad for, at der ikke bor 2,5 millioner mennesker på Langeland.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-30:
Det kom lidt bag på mig, at jeg var den eneste, der havde en kort bemærkning, for jeg synes – og nu skal man lige skrue op for fjernsynet, for jeg vil godt rose ordføreren – den sad ret godt.
Den ramte – nu ved jeg ikke, hvad man må sige i Folketingssalen – i bagdelen.
Men når jeg f.eks. er blevet kritiseret for at være efter København, har jeg jo altid sagt, at det lige så godt kunne være Brønderslev, Hjørring eller en af de andre byer, for det er nemlig, præcis som ordføreren siger.
Det behøver ikke at være København, for folk søger det urbane alle steder, og det er på bekostning af noget andet.
Hvis vi går helt ned i det, kan man sige, at hvis man skal vælges i en lille kommune, er det bedst at være populær i den store by, og så centraliserer man resten.
Der har de lukket, jeg ved ikke hvor mange plejehjem og skoler nu.
Sjovt nok er de alle sammen uden for den store by, og sjovt nok er dem, der har flertal til at lukke dem, nogle, der bor i den store by.
Jeg ved ikke, hvordan ministeren har tænkt sig at løse det, men jeg vil sige, at ordføreren ramte fuldstændig plet i forhold til problematikken, og det var jo helt skønt at få lov at sige det til en radikal.
Zenia Stampe (RV), 2023-11-30:
Vi er jo også et gammelt husmandsparti.
Tak for den kommentar.
Jeg håber, at det her er en diskussion, vi kan have.
Jeg har ikke været ordfører for det her tidligere, men nu kunne jeg forstå, at man allerede har lavet forsøg med det.
Det er tanken om, om man kunne give sådan en status, som man som landsbysamfund kunne vælge til, hvor der ville følge noget større frihed med, men måske også noget større ansvar.
Jeg synes også, at det, vi kan se der, hvor det lykkes at skabe noget liv, jo ikke handler om, at kommunen så kommer og ligesom løfter en eller anden opgave for lokalsamfundet. Nej, det er faktisk, fordi lokalsamfundet selv løfter det.
Kan vi på en eller anden måde bruge det bedre gennem at give mere frihed, men også mere ansvar, så synes jeg, det kunne være rigtig interessant at arbejde videre med.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-11-30:
Mange tak for det, og tak for den gode, retorisk stærke og også underholdende tale.
Det er jo ikke alt, ordførerkredsen hernede kan være enige om, men jeg tror, der er en bred enighed om, at vi gerne vil se ordføreren stå og danse diskodans i lyset fra stroboskoplys fra vindmøller.
Det er rigtigt, at der er stor forskel i vores lille land.
I rapporten er der også angivet det her med, at der er nogle steder, man er gode til landdistriktspolitik, altså hvor det virkelig fungerer, og så er der nogle steder, hvor det absolut ikke fungerer.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er: Ser ordføreren nogen steder, hvor vi også herfra kan gøre noget for at få det til at fungere?
Altså, hvordan kan hotspottene smitte ikkehotspottene, så at sige?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-30:
Jamen så skal vi finde ud af, hvordan vi fra Folketinget begynder at klone ildsjæle, for det er jo det, der altid findes de steder, hvor det her virker.
Der er en ildsjæl, som laver en friskole, og som går rundt og får de andre med på det, og så laver man en god friskole.
Det er jo derfor, som Radikale siger: I stedet for folkeskolen, hvor der ingenting var, var der pludselig en fantastisk friskole, hvor det hele kørte.
Men det er ildsjælene.
Hvis vi kan finde ud af at klone ildsjæle, kommer vi i mål.
Og en måde at klone dem på er jo dybest set at få bremset det der med, at vi rent faktisk flytter hurtigere til byerne, end vi flytter ud af dem.
Og der kommer vi tilbage til alle de andre løsningsforslag.
Lad os nu gøre det attraktivt at bo derude, både økonomisk, men også bare i den praktiske del af det at være voksende familie derude.
Lad os finde en måde at transportere folk på.
Giv dem kørekort som 16-årige.
Der kører alligevel ingen biler derude.
De kan sagtens køre rundt.
Lad os tænke ud af boksen og finde nogle løsninger, der gør det muligt at komme rundt, hvis ikke det er offentlig transport, for jeg er enig i, at det kan det jo være.
Men jeg vil bare sige, inden vi laver cykelstier alle steder, at de koster ca. 1 mio. kr. pr. kilometer.