runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kasper Roug (S), 2022-04-26:
Tak for det.
Det er desværre sådan, at den sædvanlige ordfører på området er kortvarigt forhindret, så jeg har lovet at ville læse hans ordførertale op, og det starter jo med, at der i forhold til B 97 om lægedækning ikke er nogen tvivl om, at den manglende adgang til en praktiserende læge udgør et alvorlig geografisk ulighed i sundhed.
Derfor er det også Socialdemokratiets klare mål, at alle borgere får adgang til en praktiserende læge, og at vi får flere læger ude i de områder, der i dag er lægedækningstruede.
Konkret pålægges regeringen i beslutningsforslaget at sikre mindst 5.000 praktiserende læger i 2035 og en bedre speciallægedækning.
Ser vi på det første, viser Sundhedsstyrelsens prognoser, at vi i øjeblikket er på vej mod 6.500 speciallæger i almen medicin i 2035.
Det er en stigning på over 50 pct. i forhold til antallet i 2018.
Vi er altså allerede her langt forbi de 5.000, som nævnes i forslaget, og så er der endda ikke engang taget højde for de 100 ekstra hoveduddannelsesforløb, som blev aftalt mellem regeringen og regionerne i 2020.
Både uddannelse og dimensionering er godt og vigtigt, og Socialdemokratiet mener også, det er nødvendigt at sige, at vi ikke kan nøjes med at operere med en tidshorisont, der hedder 2035, sådan som der lægges op til her i forslaget.
For problemerne er derude her og nu, 600.000 danskere bor i et lægedækningstruet område, og derfor er vi også nødt til have forslag, som giver løsninger på kort sigt.
Her har regeringen jo med sundhedsreformen præsenteret en række gode og konkrete bud.
Det gælder jo først og fremmest vores forslag om praksispligt, hvor vi omlægger en del af hoveduddannelsen i almen medicin.
Regeringen lægger også op til i samarbejde med regionerne at arbejde for at oprette 10 nye licensklinikker med plads til ca. 10 til 30 ekstra læger i de lægedækningstruede områder, og det gør det mindre bureaukratisk at oprette regionsklinikker i de lægedækningstruede områder.
I områder med særlig store udfordringer kan det også være en mulighed at yde et økonomisk tilskud til de praktiserende læger, som eksempelvis ansætter praksispersonale, for at tage imod væsentlig flere patienter.
Jeg og vi i Socialdemokratiet noterer os også, at Venstre i bemærkningerne til beslutningsforslaget har oplistet en række forslag, og flere af dem flugter jo ganske udmærket med det, som regeringen har lagt frem.
Vi kan ikke støtte B 97, som det ligger her.
I stedet vil jeg opfordre til, at man tager sine gode forslag med ind til forhandlingsbordet om en sundhedsreform.
Det er i det forum, vi bør løse lægemanglen, så vi får lagt en solid plan, der både på kort sigt og på længere sigt forholder sig til de udfordringer, vi står over for i forhold til lægemanglen.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-26:
Altså, vi har også lige nu vores eget udspil til en sundhedsreform, hvor vi også afsætter betragtelige midler til netop at få løst den her opgave, fordi det jo for os er helt centralt, at hvis vi skal løse opgaven med det nære sundhedsvæsen og skal sikre, at det fortsat bliver en offentlig opgave – altså en opgave, der bliver løst i det offentlige sundhedsvæsen med lige og fri adgang – så kræver det også, at der bliver investeret.
Og det er klart, at det er vi villige til.
Det gælder både det at finde pengene til de investeringer, men også at sikre, at vi får nationale kvalitetsstandarder, og at der også følger midler med ud, når det skal løses lokalt.
Så det er en dagsorden, der er rigtig vigtig for Enhedslisten.
Martin Geertsen (V), 2022-04-26:
Tak til hr. Peder Hvelplund.
Jeg lytter jo altid meget intenst, når Enhedslisten siger noget.
Det er mere bare for at få en eller anden pejling på, hvor hårdt hr. Peder Hvelplund og Enhedslisten vil stemple ind i den her diskussion i de forhandlinger, vi vel på et eller andet tidspunkt alvorligt skal i gang med, for så vidt angår spørgsmålet om det nære sundhedsvæsen og i særlig grad det, der handler om almen praksis.
Men hvor højt oppe på dagsordenen står det hos hr. Peder Hvelplund?
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-26:
Tak for det, formand, og tak til Venstre for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Som tidligere ordførere har været inde på, er det jo en væsentlig problematik, som vi løbende beskæftiger os med.
Og der pågår jo også lige nu forhandlinger om det udspil til en sundhedsreform, som regeringen har fremlagt.
Der er det jo ikke nogen hemmelighed, at vi fra Enhedslistens side ikke mener, at det, der er fremlagt, er ambitiøst nok.
Men det giver jo netop mulighed for også at kunne diskutere hele spørgsmålet om lægedækning.
Jeg synes også, at det er væsentligt, sådan som jeg også tror at tidligere ordførere har været inde på, at sige, at det her jo ikke alene handler om speciallæger i almen medicin.
Det handler jo grundlæggende om at få set på, hvordan vi kan få sikret, at der er tilstrækkeligt med speciallæger i det hele taget inden for de forskellige fagområder.
Når vi kommer til at skulle diskutere det, synes jeg også, det er væsentligt både at se på, at vi får uddannet tilstrækkeligt med læger, men selvfølgelig også se på, om de arbejdsvilkår, som vi tilbyder dem, er gode nok til, at det bliver et attraktivt arbejde.
Vi kan jo se nu bl.a. med det øgede pres, der er ude i det nære sundhedsvæsen, at der også blandt speciallægerne i almen medicin bliver et større pres på grund af arbejdsmængden og kompleksiteten i de opgaver, de møder.
Så det er også et element, vi bliver nødt til at se på i forbindelse med de forhandlinger.
I den forbindelse tror jeg også, det er vigtigt at se på, hvad det er for nogle arbejdsvilkår, vi tilbyder dem.
Vi kan f.eks. se – det hører vi bl.a. også fra Yngre Læger – at der er et stigende ønske om, at der ikke nødvendigvis er et arbejdsgiveransvar, når man skal ud og fungere som almen mediciner.
Derimod skal vi også sikre, at det bliver lettere og mere fleksibelt for regionerne at oprette regionsklinikker, så man kan have læger ansat som almen medicinere i en regionsklinik, men hvor de samtidig også skal have mulighed for at arbejde på et sygehus og være en del af et fagligt fællesskab og deltage i forskningsopgaver og lignende.
Så jeg tror, at der er en række tiltag, som vi skal se på i forbindelse med det.
Men som sagt er der nu endelig kommet gang i forhandlingerne om udspillet til en sundhedsreform, og der vil vi i Enhedslisten tage vores idéer med ind til forhandlingsbordet.
Det tænker jeg at Venstre også vil.
Derfor kommer vi heller ikke til at stemme for det beslutningsforslag, der ligger her fra Venstre.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-04-26:
Ja, som jeg sagde – og det mente jeg fuldstændig oprigtigt – synes jeg, at Venstre har en række gode idéer med.
Meget af det kan vi sagtens se os selv i, og det synes jeg da vi skal drøfte ved forhandlingsbordet.
Martin Geertsen (V), 2022-04-26:
Det var bare for at takke den radikale ordfører.
Der var bare én ting, jeg lige hæftede mig ved, og det var, at ordføreren sagde, at vi skulle bruge økonomiske incitamenter, og det fremgår jo faktisk af forslaget en række steder, at man kan bruge økonomiske incitamenter.
F.eks. kan man spørge, om der er nogen læger, der kan tage patienter ud over normtallet på 1.600, og om de kan få en økonomisk tilskyndelse til det.
Kunne man operere med et rekrutteringstillæg i forhold til yngre læger, der bosætter sig i lægedækningstruede egne af landet?
Kunne det være sådan noget, den radikale ordfører kunne finde på at enes med nogle af os andre om i sådan nogle forhandlinger?
Stinus Lindgreen (RV), 2022-04-26:
Det er klart, at det er uholdbart, at der er så store geografiske forskelle i vores lille land.
Vi er nødt til at sikre lægedækningen ved at se på en række forskellige tiltag, og jeg noterer mig også med glæde, at Venstre i forslaget her har en række idéer med.
Vi skal selvfølgelig se på antallet af uddannelsespladser i de enkelte specialer, men det er jo i sagens natur noget, hvor effekten ligger en del år fremme i tiden.
På kortere sigt kan vi jo se på, hvilke incitamenter vi kan bruge for at tiltrække læger til de områder, der mangler.
Kan vi gøre det mere attraktivt at slå sig ned i de lægedækningstruede områder f.eks. ved at se på økonomi eller på de praktiske forhold?
Det er noget af det, vi skal drøfte i forhandlingerne.
I Radikale Venstre er vi glade for debatten, men vi kommer naturligvis ikke til at stemme for Venstres forslag her i salen.
I stedet vil jeg glæde mig til at drøfte problemet og alle de forskellige mulige løsninger ved de igangværende forhandlinger om en sundhedsaftale, som vi jo er i gang med netop i disse dage.
Tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-26:
Tak for det.
Tak for at fremsætte forslaget.
SF har noteret sig, at antallet af hoveduddannelsesforløb i almen medicin er løftet ad flere omgange gennem de seneste år, og at der i hovedscenariet i Sundhedsstyrelsens lægeprognose for 2018-2040 i forhold til udbuddet af læger og speciallæger forventes en stigning på 51 pct. i antallet af speciallæger i almen medicin i perioden 2018-2040.
Det har jeg læst mig til.
På den kortere bane forventes der en stigning i antallet af speciallæger i almen medicin på knap 8 pct. i perioden 2018-2025.
Det betyder også, at der forventes at være ca. 6.500 speciallæger i almen medicin i 2035.
Er det så nok?
Jeg ved det ikke, men jeg ved, at det er et område, som vi skal følge utrolig tæt.
Jeg er superglad for, at den nye overenskomst om speciallægehjælp, som trådte i kraft den 1. april 2022, har til formål at sikre en bedre speciallægedækning.
Ikke mindst har vi noteret os, at regeringen i oktober 2021 og i marts 2022 har fremlagt forslag om lægedækningsinitiativer, og der er i øvrigt også indkaldt til forhandlinger om det.
I SF vil vi arbejde for udbredelsen af flere licensklinikker.
Det er langtfra sikkert, at nye unge læger synes, det er fedt at arbejde på de samme vilkår, som hidtil har været gældende for de praktiserende læger, i en tid, hvor det kan være svært at sælge en praksis.
Der kan man altså godt risikere at føle sig lidt stavnsbundet, ikke mindst i yderområderne.
Jeg tror derfor også, at vi skal se på nye ejerformer og nye måder at gøre tingene på, som både bevarer familielægen, som vi kender den, men som samtidig fortsat kan være attraktive for nye unge læger.
Vi mener i øvrigt, at lægedækning skal adresseres i forhandlingerne om en sundhedsreform, hvor det nære og sammenhængende sundhedsvæsen er et vigtigt tema, som ikke kun skal inkludere læger, men også andre faggrupper og sektorer på tværs.
Så derfor vil vi også se frem til de videre forhandlinger om en sundhedsreform, hvor vi mener, at problemet, som Venstre her fremhæver, er et rigtigt problem, som også skal adresseres.
Tak for ordet.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-04-26:
Der har vi et stort arbejde foran os, som vi ikke lige klarer med et snuptag.
I mellemtiden må vi altså sikre, at vi har den bedst mulige lægedækning, med de midler, vi har til rådighed, og dér er der altså brug for noget metodefrihed til regionerne, for at de kan løse det på den måde, det nu kan lade sig gøre.
Zenia Stampe (RV), 2022-04-26:
Jamen det kunne også godt være 20 pct.
Det tror jeg så ville blive rigtig svært samtidig med alle de andre interesser, der er i spil.
Men det input, vi får fra de grønne organisationer, er jo, at 10 pct. strengt beskyttet urørt hav er nok til at skabe grundlaget for god biodiversitet.
Når vi så også derudover har 20 pct., som også er beskyttet i et eller andet omfang, og når vi så har de 100 pct., som så stadig væk skal reguleres, men hvor man kan udnytte havet, så er det den fordelingsnøgle, som vi er gået videre med, jo ikke mindst fordi den kommer fra de grønne organisationer, som stadig væk efterlader plads til udnyttelse.
Det er faktisk en strategi, hvor det kun er 10 pct., der bliver urørt.
Resten kan i et eller andet omfang anvendes.
Det synes vi egentlig er temmelig pragmatisk.
Derfor ønsker vi under ingen omstændigheder at gå under de 10 pct., når vi snakker urørt hav.
Der skal vi levere på de 10 pct.
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Jeg kan bekræfte over for ordføreren, at vi selvfølgelig også møder op til forhandlingerne om havplanen.
Jeg vil, både i forhold til den radikale ordfører og nu også her, bare sådan lige sige, at når man læser forslaget og det, vi har skrevet til allersidst – vi har jo skrevet, hvorfor vi gerne vil det her – kan man se, at vi har skrevet: »Den videre proces, bl.a. med beslutninger om placering af områderne, må ske i tæt samspil med grønne organisationer, forskere og andre eksperter, der arbejder indgående med havmiljø, for at sikre den størst mulige biodiversitetseffekt på områderne.
Det Blå Danmark skal høres.«
Det er faktisk det, vi har skrevet.
Så vi har jo ikke skrevet, at vi gerne vil udpege nogle ørkener derude og så sige, at det har vi udpeget til natur.
Det er ikke det, vi ønsker.
Og jeg er meget enig i, at det her forslag ikke omhandler havplanen, for havplanen er jo, hvad man så skal bruge de 90 pct. til.
Men det var ligesom for at få det her stærke mandat, for når man går ind til den havplansdiskussion, bliver det en prioritering.
Som flere ordførere har sagt, er der noget, vi ikke kan.
Vi har en fornemmelse af, at vi kan det hele, men der er noget, hvor vi må sige, at der må vi prioritere, og at der kan vi ikke.
Der må vi bare ikke glemme naturen, og vi mener absolut, at 10 pct. må være et minimum.
Bruno Jerup (EL), 2022-04-26:
Jamen jeg håber da også, at regeringen hører, at der er en stemme her, også DF's stemme, som sådan set peger i retning af, at vi skal have 10 pct. strengt beskyttet hav.
Så det er jo godt, og på den måde kan man sige, at det her forslag i den forstand også kan være med til at skubbe den rigtige vej, og det vil jeg så også gerne kvittere for.
Men jeg synes alligevel, at forslaget er sådan lidt for snævert i sit sigte.
Og så er jeg med på, at der står i teksten, at I vil høre alle mulige forskellige, og det er jeg også med på.
Men det, der jo er problemet, er, hvem det er, der er hovedsigtet, og der kunne man godt få den følelse, at det ligesom er dem, der er en del af noget af det mest ødelæggende af fiskerierhvervet, der har forrang frem for miljøet.
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Helt kort til sidst – og jeg skal også nok huske, at det skal blive til et spørgsmål – vil jeg sige, at det her jo ikke bliver nemt med de mange interesser, der er, og beslutningen bliver hverken fiskernes, energiselskabernes eller råstofindvindernes; det bliver vores.
Det bliver jo 90 mandater, der skal sørge for, at vi får udpeget de områder, hvor der skal stå vindmøller, at vi får udpeget de områder, hvor vi vil have natur, og at vi får udpeget de områder, hvor man kan fortsætte med at fiske, og det her betyder, at der er nogen, der får nogle restriktioner.
Så ansvaret ligger herinde, og det er også derfor, jeg sådan set er glad nok for debatten i dag, for når regeringen har startet med at udpege og sige, at man kun vil udpege 4,1 pct., ender vi med at blive fortidens syndere, hvis vi ikke kommer over de 4,1 pct.
Bruno Jerup (EL), 2022-04-26:
Jamen jeg er helt enig i, at de 4,1 pct. absolut er for uambitiøst i forhold til vores sigte, så der er vi sådan set enige.
Og det er også rigtigt, som ordføreren er inde på, at det her bliver en prioritering, og at det er os, der skal lave den, og ja, der er interesser nok til at bruge vores hav og vores arealer mere end en gang, og derfor vil det helt sikkert være sådan, at vi kommer ind på en prioritering, hvor det selvfølgelig – selvfølgelig – også i den prioritering bliver sådan, at vi ikke kan gøre alle glade.
Mona Juul (KF), 2022-04-26:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne.
For ikke så længe siden skrev jeg en artikel om, at regeringens havplan havde brug for en opkvikkende dukkert.
For den havplan, regeringen søsatte sidste år, var knap nok nået ud af havnen, før både sejl og skib var gennemhullet af kritik – for at sige det uden omsvøb – fra alle og enhver.
Derefter lå den forliste havplan dybt under vandoverfladen og ventede på en mere søstærk udgave, og den har vi fortsat til gode at se – faktisk.
Men vi indledte trods alt forhandlingerne i fredags, og jeg lyttede mig til, at regeringen er gået væk fra kun at smide en enkelt redningskrans ud til hele besætningen, altså at man nu godt kan finde mere urørt hav end de der 4,1 pct., man har spillet ud med.
Det er nok meget godt, for med det første udspil løser vi ikke rigtig noget, og vi indfrier i hvert fald heller ikke målsætninger for EU’s biodiversitetsstrategi.
Ja, faktisk vil så lidt urørt hav tillade, at forringelsen af de undersøiske økosystemer fortsætter ufortrødent, og det holder selvfølgelig bare overhovedet ikke.
Hvis vi ikke omlægger vores udnyttelse af havnaturen radikalt, mister vi en lang række marine arter og gør uoprettelig skade på hele økosystemet.
Den allermest påtrængende opgave er at udtage det, der nok svarer til 10 pct. af vores have, til urørt hav.
Undersøgelser viser netop, at områder med vild og urørt natur får fiskebestandene til at vokse mærkbart, og det betyder, at vi på sigt kan fiske langt flere fisk uden at presse naturen i ubalance.
For Konservative kommer det derfor ikke til at handle om de 10 pct., men om, hvor de 10 pct. skal findes.
For der er til lands såvel som til vands kamp om pladsen.
Vi har et ekstremt presset fiskeri, som er et af vores vigtige fødevareerhverv, og som vi mere end nogensinde har brug for, både på kort og på langt sigt.
Vi har også et enormt behov for mere vedvarende energi – havvindmøller og energiøer kommer med en pris, også for naturen – og for meget andet, bl.a. andres udfoldelse på havet som søfart og forsvar, bare for at nævne par andre yderst relevante sektorer.
Vi taler derfor meget om sameksistens for at komme i mål, og det tror jeg bestemt også på.
Jeg tror også på, at det kommer til at blive lidt dyrere, men naturen kalder på handling, og det er faktisk nu.
Konservative bakker helhjertet op om forslaget og håber, at vi i forhandlingerne i fællesskab kan komme havet til hjælp.
Her bliver det helt afgørende, hvilke områder der udpeges, og derfor mener vi, at beslutningsforslaget er en fin markering, men også, at når forhandlingerne pågår, er det dér, vi skal lægge energien.
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Tak for det.
Så kan man jo altid diskutere, om det er beslutningsforslaget, der har overhalet forhandlingerne, eller om det er forhandlingerne, der har overhalet beslutningsforslaget, men sådan er det.
Det vigtigste er i hvert fald, at vi er kommet i gang.
Jeg vil også gerne sige mange gange tak for den behandling, som beslutningsforslaget har fået, og faktisk også for den tale, som ministeren holdt, og som jeg synes var meget imødekommende.
Jeg vil også sige tak til de andre ordførere, som jo bidrager til, at det her ikke – og sådan opfatter jeg det heller ikke i dag –
Det er faktisk slet ikke dér, vi er.
Det er jo den her debat om, hvad det er, vi skal nu, hvor havet pludselig bliver den nye byggeplads, hvis man må sige det sådan.
Vi hørte før om råstoffer, og vi har det også i forhold til, at vi skal udbygge vores grønne energi, og vi har det omkring fiskeriet, som også er utrolig vigtigt, og så i forhold til – når vi snakker klima – kød og den måde, som vi skal skaffe protein på.
Der skal man bare passe på, at man ikke altid kommer til at stå der og sige: Hvordan bliver vi rigest?
For udfordringen er jo, at det tror jeg vi alle sammen gerne vil, og vi vil gerne finansiere vores velfærdssamfund.
Men det, der også er vigtigt, er, at der ikke kommer nogen bagefter og siger: Hvad var det, der skete på jeres vagt, da vi begyndte at bruge havet mere, end man ellers har været vant til?
Derfor ser vi meget frem til de forhandlinger, der kommer, og med den debat, som vi har haft her i Folketingssalen i dag, tænker jeg måske også – jeg har jo selv prøvet at være støtteparti til regeringer engang – at det godt kunne være, at vi i udvalgsarbejdet skulle se, om vi ikke kunne få skrevet et eller andet fornuftigt skriv med hinanden og se på, om man ikke kunne lave et flertal.
For så er man i hvert fald sikker på, at noget af det, som flere ordførere har nævnt i dag, måske også kommer med i en færdig aftale, når man sidder ovre i ministeriet.
Så det vil jeg i hvert fald lægge op til, altså at vi på tværs af partier prøver at lave en lille tekst om de positive ting, som vi trods alt er enige om, og så få det til at bidrage til det gode forløb, der bliver ovre hos ministeren.
Så tusind tak til alle ordførerne, og også tak til ministeren for at tage så pænt imod beslutningsforslaget.
Kasper Roug (S), 2022-04-26:
Tak for det, og tak for en god tale fra ordførerens side.
Nu er 10 pct. jo åbenbart det, som er det vigtige her.
Jeg kan ikke helt forstå, hvorfor der pludselig skal være 10 pct.
Hvorfor er det lige præcis 10 pct.?
Zenia Stampe (RV), 2022-04-26:
Ja, og så må vi jo se, om vi kan lande en beretning.
Altså, vi er jo sådan set splittet lige nu mellem på den ene side at være fristet til at stemme ja, for så har vi de 10 pct.
Omvendt er vi lidt bekymrede for, at hvis vi stemmer ja til de 10 pct., er det måske ikke de rigtige 10 pct. Så det er i hvert fald det, vi vil afsøge i det videre udvalgsarbejde.
Ønskescenariet er da en beretning, hvor vi bliver enige om de 10 pct. og vi også bliver enige om, at de 10 pct. skal udpeges af hensyn til biodiversiteten.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-26:
Tak for det.
Jeg taler i dag på vegne af vores ordfører, som desværre ikke kunne være her i dag.
Han deltager i Europarådets Parlamentariske Forsamling i Strasbourg, så man må nøjes med mig.
Det er et vigtigt emne, der bliver taget op med dette beslutningsforslag.
Det har resulteret i et hav, der på mange måder er overbelastet.
Det kommer bl.a. til udtryk ved, at den økologiske balance mange steder er for ringe, særlig i kystområderne.
Vi oplever mange steder iltsvind med store tab af biodiversitet til følge.
Det kan føre til kollaps af økosystemerne rundtomkring i landet med potentielt uoverskuelige følger.
Det er derfor helt afgørende, at vi i højere grad tager hånd om vores havmiljø og stopper den skadelige adfærd, der i årtier har tilladt erhvervsinteresser at udpine vores fælles ressourcer.
Det særlige ved havet er også, at meget af den ødelæggelse, der er sket og stadig sker, ikke er synlig for det blotte øje, da det ikke bare handler om bølgen blå, men om havbunden.
Derfor er vi i SF også meget glade for, at det med finansloven for 2022 endelig lykkedes at tage vigtige skridt til beskyttelse af netop havbunden med de trawlfrie områder i bælthavene og to marine naturparker.
Vi ser meget frem til at få udmøntet den del af finansloven og ikke mindst til at tage mange flere skridt for at beskytte vores havnatur.
Det er også de temaer, som vi i SF ønsker at tage op under de netop startede forhandlinger om Danmarks første havplan og selvfølgelig havstrategiens indsatsprogram, som jo er det, der er styrende for havplanen.
Her har vi nemlig en enestående mulighed for at tage hensyn til naturen, som vi tydeligvis ikke har gjort hidtil.
Netop fordi vi har den mulighed med havplansforhandlingerne, kan vi som udgangspunkt heller ikke stemme for det her forslag, altså da det lidt er overhalet af forhandlingerne.
Vi har ventet på dem så længe, men vi er selvfølgelig også klar til at indgå i udvalgsarbejdet – og gerne med en tekst, der understreger behovet for meget mere beskyttelse.
Tak for ordet.
René Christensen (DF), 2022-04-26:
Det er bare meget kort: Socialdemokratiets ordfører gav udtryk for, at det forslag om, at man principielt gerne vil have udpeget 10 pct. af havområdet til at være uberørt, er meget vidtgående.
Mener ordføreren også, at det er meget vidtgående, og at det måske nærmest er for meget?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-04-26:
Jeg skal ikke stå her og sætte tal på, men jeg synes, at vi jo netop imødekommer beslutningsforslaget ved også at tilkendegive, at vi er enige i, at der er et behov for, at vi beskytter hav, og at vi både har prioriteret havet i finansloven, men også ser frem til de havforhandlinger, som vi alle sammen venter på, og hvor vi måske også får muligheden for at udmønte nogle af de her ting.
De drøftelser ser vi frem til.
Men vi synes også, at det giver mening at have den her drøftelse i en udvalgsbehandling, eventuelt med henblik på en beretning – og der får vi også lejlighed til at drøfte måltal eller ikkemåltal.