runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2021-03-24:
Altså, hvad angår den her ordning med frisøren, så gælder den på landsplan først den 6. april; så den frisør, der ligger i Billund, kan også først åbne den 6. april.
Så det er den dato, vi har aftalt, og indtil da – det synes jeg også spørgeren er inde på – er der tale om en ny ting, man som forlystelsespark skal kunne tjekke op på.
Vi har appen MinSundhed, og der kommer en ny app, plus at man kan vælge at få skrevet tingene ud, så man har det på papir, hvis man ikke har en smart telefon og har den app installeret.
Det er nogle ting, der skal løbes i gang, så det tager lige noget tid at få det til at fungere i praksis.
Med stor respekt vil jeg sige, at jeg næsten tror, at det her spørgsmål må være stillet før den politiske aftale.
Og fuld respekt for det; det er jo de vilkår, vi har at arbejde under.
Jeg tror, at den aftale, vi har lavet her, er både god, logisk og rimelig, men den går også skridtet videre, og når der bliver sammenlignet med situationen på Bornholm – og det tror jeg er klogt at gøre – vil jeg sige, at Bornholm jo lidt har været et eksperimentarium, hvor vi har kunnet lave nogle forsøg, fordi øen geografisk set er placeret, som den er, og fordi smitten der har været lav.
Og så har vi jo gjort det, at vi har sat gang i nogle ting, som vi har fulgt meget nøje, og vi ville så, hvis det var en succes, kunne implementere det i resten af landet.
Det er præcis det, der sker nu: at noget af det, man har skullet gøre hos frisøren på Bornholm, kan man så også gøre hos frisøren i resten af Danmark fra efter påske – og så fremdeles.
Så det er simpelt hen begrundelsen.
Hvad angår forskellen, som der spørges til her, mellem overstået vaccination og et negativt testsvar, så bliver den forskel elimineret, fordi begge dele kommer til at tælle lige meget med hensyn til at få adgang til de her forskellige dele af vores samfund, som vi altså kan åbne op lidt tidligere takket være det her.
Så det kommer til at gælde begge dele.
Og det gælder så også den anden vej, for jeg har set nogle på sociale medier, der synes, at der nu er tale om vaccinetvang ind ad bagvejen.
Det er det på ingen måde, for en negativ test er præcis lige så adgangsgivende, som en vaccine er, og man kan jo så vælge at få sig en negativ test, hvis det er, at man af forskellige grunde ikke ønsker en vaccine.
Jeg appellerer til og opfordrer til, at man får en vaccine, men der er ikke nogen tvang.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-24:
Mener ministeren, at det er både logisk og rimeligt, at man på Bornholm må gå til frisør – hvor nærkontakt er uundgåeligt – hvis man blot kan dokumentere en gennemført vaccination mod covid-19, mens dokumentation for en gennemført covid-19-vaccination ikke er adgangsgivende, hvis man vil på opdagelse i f.eks. LEGOLAND eller en af landets øvrige udendørs forlystelsesparker, hvor smitterisikoen ifølge eksperter er minimal?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-24:
Det ved jeg faktisk ikke lige om de er.
Jeg er jo ikke sådan i tæt dialog med den del af Danmark, altså vores forlystelsesparker.
Men vi har vores myndigheder, som er en del af det her sektorpartnerskab.
Og nu har vi lavet en aftale i forgårs, og det, det handler om nu, er at sikre, at de her sektorpartnerskaber sætter sig sammen og finder ud af, hvordan man får lavet det her i praksis.
Helt konkret til spørgerens spørgsmål vil jeg sige, at det er sådan, at coronapasset med overstået vaccination eller test, eller hvor man har haft sygdommen, også vil give adgang på det tidspunkt til de udendørs forlystelsesparker.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-24:
Nu vil jeg prøve ligesom at komme forlystelsesparkerne lidt i møde i forhold til at prøve at finde en løsning.
For det er jo sådan, at mange åbner i næste weekend, altså den 27. marts, hvor rigtig mange familier, inklusive bedstemødre, som er vaccineret, gerne vil en tur i f.eks. LEGOLAND.
Og det er der, jeg egentlig ikke kan forstå: Når man på Bornholm kan gå til frisøren med dokumentation for, at man er vaccineret, hvorfor kan man så ikke komme inden for i LEGOLAND Parken, hvor der er 150.000 udendørs kvadratmeter at bevæge sig rundt på?
Synes ministeren ikke på en eller anden måde, at der kunne være noget her, hvor man hurtigt kunne give en hjælpende hånd og sige: Selvfølgelig bør man, når man kan gå til frisøren med dokumentation for, at man er vaccineret, også kunne gøre det samme i en forlystelsespark?
Her til sidst vil jeg gerne komme ind på, at jeg kan forstå på ministeren, at coronapasset skal være adgangsgivende til også forlystelsesparkerne, men det ved forlystelsesparkerne så bare ikke endnu, for som det er lige nu – i hvert fald i den vejledning, de har fået – kan vaccinationen ikke være adgangsgivende.
Mener ministeren dermed, at de her forlystelsesparker egentlig er klædt godt nok på til at håndtere åbningen, som kommer til at foregå i den kommende weekend?
Tak for det.
Er ministeren enig i, at dokumentation for vaccination mod covid-19 skal være adgangsgivende til åbne faciliteter i samfundet som eksempelvis landets udendørs forlystelsesparker på lige fod med fremvisning af en negativ coronatest, der er højst 72 timer gammel?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-24:
Ja, det er jeg enig i, og det er jo også en af de tre indgangsdøre i det, der bliver til det her kommende og efterhånden meget omtalte coronapas, som det er blevet døbt.
Der er tre forskellige måder, hvorpå man kan få det.
Den ene er en negativ test – som der bliver sagt i spørgsmålet – der er maks. 72 timer gammel.
Den anden er overstået vaccination.
Og den tredje er, hvis man har antistoffer efter at have haft sygdommen.
Altså, hvis man har overstået infektionen og ikke længere er smitsom og har antistoffer, er der også et vist tidsrum, hvori man kan komme ind til de her forskellige dele af samfundet.
Og det er helt klart en af nøglerne, at vi i Danmark kan gøre brug af den brede testindsats til det, og det ser jeg meget, meget frem til.
Så svaret i kort form er: Ja, det er jeg enig i.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-24:
Tak for det.
Ja, som ministeren også lige har nævnt, var det jo også en del af den genåbningsplan, som der var en bred enighed om, og som blev indgået i mandags.
Tænker ministeren også, at selve vaccinationen på den måde kan være nøglen til, at man både kan komme på besøg i landets biografer, i restauranterne og rent ud sagt hos frisørerne?
Jeg har brug for at høre lidt mere om, hvordan ministeren tænker at det kommer til at fungere i praksis.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-24:
Jeg tror ikke, at vi skal bilde nogen ind, at der ikke også kommer noget bøvl undervejs.
Det gør der selvfølgelig.
Men det er simpelt hen en måde, hvorpå vi kan sikre, at vi bruger vores testkapacitet.
Og vi har en meget, meget stor testkapacitet i Danmark, og det har vi arbejdet hårdt på at få op, og det har vi oppe nu.
Vi skal bruge den til at få åbnet de her sektorer op noget tidligere.
Det er jo den lille frisør, den store biograf og alt det ind imellem, som vi jo trænger til at få åbnet op, og vores økonomi og dem, der arbejder i sektoren, trænger også til det.
Og det er præcis der, hvor man kan bruge det her coronapas.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-24:
Jeg kan sige, at der er der nogle, som i hvert fald her og nu ikke helt kan forstå, at det, hvis man er vaccineret, så ikke kan give adgang.
Det er bl.a. forlystelsesparker.
De har forståelsen af, at selv om bedstemor er blevet vaccineret to gange, skal bedstemor stadig væk forbi og blive testet, inden hun kan komme ind i LEGOLAND Parken.
Er det korrekt forstået?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-24:
Ja, sådan er reglerne jo i dag.
Men aftalen blev indgået i forgårs, og den træder i kraft den 6. april, lige efter påske.
Og der skal vi jo i gang med at gå ind med det, der hedder sektorpartnerskaberne, hvor forlystelsessektoren og alle de andre sektorer så går ind og finder ud af, hvordan vi så håndterer det her coronapas i fremtiden – og det arbejde er allerede sat i gang.
Det har vi i øvrigt også sagt hele tiden, at det selvfølgelig ikke er sådan, at vi dikterer noget, men at vi er nødt til at forhandle om det og blive enige om at løfte det her.
Jeg har også noteret mig – og det er jeg meget, meget glad for – at der faktisk er kommet nogle konstruktive bud fra Lægeforeningen og fra PLO på, hvad vi kan gøre for at løse problemet med, at der er områder i Danmark, alt for store og alt for mange, som stadig væk har problemer med lægemangel.
Alle gode idéer tager jeg med, men vores idé om en tjenestepligt er ikke lagt i skuffen.
Den er vi nødt til også at have på bordet, før vi er sikre på, at problemet er løst.
Nej, det er ikke det eneste, som den her regering har lavet.
Vi har jo f.eks. i de første 2 års økonomiaftaler sat midler af til at få uddannet flere læger, hvilket jo også er en del af problemstillingen.
Og så er det fuldstændig korrekt, at vi er gået til valg på, at det her lægedækningsproblem skal vi have løst.
Vi har også sagt åbent: Vi er klar til at gøre, hvad der skal til, for at det kan løses.
Et af de elementer, vi stadig væk har foran os, er en tjenestepligt, som vi jo har sagt at vi skal drøfte med de relevante parter.
Det ser jeg frem til at gøre, og jeg har også godt noteret mig, at der ikke er den store jubel blandt lægerne med hensyn til spørgsmålet om tjenestepligt.
Så det bliver da ikke nødvendigvis nogen nemme drøftelser, men jeg står ikke desto mindre fast på det.
Jeg mener sådan set også, at vi ikke kan – ikke som regering, men heller ikke som Folketing – se danskerne i øjnene igen ved næste folketingsvalg, hvis vi har det her som et kæmpe problem, som er uløst.
Vi er jo nødt til at løse problemet, også selv om det giver nogle knubs.
Liselott Blixt (DF), 2021-03-26:
Jeg tror ikke, at ministeren lytter, heller ikke til lægerne, der er derude.
Det er jo de læger, vi skal forsøge at bevare, fordi vi ved, at alderen er ret høj hos mange af de alment praktiserende læger.
Har man så ikke lært noget af det, når man kommer og endnu en gang kun vil gøre det, som man selv tænker ser meget godt ud på papiret, selv om lægerne siger, at det vil få færre læger derud, og at vi vil stå med et endnu større problem?
Vil man ikke tage den kontakt og så løse det sammen med lægerne frem for at løse det på skrivebordet?
Mange tak.
Nu nævnte ministeren selv 2013, hvor man netop havde lavet den her ordning, men dem, der husker tilbage, kan også huske 2013 som det år, hvor den daværende regering lavede et lovindgreb, som blev støttet af andre partier undtagen Konservative og Dansk Folkeparti.
Det eneste, vi har hørt fra regeringen og fra sundhedsministeren, er, at man nu vil lave tjenestepligt, så jeg tænker: Er det den vej, man vil gå, hver gang vi taler om almen praksis: at man tvinger noget ned over hovederne på lægerne og tror, at man på den måde kan få flere ud i almen praksis?
Julie Skovsby (S), 2021-03-26:
Tak for ordet.
Og tak til De Konservative for at rejse debatten om et vigtigt emne.
Vi deler jo ambitionen om, at alle danskere skal have adgang til en almenpraktiserende læge, uanset hvor man bor i landet.
Derfor er vi også enige i mange af de overvejelser, som indgår i beslutningsforslaget.
Vi står i øjeblikket med en stor opgave i vores sundhedsvæsen.
Vi skal sikre lægedækning til hele landet, så alle danskere har adgang til en fast almenpraktiserende læge.
Sådan er det desværre ikke i dag.
Sidste år var der omkring 140.000 danskere, der ikke havde adgang til det.
Og tallet forventes at stige de kommende år, inden vi kan se et fald.
Det er især nogle områder af landet, som er hårdt ramt af lægemangel.
For Socialdemokratiet er det helt afgørende, når vi taler om fri og lige adgang til sundhed, at alle har adgang til en almenpraktiserende læge, for netop når det handler om vores sygdomshistorie, betyder det noget, at det er et menneske, som vi kender og har tillid til.
Og de praktiserende læger spiller også en vigtig rolle som dem, der skal få os videre i sundhedsvæsenet, hvis noget er galt.
Derfor blev der bl.a. åbnet op for, at læger kunne eje op til seks ydernumre.
Der er opstået en række nye konstruktioner, bl.a. de såkaldte partnerskabsklinikker.
Det er vigtigt at slå fast, at ikke alle partnerskabsklinikker er stråmandsklinikker.
Der kan eksempelvis være tale om, at én læge varetager patientbehandlingen, mens en privat virksomhed varetager administrationen.
Det kan give god mening og være med til at sikre en bedre lægedækning.
Når vi står med den store udfordring med lægemangel, skal der også fortsat være mulighed for at lave forskellige konstruktioner, som kan imødegå udfordringen med lægemangel.
Det skal også fortsat være muligt for læger at købe mere end ét ydernummer.
Men det har ikke været meningen, at en læge skal kunne eje adskillige klinikker uden selv at arbejde i nogen af dem.
Derfor er vi enige i, at der skal gøres noget ved de her stråmandsklinikker.
Det er vigtigt, at der for borgerne er gennemsigtighed i forhold til lægevalg, og det skal ikke være muligt for praktiserende læger at virke som stråmænd, der ejer ydernumre, uden at have primært virke i en af klinikkerne.
Så derfor støtter vi op om, at Sundhedsministeriet arbejder for en løsning, der sikrer, at ejerlægen skal have sit primære virke i en af klinikkerne, som vedkommende ejer.
Vi ser frem til Sundhedsministeriets bud på den mest effektive løsning sammen med Folketingets partier, herunder sundhedsordførerne.
Per Larsen (KF), 2021-03-26:
Tak for det, og tak til fru Julie Skovsby i forhold til imødekommenheden over for det forslag, som vi har fremsat.
Det sætter jeg selvfølgelig stor pris på.
Så hvad er årsagen til, at man holder fast i, at læger skal have mulighed for at eje helt op til seks ydernumre?
Julie Skovsby (S), 2021-03-26:
Vi synes som sagt, som jeg sagde i min ordførertale, at partnerskabsklinikker også har sine fordele, og at de giver mening.
Der, hvor vi ikke synes det giver mening, er, hvor der er en læge, der ejer flere ydernumre, men ikke selv arbejder som læge under mindst et af dem.
Konservative har jo også vedlagt et bilag til beslutningsforslaget, bilag nr. 255, hvor der netop nævnes det her med, at private virksomheder har opdaget, at de kan kontakte helt tilfældige læger og bede dem om at blive ejere af op til seks forskellige klinikker, uden at de overhovedet arbejder som praktiserende læge i det daglige.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-26:
Jamen lad os prøve at få en drøftelse af det, nemlig om, hvad det er, der skal til.
Når jeg læser om stråmandsklinikker i medierne og om det her med, at nogle ikke engang har lægevirksomhed nogen steder, og at der er virksomheder, som køber eller på en eller anden måde overtager de her ydernumre og fuldstændig uden kontakt med lægen så driver dem, så er det i hvert fald ikke det, der er intentionen, så det må vi gøre op med.
Per Larsen (KF), 2021-03-26:
Men ville ordføreren ikke foretrække en konstruktion, hvor f.eks. seks læger, der har til huse i samme hus, havde hver sit ydernummer og dermed kunne sikre kontinuiteten for patienterne ved, at de simpelt hen jo havde deres eget ydernummer og deres egne patienter, frem for at man har en konstruktion, hvor der er én læge, som så måske har noget ansat personale og ikke kan sikre kontinuiteten på den samme måde?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-26:
Ja, det skal vi helt sikkert.
Jeg ved ikke lige, om det kan rummes i det her forslag og lige præcis i det her arbejde, men jeg er fuldstændig enig i, at alle incitamenter og alle strukturer i sundhedsvæsenet skal handle om og i langt højere grad end i dag skal drejes hen imod den tidlige og den forebyggende indsats.
Det er vi ikke gode nok til endnu, og jeg tror også, at man for at være ærlig må sige – og ordføreren peger netop på nogle ting – at der er nogle strukturer, som faktisk giver det modsatte resultat.
Og så ender det med, at vi kommer for sent og ikke får forebygget nok.
Så det er jeg helt enig i.
Det er en meget god pointe.
Jo, lad os bekræfte hinanden i, at det må være det, som er på dagsordenen.
Det er jo også det, som det her forslag handler om.
Så det giver vel bedst mening.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-03-26:
Tak for det.
I virkeligheden både tak til Konservative for at stille forslaget, men også til ministeren for talen og tilkendegivelsen om, at der skal indkaldes til nogle drøftelser om, hvordan vi gør det her.
Vi skal sørge for, at vi har læger nok, men jeg synes også, at det vigtigste er at sikre grobund for, at vi bliver ved med at have mulighed for at skabe det her nære og sammenhængende sundhedsvæsen.
Og det er åbenbart blevet en gordisk knude.
Og det er jo et af de steder, hvor det er rigtig vanskeligt for borgerne selv at holde styr på det.
Per Larsen (KF), 2021-03-26:
Tak til ministeren for hans tale og tak for den imødekommenhed, der også er i forhold til vores forslag.
For kontinuiteten, der er så vigtig for patienterne, kan en læge med seks ydernumre ikke sådan pr. automatik jo selv stå for.
Så er ministeren ikke nervøs for, at det går ud over kontinuiteten, når man har mulighed for at have de der seks ydernumre, som vi jo har set er blevet taget i anvendelse her i de seneste år?
Fra 2013 var det sådan set slet ikke det store issue, men vi har jo set her på det seneste, at der er læger, som efterhånden har seks ydernumre.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-26:
Jo, jeg er enig.
Og studier viser jo, at kontinuiteten i relationen mellem patient og den praktiserende læge har en betydning for patienttilfredsheden og for kvaliteten.
Vi skal også være ærlige og sige, at i dag har vi jo mange praktiserende læger i PLO-klinikker, altså organiseret i lægehuse med andre praktiserende læger, og det er jo kun positivt, for det betyder, at det er nemmere at få tid, og de kan sparre fagligt med hinanden.
Det betyder så også, at når jeg som patient ringer til vores læge om mine børn eller mig selv, er det ikke altid lige den samme læge, vi så ser, for der er flere læger i det lægehus, hvor vi er, og sådan har det været i de senere år – en udvikling, jeg tror kun er fin, og der også i den grad efterspørges.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi ikke gør det til et problem.
Det kan faktisk være en styrke for fagligheden og for fastholdelsen af læger og for muligheden for at tiltrække ikke mindst nyuddannede læger, at der er en faglig sparring og nogle kolleger i det her lægehus.
Per Larsen (KF), 2021-03-26:
Nu var ministeren inde på det her problem med, hvis der er unge nyuddannede læger, som måske ikke lige ved, om de er helt hundrede procent klar til at overtage en praksis, at de så godt kan have behov for at snuse lidt mere til det.
Kunne man ikke løse det ved simpelt hen at sige, at det er okay, at man i forbindelse med generationsskifte og det der med at prøve det af har mulighed for at ansætte de unge læger i en praksis, frem for at lægen simpelt hen skal have op til seks ydernumre?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-26:
Det kan sagtens være, at man kan finde nogle løsninger, og lad os prøve at drøfte det.
Men jeg kan ikke lige på stående fod tage stilling til sådan et forslag, og hvad det ville have af muligheder.
Men det er i hvert fald korrekt, at netop generationsskifteproblematikken er virkelig markant og en stor del af problemet, og hvis ikke vi lykkes med at løse det problem, får vi, uanset hvor mange læger vi får uddannet, simpelt hen ikke de læger ud de steder i Danmark, hvor vi har brug for dem.
Pernille Skipper (EL), 2021-03-26:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at vi i Enhedslisten måske godt kunne tænke os at tage diskussionen, som hr. Martin Geertsen rejste før, altså om det er nødvendigt at beholde antallet af ydernumre i det omfang.
Men selv hvis vi parkerer den diskussion, vil jeg bare gerne være sikker på, at når vi nu går i gang med at gøre noget få at forhindre stråmandsklinikker og også forhindre den stigende ulighed i sundhed, som det medfører, fordi man har dårlig kontakt til sin praktiserende læge eller den praktiserende læge har dårlig fornemmelse for sine enkelte patienter, at vi så også gør nok.
Og det at sige, at man bare skal have sit primære virke på én klinik, forhindrer vel ikke – og det kan ministeren måske bekræfte mig i til at starte med – at man så er stråmand for fem øvrige klinikker.
Så vi skal lige sikre, at man også har et ansvar for de fem øvrige ydernumre, man så eventuelt besidder.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-26:
De praktiserende læger har jo mulighed for at indgå samarbejder og partnerskaber med bl.a. private virksomheder, men ansvaret for at overholde overenskomsten omkring lægevirksomhed ligger altså hos den læge, der ejer ydernummeret.
Hvis man så går videre og siger, om det så ikke er tilstrækkeligt og fornuftigt, at den læge, der ejer ydernumrene, skal være til stede på et af stederne, så tror jeg det ville være klogt, for så gør man netop op med det her stråmandsklinikvæsen.
Men hvis man så siger modsat, og det er det, jeg lidt hører spørgsmålet lyder som om her, at man bør kræve, at lægen skal være til stede alle steder kontinuerligt, så har vi jo netop ikke kontinuitet, for så skal den læge være til stede mange forskellige steder.
Med alle de patienter, en læge har, er det jo svært nok endda at huske dem og lære deres personlige historie at kende og alle de ting her.
Hvis man så forestiller sig, at det samme kunne ske med alle de forskellige klinikker, så tror jeg nærmest det ville være en umulighed – så det vil jeg ikke anbefale
Pernille Skipper (EL), 2021-03-26:
Nej, der er heldigvis også nogle mellemveje.
Praktiserende Lægers Organisation foreslår jo eksempelvis, at man stadig væk er med til at ansætte og har et dagligt arbejdsgiveransvar over for de læger, der så arbejder i de øvrige klinikker.
Det er jo en mellemvej imellem bare på papiret at have ansvaret for overenskomsten og aldrig nogen sinde være til stede nødvendigvis og så fordele sin tid ud over seks forskellige steder og dermed måske nærmest ikke være til stede nogen af stederne.
Så jeg vil bare sikre mig, når vi nu er enige om, at det er stråmandsklinikkerne, vi gerne vil bekæmpe, at ministeren så også har en indstilling om, at det godt kunne være, at der skulle lidt mere til end bare det, at man har sit primære virke på en af klinikkerne.
Julie Skovsby (S), 2021-03-26:
Jeg foretrækker, at vi holder fast i den konstruktion med partnerskabsklinikker der, hvor det fungerer rigtig godt, og det er der flere eksempler på.
Så det er vores udgangspunkt, at vi holder fast der, hvor det giver den rigtig gode fleksibilitet, og hvor det giver et fagligt miljø for flere forskellige faggrupper.
Og så ser vi ellers frem til udvalgsarbejdet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-03-26:
Der er i hvert fald klinikker, som er ejet af andre end dem, der rent faktisk står med ansvaret, og det, der er afgørende for den struktur, vi i øvrigt har i dag, er jo netop, at der er en læge, der står på mål for den overenskomst, der er indgået med regionerne , om, hvad det er for en faglighed og kvalitet, man skal lægge ryg til.
Martin Geertsen (V), 2021-03-26:
Det er jo sådan, systemet er indrettet.
Det er jo sådan, at det er en praktiserende læge, der fronter, og så kan man eje op til seks ydernumre, og så kan man hyre noget andet personale, altså andre læger, ind til at varetage den daglige drift i de fem andre klinikker, og der skal jeg så bare høre om to ting: Vil fru Kirsten Normann Andersen afskaffe det, altså, vil man eliminere, at man kan eje mere end et ydernummer?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-03-26:
Og jeg synes, det er et problem, når det er sådan, at det ikke er lægerne selv, der ejer klinikkerne.
Det er at gå på kompromis med grundlaget for den måde, som vi har lægeklinikker på i Danmark.