Peter Hummelgaard (S), 2023-12-15:
Mange tak for ordet, og ikke mindst også tak til forslagsstilleren fra Det Konservative Folkeparti, fru Mai Mercado, for at fremsætte det her beslutningsforslag, som efter min mening behandler et meget vigtigt emne.
Lad mig starte med at sige, at der skal og må ikke herske nogen tvivl om, at regeringen er helt enig med forslagsstillerne i, at vi skal tage det meget alvorligt, når et barn overværer vold i hjemmet.
Vi har som samfund en særlig pligt til at passe på dem, der ikke kan passe på sig selv.
Det gælder særlig for børn.
Når det er sagt, kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
I tilfælde, hvor børn overværer vold mod f.eks. en af forældrene, vil man efter omstændighederne kunne straffe det som psykisk vold efter straffelovens § 243.
For at der kan være tale om psykisk vold efter bestemmelsen, er det bl.a. en betingelse, at den udviste adfærd skal være sket gentagne gange over en periode, og at adfærden skal være egnet til utilbørligt at styre den anden.
Anklagemyndigheden vil således i alle sager, hvor et barn har været vidne til vold udøvet mod en af barnets nærtstående personer, f.eks. en forælder, påberåbe sig det som en skærpende omstændighed ved straffens udmåling.
Jeg hæfter mig desuden ved, at der ikke på andre områder inden for strafferetten findes en ordning, hvor man automatisk sigtes for en forbrydelse.
Efter de her principper skal politiet kun foretage sigtelse, når der er rimelig grund til at mistænke, at en bestemt person har begået en forbrydelse.
En automatisk sigtelse vil i øvrigt under alle omstændigheder ikke betyde, at den pågældende rent faktisk bliver retsforfulgt for forholdet.
Anklagemyndigheden skal nemlig kun rejse tiltale, hvis det konkret vurderes, at der er udsigt til, at en tiltale kan føre til domfældelse.
Samtidig er politiet og anklagemyndigheden ikke afskåret fra at forfølge forholdet i tilfælde, hvor den pågældende ikke i første omgang er blevet sigtet for f.eks. psykisk vold, hvis det i løbet af efterforskningen viser sig, at der er grundlag for også at rejse en sag om psykisk vold.
Endelig er det vigtigt at nævne, at der gælder en skærpet underretningspligt for offentligt ansatte, der får kendskab til eller grund til at antage, at et barn eller en ung under 18 år har brug for særlig støtte eller bliver udsat for overgreb.
Det gælder selvsagt også, hvis der er vold i hjemmet, og forpligtelsen gælder også for politiet.
Underretningspligten har til formål at sikre, at barnet eller den unge i sådan nogle situationer kan få den nødvendige støtte og hjælp fra kommunen.
Jeg tror, det betyder mere for børnene at sætte ind med den rigtige støtte, end at en voldelig forælder automatisk sigtes for et forhold, som muligvis ikke kan retsforfølges.
Om der gælder automatik eller ej, vil den pågældende kunne straffes for den begåede vold, og i tilfælde, hvor børnene har overværet volden, vil det også indgå som en skærpende omstændighed ved straffens fastsættelse.
Derfor er det også min invitation til Folketingets partier, at vi fortsætter drøftelserne om, hvad vi kan gøre på det her meget, meget vigtige område, hvor børn enten selv bliver udsat for vold eller overværer vold mod en forælder, ligesom jeg også håber, at Folketingets partier i Retsudvalget vil overveje at skrive en beretning om spørgsmålet frem for nødvendigvis at sende det her forslag til afstemning.
For som sagt er regeringen meget enig med forslagsstillerne i den intention, man har bag forslaget, men deler ikke holdningen om værktøjet, man vil sætte i værk med en automatmekanisme med automatsigtelse.
Tak for ordet.