runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2020-01-28:
Jeg tror, det er meget, meget vigtigt, at man fra tidlig tid, når man vokser op i Danmark, får indpodet, at vi giver ret til ytringsfrihed og trosfrihed, når man er i Danmark.
Vi skal gøre en særlig indsats, når der nu er brug for dét, over for antisemitisme i Danmark.
Så når vi i det forslag til vedtagelse, vi kommer med i dag sammen med alle partier i Folketinget, skriver, at en vigtig del af det er, at man sætter ind i skoler og friskoler, handler det jo ikke kun om muslimer, der går i friskoler.
Det handler jo i lige så høj grad om nogle, der måske måtte komme ud af et, lad os sige nynazistisk miljø.
Med den form for undervisning kan vi jo godt håbe på, at man bliver vaccineret mod at komme ud i de her ekstreme former, som vi ser i øjeblikket, med hensyn til antisemitisme.
Det gælder hele vejen rundt.
For det er jo sådan set ligegyldigt, hvem der står bag.
Det afgørende er, at vi ikke finder os i antisemitisme, og det tror jeg vi er enige om.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-28:
Tak til ordføreren.
I forlængelse af det, som ordføreren for Enhedslisten spørger til, vil jeg gerne stille et spørgsmål.
Nu nævner Dansk Folkeparti tre initiativer, som er rettet mod de muslimske friskoler og indvandrermiljøer.
Jeg hører bare ikke ordføreren komme med initiativer, som er rettet mod den ekstreme højrefløj.
Derfor vil jeg gerne spørge: Har Dansk Folkeparti i kampen mod antisemitisme nogen forslag og initiativer til at bekæmpe antisemitismen på højrefløjen?
Det hørte jeg nemlig ikke ordføreren sige et ord om.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-28:
Det, vi skal være opmærksomme på her, er, at antisemitismen desværre er kommet over tid, og at den tidsperiode passer meget godt sammen med den indvandring, vi har fået til Danmark igennem de seneste årtier.
Vi må også erkende, når vi kigger på, hvilke miljøer der udspyr antisemitisme, altså hadsk tale mod jøder, at det fortrinsvis kommer fra moskeer og hadprædikanter, der har med islam at gøre.
Det kan man lide eller ikke lide, men det er min klare overbevisning, når jeg følger, hvad der foregår på det her område, at det desværre er noget, der kommer fra muslimske miljøer i Danmark.
Rosa Lund (EL), 2020-01-28:
Så synes jeg bare, det er interessant, at hr. Peter Skaarup alligevel lægger så stor vægt på, at antisemitismen skulle være kommet i forbindelse med indvandring, når vi har set, at det sidste angreb, der har været, faktisk er kommet et andet sted fra.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-28:
Jeg siger tak for undsætningen, og jeg kan erklære mig fuldstændig enig.
Det er nøjagtig den samme oplevelse, jeg har, som fru Pernille Vermund har her: at i Sverige er det langt værre, men det undskylder jo så ikke, hvad der sker i Danmark mod det jødiske samfund og af antisemitisme.
Vi må også erkende, at den terrorisme, vi ser rundtomkring, som vi jo heldigvis ikke har fået så meget af til Danmark, retter sig også imod jøder.
Senest har vi jo set Islamisk Stat fremkomme med, at nu vil man rette skytset direkte mod Israel, fordi det jo er det ondeste onde.
Meget af det her er netop båret af konflikten i Mellemøsten og Israel.
Der bør vi stå sammen om at holde de ting adskilt og bare se på en eneste ting: Vil vi beskytte jøder i Danmark?
Ja, det vil vi, så vi står i Folketinget sammen om det.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-28:
Tak for det.
Og i går havde vi jo en anden årsdag, nemlig mindedagen for de frygtelige udryddelser af jøder under anden verdenskrig.
Antisemitismen er desværre et voksende uhyre i Europa og i Danmark, og som jeg lige nævnte, har vi set nogle aktuelle begivenheder, som gør det meget relevant, at vi sætter ind over for antisemitismen.
Der er behov for en aktiv beskyttelse af vores jødiske institutioner, ikke bare på baggrund af det, vi så på krystalnatten, men jo desværre også på baggrund af det, vi så med terrorangrebet tilbage i 2015, da en terrorist dræbte to personer – en af dem var vagten Dan Uzan ved synagogen.
Det er eksempler, som er en skamplet på vores land, og eksempler, som vidner om, at der er en reel fare for de jøder, der bor i Danmark.
Derfor er der grund til at have den dybeste foragt over for dem, der fornægter historien, dem, der puster til ilden, dem, der bevidst eller ubevidst opildner til fornærmelser og nedgørelse af danske jøder.
Og der er al mulig grund til at tage situationen alvorligt.
Højreekstreme kræfter vinder frem i Europa, vokser sig stærkere i vores broderland Sverige, krydser grænsen, så også danske drenge og piger, mænd og kvinder lokkes til af fascinationen af fællesskabet, der bygger på hadet til og foragten over for jøderne, og kampen for at benægte et uomgængeligt historisk faktum, jødeudryddelserne, der havde et omfang, der for de fleste mennesker overgår vores fatteevne.
Det er billeder og historier, der er så utrolige, at vi væmmes ved det og har en kvalmende fornemmelse i hele kroppen bare ved tanken om de mange skæbner, der gik til grunde under ufattelige rædsler.
Foragten over for danske jøder er desværre også udtalt i visse islamistiske kredse i Danmark, hvor racisme og had trives, hvor antidemokratiske kræfter taler had og næres af foragten, og hvor der opildnes til det, der er endnu værre.
Og det er en del af den samme sump af terrorforherligelse drevet af radikalisering.
Antisemitisme ses også på den yderste venstrefløj, hvor den blandes sammen med en kritik af konflikten mellem Israel og Palæstina, men hvor den kritik opildner til jødehad og bidrager til antisemitisme.
Vi vil ikke acceptere mishagsytringer, hadsk tale og direkte vold over for danske jøder, over for vores danske brødre og søstre.
Derfor er der behov for, at vi sætter ind, også med en handlingsplan, som kan være med til at skabe viden og bevidsthed og fastholde uddannelse i historie og dermed også skabe en modstandsdygtighed, en demokratisk bevidsthed, ikke mindst hos vores danske ungdom, som skal være et værn imod dem, der med slesk tale forsøger at overbevise dem om det modsatte.
Jeg er derfor også glad for, at hele Folketinget kunne bakke op om et fælles forslag til vedtagelse for at markere den her vigtige forespørgsel.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-28:
Så lad mig prøve at spørge lidt mere klart i håbet om et lidt mere klart svar: Hvis man ikke ønsker at give jøderne retten til at have deres eget land, og hvis man bekæmper jødernes ret til at have deres eget land i ord eller handling, er det så et udtryk for antisemitisk adfærd, eller er det ikke?
Jeppe Bruus (S), 2020-01-28:
Jeg mener i hvert fald, at hvis man ikke er meget skarp i den balance, som jeg også lige forsøgte at komme ind på, kan det godt være et udtryk for antisemitisme.
På den anden side er det stadig væk legalt at forholde sig kritisk til den konflikt, også uden at skulle skydes i skoene, at man er antisemit.
Så jeg tror, at vi alle sammen skal være meget præcise vedrørende, hvordan vi betragter det her.
Men det er helt tydeligt, at der er mennesker, der ikke forstår at håndtere den balance.
Det er jo noget af det, der kan være med til at føde og nære den her antisemitisme, som vi er nødt til at få bugt med.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-28:
Mener ordføreren, at det er et udtryk for antisemitisme, når man dels gør danske jøder, som ikke har noget ansvar for konflikten i Mellemøsten, ansvarlig for det, der foregår, dels nægter jøderne ret til deres eget land?
Jeppe Bruus (S), 2020-01-28:
Jeg tror i hvert fald, at man skal holde Israel-Palæstina-konflikten meget adskilt fra det her med antisemitisme, og det er der nogle, der ikke formår at gøre.
Det vil sige, at man godt kan have en kritisk stillingtagen til de dispositioner, som staten Israel foretager sig, uden at være antisemitisk.
Men den balance er der for mange, der ikke forstår at honorere, og her taler jeg ikke om Mogens Lykketoft, og derfor synes jeg, det er vigtigt også at få den adskillelse frem, som, hvis jeg husker rigtigt, hr. Peter Skaarup sådan set også var inde på i sin tale.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-28:
Jamen det er jeg rigtig glad for.
Og jeg forstår selvfølgelig godt, at ordføreren ikke har mandat til at undsige en tidligere formand og udenrigsminister.
Det forstår jeg sådan set godt, men jeg fornemmer alligevel en vis enighed, for når hr. Mogens Lykketoft står rundtomkring og holder taler for propalæstinensiske foreninger og samtidig er varm fortaler for, at Hamas skal med ind og forhandle fred, og hvad ved jeg – altså en forening, som i dag står på EU's terrorliste – er det jo ikke ligefrem noget, der bekæmper antisemitiske tendenser i samfundet.
Tværtimod er det jo noget, der er med til at legitimere de vanvittige og formørkede tanker, som vi her taler om.
Det går jeg ud fra ordføreren er enig i.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-28:
Altså, det, vi taler om her, er antisemitisme, både i Danmark og, jeg medgiver, også i verden.
Jeg forsøgte også at være meget præcis, i forhold til at der er nogle, der benytter konflikten mellem Israel og Palæstina og alt det, vi ser i det mellemøstlige, til også at suppe det sammen med udtalt antisemitisme.
Jeg vil trygt overlade udenrigspolitik til udenrigsministeren, men der skal da ikke være nogen tvivl om – vores statsminister har sagt det, vores justitsminister har sagt det, og nu har jeg også forsøgt at sige det så tydeligt, som jeg kan – at det her er et udyr, et uvæsen, som vinder frem, og som vi på det skarpeste tager afstand fra.
Vi vil gøre, hvad vi kan, for at danske jøder ikke også skal føle sig i en situation, hvor de er nødt til at udvandre fra Danmark, som vi desværre ser i mange europæiske lande, og som jo er en ganske alvorlig situation, hvor man som jøde føler et behov for at flytte fra det land, man er født og opvokset i.
Det synes jeg helt og aldeles er en skændsel.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-28:
Jeg tror, vi er mange, som er rigtig glade for den nyorientering, som Socialdemokratiet også på det her område ligesom har begivet sig ind på, og jo især statsministeren er, synes jeg, kommet med nogle rigtig fine betragtninger om det jødiske folks skæbne og, ja, hele den politiske situation i Mellemøsten, som man ikke havde forventet under tidligere socialdemokratiske ledere.
Altså, jeg kan da huske, at bl.a. Mogens Lykketoft var en varm fortaler i sin tid som udenrigsminister for, at man skulle inddrage Hamas i fredsforhandlingerne.
Og man kan sige, at det er vand på islamismens og antisemitismens mølle, at en dansk udenrigsminister, en højtstående socialdemokrat, på den måde legitimerer en bevægelse som Hamas, og derfor kunne det jo være rart, når nu Socialdemokratiet er inde i den her kovending, at høre fra ordføreren selv, at det ikke er den linje, som det danske Socialdemokrati anno 2020 står for.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-28:
Nej, det har jeg ikke nogen grund til at tro.
Rosa Lund (EL), 2020-01-28:
Tak for det.
Og tak til hr. Peter Skaarup for at indkalde til den her vigtige debat.
Også tak til Dansk Folkeparti for at anerkende, at der mangler undervisning i folkeskolen.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-28:
I går, den 27. januar, var det Auschwitzdag, den officielle mindedag for ofrene for holocaust og nazisternes forbrydelser mod det jødiske folk.
Det er det hvert år den 27. januar, men i år er det altså 75 år siden, at Auschwitz blev befriet – og længere siden er det faktisk ikke.
Alligevel oplever vi antisemitisme, også en stigende antisemitisme i Danmark.
Det må og skal vi reagere på, og det skal ske nu – derfor den her forespørgselsdebat.
Dansk Folkeparti tog initiativet her sidste år, og det er så nu i dag, vi kan afholde debatten, for vi må gøre en ekstra indsats for at sikre, at danske jøder igen kan leve i sikkerhed og tryghed i Danmark.
Det er fuldstændig uacceptabelt, og det kan vi heldigvis, håber jeg, hurtigt blive enige om her i Folketinget i dag.
Men vi skal også turde kalde en spade for en spade og tale åbent om, at den voksende antisemitisme i Danmark hovedsagelig kommer fra muslimske indvandrerkredse.
Det er jeg glad for at statsministeren har erkendt og godt tør sige ligeud, for man kan ikke løse problemerne, hvis man ikke tør tale åbent om dem.
Statsministeren sagde: »Der er en grim antisemitisme i Danmark i dag, der ikke var der tidligere.
På grund af indvandringen.«
Jeg vil sige til statsministeren: Tak for de ærlige ord.
De giver os i Dansk Folkeparti håb om, at der nu endelig vil kunne blive grebet effektivt ind over for det jødehad, der dyrkes i visse muslimske miljøer i Danmark.
Jeg ser frem til en rigtig god debat i dag, og jeg håber, vi kan nå frem til en konklusion, der omfatter de reelle problemer og peger på konkrete løsninger til at dæmme op for antisemitismen i Danmark.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Jamen det er der da givetvis.
Det er jo det, jeg hele tiden siger, altså at det gælder alle persongrupper, der begår det her.
Jeg forstår ikke, hvorfor der bliver opbygget sådan en kunstig tvivl om, at det skulle jeg ikke have sagt.
Det står der meget tydeligt.
Så det er jo det, der står i forslaget til vedtagelse.
Jeppe Bruus (S), 2020-01-28:
Jamen med al respekt for spørgeren mener jeg faktisk, at fru Pernille Vermund bevæger sig ind i netop at blande de ting sammen.
Jeg fornemmer faktisk ikke et helt klokkeklart spørgsmål, men mere sådan en fisken efter, at hvis man udtrykker kritik af forholdet mellem Israel og Palæstina, er man også antisemit.
Det kan være, at det kræver en lidt længere samtale, end vi kan nå i den her ordveksling.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-28:
[Lydudfald]
Nu er vi klar.
Tak til justitsministeren.
Jeg vil gerne benytte muligheden for at rose justitsministeren.
Da det jødiske samfund blev udsat for det her hærværk ved årsdagen for krystalnatten, var Alternativet som nogle af de første, hvis ikke de første, til at være ude at sige, at vi ønsker at nazikriseberedskab – med andre ord en handlingsplan, en national handlingsplan.
I forlængelse af det vil jeg høre, om vi i de andre partier bliver inddraget i det arbejde.
Jeg står her med en antiracistisk handleplan, et bud på sådan en national handleplan, og vi vil rigtig gerne være med til at udarbejde sådan en handleplan.
Så jeg vil høre, om ministeren har planer om at invitere os i de andre partier med til at udarbejde sådan en.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-28:
Ja, det synes jeg er en god idé at tage med og prøve at få afdækket under et eller andet forhold.
Da jeg nu har 56 sekunder tilbage, vil jeg benytte lejligheden til at sige, at det så er fjerde gang, at der er en af jer, der starter med at takke mig, og fjerde gang, at lyden ikke virker.
Peter Skaarup (DF), 2020-01-28:
Tak til justitsministeren for den indledning fra regeringens side til debatten her.
Vi synes i Dansk Folkeparti, ligesom i andre partier, at det er godt, at der nu kommer en handlingsplan som resultat af alt det, der er sket i forhold til antisemitisme, så vi kan bekæmpe det på den bedst mulige måde.
Når man sådan kigger på, hvad der på dansk grund findes af forskning inden for det her – altså for at finde ud af, hvor truslen kommer fra – så er det i virkeligheden ret begrænset, hvad der er af forskning.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge justitsministeren, om der vil blive lavet forskning i forbindelse med den her handlingsplan, for det kunne jo godt være en del af den, med henblik på at afdække, hvorfra den her trussel egentlig kommer, og hvordan det kan være, at vi lige pludselig ser den her opblussen af antisemitisme i Danmark.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-28:
Men altså, det er et tema, der allerede er bragt på bordet.
Så det er et tema, som vi helt sikkert kommer til at forholde os til i forbindelse med forhandlingerne om det nye forlig for politi og anklagemyndigheden.
Det tror jeg spørgeren har helt ret i.
Hadforbrydelser er jo, ikke bare i forhold til jøderne, men også i forhold til seksuelle minoriteter osv., i virkeligheden – sådan er vores fornemmelse – også forbundet med et relativt stort mørketal, som vi kun kan få oplyst, hvis vi sikrer, at det er let at henvende sig, og hvis vi også sikrer, at der i politiet er en forståelse for, hvordan man skal modtage den type anmeldelser og henvendelser.
Så jeg er fuldstændig enig i, at det absolut er relevant at sikre, at dem, som måtte blive udsat for hadforbrydelser, træder frem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-01-28:
[Lydudfald]
... Jeg vil også gerne rose regeringen for, at der kommer en handlingsplan.
Det var faktisk noget af det, jeg var ude at sige vi havde brug for efter angrebet på Krudttønden i 2015 – så stor ros for det.
Jeg har jo, sikkert som mange andre herinde i salen, læst nogle af de artikler, som Berlingske har haft, omkring jødiske familiers udfordringer af forskellig art.
Og jeg sidder sådan tilbage med en fornemmelse af, at det, når man er offer for den her type overgreb eller mobning, eller hvad det nu kan være, kan være lidt svært at finde vej i retssystemet, altså i forhold til hvordan man får hjælp.
Så hvordan ser ministeren på, at vi opretter en hotline til ofre for den form for hadforbrydelse, så der er nogen, der ligesom kan tage dem i hånden og guide dem hele vejen igennem retssystemet?
For jeg tror altså, at nogle af dem føler sig meget efterladt på perronen.
Nick Hækkerup (S), 2020-01-28:
Først og fremmest vil jeg sige tak for de venlige bemærkninger.
Den handleplan, som vi skal udarbejde, tager vi jo først og fremmest fat på i samarbejde med ikke mindst Det Jødiske Samfund, men også andre interessenter.
Jeg synes, det vil være naturligt, at vi også har en dialog om det mellem Folketingets partier.
Jeg ved ikke, hvordan vi skal lægge det til rette nu, men mit indtryk er, at ønsket om den handlingsplan – og givet også indholdet, når det måtte foreligge – vil have bred, bred opbakning i Folketingssalen.
Rosa Lund (EL), 2020-01-28:
Tak for det, og også tak til ministeren for at sætte et arbejde i gang med en handleplan.
Nu står vi jo i den situation, at vi skal forhandle om politiets økonomi og ressourcer lige om lidt.
Og så vil jeg da bare lige benytte de sidste 30 sekunder til at sige, at antisemitisme i hvert fald ikke eksisterer på min del af venstrefløjen.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-01-28:
Tak for det – jeg ved ikke helt, hvorfor teknikken driller.
Men tak til hr. Kristian Hegaard for en glimrende ordførertale.
Jeg hæftede mig lidt ved, at ordføreren var lidt betænkelig ved, at statsministeren bl.a. havde fremhævet den ikkevestlige indvandring som en del af årsagen til stigende antisemitisme.
Og jeg har det sådan lidt, at jeg synes, det er lige slemt, uanset hvor antisemitismen kommer fra, men vi skal kunne tale om, hvor den kommer fra.
Og der ved vi fra studier fra Sverige, fra England, fra Tyskland, fra Frankrig, at i alle de lande er over halvdelen af de antisemitiske hadforbrydelser begået af muslimer.
Og det mener jeg bare vi åbent og fordomsfrit skal kunne tale om.
Eller skal det forstås sådan, at vi gerne vil bekæmpe antisemitismen, men at det ikke må være målrettet, vi bekæmper den?
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Tak for interessen for Radikale Venstres valg.
Det må være, fordi der har været bred interesse for Radikale Venstres politik i alle mulige sammenhænge.
Men det der med så at bringe spørgsmålet om antisemitisme ind i det er simpelt hen at blande for mange ting sammen.
Men tak for interessen for Radikale Venstres valg.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-28:
Det var ikke det, der var spørgsmålet, hr. Kristian Hegaard.
Det, det handler om, er, at, når vi nu hører og læser i både internationale og nationale opgørelser, at der en klar overhyppighed af antisemitisme i muslimske grupper, i forhold til hvordan antisemitismen står i det øvrige samfund, og når vi nu har et Radikale Venstre, som har en specifik strategi om at bygge på ghettoerne – og det er jo ikke rigmandsghettoer, vi taler om, men muslimske ghettoer – så er det bare relevant at høre, hvilke overvejelser man så gør sig i Radikale Venstre for at sikre, at man ikke gør antisemitisme i muslimske kredse salonfæhig.
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Så det er sådan set meget klart, og det synes jeg også står i forslaget til vedtagelse – den er ikke sådan reduceret til noget bestemt.
Men det, der helt grundlæggende ærgrede mig ved det, statsministeren gav udtryk for, var, at statsministeren ligesom udelukkende gjorde det til et spørgsmål om indvandring uden at nævne f.eks. højreekstremismen, som jo i lige så høj grad er relevant.
Og den måde, man kan tolke det på, er, at det skaber splid mellem grupper, og det er ikke noget, der er gavnligt for at komme af med hadforbrydelser, som er helt afgørende i et demokratisk samfund.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-01-28:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at Radikale Venstre ved senest afholdte folketingsvalg virkelig gik sin sejrsgang gennem landets ghettoer, og det tror jeg også at man har rost sig selv af på sociale medier og andre steder.
Ghettoerne er vel et af de steder, hvor hr. Morten Østergaard virkelig er afholdt og forstået.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, hvilke overvejelser ordføreren egentlig gør sig om antisemitismen i ghettoerne.
Jeg kan bare ved at se tilbage på Radikale Venstres nyere historie huske, at Sherin Khankan som medlem af partiet mente, at Hizb ut-Tahrir passede flot ind i det danske demokrati, og jeg kan huske, hvordan Mona Sheikh, der også var medlem af partiet, sagde, at sharia var fuldt ud forenelig med danske værdier.
Derfor vil jeg, når vi nu er enige om det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti har fremsat her – og tak for det – bare gerne høre, hvad man egentlig gør i Radikale Venstre for også at sikre, at holdningerne hos det nye vælgersegment, man har opdyrket, ikke bygger på antisemitisme?
Kristian Hegaard (RV), 2020-01-28:
Tak for det.
Aldrig mere en krystalnat; nej tak til antisemitisme.
Derfor var det både fejt og på alle mulige måder forfærdeligt, da der sidste år på årsdagen for krystalnatten blev udført målrettede hadforbrydelser mod det jødiske mindretal i Danmark på jødiske gravsteder i Randers.
Signalet var ikke til at tage fejl af, for kombinationen af både tid og det hellige mål var på alle måder modbydeligt.
Det var uacceptabelt, og det er enhver form for antisemitisme uanset afsender, for hverken antisemitisme eller andre hadforbrydelser hører hjemme i et demokrati.
Det hører faktisk ingen steder hjemme.
Det har været trist at opleve nødvendigheden af øgede sikkerhedsforanstaltninger og bevogtning de seneste år, men det jødiske samfund skal vide, at vi altid vil være der for dem, altid, for i Danmark skal ingen minoriteter være udsatte, og alle skal kunne gå frit på gaden og være dem, de er.
Det er et frit samfund.
Det er et demokrati.
Derfor hilser Radikale Venstre det i høj grad velkommen, at regeringen er i gang med en national handlingsplan.
Og en definition af antisemitisme er noget, som man også kender fra andre europæiske lande.
Det er samtidig også vigtigt for os, at vi har fokus på andre former for hadforbrydelser, hate crimes, uanset baggrund, religion, seksualitet, handicap og andet, for frihedsrettighederne gælder for os alle.
Og når vi ser Rigspolitiets opgørelser, er antallet af hadforbrydelser desværre ikke faldende.
Antisemitisme skal bekæmpes med viden og ved at være bevidst om det.
En national handlingsplan mod hadforbrydelser som dem, der fandt sted på årsdagen for krystalnatten i 2019, skal vise den retning, at hadefulde forbrydelser mødes med nultolerance i et demokratisk samfund.
Det vigtige i den her debat er sammenholdet, at vi sammen aktivt siger nej og udviser nultolerance.
Derfor blev jeg lidt ærgerlig over, at statsministeren sådan særlig udpegede stigende indvandring som en del af antisemitismen, for det afgørende er, at vi ikke unuanceret skaber splid og graver grøfter på et forkert grundlag.
Det er nemlig stærkere og et stærkt signal at sende, at hele Folketinget i dag indgår i et og samme forslag til vedtagelse.
Her siger vi sammen nej tak til antisemitisme og hadforbrydelser i Danmark.
Det er folkestyret, når det er bedst: Når stemmen er stærkest og handlingen er størst.