runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2017-11-02:
Tak for det.
På hvilke områder inden for det offentlige mener hr. Marcus Knuth og Venstre at der bør indføres brugerbetaling på tolkning?
Er det sundhedsvæsenet eller skolerne?
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-02:
Tak for det.
Vil ministeren skubbe på den her proces, så vi kan få den fremskyndet og det kan gå lidt hurtigere – så vi ikke skal stå her igen om et år og være enige om at være enige, hvorefter der ikke sker andet?
Inger Støjberg (V), 2017-11-02:
Jeg kan garantere fru Pernille Bendixen for, at det vil jeg skubbe på for.
Og jeg kan sige, at det faktisk er noget, der ligger mig rigtig meget på sinde, for jeg mener ganske enkelt ikke, det er rimeligt, at man kan bo i et land og så få, ja, livslang tolkning.
Jeg mener ganske enkelt, den er gal, og det tilskynder jo bestemt ikke de mennesker, der kommer til Danmark, til at lære sproget.
Så ja, jeg kan garantere for, at det er et område, hvor jeg vil skubbe på.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-02:
Vil ministeren så også være så venlig eventuelt at oversende et skriftligt notat til udvalget, så vi kan se, hvor langt man er i processen indtil nu, og vi ligesom kan få en tidsramme for, hvornår det endelige forslag kan blive vedtaget?
Inger Støjberg (V), 2017-11-02:
Altså, man er meget velkommen til at stille spørgsmål igennem de kanaler, som normalt bruges, og så er det jo klart, at jeg vil svare beredvilligt på det.
Dan Jørgensen (S), 2017-11-02:
Tak for det.
I sidste uge besøgte jeg en restaurant på Sydsjælland, som har haft gode erfaringer med at ansætte flygtninge, og der mødte jeg også en syrisk flygtning, som kun havde været i Danmark i 2 år, men som allerede nu var ansat på fuldstændig lige vilkår med de andre kokke på stedet, et rigtig godt og velrenommeret spisested.
Det er jo en succeshistorie, og jeg spurgte, hvordan det var gået til, og hørte om hele forløbet.
Og det, han sagde til mig, var, at han havde gjort sig klart, da han kom til Danmark, at der ligesom er to nøgler til at klare det godt.
Den første er: Lær sproget, lær dansk.
Den anden er: Få et arbejde.
Det er bare svært at få et arbejde, før man har lært sproget, så derfor er den første nøgle den vigtigste.
Der er ikke nogen tvivl om, at både af hensyn til de mennesker, det handler om, men også af hensyn til vores samfund skal vi insistere på, at udlændinge, der kommer til Danmark, lærer dansk.
Derfor forstår jeg også godt, skulle jeg lige til at sige, intentionerne bag forslaget, men det er jeg sådan set ikke helt sikker på at jeg gør.
Jeg ved jo ikke, hvilke bevæggrunde Dansk Folkeparti har til at foreslå det her.
Men jeg kan i hvert fald godt forstå det, hvis intentionerne er, at det handler om at sende et klart signal og det handler om at presse på for, at folk selvfølgelig skal lære dansk.
Det er vi i Socialdemokratiet meget, meget enige i.
Vi synes selvfølgelig også, at ud over at det er vigtigt for de menneskers mulighed for at blive integreret, er det selvfølgelig også en rimelighedsbetragtning, i forhold til hvad man som samfund skal dække af udgifter.
Derfor er vi heller ikke afvisende over for alle former for brugerbetaling.
For hvad er det, der sker, hvis vi tager tolken fra nogle af de her mennesker?
Ganske ofte er det sådan, at specifikt børnene i flygtningefamilier har meget bedre danskkundskaber og derfor allerede nu de facto opererer som tolk.
Det er for stort et ansvar at lægge over på børn, og det er i særdeleshed for stort et ansvar, hvis vi f.eks. taler om sygehusbesøg.
Det er ikke, synes jeg, attraktivt.
Derudover er det også klart, at vi frygter situationer med forældremøder i børnehaver og skoler.
Går det ikke ud over børnene, hvis ikke der er en ordentlig kommunikation der, som kan være afhængig af en tolk?
Så der er mange dilemmaer i det her.
Vi ser frem til, at ministeren vil fremlægge en evaluering, og vil selvfølgelig møde op til de forhandlinger, vi håber på og regner med at blive indkaldt til i den henseende, men vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger her og nu.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-02:
Tak for det.
Jeg vil høre, om hr. Dan Jørgensen kan komme lidt ind på, hvordan Socialdemokratiet forestiller sig at en sådan brugerbetaling skal se ud.
For jeg forstår det sådan, at et eller andet sted – måske dybt derinde, det ved jeg ikke – er der nogle socialdemokrater, som gerne vil indføre brugerbetaling på nogle bestemte områder.
Kan hr. Dan Jørgensen løfte sløret for, inden for hvilke områder Socialdemokratiet mener at det kunne være rimeligt at indføre brugerbetaling på tolkning?
Dan Jørgensen (S), 2017-11-02:
Nej, jeg kan ikke sige mere, end jeg har gjort allerede nu, men jeg vil selvfølgelig understrege igen, at vi da ser frem til den analyse, vi er blevet lovet.
Nu sagde hr. Martin Henriksen tidligere, at han medgav, at regeringen var grundig, og der vil jeg så erklære mig uenig.
Der er ikke nødvendigvis en kausal sammenhæng mellem at være langsom og være grundig.
Der kan være det, men der er det ikke nødvendigvis.
Så vi ser også frem til at få et beslutningsgrundlag og et grundlag for selvfølgelig også at lave vores egne analyser.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-02:
Jeg er enig i, at der ikke nødvendigvis er en sammenhæng mellem at være grundig og være langsom.
Så langt så godt – eller så skidt, det må man jo selv om.
En anden vinkel på det er, at i 2009 blev der lavet en opgørelse på det her område, som viste, at cirkaudgiften for tolkning var 300 mio. kr. om året.
Der kunne man jo tænke sig at høre, om ikke Socialdemokratiet mener, at de midler kunne bruges bedre på andre områder.
Det er mange penge.
Det kunne være på sundhedsområdet, det kunne være på skoleområdet, det kunne være på ældreomsorgen.
Det er mange midler, så jeg vil høre, om ikke Socialdemokratiet mener, at de midler kan bruges mere fornuftigt.
Marcus Knuth (V), 2017-11-02:
Tak til forslagsstillerne for den her meget relevante debat om brugerbetaling på tolkeydelser.
I Venstre mener vi, at det danske sprog er den vigtigste forudsætning for vellykket integration.
Hvis man ikke taler dansk, står man automatisk på sidelinjen af samfundet, og her er det så godt som umuligt at blive en del af det danske fællesskab.
Konsekvensen bliver, at man ofte ikke kan tage aktivt del i det danske arbejdsmarked eller deltage i simple hverdagssituationer som f.eks. bare det at tale med naboen.
Begge dele ser vi i Venstre som afgørende for at blive en del af det danske samfund.
Derfor forstår jeg godt, at Dansk Folkeparti har fremsat det her forslag, for det er fuldstændig uacceptabelt, at man gennem flere år kan bo i Danmark uden hverken at forstå eller tale dansk.
Det er i orden, at vi som samfund forventer, at folk efter nogle år aktivt lærer at kommunikere med f.eks. lægen på hospitalet eller børnenes lærer i skolen uden ekstraordinær hjælp fra en tolk.
Det er også derfor, regeringen allerede har vedtaget en række love, der øger incitamentet til at lære dansk.
Her kan bl.a. nævnes dansktillægget til integrationsydelsen og de skærpede sprogkrav til danskkundskaber som forudsætning for at opnå permanent opholdstilladelse eller statsborgerskab.
Derudover har vi også givet den generelle integration et massivt løft de sidste par år, hvilket jo har bidraget til, at rigtig, rigtig mange flere er kommet ud på arbejdsmarkedet og derigennem også lærer dansk.
Derfor står det klart, at vi i Venstre godt forstår den problematik, som Dansk Folkeparti rejser her, for det er jo absurd, at den danske stat skal betale for tolkning af alt fra swahili til arabisk for folk, der har boet i Danmark i længere tid.
Men når det er sagt, har vi jo været igennem den her diskussion før, og problemstillingen er, at Justitsministeriet bl.a. vurderer, at absolut brugerbetaling for tolkeydelser i det format, som Dansk Folkeparti fremstiller her, giver anledning til nogle retssikkerhedsmæssige betænkeligheder.
Det betyder altså, at vi ikke bare uden videre kan indføre fuld brugerbetaling på tolkeydelser – med undtagelse af retsvæsenet, selvfølgelig – som forslaget lægger op til her.
Så Venstre kan ikke støtte forslaget, som det ligger her, men det er jo vigtigt at sige, som ministeren også siger, at vi er villige til at kigge på det her område og se, hvordan vi med rimelighed og på en mere hensigtsmæssig måde kan indføre brugerbetaling på visse tolkeydelser.
Og jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de af samme årsag heller ikke kan tilslutte sig forslaget her.
Dan Jørgensen (S), 2017-11-02:
Det er jo rigtigt.
På en måde kan man sige, at det, at man tilbyder tolke, er sådan en form for symptombehandling, fordi man ikke har fået lært de her mennesker ordentligt dansk.
Men ligesom vi i sundhedssystemet jo ikke bare fjerner symptombehandlinger, fordi vi egentlig hellere vil forebygge, så kan vi jo heller ikke bare lige med et snuptag fjerne den her symptombehandling.
Vi siger, at vi gerne vil være med til at diskutere området.
Og vi siger, at vi heller ikke synes, det skal være sådan, at man i alle tilfælde bare pr. automatik har krav på tolkning resten af sit liv.
Men vi ser altså også nogle dilemmaer i det, og vi ser en fare for, at hvis ikke man tænker sig om og gør det ordentligt, så kan det skade integrationen, specielt for børnene.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-02:
Men alt det, som det her sådan overordnet dækker over, er jo egentlig en dårlig integration.
Hr. Dan Jørgensen siger også, at det bedste ville være, at man ligesom kunne sproget og kom ind og bidrog på arbejdsmarkedet.
Men altså, der må vi jo bare skue tilbage på de sidste mange, mange år og sige, at det ikke er lykkedes.
Så hvad skulle gøre, at det lige pludselig lykkes nu?
Dan Jørgensen (S), 2017-11-02:
Jeg ville da godt kunne forestille mig en situation, hvor det ville være rimeligt, ja.
Selvfølgelig er der en diskussion, som jeg også indledte min tale med at sige, om, hvad det egentlig er rimeligt at det offentlige skal betale.
Men jeg må alligevel påpege, at det på bundlinjen altså ikke er det vigtigste spørgsmål for os her.
Det vigtigste spørgsmål for os her er, hvordan vi får lært udlændinge, der kommer til Danmark, dansk, så de kan bidrage til vores samfund.
Det vil ikke være anstændigt over for de børn, det rammer, men det vil heller ikke være i samfundets interesse.
Jeg har et konkret tilfælde, hvor jeg for ganske nylig oplevede, at en ung knægt, som gik i 10. klasse, blev nødt til at gå 10. klasse om, fordi han havde brugt det meste af det forgangne år på at være tolk for sine klassekammerater i stedet for selv at lære noget.
Det er sådan set ikke særlig godt, hverken for ham eller for det danske samfund.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-02:
Tak for det.
Hr. Dan Jørgensen siger, at det i nogle tilfælde vil være en urimelig byrde at pålægge f.eks. børn at yde tolkebistand til en bedstemor.
Dan Jørgensen (S), 2017-11-02:
Jo, det mener jeg for det første.
Men for det andet vil jeg nu alligevel sige, at for os er det sådan set ikke det, der er hovedformålet, altså at spare penge her.
Hovedformålet er sådan set at sikre en situation, hvor de tolke ikke er nødvendige, fordi de mennesker, det handler om, kan dansk.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-11-03:
Vi er også positive over for lovforslaget fra konservativ side.
Jeg tror, det vil glæde min lillebror og andre unge mennesker, at løbehjul, skateboards og lignende transportformer nu får nogle bedre regler.
Der er mange, der bruger den slags transportmidler.
Samtidig må vi sige, at de også er så forskellige og hele tiden ændrer sig.
Der kommer hele tiden nye typer, og dermed synes vi, det er fornuftigt, at vi gør det på den måde, at ministeren får mulighed for at udstede bekendtgørelser, frem for at vi skal lave en lovgivning, som vi nok vil komme til at skulle lave om ganske ofte.
I forhold til skateboards specifikt synes vi også, det er positivt, at det nu bliver lovliggjort.
Vi mener ligesom flere andre ordførere selvfølgelig, at der skal tages store hensyn, så vi sikrer, at der ikke opstår kaos på hverken fortove, cykelstier eller vejbaner.
Men alt i alt er vi positive over for lovforslaget, og vi ser frem til, at det bliver vedtaget.
Henning Hyllested (EL), 2017-11-03:
Man kan jo også sige, at livet i det hele taget er farligt – det er farligt at trække vejret efterhånden.
Så ja, det er jo rigtigt.
Min anke er selvfølgelig, at når man nu her kan forudse – eller det er der i hvert fald nogle der forudser, og dem holder jeg mig så til – at det fører til flere ulykker blandt de svage trafikanter, og det så i øvrigt er fokusområdet for Færdselssikkerhedskommissionen, som jeg selv sidder i, så er det, jeg tænker: Arh, så er det måske ikke lige de her transportformer, man sådan bare skal slippe løs i den almindelige trafik.
Det fremgår af høringsnotatet, at man er positiv over for Rådet for Sikker Trafiks forslag om at nedsætte den her ekspertgruppe.
Jeg var inde på det i min ordførertale.
Jeg mener, det kommer lidt for sent, kan man sige, men bedre sent end aldrig.
Er det en intention, man så har, at man vil nedsætte den her ekspertgruppe, og hvornår kommer den eventuelt, således at vi, om jeg så må sige, kan få sådan en ekspertgruppe med på sidelinjen under udvalgsarbejdet måske – kan det gå så hurtigt?
Jeg vil lige starte med at rette en misforståelse.
Det var faktisk ikke mig, der henviste til ministerens liberale baggrund – det kunne jeg aldrig drømme om, altså at anvende sådan en slags ideologisk argument.
Jeg forholder mig meget konkret til det lovforslag, der er fremlagt.
Jeg tror, det var hr. Rasmus Prehn, der henviste til ministerens liberale baggrund.
Jeg kunne godt frygte for noget af det, som ministeren siger om færdselslovens generelle regel, altså at man jo skal tage hensyn i trafikken.
Det er jo en regulær rammebestemmelse, kan man sige, og hvis vi bare alle sammen gjorde det, var det slet ikke nødvendigt at have en færdselslov – på det nærmeste ikke.
Så at tage den i ed i forhold til det her synes jeg måske er lidt voldsomt.
Det gør jeg også, fordi der jo er tale om transportformer, som er decideret farlige – sådan bliver de i hvert fald udskreget, eller sådan bliver det i hvert fald påpeget, de er, af f.eks. Rådet for Sikker Trafik.
Jamen jeg er helt enig i og tror da heller ikke, at vi kan sige, at nu har vi opfundet alle de transportmidler, der kan opfindes, men jeg mener nu nok, at vi kan stille de krav til de såkaldte transportmidler, som også har karakter af legetøj for nogles vedkommende, at de rent faktisk ikke er til fare både for andre trafikanter, men også for vedkommende selv, som fører sådan et køretøj.
Det er sådan set lidt det, jeg er optaget af, og der er jeg bestemt i tvivl om de køretøjer, vi snakker om her.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-11-03:
Jeg tror ikke, vi kan få sådan en ekspertgruppe nedsat til udvalgsarbejdet, men hvis det under udvalgsarbejdet viser sig, at det er et af de tiltag, som partierne ønsker for at følge udviklingen, så skal vi se på, om vi kan gøre det i tiden efter, hvor loven skal benyttes og administreres osv.
Henning Hyllested (EL), 2017-11-03:
Det er jo mangeartede typer af køretøjer, der her er tale om.
Jeg kan næsten forstå på hr. Nikolaj Amstrup, at han slet, slet ikke er enig i, at der for nogle af køretøjernes vedkommende er tale om regulært legetøj, og jeg må sige, at når de har de konsekvenser, som de kan have for trafiksikkerheden, synes jeg da, at det er ret betænkeligt at lukke sådan nogle køretøjer ud i trafikken.
De føres jo, qua at det også er legetøj, i stor udstrækning af børn og unge mennesker, som jo ikke er erfarne i trafikken, og vi ved fra mange andre steder, at det jo er en aldersgruppe, som vi i særlig grad skal tage hensyn til og passe på i trafikken.
Marianne Jelved (RV), 2017-11-03:
Segboards, motoriserede løbehjul, motoriserede skateboards og mange andre nye transportformer bliver brugt hyppigere og hyppigere.
Det Radikale Venstre anbefaler regeringen meget stærkt at gøre det, altså inddrage de relevante organisationer og lytte til dem, og vi mener, at disse transportmidler skal reguleres på bedst mulig vis.
Derfor kan vi støtte lovforslaget.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-11-03:
Jamen jeg er meget enig med hr. Henning Hyllested i, at selvfølgelig skal vi tage stort hensyn til børnene i trafikken.
Jeg mener også, at der med lovforslaget bliver åbnet for at styre noget med hastighed.
Lovforslaget her betyder jo ikke, at vi blot godkender alle typer og alle hastigheder, men det åbner for, at vi kan regulere på det, og så kan det også være rigtigt, at visse af de her køretøjer ikke skal godkendes til brug i trafikken.
Men det må vi jo se på, når der kommer nogle godkendelsesprocedurer op.
Men jeg mener også, at den her lovgivning netop giver mulighed for at regulere på området, og jeg er slet ikke enig med hr. Henning Hyllested i, at vi skal lukke de her fleksible transportformer inde på lukkede anlæg.
Jeg er helt enig i, at vi selvfølgelig bliver nødt til at have stor fokus på det sikkerhedsmæssige aspekt, men det kan vi jo også godt bruge lovforslaget til.
Det er jo langt bedre, i mine øjne i hvert fald, at få reguleret fremadrettet og give mulighed for at lave sikkerhedsgodkendelser og lave regler for sikkerhedsudstyr end bare at sige: Den udvikling vil vi ikke have.
Den udvikling kommer.
Spørgsmålet er, om vi vil regulere det klogt eller ej.
Henning Hyllested (EL), 2017-11-03:
Jeg er helt med på, at Alternativet er voldsomt teknologibegejstret.
Det er næsten lige meget, hvad der stilles op med af ny teknologi, så er Alternativet på plads.
Fint nok!
Ingen problemer i det.
Der er heller nogen her, der modsætter sig, at der sker den her udvikling, eller at der kommer de her forskellige nye slags køretøjer.
Men i sammenligning med den risiko, som de udgør, både for andre trafikanter, men søreme også for dem, som selv fører de her køretøjer, så kan man jo godt, synes jeg, helt reelt stille spørgsmålet: Jamen hører sådan nogle køretøjer så ikke hjemme i nogle lukkede anlæg eller på nogle sportsanlæg, akkurat ligesom vi kender det fra skateboard og skateboardbaner, og jeg skal give dig, skal jeg?
Man kan jo sagtens forestille sig, at mange af de her køretøjer hører hjemme sådan et sted, når de udgør den der kæmpe risiko, som hr. Nikolaj Amstrup jo også selv er opmærksom på.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-11-03:
Mange tak.
Som teksten siger, er formålet med det her lovforslag at skabe bedre rammer for den retlige regulering af en række mindre, motoriserede køretøjer, som er baseret på ny teknologi, og det er jeg sikker på vi alle sammen kan blive enige om.
En ting, jeg dog har bidt mærke i, og som vi som ordførere ikke kan blive enige om, er opfattelsen af de her nye fleksible transportformer som legetøj.
Jeg ser det overhovedet ikke som legetøj.
Det at omtale de her mulige nye transportformer som legetøj mener jeg egentlig grundlæggende er fuldstændig at undervurdere, hvad det er for en teknologi, der er under udvikling.
Men på trods af min udtalte veneration for de her nye teknologier var det alligevel ikke helt problemfrit for mig at tage stilling til lovforslaget, for der er, som flere ordførere har anført, en lang række sikkerhedsmæssige indvendinger fra Rådet for Sikker Trafik, Tænk, Cyklistforbundet, Dansk Fodgænger Forbund osv.
Der er ingen tvivl om, at der er masser af usikkerhed i forbindelse med de her nye transportformer, og hvordan de skal implementeres i trafikken, og det skal naturligvis tages alvorligt, og vi skal følge det tæt.
Men det er jo også det, vi får mulighed for med det her lovforslag.
Jeg har flere gange her fra talerstolen nævnt, at vi skal lovgive for fremtiden og ikke for fortiden, og jeg vil godt kvittere for forslaget, for jeg synes, det er et rigtig godt eksempel på, at vi, som hr. Rasmus Prehn sagde, udøver rettidig omhu og faktisk skaber en ramme for at håndtere de her nye transportformer, og det er i mine øjne den rigtige vej at gå.
Så skal vi også, som det er blevet nævnt, sørge for at få en evaluering, og vi skal sørge for, at der bliver fulgt op på at lave regler for sikkerhedsudstyr, godkendelsesprocedurer osv. osv.
og, som hr. Henning Hyllested nævnte, få opdateret køretøjskategorierne, så det bliver muligt at få en fyldestgørende ulykkesstatistik på det her område også.
Så er de overfyldte cykelstier flere gange blevet nævnt.
Og ja, dem ser jeg da også, når jeg i hverdagen er herinde i København.
Det er jo også en af de muligheder, som de her små motoriserede køretøjer giver, for det er et køretøj, man nærmest kan have under armen, og det gør hele måden, vi transporterer os på, langt mere fleksibel.
Så jeg glæder mig til at se, hvad der bliver effekten af det her, og er enig med flere af ordførerne i, at vi skal følge den sikkerhedsmæssige del af det meget, meget tæt i udvalget.
Så uden tvivl: Alternativet støtter forslaget.
Carl Valentin (SF), 2017-11-03:
Tak for det.
Forslaget her er på mange måder meget tiltrængt.
Der kommer mange nye køretøjer til i de her år, og folk er vilde med dem, så selvfølgelig skal der også være en lovgivning for dem.
Det er vigtigt, at vi politikere ikke er bagstræberiske.
Vi skal give plads til ny teknologi og ikke være formynderiske, når folk har lyst til at bruge nye køretøjer.
Folk skal have frihed til at transportere sig på den måde, de bedst kan lide, især når det ikke skader andre ved at ødelægge vores klima eller miljø.
Det, der optager os i SF, er, at indfasningen af de nye køretøjer sker på en fornuftig og en sikker måde, og det er det, den kommende udvalgsproces må fokusere på at sikre.
Både Rådet for Sikker Trafik og Dansk Cyklist Forbund og nogle andre har givet nogle høringssvar, som jeg har bidt meget mærke i.
Jeg deler bekymringen for trafiksikkerheden.
Jeg mener dog ikke, at det er en løsning blot at droppe at indfase de nye køretøjer.
Mange af dem er kommet for at blive, og det er derfor også vores opgave som politikere at sørge for en så trafiksikker model for indfasningen som muligt.
Det er jeg heldigvis sikker på organisationerne vil være behjælpelige med at sikre.
Derudover har Dansk Cyklist Forbund en pointe i, at det kan blive problematisk, hvis der kommer flere køretøjer med stor hastighedsforskel på samme vejarealer, og selvfølgelig skal det ikke være lovligt at køre 60 km/t. på en segway på cykelstien.
Det ville være dybt uansvarligt.
Vi vil derfor i udvalgsarbejdet selvfølgelig finde en forsvarlig løsning.
Det bliver også påpeget, at forslaget her har en række uafklarede spørgsmål, når det kommer til sikkerhedsudstyr, promillegrænser og kørekort m.v.
Det er jeg enig i, og det er også noget, som SF vil tage op med ministeren i udvalgsbehandlingen.
Derudover finder SF det rigtig fornuftigt, at der i forslaget lægges op til, at det for fremtiden bliver tilladt at køre på rullebræt, som det så fint omtales i lovforslaget.
Det er helt tosset, synes jeg, at skatere p.t. er kriminaliseret, og vi ser ligesom Forbrugerrådet Tænk frem til, at der forhåbentlig kommer til at gælde samme regler for skatere, som der gør for folk, der kører på rulleskøjter.
Hvor meget ministeren præcis skal have bemyndigelse til, vil vi gerne kigge lidt nærmere på.
Vi synes nemlig, at det er afgørende, at relevante aktører og Folketinget inddrages løbende i processen.
Men alt i alt er SF rigtig positiv over for lovforslaget og mener, at arbejdet nu er at sikre, at de nye køretøjer indfases på en så trafiksikker måde som overhovedet muligt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2017-11-03:
Jeg tager ordet kort, for jeg glemte en ting under første runde, nemlig den, at jeg skulle hilse fra Liberal Alliance og sige, at de også støtter lovforslaget.