runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-28:
Og det konkrete eksempel med Nordhavn viser det jo også meget godt.
Altså, byggeriet af metro ud til Nordhavn og en station på Nordhavn er jo allerede i gang og vil åbne, før tunnellen for bilerne ud til Nordhavn åbner.
Så også det konkrete eksempel viser, at man sådan set først har satset på den kollektive trafik, og først derefter kommer tunnellen til bilerne.
Nej, jeg synes ikke, der er tale om en ensidig satsning på bilister, slet ikke i København, hvor der er blevet lavet f.eks. rigtig mange cykelbroer hen over havneløbet, så man kan komme hurtigere frem, hvis man er cyklist eller gående.
Nu er det jo en beslutning, Københavns Kommune har taget, altså med hensyn til, hvordan tunnellen skal være, og jeg forstod det sådan, at der har været noget snak om, at man også skulle have en parallel bro til cykler, men at man er gået væk fra det, altså at et stort bredt flertal i Københavns Borgerrepræsentation – alle partier på nær Alternativet – har stemt for at skrotte ideen om en parallel cykelbro i nærheden af den kommende Nordhavnstunnel.
Jeg tænker også, at der kunne være behov for en cykelforbindelse der, men hvis der er nogle tekniske forhold, nogle indsejlingsforhold, der gør, at det ikke kan lade sig gøre, så skal jeg ikke gøre mig klog på det.
Jeg konstaterer, at et bredt flertal i Københavns Borgerrepræsentation har vurderet på nuværende tidspunkt, at det ikke skal laves.
Henning Hyllested (EL), 2019-11-28:
Som vores ordfører tidligere på dagen gjorde opmærksom på, kan vi egentlig også godt se fornuften i selve Nordhavnstunnellen.
Synes hr. Ole Birk Olesen ikke, at det er et problem, at man i sådan en situation kun anlægger en vej, som kun er til biler, altså at der ikke anlægges f.eks. en parallelforbindelse til cykler eller for den sags skyld gående?
Altså, den her ensidige satsning på bilismen hele tiden, som jo har præget det her land i 4-5 årtier, kunne jeg godt tænke mig at høre en kommentar til.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-28:
Tak for det.
Lovforslaget handler om en anlægslov for en ny Nordhavnstunnel, og det er et rigtig fornuftigt forslag.
Nordhavnstunnellen skal jo levere infrastruktur til de mange borgere, der kommer til at bo i Nordhavn, et nyt byudviklingsområde i København.
Og jeg kan berolige de jyske tilhørere med, at det ikke er noget, som de skal betale; det er Københavns Kommune, der betaler det, og en lille andel af det betales af det her Lynetteholmsprojekt, som også er et brugerbetalt system, som både skal finansiere anlæggelse af metro til Refshaleøen og Lynetteholm, men også skal finansiere, at vi anlægger en østlig ringvej i tunnel omkring København.
Det er jo det andet perspektiv i det med Nordhavnstunnellen.
Det ene perspektiv er, at den skal levere infrastruktur til dem, der skal til og fra Nordhavn, men det andet og endnu større perspektiv er, at det er den første del af strækningen på den østlige ringvej omkring København, som sørger for, at folk kommer fra Amagermotorvejen til Helsingørmotorvejen uden at skulle ind igennem København.
Faktisk skal man jo i dag bruge den såkaldte, jeg mener den hedder Ringvej 2, og den går ind over Kongens Nytorv, hvis man vil køre den vej.
Det duer ikke i fremtiden, og det er derfor, at vi skal have en østlig ringvej i tunnel.
Vi støtter lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Jeg er absolut tilhænger af elbiler og brintbiler, og hvis borgerne har lyst til at købe en elbil, så skal de købe en.
Jeg har selv haft en elbil.
Så på den måde har jeg intet imod elbiler.
Det, vi snakker om her, er, om politikerne via adfærdsregulerende afgifter skal prøve at opdrage borgerne til, hvilken slags bil de skal købe, og det vil jeg da på ingen måde være med til.
Men hvis borgerne har lyst til at købe en elbil, skal de gøre det.
Vi i Nye Borgerlige vil da gerne fjerne registreringsafgiften på alle biler, også elbiler, og vi håber da også, at Enhedslisten vil være med til at fjerne registreringsafgiften på elbiler.
Henning Hyllested (EL), 2019-11-28:
Nej, eller en oldnordisk teknologi, som hedder en benzinmotor eller en dieselmotor.
Det er da vist lige så oldnordisk som det, ordføreren siger den kollektive trafik er.
Det er sjovt, at i ordførerens tale kan det ikke lade sig gøre: Elbiler er ikke CO 2 -neutrale, og man afskriver nærmest også, kan jeg forstå, teknologisk udvikling her.
Men når det handler om fly, er der pludselig vældige perspektiver.
Kan ordføreren ikke se, at der er en eller anden underlig modsætning i det?
Der er jo ingen tvivl om, at elbiler og brintbiler står over for en voldsom udvikling og derfor bliver fremtidens transportform.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Der er bare ikke noget billigt i den kollektive transport.
Nu kommer jeg fra Aarhus, og der har vi i Aarhus Letbane.
Det er måske den største infrastrukturelle skandale i nyere tid i danmarkshistorien.
Den flytter ikke noget fra privatbilismen, den koster rigtig, rigtig mange penge, og den bliver ved med at dræne budgettet for, hvad vi ellers kunne bruge til offentlig transport.
Derudover skal vi bygge veje, men teknologi og teknologisk udvikling vil også løse en masse ting.
F.eks. er man lige nu ved at udvikle den første elflyver, som kan flyve på el fra f.eks. Aarhus til København.
Prisen på den vil måske være en ottendedel af, hvad det på nuværende tidspunkt koster at flyve frem og tilbage.
Det gør, at vi vil tænke transport på en fuldstændig ny måde.
Der er hyperloop, som er en ny transportform, som man begynder at anlægge fra f.eks. San Francisco til Los Angeles, og der er nogle andre steder som f.eks. fra Stockholm til Finland, hvor man også vil prøve med hyperloop.
Det er en ny måde at tænke energiformer på.
Jeg tror på, at teknologien i fremtiden vil gøre, at vi vil komme til at transportere os på mange, mange andre måder, og derfor skal vi da ikke hænge fast i en oldnordisk teknologi, som hedder jernbaner.
Henning Hyllested (EL), 2019-11-28:
Nå, men det glæder mig selvfølgelig, at hr. Ole Birk Olesen også synes at det kunne have været fornuftigt, hvis man havde gjort det.
Og det kan være, at der er nogle tekniske indvendinger, som hr. Ole Birk Olesen er inde på – det skal jeg ikke gøre mig klog på.
Dermed bliver Nordhavnstunnellen jo sådan et udtryk for den der, synes jeg, lidt ensidige satsning på bilisme.
Nu var ordføreren jo tidligere inde på, at Enhedslisten gør sig skyld i en fuldstændig forkrøblet tankegang om, at der kun satses på bilisme, og at man skal satse på den kollektive trafik.
Der vil jeg bare sige, at det jo ikke har noget på sig.
Hvis man ser på investeringerne i de sidste 25 år, er de jo først og fremmest gået til biler og veje og knap så meget til jernbaner.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-28:
Jeg kan gøre det endnu kortere!
Vi ser primært det her forslag som en tilpasning og en implementering af EU-regler.
Der er muligvis noget, vi skal se nærmere på.
Men det, at vi styrker sømandsfradraget om bord på forsknings- og havundersøgelsesskibe, ser vi som noget meget positivt.
Så vi støtter forslaget.
Jeg håber, at ordføreren får ret i det med de grønne biler; det er der også meget der tyder på.
Problemet er bare lidt, at vi ved, at der sidder 1,05 person i hver bil, og det, at bilen er grøn, betyder jo ikke, at det ikke koster noget i forhold til både klima og ressourcer at fremstille den.
Så ser ordføreren ikke et problem i, at vi har alle de biler på vejene, uanset om de kører på el eller er fossildrevne?
Thomas Jensen (S), 2019-11-28:
Det er jo sådan, at Københavns Kommune selv er gået forrest i forhold til, hvad det er for nogle trafikanter, der skal kunne færdes derude, og indtil videre er spørgsmålet om cyklernes rolle sparket lidt til hjørne, som jeg læser lovforslaget og materialet bag lovforslaget.
Så vi afventer Københavns Kommune og ser, hvad de kommer med af forslag.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-28:
Det er en dejligt optimistisk synsvinkel, som jeg håber kommer til at slå til.
Så tænker jeg i forhold til cykler i tunnellen: Hvad er tankerne dér?
Thomas Jensen (S), 2019-11-28:
Tak for det meget relevante spørgsmål.
Det her er jo et projekt, som skal være afsluttet i 2027, og når det er afsluttet, er Nordhavnen ikke udbygget, og så er der ikke så mange biler og lastbiler, der vil køre derude i starten.
Men når det er færdigudviklet ude i bydelen, forventes det, at der vil være en stor trafikmængde, og det er på et tidspunkt, hvor vi forhåbentlig vil se, at de teknologiske muligheder, der byder sig til i forhold til biler og lastbiler, vil betyde, at mange af de biler, der kører derude, er nogle, der er CO 2 -neutrale.
Det kan være elbiler, brintbiler og andre, der kører på vedvarende energiformer, og det samme vil forhåbentlig også gøre sig gældende for den tunge lastbiltrafik.
Så på den måde ser vi forhåbentlig frem til, at det her ikke er noget, der skal øge CO 2 -udledningen, når det er endeligt anlagt.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-28:
Tak for det.
Nu ved vi jo, at når vi får flere og bedre veje, kommer der formodentlig også til at køre flere biler.
Så jeg tænker: Hvordan harmonerer det her med vores 70 pct.s CO 2 -reduktion?
Morten Bødskov (S), 2019-11-28:
Det er, fordi der skal gennemføres ændringer.
Det er det, der er udfordringen, og det er det, Kommissionen skal godkende.
Derfor er det bare, jeg forsøger at sige, at de problemer og udfordringer, som den tidligere regering stod med i det her forslag, har vi så overtaget.
Vi forsøger sammen – forhåbentlig i et bredt flertal i Folketinget – at få dem løst, og det gør vi ud fra det ønske, at det værste, der kan ske for den maritime sektor her, faktisk er, at det her ikke bliver gennemført.
Det ville være et stort tilbageslag for de mange tusinde job, som er rundtomkring i hele Danmark, når vi ser på, hvor mange mennesker Det Blå Danmark beskæftiger i hele landet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-28:
Jeg tror, at ministeren misforstod mit spørgsmål, og det er jo reelt nok.
Sandsugerdelen var en tidsbegrænset tilladelse på 10 år, og der har man så forsøgt at få en ny tilladelse på 10 år, og der er så nogle udeståender, hvor vi så hører, at vi er flere der har nogle betænkeligheder.
Men den anden del, som generelt er DIS-ordningen, var altså tidsubegrænset.
Det var ikke en 10-årig godkendelse.
Den havde vi i princippet fået for evighed, og de her statsstøtteregler måtte vi godt have, og nu kommer man så alligevel og siger: Næh, det må I så ikke.
Hvordan kan det lade sig gøre, at man får en tidsubegrænset aftale og tilladelse, altså jo i princippet et bindende svar, og at det så ikke er tidsubegrænset alligevel?
Morten Bødskov (S), 2019-11-28:
I kan eventuelt uddybe det lidt i et spørgsmål.
Altså, den her ordning er ikke tidsubestemt.
Det var den gamle ordning.
Den her er begrænset til 10 år, og det her er Kommissionens nye praksis.
Men vi kan prøve at svare på det i et spørgsmål til udvalget, for det er selvfølgelig et vigtigt spørgsmål at få afklaret.
Men det her er ikke tidsubestemt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-28:
Jeg vil gerne ind på den del, der handler om, at den tidligere godkendelse af DIS-ordningen var tidsubegrænset, altså at der ikke var nogen udløbsdato på.
Det svarer til, når skattevæsenet giver et bindende svar.
Så udløber det jo heller ikke, og så ved man ligesom, hvad man har med at gøre.
Hvordan kan det så være, at man bare kan komme og sige, at nu er der begrænsninger på den der godkendelse, man har givet?
Hvorfor har man ikke fra ministeriets side taget kampen op og sagt: Ved du hvad, vi har ikke afgivet suverænitet på beskatningsområdet, der er noget principielt i forhold til den fri bevægelighed, skal vi acceptere det og så en tidsubegrænset aftale?
Altså, hvorfor har man ikke taget kampen?
Hvorfor siger man bare lige: Yes, sir, vi makker ret, vi retter ind?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-28:
Vi er grundlæggende positivt indstillet over for lovforslaget.
Vi forstår godt den afgørelse i EU-systemet, som siger, at Danmark ikke må forskelsbehandle beskatningen af sømænd afhængig af, om de er ansat i en dansk virksomhed eller i en udenlandsk virksomhed, i en EU-virksomhed.
Det er en helt logisk afgørelse, som ligger fint i tråd med reglerne for det indre marked.
Vi går ind for det indre marked, og vi går ind for, at EU sætter nogle rammer for, at landene ikke må forskelsbehandle arbejdskraft inden for EU.
Der er nogle ting, der skal afklares her i processen, men vores udgangspunkt er, at vi er positivt indstillet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Tak for det.
Det her er jo sådan et sjovt lovforslag for os i Nye Borgerlige, som er kritiske over for EU.
For på den ene side vil vi ikke have, at EU skal bestemme over det danske arbejdsmarked og over løn og skat.
På den anden side er vi heller ikke store tilhængere af statsstøtten, som DIS jo selvfølgelig også er.
Vi anerkender, at det er det marked, der er omkring skibsfart.
Det er det marked, som vi lever i.
Vi er også kritiske omkring mange af de ting, som DF's ordfører pointerede, netop omkring udflagning og omkring de ting, hvor vi kommer til at stille danske skibe og danske rederier dårligere.
Så er det også problematisk, at den skattelettelse, der kommer til at ske, hovedsagelig kommer til at gå til udenlandske rederier.
Jeg synes, at det grundlæggende er problematisk, at vi indretter en lov, hvor vi forgylder og gør det billigere for udenlandske rederier, som skal konkurrere med danske og drive forretning.
Det er vi også kritiske over for.
Men vi ser frem til den videre udvalgsbehandling, inden vi tager endelig stilling til lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-28:
Jamen altså, der er jo ingen grænser for uvidenheden.
Jeg synes ikke, at det er nogen undskyldning, at man ikke er ordfører for det.
Enhedslistens ordfører gentager bare i dag venstrefløjens evige floskler.
Det er jo ikke rigtigt, at vi ikke investerer i nye tog.
Det er jo ikke rigtigt, at vi ikke investerer i et nyt signalprogram.
Vi bruger 20 mia. kr. på et nyt signalprogram.
Så hvorfor siger fru Victoria Velasquez sådan fra talerstolen?
Giver det ikke nogen betænkeligheder i forhold til det miljø, hun omgås, at hun fodres med så mange usandheder?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2019-11-28:
Jamen der er jo bred enighed om at føre en politik, hvor vi gør den kollektive trafik så attraktiv og sammenhængende som muligt.
Det er vi jo enige om her, og det er vi også på vej til, men der er et stykke vej endnu.
Bl.a. har vi nogle ting i forbindelse med jernbanen, som tager lidt længere tid, end vi havde regnet med.
Også i hovedstadsområdet skal vi jo satse på at få gjort den kollektive trafik mere sammenhængende, så det bliver et attraktivt valg at træffe.
Men der er altså rigtig mange mennesker, også i hovedstadsområdet, som har brug for deres bil af forskellige grunde.
Det kan være, at man skal aflevere børn to steder, inden man skal på arbejde, og så har man brug for sin bil.
Det skal der være plads til, og så skal vi glæde os over, at fremtidens biler er fuldkommen grønne.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-11-28:
Så vil jeg også tillade mig at spørge ordføreren her om indstillingen til cykler: om der skal være cykelmulighed i tunnelen, hvis den bliver lavet.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Jeg tror, at spørgeren har en lidt selektiv hørelse.
For jeg sagde faktisk, at det nogle steder går i den rigtige retning.
Men det er lidt pudsigt, at når vi skal lægge en ekstra vej et sted, kan man godt finde pengene, men når det rent faktisk handler om at få renoveret vores tog, så vi ikke får en masse problemer i forhold til signalfejl og andre dele, så er det lidt sværere.
Og det samme gælder, når man forsinker nogle af de investeringer, som vi jo faktisk havde aftalt vi skulle lave i den kollektive trafik.
I forhold til beregningerne om kilometer og hvor langt og det ene og det andet, er jeg sikker på, at vores transportordfører vil vende tilbage til den kritik.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-28:
Først må jeg lige tage fat på, at ordføreren siger, at vores trafikpolitik er ensidigt fokuseret på biler.
I den seneste investeringsplan for trafikken i Danmark, det grønne transportforlig fra 2009, blev to tredjedele af de 100 mia. kr. afsat til jernbane – to tredjedele.
I det forslag, som det blå flertal i sidste folketingssamling kom med, en investeringsplan i tiden fra 2021-2030, var det næsten halvdelen, der blev afsat til jernbanen.
Hver gang vedligehold af infrastruktur for at køre 1 km på vejene koster 1 kr., så koster det 10 kr. at vedligeholde jernbanen for at transportere en person 1 km.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Vi har set, at så laver man endnu endnu flere parkeringspladser, og så kommer der endnu flere biler.
Hvis vi vælger at bruge de penge, vi har, på entydigt at fokusere på bilerne, så er det jo klart, at så er det den transportform, der vil blive brugt.
Det er jo på samme måde – nu er det så uden for hovedstadsområdet – når man mange steder ikke tør satse på, at folk skal bruge den kollektive trafik og tage bussen, hvis ikke man kan regne med, at den går.
Og det er jo det, der er hele pointen: Det handler simpelt hen om, at vi bliver nødt til at gøre det sådan, at der er nogle konkrete, ægte alternativer til at tage bilen og sidde i bilkøen.
Og det er jo netop at investere i cykelstier og i kollektiv transport.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-11-28:
Der er jo en måde, man kan gøre det på.
Altså, ordføreren har jo ret i, at vi ikke skal have partikelforurening.
Men altså, Københavns Kommune har modsat sig, at de produkter, som f.eks kan leveres i forhold til at nedbringe partikelforureningen ved at lave sådan en overfladebehandling på cykelstier og fortove og parkeringspladser, på byens tage osv., faktisk kan nedbringe partikelforureningen med 30 pct.
Og så skal vi også huske, at når der er for få parkeringspladser, så laver folk det, der hedder en cirkeltur.
Man kører rundt og rundt og venter på at finde et sted at parkere.
Ved at sørge for, at der var nogle flere parkeringspladser, sparede vi 30 pct. af kørslen i København, altså i forhold til cirkelture.
Er det ikke noget, der gør indtryk på ordføreren?
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Tak for spørgsmålet.
Nu er det jo også et politisk anliggende, om folk dør af partikelforurening, fordi der er for mange biler, eller om vores klima faktisk ikke kan holde til, at vi har den CO 2 -udledning, som vi rent faktisk har.
Hvordan søren gør vi så, når hele den måde, vi tænker trafik på, er så ensidigt fokuseret på biler?
Og det er jo der, hvor vi ser at det går den rigtige retning med nogle tiltag, og vi siger jo netop, at man skal investere endnu mere i den kollektive trafik og faktisk give et løft til alle de mennesker, som vælger cyklen hver dag eller kommer til fods.
Men jeg er sikker på, der vil komme et meget bedre svar fra vores transportordfører, så jeg tror, at han også vil vende tilbage med svar på spørgsmålet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-11-28:
Grunden til, at jeg vil spørge ordføreren om noget, er sådan set, at jeg forstod det sådan, at Enhedslistens tilgang er, at måden, man kunne fjerne trængsel på, var ved at fjerne vejene, og så var der ikke nogen biler.
Det minder mig lidt om Rokokoposten, hvis det er tilgangen til, hvordan man kigger på hovedstadens metropolproblemer.
For et af de helt store problemer, man har, hvis man endelig skal diskutere det, er jo, at man godt kan komme ind i byen med bilerne, men man kan ikke få lov at parkere dem.
Og der ved vi jo, at hvis man kigger over i Borgerrepræsentationen, så har Enhedslisten, ordførerens eget parti, været med til at sige nej tak til Real Danias projekter med parkeringskældre ude i havnen, i havnebassinet osv., selv om det var fuldt finansieret osv.
Det er, som om man ikke vil have de biler herind, selv om det faktisk godt kan lade sig gøre at gøre det i mindelighed.
Og der er der, hvor jeg ikke rigtig forstår den politiske sammenhæng i det i forhold til den her principielle diskussion.
Ordføreren er også inde på det i forhold til cykelstier.
Det er jo en borgerrepræsentations anliggende at diskutere de ting.
Det er jo ikke Folketinget, som skal gøre det.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-28:
Jamen jeg synes da, det er helt fair at være imod en Nordhavnstunnel, hvis SF er imod en Nordhavnstunnel, men den begrundelse, som anvendes her, er altså ikke anvendelig, for det gør ingen forskel, om man vælger den ene eller den anden linjeføring.
Nordhavnstunnellen er lige så relevant, uanset om man vælger den ene eller den anden linjeføring for en Østlig Ringvej.
Jeg synes bare, at SF skal sige det, hvis SF er imod en Nordhavnstunnel, i stedet for at sige, at det er fordi noget, som så ikke holder.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-11-28:
Jeg synes nu stadig, det havde været hensigtsmæssigt for kronologiens skyld at vente, til vi har fået resultatet af den forundersøgelse, som er i gang lige nu, og som gerne skulle være færdig lige om lidt, før man formelt set vedtog en anlægslov.
Vi har jo sådan set også set på, hvad der ellers står i principaftalen for Lynetteholmen.
Det er jo ikke sådan, at det er det eneste, man undersøger.
Derfor synes jeg, det havde været godt, at man havde alle brikkerne på plads, før man lavede en anlægslov som den her.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-28:
Jeg vil bare gøre SF opmærksom på, at ja, der laves en undersøgelse af en alternativ linjeføring af en havnetunnel, som i så fald jo ikke vil være en havnetunnel, men en Østlig Ringvej.
Den er ude fra lufthavnen og løber så langs Amager Strand og ind over Refshaleøen og Lynetteholmen, og den skal møde Nordhavnstunnellen det samme sted, som en havnetunnel skal gøre.
Så det bør ikke influere på SF's beslutning om at stemme for eller imod forslaget om en anlægslov for en Nordhavnstunnel, da det ikke har nogen betydning, om man vælger den ene eller den anden linjeføring for en Østlig Ringvej i forhold til tilslutningen til Nordhavnstunnellen.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-11-28:
Tak for det.
Det her er jo en helt almindelig anlægslov, og det er der for så vidt ikke noget galt i.
I SF synes vi også, at den tunnel, som man skal i gang med at anlægge nu, giver rigtig fin mening.
Det, som jeg alligevel studser en lille smule over, er, at man på nuværende tidspunkt fremsætter forslag om den her anlægslov, fordi man jo i den her anlægslov lægger sig ret fast på en linjeføring for en havnetunnel, altså Østlig Ringvej, og det giver jo god mening, at man gør det i den her anlægslov.
Ellers kan det blive voldsomt dyrt at ændre mening på et tidspunkt, og det forberedende arbejde skal jo sættes i gang i forbindelse med den her tunnel.
Derfor forstår vi ikke rigtig, hvorfor forslaget om anlægsloven fremsættes nu.
I principaftalen for Lynetteholmen har man sådan set sagt, at der skal konkluderes på den alternative linjeføring i slutningen af 2019, så om man kunne have skubbet det til den anden side af nytår, havde vi syntes var mest hensigtsmæssigt.
Derfor vil jeg også beklageligvis meddele, at som forslaget ligger lige nu, vil vi afvente udvalgsbehandlingen af det, men i udgangspunktet vil vi stemme gult til det her forslag.