runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Ja, det er jeg med på.
Men der står også i lovforslaget på side 9, at det også gælder straffelovens kapitel 12 og 13, og i straffelovens kapitel 12 har vi jo koranloven.
Så jeg stiller egentlig bare spørgsmålet, om det her så betyder, at hvis man dømmes for at brænde en koran af, kan man så heller ikke få våbentilladelse.
Så jeg vil bare spørge, om Moderaterne mener, at det at brænde en koran af hører under de her sådan grove tilfælde af kriminalitet, som det altså var formålet med lovforslaget at omfatte.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Og det vil også være en situation som den, du nævner her
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Tak for det.
Hr. Tobias Grotkjær Elmstrøm nævner sagen i Field's som årsagen til, at vi skal indføre disse ændringer af våbenloven.
En ting, man jo kan undre sig over, er, at man også ændrer muligheden for at få retsprøvet det, altså få en dommerkendelse, inden man går ud fra politiets side og enten foretager en ransagning eller et besøg på en virksomhed for at kontrollere, hvad de har liggende.
Der kan jeg ikke lige helt se sammenhængen.
Kan ordføreren ikke lige uddybe, hvorfor det at fjerne den retsprøvning, som ligger der, på nogen måde kan forhindre en sag som den i Field's?
For jeg forstår det simpelt hen ikke.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Som ordføreren også selv siger, kan jeg jo ikke stå i dag og fortælle, hvordan vi kan undgå en Field's-sag igen.
Årsagen til, at vi strammer grebet omkring våbentilladelser og det at opbevare våben og det at få våbentilladelse, er jo særlig forebyggelse – det er i forebyggelsesøjemed, for vi skal ikke have, at våben kommer i personers varetægt, som ikke kan håndtere våben, og det er bl.a. psykisk syge.
Hvor niveauet nu skal ligge henne, er vi ikke kommet frem til.
Det er det, som lovforslaget omhandler, og det mener jeg er korrekt.
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Et af elementerne i lovforslaget er, at man ikke skal kunne få en våbentilladelse, hvis man dømmes for grovere lovovertrædelser, og der bliver jo oplistet en række eksempler.
Det kan være alt lige fra tilhold til grove voldstilfælde og bandekriminalitet, og jeg vil bare spørge, om Moderaterne er enige i, at det skal være de grove tilfælde.
Er Moderaterne enige i det?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-03-19:
Jamen det mener jeg jo lige jeg har svaret på: ved at indgå i dialog med dem, der handler om.
Det var derfor, jeg sagde, at vi på ingen måde er ude på, at det her lovforslag skal diskriminere psykisk sårbare borgere.
Jeg har også talt med dem, både da vi præsenterede de initiativer i sommer, og løbende i den høringsfase, der har været.
Derfor handler det jo kort sagt om at indgå i en dialog, så vi rammer det på den rigtige måde.
Jeg tror også, man må sige, at der jo ikke er nogen, der har interesse i, at folk, der er for syge til at have en våbentilladelse, har det, eller er interesserede i, at folk, der har begået grov kriminalitet, har et våbenbevis.
Derfor handler det om, når det kommer til de psykisk sårbare, at finde den rigtige balance.
Derfor indgår vi jo i dialog.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-03-19:
Tak for det.
Jeg har jo ligesom fru Mai Mercado modtaget rigtig mange henvendelser fra organisationer, som er bekymrede for det her lovforslag.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren kan komme med et enkelt eksempel på en psykisk syg, som har været skyld i en eller anden tragedie.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-03-19:
Nu tænker jeg ikke, at jeg skal stå og opliste en masse eksempler, men det er jo ingen hemmelighed, at en af grundene til, at vi står her og overhovedet har haft et tilbageblik på vores våbenlov og har haft en gennemgang af den igen, var de forfærdelige hændelser, som vi desværre så der var med skyderiet i Field's.
Det er jo et af de allermest ulykkelige eksempler på, at en person, som har nogle psykiske udfordringer, bruger et våben til at begå en forbrydelse med den værst tænkelige udgang.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-03-19:
Nu var gerningsmanden fra Field's jo hverken medlem af en skytteforening eller havde våbentilladelse, så det er ikke godt eksempel, som ordføreren kommer med.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren kom med et eksempel på en psykisk ustabil person, der har haft våbentilladelse eller har været medlem af en skytteforening, og som har været skyld i en tragedie.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-03-19:
Nu handler rigtig meget af vores lovgivning på retsområdet også om at forebygge, at der sker kriminalitet i vores samfund, eller at vi undgår, at der er nogle mennesker, som f.eks. ikke skal have et våben, som får et våben.
Og når vi med det her lovforslag lægger op til bl.a. at kigge på folk, som har psykiske diagnoser, så er det, fordi det også er en af de risikoer, der er, altså at man kan have en våbentilladelse og samtidig være psykisk sårbar.
Men det, vi jo lægger op til, er at gøre det på den rigtige måde, fordi vi, som jeg tror jeg nu har sagt fire gange, på ingen måde har nogen intention om at diskriminere folk, der er psykisk sårbare.
Derfor handler det her om at indrette det på den rigtige måde, sådan at man selvfølgelig sagtens stadig væk kan gå til skydning, selv om man har, hvad skal man sige, nogle former for psykisk lidelse, mens der er andre, der gør, at man ikke skal gå i en skytteklub eller have en våbentilladelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-19:
Tak, formand, og tak til ordføreren, også for de, synes jeg, meget betænksomme ord i forhold til fængselspersonalet, der lider under den sagspukkel og den byrde, der generelt er i fængselsvæsenet.
En måde, man kunne løse det på, i hvert fald delvis, var jo konsekvent at udvise folk, der forbryder sig mod våbenloven.
Og der vil jeg bare høre, om SF kunne være indforstået med, at hvis vi skulle gøre noget godt for fængselspersonalet ved at lette arbejdsbyrden, kunne vi jo sørge for, at de udlændinge, der bliver dømt for overtrædelser af våbenloven, så umiddelbart bare bliver udvist.
Det ville gøre, kan jeg sige til ordføreren, at en betragtelig del af dem, der sidder i de danske fængsler i dag, ikke længere ville være her, og på den måde ville det løse en del af de daglige udfordringer for fængselspersonalet.
Kunne SF være med på det?
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Ordføreren var faktisk lige her til sidst inde på det, som jeg vil spørge om.
Nu lægger man jo op til, at der skal indhentes helbredsoplysninger både i forhold til det psykiske, men også i forhold til det fysiske, og man må bare sige, at PAC jo i forvejen er lagt ned.
Så jeg så egentlig bare gerne, at Venstre tog ansvaret på sig og sagde: Ja, hvis man er jæger og har brug for en våbentilladelse, bliver det meget sværere fra nu af.
For jeg synes lidt, at man undlader at erkende det i lovforslaget, fordi man til slut i lovforslaget skriver, at det ikke har nogen administrative eller økonomiske konsekvenser, hverken for erhverv eller for borgere, og det her har jo konsekvenser for borgerne.
Det synes jeg bare lige at man skal være ærlig omkring, også fra Venstres side.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-03-19:
Jamen jeg prøver også at være ærlig – og det kan være svært en gang imellem; det skal jeg medgive – og det var også derfor, jeg i min tale adresserede det og sagde, at jeg håber, justitsministeren er opmærksom på de ventetider, der er.
Så jeg tror faktisk, jeg er hundrede procent enig med fru Mai Mercado.
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Et andet af elementerne i lovforslaget er, at offentlige myndigheder kan indsende sådan en bekymringsindberetning, og det tror jeg i virkeligheden vil være meget mere virksomt, for hele det her lovforslag er skrevet med baggrund i Field's-sagen, en meget ulykkelig sag.
Er ordføreren ikke enig i, at hvis der rent faktisk var nogle myndigheder, som kunne have råbt vagt i gevær og kunne have sikret, at man kunne have haft en ordentlig håndtering af den her borger, og hvis det forslag om en bekymringsindberetning havde virket, hvis pågældende havde haft en våbentilladelse, så ville man ikke behøve forslaget om, at man skal indhente oplysninger på alle, som i større eller mindre grad har en psykisk sygdom?
Preben Bang Henriksen (V), 2024-03-19:
Det blev lidt svært at holde styr på det spørgsmål, må jeg sige, men hvis det drejer sig om bekymringsindberetninger, kan jeg kun sige, at det er en ualmindelig god idé, man har her.
Og i relation til den triste sag i Field's havde det da forhåbentlig været sådan, at en bekymringsindberetning kunne have hjulpet noget, om end det, så vidt jeg erindrer, var farens våbentilladelse og farens våben, der blev anvendt – sådan husker jeg det.
Så det er jo ikke sikkert, at alarmklokkerne lige havde ringet der.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-03-19:
Tak for ordet.
Hun er meget ked af, hun ikke kan være her, men jeg har fået lov at læse den tale op, hun ville have holdt.
Det er heldigvis ikke sådan, at det er en rettighed at have våben i Danmark, særlig ikke hvis man har bevist over for samfundet, at man ikke kan håndtere det ansvar, det er at have adgang til våben.
Vi er generelt skeptiske over for strafskærpelser, for hver gang vi hæver straffen, skubber vi flere fængselsbetjente ud i overarbejde og stress, og til sidst skubber vi dem helt ud af jobbet, og jo flere folk vi mister i kriminalforsorgen, jo flere fængselsbetjente sender vi igen ud i overarbejde og stress.
Strafskærpelser på områder med relation til bandekriminalitet er som bekendt en del af aftalen om bandepakke IV.
SF indgik i den aftale, da regeringen gik med til at nedsætte en kriminalitetsforebyggelsekommission.
Det er et arbejde, som vi håber vil gå i gang hurtigst muligt.
Målet må jo være, at vi forebygger forbrydelserne frem for bare at straffe forbryderne, og det tænker jeg regeringen er enig i.
Jeg synes dog, det er tankevækkende, at regeringen har været meget hurtig til her i salen at fremsætte deres egne input til bandepakken.
Derfor er jeg også lidt bekymret for regeringens efterhånden lidt ensidige fokus på straf.
Strafskærpelser er blevet en automatisk reaktion, hver gang
regeringen lover handling over for banderne, men vi ved fra forskningen, at strafskærpelser ikke hjælper meget imod banderne.
Det gør i stedet forebyggelse og ikke mindst effektiv efterforskning, og jeg er bekymret for, at vi kun gør problemerne i kriminalforsorgen større med den her lov.
Vi er også lidt bekymrede for følgerne af, at politiet kan indhente helbredsoplysninger i forbindelse med våbentilladelser, som det også tidligere er blevet påtalt i debatten, for det bliver ikke nærmere beskrevet, hvilke helbredsoplysninger der kunne stå i vejen for en våbentilladelse, og vi kunne godt tænke os at få en afklaring på, hvilke psykiske lidelser der præcis er tale om.
Jeg kan sagtens forestille mig, at der er tilfælde, hvor det er fuldkommen uforsvarligt at udstede en våbentilladelse, men det er bekymrende, at Justitsministeriet ikke allerede nu har gjort sig overvejelser om, hvilke lidelser der kan medføre et afslag på våbentilladelse.
Som et eksempel kan man spørge, om loven vil ramme personer med ptsd.
Vi ved jo, at der er mange veteraner, der f.eks. finder ro ved at gå på jagt, og derfor ser vi i SF frem til at få en afklaring på, hvem forslaget konkret vil påvirke for den dels vedkommende.
Med de forbehold støtter vi regeringens lovforslag.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-03-19:
Tak for det.
Jeg skal ikke repetere forslaget ud over at nævne, hvad hovedpunkterne er.
Min kollega fra Socialdemokratiet har jo allerede været godt i gang.
Regeringen ønsker en stramning af bestemmelsen inden for våbenloven, og det indebærer, at grovere lovovertrædelser kan medføre, at man ikke får en våbentilladelse, eller at man ikke får den i et bestemt tidsrum.
Det kan selvfølgelig også medføre, at man bliver frataget sin våbentilladelse.
I den forbindelse kan politiet indhente helbredsoplysninger, ligesom offentlige myndigheder kan indgive det, der hedder bekymringsindberetninger.
Herudover indebærer forslaget en strafskærpelse for ulovlig besiddelse af ammunition, og det indebærer også en strafskærpelse for ulovlig opbevaring af våben.
Så i det store og hele kan Venstre tilslutte sig forslaget med en enkelt henstilling til ministeren, for jeg kan forstå på mange af de henvendelser, jeg får, at det tager utrolig lang tid at få behandlet de her sager, og jeg håber, at Justitsministeriet vil være opmærksom på det, og at der, hvis der ikke allerede er sket noget, kommer til at ske noget.
Men Venstre kan som nævnt støtte forslaget.
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Jeg må bare sige, at det altså er noget, jeg har fået en del henvendelser om fra mennesker, som har varierende grader af psykisk sygdom, også milde former for psykisk sygdom, og som er rigtig bekymrede for, om de nu får taget deres våbentilladelse eller ikke kan få en våbentilladelse, fordi de vil være i den målgruppe, som så bliver afvist.
De er simpelt hen bange for det stigma, som det risikerer at medføre.
Så jeg vil egentlig bare spørge ind til, hvordan regeringen vil sikre sig, at man rammer den rette balance i bekendtgørelsen, således at det ikke går ud over dem, som har de milde former for psykisk sygdom.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Men det forklarer stadig væk ikke, hvorfor man nu fjerner det med dommerkendelsen.
Hvorfor fjerner man det element?
Det synes jeg er mærkværdigt.
Hvorfor skal de reelt set miste noget af den beskyttelse, som ligger i den private ejendomsret bare på grund af Field's-sagen?
Jeg ser ikke koblingen, og jeg synes, det er mærkværdigt, at man laver en sådan kobling, og det synes jeg da godt vi kunne bede om en forklaring på: Hvorfor skal den retssikkerhed forsvinde?
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Jamen jeg er egentlig ikke enig med ordføreren i, at retssikkerheden forsvinder af den grund.
Som jeg også nævnte før, er det for at forebygge, at de forkerte mennesker får våben i hænderne, og det synes jeg vi gør med lovforslaget her.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Når jeg læser forsiden af lovforslaget, fremgår det ikke på noget tidspunkt af den her opsummering af lovforslaget, at man har tænkt sig at fjerne dommerkendelser i forbindelse med at skulle besigtige lokaler eller komme til at lave kontroller hos folk, der producerer våben eller har noget med våbenproduktionen at gøre.
Man kan så læse længere inde i forslaget, at det har man, og det må vi så gå ud fra ligger i formuleringen om, at lovforslaget herudover indeholder en række mindre ændringer.
Mener justitsministeren, at det er en mindre ændring, når man fjerner kravet om dommerkendelser i forbindelse med folks private ejendom?
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-19:
Ja, det mener jeg, og i hvert fald set med mine øjne er der mere tale om at lukke et hul i lovgivningen.
Nu lægges der så med lovforslaget her op til, at politiet får den samme mulighed, for så vidt angår personer og erhvervsdrivende, der har tilladelse til at fremstille våben, og det er simpelt hen for at kunne kontrollere opbevaringen.
Steffen Larsen (LA), 2024-03-19:
Jeg mener ikke, at en sådan ændring er en mindre ændring.
Jeg mener, at det er en større ændring.
Det er den private ejendomsret, man går ind og piller ved, og man går ind og piller ved tanken om, at den udøvende magt også kan kontrolleres af domstolene.
Det synes jeg er en større ændring.
Det kan jeg forstå at vi ser forskelligt på, men jeg vil mene, at det er en ting, som burde fremgå tydeligt af lovforslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-19:
Det er givet, at vi ser forskelligt på det.
Igen vil jeg sige, at set med mine øjne og set med Justitsministeriets øjne er der snarere tale om at lukke et hul i lovgivningen.
Det har været muligt på andre områder, at politiet uden retskendelse kunne kontrollere, men af uforklarlige årsager ikke på det her område.
Det kan vi selvfølgelig se forskelligt på, og derfor er det jo godt, at vi har tre behandlinger i Folketinget, som så kan besvare den type spørgsmål.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-03-19:
Tak for det.
Rimelige sagsbehandlingstider er afgørende for, at de danske borgere kan opretholde den høje tillid, som de heldigvis har til vores retssystem.
Desværre har domstolene over en længere periode oplevet en markant stigning i sagsbehandlingstider og pres på ressourcer.
Det er der heldigvis bred enighed her i salen om at vi skal gøre noget ved.
Det gør vi ved at sikre de nødvendige ressourcer og ved at foretage en lang række ændringer og justeringer, som bl.a. Rørdamudvalget har foreslået, så vi skal kunne sikre en effektiv og robust retspleje.
Jeg vil ikke gennemgå alle de mange ændringer og justeringer i forslaget, for der er rigtig mange, men der er tale om ændringer inden for mange forskellige områder af vores retspleje.
Det er alt sammen forenklinger, som skal frigøre ressourcer i domstolene og hjælp til, at vi kan få nedbragt de lange sagsbehandlingstider.
Det støtter vi selvfølgelig.
Tak for ordet.
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Der er blevet hældt rigtig mange penge i domstolene, og det er også nødvendigt med de lange ventetider, som vi ser.
Der har også været Rørdamudvalget, som er kommet med en række forslag, som jo er medtaget, og jeg har det sådan, at en række af de forslag, som bliver kaldt forenklinger og besparelser, i et eller andet omfang også indebærer et tab af retssikkerhed.
Det er et tab af retssikkerhed, når man eksempelvis ændrer på domsmands- og nævningegrænser.
Jeg vil bare høre, om Venstre er enig i, at det til syvende og sidst er et tab af retssikkerhed for borgeren, og om man er ærlig omkring det.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-03-19:
Ja, det er jeg enig i.
For hver evig eneste ændring her kan man sige og forsvare synspunktet om, at det er et tab af retssikkerhed.
Jeg kan bare sige, at retssikkerheden tabes i langt, langt højere grad, hvis vi ikke gør noget.
For så er vi derhenne, hvor det, at man ikke får behandlet sin sag, er det samme, som at man får nægtet sin sag.
Men teoretisk set
har fru Mai Mercado ret.
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Jeg vil bare sige noget ganske kort.
I de forhandlinger synes jeg også at det stod ret tydeligt, at man jo ikke behøvede at have Rørdamanbefalingerne med.
Man kunne godt have sat ind og have fået slebet noget af den her pukkel af de lange sagsbehandlingstider uden nødvendigvis at have knæsat nye principper ved at ændre på nævninge- og domsmandsgrænser.
Der tænker jeg bare, at som borgerligt parti er det jo ikke noget, man gør med en stor begejstring.
Jeg hører heller ikke, at Venstre gik ind i det med stor begejstring, og det sætter jeg egentlig bare pris på.
Det er bare for at kvittere for det.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-03-19:
Jeg tror, at det ville have været svært at komme så langt i relation til en hurtigere sagsbehandling i retterne, hvis ikke vi havde taget fat på alle de her emner, bl.a. efter inspiration af forhenværende højesteretspræsident Rørdam.
Men jeg skal da så lige tilføje, at der jo så også kommer en skilling yderligere til at ansætte flere, ikke mindst ansætte pensionerede dommere.
For jeg må sige, at det tror jeg kunne være en måde at få bunkerne, i hvert fald dem, der umiddelbart ligger der, nedbragt på.
Der er meget af det andet, der desværre først får virkning senere.
Astrid Carøe (SF), 2024-03-19:
Tak for det.
Jeg har fået æren af at være vikar for vores retsordfører, Karina Lorentzen Dehnhardt, i dag.
Det har vi i SF længe ment var tiltrængt.
Aftalen sikrer penge til flere dommere og øvrigt personale, så vi kan få nedbragt de katastrofalt lange sagsbehandlingstider, der lige nu mest ligner en retspolitisk nedsmeltning.
Vi må selvfølgelig være ærlige om, at der er en øvre grænse for, hvor mange dommere det er muligt at uddanne.
Så selv om der nu kommer flere ressourcer til, vil det tage et godt stykke tid, før de lange sagsbehandlingstider for alvor falder.
Fra et SF-synspunkt er den største tidsel i den her aftale de mange forringelser af retssikkerheden for almindelige borgere, som Rørdamudvalget har foreslået.
Det mangeårige ressourcemæssige svigt, der har været af domstolene, risikerer nu at blive betalt med retssikkerhedsmæssige forringelser i form af færre domsmænd og nævninge, og at det bliver sværere at anke.
Det synes vi er en forkert vej at gå.
Heller ikke idéen om strafrabat ved tilståelse er en blomst, der er groet i vores have.
I lovforslaget gøres der ikke meget ud af at begrunde den foreslåede ændring, og det kunne vi godt savne at der blev.
Justitsministeriet har for år tilbage nedsat et lovforberedende udvalg, der skal se på reglerne for fri proces og retshjælp.
Udvalgets arbejde er som bekendt blevet udsat ad flere omgange.
Vi vil fra SF's side stærkt appellere til, at Justitsministeriet hurtigst muligt genoptager udvalgsarbejdet om retshjælp og fri proces for at imødekomme de retssikkerhedsmæssige udfordringer, som de her tiltag, f.eks. forhøjelsen af ankebegrænsningen, kan give anledning til.
Rørdamudvalget lagde også op til at lukke Østre Landsrets bitingssted i Nykøbing Falster, samt at lukning af resten af bitingsstederne og retskontorerne skulle indgå i et udvalg om strukturreform.
Vi mener ikke, at der skal fjernes flere funktioner fra landdistrikterne og de mindre byer, og borgerne skal ikke have endnu længere til retten.
I politiaftalen åbner vi nærpolitistationer lokalt for at få politiet tættere på borgeren, og det er den vej, vi skal gå.
Vi er glade for, at der med aftalen sættes penge af til, at også domsmænd kan få adgang til psykologisk bistand, for det er ikke ualmindeligt, at domsmænd oplever ubehagelige retssager og episoder i tilknytning hertil, og det er godt, at vi nu kommer til at kunne hjælpe dem.
Vi støtter altså lovforslaget her, men har en række bemærkninger og spørgsmål, som vi ser frem til at få afklaret under den videre udvalgsbehandling.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-19:
Altså, for det første vil jeg gerne bede mig fri for at blive anklaget for at slå plat på den tragiske hændelse i Field's.
Der har ikke været nogen her, der overhovedet har misbrugt den hændelse.
Man kan nævne andre eksempler.
Men ikke desto mindre er det selvfølgelig klart, at når vi gør det her, vil vi have en naturlig og også meget, meget tæt inddragelse af sundhedsmyndighederne og inddrage erfaringer fra, hvordan man gør det på kørekortområdet.
Så usædvanligt er det her faktisk heller ikke.
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Det, man erkender nu, er, at man ikke aner det.
Man aner simpelt hen ikke, hvor den grænse skal gå.
Det må man da have gjort sig overvejelser om, når man fremsætter et lovforslag; alt andet er da urimeligt over for alle mennesker med psykisk sygdom i det her land.
Det er i øvrigt også urimeligt over for alle de mennesker med psykisk sygdom i det her land, at man bruger den ulykkelige hændelse i Field's til at lave et udspil, når man ved, at den gerningsperson ikke havde en våbentilladelse.
Så man bruger en ulykkelig hændelse til at lave et større udspil, til trods for at der aldrig var en våbentilladelse.
Det er da at slå politisk plat.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-19:
Jeg tror, en effektiv måde at begrænse de forkerte menneskers brug af våben i Danmark på er at gøre det sværere at få illegale våben ind i Danmark.
Der vil jeg bare høre, om hr. Tobias Grotkjær Elmstrøm har gjort sig nogen overvejelser om, hvad det vil betyde for mængden af illegale våben i Danmark, hvis hans og hans partis grænseløse idé blev ført ud i virkeligheden.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Det er jo ikke sådan, som ordføreren siger, nemlig at vi bare vil have helt åbne eller lukkede grænser i Danmark.
I dag har vi jo ikke en permanent grænsekontrol, men vi har en grænsekontrol på et højt teknologisk niveau, hvor der er droner og der sker stikprøvekontroller af de biler, der kører ind i Danmark.
Vi tror ikke, at det, hvis vi lukker grænserne helt, vil ændre på, hvor mange illegale våben der kommer ind i Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-19:
Nej, men når jeg spørger, er det, fordi man kan se flere steder i pressen, at Moderaterne internt i regeringen kæmper for mindre grænsekontrol end det, vi har i dag.
Jeg tror, det er noget med, at man tænker, at så vil der være en mere gnidningsfri overgang for folk, der arbejder på begge sider af grænsen osv.
Og hvis det er tilfældet, vil det jo også føre til, at man vil få flere våben ind i Danmark, og så er det jo logisk at spørge: Hvis Moderaterne nu fik deres vilje igennem, hvad ville forventningen så være i forhold til flere illegale våben i Danmark?