runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-28:
Ja, det synes vi i Socialdemokratiet, og jeg sagde udtrykkeligt i min tale, at vi bakker op omkring det arbejde, og det er glædeligt, at det pågår.
Så det er en helt klar socialdemokratisk holdning.
I forhold til hvornår man melder ting ud, ved vi jo godt, hvordan de danske medier kører.
Det er ikke altid, man kommer med på vognen.
Men det er en klar socialdemokratisk holdning.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-28:
Det glæder mig, for jeg tror, at der er brug for, at den danske regering tager aktivt stilling og også handler på det her.
Hvordan ligger det med sanktioner?
Nu hørte vi, at når det gælder ekstremistiske grupper på Vestbredden, har Danmark stemt for sanktioner.
Hvad med de finansielle institutioner, som faktisk står bag bosættelserne, og som man måske også godt kunne overveje at sanktionere, hvis ikke de ret voldsomme overgreb, der foregår på Vestbredden i øjeblikket, holder op?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-28:
Tak for det.
Udenrigsministeren har jo givet udtryk for, hvordan det er, samspillet er i forhold til sanktioner, og hvordan der skal være en enighed om dem.
Der blev givet udtryk for, hvad der er regeringens holdning, og det er også den socialdemokratiske holdning, og det er, at vi naturligvis presser på for det, der er det realistiske at få igen.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-28:
Tak til ordføreren for talen.
Ønskerne om en tostatsløsning og en varig fred, hvor begge folk kan leve fredeligt side om side i frihed og under selvbestemmelse, er vi jo enige om.
Det, der er den helt store barriere, er jo Israels politik, og der kigger vi meget på de sidste 20 måneder, men det er jo i virkeligheden mange år, vi taler om, med ulovlige bosættelser, ulovlige besættelser, annektering og tyveri af land.
De sidste 20 måneder alene har der været sagt ekstremt mange ord; der har været løftet mange pegefingre og udtrykt mange bekymringer, og det har ikke virket – tværtimod.
Nu var ordføreren hr. Martin Lidegaard jo inde på sanktioner på EU-niveau.
Jeg er interesseret i, hvor Socialdemokraterne står i forhold til at åbne den værktøjskasse, man har taget i brug over for Rusland.
Hvor langt er Socialdemokraterne villige til at gå i forhold til at hive værktøjer op af værktøjskassen for at se på den bilaterale samarbejdsaftale mellem Danmark og Israel?
Hvor dybt er Socialdemokraterne med på at kigge i den værktøjskasse for at presse Israel – ikke for at straffe, men for at presse Israel – til at få rettet ind og efterleve folkeretten og international lov?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-28:
Tak for det.
Vi er klart af den opfattelse i Socialdemokratiet, at vores stærkeste våben er at gå igennem EU.
Det er der, man kan udøve det største pres og dermed også få den største nytte og effekt af det, man kommer til at gøre.
Vi har jo de seneste dage drøftet andre sanktionsmuligheder, og der har vi også klart sagt, at man skal se tingene i en sammenhæng, og at det også her er rigtig vigtigt at få lavet samtænkning.
Jeg er fuldstændig enig i det, ordføreren siger i forhold til både bosættelsespolitikken og de ekstremistiske grupperingers gøren og laden, og jeg er af den opfattelse, og vi er af den opfattelse i Socialdemokratiet, at den bosættelsespolitik, der praktiseres fra Israels side, kun er med til at gøre afstanden frem mod en tostatsløsning større, længere og mere besværlig.
Vi har jo også haft drøftelser her i Folketinget om det.
Det er direkte imod alle regelsæt og folkeretten, at Israel praktiserer den adfærd i forhold til Vestbredden.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-28:
Lige i forhold til det her med bosættere og ekstremistiske bosættere er det sådan lidt noget semantik.
Bosættelsesbevægelsen er jo ekstremistisk.
Den er pr. definition ulovlig.
Det er tyveri af en anden befolknings land.
Det var bare lige for at få det på plads.
Det er åbenlyst, at EU kan noget, Danmark ikke kan alene.
Statsministeren har været meget klar og sagt: Vi bøjer os ikke, når vi bliver truet udefra; vi bøjer os ikke, og vi står fast på folkeretten.
Gælder det også stik- og nagelfast i forhold til Israel, og hvad betyder det så i praksis for den socialdemokratiske position?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-28:
Jeg synes, at vi har haft mange lejligheder til at høre, hvad der er statsministerens udlægning af tingene her, og i dag har I muligheden for at høre, hvad der er min og Socialdemokratiets udlægning.
I forhold til hele diskussionen omkring anerkendelse af Palæstina som selvstændig stat og andet har vi sagt, at hvis situationen kommer, hvor det kan komme på spil som et rigtig godt argument for en fremdrift frem mod en tostatsløsning, vil vi også være interesseret i at gøre det.
Men i forhold til sanktionsbordet er vi indrettet sådan, at her opnår vi absolut mest, hvis vi gør det i et EU-spor.
Det er det, der er vores overvejelser.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-28:
Og tak til ordføreren for talen.
Tak for det.
Mange lande går også ud og siger meget direkte, at folkeretten er ubøjelig, også når det kommer til de her ting, og at det ikke kun er den humanitære situation, men også forbrydelserne mod menneskeheden, som er et overgreb på folkeretten fra Israels side.
Jeg er nysgerrig på, om man fra ordførerens side er villig til at sige, at det ikke kun gælder nødhjælpen, men faktisk også selve krigshandlingerne og det, de medfører.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-28:
Vi har heldigvis nogle gode juridiske systemer, som samler op på tingene, og de ting, der udspiller sig, er naturligvis mod alle folkerettens humanitære principper, altså at den humanitære hjælp, nødhjælpen, præcis som ordføreren også siger – vi hørte også fra udenrigsministeren, at det også er regeringens holdning – bliver brugt som et våben.
Den israelske regering har også sagt, at det er en af bevæggrundene for, at man ikke lader nødhjælpen komme ind, til trods for at der holder tusindvis af lastbiler derude.
Der er det, jeg siger, at der såmænd nok skal komme et efterspil, for vi har rigtig gode institutioner til at vurdere de ting.
Der kan man sige, at det jo, som udenrigsministeren også sagde, er vigtigt, at vi står sammen, for hvis vores stemme bliver tilstrækkelig stærk – det også det, vi senest har set i forbindelse med EU's beslutninger om paragrafferne i associeringsaftalen – kan der forhåbentlig bliver lagt så meget pres på Israel, at det også får en effekt.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-28:
Tak for det.
Jeg har også fuld tillid til, at der kommer et efterspil, og jeg er enig i, at det er et brud på folkeretten at bruge sult som våben.
Men det er ikke sult, der har ødelagt 92 pct. af husene i Gaza, så jeg spørger faktisk til de aktive krigshandlinger.
Det andet er vi fuldstændig enige om.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-28:
For det, der er aktuelt i øjeblikket, er, at vi skal have nødhjælpen ind, og at vi skal have Israel og Palæstina ind på et fredsspor.
Det bliver vi nødt til.
Det er lidt som brandmandens lov, altså at man skal redde, hvad reddes kan, og så skal det nok få et internationalt efterspil.
Vi gør om nogen fra Socialdemokratiets side en dyd ud af holde fast i det internationale regelsæt og folkeretten, og det er også derfor, jeg siger, at det efterspil nok skal komme.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-28:
Israels sikkerhedsminister Ben-Gvir sagde den 27. maj 2025: Vi skal ikke give dem humanitær hjælp.
Vi skal ikke give dem brændstof.
Vores fjende fortjener kun en kugle i hovedet.
Og her for nylig sagde næstformanden i Knesset Nissim Vaturi: Hvert barn født i Gaza er allerede terrorist, før det moment barnet er født.
Det er jo kun to udtalelser blandt en række af udtalelser, der er som skabt til at sætte ild til had, konflikt og krig.
Hvad tænker Socialdemokratiet om at få skarpe og målrettede sanktioner mod politikere, som så åbenlyst blæser til konflikt og til had og til i de her situationer faktisk også bare nærmest vilkårlige mord på civile mennesker?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-28:
Tak til hr. Karsten Hønge for at stille spørgsmålet.
Jeg stod heroppe og iagttog, at jeg nikkede meget, i takt med at ordføreren fremførte sit spørgsmål, for det er dog den værste måde at signalere sine ekstremistiske holdninger på over for andre mennesker.
Det er dog den værste måde at tilsidesætte det, der er folkeretten og humanitære principper, når man så eksplicit gå ud og siger, hvad der er overlægget i det, man gør.
Mit svar i forhold til sanktioner og også sanktioner imod individer er, og her læner jeg mig også op af det, som udenrigsministeren har sagt, at der jo i EU-sammenhænge pågår mange og løbende drøftelser af, hvordan man kan tage de næste skridt.
Jeg vil glæde mig over, at man tog det skridt, man gjorde, i sidste uge i forhold til associeringsaftalen mellem EU og Israel.
Men jeg forstår ordførerens frustration, for jeg deler den samme frustration over, hvorfor man ikke får noget op af værktøjskassen, som har effekt i forhold til de her holdninger fra israelsk side, men også fra Hamas' side, for vi må jo ikke glemme, at de også kan nedlægge våbnene, og de kan frigive gidslerne.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-28:
Et andet spørgsmål kunne være, om Socialdemokratiet vil støtte op om en henvendelse til Israel om at frigive Marwan Barghouti.
Vi leder så meget efter pragmatiske stemmer, der taler ind i løsninger, i stedet for de her ekstremistiske stemmer, der bare tale om mere had.
Tidligere formand for Socialdemokratiet og udenrigsminister hr. Mogens Lykketoft har jo talt meget for frigivelse af Marwan Barghouti.
Hvad er hr. Flemming Møller Mortensens holdning til det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-28:
Jeg ville da ønske, at alle, som sidder fængslet, og som kunne være med til at mediere en fred og også en opbygning af Palæstina i struktur og i styrke og være med til at bære de nødvendige forandringer og reformer igennem, kunne komme ud, så det kunne komme til at ske, men jeg har jo ikke mulighed for som ordfører at sige, at man skulle gøre sådan og sådan.
Og jeg håber også, at eksemplerne, uanset hvad det måtte være, bliver løftet ind i EU for at få den tyngde, som det ville give.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-28:
Op til det seneste EU-møde, hvor man jo vedtog, bl.a. med Danmarks stemme, at man nu vil lave en gennemgang af associeringsaftalen mellem EU og Israel,
var ordførerne for både Moderaterne og Venstre jo ude på forhånd og sige, at det syntes de at man skulle.
Men vi hørte ikke meget fra Socialdemokratiet.
Derfor er jeg sådan lidt nysgerrig.
Nu går jeg fra, at Socialdemokratiet selvfølgelig bakker op, når regeringen har valgt at støtte det i EU.
Men synes Socialdemokratiet også, at det er et spor, man ligesom skal gå videre ned ad, når nu Kommissionen med stor sandsynlighed finder frem til i sin gennemgang, at der sådan set er basis for at ændre i associeringsaftalen, eftersom Israel ikke lever op til folkeretten, i hvert fald ikke hvis de fortsætter på nuværende måde i Gaza?
Jeppe Bruus (S), 2025-05-28:
Der er flere ting i det.
Det har jo tidligere været sådan, at det var, når en ulv mistede sin skyhed, altså ved at gå rundt og spise af en skraldespand eller være inden for 30 m, tror jeg det var, eller et andet antal meter fra mennesker, og man skulle være sikker på, at det var det samme individ osv.
Det nye er, at vi nu definerer en problemulv som en ulv, som man har forsøgt at bortskræmme med de virkemidler, man har tilgængelige, og de virkemidler kan jo udvikle sig hen over tid.
Så er der flere elementer i det, altså at der skal være en kortere vej, mellem at vi ser ulve løbe ind i byen, til at vi også handler på det.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-28:
Men der er vel ikke nogen EU-regel, der åbner for, at man må skyde en ulv, hvis man ikke er sikker på, at det er den rigtige ulv.
Så vi skal jo stadig væk sørge for det.
Giver EU en mulighed for, at vi kan skyde på en formodning?
Og vil ministeren i så fald garantere for, at vi finder ud af, om vi har skudt den rigtige ulv, altså at vi er sikre på, at der er efterladt dna-materiale fra en problemulv – som jeg i sandhed også mener skal skydes, hvis den kommer for tæt på mennesker – så vi bagefter kan tjekke det?
Jeppe Bruus (S), 2025-05-28:
Jeg synes ikke, den hidtidige definition har været god nok, og jeg har brugt noget tid, og det kan nogen sådan synes var langsomt – jeg tror, det har taget mig 3 måneder, og det er egentlig relativt hurtigt – på at finde ud af, hvad vi kan gøre inden for de gældende EU-regler.
Det har bl.a. ført til, at der i et samarbejde med Justitsministeriet har været et stort arbejde for at finde ud af, hvad der har været af domme på det her område, og de domme viser f.eks., at hvis det fører til øget selvtægt, altså krybskytteri, eller hvis der er samfundsøkonomiske konsekvenser forbundet med det, og det er der jo, når folk ændrer adfærd – når de f.eks. de ikke bosætter sig et sted eller de ikke går ud om aftenen eller andet – så kan man ændre rammerne for den måde, hvorpå man definerer en problemulv.
Og det er sådan set det, vi har gjort.
Pause Pause (Pause), 2025-05-28:
Mødet er udsat.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-28:
Tak for det.
På vegne af Radikale Venstre, SF og Enhedslisten skal jeg lige kort begrunde, hvorfor vi har indkaldt til denne hasteforespørgsel.
Det var slemt nok i forvejen.
I går kunne man i Politiken læse, at 140.000 palæstinensere blot de 5 foregående dage var blevet tvangsdeporteret internt i Gaza, halvdelen af dem uden nogen ejendele.
80 pct., altså otte ud af ti, af borgerne i Gaza er enten ramt af tvangsdeportering eller inddraget i Israels militære zoner.
Israel har nægtet FN-organisationen UNRWA at virke, og scenerne, hvor Gaza Humanitarian Foundation leverede nødhjælp i går, var kaotiske.
Det var vel nærmest anarki.
Det var dehumaniserende og fornedrende »Hunger Games«-lignende scener.
Dem, der har set den film, ved, hvad jeg mener.
Det endte med skud og 47 sårede mennesker.
Den her nød og elendighed er ikke opstået ved en naturkatastrofe.
Den er menneskeskabt.
Den er skabt af en politik, som den israelske nationalistiske højreregering fører.
Det er en regering, der er imod enhver tale om en tostatsløsning, og som stræber efter at skabe et Storisrael, der også omfatter de ulovligt annekterede og besatte palæstinensiske områder.
Tingene udvikler sig med forfærdende hast i Gaza, og skaderne er nærmest irreversible.
Det er baggrunden for, at dette er en hasteforespørgsel, og vores spørgsmål til regeringen er, hvad den med medlemskabet af FN's Sikkerhedsråd og med et snarligt EU-formandskab fra den 1. juli vil gøre for at bremse og modvirke de israelske brud på folkeretten.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-28:
Det er jo dejligt, at udenrigsministeren er åben over for det, hvis Kommissionen når frem til, at man kan bruge associeringsaftalen med Israel til at lægge et pres, hvis ikke situationen forbedrer sig.
Men man kunne måske godt ønske sig, at den danske regering ville gå lidt mere aktivt ind i, hvad man så kunne gøre.
Et område, som vi finder ville være naturligt, er f.eks., at man, når det kommer til Vestbredden, kigger på, om man kan sanktionere de finansielle institutioner, der står bag de bosættelser, der foregår, og som er åbenlyst ulovlige.
Det vil være en forholdsvis begrænset sanktion, kan man sige, men dog med en ganske stor effekt.
Tilsvarende er der jo ikke nogen tvivl om, at med det ryk, der sker blandt de europæiske lande i øjeblikket, er der også andre muligheder i associeringsaftalen, men det kræver jo, at der er nogle lande, der er operative.
Når Danmark nu står over for et formandskab, kunne man jo håbe på, at Danmark ville gå til det med andet end et åbent sind – altså også med en vilje til faktisk at forsøge at samle de nødvendige lande til at lægge et pres på Israel i den her situation, netop fordi det her jo både handler om palæstinenserne og de frygtelige lidelser i Gaza, men dybest set også om tostatsløsningen og Israels egen fremtid.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-28:
Tak, formand.
Tak for talen, og tak for fokusset på at se på, hvordan vi kan løse det her.
Så vidt jeg har forstået, måtte ulve før den her EU-afgørelse heller ikke komme for tæt på mennesker, og hvis en ulv f.eks. kom for tæt på mennesker flere gange, var det faktisk også en problemulv.
Men hvad er det nye?
For ulve må vel stadig væk ikke komme for tæt på mennesker for mange gange, før de bliver skudt.
Så hvor er det, der er sket noget nyt?
Det vil jeg gerne høre ministeren til.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-28:
Situationen er jo den, at der skal være enstemmighed for at lave sanktioner.
Jeg har jo meget klart sagt – også for et øjeblik siden, men det er jo ikke nogen nyskabelse, for jeg har gjort det tidligere – at regeringen har støttet de sanktioner, der er gennemført mod ni individer og fem grupper af ekstremistiske bosættere, og også har en parathed til at gøre mere.
Så det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Den danske regering er blandt de lande i Europa, der synes, at man skal sanktionere yderligere i forhold til ekstremistiske bosættere i Vestbredden.
Det er ikke alle lande i EU, der gør det.
Det er så også derfor, jeg målrettet arbejder for at prøve på at skabe den højeste grad af enighed i EU, og det er derfor, jeg synes, at det er positivt, at der nu på udenrigsministermødet den 7. maj med et markant flertal er iværksat en proces.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at hvis Israel ikke responderer på det i forhold til den aktuelle situation dernede, vil det flertal bare vokse og vokse.
Så det er et kontinuerligt voksende pres på Israel, som den danske regering er en del af.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-28:
Tak for det, og tak til udenrigsministeren for talen.
Når udenrigsministeren taler om symbolske tiltag, antager jeg, at det bl.a. kunne være en dansk anerkendelse af Palæstina.
Ord skaber jo virkelighed og er også med til at skabe et klart billede af, hvordan verdenssamfundet ser på Israel, og vi ville jo på ingen måde være det første land, der anerkendte Palæstina selvstændigt.
Det andet, man kunne gøre, ville være klart at fordømme de krigsforbrydelser, der foregår i Gaza.
Jeg tror faktisk, at vi stadig væk har til gode at høre regeringen gå fra at sige, at noget er uacceptabelt, til at sige, at det fordømmer man som de krigsforbrydelser, de er.
Når det er vigtigt, er det jo, fordi det, der sker i Gaza, sker i en kontekst af en besættelse – en ulovlig besættelse, hvilket Den Internationale Domstol også har konkluderet sidste sommer.
Jeg vil gerne spørge udenrigsministeren konkret: Hvornår mener udenrigsministeren, altså Danmark, at Israel skal have bragt sin ulovlige besættelse til ophør?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-28:
Ord skaber virkelighed – eller gør de så det?
Nogle lande har anerkendt Palæstina, og andre har ikke.
Lige på den anden side af Sundet findes der et land, der har anerkendt Palæstina, men som så ikke – i modsætning til Danmark – stemte for den resolution i FN, der har givet det palæstinensiske selvstyre en stærkere repræsentation i FN.
Det stemte Danmark for.
Der er ikke noget, jeg ønsker mere end et selvstændigt Palæstina, som kan etableres, når forudsætningerne er til stede, og det er de ikke for nærværende.
Men vi har jo klart vist det signal, at vi gerne ser et selvstændigt Palæstina.
Jeg vil også gerne sige meget, meget klart, at vi jo ikke ser et selvstændigt Palæstina from the river to the sea, altså fra floden til havet.
Vi ønsker heller ikke et Israel fra floden til havet.
Det er derfor, vi kalder på en øjeblikkelig våbenhvile.
Det er derfor, vi kalder på uændret adgang for nødhjælp ind i Gaza.
Det er for at fremme den eneste bæredygtige, langsigtede løsning, nemlig en tostatsløsning.
Karsten Hønge (SF), 2025-05-28:
Hvis der er noget, vi virkelig har brug for i Mellemøsten, så må det være pragmatiske ledere, der vil indgå i en ægte dialog med hinanden og på en pragmatisk måde vil se på, om man kan finde nogle løsninger, så må jeg ikke hele tiden taler sig væk fra hinanden og i retning af mere krig og konflikt.
En af de figurer kunne jo være den fængslede Marwan Barghouti, som har været fængslet i over 20 år, men som alle målinger viser har en meget stor legitimitet blandt palæstinenserne.
Han er samtidig en profil, der netop lægger op til en dialog med Israel.
Der er mange, der kalder Marwan Barghouti for palæstinensernes Nelson Mandela.
Men problemet er, at han sidder i fængsel med en livstidsdom på baggrund af nogle aktiviteter, som vi klart ville sige ligger inden for rammen af, at Marwan Barghouti skulle løslades.
Kunne udenrigsministeren se noget for sig, hvor man også fra dansk side kunne arbejde for, at man får Marwan Barghouti løsladt?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-28:
Jeg tror ikke, at det er min opgave personligt at udpege den fremtidige palæstinensiske ledelse.
Men jeg tror, at jeg kommer galt af sted, hvis jeg står her mange tusind kilometer derfra og begynder at pege enkeltpersoner ud.
Der er ingen tvivl om, at en del af de her forudsætninger, jo er at få et moderniseret palæstinensisk selvstyre, som på alle måder har autoritet og kapacitet til at kunne løfte den opgave, og der er klart udfordringer, selv om der også er fremskridt at spore i øjeblikket.
Men inden vi når dertil, skal vi jo have skabt et engagement i Israel i forhold til at gå den vej, og det er der ikke aktuelt, altså med den israelske regering, vi har, og det er jo kerneproblemet her.
Der er netop mange pragmatiske lande i regionen, også lande, der gerne vil normalisere deres relation til Israel, men selvfølgelig under forudsætning af at det palæstinensiske spørgsmål også er afklaret, og det er jo derfor, at den aktuelle israelske regering efter min opfattelse i virkeligheden ikke varetager det, man kunne kalde Israels objektive langsigtede interesser.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-28:
Tak, og tak til ministeren for talen og også for at tage situationen alvorligt.
Vi har allerede talt om flere af tingene på det seneste.
Den 2. maj afviste regeringen i hvert fald, at man ville anerkende Palæstina som stat.
Vi har lige hørt svarene om sanktioner i forbindelse med De Radikale og fordømmelsen fra Enhedslistens side, og i går afviste man at forbyde indirekte våbenhandel, så jeg vil spørge om noget andet.
I min optik er der to andre ting, som man godt kunne gå ind at sige.
Den ene er en måde at afbøde det på, for jeg er helt enig i, at vi skal have en langsigtet løsning.
Vi har et meget, meget akut problem, så hvordan gør vi noget ved det, når det er akut?
Det er sådan, jeg ser på det her.
Det var den ene ting.
Hvad er regeringens holdning til det?
Det andet er, at jeg tror, at det er nødvendigt, at man fra regeringens side får sagt højt, at man anerkender, at Israel overtræder international lov.
Vil regeringen være villig til at sige det?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-28:
For nu at starte bagfra har jeg sådan set sagt det meget klart.
Det er i strid med den humanitære folkeret at politisere nødhjælpen eller at bruge nødhjælpen som et drivmiddel til at tvangsflytte folk.
Det er det mønster, man kan se i øjeblikket, med en hastigt opstået organisation, som ikke har været der før, der står for at uddele meget, meget sporadisk nødhjælp på kun fem steder kontra de mange flere hundrede steder, hvor de kendte og internationalt anerkendte nødhjælpsorganisationer bedrev deres virksomhed.
Så det er ikke i overensstemmelse med den humanitære folkeret.
Det er præcis også derfor, at vi meget, meget aktivt har påtalt det over for Israel i en kreds af store donorlande og i øvrigt også vedvarende arbejder aktivt med det i FN's Sikkerhedsråd, hvor jeg jo heller ikke vil stå her og udelukke, at der kan tages yderligere skridt.
Så har vi valgt at støtte WHO i forhold til de medicinske problemer i nærområdet.
Det står jeg på mål for.
Jeg vil i øvrigt også sige, at jeg ikke har lyst til at spille ind i noget, som i øvrigt kunne være en drøm hos nogle, om, at den palæstinensiske udfordring skal håndteres, ved at palæstinenserne skal forlade Palæstina.
Det tror jeg ville være at spille de forkerte kort.