runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2019-03-28:
Må jeg ikke først sige, at den her sag simpelt hen er alt, alt for vigtig til, at vi laver modsætningsforhold.
Altså, jeg tror, at alle i den her Folketingssal, forhåbentlig, har en interesse i, at vi kommer til bunds i det, og hvis der måtte være det mindste spor, som ikke er efterforsket, og som kan efterforskes, så skal der selvfølgelig tages fat i det.
Det er bare for at sige, at jeg simpelt hen synes, sagen er for vigtigt til, at vi skal gøre det til en politisk kampplads.
På bagkant af den debat, vi havde senest om SF's forslag, er det helt korrekt, at vi lagde op til, at vi lige så, hvad der kom frem fra den norske undersøgelse, så vi ikke igangsatte parallelle spor.
Siden da har vi været til et meget informativt møde i Justitsministeriet, og det var i hvert fald for mit vedkommende en øjenåbner, i forhold til hvor dybt man har været nede i det, også i nogle af de spor, som der blev sået tvivl om, da vi havde debatten i forbindelse med beslutningsforslaget.
Men vi er åbne, og bare for at give den tilkendegivelse vil jeg sige, at skulle der være det mindste, som politiet kan gå videre med, så skal de gøre det, og om det er i den ene eller den anden eller den tredje form, er underordnet for mig.
Det vigtige er, at opstår der en krog, som politiet kan tage fat i, opstår der ny teknologi, er der nogle vidner, der træder frem og siger, at de har ny viden, som politiet også kan se en idé i at undersøge, og hvor de mener de ikke har været, så skal vi med det samme igangsætte undersøgelser af det.
Og det mener jeg sådan set ikke vi skal gøre fra Folketingets side, det mener jeg at myndighederne skal gøre af sig selv, og det har jeg også tiltro til at de gør.
Søren Søndergaard (EL), 2019-03-28:
Tak til den socialdemokratiske ordfører.
Da vi diskuterede det her sidste gang, var et af argumenterne fra Socialdemokratiets side for ikke at følge SF's forslag jo også præcis, at der var en norsk undersøgelse i gang.
Altså, vi havde måske ikke syntes, at man behøvede at vente på den, men okay, det var dog et argument.
Nu er den norske undersøgelse afsluttet, og vi kan konstatere, at der ikke er sket en undersøgelse i forhold til sporet om forsikringssvig.
De pågældende personer, der kunne være involveret, er ikke blevet afhørt osv.
Og nu kan den socialdemokratiske ordfører høre, at der er en bred vifte af partier, altså i hvert fald Dansk Folkeparti, Alternativet – går jeg bestemt ud fra – Radikale Venstre, SF og Enhedslisten, som siger, at måske skal vi kigge tilbage på det forslag, SF havde.
Og der vil jeg så bare spørge den socialdemokratiske ordfører, om den socialdemokratiske ordfører vil indgå i forhandlinger om det, som jo ikke er en hel undersøgelse, men som er en forhandling om, at der er nogle uvildige, der kigger på den her sag for at se, om der eventuelt er noget, der er blevet overset, sådan at man kan komme med en opfordring til politiet. Vil den socialdemokratiske ordfører se positivt på det?
Trine Bramsen (S), 2019-03-28:
Jeg vil sådan set også gerne takke Dansk Folkeparti for at have indkaldt til den her forespørgselsdebat.
Det er en meget alvorlig forseelse og ulykke i dansk historie, som vi behandler her i dag, og den fortjener, at vi ikke glemmer den.
Sagen omkring »Scandinavian Star« ligger stadig som en sort skygge over dansk retshistorie.
De ansvarlige er ikke blevet stillet til ansvar, og pårørende til ofre sidder stadig tilbage med en følelse af uretfærdighed og magtesløshed.
Så alvorlige sager må aldrig blive forældede, og vores myndigheder skal konstant have fokus på, om der opstår ny teknologi, nye spor, nye udsagn eller andet, som kan bidrage til opklaringen.
Det er heldigvis mit indtryk, ikke mindst på bagkant af det møde som vi var til i Justitsministeriet, at danske myndigheder deler den opfattelse.
Såfremt der skulle opstå nye spor, som kan efterforskes, eller man skulle få fingre i nye metoder, som kan bruges bagudrettet, er der en stor sult hos vores politi for at komme til bunds i sagen og for at få stillet den eller de ansvarlige til ansvar.
Jeg synes som sagt, det er glimrende, at vi i dag har en forespørgselsdebat, der sender det meget klare signal til ofrene, de pårørende og andre, der måtte have været involveret i branden på »Scandinavian Star«, om, at sagen ikke er glemt.
Vi kan og skal ikke fra Folketingets talerstol igangsætte efterforskninger i politiet i konkrete sager, men som den tidligere ordfører også var inde på, er det jo ikke det samme, som at man ikke skal henvende sig med tips til politiet og man ikke skal bede myndighederne om at forholde sig til spor, hvor der måtte opstå diskussioner om, om de har været fulgt.
Så det synes jeg bestemt vi skal tage fat i.
Med debatten her i dag mindes vi ofrene, og vi siger klart, at sagen ikke er gået i glemmebogen.
Derfor også det forslag til vedtagelse, som vi til fulde fra Socialdemokratiets side kan tilslutte os.
Peter Kofod (DF), 2019-03-28:
Et kort svar på spørgsmålet er: Ja, det er det.
Det her er næsten 30 år siden, og det siger sig selv, at der er rigtig mange implicerede i den her sag, der, som hr. Martin Lidegaard siger, har nået en vis alder, hvilket gør, at der snart skal ske noget.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Hr. Martin Lidegaard siger ikke noget i sin bemærkning, der er forkert, altså, jeg er fuldstændig enig.
Martin Lidegaard (RV), 2019-03-28:
Jeg vil gerne starte med at takke Dansk Folkeparti for overhovedet at have indkaldt til den her forespørgsel, så det, jeg siger nu, må endelig ikke misforstås, fordi vi er også på samme hold her.
Men når vi ikke er medforslagsstiller til forslaget til vedtagelse, er det, fordi vi synes, det næsten giver sig selv.
Hvis der kommer nye oplysninger i sagen, må vi da formode, at sagen vil blive genoptaget under alle omstændigheder, hvorimod vi jo har en bekymring for, at årene går.
Udfordringen her er jo, at nogle af de vidner, som det ville være utrolig vigtigt at kunne afhøre, og i øvrigt nogle af de mennesker, der måske, måske ikke er skyldige, har nået en anselig alder, og derfor – hvis man på et tidspunkt, og jeg skal nok fortælle, hvorfor vi i hvert fald også mener, at man bør lave en meget hurtigtarbejdende uvildig undersøgelse – haster det sådan set, hvis man overhovedet skal kunne nå fra politiets side efterfølgende at efterforske sagen.
Er det en overvejelse, som Dansk Folkeparti også har gjort sig?
Søren Søndergaard (EL), 2019-03-28:
Nu siger justitsministeren, at der har været mange undersøgelser i den her sag – det kan vi jo så diskutere – men kan justitsministeren så ikke svare klart på det spørgsmål, som rigtig mange af de efterladte stiller sig: Hvorfor fik det skib overhovedet lov at sejle ud fra Frederikshavn?
Altså, hvorfor fik det overhovedet lov at sejle ud den 6. april for så at brænde natten til den 7. april?
Det var et skib, der var fuldstændig ufærdigt; der foregik malerarbejde om bord, besætningen var fuldstændig utrænet - alle de ting.
Hvorfor fik skibet lov at sejle afsted?
Det var jo ikke sådan, at det kom som en tyv om natten.
Det lå i havnen i Frederikshavn i en god uges tid.
Hvorfor blev det ikke stoppet?
Altså, hvad var forklaringen på det?
Jeg synes aldrig, vi har fået et klart svar.
Men når der har været alle de undersøgelser, går jeg ud fra, at ministeren kan give det.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-28:
Jeg tror, at jeg vil begynde med det sidste først og sige, at jeg jo har fået mere viden, som jeg ikke havde på det tidspunkt.
Vi har jo også haft det fællesmøde ovre i Justitsministeriet, og der var faktisk en, som har siddet med sagen helt fra begyndelsen, og som har gennemgået, hvad der er foregået her, og hvad forholdet også har været i Norge og i Sverige.
Når vi så taler ejerforhold og den slags ting, har Rigsadvokaten jo i forbindelse med genoptagelsesanmodningerne i 2005 og 2010 vurderet, at salget af »Scandinavian Star« var et reelt salg.
Rigsadvokaten har endvidere også sagt, at selv om det måtte være muligt at fremskaffe nye oplysninger om ejerforholdene, så vil det jo ikke i sig selv være tilstrækkeligt til at rejse en straffesag.
Begrundelsen er, at nye oplysninger om ejerforhold jo ikke i sig selv udgør det nødvendige bevis for, at den eller de pågældende personer i 1990 måtte have planlagt eller påsat branden på anden måde, og det er også det, granskningskommissionen har lagt til grund i sin rapport, nemlig at »Scandinavian Star« var reel ejer af skibet på tidspunktet for branden.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-03-28:
Forslaget her er en konsekvens af den teknologiske udvikling siden 2003, som den socialdemokratiske ordfører korrekt sagde.
Eksempelvis er forholdet det, at vi i Nordjylland kan opleve Hælerigruppen Nordjylland som et rigtig godt eksempel på, at man kan gå ind og købe en PH-lampe, som er skaffet hjem.
Det er helt til grin, at politiet i dag ikke kan afsløre sælgerne.
Der er i dag et krav om, at der skal være en strafferamme på 6 års fængsel, og eksempelvis har hæleri kun en på 1½ år, ergo kan politiet ikke gå ind og spille købere.
Det er efter min opfattelse helt til grin.
Vi skal ikke beskytte de kriminelle.
Politiet er i dag henvist til en traditionel efterforskning, og ud over at det kræver en masse politikapacitet, giver det jo ikke det resultat, som det altid skal gøre.
Jeg tror, at det med det her forslag vil være langt nemmere at få afsløret de kriminelle, herunder eksempelvis også de pædofile, der boltrer sig der.
Forslaget betyder, at når vi taler om hæleri, børneporno, våbenhandel og narkohandel, kan politiet gå ind og populært sagt spille købere i håb om at afsløre de pågældende.
Det er vigtigt, at det sker med en retskendelse og politiet ikke fremprovokerer en forbrydelse, som ikke ville være sket alligevel.
Det er sådan set de regler, der allerede gælder i dag.
Så det her er et rigtig, rigtig godt forslag, som Venstre kan støtte fuldt ud.
Peter Kofod (DF), 2019-03-28:
Med lovforslag L 197 lukker vi et hul, som der har været på grund af den teknologiske udvikling, som jo har skabt muligheden for, at man kan have kontakt med hinanden, og hvor det har været vanskeligt for politiet at følge med.
Det skyldes, at vi har haft nogle meget begrænsende regler for, hvordan politiet må være med i de her fora, hvor der har været et krav om, at der skulle have været begået en overtrædelse, som kunne straffes med fængsel i 6 år eller derover.
Det har været en begrænsning af politiets mulighed for at følge med, særlig når det kommer til omsætning af hælervarer, salg af narkotika, børnepornografi eller våben, som det kan være, og derfor har vi igennem lang tid foreslået regeringen, at vi kunne lave en ændring som den her.
Og når regeringen så kommer med et lovforslag, der imødekommer det, som et bredt flertal i Folketinget har ønsket, så synes vi også, vi skal bakke det op.
Så der er fuld støtte til forslaget fra Dansk Folkepartis side.
Trine Bramsen (S), 2019-03-28:
Tak for det.
Det er blevet en helt ny platform for kriminelle, der igennem falske profiler kan køre deres lyssky virksomhed, mens vi andre kun passivt kan kigge med fra sidelinjen.
Retsplejelovens bestemmelser om agentvirksomhed er sidst blevet ændret i 2003, og siden 2003 er der sket rigtig meget.
Facebook og andre digitale platforme er blevet en etableret del af vores kommunikation, og vi har ikke formået siden 2003 at skabe de nødvendige rammer for politiets muligheder, så de på lige fod med de kriminelle kan agere på internettet og bekæmpe kriminaliteten, og derfor hilser vi fra Socialdemokratiets side forslaget her velkommen.
Det strider imod retsfølelsen, når kriminelle kan sælge narko og våben, uden at politiet kan gribe ind; politiet kan alene passivt sidde og se med fra sidelinjen.
Sidste år på samme tid som nu kom det frem, at flere hundrede danskere var medlem af et skjult internetforum for pædofile, og i den forbindelse havde vi ministeren i samråd.
Siden da har vi glædet os til at få fremlagt ministerens initiativer og arbejde omkring udvidelse af politiets efterforskningsmuligheder, når det kommer til kriminalitet på internettet, og det har udmøntet sig i to konkrete forslag, og det er dem, vi behandler her i dag.
For det første drejer det sig om at udvide politiets adgang til at anvende agenter i efterforskning af børnepornografi, hæleri, narkotikasalg og våben, når lovovertrædelserne foregår på internettet, og for det andet drejer det sig om at udvide kredsen af de personer, der kan varetage agentvirksomheden.
Formålet er at sikre en god udnyttelse af de personaleressourcer, som politiet har til rådighed.
Socialdemokratiet er positive over for begge elementer, men det er nødvendigt ved sådan en udvidelse, at man er særlig opmærksom på de risici, som jo er forbundet med politiets integritet, og som det også fremgår af lovforslaget, er der jo en konkret risiko for, at politiet bevirker en forøgelse af lovovertrædelsernes omfang eller grovheden, når de aktivt deltager i et kriminelt handlingsforløb.
Men jeg har rigtig stor tiltro til domstolene i det her arbejde, og at domstolene kan vurdere, om beviser er tilvejebragt på et moralsk anstændigt grundlag.
Christian Poll (ALT), 2019-03-28:
Det, vi lægger op til, er at lave et fuldskalaforsøg, altså et storskalaforsøg, i Danmark, så vi kan afprøve forskellige takstniveauer og se, om det ændrer på adfærden i forhold til de eksisterende takster på henholdsvis benzin og grøn ejerafgift og den slags ting.
Så der er intet fastlagt i detaljer omkring takster.
Søren Søndergaard (EL), 2019-03-28:
Efter min beskedne mening er det altså ikke bare en mindre detalje at give øget adgang til brug af agenter i forbindelse med politiets opklaringsarbejde.
Det er et skridt, der må overvejes og overvejes nøje, og det er et skridt, hvor fordele må opvejes i forhold til ulemper.
For risikoen ved brug af agenter er jo, at det i virkeligheden kommer til at understøtte, at folk går længere i deres kriminalitet, end de måske oprindelig havde tænkt sig.
Risikoen er også, at grænsen mellem lovbrydere og lovhåndhævere udviskes.
Jeg husker personligt et skræmmende eksempel, fra dengang jeg for mange år siden sidst var medlem af Retsudvalget, hvor vi havde en tur til Holland og blev oplyst om en situation, hvor det var hollandske politiagenter, som stod for en stor del – jeg tror faktisk størstedelen – af indsmugling af narkotika til Holland i juicekartoner, den såkaldte Sapsag.
Det var sådan en lidt uheldig bieffekt af den her problematik.
Det er præcis på grund af den slags betænkeligheder, at loven hidtil kun har givet tilladelse til brug af agenter i forbindelse med særlig grov kriminalitet.
Det har man så defineret til at være en strafferamme på 6 års fængsel.
Det er jo vel at mærke en strafferamme, som der har været en grund til at et flertal af folketingsmedlemmerne – går jeg ud fra – har bakket op om.
Det er den begrænsning, der nu gives køb på, hvis det bliver sådan, at bare kriminaliteten på en eller anden måde kan involvere internettet, kan man det.
Efter vores opfattelse er det klart, at etableringen af internettet giver nye udfordringer i kriminalitetsbekæmpelsen – præcis som det var tilfældet med opfindelsen af mobiltelefonen, opfindelsen af det usynlige blæk og etableringen af postvæsenet.
Det var alt sammen med til at skabe nye problematikker, i forhold til hvordan man bekæmper kriminalitet.
Men spørgsmålet er selvfølgelig, om det begrunder brugen af lige præcis dette efterforskningsskridt med de negative konsekvenser, det kan have, og om det lige præcis begrunder et opgør med de begrænsninger, som et flertal her i Folketinget hidtil har fundet velbegrundede og velanbragte.
For nu at være fuldstændig ærlig: Jeg ved det ikke.
Jeg ved det faktisk ikke, for hvis det kun var et spørgsmål om et ja eller nej til at bekæmpe børneporno, narkokriminalitet og salg af ulovlige våben, ville det jo ikke være så svært.
Og i den forbindelse vil jeg bl.a. henvise til høringssvaret fra IT-Politisk Forening, som påpeger, at kriminelle og alle os andre faktisk efterlader rigtig mange fodaftryk på nettet, som kan efterforskes ganske uden brug af agenter, bl.a. af nogle af de specialister på området, som er blevet ansat.
Det er noget, dansk politi tilsyneladende gør meget mindre brug af end vores nabolande.
Når jeg læser det foreliggende forslag, er jeg ikke overbevist om, at der ikke findes en anden løsning end at give los for brugen af agenter.
Derfor er vi som udgangspunkt negative over for forslaget, men vi er klar til at blive overbeviste, hvis argumenterne er gode nok.
Carsten Bach (LA), 2019-03-28:
Tak for det.
Som vi jo allerede har hørt flere ordførere sige, vil man på baggrund af teknologiudviklingen udvide politiets adgang til at bruge agenter i efterforskning af sager om børnepornografi, narkotika, våben osv., når disse overtrædelser sker enten på eller via internettet.
Som reglerne er skruet sammen i dag, må politiet kun anvende agenter, hvis forbrydelsen, der efterforskes, kan give mere end de før omtalte 6 års fængsel.
Det afskærer så i den virkelige verden politiet fra at kunne bruge agenter i sager, som jo faktisk angår meget, meget grov kriminalitet, når kriminaliteten begås via internettet.
Der er jo faktisk i dag meget kriminalitet, der begås på internettet, og hvor det kan være svært for politiet at foretage en effektiv efterforskning, fordi der er mulighed for at skjule sig bag falske profiler, kryptering, og hvad ved jeg.
Vi sikrer med lovforslaget her en mere effektiv udnyttelse af politiets ressourcer, og det er faktisk et udtryk for en balance mellem borgernes retssikkerhed og politiets behov for at kunne efterforske de her forskellige typer af sager.
Der er som sagt tale om meget, meget grov kriminalitet, som vi selvfølgelig skal gøre, hvad vi kan for at bekæmpe, og derfor støtter Liberal Alliance også lovforslaget her.
Peter Kofod (DF), 2019-03-28:
Tak for det, minister.
Mit første spørgsmål går på, om ministeren synes, at hele ejer- og forsikringsdelen er efterforsket tilfredsstillende af dansk politi indtil videre.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-28:
Der er jo ingen ord, der kan beskrive, hvor dybt tragisk og forfærdelig branden på »Scandinavian Star« var.
Jeg har stor forståelse for den smerte, de mange overlevende og pårørende stadig oplever og bærer rundt på hver eneste dag.
Desværre er det jo ikke lykkedes at finde den eller de skyldige, på trods af at de danske, norske og svenske myndigheder fra 1990 og frem til 2017 har udført en lang række undersøgelser af sagen.
Jeg tror roligt, jeg kan sige, at der er tale om omfattende og grundige undersøgelser af branden og dens umiddelbare årsag, de tekniske forhold på skibet, skibets ejer- og forsikringsforhold samt skibets sødygtighed.
Senest har den norske granskningskommission offentliggjort sin rapport i juni 2017.
Rapportens hovedkonklusioner svarer grundlæggende til det, som myndighederne tidligere har konkluderet.
Det er derfor min opfattelse, at der ikke er grundlag for at igangsætte yderligere danske undersøgelser af sagen.
Jeg ved ganske enkelt ikke, hvad det skulle være.
Men det er også vigtigt at understrege, at en mordbrand jo aldrig forældes.
Der skal ikke være tvivl om, at hvis nogen på et senere tidspunkt skulle erkende ildspåsættelsen, eller hvis der skulle komme afgørende nye oplysninger frem, ja, så vil sagen naturligvis kunne genoptages.
Vi har også holdt et møde i Justitsministeriet, hvor ordførerne har haft mulighed for på et tidligere tidspunkt at komme over og høre nærmere om sagen, for det er jo for at sige det på direkte dansk fuldstændig og aldeles håbløst at stå på Folketingets talerstol og gennemgå den her sag.
Altså, der findes jo rigtig mange kasser; jeg har ikke tal på, hvor mange kasser med akter der er i sagen.
Så derfor er det bedste, jeg kan sige, at der jo ikke er grundlag for yderligere nu.
Men lige så vigtigt er det også at sige, at den her sag aldrig kan forældes.
Kommer der noget, så kan den tages op igen.
Men da skal der selvfølgelig være et grundlag for at gøre det, og det må politiet jo vurdere, efterhånden som de måtte få eventuelle anmeldelser ind.
Peter Kofod (DF), 2019-03-28:
Tak for det, formand.
Sagen om »Scandinavian Star« og forespørgslen i dag er på mange måder mærkelig, da det faktisk bliver min sidste forespørgselsdebat i Folketinget som ordfører.
Det er nu ikke det vigtige, men det er sagen om »Scandinavian Star«, for det er vigtigt at understrege, at det er en sag, som burde have været opklaret for mange, mange år siden.
Det er en sag, som går langt tilbage, helt til 1990, men når 159 mennesker pludselig omkommer som følge af en forbrydelse, for branden på »Scandinavia Star« var en forbrydelse, en mordbrand, så bør det naturligvis efterforskes og undersøges meget, meget nøje.
Det er endnu ikke sket i den her sag, og sagen er stadig væk åben.
Selv her næsten 30 år efter er ingen endnu stillet til ansvar for »Scandinavian Star«-branden, og det er et problem.
Jeg ser derfor frem til at få lov til at høre ministerens besvarelse af spørgsmålet i den her forespørgsel om lidt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-03-28:
Tak til ordførerne for de overvejende positive indlæg, vi har hørt i dag.
Formålet med lovforslaget er at styrke politiets mulighed for at efterforske kriminalitet på internettet.
Disse udfordringer består bl.a. i, at gerningspersonerne på internettet har mulighed for at anvende falske profiler, der gør det svært for politiet at finde frem til dem, ligesom de kan benytte særlige, beskyttede eller lukkede fora, som kan være vanskelige at trænge ind i.
Der er på den baggrund et samfundsmæssigt behov for at give politiet nye redskaber til at bekæmpe både den åbenlyse og den skjulte kriminalitet på internettet.
Med lovforslaget udvides politiets adgang til at anvende agenter i efterforskningen af sager om udbredelse og besiddelse af børnepornografi samt sager om salg af hælervarer, narkotika og våben, når disse lovovertrædelser begås ved brug af internettet.
Dermed udvides politiets adgang til at anvende agenter i forhold til de gældende regler, hvor politiet kun kan anvende agenter i efterforskningen af lovovertrædelser, som kan straffes med fængsel i 6 år eller derover.
Det er vigtigt for mig at understrege, at lovforslaget jo ikke ændrer på de gældende regler, hvorefter politiet som det klare udgangspunkt skal indhente en forudgående retskendelse, hvis de vil benytte sig af agenter.
Dette krav om retskendelse vil også gælde for udvidelsen, og politiet skal derfor stadig indhente kendelser og i øvrigt overholde alle de øvrige retssikkerhedsgarantier, som gælder ved iværksættelse af agentvirksomhed i dag.
Ud over udvidelsen af anvendelsesområdet for agentvirksomhed foreslås der i lovforslaget også en udvidelse af den personkreds, der kan udføre agentvirksomhed.
I dag er det kun polititjenestemænd, som kan udøve agentvirksomhed.
Denne kreds foreslås udvidet til også at omfatte ansatte i politiet med særlige efterforskningsmæssige kvalifikationer.
Udvidelsen vil være med til at sikre, at politiets personalemæssige ressourcer anvendes på bedst mulig vis, og at efterforskning altid varetages af personer, der er bedst egnet til det.
Med lovforslaget giver vi altså politiet et stærkt efterforskningsredskab, som kan sætte ind over for mange af de problemer, som politiet støder på, når der efterforskes kriminalitet på nettet.
Med de bemærkninger vil jeg endnu en gang takke ordførerne for indlæggene.
Søren Søndergaard (EL), 2019-03-28:
Så det var ikke en fejl, når hr. Naser Khader sagde, at Det Konservative Folkeparti vil give politiet alle redskaber, de kan bruge til at bekæmpe kriminelle – uden undtagelse.
Naser Khader (KF), 2019-03-28:
Vi Konservative stoler meget på politiet.
De er til for borgernes skyld, for at gøre borgerne trygge, og når de har brug for nogle nye værktøjer, og det har de i forhold til internetkriminalitet, så skal de have dem.
Søren Søndergaard (EL), 2019-03-28:
Det var bare, fordi jeg synes, at det var en stærk melding, hr. Naser Khader kom med.
Mener hr. Naser Khader virkelig, at Det Konservative Folkeparti vil give politiet alle de redskaber, de kan bruge til at bekæmpe kriminelle med?
Er der overhovedet ikke et eller andet sted nogen overvejelser om, at det her redskab måske nok kan medvirke til at bekæmpe kriminelle, men at der er andre grunde til, at vi ikke vælger at bruge det?