runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2025-03-19:
Jeg glæder mig over, at vi har et meget stærkt dansk erhvervsliv, men det er også et erhvervsliv, der skal konkurrere i en verden, der er under stor forandring, og derfor tror jeg, det vil være en meget farlig tilgang, hvis man siger, at fordi ting går godt nu, skal vi ikke tage skridt til, at det også kan gøre det i fremtiden.
Den her regering er meget optaget af, at vi har nogle stærke rammer for vores erhvervsliv, så de kan tjene penge ind til det danske samfund, skabe arbejdspladser til gavn for danskerne.
En anden del, vi vil have med, er sociale balancer og selvfølgelig også, at det samlet set skal ske på en økonomisk ansvarlig vis.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-03-19:
Vi kommer det ikke meget tæt lige nu, må jeg indrømme.
Men så lad mig spørge til det andet, som er det her med danske virksomheders konkurrenceevne.
Altså, når man kigger på opgørelserne af danske virksomheders konkurrenceevne, ligger vi altid i top.
Vi ligger enten helt i top eller i topfem over de lande, med den bedste konkurrenceevne og de bedste vilkår for, at virksomheder kan konkurrere internationalt.
Vi har et rekordstort handelsbalanceoverskud.
Mener finansministeren ikke, at det taler for, at vi i Danmark har en fantastisk konkurrenceevne og fantastiske rammevilkår, og at det trusselsbillede, der bliver nævnt her, om, at vi ikke skulle kunne gøre os gældende i den internationale konkurrence, ikke er rigtigt?
Sophie Løhde (V), 2025-03-19:
Jeg forstår selvfølgelig udmærket godt, at det er brandærgerligt at blive taget i at overtræde reglerne, ikke mindst nu, hvor bøderne har fået et nøk op.
Det har de fået af en god grund og en årsag, for det har i mere end 20 år været forbudt at sælge tobak og alkohol til mindreårige, og alligevel har vi jo alle sammen kunnet se, at det har været og er utrolig let for børn og unge at købe produkterne.
Det er ikke godt nok.
Det er jo, fordi der er tale om dybt sundhedsskadelige produkter, som vi ikke ønsker skal være let tilgængelige for vores børn og unge.
Det er derfor, vi også har besluttet med forebyggelsesaftalen at stramme op på håndhævelsen, en opgave, som Dansk Folkeparti desværre ikke var med til at tage ansvar for, på trods af at det indførte bødeniveau jo ikke sådan er fremmed eller ukendt fra andre områder.
F.eks. er udgangspunktet for bøder ved ulovligt salg af lattergas også 50.000 kr.
Det er et bødeniveau, som Dansk Folkeparti mig bekendt jo også har stemt for at indføre, fordi baggrunden for de 50.000 var, at det også var for let for børn og unge at købe lattergas.
Jeg konstaterer da også, at der er rigtig mange købmænd, der nu siger, at de vil sikre, at aldersgrænserne i langt højere grad bliver kontrolleret i deres butik.
Det synes jeg jo er glædeligt, for det betyder så forhåbentlig også, at reglerne begynder at blive overholdt og dermed at virke.
Det har ikke været tilfældet i mere end 20 år.
Så skal vi selvfølgelig også sikre – og det er den anden side af mønten – at vi gør det let for en købmand, et supermarked og så fremdeles at håndhæve og kontrollere aldersgrænserne, og at vi sørger for, at lovgivningen følger med tiden.
Det er også baggrunden for, at vi gerne vil gøre det lettere for supermarkedet, købmanden, vinhandleren at kunne kontrollere på en let og ubureaukratisk måde.
Derfor har vi faktisk helt for nylig netop indgået en aftale blandt partierne i forebyggelseskredsen om, at vi vil gøre det muligt for butikker at bruge elektroniske løsninger til alderskontrol, og det håber jeg også vil være med til at bidrage til en mere effektiv håndhævelse.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-03-19:
Tak for det.
Altså, det er bare for at være sikker.
Nu kan man sige, at spørgsmålet også er ganske kringlet, og i virkeligheden kunne man øve sig i at stille dem lidt mere direkte; det er ligesom bare ikke formatet i det her hus, men det kunne man gøre.
Det er jo rigtigt, hvad udenrigsministeren siger: Det handler om den måde, som Danmark indirekte eksporterer våben, flydele og militært udstyr til Israel; det er det, der ligesom er omdrejningspunktet for spørgsmålet.
En af grundene til det er jo, at vi har haft adskillige diskussioner om, at Danmark eksporterer via USA og dermed lader sig hvile på den amerikanske eksportkontrol, til trods for at USA hverken har underskrevet eller i hvert fald ratificeret FN's våbenhandelstraktat og jo af indlysende årsager ikke er bundet af den EU-ramme, som er.
Det har været regeringens holdning og vurdering, at det ikke har været et problem, fordi amerikanerne forfølger den.
Det helt grundlæggende spørgsmål er jo selvfølgelig, om vurderingen stadig væk holder, efter den nye amerikanske præsident tiltrådte.
Det siger ministeren så at den i hvert fald gjorde i december, men der er jo sket ganske meget siden.
Altså, Donald Trump, den amerikanske præsident, vil ikke udelukke at bruge militære midler til at annektere og tilegne sig kontrol med Grønland, man truer sine nabolande osv., og man vil i strid med folkeretten underlægge sig Gaza og etablere et eller andet ejendomsparadis, eller hvad man nu vil, men i hvert fald underlægge sig kontrol med Gaza og fortrænge den palæstinensiske befolkning.
Så på mange måder må man jo bare konstatere, at USA ikke ser ud, som om de, med den siddende præsident i hvert fald, har stor respekt for folkeretten eller synderlig respekt for internationale aftaler.
Så er det i virkeligheden rimeligt at sige, at man stadig væk kan forvente, at USA vil overholde de facto, hvad der svarer til Det Europæiske Råds holdning til våbeneksport og FN's våbenhandelstraktat, som USA ikke har ratificeret, i lyset af de meget klare, respektløse udtalelser omkring folkeretten?
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-19:
Det var et andet USA i 2023, og hvis vi også ser på, hvordan befolkningen ser på det, så har de jo også ret kraftigt ændret syn på vores forhold til USA.
Bl.a. var der en undersøgelse hos Berlingske, der viste, at det i dag er 41 pct. af befolkningen, der opfatter USA som – i citat – overvejende eller decideret som en trussel.
Det står der i artiklen, og for mig viser det jo, at verden kan ændre sig.
Så kan ministeren derfor med hånden på hjertet sige, at det lige nu er det rigtige tidspunkt for Danmark at ratificere en aftale om amerikanske baser i Danmark?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-03-19:
Først og fremmest synes jeg, man skal være glad for, at vi har et stærkt europæisk forsvarssamarbejde.
Derudover vil vi også gerne udbygge samarbejder med andre lande og jo ikke mindst USA.
Jeg har jo ikke nogen grund til at tro, at amerikanerne ikke ønsker, at den her samarbejdsaftale skal blive til en succes.
USA og Danmark har forhandlet den her aftale, vi har været enige om at indgå den, og nu ratificerer vi den så fra dansk side.
Jeg oplever ikke, at man fra amerikansk side har et ønske om at have et mindre samarbejde med Danmark.
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-19:
For ikke at snakke om flere katte så lad mig hellere spørge: Kan ministeren garantere, at de forpligtelser, vi siger ja til, når vi skal til at behandle det og ratificere det, også vil gælde, når vi når frem til oktober?
Eller risikerer vi at låse Danmark fast på en aftale, hvor vi pludselig ser et USA, der skruer ned for deres del af aftalen, så aftalen faktisk ikke ser ud, som den gør i dag?
Hvad er garantierne set fra ministerens side?
Troels Lund Poulsen (V), 2025-03-19:
Nu er jeg jo desværre ikke formand for Folketinget endnu, men jeg tror måske, det spørgsmål ligger lidt udenfor.
Nej, det håber vi ikke.
Det var også en fortalelse; det var jysk humor, i det tilfælde, at der måtte være nogen, der rapporterer fra Folketingssalen.
Men hvorom alting er, så er det der med at købe katten i sækken vel ikke en del af det, der var udgangspunktet for spørgsmålet her.
Det var, hvad min holdning som forsvarsminister er til det arbejde, som den amerikanske præsident, Trump, nu har igangsat i forhold til internationale aftaler, og der er min holdning den, at det ikke skal afholde Danmark fra at få ratificeret vores samarbejdsaftale.
Jeg mener stadig væk, der er meget mere, der binder Danmark sammen med USA, end det modsatte.
Og det er jo nok der, hvor vi ser forskelligt på samarbejdet med USA.
Tak for spørgsmålet.
Det er et af de mange spørgsmål, vi har haft lejlighed til at diskutere her i, jeg tror den sidste måneds tid.
Jeg må sige her fra starten af, at det ikke er sådan, at jeg har forandret holdning siden sidste uge.
Jeg er stadig væk det samme sted, og regeringen er stadig væk det samme sted, i forhold til hvorvidt man skal gennemføre den samarbejdsaftale med USA, der er blevet indgået.
Dels vil aftalen, når den er ratificeret, bidrage til at styrke Danmark og Europas sikkerhed gennem øget amerikansk tilstedeværelse, hvilket jeg også sagde i sidste uge – dermed tager Danmark og USA i fællesskab større ansvar for europæisk og transatlantisk sikkerhed, og det er godt for Danmark, og det er dermed også godt for NATO – dels har USA også indgået lignende aftaler med en række europæiske lande, bl.a. vores nordiske naboer.
Indgåelsen af aftalen vil derfor også være med til at styrke vores fælles nordiske sikkerhed.
Det er desværre også konstaterbart, at Danmark og Europa står i en meget alvorlig og besværlig sikkerhedspolitisk situation, også i forhold til hvor vi har været henne igennem de seneste årtier.
Den usikkerhed, det fører med sig, tror jeg er et grundvilkår, som vi også må indstille os på i de kommende år.
Vi kan f.eks. ikke vide, hvad den gennemgang af internationale organisationer og konventioner, som den amerikanske præsident har beordret, og som spørgsmålet handler om, vil føre med sig af konkrete beslutninger.
Jeg noterer mig, at der alene er tale om et indledende arbejde og en indledende gennemgang.
Derfor vil jeg også gentage, hvad jeg har sagt før, når jeg er blevet spurgt om forsvarssamarbejdsaftalen: Det transatlantiske samarbejde har været afgørende for Europas sikkerhed i mere end 75 år.
Det er i Danmarks og i Europas interesse at gøre, hvad vi kan, for at fastholde og styrke det samarbejde.
USA er stadig det land, der ultimativt garanterer Danmark og NATO's sikkerhed.
Derfor har regeringen ikke et ønske om at drosle ned på samarbejdet med USA.
Det ændrer dog ikke ved, som jeg også har sagt mange gange, senest i sidste uge, at vi i Europa skal tage et større ansvar for vores kollektive forsvar og sikkerhed og dermed også være i stand til og villige til at investere mere i vores sikkerhed her i Europa.
Sascha Faxe (ALT), 2025-03-19:
Hvad er ministerens holdning til at udskyde ratificeringen af forsvarsaftalen mellem Danmark og USA, indtil USA har afsluttet sin igangværende gennemgang af internationale organisationer, traktater og konventioner, jf. dekret af 4. februar 2025, i lyset af at denne gennemgang kan føre til ændrede amerikanske forpligtelser og dermed potentielt vil kunne påvirke Danmarks vurdering af forsvarsaftalens indhold og konsekvenser?
Tak til ministeren, og tak for svaret.
Fra Alternativets side er vi fuldstændig enige i, at vi skal rykke tættere sammen i bussen i Europa, så det er jeg jo rigtig glad for at vi kan være enige om.
Jeg vil i den her sammenhæng bemærke, at de aftaler, de har i bl.a. Norge og Sverige, ikke er helt enslydende med den danske, så jeg har også sendt en masse dejlige skriftlige spørgsmål, jeg ikke tænker vi skal snakke om her.
Og er folk derude nysgerrige, kan de læse i Jyllands-Posten, som bl.a. også har belyst det.
For mig er det her ikke en underkendelse af, at der har været 75 års stærkt samarbejde, men vi står i en ny situation.
Og jeg tænker, at på en eller anden måde set fra mit perspektiv køber vi katten i sækken, når vi ikke ved, hvad det er.
Jeg er med på, det er indledende aftaler, men USA er allerede trådt ud af Parisaftalen, WHO osv.
Trump har tidligere sat spørgsmålstegn ved NATO.
Det gør han ikke lige nu, men det er ikke en umulighed.
Så vi står i en situation, hvor vi rent faktisk kan lukke nogen ind, hvis engagement og hvis måde at agere på som land vi faktisk ikke kender, før vi har ratificeret aftalen.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det er for nogle overvejelser, man gør sig, i forhold til at vi på en eller anden måde kan komme til at købe katten i sækken, hvis vi aftaler det her.
Peter Kofod (DF), 2025-03-19:
Det er simpelt hen ikke en rimelig sammenligning med kioskmiljøet, hvor der i årevis i alle mulige organiserede indvandrerbikser har været massiv svindel, massiv svindel.
Det er jo ikke kun, at man har solgt tobak og alkohol til mindreårige, det er et kæmpe hælermarked, og det vil De Samvirkende Købmænd og andre kunne fortælle alt om, altså hvordan det er foregået.
Man sammenligner fuldstændig grov og dyb kriminalitet på et illegalt kioskmarked med en mand, der har en spiritusforretning, og som lever af det.
Det er ikke på nogen måde organiseret, men det er en butik, hvor der er begået en fejl, og han skal så klaskes med nogle sanktioner for 50.000 kr., og det synes jeg simpelt hen ikke er rimeligt eller ordentligt på nogen som helst måde.
Det er i hvert fald ikke at tage ansvar, må jeg sige.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-19:
Tak for det spørgsmål.
Der spørges jo konkret til Udenrigsministeriets vurdering af den nye amerikanske administrations kontrol med eksport af militært udstyr til tredjelande.
Jeg forstår det sådan, at det omhandler de sager, hvor danske myndigheder behandler ansøgninger om eksport af militært udstyr – det, man kalder våbeneksport – til USA, der så efterfølgende skal reeksporteres til andre lande.
I Danmark er det jo som bekendt Rigspolitiet, der udsteder tilladelser til våbeneksport.
Vi, altså Udenrigsministeriet, er høringspart i forbindelse med den konkrete sagsbehandling og bidrager med en udenrigs- og sikkerhedspolitisk vurdering.
Dansk våbeneksport til USA er omfattet af Udenrigsministeriets rammevurdering af EU-, EFTA- og NATO-lande.
Det udgør en samlet udenrigs- og sikkerhedspolitisk vurdering af de pågældende lande på baggrund af kriterierne i Rådets fælles holdning og FN's våbenhandelstraktat.
Samtidig har rammevurderingen til formål at forenkle sagsbehandlingen i forhold til en kreds af Danmarks nærmeste allierede, hvortil man kan regne USA.
Der er tale om lande, der enten er underlagt samme eksportforpligtigelser, eller som vurderes at forfølge de samme principielle hensyn som Danmark i deres nationale eksportkontrol.
De vurderes dermed til at have evnen til at gennemføre en effektiv eksportkontrol.
Vi sikrer løbende, at rammevurderingen er aktuel, og rammevurderingen bliver opdateret og revurderet løbende i lyset af udviklingen i de pågældende lande.
Den senest opdaterede version af den her rammevurdering er fra december 2024.
Vi følger altså med andre ord udviklingen på området.
Konkret i forhold til USA er vi løbende i dialog med den danske ambassade i Washington med relevante amerikanske myndigheder som vores ligesindede partnere, og det er, for nu at svare på spørgsmålet – der er 24 sekunder endnu – fortsat Udenrigsministeriets vurdering, at USA forfølger de samme principielle hensyn og pejlemærker i deres eksportkontrol som Danmark og vores øvrige allierede.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-03-19:
Er det også efter det amerikanske præsidentskifte den 20. januar 2025 ministerens opfattelse, at den amerikanske eksportkontrol vedrørende militært udstyr, herunder kampfly og dele til kampfly, grundlæggende varetager – og i en overskuelig fremtid fortsat vil varetage – de samme hensyn som Rådets fælles holdning og FN’s våbenhandelstraktat med hensyn til eksport til lande, der ikke respekterer folkeretten, den humanitære folkeret og menneskerettighederne?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-19:
Det er, fordi spørgeren har en insisteren på, hvordan jeg skal belægge mine ord, frem for at lytte til, hvad jeg siger.
Jeg synes, det er meget, meget klart, hvad jeg siger.
Jeg konstaterer, hvad der er Israels folkeretlige forpligtelser, jeg konstaterer, hvad der sker, jeg konstaterer, at de to ting ikke matcher hinanden, og det er dybt, dybt problematisk.
Og det ser vi på med ekstremt stor alvor.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-03-19:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig det, hvis ministeren klart ville fordømme Israels adfærd, fordømme de her brud på folkeretten og komme med en vurdering og ikke bare en konstatering af, at nu foregår der brud, hvis man gør sådan og sådan.
Men kan udenrigsministeren ikke sige, at vi fra dansk side på det kraftigste fordømmer, at Israel forbryder sig mod folkeretten ved at blokere for nødhjælp og ved at afbryde elektricitet til civilbefolkningen i Gaza?
Kan Danmark ikke fordømme det?
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at fortsat dansk tavshed og mangel på handling over for Israels kollektive afstraffelse af Gazas befolkning, senest med afbrydelsen af al elektricitet, er et nyttigt og konstruktivt bidrag til opretholdelse af en regelbaseret verdensorden?
Det er godt at vide, at ministeren mener det, men vil ministeren også på Danmarks vegne udtrykke en fordømmelse af den adfærd, som Israel udviser?
Det er jo både blokering af nødhjælp, og det er afbrydelse af elektricitet, og nu er det så i øvrigt også et brud på våbenhvilen med fortsatte angreb i Gaza med drab på en lang række civile.
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er jo, at Danmark sidder i FN's Sikkerhedsråd, og der har vi en helt særlig forpligtelse til at opretholde verdens fred og sikkerhed, herunder at forsvare den regelbaserede verdensorden eller den globale retsorden, som er under et ekstremt pres.
En af måderne at forsvare den på er ved at stå ved den og forsvare den og fordømme, når lande bryder den, som man gør med Rusland.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-19:
Jeg har sagt fra starten af og synes også i meget klart sprog, som jeg gerne vil gentage her, at Israel har som besættelsesmagt en forpligtelse til at tillade og facilitere humanitær nødhjælp.
Israel har også en folkeretlig forpligtelse til at sikre, at civilbefolkningen har adgang til basale fornødenheder såsom elektricitet.
Så hvis man ikke har hørt det før, kan jeg jo sige det her: Blokering af nødhjælp strider imod den humanitære folkeret.
Det er et faktum, som jeg så understreger her, og som jeg også har gjort i alle andre sammenhænge.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-03-19:
Det kan selvfølgelig være, det er, fordi jeg har været ude at rejse, at jeg ikke har haft fulgt med i alt, hvad udenrigsministeren har måttet sige, men jeg har dog kunnet konstatere, at den britiske udenrigsminister, David Lammy, har udtalt, at Israel bryder folkeretten ved at blokere for hjælp til Gaza.
Det er noget, som i en britisk kontekst er en skærpet position.
Så vil udenrigsministeren sammen med den britiske udenrigsminister også udtale fordømmelse af, at man har blokeret hjælpen til Gaza?
Og anerkender ministeren, at Israel rent faktisk bryder folkeretten med de gerninger?
Nu kan man sige, at Israel nu har angrebet ind i Gaza igen og de facto brudt den våbenhvile, som har været hele verdenssamfundets ønske skulle komme, og som vi alle sammen har gået og håbet på kunne blive til en varig våbenhvile.
Så vil ministeren udtrykke fordømmelse og konstatere, at Israel rent faktisk bryder folkeretten og også har brudt våbenhvilen?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-03-19:
Nu er vi jo i spørgetiden i Folketinget.
Det er ikke et interview med en journalist, men ellers ville jeg citere en af mine egne yndlingsfraser, når jeg bliver interviewet: Jeg er ikke enig i præmissen for spørgsmålet, nemlig at vi skulle have forholdt os tavst, tværtimod.
Og helt centralt står, og det har jeg sagt meget, meget længe, at Israel som besættelsesmagt er forpligtet til at sikre adgang til basale services og beskytte civile.
Det har jeg gjort gældende, når jeg har besøgt Israel.
Det gjorde jeg senest i januar.
Det har vi gjort som medlem af FN's Sikkerhedsråd.
Det har vi også gjort i EU-regi, senest, hvor jeg selv italesatte det og kunne notere mig, at jeg var på linje med kollegerne, da vi havde møde i det associeringsråd, der er nedsat mellem Israel og EU.
Det er den tilgang, vi fortsat vil forfølge, ligesom vi fortsat vil være en stærk fortaler for den regelbaserede verdensorden, og det ser jeg ikke noget modsætningsforhold i.
Nu kan man selvfølgelig altid efterspørge nogle bestemte ord, jeg skal bruge, men jeg synes, at jeg siger det meget, meget klart.
Israel har en folkeretlig forpligtelse.
Når man afbryder elektriciteten, som det senest er sket, bl.a. til det her UNICEF-finansierede vandafsaltningsanlæg i det sydlige Gaza, som er en facilitet, der er afhængig af elektricitet, forbryder man sig imod de forpligtelser, man har.
Og i og med at vi er et land, der står på folkerettens side, ser vi med ekstremt stor alvor på det, og det er noget, vi kritiserer, og det har vi gjort ubønhørligt hele vejen igennem.
Det er også med det afsæt, at vi virker i FN's Sikkerhedsråd.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-03-19:
Jeg kan med hånden på hjertet sige, at det ikke er førstebehandlingen, vi har i dag.
For den har vi fredag den 11. april, men fredag den 11. april vil jeg stadig væk sige, at det er det rigtige at gøre.
For vi skal jo sørge for, at de aftaler, vi indgår, bliver ratificeret.
Jeg synes, det vil være meget mærkeligt, at Danmark skulle prøve at sige, at man ikke ønsker at leve op til en aftale, som vi har indgået med USA, når vi nu gerne vil fastholde et amerikansk engagement her i Europa.
Peter Skaarup (DD), 2025-03-19:
Tror ministeren ikke, at der er steder, hvor man kan få nogenlunde ro, om ikke andet i privaten eller på et bibliotek eller lignende?
Behøver man de her stillerum, som så bliver misbrugt af nogle til at lave den her form for social kontrol?
Der har vi det i hvert fald sådan i Danmarksdemokraterne, at vi er overbeviste om, at det kan man sagtens finde ud af.
Man holder ligesom den her religion i privaten, og så sørger man for, at der er frit til, at man kan passe sine studier, og hvad man ellers skal på en uddannelsesinstitution.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens klare holdning på vegne af regeringen i dag til det forslag, som Danmarksdemokraterne har fremsat, om et reelt forbud mod de her bederum på vores uddannelsesinstitutioner.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-19:
Jeg synes, at der er noget at betænke sig på.
Altså, hvis man nu forestiller sig en uddannelsesinstitution, hvor det rent faktisk bliver brugt som et stillerum, eller hvor man ligesom i Folketingets læsesal kan sidde og læse papirer i fred og ro, uden at folk taler i mobiltelefon, er det jo fint nok.
Det skal vi ikke sige noget til.
Men jeg synes omvendt også, at det er forfriskende at se, at man på Syddansk Universitet tager så konkret fat og lukker et stillerum, som er blevet kapret af religiøse kræfter.
Peter Skaarup (DD), 2025-03-19:
Det var fint at få slået det fast fra ministeren og regeringens side.
Vi må regne med, at det også taler for, at det er en dårlig idé.
Det er jo rigtigt, som ministeren siger, at der har været den her Kommission for den glemte kvindekamp, som har anbefalet, at regeringen undersøger mulighederne for at lave et reelt forbud mod de her bederum eller stillerum, eller hvad man nu kalder dem på uddannelsesinstitutionerne.
Så har jeg set i dagspressen, at ministeren siger – ministeren siger det jo egentlig også lidt i dag – at man synes, at det er en dårlig idé, og at man ikke vil støtte bederum, men at man vil undersøge mulighederne yderligere for måske at forbyde det.
Det tror jeg er nogenlunde sådan, ministeren har sagt.
Men hvorfor mener ministeren egentlig, at der er brug for mere betænkningstid?
Altså, er der noget at betænke sig på, når nu den her kommission siger, at de bliver brugt til social kontrol?
Det er jo noget, regeringen ikke synes særlig godt om.