Christine Antorini (S), 2018-01-26:
Tak for ordet.
I Socialdemokratiet deler vi ministerens holdning om, at det er et anliggende for bestyrelserne for uddannelsesinstitutionerne, og det er, sådan som ministeren også sagde, også præciseret, hvilke rammer der er for at beslutte navngivningen af deres uddannelsesinstitutioner, herunder at der i sidste ende er en godkendelse i de relevante ministerier.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti.
Men når det så er sagt, kan vi godt forstå forundringen over det valg af navne, der nogle gange er i uddannelsesverdenen.
For det er jo helt relevant at rejse det spørgsmål, om det giver en genkendelighed for unge, der skal søge ind på en erhvervsuddannelse, et gymnasium eller en videregående uddannelse, i forhold til hvilke navne de måtte vælge ude i bestyrelserne.
Men det er nok ikke den rigtige vej at gå at sige, at det skal være et dansk navn, og at man så ligesom har løst den udfordring, og jeg vil komme med et eksempel.
Der er en erhvervsskole, der hedder Hansenberg.
Den ligger i Kolding, og den kender de godt i Kolding, men man kan jo selvfølgelig undre sig over, hvorfor den hedder Hansenberg, og det har så en historie.
Der var to lærere, der oprindelig gerne ville starte det, som i virkeligheden blev forløberen for en teknisk skole.
De ville nemlig lave en aftenskole for lærlinge inden for håndværk, og den ene hed P. Hansen, og den anden hed Chresten Berg, og derfor kom institutionen til at hedde Hansenberg.
Men når man hører et navn som Hansenberg, er der jo ikke mange, der tænker, at det er en erhvervsskole.
I Nordsjælland hedder erhvervsskolen Erhvervsskolen Nordsjælland.
Det er ligesom til at forstå, og det er bare for at sige, at det ikke løser den udfordring, som Dansk Folkeparti rejser her, altså at det er det, at det skal være et dansk navn, der nødvendigvis giver mere genkendelighed, og det er grunden til, at vi ikke støtter det.
Men vi vil gerne gå ind i den dialog om, hvordan man sikrer mere synlighed og en genkendelighed i forhold til uddannelsesinstitutioner, og så vil vi også sige, at en genkendelighed faktisk også godt kan være med et engelsk navn.
Nu fulgte jeg debatten lige før i forhold til university colleges.
Det er jo faktisk et begreb, der bliver anvendt af en del andre lande, når det er, man skal have en fælles betegnelse, som man forstår på tværs af lande.
University colleges har netop professionsbacheloruddannelser, som vi jo har til lærere, pædagoger og sygeplejersker osv., og det er også en værdi, at en uddannelsesinstitution har en bred betegnelse, som er genkendelig.
For vi synes, at det er vigtigt, når vi f.eks. ser på de videregående uddannelser, at unge har lyst til at studere på hinandens uddannelsessteder, og det gælder både danske studerende, der meget gerne også må studere på udenlandske university colleges, ligesom udenlandske studerende kan gøre det på danske uddannelsesinstitutioner.
Så med disse ord håber jeg at jeg har givet nogle eksempler på, at det ikke er så enkelt, som Dansk Folkeparti ønsker at gøre det, altså at det alene handler om danske navne.
Det handler om en genkendelighed, i forhold til hvilken type institution det er.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget, men vi kan godt forstå intentionen et stykke hen ad vejen.