runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2023-04-19:
Tusind tak til ministeren.
Vi har jo et rigtig dygtigt politi, og de gør, hvad de kan inden for de ressourcer, de har.
Det er egentlig også derfor, jeg spurgte ind til, om ministeren og regeringen, ligesom vi gerne vil i Dansk Folkeparti, også vil være med til at gå endnu længere i den her nærhedsreform, altså så vi netop sikrer trygheden rundtomkring i Danmark.
For der er ekstremt meget tryghed forbundet med, at man ser det lokale politi, man kender det lokale politi, og de også kender deres lus på gangen, hvis man kan sige det.
Det betyder rigtig, rigtig meget.
Vil ministeren gå videre end det, der allerede er besluttet?
Peter Skaarup (DD), 2023-04-19:
Jeg læser spørgsmålet op: Er det ministerens holdning, at man ved at omlægge grænsekontrollen mod Tyskland og ophæve grænsekontrollen mod Sverige styrker Danmarks sikkerhed?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Vi har i hvert fald en regering nu, der også klart i regeringsgrundlaget har tilkendegivet, at det der med at skabe nærhed overalt i vores velfærdssamfund er en meget, meget vigtig prioritet.
Jeg tror ikke, jeg på nuværende tidspunkt her tør stå og love, at der ved næste flerårsaftale for politiet helt sikkert også kommer en nærpolitistation for Frederikssund, men jeg vil da i hvert fald meget klart sige, at jeg ikke er afvisende over for at videreudvikle den tanke, der ligger bag, at vi har fået politiet til at være væsentlig mere lokalt til stede rundtomkring.
De historier fra Frederikssund, som spørgeren også indleder sit spørgsmål med, gør også et stort indtryk på mig, og det synes jeg må tages med i de diskussioner, der skal være videre frem.
Mette Thiesen (DF), 2023-04-19:
Tusind tak til ministeren for det.
I Dansk Folkeparti har vi i hvert fald et ret dybtfølt ønske om, at man genindfører de her traditionelle lokalstationer rundtomkring i landet, at vi får nærbetjentene tilbage og flere af dem, og at man netop sikrer trygheden rundtomkring i Danmark, for der er rigtig, rigtig meget utryghed, og der er rigtig, rigtig meget at holde styr på rundtomkring.
Så jeg håber egentlig bare, at ministeren også ved næste aftale, forhåbentlig også snart, vil kigge på, om vi ikke skal gå langt videre.
Det vil vi i hvert fald gerne i Dansk Folkeparti.
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Jeg takker meget for den meget konstruktive tilgang, og jeg glæder mig til at fortsætte drøftelserne både med spørgeren og spørgerens parti.
Jeg vil også bare erklære mig enig i, at der er positive nyheder at finde både i den almindelige kriminalitetsudvikling og også i forhold til trygheden.
Og det synes jeg vi skal tage meget alvorligt, så det glæder jeg mig til at drøfte videre med ordføreren og ordførerens parti.
Rosa Lund (EL), 2023-04-19:
Hvilke konsekvenser mener ministeren at Højesterets dom af 22. marts 2023 skal have for de danske børn, som sidder i al-Roj-fangelejren i Syrien?
Peter Hummelgaard (S), 2023-04-19:
Tak for ordet, og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Højesteret tog, som spørgeren jo refererer til, den 22. marts i år stilling til Udlændinge- og Integrationsministeriets afgørelse fra sommeren 2020 om fratagelse af dansk statsborgerskab fra en dansk-iransk kvinde, som er udrejst til Syrien.
Højesterets afgørelse indebærer, at den pågældende kvinde igen har dansk statsborgerskab.
Som opfølgning på højesteretsdommen meldte regeringen ud, at det – i lighed med den tidligere regerings linje – er regeringens udgangspunkt, at hun som dansk statsborger med børn i lejrene i det nordøstlige Syrien tilbydes evakuering til Danmark.
De relevante myndigheder har igangsat arbejdet med at se nærmere på, hvordan og hvornår en evakuering af kvinden og hendes børn kan finde sted.
Jeg har ikke mulighed for at gå nærmere i detaljer om evakueringen, men jeg kan forsikre om, at sagen har myndighedernes fulde opmærksomhed.
Når hun i givet fald kommer til Danmark, vil de danske myndigheder i videst muligt omfang stille hende til ansvar for hendes forbrydelser og søge hende retsforfulgt.
Jeg kan oplyse, at Udlændinge- og Integrationsministeriet i 14 tilfælde har truffet afgørelse om administrativ fratagelse af dansk statsborgerskab, hvoraf to afgørelser er prøvet ved Højesteret.
I den ene sag har Højesteret stadfæstet den administrative fratagelse af statsborgerskabet.
Den anden sag er den, vi taler om i dag.
Udlændinge- og Integrationsministeriet er nu sammen med Kammeradvokaten i gang med at afdække, om og i givet fald hvilken betydning højesteretsdommen fra marts har i forhold til de øvrige sager, hvor personer administrativt er frataget deres danske statsborgerskab.
Som udenrigsministeren også tidligere har oplyst, har regeringen ikke forholdt sig til alle spørgsmål i det omfattende regeringsgrundlag.
Det gælder bl.a. regeringens generelle position i sagerne om børn og mødre i al-Roj-lejren i det nordøstlige Syrien.
Det forventer jeg vil kunne ske snart.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2023-04-19:
Tak for svaret.
Jeg fristes til at spørge: Hvornår er »snart«?
Der er jo her tale om nogle børn, som vokser op i en IS-fangelejr, hvor det burde være logisk for enhver at der ikke er nogen børn der skal vokse op.
Derfor er mit spørgsmål jo også: Hvad har dommen af konsekvenser for alle børnene?
For jeg har jo også godt læst dommen.
Jeg har også set, hvad regeringen har sagt, og at man nu er gået i gang med at forberede den her evakuering.
Men hvad med de børn, som ikke er omfattet af dommen?
Pernille Vermund (NB), 2023-04-19:
Det er jo meget interessant.
Virkeligheden er jo den, at antallet af illegale immigranter, der kommer til Danmark, i høj grad er mindsket, fordi der har været lukket – hermetisk lukket – ned igennem Europa under corona.
Det har været langt sværere, og det har ministerens forgænger også sagt ret klart, så enten er det ministeren eller også er det hans forgænger, der tager fejl.
Det, at der har været coronanedlukning, og at det har været sværere at passere grænserne, har haft betydning for migrantpresset og haft betydning for, hvor meget man har rejst, også som illegal migrant.
Nu står vi altså i en situation, hvor corona heldigvis er fortid og nedlukningerne er fortid, men coronasituationen viste jo, at det havde en effekt, at man passede på grænserne, og jeg anerkender simpelt hen ikke, at det er Socialdemokratiet, der har fået migrantpresset på Danmark til at forsvinde.
Jeg anerkender det ikke.
Det er et faktum, at corona og nedlukningerne mellem grænserne har haft en reel betydning, og regeringen har intet tænkt sig at gøre nu.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-19:
Ordføreren kan holde et næsten alvorligt udtrykt, når man står deroppe og siger det, og det er godt gået.
Nu er ordføreren ikke jurist, og det er fair nok, men man er alligevel ordfører på området.
Hvis der nu foregår en ubevidst diskrimination og det ikke er ulovligt, burde det ifølge ordføreren så være ulovligt?
Hans Andersen (V), 2023-04-19:
I forhold til ledelser og bestyrelser kan vi jo se, at der, hvis de består af mænd, og der er en mand, der træder ud, så er en anden mand, den træder ind, og det synes jeg da er kedeligt.
Jeg håber da på, at der er flere kvinder, der kan komme i spil og træde ind i de bestyrelser, og det er jo derfor, vi nu ønsker, at man vil holde fast i et måltal.
Det er da en måde, hvorpå vi kan få mere diversitet i vores bestyrelser og ledelser.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-19:
Venstres minister, som var på talerstolen før, mente, at der sker en ubevidst diskrimination.
Er det ordførerens opfattelse, at det stadig væk er et udtryk for diskrimination, kønsdiskrimination, og at det derfor stadig væk er ulovligt og imod ligestillingsloven, også hvis den foregår ubevidst?
Hans Andersen (V), 2023-04-19:
Jamen jeg tror heller ikke, at vi på alle områder får total ligestilling.
Men vi går glip af et kæmpemæssigt potentiale i Danmark i vores virksomheder og i vores offentlige institutioner, når vi ikke får flere kvinder med.
Det er Venstres tilgang.
Jeg tror ikke, vi skal vedtage politik på baggrund af en 20-30-årig historie; jeg tror, vi skal kigge fremad.
Altså, vi kigger ud ad forruden: Hvor skal vi hen?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Nu siger ordføreren, at der er mange kvinder, der gerne vil lægge 100 timer på en arbejdsuge på et meget nichepræget område.
Og hvis ikke, er det så ikke naturligt, at der eksempelvis er flere mænd end kvinder i landets største virksomheders bestyrelser?
Hans Andersen (V), 2023-04-19:
Ja, men det ændrer jo ikke på, at jeg ser frem til, at mange, mange flere kvinder træder ind i bestyrelser og ledelser i danske virksomheder og i offentlige institutioner.
Jeg synes, at ordføreren med det spørgsmål, ordføreren stiller, taler ned til kvinderne.
Derfor har vi brug for, at vi får alle potentialer i spil, når det handler om mænd og kvinder i Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Tak for det.
Anerkender ordføreren fra Venstre, at der er vidt forskellige bagvedliggende mønstre, der gør sig gældende for mænd og kvinder i forhold til arbejdsmønstre; i forhold til arbejdssektor, fravær, tilbøjelighed til at flytte bopæl, tendensen til at stifte egen virksomhed, uddannelsesbaggrund, arbejdstid, familie, risikovillighed og tusind andre ting?
Anerkender ordføreren, at der – gennemsnitlig set – er biologiske forskelle på mænd og kvinder, der gør, at de prioriterer forskelligt i forhold til eksempelvis villigheden til at lægge 100 timer på en arbejdsuge på et meget nichepræget område, der eksempelvis leder til, at man får en bestyrelsespost i nogle af landets største virksomheder?
Hans Andersen (V), 2023-04-19:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at forslagsstillerne ikke mener, at måltal og politikker er det rette redskab til at sikre ligestilling.
I Venstre ønsker vi ikke at afskaffe reglerne om måltal og politikker.
De er med til at understøtte og udbrede en positiv udvikling mod en mere ligelig kønsfordeling i ledelser og bestyrelser.
Reglerne er trådt i kraft, og de er blevet taget rigtig godt imod af virksomhederne.
Vi har tidligere i Venstre været nervøse for, om reglerne ville blive tungt bureaukrati for virksomhederne, men det har imidlertid vist sig, at det er de ikke, og mange virksomheder er allerede godt i gang med arbejdet med at arbejde for større kønsdiversitet – også inden reglerne trådte i kraft.
Det er tydeligt, at det store politiske fokus på området de seneste par år også har sat skub i en udvikling, som ellers gik ualmindelig langsomt.
Det er jo ikke sådan, at reglerne betyder, at vi politikere bestemmer, hvem nogen må fremme eller udpege til bestyrelsen.
Det er regler om, at store virksomheder skal opstille deres egne mål og politikker for arbejdet med ligelig repræsentation i ledelse og bestyrelse.
I Venstre ønsker vi, at alle har lige muligheder for at udfolde deres potentiale uanset køn.
Reglerne om måltal og politikker for det underrepræsenterede køn er med til at skabe åbenhed og opmærksomhed på den manglende ligestilling på det her område, og dermed kan det være medvirkende til at nedbryde nogle af de skævheder og kulturelle barrierer, der stadig eksisterer i vores samfund.
Set fra min stol er de her regler med til at udbrede den gode udvikling og det arbejde, der er i gang mange steder, og forhåbentlig kan en mere ligelig repræsentation i ledelseslag og bestyrelseslokaler også have en positiv indflydelse på ligestilling andre steder i samfundet.
Venstre kan dermed ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Trine Bramsen (S), 2023-04-19:
Nej, det er ikke det, der står i rapporten.
Der står, at kvinders ambitioner påvirkes i meget begrænset omfang af at få børn.
Det er det, der står i rapporten.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-19:
Der siges, at vi har samme ambitioner, og at vi som kvinder kun i mindre grad sænker vores ambitioner efter at få børn, hvorimod mænd får højere ambitioner af at få børn – det vil sige, at der bliver et endnu større gap mellem mænd og kvinder – plus at kvinder prioriterer nedsat tid; de prioriterer anderledes.
Kan man virkelig blive topleder, hvis man nedprioriterer det, som egentlig skal til for at komme dertil?
Trine Bramsen (S), 2023-04-19:
Nu henviste jeg for lidt siden til Deloitte og Krakas undersøgelse.
Den viser, at kvinders ambitioner påvirkes i meget begrænset omfang af at få børn.
Det, der til gengæld sker, er, at når mænd får børn, så stiger deres ledelsesambitioner endnu mere, end de var i forvejen.
Så jeg synes, at det vigtige at holde fast i her, er, at der jo ikke er tale om, at vi mangler kvinder, der gerne vil være ledere.
Der er masser af kvinder, der ønsker at være ledere.
Vi har i Danmark bare ikke fået brudt det glasloft, der er ind til bestyrelseslokalerne og til ledelsesgangene, fordi vi har en meget traditionel måde at se det at være leder på.
Derfor bliver vi nødt til at hjælpe det på vej, og det er det, den her lovgivning skal gøre.
Det gør vi allerede i forvejen, og det kan koste Danmark dyrt.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-19:
Og tak for talen.
Jeg er også enig i, at der er undersøgelser, der viser, at en mangfoldig kønssammensætning i bestyrelser giver gode resultater, og det er, uanset om der er tale om en gruppe kvinder, der får mænd ind, eller en gruppe mænd, der får kvinder ind.
I forhold til påstanden om, at der er behov for måltal som det her for at få flere kvinder ind, fordi vi har lige så mange kvinder med ledelsesmæssige ambitioner som mænd, så hører jeg ordføreren igen henvise til undersøgelser, bl.a. den fra Djøf, tror jeg, som også er blevet delt på sociale medier, hvor man kan se, at ja, det er rigtigt, at der er lige så mange kvinder med ledelsesambitioner, men når der så kigges på, hvorfor de ikke bliver ledere i lige så højt omfang som mænd, så står der i den undersøgelse, som der henvises til: »Mænd og kvinder er enige om, at de vigtigste årsager til at færre kvinder end mænd er ledere skyldes, at kvinderne i højere grad prioriterer familien frem for karrieren samt arbejdstiden og vilkårene på arbejdspladsen.«
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Trine Bramsen (S), 2023-04-19:
Lad mig lige holde fast i, hvad det er, vi diskuterer her i dag.
Det er jo ikke på verdensplan – vi diskuterer den danske lovgivning.
Det handler om danske virksomheder og de kandidater, der er potentielle kandidater til lederstillinger i danske virksomheder.
Og der er altså bare temmelig solid dokumentation for, at antallet af kvinder, der kommer ind med de samme uddannelser, er det samme, og på nogle uddannelser er det endda flere kvinder end mænd, og der er lederambitionerne de samme.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-19:
Jeg snakker om den samlede gruppe på erhvervsområdet, altså på arbejdsmarkedet, hvor man skal søge efter ledere.
Det er ikke fra uddannelsesstederne – man går jo ikke direkte fra et uddannelsessted ind og bliver topleder.
Og her snakker vi på verdensplan, for når du bliver topleder for en international virksomhed – og den kan så være placeret i Danmark – så har du kandidater fra hele verden, som søger de her jobs.
Det andet spørgsmål, som jeg godt vil stille, er: Ministeren sagde, at der foregår en ubevidst diskrimination – er ubevidst diskrimination ikke også lovstridigt?
Trine Bramsen (S), 2023-04-19:
Jeg står med rapporten fra Deloitte og Kraka fra januar 2022, og den viser både, at kvinder er lige så gode ledere som mænd, men også, når man kigger på uddannelse og de samme uddannelser, at der altså er den samme andel af kvinder, som gerne vil være ledere.
Og på nogle af de uddannelser er der faktisk flere kvinder.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-04-19:
Jeg er enig med ordføreren i, at der er en gruppe kvinder og mænd, som har samme karakteristika, og som ønsker at være topledere og sidde i topstyrelser – det er jeg fuldstændig enig i.
Det viser store psykologiske undersøgelser jo også, altså at der er en lille gruppe, hvor det er det samme.
Men det, som undersøgelsen også viser, er, at der nominelt er langt flere mænd i den gruppe end kvinder, og derfor kan det jo være naturligt, når der er en ratio, som hedder, at 9 ud af 10 i den gruppe er mænd, og at det er 1 ud af 10, som er kvinder, at der derfor også vil være flere mænd, som vil være i topledelserne og i bestyrelserne.
Hans Andersen (V), 2023-04-19:
Det har jeg ikke taget stilling til.
Jeg er erhvervsordfører, og jeg deltager så i den her debat ud fra den vinkel, at jeg synes, at vi skal have mange flere kvinder i vores ledelser og i vores bestyrelser rundtomkring i landet, fordi vi ellers går glip af et kæmpe økonomisk potentiale.
Danmark er et lille land, og vi kan ikke tillade os det, og jeg mener ikke, det er hensigtsmæssigt, at vi bliver ved med, at det er mænd – og det er primært mænd – der sidder og træffer alle beslutninger i vores ledelser.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-04-19:
Jeg ved ikke, hvor jeg skal starte.
Tak til ordføreren.
Vi skal have langt, langt flere kvinder, fordi det har økonomisk potentiale.
Ordføreren siger meget om, at det kun er mænd og ikke kvinder.
Det er kedeligt.
Hvornår er Venstre gået bort fra at være et frihedsparti, hvor man går op i den individuelle frihed?
Det er da utroligt, at man kan gå fra at være imod øremærket barsel til lige pludselig at være for øremærket barsel og at gå fra at sige, at vores erhvervsliv ikke skal gå rundt og udfylde alt muligt bureaukratisk – ja, jeg hører godt nok, at der bliver sagt, at det er erhvervslivet glad for, men det er ikke det, jeg hører derude – til at sige, at man skal opstille et nyt og højere måltal for andelen af det underrepræsenterede køn, når det tidligere opstillede mål er nået, indtil en ligelig kønsfordeling er nået; at man skal redegøre for måltal og politikker i ledelsesberetningen; at man i ledelsesberetningen skal udarbejde en 5-årig oversigt over den kønsmæssige sammensætning i ledelsen; og at man skal oplyse i ledelsesberetningen om de konkrete tiltag og handlinger, som virksomheden har foretaget sig for at opnå sit måltal.
I har været stærkt imod.
Hvornår har Venstre skiftet mening i forhold til det her?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Det vil sige, at vi inden for de her fag, inden for eksempelvis sundhedssektoren, vælger vi simpelt hen mænd frem for kvinder for at skabe diversitet, men det samme foregår jo sjovt nok ikke inden for virksomhedsledelser.
Det vil sige, at det altså kun er mænd, der har en tilbøjelighed til at sidde og diskriminere kvinder, mens kvinder aldrig kunne finde på det samme, eksempelvis inden for sundhedssektoren.
Altså, hvad?
Rosa Eriksen (M), 2023-04-19:
Det er et rigtig, rigtig godt spørgsmål, for jeg tror, at det er lige før, at vi, når det gælder sygeplejersker, faktisk vælger mænd til frem for kvinder for netop at skabe diversiteten.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-19:
Tak for det.
Ordføreren nævner indledningsvis det her med, at vi vælger folk, der minder om os selv, og nu ved vi jo, at der er en overrepræsentation af kvinder inden for fag inden for sundhedssektoren, pædagogfaget, dyrlægefaget og jordemoderfaget for den sags skyld.
Er det ordførerens holdning, at der sidder kvinder i de fag og ubevidst eller bevidst vælger kvinder frem for mænd?
Rosa Eriksen (M), 2023-04-19:
Heldigvis er det jo også ved at ske.
Jeg så en udsendelse med en mandlig jordemoder, og han var vist den eneste i Danmark, og det er jo ganske, ganske fantastisk, at vi får øjnene op for, at der ikke længere skal være kvindefag og mandefag.
For vi er jo alle sammen mennesker, som er dygtige til forskellige ting, og det skal ikke være biaset af køn, men det skal handle om, hvad vi kan som mennesker, og hvad vi er kvalificerede til indeni.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-19:
Altså, minoriteter er jo nødvendigvis altid et mindretal.
Men så er der det næste spørgsmål, nemlig hvorfor Moderaterne, når måltal nu er dejlige i flødeskumslaget, så ikke også synes, det er dejlig befriende og givende i alle erhverv.
For der er jo erhverv, der primært er mande- og kvindeerhverv, og det ville gavne med mange flere mandlige sygeplejersker, mange flere mandlige sosu-assistenter, mange flere mandlige pædagoger og mange flere kvindelige slamsugerchauffører og murere.
Det er jeg sikker på at det ville, og de to sidste fag har jeg selv prøvet, og vi vil også rigtig gerne have kvinder i de fag.
Så hvornår kommer måltallene fra Moderaterne på alle de områder?
Rosa Eriksen (M), 2023-04-19:
Nej, ligestillingen handler jo netop ikke kun om mænd og kvinder.
Det handler om ligestillingen i alle afkroge af vores samfund.
Men nu er det jo sådan, at vi næsten er lige mange mænd og kvinder i vores samfund, og at minoriteter er i undertal.
Så jeg tænker ikke, at tiden er moden til, at man laver måltal for f.eks. etniske minoriteter i vores bestyrelser.
Men hvem ved, måske kommer det en dag?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-19:
Tak for det.
Nu har jeg jo tidligere hørt ligestillingsdebatter fra mange ordførere, og det starter jo altid med mænd og kvinder, så divergerer det, og så er der en masse køn, som vi lige om lidt på alle mulige måder skal forholde os til i lovgivningen.
Moderaterne er jo et forholdsvis nystiftet parti, så jeg har lidt være svært ved at vide, hvad deres politik er på området, men kan jeg forvente, at de her måltal kun skal sættes op for mænd og kvinder, eller er det for flere grupper i samfundet?
Kan jeg f.eks. forvente, at det ikke er i forhold til anden etnicitet, anden kønsidentitet, men at det for Moderaterne fremefter faktuelt udelukkende og altid kun bliver et spørgsmål om mænd og kvinder?
Hans Andersen (V), 2023-04-19:
Jeg sagde jo præcis, at det ikke var løsningen , men at det er en del af løsningen.
Vi er simpelt hen nødt til at gøre op med vores kulturelle traditioner om, at der er nogle fag, hvor det er mænd, og nogle fag, hvor det er kvinder, for det tror jeg sådan set ikke vi er tjent med.
Nu mødte jeg på gangen her en maler.
Det var en pige.
Det er jo dejligt, at der er piger, der også vælger at gå malervejen.
Jeg tror sådan set, det er med til at gøre faget endnu mere attraktivt at søge ind i for alle, altså både mænd og kvinder, fremadrettet.
Det har vi sådan set brug for.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-19:
Men det behøver vi ikke drøfte, for Venstre har jo sagt, at løsningen på de der ting – det der med, at hvis der er mange mænd i en branche, så ansætter de mange mænd i den branche – er måltal, godt nok kun i flødeskumslaget i Danmark.
Men så er løsningen jo det.
Så skal Venstre bare komme med det næste forslag, der siger, at vi skal have mange flere måltal for kvindelige tømrere, for kvindelige murere.
Altså, der er selvfølgelig nogle fysiske ting, men selvfølgelig kan en kvinde både være en god tømrer og en god murer.
Vi mangler bare lige måltallet fra Venstre.
Det er jo løsningen; det kan jeg forstå.
Så det må vi jo forvente kommer snart.
Hans Andersen (V), 2023-04-19:
Vi er ikke blevet råbt op af kvindegrupper.
Vi har et ønske om, at kvinder og mænd har lige muligheder i det danske samfund.
Vi er optaget af, at kvinder også indgår i ledelsen af danske virksomheder og danske institutioner.
Og det kan måltal være med til.
Vi synes så ikke, det fuldstændig er løsningen.
Jeg er da også optaget af, at vi får mange flere unge mennesker, unge piger til at vælge en erhvervsfaglig uddannelse.
Det vil jeg gerne drøfte med Nye Borgerlige hvordan man sikrer.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-19:
Tak for det.
Jeg får jo sådan en mavefornemmelse af, at toppen af dansk politik er blevet råbt op af nogle kvindegrupper, der har sagt, at de gerne vil være med i toppen af ledelserne i Danmark.
For hvis måltal nu er løsningen, hvad jeg kan mærke at Venstre synes, mangler jeg jo måltallene for kvindelige langturschauffører, jeg mangler måltallene for kvindelige kloakmestre, jeg mangler måltallene for løsningen, der gør, at der er kvinder og mænd i alle fag, for det er faktisk en fordel.
Jeg er gammel entreprenør, og vi vil rigtig gerne have kvinder.
Og jeg mangler jo lidt at høre – når Venstre siger, at måltal simpelt hen er løsningen, at det er godt for mænd og kvinder med måltal – hvorfor Venstre så er blevet sådan et elitært parti, hvor det kun er i toppen, man skal have det?