runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2017-09-07:
Det finanslovsforslag, som regeringen her har fremsat, har det, der hedder en realvækst i det offentlige forbrug, hvis man trækker bl.a. forsvar og politi ud af det, altså hvis man ser på, hvad der sådan kunne gå til direkte velfærd, på 0,3 pct.
Finansministeriet og andre, der fremlægger beregninger, siger, at hvis man bare skal leve nogenlunde i takt med at have den velfærd, vi har i dag, og lidt mere til måske, således at vi kan betale stigende medicinpriser og andet, så skal vi op på 0,6-0,7 stykker.
Nu stiller ordføreren jo op som spidskandidat for Venstre i Region Sjælland til regionsrådet – tillykke med det.
Vil ordføreren i sin valgkamp virkelig stille sig op og sige, at hvis det finanslovsforslag, der her er fremsat, bliver vedtaget, så betyder det på ingen måde nogen forringelser for sundhedsområdet?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Altså, jeg synes, det er noget mærkeligt noget at tale om sådan direkte velfærd – hvad er så indirekte velfærd?
For mig at se hænger det her land sammen med alle de ting, vi gør på vores finanslov.
Det handler selvfølgelig om de sundhedstilbud, vi kan give, det handler så sandelig da også om den tryghed, vi kan være med til at skabe for vores familier og for vores kære og vores kollegaer og alle andre i det her land, herunder også at sikre, at politiet og forsvaret har nogle midler og nogle muligheder.
I forhold til det der med at sige, at nu isolerer vi lige politi og forsvar, for det er ikke sådan rigtig velfærd, eller for den sags skyld, at Annette eller Bettina ved kassen i Køge, eller hvor det var henne i eksemplet fra før, kan få lov til at have en ekstra ferie eller tage en tur i Tivoli for de ekstra 5.000 kr., hun kan få lov at beholde fra sin arbejdsindkomst, vil jeg sige, at det i vores optik også er velfærd, hr. Morten Bødskov.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Tak for det, formand, og tak for ordførertalen.
Jeg vil lige skifte emne lidt.
Der bliver jo talt rigtig meget om skat, velfærd og alle de her ting, men en ting, som jo også fylder noget, er uddannelse.
Og når man sådan læser lidt i pressen, kan jeg ikke helt finde ud af, hvor Venstre står henne med hensyn til erhvervsskolerne.
Der har i hvert fald været lidt forskellige udmeldinger.
Det er jo sådan, at der er lagt sådan et produktivitetskrav på 2 pct. ned over erhvervsskolerne.
Samtidig må man erkende, at den erhvervsskolereform, der er lavet, og som vi sådan set bakker op om – altså det her 02 plus 02-krav – også har gjort, at erhvervsskolerne står i en situation, hvor deres potentiale med hensyn til elever er markant forringet.
Derfor er der færre kunder i butikken, samtidig med at man også skal leve op til et 2-procentskrav.
Så er mit spørgsmål til ordføreren egentlig bare: Hvordan ser ordføreren på, at vi i forbindelse med den her finanslov, ligesom vi gjorde det sidste år, får løst den udfordring, som erhvervsskolerne står over for?
Det drejer sig om 150 mio. kr.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Derudover kan man sige, at pengene også følger med, så i takt med at der forhåbentlig også i de kommende år kommer flere ind på erhvervsskolerne, følger der også penge med.
Vi har kunnet se, at under den tidligere regering – det er ikke, fordi jeg vil pege fingre, men det var tilfældigvis under den tidligere regering – faldt antallet, der søgte erhvervsskolerne.
Og med aktivitet følger også midlerne, så det er jeg helt tryg ved.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Jamen tak for svaret.
Jeg skal bare lige forstå det helt rigtigt: Vil det sige, at ordføreren ikke mener, at der er tale om en udfordring, når man oplever et fald i tilstrømningen af elever, altså at pengestrømmen til undervisning bliver mindre, fordi der simpelt hen er færre unge, der vælger en erhvervsskole, samtidig med at der er lagt et produktivitetskrav ned over?
Og så er det jo fuldstændig rigtigt, at de penge, der blev sendt ud sidste år, og som Dansk Folkeparti også var en del af, bl.a. var målrettet til, at når man kommer på en erhvervsskole og er i sit skoleforløb, så oplever man også en kulisse, som ligner en rigtig virksomhed, også i forhold til de nyeste apparater osv. Men det er vel ikke en blank afvisning af, at man kan se på, hvordan man eventuelt kan være med til at understøtte erhvervsskolerne, fordi de står i det her vakuum, indtil de får et større rekrutteringsgrundlag, altså flere unge, der vælger en erhvervsskole?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Nej, jeg skal jo overhovedet ikke stå og blankt afvise noget.
Jeg forholder mig selvfølgelig både til det, vi i fællesskab har gjort for erhvervsskolerne, den situation, som de har været i, det, der er gjort for at sikre, at der også kommer flere unge ind på erhvervsskolerne, og også det, at vi i øvrigt i modsætning til tidligere rent faktisk har sat en målsætning om det, plus de ting, jeg nævnte før, om, at vi i trepartsforhandlingerne har sikret praktikpladser.
Og med aktiviteterne følger midlerne så også med.
Men lad os da endelig diskutere, hvilke muligheder der er, for det handler, som jeg ser det, og som jeg også hørte hr. René Christensen sige det i sit indlæg – i øvrigt meget fint – ikke kun om at få brugt flest mulige penge.
Det handler også – som en del af den samlede pakke – om den kvalitet, der er, og om de krav, man stiller til de unge, som kommer ind på skolen.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Først og fremmest vil jeg sige tak til ordføreren for overhovedet at være til stede, som øjensynligt det eneste medlem af Venstres folketingsgruppe, bortset fra ministeren.
Jeg kan forstå, at der er blevet lagt en reception for en minister på samme tidspunkt som finanslovsdebatten.
Det synes jeg egentlig er lidt ærgerligt, da vi så ikke kan have en debat sammen.
Men lad os gå til spørgsmålet.
Det, jeg spørger om, er: Hvem skal betale regningen?
Hvem er det, pengene skal tages fra, når man vil lave de her sænkelser af skatten, som jeg primært, i hvert fald når vi ser på kroner og øre, tilgodeser dem, der har mest?
Vi kan så se i udspillet, at man vil finde 5¼ mia. kr. ved det, man kalder justeringer – justeringer – af overførslerne, og det er ti gange så meget som kontanthjælpsloftet, som ramte 40.000 børn.
Og hvis vi ganger det ud på antallet af folkepensionister, er det 5.000 kr., som hver folkepensionist skal aflevere.
Men regeringen vil jo ikke fortælle, hvem det er, der skal aflevere de penge.
Man snakker om børnepenge og optjeningsprincipper.
Men alle, der har den mindste indsigt i offentlig økonomi, ved jo godt, at der finder man ikke 5 mia. kr. Så mit spørgsmål er egentlig ganske enkelt: Hvem er det, der skal betale?
Kan ordføreren garantere, at det ikke bliver folkepensionisterne, de studerende, eller mennesker ramt af sygdom og arbejdsløshed, der skal betale regningen for de her skatterabatter?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg kan i hvert fald sige, at vi ikke i vores udspil har nogen planer om at sænke nogen ydelser.
Men vi har planer om, forslag til og tanker omkring nogle ting.
Nu nævner ordføreren bl.a. børnechecken.
Jeg synes, det er rimeligt at gå ind i og kigge på, om der skal være et loft over den i forhold til, hvor mange børn man har.
Det synes jeg.
Og når jeg kigger rundt i salen, kan jeg se, at der er andre, der har den samme opfattelse, og det er et flertal, tror jeg.
Spørgsmålet er så bare, hvor det snit skal ligge.
Omvendt kan jeg jo spørge Enhedslisten: Er det fuldstændig lige meget, hvor mange børn man har, og at man stadig væk kan få fuld børnecheck hele vejen igennem? Er det okay, eller kunne man måske også der gå ind og sige: Der er nok nogle, der har et større behov end andre?
Det er bare et af elementerne.
Vi har peget på nogle områder i forhold til det her, og det er optjeningsprincipperne, deltagerbetaling for danskundervisning og så i den sammenhæng også et loft over, hvor mange børn man kan få børnecheck til.
Det er dog mere, end man kan høre kommer fra Enhedslisten, der ikke selv har nogen finansieringsforslag, men bare taler om flere penge.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Det er det rene vrøvl.
Man kan ikke finde et forslag fra Enhedslisten, som ikke er fuldt finansieret.
Men ordføreren svarer udenom.
Men jeg kender godt hr. Jacob Jensen og ved, at han også kender til offentlig økonomi.
Og jeg ved også, at ordføreren godt ved, at 5 mia. kr. finder man altså ikke på de tre poster; ikke med de ting, der har været nævnt.
Så hvem er det, der skal betale?
Det er de store grupper, man skal have fingrene ned i lommen på, hvis de her 5 mia. kr. skal findes.
Det er de studerende, folkepensionisterne og førtidspensionisterne.
Eller kan vi i dag få en garanti fra Venstres ordfører for, at de grupper, jeg lige har nævnt, ikke kommer til at betale for lavere skat for menneske med høje indkomster?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg kan i hvert fald garantere, at vi ikke kommer til at lave en skattereform som den, som blev lavet under den regering, som hr. Pelle Dragsteds parti støttede, hvor man gik ind og skar i kontanthjælpen, samtidig med at man lettede topskat og selskabsskat.
Vi har ikke noget imod lettelser i topskat eller selskabsskat, men det er bare ikke noget, vi gør med det her udspil.
Det gør vi ikke.
Så jeg synes måske, at det lidt vender den tunge ende nedad, når hr. Pelle Dragsted står og spørger os om, hvad vi vil gøre.
Vi har peget på forskellige emner, og det er rigtigt, at en del af det, er noget, der, som det også bliver sagt, er noget, som kaldes en justering af overførselsindkomsterne.
Og her giver vi som eksempel, at der er forskellige optjeningsprincipper, og det er f.eks. børnechecken, altså i forhold til, hvor mange børn man kan få det til.
Så der er de eksempler på det, og hr. René Christensen var selv inde på, at optjeningsprincipperne er noget af det, som han også ser som noget, man kan kigge på.
Så det vil vi gerne tale med Dansk Folkeparti om under finanslovsforhandlingerne.
Josephine Fock (ALT), 2017-09-07:
Tak til ordføreren for talen.
Så jeg vil egentlig gerne spørge ind til, hvorfor det er, at regeringen ikke mener, at det er vigtigt at fortsætte med at have det.
Morten Bødskov (S), 2017-09-07:
Tak for det, formand.
I 2006 indgik et bredt flertal i Folketinget en historisk velfærdsaftale.
Det gjorde vi, fordi vi ville fremtidssikre velfærdssamfundet.
Vi sagde til dem, der var på vej på pension på daværende tidspunkt: Vi har brug for, I bliver lidt længere på arbejdsmarkedet.
Så sagde vi samtidig til dem: Det har vi, for at vi kan fremtidssikre velfærdssamfundet.
Og i den aftale, vi lavede, skrev vi alle sammen under på, at så ville vi dermed også have fremtidssikret finansieringen af det fremtidige velfærdssamfund.
Ældre- og sygehusområdet blev nævnt som to specifikke områder.
Det finanslovsforslag, som regeringen nu har fremsat, indeholder en økonomisk politik, som betyder, at der, hvis det bliver vedtaget, bliver skåret ned på den grundlæggende velfærd.
Synes ordføreren, at det finanslovsforslag, som man har fremsat her, lever op til de løfter, som vi gav hinanden håndslag på tilbage i 2006, om, at vi ville bede danskerne blive lidt længere på arbejdsmarkedet, mod at de havde sikkerhed for, at der var finansiering til den fremtidige velfærd?
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Altså, vi synes, at den grønne omstilling, som Danmark er førende nation på, skal vi selvfølgelig holde fast i, og det er der også enighed om.
Vi har gjort forskellige tiltag.
Der er også i finanslovsforslaget afsat midler til det, vi kalder en grøn pulje, så der kan være andre forslag, som kan bringes i anvendelse.
Men også her kræver det selvfølgelig, at vi prioriterer de ting, der er mulige, og som vi synes er nyttige.
Det her er så en af de ting, som vi vurderer man kan få flere penge for, ved at man gør det på en anden måde.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Så kan jeg måske få lidt længere tid?
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti ikke vil acceptere de her meget store skattelettelser i toppen, og det er jo positivt.
Det håber vi så at der bliver holdt fast i.
Hvis vi nu forestiller os, at der bliver lavet en skattereform af meget mindre omfang, som så tilgodeser nogle af de mennesker, som har de laveste lønindkomster, så er mit spørgsmål: Kan Dansk Folkeparti medvirke til en skattereform, der fuldstændig forbigår 1 million danske folkepensionister, og som fuldstændig forbigår førtidspensionister?
Hvis vi ser tilbage på de skattelettelser, der er blevet gennemført i de sidste årtier, så er de stort set blevet forbigået hver gang.
Så mit spørgsmål er: Kan Dansk Folkeparti acceptere, at det sker én gang til?
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Ja, de bliver forbigået, og så bliver de også trukket i forbindelse med satspuljen, så det slår sådan set igennem to gange.
Bare man ejer en radio, skal man betale licens.
Det ville alle få glæde af, ligegyldigt om man er på overførselsindkomst, eller man er i beskæftigelse.
Man kunne også forestille sig, at man kiggede på ældrechecken, som er målrettet pensionisterne.
Og der er jo det gode ved ældrechecken, at den er målrettet de pensionister, som har mindst.
Så der er bestemt muligheder for at tilgodese den gruppe også, uden at man skal gøre det i skattesystemet.
Så det kan man godt.
Det vil vi gerne, hvis det var det, man ville høre.
Pelle Dragsted (EL), 2017-09-07:
Så jeg skal forstå det, som ordføreren siger, sådan, at der ikke bliver lavet en stor økonomisk plan her i efteråret og gennemført de her skattereformer, som indebærer, at lavtlønnede får en skattelettelse – det synes jeg sådan set er udmærket, hvis det er finansieret på den rigtige måde – uden at man samtidig sikrer, at nogle af de grupper, som er blevet snydt hver gang, i øvrigt uanset regering, også tilgodeses, sådan at de følger med den almindelige velstandsudvikling og også kan få glæde af, at vores samfund bliver rigere.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Ja, og jeg vil gerne kvittere over for Enhedslistens ordfører.
Det er faktisk en ret interessant debat, for hvis man kigger tilbage på bare de sidste sådan 8 år, har de skattelettelser, der er blevet givet, været selskabsskattelettelser og topskattelettelser.
Så kan man sige, at man er blevet forbigået, hvis man har været på overførselsindkomst, men det er man så sandelig også, hvis man har været i beskæftigelse i et lavtlønsjob.
Derfor er svaret på spørgsmålet, at det jo ikke behøver være skattesystemet, der gør, at man får et større rådighedsbeløb, eller at ens købekraft bliver bedre, når man er på overførselsindkomst.
Der kan også bruges andre redskaber.
Men nu må vi jo se, hvor stor posen bliver i den her afdeling, der sådan hedder lettelser.
Vi håber, og det vil jeg gerne sige og stå på mål for, at der bliver noget tilbage, så danskerne kan få lidt mere.
Julie Skovsby (S), 2017-09-07:
Tak for det.
Tak for en god ordførertale.
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti lægger så meget vægt på også at få fortalt, at vi har nogle rigtig dygtige medarbejdere i vores ældreomsorg.
Det, som ordføreren også var inde på, var, at man jo ikke holder til, at der i årene fremover bliver færre og færre kollegaer på arbejdspladserne inden for ældreplejen og ældreomsorgen.
Min kollega fru Trine Bramsen spurgte ind til det her med væksten på de 0,8 pct.
Hvis man holder fast i det, som regeringen lægger op til, altså væksten på de 0,3 pct., så er det lige præcis sådan, at der vil være færre medarbejdere i bl.a. ældreplejen og andre steder i den offentlige sektor. Så derfor vil jeg bare gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Kan man præcist sige, at man holder fast i kravet om de 0,8 pct. i offentlig vækst?
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Jeg vil starte med at sige ja.
Men jeg vil også sige, at alt jo så pludselig handler om sundhed og om ældre, og det er også de to store klumper.
Men man skal også kvittere for det oplæg, der er kommet fra regeringen.
Der er også sat 500 mio. kr. af til skoleområdet.
Vi skal huske, at når vi kommer op i en højkonjunktur, bliver der født flere børn, og om få år skal de i skole.
De starter med at komme i daginstitution.
Så velfærd er jo mange ting.
Det har vi bestemt ikke.
Der er masser af opgaver derude, hvor vi oplever et pres.
Vi skal glæde os over, at vi lever længere, men vi skal altså også glæde os over, at der kommer flere børn, og at de skal have en god skole.
Så ja, der er behov for et lille moderat løft.
Det er den diskussion, vi har.
Det bliver sådan en lille smule fluffy, hvad vi diskuterer, men selvfølgelig skal der være et løft i det offentlige forbrug.
Julie Skovsby (S), 2017-09-07:
Det er selvfølgelig meget med tal, men jeg vil så gerne have, at Dansk Folkepartis ordfører siger, at det er partiets politik at få en vækst i det offentlige forbrug på 0,8 pct. årligt – og dertil også, at der ikke i det forbrug indregnes skattelettelser.
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Jeg kan bekræfte, at det er Dansk Folkepartis politik.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-09-07:
Tak for, og tak for debatten og ordførertalen.
Jeg havde i virkeligheden tænkt mig lidt at spørge om noget af det samme som den foregående ordfører, så jeg skal bare have bekræftet, det sidste jeg hørte.
Jeg så jo, som sikkert mange andre danskere – i hvert fald sikkert mange andre her i Folketinget – ordføreren i Deadline den 25. august.
Der har jo siden hen også været en debat med regeringspartierne om, hvad velfærd egentlig er – og det er en sproglig diskussion, for velfærd kan også være skattelettelser.
Nu har ordføreren jo bekræftet, at Dansk Folkeparti går efter – og det er Dansk Folkepartis politik – at man skal have et velfærdsløft på 0,8 pct. i det offentlige forbrug.
Men kan ordføreren ikke specificere det?
Altså, kan skattelettelser bo i de 0,8 pct., eller hvordan ser ordføreren på det?
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Nej, det mener vi ikke.
Men jeg vil gerne sige, og det vil jeg gerne slå meget fast: Vi er ikke et parti, der mener, at skattelettelser til dem, der går på arbejde hver dag og har de laveste lønninger, kun er af det onde.
Det synes vi også er positivt.
Vi synes også, det er positivt, at rigtig mange af dem, der har de lave lønninger, faktisk er ansat i det her system, som vi snakker om skal vokse.
Altså, de er jo ansat ude på sygehusene, de er ansat ude i kommunerne, de er ansat i staten – det er altså også dem, der har de små lønninger.
Det er bare for at sige om det der med, at det er af det onde, hvis man giver skattelettelser til dem, der tjener mindst: Det mener vi ikke det er.
Vi mener faktisk, det er godt, også i forhold til at kunne skaffe kvalificeret arbejdskraft i den offentlige sektor.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-09-07:
Jamen det syn deler Socialdemokratiet jo fuldstændig.
Vi mener ikke, at alle typer skattesænkning er af det onde.
Vi er sådan set også tilhængere af – og det var også det, der var vægtningen i den skattereform, man lavede i 2012 – at man forsøger i hvert fald at ramme lønmodtagere med nogle af de laveste lønninger.
Men det interessante spørgsmål var jo her om skattelettelser, og som jeg forstod ordføreren, regner man ikke et eventuelt brug af penge på skattelettelser med i sin beregning af, at det offentlige forbrug skal øges med 0,8 pct.
Er det ikke helt korrekt forstået?
René Christensen (DF), 2017-09-07:
Det er korrekt.
Men vi regner så sandelig politiet og forsvaret med.
Altså, det mener vi også er en kerneydelse, som et samfund skal yde, så vi kan føle os sikre.
Så det regner vi med, når vi snakker om, hvad det er for et forbrug, der er i det offentlige.
Så igen bare for at slå det helt fast: For Dansk Folkeparti er det ikke vigtigt bare at tilføre penge.
For Dansk Folkeparti er det også vigtigt, hvad de bliver brugt på.
Det er derfor, man også skal prioritere, og det er det, vi gør i forhold til den finanslov, som vi skal ud i forhandlinger om nu.
Og der er bl.a. ældreområdet, og der er bl.a. sundhedsområdet, og som jeg også sagde før, er der faktisk også andre områder, herunder folkeskoleområdet, daginstitutionsområdet osv.
Lea Wermelin (S), 2017-09-07:
Men lad os nu lige holde fast i det spørgsmål, som jeg stillede ordføreren.
For ordføreren kan have alle mulige holdninger til Socialdemokratiets politik, og det er helt fair, og der har også været en hel time, hvor man har kunnet spørge vores ordfører.
Men nu spørger jeg helt konkret Venstres ordfører, fordi statsministeren jo var ude at sige, at HK'eren får mest ud af det her.
Og nu har vi fået nogle tal på bordet, som viser, at det simpelt hen ikke passer.
Direktøren får mere ud af det, både i kroner og øre og relativt, og det er faktisk det, som jeg spørger ordføreren om.
For det er jo fair nok, at Venstre gerne vil lægge ryg til en skattereform, som er socialt skæv – den er også geografisk skæv – men jeg synes, det vil være på sin plads, hvis man så også vil anerkende det fra talerstolen.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg tror, det var hr. Karsten Hønge fra SF, der på et tidspunkt meget klogt udtalte – han siger mange kloge ting, i hvert fald en gang imellem – at man ikke kan betale med procenter, men man kan betale med kroner og øre, og det er jo rigtigt.
Derfor er det jo afgørende for den lavtlønnede, at man rent faktisk får noget mere til sig selv, som man så kan betale med, hvis man ønsker en ferie, en tur i Tivoli, en lille bil, eller hvad det nu kunne være, og det får man med det her skatteudspil.
Jeg vil så sige, at en del af skatteudspillet jo sådan set netop er – og det burde ordføreren her jo være glad for – en fremrykning af den reform, som vi var fælles om, nemlig det element, hvor man gør noget ved topskatten.
Det fremrykker vi så gennemførelsen af.
Det er altså en socialdemokratisk reform, som vi nu forsøger at fremrykke i et højere tempo.
Det burde da ligge lige til højrebenet at skrive under på fra Socialdemokratiets side.
Eva Flyvholm (EL), 2017-09-07:
Jeg vil gerne høre, hvorfor regeringen fortsætter med de meget store milliardnedskæringer på uddannelse, der er i det her finanslovsforslag.
Jeg synes, at vi i de senere år har kunnet se, at der er blevet lukket skoler og uddannelsesinstitutioner rundtomkring, at der er blevet fyret lærere og undervisere, og at kvaliteten af uddannelserne simpelt hen daler.
Det bliver bare værre, hvis regeringen fortsætter de her nedskæringer.
Det er næsten 15 mia. kr., der i alt kommer til at forsvinde fra uddannelsesområdet.
Det er sindssygt mange penge, og derfor vil jeg gerne høre, hvorfor regeringen ikke vil investere i uddannelse, som jo helt grundlæggende er til gavn for os alle sammen.
Jacob Jensen (V), 2017-09-07:
Jeg synes, det sådan lidt er en diskussion om marginaler, hvad det selvfølgelig også hurtigt bliver: Hvem vil investere mest?
Hvem vil sætte flest penge af?
Hvem vil gøre mest i forhold til at bruge penge?
Vi har tidligere bl.a. friholdt erhvervsskolerne fra omprioriteringsbidraget.
Det er så en del af den samlede offentlige sektor, kan man sige, hvor man nu kan se, at der også er muligheder for at gøre tingene anderledes og bedre.
Vi kan også se, at der tidligere har været et fald – og nu nævner jeg bare erhvervsskolerne som et eksempel – i aktiviteten, altså færre elever.
Det har vi fået bremset.
Vi er også gået ind og har stillet krav til dem, der skal ind på skolerne, for simpelt hen at sikre kvaliteten.
Vi har også været inde og give 150 mio. kr., det nævnte hr. René Christensen også før, i forhold til at opdatere på maskiner og redskaber.
Altså, det handler jo ikke kun om at se på, hvad der lige præcis er i kroner og øre.
Og hvis det medfører flere elever på f.eks. erhvervsskolerne, hvad jeg håber på, altså med den indgåede trepartsaftale om flere praktikpladser, så følger der selvfølgelig også penge med.
Eva Flyvholm (EL), 2017-09-07:
Jeg synes helt ærligt, at det er vanvittigt at tale om marginaler, når man år efter år skærer 2 pct. på hver eneste uddannelse.
Der er tale om sindssygt mange penge, og jeg tror, at alle andre end regeringen kan se, at vi står med et kæmpestort problem her.
Senest har Dansk Erhverv været ude og bede regeringen om at stoppe de her nedskæringer, og Dansk Industri siger, at man skal stoppe nedskæringerne.
Og i forhold til de store innovative virksomheder, som ordføreren selv nævnte i sin tale, f.eks. Novo Nordisk, kan vi se, at de beder regeringen om at stoppe de her nedskæringer, og det gør fagbevægelsen også.
Alle aktører på området siger, at den er gal.
Jeg vil gerne høre, hvorfor regeringen går stik imod de anbefalinger.