runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-24:
Er der én ting, som ordføreren fra SF og Konservative kan blive enige om, så er det, hvornår talerstolen har den rette højde.
Det her er B 180.
Så jeg forstår sådan set godt, hvad det her forslag kommer af, for det er jo et vigtigt emne.
For når alt kommer til alt, ønsker vi jo bare at gøre det, der skal til for at opnå vores klimamål og nedbringe CO 2 -udslippet.
Der er imidlertid flere forhold, der taler imod at flytte beregningerne.
Det er ikke uden omkostninger, og det vil tage en masse tid.
Der skal laves nye procedurer, og ekspertisen skal overføres.
Det er ikke noget, man bare lige gør, og det tager også noget af fokusset væk fra kerneopgaven.
At flytte kompetencen vil ikke flytte kritik fra forskere, politikere og interesseorganisationer væk.
Det tror vi simpelt hen på er en illusion.
For det tredje, og det er jo nok det vigtigste, og det er også det, der er blevet talt meget om, er det her forslag en direkte kritik i forhold til både embedsværket og ministeren, og det er alvorligt.
Læg dertil, at hvis vi først begynder at flytte kompetencen væk i det her tilfælde, undergraver vi ganske langsomt, men sikkert tilgangen og tilliden til et objektivt embedsværk, og det kan vi simpelt hen ikke holde til.
Derfor støtter Konservative ikke beslutningsforslaget.
Henrik Frandsen (M), 2024-04-24:
Jeg er nødt til igen at sige, at det er en fejlfortolkning af Dybvadrapportens konklusioner på det her.
Vi har ikke 50 pct. af embedsmændene inden for statsadministrationen, der ikke er i stand til at udføre deres arbejde på betryggende vis.
Det er ikke det, der står i Dybvadrapporten.
Vi har dygtige embedsfolk, vi har loyale embedsfolk, og vi har embedsfolk, der arbejder målrettet på at servere uvildig rådgivning.
Det er også tilfældet, når det gælder klimafremskrivningen.
Den kan vi stole på.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-24:
Når man giver nogen, der ikke har lyst til at svare, sådan et halmstrå, skal de jo løbe med det.
Det er det, 50 pct. af dem siger de ikke får lov til.
Er man så en dygtig arbejdsgiver som regering?
Henrik Frandsen (M), 2024-04-24:
Nu nævnte jeg, at hr. Torsten Gejl nok overfortolkede Dybvadrapporten.
Det mener jeg så også hr. Kim Edberg Andersen er i fuld gang med at gøre her.
I forhold til hvordan medlemmerne i Moderaternes folketingsgruppe føler sig hørt, føler sig inddraget og har mulighed for at arbejde, tænker jeg, det er noget, vi ordner i vores gruppe.
Jeg har ikke hørt nogen kritik, vil jeg gerne sige, og jeg går heller ikke ud fra, at der er nogen i Moderaternes gruppe, som har ytret kritik over for hr. Kim Edberg Andersen i den forbindelse.
Jeg vil bare lige sige, at det var hr. Kim Edberg Andersen selv, der bragte Moderaternes folketingsgruppe på banen her.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-24:
Jeg syntes ikke, det sidste svar til hr. Torsten Gejl gav nogen mening, andet end hvis man lige tænkte, at det er sidste svar, og at han ikke kan stille et spørgsmål mere.
Ordføreren er jo også gruppeformand for en gruppe.
Hvis nu 50 pct. i ordførerens gruppe ikke følte, de fik lov til at overholde de regler, der var sat for gruppen, ville gruppeformanden så synes, han var en god gruppeformand?
For det er jo det, hr. Torsten Gejl siger.
50 pct. af de ansatte siger, at de ikke får lov til at arbejde efter de regler, som ordføreren selv er oppe at sige de har at arbejde efter, og så kommer man med sådan et lidt semismart andet svar.
Men jeg vil godt lige vide: Er det i orden, at en regering har op til 50 pct. af deres medarbejdere, som siger i en rapport, at de ikke får lov til at arbejde efter reglerne for god embedsførelse?
Det er jo det, jeg hører, for det var jo et forsvar for, at alting bare var fint.
Men mener ordføreren virkelig det, altså at det er fint, at 50 pct. af ens medarbejdere siger, at de ikke får lov til at gøre det, de har skrevet under på de skal?
Samira Nawa (RV), 2024-04-24:
Mange tak.
Tak til Alternativet og Enhedslisten for beslutningsforslaget her.
Jeg vil lægge ud med at sige, at Radikale Venstre ikke kan støtte det, og det er der flere årsager til.
Først og fremmest vil jeg gerne fremhæve, at vi har tillid til det danske embedsværk, og de beregninger, der finder sted, har vi også tillid til.
Det, der er afgørende for os som politikere, må være, at vi har adgang til forudsætningerne for beregningerne, at der er en transparens fra ministeriets side, en åbenhed omkring, hvordan beregningerne foretages, på hvilket grundlag, og hvilke antagelser der ligger bag.
Det er enormt vigtigt.
Der har jo også tidligere været en diskussion om, hvorvidt de her beregninger skulle være placeret i en styrelse eller i departementet.
Det mener jeg ikke at vi som folketingsmedlemmer skal blande os i, men når det nu finder sted, som det gør, så kan jeg sagtens se ræsonnementet bag, at de bliver foretaget i et departement, fordi det har høj politisk bevågenhed.
Men i det hele taget synes jeg ikke, at det er mit bord som folketingsmedlem at blande mig i det.
Der, hvor jeg ser en stor udfordring – der, hvor jeg har noget, som ikke helt kører efter bogen – er i forhold til det politiske.
For det handler mere om, når ministeren eller regeringen benytter beregninger eller opdaterede beregningsforudsætninger til politisk at sige, at så behøver vi ikke mere klimahandling.
Det er der, hvor jeg synes, at vi som politikere skal komme på banen og kræve, at de aftaler og den lovgivning, vi har, bliver overholdt, og politisk skubbe på for mere klimahandling.
Det er det, jeg er optaget af.
Så er der en anden ting, som jeg også er optaget af.
Det er, at der bliver lyttet til eksperter, og at eksperter bliver inddraget, herunder f.eks. Klimarådet, så det ikke bliver en vagthund, der bare er til for syns skyld, men så der også bliver lyttet til de anbefalinger og den kritik, der måtte komme derfra.
Og den kan jo kun komme, hvis der er en åbenhed og transparens omkring de beregninger, der foretages.
Så for at vende tilbage til konklusionen kan Radikale Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2024-04-24:
Jeg vil sige, at ordføreren overfortolker Dybvadudvalgets rapport og bruger den steder, hvor den ikke skal bruges.
Jeg vil også sige, at den her diskussion for mig er et eksempel på, at der sker en større og større mistænkeliggørelse af vores embedsværk i Danmark, og det synes jeg faktisk er fuldstændig urimeligt.
For er der noget, vi kan stole på i Danmark, så er det embedsmændenes uvildighed.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Men hvad nu, hvis embedsfolkene selv siger, at de føler sig politiseret?
Altså, Dybvadudvalget har jo spurgt dem, og de nævner selv de her problemer.
Når de selv siger det, og når f.eks. 6 pct. af embedsfolkene er uenige i, at embedsværket i deres egen organisation altid overholder loven – de siger det selv; 6 pct. siger det selv – vil ordføreren så sige, at de tager fejl i forhold til deres eget arbejde?
Henrik Frandsen (M), 2024-04-24:
Vi kunne jo vende den om og spørge: Stoler vi på klimafremskrivningerne, når de kommer, og bruger vi dem som grundlag for vores arbejde?
I forhold til den sidste klimafremskrivning, der kom, har jeg ikke indtryk af, at man sådan i flæng sætter spørgsmålstegn ved, om tallene passer.
Der kan være noget omkring fremlæggelsen af lavbundstallene, hvor der har været kritik af det.
Jeg har også fuld tillid til, at de embedsmænd, der arbejder med klimafremskrivningerne, er loyale og uvildige, og at de arbejder på et solidt fagligt grundlag – et fagligt grundlag, som for øvrigt i vid udstrækning stammer fra eksterne eksperter.
Så jeg ændrer ikke min holdning om, at vi har et upolitiserende embedsværk i Danmark, og at vi kan stole på klimafremskrivningerne.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Ordføreren får det til at lyde, som om der slet ikke er nogen politisering i ministeriet af embedsfolkene.
De siger det jo selv; i Dybvadudvalget er det næsten 50 pct. af embedsværket, der siger, at det kan være svært at levere rådgivning og bistand på et højt fagligt niveau og samtidig loyalt varetage ministerens politisk-taktiske ønsker.
Der er sågar 7 pct., der er uenige i, at embedsværkets egen organisation altid holder sig til sandheden.
Hvordan kan ordføreren stå og sige, at de folk tager fejl, når de udtaler sig om deres eget arbejde?
Henrik Frandsen (M), 2024-04-24:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil starte med at køre pulten op i almindelig højde.
Også tak til forslagsstillerne for beslutningsforslaget om at overføre ansvaret for klimaberegningerne i den årlige klimastatus og -fremskrivning til et såkaldt uafhængigt organ, fordi, som forslagsstillerne påpeger, beregningerne vil blive baseret på faglighed og ikke blive påvirket af politiske interesser.
Jeg kan med det samme sige, at Moderaterne altså ikke kommer til at støtte forslaget.
Det skyldes ikke blot forskellige politiske synspunkter, men også en grundlæggende uenighed om præmissen, som ligger til grund for det her forslag, altså at vores klimaberegninger er påvirket af politiske interesser.
Jeg er ganske enkelt ikke enig, og påstanden undrer mig rigtig meget.
For vi har ikke politiske embedsmænd i Danmark.
I Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet såvel som i resten af embedsværket i Danmark er medarbejderne underlagt krav til faglighed og saglighed, og de arbejder alle efter »Kodex VII«, der beskriver de syv centrale pligter for embedsmænd i forbindelse med rådgivning af og bistand til ministre.
Partipolitisk neutralitet er netop en af disse centrale pligter.
Så påstanden om, at der er politiske interesser, der påvirker vores klimaberegninger, er simpelt hen ikke korrekt.
Derudover er der efter min opfattelse allerede en høj grad af transparens i udarbejdelsen af vores klimafremskrivninger.
Det kan man selvfølgelig altid arbejde med, hvis der er behov for det og ønske om det.
Vi har en offentlig høring af klimastatus og klimafremskrivningen, og dele af fremskrivningen er endda baseret på uafhængige forskeres beregninger og vurderinger, forskere, der er uden for Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet.
Det er f.eks. i forhold til skov, lavbund osv.
Det vil sige, at det er et klart tegn på, at ministeriets arbejde er åbent; det er gennemsigtigt og baseret på solid faglig ekspertise.
Jeg vil også gerne minde om, at det er klimaloven, der pålægger os at udarbejde denne årlige klimastatus og -fremskrivning.
Det er altså ikke et spørgsmål om politiske interesser, men om at opfylde vore juridiske forpligtelser i forhold til klimaloven.
Derfor ser jeg ikke behovet for at overføre ansvaret til et uafhængigt organ.
Vi har den normale ekspertise, og vi har også de normale procedurer, og vi er sikre på, at klimafremskrivningerne holder vand.
Så endnu en gang vil jeg sige, at Moderaterne ikke kan støtte forslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-04-24:
Tak for tilkendegivelsen.
Der kunne da være nogle ting, vi måske kunne arbejde sammen om der.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Tak for talen.
Jeg synes egentlig, at ordføreren beskriver meget godt, hvor det er, ordføreren kommer fra.
Ordføreren går ikke ind for det her konkrete forslag.
Her skal jeg lige sige, at det egentlig ikke er vores idé at hænge konkrete embedsfolk ud; de nævner selv deres arbejdsforhold som meget problematiske.
Og så vil jeg bare kvittere for de gode forslag, ordføreren har til afpolitisering og gennemsigtighed her i demokratiet.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-24:
Det går stærkt i dag.
Jeg skal lige starte med at sige, at jeg er, ja, jeg fristes næsten til at sige til onsdagsordfører for Dansk Folkeparti, og har taget det her forslag for hr. Morten Messerschmidt, som ikke har mulighed for at være her.
Det her forslag handler jo grundlæggende set om at flytte ansvaret for Danmarks klimaberegninger til et uafhængigt organ, simpelt hen om at flytte ansvaret fra klima-, energi- og forsyningsministeren til et uafhængigt organ inden udgangen af 2024.
Jeg tror egentlig ikke, at jeg vil knytte så mange flere ord til det, ud over at vi fra Dansk Folkepartis side ikke synes, at det er et godt forslag.
Men jeg vil egentlig bare sige kort, at vi ikke støtter forslaget.
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-04-24:
Det er jeg helt ærligt ikke klar over.
Det ved jeg ikke.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Anerkender ordføreren, at reduktionsbehovet ifølge Klimarådet er ca. 0,5 mio. t højere for gennemsnitsmålet end for punktmålet?
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-04-24:
Jeg er simpelt hen ikke klar over, om det har været lovens hensigt, at det skulle være over en gennemsnitsperiode, som Dan Jørgensen fremlægger det.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Tak, og tak for talen.
Anerkender ordføreren, at klimaministeren har brudt med det, og at han dermed har brudt med lovens hensigt?
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-04-24:
Ærede formand, tak for ordet.
Jeg er blevet bedt om også at tage den her sag for min kollega, som desværre er forhindret.
Vi skal behandle beslutningsforslag B 189 om en mere præcis metode til målopfølgning for 2025- og 2030-klimamålene.
2025 er næste år, så det er lige oppeover, og vi har været i gang i mange år.
Klimaloven pålægger regeringen at sikre CO 2 -reduktioner på henholdsvis 50 til 54 pct. til 2025 og 70 pct. til 2030.
Årene 2025 og 2030 er fremhævet som enkeltstående år, og derfor har praksis hele tiden været, som jeg forstår det, at disse to særlige årstal skulle opgøres som punktmål.
Socialdemokratiet bakker ikke op om beslutningsforslaget.
Men vi hilser dog diskussionen velkommen.
Vi finder dog ingen anledning til at ændre den allerede aftalte praksis.
Det vigtigste er, at vi når vores klimamål, og det er vores fokus.
Tak for ordet.
Lars Aagaard (M), 2024-04-24:
Jeg anerkender, at der er mange meninger i det danske samfund, men jeg læner mig selvfølgelig op ad den juridiske vurdering, jeg får i mit ministerium, og der er ingen tvivl: Regeringen bryder ikke klimaloven.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Nu er det jo ikke bare os, der mener det her.
Cand.jur. og ekstern lektor i klima- og energiret på Syddansk Universitet, Kenneth Andreasen, mener, det er i strid med klimaloven at opgøre 2025 som et fast punktmål.
Vi har klaget til Ombudsmanden over det, men her kan man desværre ikke tage stilling til det af andre årsager.
Men anerkender ministeren, at der også er fagfolk og videnskabsfolk, der mener, det faktisk er i strid med klimaloven?
Lars Aagaard (M), 2024-04-24:
Altså, når forslagsstillerne fremsætter det her forslag om en præcisering af loven, må det vel være, fordi forslagsstillerne anerkender, at det ikke fremgår af klimaloven, hvordan man fremadrettet i forhold til mankoopgørelserne skal gøre det.
Dermed vil jeg gerne tilbagevise bemærkningen om, at jeg og regeringen skulle bryde loven.
Når man så kigger på et konkret punktår og kigger på forløbet i det år i forhold til et 3-årigt gennemsnit, så kommer det jo helt an på, hvad bevægelserne er i henholdsvis det år, der ligger foran, og det, der ligger bagefter.
Det ved vi faktisk først, når vi når til 2028, og derfor kan virkeligheden jo vise sig at være anderledes end det, som spørgeren tager fat i.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Det er jo heri, uenigheden består.
Vi mener simpelt hen, at ministeren handler i strid med klimaloven, for meningen er jo at have et gennemsnitsmål, sådan at vi også fremadrettet kan korrigere for udsving i de enkelte år.
Derfor mener vi, at klimaministeren regner det ud på en måde, så det faktisk giver en klimamæssig fordel.
Altså ifølge Klimarådet er reduktionsbehovet ca. 0,5 t CO 2 højere for gennemsnitsmålet i 2024-2026 end for punktmålet.
Samira Nawa (RV), 2024-04-24:
Tak, formand.
I Danmark har vi et stærkt ønske om at være et grønt foregangsland, og derfor omtaler både ministre, folketingsmedlemmer, interessenter og erhvervsliv med stor stolthed vores klimalov, vores 2025-mål og vores 2030-mål rundt om på den globale scene.
Herhjemme er der dog opstået en uenighed om opgørelsen af reduktionsmankoen, når man kigger ind på 2025- og 2030-klimamålene.
Vi forslagsstillere mener, at reduktionsmankoen skal opgøres som et gennemsnit over 3 år.
Det understøttes af lovbemærkningerne til klimaloven og støttes af bl.a. Klimarådet, og derfor har vi fremsat beslutningsforslag B 189, som pålægger regeringen at fremsætte et forslag om en ændring af klimaloven, så det fremgår direkte af lovteksten, at reduktionsmankoen skal opgøres som et 3-årigt gennemsnit.
Signe Munk (SF), 2024-04-24:
Der er ingen tvivl om, at varmepumper er en vigtig del af løsningen for at få gasfyrene og oliefyrene ud af de danske hjem.
Derfor har der igennem en del år nu faktisk været mulighed for at søge en varmepumpestøtte igennem varmepumpepuljen.
Man må også være ærlig og sige: ingen ordninger uden udfordringer.
Puljerne har helt ærligt givet nogle stop and go-effekter og har i særdeleshed været gode for dem, som kunne tage fri fra arbejde og sidde klar ved computeren, når der skulle søges i puljer.
De har været knap så gode for dem, der altså ikke kan flekse i arbejdstiden og har et ærligt stykke arbejde, de også skal passe.
Det er jo heller ikke helt nyt at overveje et fradrag, men jeg mener, at der er en klogere vej at gå.
Puljerne i forhold til at få støtte til at købe en varmepumpe, som jo kan koste i omegnen af 100.000 kr., bør målrettes i langt højere grad til dem, hvor man netop ikke kan tage lån i friværdien, derude i landdistrikterne, hvor der typisk heller ikke kommer fjernvarme, og hvor husene altså ikke er så rasende dyre, som de er i København, og til dem, der ikke tjener så pokkers meget.
På den måde vil vi få en meget mere målrettet hjælp via puljen til dem, som har sværere ved at få skiftet gasfyret eller oliefyret ud, ganske enkelt fordi det er ret mange penge, det koster lige med det samme at lægge for en varmepumpe.
Vi bruger ganske mange penge på den her varmepumpepulje, og det er jo også bare sådan, at hvis vi målretter den noget mere, kan der også gives et højere tilskud, og det står jo i skærende kontrast til at smøre meget tyndt ud til et fradrag, som hverken kan målrettes til der, hvor man ikke skelner mellem, hvad folk tjener, hvor dyrt et hus de bor i, men også om der er en realistisk chance for fjernvarme, som er alternativet til varmepumpen.
Jeg synes også, der er behov for, at man kigger på, hvor lang tid puljerne er åbne, hvordan de kan søges, i forhold til at ligestille dem, som bare kan flekse i arbejdstiden og har et arbejde, hvor de sidder meget ved computeren, og dem, som har et arbejde ude på byggepladsen.
Afslutningsvis må jeg også bare sige, at den uklarhed, der ligger omkring den reelle økonomi i forslaget, også gør, at det i sig selv er en barriere for SF at stemme for.
Så overordnet set mener jeg egentlig, at vi kunne gøre gode ting for at få brugt pengene i varmepumpepuljen bedre og også kigge på, hvordan man søger puljerne, men at fradrag ikke er løsningen, og derfor kan vi ikke støtte det forslag, der ligger her.
Men jeg vil selvfølgelig kvittere for at give anledning til at diskutere varmepumper som en del af den grønne omstilling, for det er rigtig vigtigt.
Man må bare ærligt sige, at i forhold til omstilling af grøn varme ude hos danskerne er vi jo altså langtfra i mål, og en gang imellem kan jeg undre mig over, hvordan det kunne være den vigtigste indsats for regeringen, da energipriserne steg, og nu er det, som om det er en glemt indsat, og det er altså ikke, fordi det er blevet mindre vigtigt.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-24:
Men det gør jeg jo heller ikke.
Jeg har aldrig sagt, at løsningen på, at der er en karakters forskel mellem drenge og piger, er en mere praktisk folkeskole.
Så jeg ved ikke, hvad det er, der henvises til der.
Men det har jeg aldrig sagt.
Thomas Danielsen (V), 2024-04-24:
Nu er det stort set præcis et år siden, at jeg besøgte Søby Havn, og derfor har vi også kigget på, hvad der kunne være af løsningsmuligheder.
Og derfor glæder jeg mig sådan set til at præsentere det, som er mit forslag til en løsning, og så må vi se, om det nyder opbakning.
Gør det det, er det jo godt nyt til Søby Havn.
Er der ikke opbakning til mit forslag, må vi jo prøve at finde et alternativ dertil.
Men det må tiden vise.
Mai Mercado (KF), 2024-04-24:
Det tager jo simpelt hen en vending, som jeg på ingen måde havde forudset.
Tænk sig at være så succesfuld som transportordfører, at allerede under det første spørgsmål i Folketingssalen stiller ministeren lige op – bum – med en løsning, som han så ovenikøbet vil drøfte med forligskredsen.
Det synes jeg er rigtig, rigtig godt nyt.
For jeg hæfter mig bl.a. ved, at direktøren for Søby Havn helt tilbage i 2018 og 2019 jo i adskillige artikler fortalte om, hvor vigtigt det var, og at man nu endelig kunne komme i gang, og så er der gået 6 år, siden det tilsagn blev givet.
Thomas Danielsen (V), 2024-04-24:
Jamen det er jo rigtigt, at man i første omgang havde fået 75 mio. kr. plus en kommunal medfinansiering, som så som sagt har vist sig ikke at være nok.
Og det er også rigtigt, at jeg har en løsning til yderligere 30 mio. kr., men det er jo ikke sådan, at jeg sidder og forvalter midlerne på transportområdet af egen drift.
Jeg inviterer jo forligskredse ind, og eftersom der ikke rigtig er kommet nogen forslag ind til, hvordan vi skulle løse det, så har jeg selv et forslag til en løsning.
Den drøfter jeg så med transportordførerne, og derfor kommer jeg ikke til her at løfte sløret for, hvad løsningen er.
Tak for det.
Og først og fremmest tillykke til spørgeren, som skal til at være transportordfører fremadrettet.
Det samarbejde glæder jeg mig til.
Spørgeren spørger konkret til Søby Havn på Ærø, hvor de har rakt ud efter hjælp fra Folketinget til at løse den udfordring, de har fået, med, at priserne er stukket af.
Og deres egentlig allerede bevilgede havneprojekt på 74 mio. kr. plus en kommunal medfinansiering på 44 mio. kr. – nej, undskyld, jeg tror, det er 75 mio. kr. og 44 mio. kr.; det er noget i den stil – har desværre ikke været helt tilstrækkeligt på grund af prisudvikling osv.
Derfor har de rakt ud til Folketinget ad flere omgange.
Jeg har besøgt dem, og det er helt korrekt, at jeg har været meget venligt stemt over for dem.
Sagen er så den, at der ikke lige er kommet nogen indsendte løsningsforslag, men nu er spørgeren jo så først transportordfører fra i dag, og derfor kan jeg oplyse, at jeg rent faktisk har en løsning til Søby Havn, som bare endnu ikke er blevet forelagt transportordførerne, men det kommer på et kommende transportordførermøde.
Det var egentlig planen, at jeg skulle have drøftet det med transportordførerne, men nu syntes jeg så, det var lidt mærkeligt ikke at sige det i dag, når spørgeren spørger til det.
Min plan var egentlig at få opbakning i forligskredsen til det her med ekstra 30 mio. kr., så vi samlet kunne gå ud at tage æren for projektet.
Nu præsenterer vi i hvert fald forslaget for forligskredsen på et kommende møde, og så håber jeg jo, at det nyder opbakning.
Mai Mercado (KF), 2024-04-24:
Mener ministeren ikke, at det er rimeligt, at der snart kommer opbakning til Ærø og Søby Havn-projektet, som har ligget stille siden ministerens besøg på Ærø for mere end et år siden, hvor ministeren erklærede sig villig til at kigge på finansiering til den resterende del af Søby Havn?
Jeppe Bruus (S), 2024-04-24:
Formålet med en CO 2 -afgift er, at der i sidste ende skal være 0 kr. i provenu til statskassen, fordi der ikke er nogen, der forurener og dermed skal betale afgift for den forurening.
Det er formålet.
Så kan der være en fisker, der har købt en kutter og har en motor i den fiskekutter, som måske opererer på diesel.
Så er det svært for vedkommende inden for en kort periode at omstille den.
Det anerkender vi, og det er også derfor, at vi har målrettet en pulje penge til fiskerierhvervet, i anerkendelse af at den omstilling kommer til at tage længere tid end i andre erhverv.
Men det, at man når målsætningen, vil jo i sidste ende betyde, at man ikke skal betale nogen afgift.
Det burde jo sådan set være en glædelig begivenhed.