runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2017-04-07:
Tak for det, formand.
Nogle mennesker er kommet forfærdelig i klemme, selv om de sådan set har opført sig fuldstændig efter bogen.
De har ventet med at bruge de penge, de har fået udbetalt i erstatning, til efter ankefristens udløb, og så er de alligevel blevet ramt af efter lang tid pludselig at blive bedt om at betale alle pengene tilbage, efter at de jo har brugt dem.
Det er noget, som alle partier i Folketinget har involveret sig i.
Vi har, som den socialdemokratiske ordfører også nævnte, været til møde ovre i ministeriet om det, og vi kom ret langt i den drøftelse om, hvad det var, vi gerne ville arbejde videre med.
Og så kan man jo, hvis man synes, at tingene går en lille smule langsomt, gøre to ting.
Man kan gøre som Dansk Folkeparti og fremsætte et beslutningsforslag.
Jeg undrer mig måske lidt over, at man som parlamentarisk grundlag ikke bare er gået over til ministeren og i et møde har bedt om at få gjort noget ved det.
Men nu har vi så det her beslutningsforslag i dag.
Det har ført til, at ministeren har fremlagt nogle konkrete ideer, vi kan arbejde videre med.
Der er det element om at finde en løsning på det her, sådan at ankefrist er ankefrist, så man kan vide, at når den er gået, kan man være sikker på ikke at skulle betale pengene tilbage.
Og ministeren lægger også op til, at vi godt kan kigge på at udvide erstatningsområdet.
Det synes vi i Radikale Venstre lyder godt.
Vi ville ønske, at vi kunne have sparet hinandens tid, så vi ikke skulle være her nu, men allerede var i gang ovre i ministeriet.
Men nu er invitationen kommet, og den siger vi tusind tak for.
Vi glæder os til at komme over i ministeriet og binde sløjfen på det her og gøre noget ved det.
Roger Matthisen (ALT), 2017-04-07:
Tak for det, formand.
Med hensyn til B 68 skal jeg lige igen meddele, at jeg er standin for vores sundhedsordfører, Pernille Schnoor, og jeg vil indledningsvis sige, at jeg håber, at hun også er inviteret til en ordførerdrøftelse ovre hos ministeren i den nærmeste fremtid.
Som udgangspunkt er vi naturligvis meget positivt indstillede over for beslutningsforslaget.
Den gennemgang af de problematiske erstatningssager, der har været,
Jeg vil dog erklære mig enig med LA's ordfører i, at der måske skal byttes lidt om på den rækkefølge, hvorefter regionerne går ud og vurderer de her sager.
Og jeg kunne egentlig godt tænke mig, at der i forbindelse med drøftelser hos ministeren også bliver leveret noget statistik, med hensyn til hvad der er årsagen til stigningen i de her ophævelser af vurderinger, og hvor mange vi taler om – så vi også der kan få noget at tale ud fra.
Men jeg vil i hvert fald glæde mig til, at vores sundhedsordfører får lov til at være med i de kommende forhandlinger.
Og hvis det sker før beslutningsforslagets videre behandling, synes jeg også, det er fint.
Så det var ordene.
Tak for det.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-04-07:
Tak for det.
Tak til Dansk Folkeparti for at bringe det her meget relevante forslag op.
Jeg er helt enig i indholdet.
Det er overhovedet ikke rimeligt, at myndigheder kan kræve tilbagebetaling af erstatning, som patienter har modtaget i god tro.
Når først man har fået udbetalt en erstatning, skal man kunne stole på, at man kan råde over pengene.
I den senere tid har der været flere eksempler på, at regionerne i højere grad får omstødt afgørelser om patienterstatning.
Det er jo rimeligt, at regionen kan klage over afgørelsen, hvis de bliver beskyldt for fejlbehandling, men det skal altså ske i den rigtige rækkefølge.
Regionen må klage og sagen afsluttes, inden erstatning udbetales, for hvor i alverden skal den berørte patient få pengene fra – penge, som med rimelighed allerede kan være brugt på at afhjælpe den sygdomssituation, som den pågældende borger står i?
Klagefrist og behandlingstider skal være så korte som muligt, men uanset hvor lang tid der end måtte gå, har ingen glæde af at få udbetalt erstatning, hvis man ikke med sikkerhed kan beholde beløbet.
Måske kan det være muligt at afgøre dele af sagen, selv om andre aspekter stadig væk behandles.
På den måde kunne man muligvis undervejs udbetale den del, som der ikke er usikkerhed om, eller som ikke ankes.
Helt præcis, hvordan det skal strikkes sammen, ved jeg ikke p.t., men jeg har for lang tid siden talt med fungerende sundhedsminister Karen Ellemann om denne problematik, og hun er helt enig i, at det er i den retning, regeringen vil gå.
Vi har jo også i dag hørt konkrete forslag til løsning af problemet, og vi har også fået invitationen til forhandlinger, og det er jeg meget glad for og synes vi skal sige tak for.
Derfor bliver det her beslutningsforslag på en eller anden måde lidt overflødigt, fordi der er taget initiativer til at gøre netop det, som forslagsstillerne gerne vil have.
Jeg er også en lille smule i tvivl om finansieringen af det, sådan som den fremgår.
Derfor siger vi nej til forslaget, men vi er så enige, som man overhovedet kan være, i selve indholdet, og jeg glæder mig til de videre forhandlinger, så vi når derhen, som vi er enige om at vi skal.
For selvfølgelig skal ingen patienter kunne blive krævet at tilbagebetale en udbetalt erstatning.
Tak for det.
Stine Brix (EL), 2017-04-07:
Man skal jo forestille sig den situation, at man f.eks. har fået erstatning for en totalskadet bil, og at man har brugt den erstatning, man har fået udbetalt, til at købe en ny for, og at man lever i en situation, hvor man er sådan i sikker forvisning om, at nu er den sag ude af verden.
Så får man så pludselig at vide, at det kunne man alligevel ikke – man kunne ikke få en erstatning for den bil, der er skadet – og man må betale sin forsikringssum tilbage.
Det er sådan, situationen er for nogle af de mennesker, som har fået en erstatning på patientforsikringsområdet, og det var det eksempel, som fru Karina Adsbøl, fru Kirsten Normann Andersen fra SF, som ikke er her i dag, og min stedfortræder, hr. Peder Hvelplund, skrev om, da de skrev det indlæg i Jyllands-Posten om den her sag.
Vi har en gruppe borgere, som har fået en erstatning og har været fuldstændig sikre på, at den sag var afsluttet.
Mon ikke også de har brugt pengene på at komme videre i deres liv, og til hvad de nu havde brug for at bruge penge på, og så har de altså skullet betale dem tilbage.
Det tror jeg de fleste herinde i Folketinget kan se ikke er rimeligt.
Derfor lytter jeg mig også til, at ministeren gerne vil se på området.
Jeg synes, at det er positivt, at der er tegn på, at der kan ske noget på det her område.
Den anden ændring, ministeren lagde op til at drøfte, vil vi selvfølgelig også gerne være med til at tale om.
Så vi kommer gerne, når der lander en invitation i vores indbakke, og snakker videre om, hvordan vi får løst de her problemer.
Jane Heitmann (V), 2017-04-07:
Når man er i den situation, at man har rejst et erstatningskrav eller har tilkendegivet over for systemet, at man mener, at man har krav på erstatning, så er der mange ting, man helt overordnet – og i virkeligheden tror jeg også det er meget menneskeligt – kan være utryg ved og bekymret for.
Så jeg synes også, man skal anerkende den bekymring.
Karina Adsbøl (DF), 2017-04-07:
I Dansk Folkeparti ønsker vi jo, at der sker handling, og vi ønsker, at det sker snart, for der er nogle patienter, der er i klemme her.
Der er nogle patienter, som har levet uden forsørgelse, de har mistet deres erstatning, og det finder vi jo er dybt urimeligt.
De skal have den erstatning tilbage.
Derfor er mit spørgsmål til ordføreren: Hvis man får erstatning og den måske ligger meget lavt, anerkender ordføreren så, at man også kan være bange for overhovedet at anke den afgørelse, man har fået, fordi man er bange for at få frataget sin erstatning og så at sige må nøjes med et meget mindre beløb, end man egentlig burde have fået?
Jane Heitmann (V), 2017-04-07:
Som jeg sagde i min ordførertale, er jeg lidt usikker med hensyn til den finansieringsmodel, som Dansk Folkeparti foreslår, og det er jeg, bl.a. i forhold til at det er bøder, som skulle kunne finansiere det, og til det må jeg bare være ærlig og sige, at jeg er lidt usikker på det.
Men det kan være, ordføreren vil konkretisere det senere og sige, hvad man helt konkret forestiller sig.
Men jeg er sådan set helt åben over for, at vi også drøfter finansieringen under de drøftelser i ordførerkredsen, som ministeren lige har inviteret til.
I forhold til de verserende sager synes jeg også, det vil være helt på sin plads, at vi i ordførerkredsen drøfter, hvordan vi forholder os til det.
Jeg synes, det er en reel problemstilling, i og med at der er faldet afgørelser, og vi har set nogle sager, hvor der meget længe efter afgørelsen er blevet krævet tilbagebetaling af midler, der er udbetalt.
Det synes jeg er problematisk.
Men jeg synes også, når nu ministeren så venligt inviterer, at vi skal tage drøftelserne i ordførerkredsen.
Karina Adsbøl (DF), 2017-04-07:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg kan ikke forstå, at ordføreren ikke er enig i finansieringen af det her forslag, for der er jo netop en finansiering med i forhold til tilbageløb og i forhold til bl.a. satspuljemidler, men det kigger vi selvfølgelig på.
I forhold til de sager, der kører i øjeblikket, er der foretaget en række opkrævninger fra regionernes side.
Hvordan tænker ordføreren, vi kan løse den udfordring med de verserende sager, der er nu?
Jane Heitmann (V), 2017-04-07:
Vi behandler i dag et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti om et servicetjek af patientskadeerstatningssystemet.
Det er et vigtigt emne, og det er en vigtig sag, som Dansk Folkeparti her tager op.
Jeg vil gerne rose Dansk Folkepartis ordfører for initiativet.
Vi har brug for stærke pejlemærker i det danske sundhedsvæsen.
Et retfærdigt og overskueligt patientskadeerstatningssystem er afgørende for den tryghed, vi som patienter skal kunne læne os op ad, når vi bevæger os rundt i det danske sundhedsvæsen.
Det er vigtigt for mig at understrege, at det er mit helt klare indtryk, at vores sundhedspersonale hver dag lægger sig i selen for at yde deres bedste og lære af de fejl, som uundgåeligt vil ske, når mennesker behandler mennesker.
Som den fungerende sundhedsminister var inde på, vil ministeren indkalde til drøftelser om netop patientskade- og ankesystemet.
Det bakker vi fra Venstres side fuldt og helt op om.
Særlig set i lyset af, at vi deler ambitionen om et mere gennemsigtigt erstatningssystem, så vi i fremtiden ikke i pressen skal læse om triste sager, hvor tidligere udbetalte erstatninger efter flere år kræves tilbagebetalt.
Men hånden på hjertet er jeg lidt usikker på den finansieringsmodel, som Dansk Folkeparti foreslår, men jeg tænker, at vi under drøftelserne i ordførerkredsen i forbindelse med servicetjekket naturligt ville skulle drøfte finansieringsmuligheder.
Venstre kan bakke op om en fælles beretning, hvis det er det, der er i spil, hvis der er flertal for det, og så imødeser vi en indkaldelse fra ministeren til drøftelser omkring et servicetjek af patientskadeerstatnings- og ankesystemet.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-04-07:
Tak, formand.
Først har jeg lyst til at sige, at det er min opfattelse og, tror jeg, en generel opfattelse, at vi rent faktisk her i Danmark har et godt system, når det gælder muligheden for at klage over fejl og skader, der er opstået i sundhedsvæsenet, og også et godt system i forhold til at få tilkendt og vurderet en erstatning.
Men vi har naturligvis løbende behov for, at de love og systemer, vi har, bliver evalueret, og at vi laver de fornødne justeringer, så de hele tiden er up to date, altså falder inden for rammerne af, hvad der er ret og rimeligt.
Det emne, som forslagsstillerne her rejser, rejste jeg over for sundhedsministeren tilbage i efteråret 2016, og vi havde et møde i Sundhedsministeriet i november 2016.
Når jeg står her som ordfører, føler jeg egentlig lidt, at det er irriterende rent tidsmæssigt, at vi ikke tidligere har fået de meldinger, som ministeren kommer med her.
Jeg kunne godt ønske mig, at ministeriet havde arbejdet hurtigere frem mod det, vi rent faktisk aftalte på ordførermødet skulle sættes i værk – og det er måske også årsagen til, at forslagsstillerne har fremsat det her beslutningsforslag.
Som udgangspunkt er der behov for at lave et servicetjek.
Derfor støtter vi også fra socialdemokratisk side, at det her bliver gjort, men hvis det er sådan, at ministeren inviterer til en drøftelse i ordførerkredsen, tager vi naturligvis også imod den invitation.
For vores system skal jo ikke bære præg af unødvendigt bureaukrati og proces.
Vi søger fra socialdemokratisk side hurtig forandring der, hvor patienterne, borgerne og de pårørende vil nyde gavn af, at vi får hurtige forandringer.
Karina Adsbøl (DF), 2017-04-07:
Som ordfører for forslagsstillerne er jeg jo ikke sundhedsordfører, så jeg regner med, at den invitation også gælder ordføreren for forslagsstillerne.
Anerkender ministeren så, at der også er nogle andre uhensigtsmæssigheder, i og med at når man så har fået anerkendt en erstatning – og beløbet er måske meget lavt, f.eks. 240.000 kr., hvis man nu har fået amputeret sit ben eller andet – så kan man også som patient være bange for at anke den afgørelse med risiko for lige pludselig at få frataget hele sin erstatning?
Er der også en løsning i forhold til de modeller, ministeriet har foreslået på baggrund af det her beslutningsforslag?
Det er vel derfor, ministeriet har været i gang med at finde nogle løsninger.
Er der også en løsning på den del?
Roger Matthisen (ALT), 2017-04-07:
Tak for det, formand.
I Alternativet er vi positivt indstillet over for forslaget, i hvert fald elementer af det, men der er også elementer, som vi stiller os forbeholdne over for.
Vi bifalder det frie valg i omsorgstandplejen og for unge under 16 år, da vi mener, det styrker overgangen fra børnetandplejen til voksentandplejen.
Det kan give en større fleksibilitet og en større tryghed for borgerne.
Det er vi enige i.
Vi mener så også, at der skal være frihed under ansvar, altså i forhold til den økonomi, vi sætter bag det frie valg, og her kunne det være interessant at se på tingene.
Det er faktisk her, vores hovedbekymring er, fordi der er en usikkerhed, i forhold til om det kommer til at påvirke kvaliteten i den offentlige tandpleje.
Følgende er et citat fra et høringssvar fra Dansk Tandplejerforening:
»Indledningsvis skal Dansk Tandplejerforening pointere, at foreningen ikke bifalder genindførelsen af fritvalgsordningen, idet den kommunale tandplejer gør og historisk set har præsteret et meget veludført stykke arbejde.
Her har man fokuseret på kvalificering af det pædagogiske og tandsundhedsmæssige arbejde over for de pågældende patientgrupper.«
I forhold til kontaktpersonordningen mener Alternativet helt klart, at det er positivt og vigtigt, at patienterne under indlæggelse har en kontaktperson.
Så vi er meget positive over for den del af lovforslaget, og som Enhedslistens ordfører vil vi gerne spørge ministeren, om det er muligt at dele forslaget op i to, hvis der er interesse for det.
Vi vil i hvert fald meget gerne støtte den del, der angår kontaktpersonsordningen, og så vil vi gerne have drøftet de elementer, der er i forhold til omsorgstandplejen.
Det var ordene.
Karina Adsbøl (DF), 2017-04-07:
Tak for det.
Som en del af finanslovsaftalen blev det aftalt at genindføre retten til frit valg i børne- og ungdomstandplejen for børn under 16 år og for brugere af omsorgstandplejen.
Formålet med nærværende lovforslag er at genindføre disse fritvalgsordninger.
Øget frit valg er til gavn for borgerne, idet den enkelte får mulighed for frit at vælge et tandplejetilbud, der passer til patientens specifikke ønsker og behov, og som patienten er mest tryg ved.
Lovforslaget genindfører således retten frit valg i børne- og ungdomstandplejen for børn under 16 år og for brugere af omsorgstandplejen.
Med lovforslaget vil børn under 16 år, der har valgt at modtage tandpleje hos privatpraktiserende tandlæge efter eget valg, have ret til tilskud til tandpleje.
Med lovforslaget vil brugerne af omsorgstandplejen desuden fremover kunne vælge at modtage tandplejetilbuddet hos privatpraktiserende tandlæge eller klinisk tandtekniker efter eget valg på lige vilkår med kommunens tandplejetilbud.
Der vil med lovforslaget ikke ske indholdsmæssige ændringer vedrørende opgaverne i de kommunale tandplejetilbud.
Kommunernes pligt til at tilbyde vederlagsfri tandpleje til børn og unge under 18 år vil ligeledes være uændret med lovforslaget på samme måde, som 16- og 17-årige vil bevare retten til frit valg af tandpleje.
Endelig medfører lovforslaget heller ikke, at kommunernes pligt til at tilbyde omsorgstandpleje ophører.
I forhold til kontaktpersonordningen aftalte regeringen sammen med regionerne, at kontaktpersonordningen skulle afvikles, da den ikke fungerer efter hensigten.
Dette har en række patientforeninger også tilkendegivet i deres høringssvar, og formanden for Lægeforeningen skriver i sit høringssvar, at kontaktordningen ikke har givet patienterne den fornødne værdi.
Han mener derfor, at det er positivt, at den erstattes med en ordning med en patientansvarlig læge.
Høringsparterne udtrykker dog, at det ikke fjerner fokus fra de intentioner, der ligger bag kontaktpersonordningen, og understreger vigtigheden af, at en ordning med patientansvarlige læger implementeres snarest muligt.
Det er noget, Dansk Folkeparti vil følge op på i udvalgsbehandlingen.
Der rejses endvidere en række spørgsmål om befordring af ældre og mennesker med handicap, og derfor bedes ministeren også redegøre for, hvilke kørselstilbud der findes i dag, og såfremt ministeren ikke kan svare mundtligt, må ministeren sende et svar til udvalget.
Inger Støjberg (V), 2017-04-07:
Som sagt er det i dag sådan, at man udleverer de svar på de spørgsmål, som man måtte stille fra PET's side, men at der er den her lidt langsommelige proces i det.
Nu kan man så søge direkte.
Med hensyn til kontrollen med efterretningstjenesterne sådan helt generelt og også i forhold til Udlændingestyrelsen vil jeg lige nu nok foretrække, at vi gør det i fortrolig form og på skrift.
Men umiddelbart er svaret nej.
Der er ikke isoleret set mindre kontrol med PET og FE, efter at vi har vedtaget det her lovforslag, end der er nu.
Det er der ikke, så det, fru Johanne Schmidt-Nielsen antager der, er helt korrekt.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-04-07:
Altså, jeg tror nu ikke, at det er et fortroligt spørgsmål, men jeg stiller det gerne skriftligt.
Det er såmænd blot for at få klargjort, om det er korrekt forstået, at når PET eller Forsvarets Efterretningstjeneste i dag kontakter udlændingemyndighederne og siger, at de godt kunne tænke sig nogle informationer om den og den, så foregår det ikke sådan, at udlændingemyndighedernes medarbejdere forholder sig til, om det nu er relevant at udlevere de oplysninger eller ej.
Man udleverer sådan set bare det, efterretningstjenesterne spørger efter.
Når jeg spørger til det, er det jo for at finde ud af, om det her lovforslag medfører mindre kontrol end i dag med, hvilke informationer efterretningstjenesterne har adgang til.
Jeg tror ikke, der vil være mindre kontrol, men det er derfor, jeg spørger.
Jeg skal nok også stille spørgsmålet skriftligt.
Inger Støjberg (V), 2017-04-07:
Om der i dag foregår kontrol af de oplysninger – jeg går ud fra, at det er dem – som f.eks. PET måtte søge om igennem Udlændingestyrelsen, og som de så får udleveret, tror jeg faktisk ikke er noget, man sådan kan stå og svare på fra Folketingets talerstol.
Så jeg tror, at spørgsmålet må blive stillet i fortrolig form som et skriftligt spørgsmål.
Det tror jeg er den mest hensigtsmæssige og rigtige måde at svare på det spørgsmål på.
Der er jo to ting at sige til det.
For det første hører tilsynet med efterretningstjenesterne ikke under mit ministerium, så det vil efter min bedste vurdering skulle ske i et andet lovforslag, hvis man vil øge tilsynet, helt generelt naturligvis – og det går jeg ud fra er det, der bliver spurgt til – også selv om ønsket skulle være udsprunget af det her lovforslag.
For det andet med hensyn til det generelle tilsyn og kontrollen med efterretningstjenesterne er regeringens vurdering den, at der allerede i dag er tilpas kontrol med efterretningstjenesterne, og i og med at det her lovforslag ikke giver øgede beføjelser eller øget tilgang til information, men blot letter tilgangen til information, så mener jeg ikke, at det burde udløse en øget kontrol med efterretningstjenesterne.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-07:
Tak for det.
Så er der den bekymring hos Institut for Menneskerettigheder, og der er jo hele tiden den der balance mellem en unødvendig dataindsamling og det, at vi selvfølgelig skal kunne overvåge særlige, mistænkte personer.
I den forbindelse foreslår de, at man udvider tilsynet med efterretningstjenesternes kompetence.
Jeg er i virkeligheden en lille smule usikker på, om det er noget, vi kunne inkorporere i det her lovforslag, eller om det skal ske i en helt separat lovgivning.
Det, jeg egentlig vil spørge ministeren om, er, hvordan ministeren ser på den bekymring hos Institut for Menneskerettigheder.
Kunne ministeren være med til at se på tilsynet?
For der er jo ingen, der er interesseret i, at vi overvåger mere end højst nødvendigt.
Jeg tænker også, at alle er enige i, at de her data skal behandles og bruges på en fornuftig og retssikkerhedsmæssigt forsvarlig måde.
Inger Støjberg (V), 2017-04-07:
Jeg vil forsøge at svare på spørgsmålet så godt, som jeg overhovedet kan.
Jeg er helt sikker på, at spørgsmålet var helt præcist, men jeg kan i hvert fald sige, at den mængde af oplysninger, som PET og nu som noget nyt også FE vil kunne søge i, er den samme mængde af oplysninger, som man kunne søge i før.
Sådan lidt populært sagt kan man sige, at før var udlændingemyndighederne en slags postkasse, hvor man samlede spørgsmålene sammen, og så blev der så svaret på dem.
Men der kan jo gå dyrebare timer tabt i en sag, hvor man pludselig skal have oplysninger, og derfor er det vigtigt, at der nu er adgang i alle døgnets 24 timer til de her oplysninger, altså hvornår det end måtte være.
Men oplysningerne er de samme, om jeg så må sige.
Der er ikke kommet udvidede beføjelser.
Den ændring, der er, består i, at man kan søge direkte, så man undgår den ventetid, som kan være meget, meget betydningsfuld i den her slags sager.
Josephine Fock (ALT), 2017-04-07:
Tak for det.
Ministeren siger, at PET og FE jo allerede i dag kan indhente de her oplysninger, og at de indhenter relevante oplysninger.
Hvordan vil det blive fremadrettet, i forhold til at de så selv kan søge oplysninger?
Vil det blive sådan, at de stadig væk konkret vurderer, om der er en særlig risiko ved en person, og at de i så fald beder om den her oplysning, eller vil de – hvad kan man sige? – søge fast, således at de får det samlede overblik og kan se, om der er særlige mønstre osv., som ministeren sagde?
Jeg håber, at jeg har udtrykt mig klart nok.