runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Camilla Fabricius (S), 2019-11-26:
Tak for ordet.
Lovforslag L 56 er en udmøntning af aftalen mellen den daværende regering, Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti, og Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Alternativet, Radikale Venstre og SF, og det er en udmøntning af satspuljen for 2019-22 på børne- og socialområdet.
Formålet er simpelt hen at sikre borgernes og de nærtståendes retsstilling, når der indgås aftale om overdragelse af arbejdsgiverfunktion til private virksomheder og foreninger i hjælpeordninger i forbindelse med kontanttilskuddet ved ansættelsen af hjælpere, den borgerstyrede personlige assistance – det, der i et mundret hverdagssprog hedder BPA.
Der er fire forskellige hovedelementer, og jeg vil prøve at se, om jeg lige kort kan dykke ned i dem.
Der foreslås indført i serviceloven, at det vedrørende aftale om overførslen af et tilskud til hjælpeordningen, som indgås mellem en borger eller en nærtstående og en forening eller en privat virksomhed, ikke er bindende for borgeren eller den nærtstående, hvis foreningen eller den private virksomhed ikke var godkendt af socialtilsynet på tidspunktet.
Det bliver altså sikret, at der er en margen, så man, hvis man har indgået aftalen, kan komme ud af den igen, hvis foreningen eller den private virksomhed ikke var godkendt på det tidspunkt, hvor det blev aftalt med borgeren eller den nærtstående, eller hvor man ikke var bekendt med, at der manglede en godkendelse.
Det vil altså sige, at der er dobbeltkonfekt for at sikre, at man altid vil kunne komme ud af den aftale, man har indgået, hvis den pågældende forening eller private virksomhed ikke var godkendt.
Det foreslås også, at det præciseres i serviceloven, at kommunalbestyrelsen kun må udbetale tilskuddet, hvis man er godkendt af socialtilsynet,
altså endnu en sikring af, at der lige holdes fast i, hvor pengene ryger hen.
Det tredje er, og det finder vi også relevant, at det faktisk foreslås, at det indføjes, at socialtilsynet underretter kommunen om det, hvis en godkendelse af en forening eller en privat virksomhed ophører.
På den måde får man igen sikret, at skulle der være en enkelt virksomhed eller en privat forening, som ikke opfylder betingelserne, kan borgeren komme ud af det igen, og at der er en forpligtelse til at underrette.
Som det sidste foreslås det, at socialtilsynet offentliggør den liste, så man er ajour med, hvad det er for foreninger og private virksomheder.
Derved får man hele tiden sikret de har hjælpeordninger.
Det er vigtigt, at oversigten løbende er opdateret, fordi man på den måde sikrer borgerne bedst muligt.
Det er et vigtigt område og er noget, der giver en stor kvalitet for de personer, det berører direkte.
Derfor kan Socialdemokratiet også støtte den videre behandling.
Tak for ordet.
Astrid Krag (S), 2019-11-26:
Brændt barn skyr ilden, siger man jo – her i forhold til det offentlige og it-systemer.
Så selvfølgelig kan jeg godt forstå interessen for det.
I forhold til det med omgåelse tror jeg, det er vigtigt at slå fast, at det har vi jo fået lukket muligheden for, uafhængigt af hvilket system vi har, med det lovforslag, vi vedtog, som giver mulighed for at sanktionere, hvis man omgår reglerne.
For det er jo generisk, som det hedder i den her slags juridiske sprog, og det vil sige, at det er en sanktionsmulighed, der gælder for alle former for snyd i alle systemer.
Så man kan sige, at selv hvis det her skulle blive forsinket, hvilket der ikke er noget der tyder på, og hvilket vi ikke håber på, så har vi faktisk som ansvarligt Folketing sørget for, at der ikke er nogen, der kan snyde, uafhængigt af hvilket system vi så måtte køre med.
Anni Matthiesen (V), 2019-11-26:
Tak for det.
Indtil nu virker det, kan man sige, som om der er optimisme, og at vi tror på det.
For det er jo noget, som vi forhåbentlig alle sammen her i salen synes er utrolig vigtigt, så der ikke kommer til at ske det samme, som vi har oplevet, altså at der er nogle, der på en eller anden måde kan omgå reglerne.
Men tak for svaret indtil videre, og jeg kommer til at stille nogle skriftlige spørgsmål.
Astrid Krag (S), 2019-11-26:
Jo, uden på nogen måde at påstå, at jeg er it-specialist, vil jeg gerne prøve at svare så godt, som jeg kan, her fra talerstolen, og så kan vi jo følge op under udvalgsbehandlingen.
Det er sådan, at det er den nuværende leverandør, som vil udvikle systemet her, og det betyder også, at ministeriet parallelt med det lovforberedende arbejde har fået lavet en foranalyse i forbindelse med det kommende system, så vi er sikre på, at jura og system kommer til at hænge sammen.
Det vil i hvert fald bringe os et stykke ad vejen i forhold til de mulige problemer, som ordføreren spørger ind til.
Så er det klart, at de nærmere tekniske detaljer har vi holdt os fra at beskrive i lovforslaget, så vi kan få det fastsat i en bekendtgørelse, så vi er sikre på, at tingene stemmer overens, og at det ikke er en eller anden formulering i lovforslaget, der ender med at spænde ben for en eller anden teknisk udformning af systemet.
Så klog af skade har vi prøvet at gøre den her proces så smidig som muligt, og vi er ligesom også i gang med den nu, så der ikke er et meget langt stykke vej, efter at lovforslaget er på plads.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-26:
Jeg er overbevist om, at vi kan være enige om, at der er produktivitetsudfordringer i det danske samfund, særlig i den offentlige sektor.
Det håber jeg også er et af de områder, som regeringen vil kigge på i løbet af valgperioden, og skattereformer kan også være med til at løse produktivitetsudfordringer.
Altså, hvis man letter selskabsskatten, så vil der blive investeret i ny kapital og nye medarbejdere, som øger produktiviteten, og det øger lønningerne, så det er et eksempel på, at man faktisk kan lave reformer, som statsministeren tidligere har været med til, både på topskat og selskabsskat, som er med til at øge produktiviteten, og som også er med til at gøre, at folk lægger nogle ekstra timer på arbejdsmarkedet.
Jeg synes bare, det ville være ærgerligt, hvis den her regering skulle opleve at være ledet af et socialdemokratisk parti, som sådan glemmer sin egen historie.
For I har jo en rig historie i forhold til at lave reformer, herunder skattereformer.
Altså, Jens Otto Krag gik til valg på det, jeg tror endda, at Viggo Kampmann lavede topskattelettelser, der var Nyrup og Lykketoft og selvfølgelig også den regering, som statsministeren selv var en del af.
Og spørgsmålet er jo så: Vil man helst bare lade sig inspirere af Anker Jørgensen og sige, at vi skal ikke tænke på at fremtidssikre dansk økonomi og skabe massiv vækst, eller vil man lade sig inspirere af de mange socialdemokratiske regeringsledere, som har været med til at lave skattereformer gennem tiderne?
Eller vil man bare lægge det helt på hylden?
Mette Frederiksen (S), 2019-11-26:
Jeg deler helt grundlæggende ikke spørgerens store begejstring for topskattelettelser, og det har jeg faktisk ikke på noget tidspunkt gjort.
Jeg er til gengæld meget, meget optaget af, hvordan vi fører en økonomisk politik, der gør, at Danmark også står stærkt i årene, der kommer, og det handler for mig at se om reformer, men – i al respekt – nogle reformer, der peger mere fremad.
Man kunne kalde det reformer 2.0, nemlig dem, der handler om produktivitet, dem, der handler om uddannelse, dem, der handler om vores evne til at udvikle de nye svar på f.eks. den grønne omstilling, der gør, at Danmark kan blive ved med at have høj beskæftigelse.
Det er i mine øjne noget af det, dansk økonomi har behov for.
Når det så handler om at fremme beskæftigelsen, så indgår jeg gerne i diskussioner af det – det står i øvrigt også i vores forståelsespapir – og en af de grupper, jeg gerne vil pege på her, er bl.a. nogle af dem, der i dag står uden for arbejdsmarkedet, og som jeg synes vi bliver nødt til at sikre en vej ind på vores arbejdsmarked.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-26:
Jeg tager meget gerne en diskussion om, hvorvidt pso-afgiften endte med at koste flere arbejdspladser, end den har skabt, for det kan vi sagtens lave nogle beregninger på, og jeg skal nok rette ind efter de beregninger.
Jeg må jo tolke svaret på spørgsmålet som et nej, og at den her regering faktisk som en af de eneste socialdemokratiske regeringer i nyere tid ud over Anker Jørgensens ikke har nogen ambition om at lave skattereformer.
Det er sådan, jeg hører svaret.
Jeg synes, der er en ærgerlig tendens til, at statsministeren glemmer, at statsministeren ikke længere er oppositionsleder, for en ting er, at man, når man er i opposition, sagtens kan sige, at der ikke er behov for reformer, og at vi bare skal øge det offentlige forbrug, men når man så kommer i regering, må der ligesom være en anden ansvarsfølelse.
Noget af det, man kunne tage fat på, er i forbindelse med den historie, der også var i Berlingske i går, som fastslog, at den største gruppe af topskatteydere er faglærte og ufaglærte, altså dem, man ville sige er rigtige arbejdere i socialdemokratisk forstand, tusindvis af pædagoger, sosu-assistenter, håndværkere og smede og elektrikere osv.
I er jo begunstiget med ikke at have en umulig opposition, så er det ikke med at udnytte det og så sige, at den gruppe af mennesker, de faglærte og de ufaglærte, hæver vi topskattegrænsen for, for det er en sund arbejderpolitik, at de kan arbejde en ekstra time eller to uden at blive flået af topskattens skarpe klo?
Mette Frederiksen (S), 2019-11-26:
Spørgeren sagde i hvert fald en ting rigtigt.
Det er muligt, der også var flere rigtige elementer, men jeg hæftede mig i hvert fald ved en ting, jeg er enig i, nemlig at der er mange måder at gøre gode tider bedre på, og at der er mange måder at fremme vækst på.
Det er jo det, der er den afgørende diskussion.
Et tankeeksperiment, og det er jo kontrafaktisk historieskrivning, og det skal man passe på med, men hvis man bare lige forestiller sig, at Danmark ikke var blevet førende på vindenergi, hvis ikke folk før os her og ikke mindst ude i dansk erhvervsliv og i forskningen havde sagt, at vi vil være nogen af de bedste på vindenergi, hvordan havde dansk økonomi så set ud?
Det interessante, når man kigger på dansk økonomi nu, er, at vores nabolandes økonomi klarer sig dårligere end den danske, og en af grundene til, at Danmark klarer sig godt, er på grund af vind.
Det er også på grund af livescience og andre ting, vi er dygtige til, men en del af den danske succes i dag er jo sket på baggrund af de beslutninger, der på et tidspunkt er truffet omkring forskning, omkring erhvervspolitik og omkring uddannelse.
Det bedste, vi kan gøre nu, er at sikre et stærkt grundlag for Danmark også i fremtiden, og det hviler i mine øjne først og fremmest på at bruge flere penge på forskning, så vi finder de nye løsninger og den nye teknologi, sørge for, at vores børn og unge kommer bedre i vej, får et bedre uddannelsesfundament at stå på.
Den tidligere regering, inklusive spørgerens eget parti, har jo skåret markant ned på uddannelse, og det mener jeg har været en fejlbeslutning og en forkert måde at drive dansk økonomi på, men det er vi i gang med at gøre op med – håber jeg.
Jeg mener overhovedet ikke, man kan tale om falske forudsætninger.
Og vi er jo i gang med arbejdet.
Jeg kunne forstå spørgsmålet, hvis vi her i de første 5 måneder ikke havde gjort noget.
Men det har vi.
Vi er i fuld gang.
Og det er klart, at det at skabe både alliancer på europæisk plan, men også lydhørhed på europæisk plan, jo ikke er noget, man bare gør fra den ene dag til den anden, og det har jeg aldrig nogen sinde påstået.
Jeg tror, at en af de mest benyttede sætninger, jeg har brugt igennem de seneste mange år, er at være ærlig om det, der er svært.
Og selvfølgelig er asylområdet svært, ellers havde den tidligere regering jo løst problemet.
Den tidligere regering løste ikke problemet.
Den tidligere regering løste heller ikke problemet sammen med sit parlamentariske grundlag, fordi det er kompliceret.
Men man skal jo først have en retning, før man kan skabe resultaterne.
Og jeg håber da på opbakning til, at vi kan gå videre i det her spor.
Det kommer der forhåbentlig.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-26:
Jeg må sige, at jeg har den opfattelse, at statsministeren og regeringen gør det sværere for sig selv end nødvendigt.
Altså, at indføre et stop for spontanasyl burde ikke være så kompliceret, når vi nu har et forbehold i EU, og når vi nu har en flygtningekonvention, som jo ikke dikterer, at vi skal give flygtninge asyl i Danmark, men at vi kan hjælpe i nærområderne.
Jeg bliver derfor nødt til at spørge: Er statsministeren parat til at skuffe danskerne?
Ifald der ikke indføres et stop for spontanasyl i den her regeringsperiode, altså hvis ikke man når at komme igennem med det, og hvis ikke man når at få bearbejdet de øvrige lande i EU, som man gerne vil have med, er man så klar til at gøre det her?
Og kan man med rimelighed sige, at statsministeren kom til magten på lidt falske forudsætninger, måske lidt som Lars Løkke Rasmussen gjorde, da han i 2015 gik til valg på straksopbremsning?
Mette Frederiksen (S), 2019-11-26:
Jamen jeg deler den tidligere regerings vurdering af, at den beskyttelse, der er af flygtninge qua flygtningekonventionen, handler om vores forpligtelse til at beskytte mennesker på flugt, ikke hvor vi beskytter dem.
Og sagen er jo i hele den her diskussion, at jeg tror, vi vil kunne lave et mere humant flygtningesystem ved at hjælpe flere i nærområderne, fordi vi simpelt hen også kan hjælpe flere mennesker.
Det er rigtig, rigtig dyrt at modtage flygtninge her; det er rigtig, rigtig dyrt at have de afviste asylansøgere, som ikke alene er i Danmark, men også i andre lande.
Vi kunne hjælpe flere mennesker for det samme antal kroner og øre.
Så jeg deler egentlig den tidligere regerings vurdering af sagen.
Vi har så vurderet, at vi gerne vil gå i gang med det her arbejde, og at den gode måde at gøre det på – og det kan man jo så være enig eller uenig i – er at søge så meget indflydelse på europæisk plan som overhovedet muligt og jo ikke mindst at gøre vores indflydelse gældende i forhold til en ny Kommission og dermed nye prioriteter i det samarbejde, vi har, også bilateralt med nogle af landene.
Så mener jeg, at vi har mulighed for at styrke noget af den infrastruktur, der skal være på plads, og det gør vi med vores finanslovsforslag.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-26:
Men lad mig gå videre til spørgsmål nummer to, for jeg formoder ikke, at jeg får svar, når jeg nu ikke fik det i første omgang.
Statsministeren er sikkert klar over, at danskernes tillid til, at løfterne bliver omsat til handling, svinder over tid, og der er jo ikke nogen grund til at opfinde den dybe tallerken en gang til.
Tidligere integrations- og udlændingeminister Inger Støjberg oplyste i maj 2019, at – og jeg citerer: et asylstop strider ikke imod Danmarks forpligtelser i forhold til FN's flygtningekonvention.
Vi ved også, at vi har et retsforhold i EU, der betyder, at vi i Danmark har råderet over og bestemmer vores flygtninge- og asylpolitik selv.
Mette Frederiksen (S), 2019-11-26:
Men det er jo interessant at se på, hvad det var for en politik, der blev ført gennem de senere år.
Altså, der havde vi en borgerlig regering, der startede med at skære ned på den grønne forskning.
Der var jo ingen ud over regeringen selv, der kunne se ideen i det, al den stund at en af grundene til, at Danmark klarer sig godt i dag, er, at vi er foran på det grønne.
Der har så været, synes jeg, nogle kedelige tendenser til, at man har slækket på de grønne ambitioner.
Nu er vi på vej op igen, men en af grundene til, at vi i dag har høj beskæftigelse, er jo, at vi både er innovative, stærke på forskningen, er relativt højtuddannede, og samtidig er dygtige til at producere.
Og at uligheden i øvrigt er så lav i Danmark, at vi kan finde ud af at arbejde sammen på arbejdspladsen.
Så en af grundene til, at vi står stærkt – jeg beklager over for Liberal Alliances formand – er, fordi Danmark i høj grad er socialdemokratisk inspireret.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-26:
Tak for ordet.
Dertil kan man jo også lægge betydelige flaskehalsproblemer på det danske arbejdsmarked.
Nationalbankens direktør fulgte også trop og sagde, at der faktisk var en betydelig risiko for, at dansk økonomi vil befinde sig i recession inden for de næste par år.
Set i det lys kan det jo godt undre, at man ikke har set regeringen gøre så meget som de mindste antræk til at antyde snerten af at have ambitioner om at øge den økonomiske vækst mærkbart, lave reformer, der sikrer, at der er flere, der kommer i arbejde, og at det bedre kan betale sig at arbejde.
Tværtimod bevæger det sig lidt i den anden retning, for der er næsten indledt en lang offensiv mod det arbejdende Produktionsdanmark, mod det konkrete Danmark, hvor man siger, at nu tredobler vi arveafgiften, vi tredobler reduktionskravet til dansk landbrug sådan lidt ud af det blå og som en tyv om natten.
Tusind tak for de gode arbejdspladser og de gode eksportløsninger fra det røde flertals side, højere ydelser til dem, der ikke laver noget, højere skatter til dem, der laver noget, og en erhvervsminister, der bruger det meste af sin tid på at holde sine embedsmænd i gang med at lave regler og bureaukrati i stedet for at holde hjulene i gang i dansk økonomi.
Der savner jeg lidt de socialdemokratiske politikere, der har været der igennem tiden, og som har sagt, at gode tider skal gøres bedre, og at gode tider ikke skal gøres kortere.
Der er selvfølgelig mange måder, hvorpå man kan øge væksten og beskæftigelsen, det anerkender jeg.
En af dem er lavere skat, at man så at sige skattepolitisk giver danskerne et Black Friday-tilbud.
Derfor er spørgsmålet: Anerkender regeringen, at der faktisk stadig er et stort uforløst potentiale i forhold til skattereformer, der kan gøre os rigere, kan være med til at fremtidssikre velfærdsstaten og de offentlige udgifter, og ville det ikke præcis være udtryk for rettidig omhu, når der er de dystre udsigter, som finansministeren har redegjort for?
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Fordi der lige i øjeblikket er finanslovsforhandlinger, og de er ikke afsluttet endnu, som jeg også ved at Venstres ordfører er meget opmærksom på.
Så det er simpelt hen den grund, der er.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-11-27:
Når det så kommer til, hvad pengene skal bruges til, og man kigger på, hvad der er indeholdt i finansloven, har vi faktisk et problem, i forhold til at der er en række tidligere puljer og nuværende puljer, hvor der er blevet færre midler til at støtte den økologiske udvikling, og her er regeringen og det parlamentariske grundlag enige om, at man skal fordoble økologien frem mod 2030.
Så jeg vil godt høre skatteministeren, om han ikke på regeringens vegne synes, at det ville være passende, at man fik opprioriteret økologien, når nu der lige pludselig kan være 70 mio. kr. at gøre gode gerninger med.
Louise Schack Elholm (V), 2019-11-27:
Sidste gang vi behandlede lovforslaget, var Socialdemokratiet jo positivt stemt over for lovforslaget.
Derfor burde det jo ligge lige til højrebenet for regeringen nu, hvor der er en rent socialdemokratisk regering, at bakke op om det her forslag, som jo var en del af finansloven for 2019, så der var jo egentlig lagt penge til side til det.
Så hvordan kan det være, at ministeren ikke vil bakke op om det?
Men når det er noget, som ens partikolleger var ude at markedsføre i valgkampen, må man da forvente, at det også er noget, man ønsker at gennemføre bagefter, og derfor burde det jo være relativt enkelt at sige, at det var noget, man støttede.
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Det kan spørgeren være helt sikker på at vi for vores vedkommende gerne vil bidrage med.
Det er jo nok også et område, som ligger under en anden ministers ressort, altså det, som spørgeren spørger til, men vi hjælper i hvert fald gerne med at opklare det her spørgsmål.
Det tror jeg er det vigtige at få sagt her.
Morten Dahlin (V), 2019-11-27:
Det er jo fint, at ministeren følger op på den tidligere regerings arbejde med netop det.
Men blot fordi man forfølger et internationalt spor, skal man jo ikke glemme, hvad vi kan gøre isoleret set i Danmark, præcis ligesom på andre områder, f.eks. på klimaområdet.
Vil ministeren i dag ikke bare give, ikke en garanti, men så en indikation af, at hvis vi kan se, at det, at ministeren nu hæver de sociale ydelser, får flere til at søge mod Danmark, så vil ministeren kigge på at sætte ydelserne ned igen?
Eller er det så absolut for ministeren, at de ydelser simpelt hen skal sættes i vejret, koste hvad det vil i forhold til asyltilstrømningen?
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Vi prøver at se, om vi kan klare det!
Tusind tak for lejligheden til at komme først på den her gang.
Da lovforslaget om indførelse af den såkaldte sælgerpantebrevsmodel, som vi jo behandler her i dag, er fremsat af Venstre, Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, vil jeg – som man måske også allerede har fornemmet – lidt uvant for en skatteminister overlade det til de partier, som har fremsat lovforslaget, at takke for modtagelsen af lovforslaget.
Lovforslaget er som bekendt en genfremsættelse af et tilsvarende forslag, som den tidligere VLAK-regering fremsatte før regeringsskiftet, og derfor har lovforslaget jo så også allerede inden folketingsvalget været behandlet her i salen.
Socialdemokratiet tilkendegav allerede dengang, da lovforslaget blev behandlet her første gang, grundlæggende sympati for det, og regeringen har ligeledes nu grundlæggende sympati for hensigten bag lovforslaget, der vil kunne lette købers muligheder for at rejse den fornødne finansiering og dermed styrke mulighederne for generationsskifte inden for bl.a. landbruget.
Men af hensyn til at vi lige nu forhandler næste års finanslov, hvor bl.a. spørgsmålet om beskatning af generationsskifte indgår, vil jeg ikke stå her i Folketingssalen i dag og foregribe resultatet af de forhandlinger, og derfor kan jeg på nuværende tidspunkt ikke oplyse, om regeringen vil stemme for forslaget.
Der er heller ikke taget stilling til, om der skal disponeres over merprovenuet på 70 mio. kr. på anden vis i 2020.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Det er på ingen måder absolut for regeringen, at ydelserne skal sættes i vejret.
Det er det ikke.
Det, som vi godt kunne tænke os at komme i retning af, er et ydelsessystem, hvor folk, der ankommer hertil, i stedet for at få en passiv ydelse, der udbetales på månedsbasis, så får en ydelse for at deltage i et integrationsprogram, sådan at det mere ligner en arbejdspladslogik end en jobcenterlogik.
Det håber vi at kunne gå i retning af, og det er, uafhængigt af hvorhenne den konkrete ydelsessats kommer til at ligge.
Nej, en ting har jeg lært, og det er, at man ikke skal komme med garantier i Folketingssalen.
Så det, jeg vil sige, er, at det er regeringens ambition, at vi skal have nedbragt asyltallet, men jeg tror også, at en smule ærlighed i den politiske debat vil være gavnligt for os alle sammen.
Alle kan jo se på tilstrømningstallene, f.eks. på den østlige middelhavsrute, at det ikke kun er op til, hvilke beslutninger der bliver truffet i den her sal eller på regeringskontorerne, hvordan asyltallene udvikler sig, og derfor er vi jo, hvis vi skal se lidt længere ud i fremtiden, i den situation, at vi nok særlig bør interessere os for, hvordan vi får omlagt alle logikkerne i asylsystemet, så man slet ikke har noget incitament til at søge mod Europa.
Det har jeg brugt en del tid på, og jeg håber også på at få resultater ud af det.
Morten Dahlin (V), 2019-11-27:
Så der er altså ingen konkrete initiativer for at begrænse tilstrømningen på trods af de mange flotte ord.
Hvis nu det viser sig, at de hævede sociale ydelser målrettet arbejdsløse indvandrere og flygtninge får en større mængde mennesker til at søge asyl i Danmark, vil ministeren så garantere i dag, at ministeren vil være indstillet på at sætte ydelserne ned igen?