Lars Aagaard (M), 2024-11-27:
Først og fremmest vil jeg gerne takke for ordførernes bemærkninger.
Med lovforslaget foreslås en række tiltag, der skal styrke gennemsigtigheden i priser, ledelse og tilsyn i fjernvarmesektoren.
I Danmark er godt to tredjedele af husholdningerne dækket af fjernvarme.
Det er en god og velafprøvet varmeløsning for mange og bidrager samtidig til et robust energisystem i Danmark.
Når det er sagt, er det også nødvendigt, at forbrugerne kan stole på, at priserne er konkurrencedygtige, og at selskaberne drives effektivt uanset størrelse, og at der foretages ansvarlige investeringer.
Det er noget af det, lovforslaget tager fat om.
Lovforslaget implementerer to politiske aftaler: tiltagene om prisloft og to uafhængige bestyrelsesmedlemmer i kommunale fjernvarmeselskaber er aftalt ved »Klimaaftale om grøn strøm og varme 2022«, som blev indgået mellem S, V, SF, Radikale Venstre, Enhedslisten, Konservative, DF, KD, LA og Alternativet, og efter regeringsdannelsen er Moderaterne også tiltrådt.
Så går vi til lovforslagets indhold.
Det første element er et prisloft over forbrugerpriser på fjernvarme.
Prisloftet vil årligt blive udmeldt af Forsyningstilsynet, og som andre har nævnt, skal selskaber, der over en periode har forbrugerpriser over loftet, nedbringe prisen, og sker det ikke, vil eventuelle tilslutningspligter – der, hvor de er gældende – i sidste ende blive ophævet.
Indfasningen af modellen betyder, at en tilslutningspligt første gang vil kunne ophæves om ca. 6 år.
Med prisloftet på fjernvarme er der valgt en model, hvor selskaberne ikke begrænses i, hvad de kan opkræve fra forbrugerne, og derfor må jeg medgive, at Danmarksdemokraternes ordfører, hr. Dennis Flydtkjær, der talte før, har ret i, at det ikke er et hårdt prisloft, der er indført.
Til gengæld får forbrugerne bedre mulighed for selv at vælge deres varmekilde og for at vælge fjernvarme fra, hvis det er for dyrt.
Lovforslagets tredje element er indførelsen af et nyt markedsmæssighedstilsyn på varmeområdet.
Det er et tilsyn, vi kender fra elområdet, og tidligere på året blev der også vedtaget en styrkelse af tilsynet med aftalers markedsmæssighed i vandsektoren.
Tiltaget imødekommer kritik fra Rigsrevisionen.
Lidt forenklet sagt peger Rigsrevisionen på, at der er risiko for, at varmekunder betaler for høje priser ved koncerninterne handler.
Derfor skal der holdes øje med de aftaler, selskaberne indgår, når de er en del af en koncern eller er interesseforbundne.
Lovforslagets fjerde element angår varmeforsyningsløsninger vedrørende termonet.
Termonet er som bekendt en individuel varmepumpe, der er koblet sammen med et rør, hvorved man deler varme.
Med lovforslaget bliver det nu muligt for fjernvarmeselskaber, der er ejet af kommunerne, at de kan indgå i, etablere og drive termonet på samme vilkår som en tilknyttet virksomhed.
Vi udvider altså rammerne for varmeselskabernes engagement i termonet, hvilket vi har aftalt med bl.a. Enhedslisten og De Konservative.
Det indebærer, at virksomheden vil skulle udøves på kommercielle vilkår og som udgangspunkt i et selskab med begrænset ansvar.
Det er en fornuftig løsning, som understøtter, at det kun er konkurrencedygtige projekter, der etableres, og at det er de varmekunder, der indgår i projektet, som bærer de fulde omkostninger.
Som afslutning vil jeg gerne takke for interessen i Tinget i dag og for opbakningen til lovforslaget.
Jeg ser frem til drøftelserne og behandlingen i udvalget, og jeg vil selvfølgelig understøtte udvalgsbehandlingen ved at svare på de spørgsmål, der bliver rejst. Tak.