runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-06-04:
Jeg vil i hvert fald sige, at jeg gerne som ordfører og vi gerne som parti vil bidrage til, at den usikkerhed ikke er til stede.
Det synes jeg også vi har bidraget til i vores kommunikation i forbindelse med udskydelsen.
Vi har meget klart sagt, at det er en udskydelse, som skyldes et meget stort politisk arbejdspres i forbindelse med corona – og at det er en udskydelse og ikke en aflysning.
Så hvis der skulle være nogen tvivl derude, ser jeg det som en passende opgave for mig her i dag at sige, at den usikkerhed er der ikke nogen grund til at have, hvilket også er afspejlet i den førte politik.
Altså, velfærdsloven er udskudt et halvt år, men de forslag, som vi har vedtaget i form af eksempelvis kommune- og regionsaftaler afspejler jo vores ambition.
Vi dækker det demografiske træk.
Der er ikke nogen grund til at have den usikkerhed, og jeg er glad for, hvis den debat, vi har nu, betyder, at vi kan få den sidste usikkerhed – måtte den være der – stampet ud.
Det er vigtigt.
Så vil jeg også sige i forhold til kriseregningen, at det er fuldstændig afgørende for Socialdemokratiet, at vi ikke gentager nogen af de fejl, der blev begået under finanskrisen.
Kommer der en regning, skal den løftes solidarisk; den skal ikke løftes af mennesker på kanten af arbejdsmarkedet, som vi har set det under tidligere kriser.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-04:
Tak for det.
Og rigtig mange gange tak for at støtte forslaget.
Det tror jeg er et vigtigt, vigtigt signal at få sendt, og det er jo derfor, vi har fremsat forslaget.
Og derfor må jeg nok lige spørge til den her udskydelse af velfærdsloven, som Socialdemokraterne og regeringen har besluttet sig for.
Coronakrisen har medført en økonomisk krise, det kan alle danskere se.
Der er blevet brugt rigtig mange penge, og jeg tror, at der sidder en masse mennesker derhjemme og tænker: Hvor skal de her penge nu komme fra?
Hvordan skal de findes?
Og bliver det nu ligesom sidste gang sådan, at regningen bliver sendt til mine børn nede i daginstitutionen eller til mine forældre på plejehjemmet, eller bliver det sygehusene, der skal holde for?
Så kan ordføreren ikke godt forstå, hvis der er en vis utryghed blandt den almindelige befolkning, og at der er behov for ekstra beroligelse?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-04:
Det er bare lige en lille kort bemærkning.
Ordføreren kritiserer forslaget for at undergrave det kommunale selvstyre og for at være vældig bureaukratisk, tungt osv., men som jeg læser det, handler det jo bare om, at man siger, at det skal være deklareret i en rapport, hvem der har lavet den, så man kan gå ind at vurdere på, om det altså er kvalificerede mennesker, der har lavet den.
Jeg hører egentlig også ordføreren sige, at når rapporterne er gode, er det, når de er lavet kvalificeret og rent faktisk giver noget ekstra viden til en eller anden form for beslutning, eller hvad man nu skal bruge resultatet til.
Så vil Konservative ikke være med til måske i beretningen at arbejdet med, at vi skal sikre en tydeligere deklarering og kvalificering af de rapporter, som vi bestiller og bruger rigtig mange offentlige penge på at få udarbejdet?
Orla Østerby (KF), 2020-06-04:
Vi vil da gerne være med til at få lavet en tydeligere deklarering.
Vi skal bare være opmærksomme på, at når rapporterne er udgivet, kan man jo i dag få adgang til dem.
Det vil sige, at der er nogle, der kan skyde det ned, og der er nogle, der kan sige, at det er dårligt arbejde.
Jeg ved ikke, hvor mange kommuner eller staten der bruger penge på dårlige rapporter eller dårlige konsulenter.
Det kan godt være, at der er nogle, der gør det, og hvis det er sådan, at der er meget af det, så synes jeg da, at vi skal tage det med i vores fælles beretning.
Det vil jeg gerne være med til.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-04:
I Nye Borgerlige går vi meget ind for åbenhed og gennemsigtighed, og det gælder selvfølgelig også konsulentrapporter.
Så vi synes som udgangspunkt, at det her forslag ser rigtig positivt ud.
Noget af det, som jeg ikke rigtig kan læse af beslutningsforslaget, kunne f.eks. være om rapporter, hvor der er nogle sikkerhedsmæssige ting, der gør, at det måske ikke vil være så hensigtsmæssigt, at de blev offentliggjort.
Derfor tænker jeg egentlig også, at vi for at være helt sikre på, at der ikke vil være sådan nogle risici, vil være meget positive over for at lave en beretning, hvor vi får foldet det her ud.
Og vi skal også sikre os, at det her altså er åbenhed om både de konsulentrapporter, der bliver forelagt Folketinget – dem har jeg ikke set så mange af endnu – og om dem, der er ude i både kommuner og regioner, for vi skylder borgerne, at de også kan følge med i, hvad der tit ligger til grund for nogle af de politiske beslutninger, der bliver taget.
Vi er bestemt positive.
Vi vil bare være sikre på, at der ikke er en flig af nogle ting, hvor det ikke vil være særlig hensigtsmæssigt, hvis man vedtager det, som det ligger her.
Henrik Dahl (LA), 2020-06-04:
Tak for ordet, og tak til DF for at skabe rammerne om at diskutere et vigtigt emne.
Jeg har et lidt ambivalent forhold til forslaget, og det hænger sammen med, at før jeg blev valgt til Folketinget, var jeg selv konsulent i mere end 10 år.
Nogle gange giver det utrolig god mening at bestille en konsulentrapport.
Men så synes jeg, at hr. Rune Lund egentlig også holdt en rigtig god tale, for der findes også rigtig mange rapporter, som skal beskytte ledelsen mod ansvar.
De hedder noget grimt på engelsk, som jeg ikke vil sige, men essensen i det engelske udtryk er, at de beskytter bagdelen mod slag.
Der findes varm luft-projekter, som ikke er ret meget anderledes end Operation Morgenluft, som de lidt ældre af os husker fra Lars von Triers serie »Riget«, og der findes projekter, som skal underbygge konklusioner, der allerede er draget.
For mange år siden oplevede jeg i den virksomhed, som jeg selv arbejdede i, at den daværende regering – jeg vil ikke nævne nogen navne – bestilte en rapport hos os, der skulle gøre en fast forbindelse over Kattegat prohibitivt dyr.
Og det er ingen kunst at gøre en fast forbindelse over Kattegat prohibitivt dyr, hvis man ved hvordan, så den daværende regering fik rapporten, hvoraf det fremgik, at det var prohibitivt dyrt at lave en fast forbindelse over Kattegat.
Så konsulenter er rigtig mange ting, og nogle gange er det rigtig fornuftigt, og andre gange er der også nogle lidt mere odiøse ting på spil, som jeg synes at den her diskussion er rigtig god til at få kigget nærmere på.
Jeg anerkender fuldt ud de argumenter, som har været fremført af finansministeren, om, at en vis fortrolighed kan være påkrævet.
Hvis alt blev lagt åbent frem, ville det f.eks. også fremgå, at jeg engang i en konsulentrapport selv har sagt, at der er stærke synergier mellem kunsten og erhvervslivet – det er der jo ikke, men altså, det var jo noget, som det var populært at mene for 20 år siden; så det må gerne forblive fortroligt.
Så en vis fortrolighed kan altså være påkrævet, men samtidig er der jo også et rigtig stort behov for mere transparens.
Så der er jo flere, der har foreslået, at man måske kunne lave en beretning, som afspejler den debat, vi har haft i dag, og som munder ud i, at der er behov for væsentlig større transparens på konsulentområdet, end der er i dag.
Hvis vi kunne lande det dér, ville vi have en meget positiv holdning til det.
Og jeg kan fortælle mange flere historier fra konsulentbranchen, end min taletid tillader.
Jeg vil bare stoppe her og sige tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-04:
Tak for det.
Tak for en god debat.
Og som hr. Henrik Dahl lige har fortalt os om, så er der også rapporter, der bliver skrevet ud fra, at de skal levere et bestemt resultat til en bestemt brug.
Udfordringen er selvfølgelig, hvordan vi skelner mellem det ene og det andet.
Hensigten med det her, og det håber jeg egentlig også at vi kan samles om bagefter – og det hører jeg også lidt – er jo at sige, at der er brug for en større gennemsigtighed.
Der er brug for, at der er en bedre deklarering af, hvad det egentlig er, en rapport kan, hvor den kommer fra, hvem der har bestilt den, hvad formålet med den er.
Samtidig er jeg også helt med på, at der selvfølgelig er en hel masse rapporter, der skal bruges internt i et eller andet udviklingsarbejde eller ændringsarbejde i organisationer, som selvfølgelig ikke kan være offentlige fra dag et.
Det kan de så måske senere hen, når de er blevet brugt, så man kan se, hvad det egentlig var, der var baggrunden for det.
De kunne i hvert fald være så deklareret, at dem, der sidder og er involveret i beslutningerne, kan bruge rapporterne og få gennemsigtighed i dem og se dem, så vi ikke har alt for mange rapporter bestilt af en finansminister for at fortælle os, at det her går sådan og sådan.
Det er selvfølgelig ikke den nuværende finansminister, det kunne jeg ikke finde på at sige, men der kunne være andre tilfælde.
Jeg hørte Socialdemokraternes ordfører sige, at alle mulige andre end Socialdemokraterne måske godt kunne finde på et eller andet.
Sådan er verden så forunderlig.
Men jeg ser egentlig frem til at få diskussionen i udvalget og grave lidt ned i det her, og så håber jeg egentlig, at vi kan nå frem til en fælles beretning, der har en bredde, så vi også kan få noget til at ske på det her område.
Det er for os i Dansk Folkeparti faktisk det afgørende: at vi skubber til noget og faktisk får noget til at ske.
Så jeg vil sige mange tak for debatten og tak for ordet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-06-04:
Tak for det, formand.
Socialdemokratiet bakker fuldt og helt op om, at økonomien i den offentlige sektor følger det såkaldte demografiske træk, eller sagt mere ordret: Når vi heldigvis i den kommende tid bliver flere børn og flere ældre, skal pengene også følge med.
Økonomien skal følge med, sådan at rammerne bliver bedre.
At pengene skal følge med i årene fremover er fuldstændig afgørende for Socialdemokratiet.
Det var det, vi gik til valg på, og det er det, vi har lavet politik om, bl.a. sammen med forslagsstillerne fra Enhedslisten.
Vi gik til valg på at løfte den offentlige velfærd, og vi leverede på det, både i den første finanslov sidste år sammen med partierne bag forståelsespapiret og i kommune- og regionsaftalerne for i år og for næste år.
Sammen med partierne bag forståelsespapiret har vi således sikret en massiv investering i flere sygeplejersker, flere lærere, flere pædagoger, og vi har generelt løftet de økonomiske forudsætninger for velfærden ude i vores kommuner og regioner og dermed sikret bedre rammer for de ældre, som sidst i livet har brug for, at der er en stærk offentlig velfærd, så de kan leve gode og trygge tilværelser, også når livet er sådan, at man har behov for hjælp.
Det er resultater, som Socialdemokratiet er stolte af, og det håber jeg også at min tale afspejler.
Det er derfor også en politisk kurs, som vi agter at fortsætte.
Derfor bakker vi op om Enhedslistens forslag.
Og vi glæder os til at vedtage en velfærdslov i efteråret, der har præcis samme sigte som det beslutningsforslag, som vi i dag behandler her.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Jacob Mark (SF), 2020-06-04:
Men i folkeskolelovgivningen står der: I tilfælde af at børn befinder sig i en særlig vanskelig situation, der kræver specialundervisning eller specialtilbud af den ene eller den anden art, så kan man modtage det akut.
Der står ikke, at man skal modtage det, men der står, at man kan modtage det akut, og det er jo det, der er problemet.
Det er derfor, vi vil have det ændret til, at det skal være skal.
Og så får jeg lyst til at spørge: Hvis ministeren mener, at reglerne allerede er sådan et andet sted i lovgivningen, hvorfor så ikke bare konsekvensrette folkeskolelovgivningen?
Nicolai Wammen (S), 2020-06-04:
Ja, det er klart, at man, hvis man bruger nøjagtig de samme penge på at ansætte folk i en kommune, som man bruger på eksterne konsulenter, så ikke får flere penge ud af det.
Men vi tror faktisk på fra regeringens side, at man ved at lave en prioritering – og det gælder både i staten og i kommuner og regioner – kan skære ned på forbruget af eksterne konsulenter og dermed også sige, at der er nogle opgaver, som man så vælger ikke at få løst med rapporter og andet fra eksterne konsulenters eller for den sags skyld fra kommunens egne medarbejderes side, fordi man hellere vil bruge pengene på noget andet.
Det »andet« kunne f.eks. være bedre omsorg og pleje for vores ældre, det kunne være investeringer i forhold til vores børn og unge, det kunne være socialt udsatte, og det kunne også være den grønne dagsorden.
Jeg håber da ikke, at Venstre har det synspunkt, at der ikke kan findes besparelser, i forhold til hvad man laver af rapporter i det offentlige.
Det ville overraske mig, og regeringen er i hvert fald fuldstændig målrettet og stålsat på, at det kan vi gøre bedre, end man gør det i dag.
Anni Matthiesen (V), 2020-06-04:
Tak, og tak til ministeren for talen.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at prøve at spørge lidt ind til, er nogle af de tal, som regeringen også jonglerer rundt med.
For det er vel sådan, at man, hvis man vælger at sige, at man sparer, lad os bare sige 700 mio. kr. på eksterne konsulenter, men i stedet for vælger så selv at ansætte dem, f.eks. i ministeriet eller i en kommune, og bruger den samme mængde penge på det, så ikke har de penge til f.eks. den grønne omstilling, som ministeren siger.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-06-04:
Ja, det er jeg fuldstændig enig med dig i.
Det skal de have en ret til.
Og man kan snakke »kan« eller »skal«.
Altså, der står jo også i satspuljeaftalen, at det faglige arbejde skal beskrives, skal udvikle en mere systematisk videnoverførsel, skal tage hensyn til kommunernes forskellige forudsætninger, størrelse og organisering, og det skal være en realistisk implementering.
Marie Krarup (DF), 2020-06-04:
Tak for ordet.
Vi ser meget positivt på det her forslag, fordi vi synes, at indholdet er utrolig vigtigt.
Mine kolleger på det sociale område har været bannerførere for, at man fik det her satspuljeforløb i gang.
Det drejer sig om at effektivisere PPR og at sørge for, at de kan yde den hjælp, som børn nogle gange har behov for.
Og det er vigtigt, at den hjælp bliver ydet, og derfor ser vi også meget frem til, at det her satspuljeprojekt bliver udmøntet.
Det synes vi er meget, meget vigtigt.
Men det er så også årsagen til, at vi ikke kommer til at stemme for det her, fordi vi mener, at det kommer til at lave en snubletråd for selve satspuljeprojektet, som er skudt i gang.
Men det er et vigtigt område, og vi er enige i, at der skal gøres noget, og at det skal gøres bedre, og derfor har vi fuld sympati for det, og det er sådan mere tekniske ting, vil jeg sige, der gør, at vi ikke kommer til at stemme for det.
Derfor vil jeg i lighed med den tidligere ordfører sige, at det nok vil være en god idé at lave en beretning på området, fordi der jo nu er indtil flere, der har udtalt sig meget positivt om det faglige og saglige indhold, men selve processen med at stemme et beslutningsforslag af den her art igennem er nok ikke det rigtige.
Tak for ordet.
Jacob Mark (SF), 2020-06-04:
Det vil jeg gerne sige tak for, og jeg kan også allerede nu afsløre, at det her forslag ikke kommer til afstemning.
Det ender med en beretning, fordi jeg synes, det virker til, at partierne er indstillet på at lave en løsning.
Men jeg vil gerne lige høre ordføreren, om det er Dansk Folkepartis holdning, at børn, der har akut angst og skolevægring, også skal have krav på akut hjælp.
Det er jo det, der er kernen i forslaget.
Marie Krarup (DF), 2020-06-04:
Børnene skal have hjælp – det er der ingen tvivl om.
Men man skal altid passe på, når man begynder at tale rettigheder.
Skal barnet så have en ret, hvis det selv mener, at det skal have et forløb, mens mor og far eller lærere ikke mener det osv.?
Så der er ingen tvivl om, at børn, der har behov for hjælp, skal have hjælp.
Men i forhold til om det er barnet selv, der skal definere det, eller om det er forældrene eller lærerne, skal man nok lige være lidt mere forsigtig i sine formuleringer, så det ikke bliver en mærkelig rettighed, man lige pludselig tildeler en mindreårig.
Jacob Mark (SF), 2020-06-04:
Det er jeg sådan set meget enig i, og der er lovgivningen også ganske klar i dag.
Altså, der skal jo ligge en vurdering af, at der her er tale om et problem.
Problemet er, at lovgivningen ikke er lige så klar, når der er tale om, hvordan man løser problemet.
Der skal laves en vurdering, men der kan gives akut hjælp.
Der vil jeg sådan set bare anbefale, at vi sammen får lavet en formulering om, at der skal gives akut hjælp, når der er enighed om, at der er problemer.
Marie Krarup (DF), 2020-06-04:
Jamen det er der ikke tvivl om; selvfølgelig skal der gives akut hjælp, ligesom der skal komme en ambulance, når der er behov for det.
Det synes jeg ikke der skal være diskussion om.
Spørgsmålet er jo, om man kan det, om man er i stand til det, og om man har den rigtige organisation og det rigtige setup, og det er jo det, som det her satspuljeforløb forhåbentlig får afklaret og får effektiviseret.
Anne Sophie Callesen (RV), 2020-06-04:
Tak for det.
Jeg kunne godt lide udtrykket en ambulance, for selvfølgelig skal børn og unge, der har brug for hjælp til for eksempel at håndtere deres angst, have den hjælp, og den skal de have hurtigt.
Så Radikale Venstre støtter det her forslag, bl.a. fordi vi er overbeviste om, at en tidlig indsats betaler sig.
Det har vi rigtig, rigtig meget evidens for, og først og fremmest er det jo også helt umenneskeligt at vente med at hjælpe, ligesom det ville være umenneskeligt at vente med at sende ambulancen af sted, selv hvis det skulle være billigere, og det vil det nok meget sjældent være.
Derfor vil jeg sige, at i forhold til det, andre partier, bl.a. Socialdemokratiet, har sagt om, at reglerne er, som de bør være, i dag, er det tydeligt for mig, at alt ikke er, som det bør være, i dag.
Derfor ønsker vi også forhandlinger om det her og ser positivt på forslaget om en opstramning af reglerne, hvor man gør det til en ret og præciserer, at det ikke er »bør«, men »skal«, når det gælder om at hjælpe.
Ellers er vi selvfølgelig også indstillet på at se på, hvordan vi kan lave en beretning på det her.
Jacob Mark (SF), 2020-06-04:
Det var virkelig et dejlig klart svar, for i dag er lovgivningen jo sådan, at de kan få hjælp, og ikke, at de skal have hjælp.
Så derfor vil jeg bare sige, at hvis vi skal arbejde ud ad den vej, hvor vi laver en udvalgsberetning, så vil vi meget gerne have skrevet ind, at målet – uanset hvor det ender med hvilke aftaler – er at lave en ret for børn om, at de, hvis de har akut angst og skolevægring, også skal have akut hjælp.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-06-04:
Selvfølgelig skal de det.
For det er ikke rimeligt, at man ser børn, som ender med skolevægring, fordi de har ventet i noget, der ligner 1 år, på at få den hjælp, de har krav på.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-06-04:
I forhold til den pligt, man har til at reagere inden for 24 timer, og de bestemmelser, der er, for, hvad man skal leve op til i servicelovgivningen, så mener jeg faktisk, det er klart.
Altså, jeg er ikke jurist
, så det der med, om man skal konsekvensrette nede i paragrafferne, ved jeg ikke noget om, men jeg mener sådan set, at vi har et ret airtight system, hvis man følger de ting, der ligger i lovgivningen, f.eks. det med underretning.
Det, der er udfordringen, er jo præcis det, Jacob Mark selv nævner, nemlig at rigtig mange lærere underretter og oplever at have gjort det gentagne gange, og der sker ingenting; det ved vi er i mere end 40 pct. af tilfældene.
Det er efter min mening en menneskelig katastrofe, og jeg tror, det er dér, der skal sættes ind.
Jacob Mark (SF), 2020-06-04:
Tak for det.
Altså, bare lige for at foregribe, at andre ordførere skulle tage den her med PPR op: Jeg synes, det er rigtig godt, at man tager en generel snak om PPR, og det er en god aftale, der er lavet omkring PPR, men det her forslag handler ikke om en generel diskussion om PPR, og hvordan det fungerer, om end det også kan have indflydelse på opgaveløsningen.
Det handler om at give børn en ret – at hvis de har akut angst eller skolevægring, skal de have akut hjælp.
Det skal bare være det bedste.
Så siger ordføreren, og ministeren sagde det også lidt, at Socialdemokratiet egentlig opfatter det sådan, at det her allerede ligger i lovgivningen, og så bliver jeg jo egentlig bare glad, for så koster det gratis at lave det her.
Så jeg skal bare høre, om ordføreren vil være indstillet på at undersøge, om det her allerede er loven, for det er ikke mit indtryk; det er ikke det, jeg har fået at vide.
Men hvis det allerede er loven, koster det gratis at ændre det, og så er det bare godt.
Jens Joel (S), 2020-06-04:
Til det første først: Altså, jeg tror faktisk, at det er fint at diskutere det her i forhold til PPR.
Jeg tror, vi skal passe på med at lave flere kasser.
Jeg synes sådan set, det er udmærket, at vi prøver at samle så mange af beslutningerne i de instanser, de værn, der er omkring børn og unge.
Så der er ikke nogen grund til at lave parallelle systemer.
Når vi er skeptiske i forhold til det her med, om man skal ændre lovgivningen, er det i virkeligheden mere, fordi: Løser man problemet ved at ændre lovgivningen, eller er det et andet sted, skoen trykker?
Jeg kender jo hr. Jacob Mark godt nok til at vide, at det vigtige for hr. Jacob Mark jo ikke er at få skrevet noget andet i lovgivningen, hvis problemet stadig væk findes derude.
Det er jo trods alt børnene og de unge, som ligger hr. Jacob Mark på sinde, og selvfølgelig også Socialdemokratiet, og derfor er det jo det, der er diskussionen, altså om vi i virkeligheden kommer i mål, eller om vi ikke kommer i mål, og om vi dermed bare bilder os selv og hinanden ind, at vi har lavet en løsning, uden at vi reelt set har løst problemet.
Jamen vi vil selvfølgelig gerne, også i udvalgsarbejdet, udrede, hvad lovgivningspraksis er, altså hvad den nuværende status er.
Det, der jo er vigtigt, er, at kommunerne sådan set har fået en opgave, som handler om at hjælpe de børn og unge på den måde, de har behov for at blive hjulpet.
Og det vil der jo være ekstremt mange forskellige vurderinger af, og det vil der jo være ekstremt mange forskellige praksisser for ude i kommunerne, men det fratager bare ikke kommunerne forpligtigelsen til at hjælpe de børn og unge, som de har.
At det så i alt, alt for mange tilfælde i virkelighedens verden ikke sker, er vi enige med SF om, og det er jo derfor, vi gerne vil forbedre systemet, også uanset den diskussion omkring lovgivning.
Jacob Mark (SF), 2020-06-04:
Tak for en god tale.
Jeg tror, jeg vil koge mit spørgsmål helt ned til det, der i virkeligheden er kernen i det her forslag.
Skal skolebørn i Danmark, der har akut angst og skolevægring, have krav på akut hjælp – ja eller nej?
Jamen vores vurdering er også, at det vil ligge bedst hos PPR; det er også derfor, vi foreslår det.
Det er bare for at sige, at det er ikke er hele omorganiseringen eller organiseringen af PPR, der er det vigtige.
Det er retten for det enkelte barn til at få hjælp.
Og det, jeg bare prøver at reflektere lidt over, er, at hvis Socialdemokratiet mener, at det her allerede er i loven – at man skal have akut hjælp, hvis man er akut angst – er der vel ingen ko på isen ved at sørge for, at folkeskolelovgivningen også er sådan.
Og jeg beder ikke ordføreren om at kunne redegøre for det, jeg beder bare om en tilkendegivelse af, om man vil undersøge det.
Jacob Mark (SF), 2020-06-04:
Det der med kommunalt selvstyre er altid spændende.
Det er jo en klassiker på Christiansborg, og det skal det også være.
Jeg mener også, at der skal være kommunal frihed, men jeg mener, at der er nogle ting, der er så vigtige, at vi her ligesom må have nogle kvalitetsstandarder.
Jeg er med på, at det er lidt polemisk, men det er også rigtigt, så derfor spørger jeg: Hvis nu der sidder et ungt menneske derhjemme – apropos fru Marie Krarups sammenligning med en ambulance – som ikke kan bevæge sig ud ad en dør, fordi han eller hun har dødsangst,
så er det et spørgsmål om kommunalt selvstyre, om vedkommende skal have hjælp, men ville det være et spørgsmål om selvstyre, hvis han eller hun sad derhjemme med et brækket ben?