runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Frandsen (M), 2026-01-28:
Tak for ordet, formand.
Når Danmark vedtager lovfæstede klimamål, forpligter os ikke kun på ambitionerne, men også på at eksekvere, og eksekvering kræver, at vi fjerner de flaskehalse, der kan gøre nødvendige projekter til årelange papirprojekter.
For hvert år, der går, bliver målene ikke mindre forpligtende; de kommer bare tættere på.
Derfor er lovforslaget både rettidigt og ansvarligt.
CO 2 -fangst, rørtransport og lagring, altså det, vi kalder ccs, er ikke en erstatning for vind og sol, men det er en vigtig brik, hvis vi skal reducere udledningerne der, hvor det er sværest, og samtidig fastholde produktion og arbejdspladser.
Hvis ccs skal levere i praksis, skal myndighedsbehandlingen også kunne følge med, og rammerne skal være tydelige, både for virksomheder borgere og for lokalsamfund.
Lovforslaget skaber mere fremdrift og forudsigelighed.
Klager over centrale afgørelser tillægges som udgangspunkt ikke opsættende virkning, men retssikkerheden står stadig væk fast.
Klagenævn kan stadig give opsættende virkning ved risiko for varige naturskader, og relevante parter som landsdækkende natur- og miljøorganisationer kan fortsat klage.
Det er en vigtig balance mellem tempo og ordentlighed.
Samtidig får vi ordentlige rammer for planlægningen, adgang til nødvendige forundersøgelser, når frivillige aftaler ikke kan nås, samt klare hjemler og byggelinjer, så projekter kan gennemføres effektivt og med færre konflikter og med større klarhed for alle berørte parter.
Steffen W. Frølund (LA), 2026-01-28:
Tak for ordet, formand.
Dette lovforslag er et rigtig godt eksempel på, at målet ikke helliger midlet.
Det er uomtvisteligt vigtigt, at Danmark får gang i lagring af CO 2 , men det er mere vigtigt at værne om borgernes retsstilling i mødet med staten.
Så selv om det haster med ccs, og selv om Liberal Alliance er fortaler for, at udrulning af ccs skal gå hurtigere, så er der vigtigere principper at bevare og passe på, og dette lovforslag bryder med nogle fundamentale rettigheder, borgerne har.
Man gør det ikke bare sværere at klage over problemer lokalt, men man giver også myndigheder fri adgang til menneskers ejendom.
Derfor var Liberal Alliance ikke med i aftalen, og derfor stemmer vi også nej til lovforslaget.
Claus Jørgensen (SF), 2026-01-28:
Tak skal du have.
Vi skal have begrænset mængden af CO 2 i atmosfæren, og i Danmark har vi besluttet, at en metode til dette er at lagre CO 2 'en i f.eks. den danske undergrund med det, vi kalder ccs.
Det er en ny teknologi, som skal hjælpes i gang, og lovforslaget her har til formål at sætte yderligere skub i udrulningen af ccs, og det ser vi SF meget frem til.
Med den smidigere myndighedsbehandling, som lovforslaget lægger op til, håber vi, at dansk ccs går en lysere fremtid i møde.
For hvis vi skal lykkes med den grønne omstilling, er det afgørende, af gode projekter ikke bremses unødigt af tunge langsommelige processer.
Der er nemlig ingen vej uden om, at og CO 2 -fangst og -lagring er et af de værktøjer i værktøjskassen, som vi er nødt til at tage i brug , hvis vi skal nå både de danske og internationale klimamålsætninger.
Ccs kan ikke stå alene, og det kan ikke erstatte den massive udbygning af vedvarende energi, som vi også har sat gang i, eller endnu bedre: reduktioner ved kilden.
Men det er et nødvendigt supplement, særlig i de sektorer, hvor udledninger er svære eller umulige helt at fjerne med kendte teknologier.
Og det er endnu mere nødvendigt, eftersom der er grænser for, hvor meget CO 2 der kan optages i danske skove, selv om vi udvider skovarealet kraftigt.
Der var kun få biogasanlæg, der bød ind på det udbud, der var designet til dem, og det tyder på, at der højst vil være en byder på det igangværende ccs-udbud.
Der kan derfor være brug for at gentænke hele modellen, f.eks. om aktørerne skal have ansvar for hele værdien, eller om det er bedre at dele ansvar og risiko op.
Men her og nu mener vi altså i SF, at det er bydende nødvendigt, at vi reducerer udledningen af CO 2 markant og hurtigt.
Klimakrisen venter ikke, og konsekvenserne mærker vi jo allerede i dag i form af ekstremt vejr, oversvømmelser og tab natur.
Og derfor er det afgørende, vi handler nu, men at vi handler klogt.
Forsinkelserne i ccs-projekter vil ganske enkelt gøre det sværere at nå vores klimamål, og det kan betyde, at vi ikke når 70-procentsmålet, med mindre vi øger indsatsen andre steder.
SF er med i aftalen, som det her lov forslag udmønter, og vi ser det som et skridt i en rigtig retning som en nødvendig del af den samme indsats for at nå vores mål på en ansvarlig måde, men som sagt er der brug for endnu mere.
Vi stemmer for, og jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at de også stemmer for.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2026-01-28:
Der er jo flere ordførere, der loyalt har gjort rede for, hvad der står i lovforslaget, så det vil jeg ikke bruge tid på.
Min tilgang til det her er, at når FN’s klimaeksperter siger, vi er bagud med indsatsen, og at CO 2 -fangst og -lagring også er et virkemiddel, vi skal bruge, så lytter vi til det.
Det er ikke, fordi CO 2 -fangst og -lagring er allerøverst på vores favoritliste, men vi er med på, at vi skal have gennemført den her lovgivning, som muliggør, at vi kan have CO 2 -fangst og -lagring og have lovlighed omkring de rør, som skal føres igennem landet.
Det bliver spændende at se, hvad det udbud, vi har gang i lige nu, medfører, og om det skal medføre revurdering af nogle aftaler.
Men det er jo sådan en sideting.
Det her er jo bare et lovforslag, som skal muliggøre, at vi kan få de her rør etableret på lovlig vis, og vi støtter lovforslaget.
Anni Matthiesen (V), 2026-01-28:
Jeg tror egentlig godt, at Danmarksdemokraternes ordfører er bekendt med, at vi i Venstre også holder af kommunal frihed og kommunalt selvstyre, men det skal selvfølgelig ikke være på bekostning af borgerne.
Men jeg vil sige, at jeg ikke kan se, at det er en vej at gå at begynde at lave nogle centrale retningslinjer, som alle 98 kommuner så får ordre på herfra at rette ind efter.
Jeg mener faktisk, at den lokale indsigt i ens egen kommune er guld værd i forhold til de her projekter, og det skal vi ikke ødelægge.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-28:
Så ligger det jo lige for at hjælpe kommunen med at kigge indad ved at opstille nogle retningslinjer, sådan at kommunen ved, hvad den skal gøre, så den behandler sine borgere ens.
Der er jo helt groteske tilfælde derude.
Der er solcelleprojekter, der bliver stemt igennem, fordi en sognerådsforening med to medlemmer har sagt god for projektet osv.
Det er jo det, der bliver lagt til grund for nogle af de her beslutninger.
Det kan vi som samfund jo ikke være bekendt.
Anni Matthiesen (V), 2026-01-28:
Altså, nu kender jeg ikke til de projekter.
Når det så er sagt, så vil jeg da sige, at det da undrer mig, at man så ikke i kommunen kigger indad, og at det for den sags skyld ikke er en drøftelse, man har i byrådet, hvis man behandler borgerne så forskelligt.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-28:
Jeg kan nævne et eksempel fra Ringkøbing Skjern med to biogasanlæg beliggende 8 km fra hinanden.
Forløbene omkring de to biogasanlæg er vidt forskellige.
De borgermøder, der bliver afholdt, er meget, meget forskellige.
Muligheden for at spørge ind til projekterne er meget, meget forskellige.
I det ene projekt er der stor lydhørhed, i det andet projekt skal man underskrive kontrakter, hvor man siger, at man ikke vil tale om projekterne i offentligheden.
Er det egentlig i orden, at man kan have den samme type projekter beliggende inden for 8 km af hinanden i en kommune og så behandle borgerne inden for samme område så forskelligt?
I bliver nødt til at have ensrettede processer for de borgere, der bliver berørt af noget så indgribende som eksempelvis at få 500 lastvognstog kørende igennem små landsbyer osv.
Anni Matthiesen (V), 2026-01-28:
Tak for det, formand.
Og tak til Danmarksdemokraterne for at fremsætte det her beslutningsforslag om at indføre krav til kommunerne om retningslinjer for vedvarende energi på land.
Jeg vil starte med at sige, at vi i Venstre er rigtig meget enige med Danmarksdemokraterne i, at det er utrolig vigtigt, at borgerne bliver inddraget, også i de forskellige lokale projekter, der er rundtomkring i landet.
Det gælder egentlig, uanset om vi taler om udbygning i forbindelse med solceller eller for den sags skyld vindmøller.
Jeg mener, det er helt, helt afgørende, at man som beboer i en kommune også kan føle sig hørt, og at man på den måde også bliver inddraget, inden der bliver truffet endelige beslutninger i byrådene.
Men det er faktisk også det, som der allerede lovgivningsmæssigt er krav om i dag.
Som ministeren også nævnte i sin tale, er det jo noget af det, som man bl.a. også har været i gang med at opdatere i solcellebekendtgørelsen, så man sikrer endnu bedre vilkår også for borgerne rundtomkring i kommunerne.
Politisk set
kan man sige, at så sent som i oktober sidste år indgik vi en bred aftale om større lokale hensyn og bedre kompensation til naboer ved VE-anlæg på land.
Her fordoblede vi bl.a. kompensationen til naboer til solceller, og vi gjorde det lettere for kommunerne at sætte solceller op på de kommunale bygninger.
Samtidig lavede vi også en ny pulje specifikt målrettet bedre borgerinddragelse.
Til sidst kan jeg måske også nævne, at vi i Venstre deler Danmarksdemokraternes synspunkt om, at vi endnu bedre skal udnytte tagene på de kommunale bygninger i forhold til at have vedvarende energi.
Så alt i alt er der rigtig mange ting omkring det beslutningsforslag, som Danmarksdemokraterne har fremsat, som vi er enige i og for den sags skyld også gerne søger dialogen omkring.
For jeg tror, at det her også er et område, hvor vi hele tiden fra politisk hold skal være lyttende og for den sags skyld tage eksemplerne med ind og for den sags skyld efterfølgende også gøre tingene bedre.
Men som beslutningsforslaget ligger her, må jeg sige, at Venstre ikke kan støtte det.
Kris Jensen Skriver (S), 2026-01-28:
Tak for det.
Det er jo så nok der, hvor vi er lidt uenige.
Jeg er sådan set enig i intentionen i forhold til at fortsætte en diskussion om, hvordan vi sikrer borgerinddragelsen.
For jeg mener, den er vigtig.
Men at vi herfra skal lave nogle ensrettede retningslinjer for, hvordan man både skal gøre det i Lemvig, i Ishøj og andre steder i Danmark, mener jeg ikke.
Det mener jeg det er byrådet derude der bedst kan gøre inden for de rammer, der er.
Men vi diskuterer meget gerne fortsat, hvordan vi kan gøre det, og jeg er også glad for, at vi i forbindelse med den seneste aftale har afsat midler i forhold til at kigge på, hvordan vi kan lave borgerinddragelsen derude endnu bedre.
Det synes jeg er rigtig godt.
Morten Dahlin (V), 2026-01-28:
Uden at jeg kender det konkrete eksempel, er det jo netop det, som jeg meget gerne vil have en dialog om.
Der er en beskyttelse af borgere i dag, også dem, der ligger på den anden side af en kommunegrænse.
Men er der en god nok beskyttelse?
Det vil jeg meget gerne have en dialog om.
Det er jo også sådan i dag, at en nabokommune har mulighed for at gøre indsigelse over for et planforslag fra en anden kommune.
Men det er jo på kommuneniveau.
Er der også en god nok inddragelse af de borgere, der bor lige på den anden side?
Vi ser jo også flere og flere sager lige nu, hvor to kommuner er i konflikt om vedvarende energi-anlæg placeret helt op ad en kommunegrænse.
Jeg synes ikke, det skal være sådan, at man bare kan planlægge at placere VE langt væk fra rådhuset ude ved kommunegrænsen, hvor ens egne borgere ikke bliver påvirket af det.
Så bliver nabokommunens borgere bare påvirket af det.
De kan alligevel ikke stemme på mig, og derfor er det ligegyldigt.
Det er jo ikke sådan et demokrati, vi skal have, og derfor er jeg meget villig til at kigge på, om de regler, vi har i forhold til naboinddragelse over kommunegrænser, er gode nok.
Kris Jensen Skriver (S), 2026-01-28:
Jeg er glad for, at ordføreren sådan betror mig et kendskab til, hvad der sker i samtlige 98 kommuner i landet, men jeg har ikke et indgående kendskab til, hvad der sker i samtlige 98 kommuner.
Jeg er sikker på, at man rundtomkring gør sig de her overvejelser.
Jeg har selv siddet som byrådsmedlem i Billund Kommune, hvor jeg bor, og hvor man jo også gør sig nogle overvejelser i forhold til det her.
Det, som jeg jo netop synes er kernen i det her, er, at der er nogle overordnede rammer i forhold til nogle høringer osv., som man skal leve op til.
Hvad gør vi i forhold til borgermøder?
Der er for den sags skyld også eksempler på, at borgmestre derude mødes med nogle af de borgere, der bor i det område, hvor der ligger, og jeg synes, det er rigtig fint, at man træffer de beslutninger lokalt.
Men jeg har ikke behov for, at vi herindefra skal bestemme, at man skal have nogle principper omkring det.
Så kan det være, at man vælger at gøre det alligevel.
Det må kommunen selv bestemme.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-28:
Der bliver nævnt, at det her vil skabe et lag mere af bureaukrati ude i kommunerne.
Kan ordføreren nævne mig en kommune, der ikke har retningslinjer for, hvad man gør, når der skal opstilles energianlæg?
Kris Jensen Skriver (S), 2026-01-28:
Tak for det.
Og tak til forslagsstillerne fra Danmarksdemokraterne for at sætte fokus på vedvarende energi og borgerinddragelse.
Det ligger også mig og Socialdemokratiet meget på sinde, at der i kommunerne bliver sikret en god inddragelse, og at vi lytter til de borgere, der er berørt af de her projekter.
Det er helt afgørende for den grønne omstilling, også fordi vi ved, at hvis man lykkes med det her ud fra de lokale forhold, kan man også opnå opbakning.
Grundlæggende er det godt, at vi med det her forslag får sat fokus på, at vi skal blive ved med at tænke nyt for at sikre den lokale opbakning til solceller og vindmøller på land eksempelvis.
Det er dog også sådan, at vi allerede i dag har nogle overordnede rammer for, hvordan man som borger inddrages og opnår kendskab til et projekt.
Inden for de rammer har kommunerne bred mulighed for at tage yderligere værktøjer i brug.
Nogle steder har man eksempelvis borgerafstemninger, for blot at nævne én ting.
Vi hylder i Socialdemokratiet, at man gør sig disse overvejelser lokalt, og vi mener, det er vigtigt, at man inddrager borgerne, men inddragelsen skal ske på den måde, som man i den enkelte kommune i det konkrete tilfælde finder bedst.
Som jeg læser forslaget her, vil det være med til at tilføre et ekstra lag af bureaukrati for kommunerne.
Dels vil man skulle beslutte et kommunalt mål for vedvarende energi, dels vil man skulle fastsætte nogle principper i forhold til borgerinddragelse, vel vidende at der ikke er to sager, der er ens, heller ikke inden for en kommunegrænse.
Derfor risikerer vi, at det her bliver et skrivebordsarbejde, som ikke vil komme borgerne til gavn.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi skal sætte kommunerne fri til at yde den bistand, der er behov for i netop deres kommune i netop det konkrete projekt.
Ligeledes foreslås det her, at der skal sættes grænser for, hvor meget solceller må fylde omkring bebyggelse, i hvert fald andre grænser end dem, der måske er sat i dag.
Jeg er meget enig i, at vi har set nogle eksempler, hvor ejendomme i meget høj grad bliver indhegnet af solceller.
Vi vil gerne være med til at følge det her tæt, men for nuværende vil vi gerne se effekterne af de ændringer, som vi har foretaget.
Afslutningsvis vil jeg igen slå fast, at det her er enormt vigtigt.
Man skal som lokal borger inddrages ved opsætning af vedvarende energi-anlæg.
Jeg er også sikker på, at det her er noget, vi kommer til at diskutere igen.
Det går vi gerne ind i, for vi mener, det er vigtigt, at vi sikrer opbakning til den grønne omstilling.
Men som tingene er nu, skal jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke kan bakke op om det fremsatte beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2026-01-28:
Jeg er som sagt ikke bekendt med det konkrete projekt, men jeg vil meget gerne fortsætte denne her dialog.
Jeg har møde med Kommunernes Landsforening om det her inden for 7 dage eller inden for 14 dage – det kan jeg ikke lige huske – hvor jeg netop har bedt dem om at komme med deres synspunkt på det her, og det synes jeg er et rigtig godt første skridt.
Når vi har haft det møde, fortsætter jeg meget gerne dialogen, for det skal ikke være sådan, at man bare kan placere vedvarende energi-anlæg op ad kommunegrænsen, uden at dem på den anden side har en retfærdig chance for at blive hørt.
Og det er i øvrigt, uanset om det handler om fabrikker, eller om det handler om vedvarende energi-anlæg.
Så lad os fortsætte den dialog.
Det lyder, som om vi har en fælles forståelse af, at vi skal have kigget på det og set, om det er indrettet godt nok.
Mads Fuglede (DD), 2026-01-28:
Vi kunne måske lade det være et af udfaldene i dag, at vi bliver enige om, at vi skal sætte en stopper for, at man må lave energianlæg, som man gør lige nu – med de regler, der er gældende lige nu – lige op og ned ad kommunegrænser, og få lavet nogle regler for at få standset det, indtil vi får gennemsigtighed på det her område, så man ikke kan behandle borgerne, sådan som man eksempelvis har gjort med Stenmoseprojektet i Ringkøbing-Skjern Kommune.
Jeg har jo forsøgt at undersøge det, og jeg kan ikke finde nogen kommuner, der ikke har sådan nogle retningslinjer.
Så der vil jo ikke være tale om, at der er noget ekstra bureaukrati, hvis man beder en kommune om at gøre noget, de i forvejen gør.
Vi beder bare om, at der er ensartede retningslinjer, sådan at man sikrer, at borgere i det her land bliver behandlet ensartet og ordentligt.
For der er så ekstremt mange eksempler på mennesker, der ikke bliver behandlet ordentligt.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-01-28:
Tak, formand.
Kan ministeren se danskerne i øjnene og sige helt ærligt, at regeringen fører en stram udlændingepolitik, når en person som Ahmed Omar Mohamed stadig befinder sig i Danmark, til trods for at han i 2012 har voldtaget en 10-årig pige, har forsøgt at voldtage to andre piger og ligeledes er dømt for hvidvask og svindel samt nu er blevet sigtet for at slå en 77-årig pensionist ihjel?
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2026-01-28:
Det var dejlig klart.
Så vil jeg bare gerne have slået fast: Vil ministeren garantere, at han inviterer til politiske forhandlinger her i foråret som opfølgning på ekspertudvalgets anbefalinger, så vi ligesom kan få vendt den her dødsspiral, som den kollektive transport jo befinder sig i, særlig i landdistrikterne?
Anerkender ministeren, at det haster med at få fulgt op på anbefalingerne fra ekspertudvalget om kollektiv mobilitet i hele Danmark?
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-01-28:
Det synes jeg det kunne være interessant også selv at blive klogere på.
Jeg er jo enig i, at det er hamrende usympatisk, når man snyder udsatte borgere.
Omvendt er det jo også sådan på andre områder, at man også nogle gange kan vælge, om man vil have en faglært murer til at komme og lave ens hus eller sådan en altmuligmand eller multiservicemand.
Den sidste er måske billigere, og så er der måske også en større risiko for, at der er noget, som ikke bliver ordentligt.
Det frie valg skal der jo i en eller anden grad være, så længe man ved, at folk ikke bevidst og overlagt går og snyder folk og tilbyder noget, som de reelt ikke kan levere.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-28:
Så vil jeg i mit afsluttende spørgsmål spørge ministeren, om han vil tage initiativ til, at vi kigger lidt mere på det her område for at finde ud af, hvor stort problemet i virkeligheden er.
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-01-28:
Jeg ved ikke, om folk ikke også i andre sammenhænge udnyttes.
Altså, indtil for nogle år siden kunne man jo tage kviklån, hvilket det også ofte var socialt udsatte, der tog.
Der er andre former for ydelser, som særlig socialt udsatte benytter sig af, og som jo også bygger på, at folk bare vil tjene nogle hurtige penge på dem, fordi de er i en udsat situation.
Så jeg ved ikke, om det er enestående.
Men det er klart, at det skal være sådan, at hvis man kommer og bilder folk ind, at man kan yde dem juridisk rådgivning om deres situation i forhold til det kommunale beskæftigelsessystem, så skal man selvfølgelig også kunne yde det.
Ellers må det være en sag for Forbrugerombudsmanden.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-28:
Jeg efterspørger egentlig ikke et nyt tilsyn.
For når man hører om sager, hvor socialt udsatte – folk, der bare har en førtidspensionssag – bliver præsenteret for regninger, der langt overstiger, hvad de skulle betale hos en advokat, vækker det jo bekymring.
I andre sammenhænge ville vi jo ikke tillade, at man udnyttede folk, der var socialt udsat, på den måde.
Kaare Dybvad Bek (S), 2026-01-28:
Jeg har jo også selv oplevet den del af miljøet.
Men jeg tror, mit udgangspunkt umiddelbart ville være, at den samme juridiske forpligtigelse, der er for eksempelvis advokater, og som også gælder for folk, der yder juridisk rådgivning, som jo ofte er tilfældet her, og som det også fremgår af det skriftlige svar, der er kommet tidligere til ordføreren, skal være underlagt nogle regler og et system, hvor Forbrugerombudsmanden fører tilsyn med det.
Hvis det tilsyn ikke er godt nok, er det selvfølgelig noget, vi skal se på.
Men jeg ved ikke, om det vil være en fordel at lave et nyt tilsyn.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-28:
Jeg hører ministerens svar på den måde, at ministeren mener, at der rent faktisk er et velfungerende tilsyn med adfærd og salær fra private socialrådgivere, og ellers håber jeg, ministeren vil rette mig i forhold til den opfattelse.
Når jeg spørger om det her, er det, fordi vi kan se, at der er en stigende brug af de her private socialrådgivere.
På de sociale medier har vi også noget, der hedder Jobcentrets Ofre.
Der er nogle af dem, som er tilknyttet Jobcentrets Ofre, der går ud og tilbyder at hjælpe folk, der er socialt udsatte, i forhold til deres sager i både jobcenteret og det sociale system med priser på op til 800 kr. uden at være jurister, og hvor de ligesom siger, at det er billigere, end hvis du tager en advokat.
Det stiller jo de her klienter i et forhold, hvor de jo ikke får en ærlig vejledning, men bliver vildledt til at tro, at det er det her, de har brug for, og at de her får en god rådgivning.
Thomas Danielsen (V), 2026-01-28:
Jeg kan nok ikke lige sætte en dato på.
Men ja, det er min ambition, at vi i løbet af det første halve år her kan igangsætte forhandlingerne.
Vi har jo allerede haft mange drøftelser i forligskredsen omkring forskellige aspekter, som relaterer sig til det her spørgsmål.
Noget af arbejdet er jo forligsbelagt, noget af arbejdet er ikke forligsbelagt, og det er klart, at når regeringen er klar til de her drøftelser, så vil jeg – ud over på de områder, der er forligsbelagt – sørge for, at hele Folketinget bliver indkaldt til drøftelser og forhandlinger, herunder også Danmarksdemokraterne, som i de fleste aftaler ikke er en del af forligene.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2026-01-28:
Det modtager jeg meget positivt.
Ministeren siger det første halvår.
Altså, jeg mener at huske, at ministeren jo egentlig tidligere udtalte, at det ville komme i slutningen af 2025, og nu er vi så langt henne i 2026.
Det kunne være interessant, om det bliver før eller efter et valg.
Det kan jo godt nås før et valg.
Jeg er sådan lidt mere interesseret i ministerens holdning til ekspertudvalgets anbefalinger, der peger på, at trafikselskaber i dag ikke har mulighed for at varetage en aktivt koordinerende rolle i forhold til samkørsel, som er noget, især vores unge mennesker er glade for.
Så er ministeren villig til i den sammenhæng at opdatere loven om trafikselskaber og give trafikselskaberne nogle mere fleksible rammer, end det er tilfældet i dag?