runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Tak for ordet, og tak til ordføreren.
Vi har jo i Radikale Venstre som bærende princip, at vi overholder de konventioner, som Danmark har tilsluttet sig – dels fordi vi støtter retsprincipper, også de internationale, dels fordi et lille land som Danmark ville være ilde stedt, såfremt større og stærkere magter med inspiration fra Danmark indledte et folkeretligt fribytterkaos uden hensyntagen til internationale aftaler.
Så derfor vil jeg spørge: Har ordføreren en holdning til, at det, der foreslås i beslutningsforslaget fra Radikale, er den måde, hvorpå andre europæiske lande opfylder statsborgerretskonventionen om, at vi skal gøre det lettere for børn født og opvokset i Danmark efter jus soli-princippet?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-10:
Det er fint nok, at det skal være sådan, som det skal være, men erkender ordføreren, at der jo må sidde nogle derude og tænke, at det her ikke er retfærdigt?
Jeg har et andet spørgsmål, jeg lige hurtigt vil nå at stille, og jeg håber, at ordføreren vil forsøge at svare på begge mine spørgsmål.
Vil ordføreren erkende, at uanset hvad der er rigtigt at gøre her, og uanset hvor man står, så gør vi her en grundlæggende forskel på dem, der er etnisk danske, og dem, der har dansk minoritetsbaggrund og er født her?
Kan ordføreren bekræfte det?
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Det glæder mig meget, at SF er meget positive.
Derfor vil jeg rigtig gerne høre ordførerens bemærkninger til, at det viser sig, at de her ekstremt stramme regler, vi har i Danmark, faktisk betyder, at Danmark ligger helt nederst i bunden.
Hvis man sammenligner med 23 europæiske lande, er Danmark det land, som ligger nederst i bunden, når det gælder statsborgerskab til flygtninge og indvandrere.
Østrig gav faktisk flere statsborgerskaber end Danmark.
Til sammenligning kan man sige – for at fremhæve procenterne – at 0,6 pct. af udlændinge i Danmark fik statsborgerskab i 2018, mens det i Luxembourg var 4,2 pct.
Derudover vil jeg også spørge ordføreren, hvad ordføreren har af bemærkninger til, at der er kommuner i Danmark, der rent faktisk mangler arbejdskraft.
Eksempelvis i Skanderborg Kommune er virksomhederne desperate.
Halime Oguz (SF), 2021-05-10:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at SF bakker op om, at unge, der er født og opvokset i Danmark, skal have adgang til statsborgerskab ved erklæring.
Det er et beslutningsforslag, som SF tidligere har fremsat.
Og jo, der er noget særligt ved at få et dansk statsborgerskab og blive en del af fællesskabet på lige fod med de indfødte danskere.
Det er et privilegium, og der skal stilles krav til den, der gerne vil opnå det.
Det er unge, der har danske venner, har gået i en dansk børnehave og en dansk skole og ikke kender til andet.
I det lys er det kun rimeligt, at de får et dansk statsborgerskab, og for mig at se er det positive ved forslaget, at de unge allerede fra barnsben kan få følelsen af det, men også det deraf følgende ansvar, altså de vil kunne sige til sig selv, at de bliver danskere, og at det her er deres land.
På den måde vokser de ikke op i et identitetsmæssigt vakuum, men får forståelse af ejerskab i forhold til landet og forståelsen af, at de skal passe på landet.
Sidste gang Radikale fremsatte det her forslag, stemte vi imod med den begrundelse, at der ikke lå et krav om en ren straffeattest og et krav om en PET-vurdering.
Det er kommet med ind i beslutningsforslaget, og det glæder mig.
Således ved vi jo i princippet, om den unge kan være radikaliseret eller begår sig i radikaliserede miljøer.
Det er for mig at se en meget vigtig detalje at få med.
For hvis det er tilfældet, skal den unge ikke være dansk statsborger.
Det vil den unge allerede have frasagt sig ved at vende de danske værdier ryggen og ikke ville Danmark.
Så vil jeg meddele, at med disse nye tilføjelser i beslutningsforslaget kan SF støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2021-05-10:
Så helt grundlæggende: Nej, det er ikke uretfærdigt, at vi har de regler, som vi har i dag.
Og til den anden del: Jamen der er forskel – ikke i forhold til din etnicitet eller din hudfarve, men der er jo forskel på, hvilket statsborgerskab du har.
Du har ét sæt rettigheder, når du er dansk statsborger, og du har ét sæt rettigheder, når du ikke er dansk statsborger.
Så der er jo en forskel, og det er også fair.
Det er sådan, det skal være.
Så at tale den der forskelsbehandling op, som om det er et problem, synes jeg ikke man skal.
Hvis man lavede forskelsbehandling på baggrund af folks hudfarve eller sådan noget, ville det være et kæmpe stort problem, og så ville vi råbe vagt i gevær.
Men selvfølgelig er der forskel på, om du er dansk statsborger, eller om du ikke er dansk statsborger.
Marie Krarup (DF), 2021-05-10:
Jeg kan høre, der ikke er forventninger om, at jeg holder en meget lang ordførertale, og de forventninger vil jeg så forsøge at leve op til.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Vi synes ikke, at man skal uddele statsborgerskaber til folk, som man ikke ved om er danske.
Jeg har selv boet i udlandet i flere år med små børn.
Vi boede i Rusland, og mine små børn blev ikke russere af at bo dér i 3 år.
Desværre er det sådan i Danmark i dag, at vi har en hel masse folk fra Mellemøsten, der føler sig udstationeret i Danmark uden noget ønske om at optage den danske kultur.
Hvis de familier får børn i Danmark, bliver deres børn ikke nødvendigvis danske.
Nogle gør, fordi forældrene selv aktivt gør, hvad de kan for at blive danske og blive danske statsborgere, og så bliver deres børn også danske, fordi de så følger med som bipersoner og får dansk statsborgerskab.
Men hvis man ikke gør det, er det klart, at man ikke bliver dansk statsborger, og hvorfor skulle man også blive det?
Derfor synes jeg, det er fuldstændig rimeligt, at man har afskaffet erklæringsadgangen og man har gjort det lidt sværere at blive statsborger.
Selvfølgelig skal man bevise nogle ting for at få statsborgerskabet, for det er ikke sådan, at man naturligvis er dansker, bare fordi man er født i Danmark.
Sådan er det ikke længere.
Vi har ghettoer, hvor langt de fleste slet ikke er danskere, ikke ønsker at være det og måske ikke kan blive det.
Så vi kan under ingen omstændigheder støtte det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Og tak til ordføreren.
Det er om de børn, der er født og opvokset i Danmark – mener ordføreren der, at det skal være afgørende for at få statsborgerskab, om det er lykkedes for deres forældre at blive danske statsborgere?
Marie Krarup (DF), 2021-05-10:
Det er det jo i forvejen, altså, det er jo sådan, at hvis deres forældre bliver statsborgere, kommer børnene med som bipersoner, så det er afgørende.
Jeg synes jo selv, at der er for mange, der får statsborgerskab i Danmark, så jeg ville da ønske, at der stilledes større krav.
Altså, jeg synes, det er for nemt at komme med som biperson f.eks.; der ville jeg gerne have, at når folk er født i en udenlandsk familie, stillede man måske ekstra krav, for man kan ikke være sikker på, at folk er danske, når de f.eks. er født i en ghetto i Danmark.
Sådan er det.
Susan Kronborg (RV), 2021-05-10:
Med fare for at komme til at stille et lidt retorisk spørgsmål vil jeg alligevel høre, om fru Marie Krarup mener, at børn, som er født og opvokset her i Danmark, skal have støtte i at blive statsborgere som selvstændige personer, uanset om deres forældre har ønsket at få statsborgerskab, og uanset om deres forældre har kunnet bestå danskprøve 2 eller 3?
Marie Krarup (DF), 2021-05-10:
Jeg tror ikke, at jeg helt forstod det spørgsmål.
Jeg synes, at vi har nogle regler, som i det store hele er fornuftige.
Pause Pause (Pause), 2021-05-10:
Mødet er udsat.
Jens Rohde (KD), 2021-05-11:
Jeg vil jo bare gøre opmærksom på, at vi gerne stiller os til rådighed i forhold til de her diskussioner.
Når jeg spørger til en teknologineutral klimapolitik, er det jo, fordi man i den tidligere regering faktisk havde skrevet ind, at man gerne ville kigge på sådan noget som thoriumbaserede energikilder, saltkraftværker og den slags.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Jeg tror simpelt hen, vi overser, at det sprog, som børn og unge har med hinanden i dag, er billeder.
Det er mange billeder, og det er mange flere billeder, end da fru Mona Juul og jeg var børn og unge.
Så vi har haft tid til ligesom at vænne os til, at der kan, hvad kan man sige, være fiflet med billederne.
Det tror jeg bare at mange børn og unge ikke kan gennemskue.
Derfor er det en udfordring, og derfor synes jeg, at en mærkningsordning i virkeligheden kunne være det, der kunne fungere som en slags pejlemærke for de her børn og unge.
Mona Juul (KF), 2021-05-11:
Jeg tror, at når først man vænner sig til sådan nogle mærkningsordninger, går livet videre.
Jeg tror desværre, at vi skal have tillid til, at de unge mennesker rent faktisk godt ved, at tingene er photoshoppede.
Det gør dem bare ikke mindre usikre at vide det.
Der er nogle andre ting på spil her, som vi ikke kan løse ved at lægge en ekstra mærkning på en annonce, desværre.
Der skal nogle andre ting til.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-11:
Men i nutiden er det lige før, at man kan.
Det erkender vi – man kan jo nå langt omkring.
Jeg har det sådan med det her forslag, at hvis branchen synes, det er fint, så skal de bare gå i gang.
Det er ikke noget, som vi politikere skal blande os i.
Og hvis branchen synes, de kan se et formål med at lave sådan en ordning – der findes rigtig mange af sådan nogle ordninger – så kan det være, at der er nogle firmaer, der synes, at det faktisk kan være et promotion tool, altså et marketingtool, som de kan bruge til at gøre sig synlige derude i forhold til andre.
Det synes jeg sådan set er ganske fint.
Altså, vi skal ikke skærme de unge, for det tror jeg ikke at der kommer noget godt ud af.
Jeg vil meget hellere have fokus på at lære de unge at navigere i det her.
Og der synes jeg, at der ligger en opgave for både forældrene og skolen og for samfundet som et hele i forhold til at gøre børnene i stand til at kigge på det her og være i stand til at forholde sig til det.
Så tror jeg måske også, at man vil se – som man også ser nogle steder – nogle af de her modbølger, der er til det, når det hele bliver lidt for kunstigt.
Men altså, vi prøver alle sammen på nogle områder at gøre noget.
Nogle tager makeup på.
Det er vel også en eller anden måde at skjule sit sande jeg på.
Det er noget, man gør for at få dækket noget, hvor man prøver at gøre sig pænere.
Og man får klippet håret og alle mulige forskellige ting.
Nogle bruger pushup-bh eller noget andet, for at det lige skal se lidt bedre ud.
Er det så også fake?
Nogle gange, når man går ud på den første date, forsøger man måske lidt at gemme alle sine dårlige sider og prøver på at fremstille sig selv lidt mere sympatisk og tiltalende, end man måske i virkeligheden er.
Der er en lang række ting, og jeg tror, at vi gør os selv en bjørnetjeneste, hvis vi prøver på at skærme de unge mennesker for alt det dér, altså at skærme dem fra virkeligheden.
Det kan man ikke, for virkeligheden er derude.
Men at navigere i det og lære dem dét synes jeg er en værdig opgave, både for forældrene, men også for fællesskabet.
Så det skal være ordene herfra.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Der er jo ingen tvivl om, at vi skal lære børn og unge at navigere i det, og det er jo der, hvor jeg ser fordelen ved en mærkningsordning, for der kan man faktisk bruge det til at navigere i det.
Men jeg ville bare høre, om ordføreren så også synes, at vi skal afskaffe Ø-mærket, Svanemærket, Nøglehulsmærket.
I princippet kunne man jo der også bare have sagt, at det kan virksomhederne gå i gang med.
Skal vi afskaffe de mærker?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-11:
Jeg har ikke lige taget stilling til hvert enkelt mærke, men i bund og grund synes jeg, hvis der er for mange mærker, som Folketinget pådutter firmaerne, ikke, at man skal gøre det.
Så hvis der er nogle af dem, som brancherne derude har meget imod, synes jeg da godt, at man kan snakke om, om de skal fjerne dem.
Men at vi så herinde fra politisk side skal pådutte dem noget, mener jeg ikke, og jeg har endnu ikke set et af de tiltag herinde fra Christiansborg, som man pådutter erhvervslivet, som ikke ender med at koste nogle penge.
Altså, på en eller anden måde ender det alligevel med at give en regning til skatteborgerne, og det er vi heller ikke tilhængere af.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Nej, men pointen med de mærker, som jeg nævnte før, er jo netop, at vi har givet dem for at guide forbrugerne, og her er der jo lige præcis også tale om et frivilligt mærke.
Så jeg mener egentlig, at ordførerens bekymringer er fuldstændig grundløse.
Det er et frivilligt mærke, som man kan bruge.
Vi mangler bare lige, at der er nogen, nemlig os, som sætter os i front for at skabe det og udbrede det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-11:
Jamen jeg tror bare grundlæggende, jeg har en anden holdning til, hvad der så er frivilligt.
Når der er noget, der kommer herinde fra Folketinget, så føler erhvervslivet et pres for at gøre det.
Det kan godt være, at man italesætter det som frivilligt, men erhvervslivet derude ved også, at det næste skridt, hvis de ikke indfører det frivilligt, så er, at der bliver en tvang omkring det.
Sådan har vi jo set at det historisk har været
Man går ned og siger, at ja, vi anbefaler, og vi rådgiver bare, vi håber, at I vil gøre det, og hvis de ikke gør det, kommer den anden ting, og så bliver det til tvang.
Og den vej ønsker vi simpelt hen ikke at gå ned ad.
Men hvis branchen derude synes, det er en god idé, så more power til dem, så skal de bare gøre det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-11:
Vi er nogle venlige og gode mennesker.
Jeg kan så for mit eget vedkommende sige, at jeg jo samtidig har 20 års erfaring med at arbejde med unge mennesker, og det er netop også grunden til, at vi har den holdning, som vi har.
For den erfaring viser mig, at det der med at skærme unge mennesker og gøre, at de ikke selv skal tænke kritisk, og ikke lære dem det, ikke er den rigtige tilgang.
Det gør dem dårligere til at navigere i verden, hvis man går den vej.
For os handler det også lidt om: Hvad er forældrenes rolle i det her?
Det er lidt noget med, at så kan man lave det her stempel, og så er man som dannelsesinstitution i folkeskolen og som forældre fri for at tage det ansvar på sig.
Så er man fri for at tage den dannelsesopgave på sig, der faktisk ligger der.
Det er jo også det, vi frygter, når man går den her vej.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Mener man reelt set, at det i den perfekte verden skulle gøres obligatorisk?
Nu handler det her forslag om frivillighed, det ved jeg godt, men hvis SF og ordføreren helt selv kunne bestemme, ville man så faktisk gøre det obligatorisk?
Mona Juul (KF), 2021-05-11:
Jamen det gør indtryk.
Men jeg tror ikke på, at det er en mærkningsordning, der kommer til at gøre en forskel.
Det er sådan nogle kvinder på min alder, der synes, at det betyder rigtig meget.
Men til gengæld kan det gøre en stor forskel, at de unge ser andre mennesker, er i svømmehallen, er til fodbold, får diskuteret det i sin familie, at man omgiver sig med nogle venner og bekendte, hvor man rent faktisk har den her dialog.
Der er rigtig mange andre ting, der skal på banen.
Men det kommer ikke til at ændre noget, om der kommer en frivillig mærkningsordning mere eller mindre på bordet.
Det tror vi simpelt hen ikke på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Jeg vil bare høre, om det slet ikke gør indtryk på den konservative ordfører, at så mange børn og unge ringer ind til BørneTelefonen på baggrund af bekymringer om krop og udseende, og en hel del af dem angiver, at de oplever det her pres, som kommer fra photoshoppede reklamer.
Kunne det ikke være en meget, meget fin måde at gøre opmærksom på, hvad kan man sige, det normale, at man ligesom mærker nogle ting, så vi får en positiv kropsbevidsthed og siger: Her er nogle helt almindelige mennesker, som vi kan spejle os i – nogle, der ligner dig og mig?
Altså, med fare for at anklage ordføreren for ikke at vide noget om, hvordan danske virksomheder reklamerer på Facebook og Instagram, vil jeg sige, at det jo er dem, der laver reklamerne.
De laver selv reklamerne.
De danske virksomheder kan jo sagtens tage det ansvar, og vi kan sagtens få noget ud af det, på trods af at det foregår på andre, udenlandske medieplatforme, for det er jo dem, der lægger deres egne fotos derop.
Så selvfølgelig kan man gøre noget med det her forslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-11:
Men mange af de her ting bliver udarbejdet uden for de danske landegrænser.
Der findes også en række forskellige hjemmesider, som man kan gå ind at tage billeder fra – som i øvrigt er lovligt og det hele – og som man også kan bruge på danske hjemmesider osv.
Så ved jeg godt, at der er influencere og andre, som laver sådan nogle lidt mere personlige reklameindslag osv., hvor de selv laver billederne og alt muligt andet, men når man kommer med forslaget her, skal det jo kunne favne det hele, og det synes jeg bare med al respekt ikke at man tydeliggør med det beslutningsforslag, som SF har fremsat.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-11:
Tak for det, og tusind tak for forslaget.
Det er jo en utrolig kompleks og omsiggribende problemstilling, som gennemsyrer rigtig mange aspekter af vores samfund.
Vi lever generelt i en perfekthedskultur, som der heller ikke er nogen her i salen der kan undsige sig at være en del af.
Vi hylder og vi belønner skønhed i vores samfund.
Det gør vi på arbejdspladsen, det gør vi i medierne, og det gør vi mellem hinanden i relationer.
De unge og børnene lærer meget, meget tidligt, hvordan de skal se ud, og hvordan de skal opføre sig for at blive set og hørt og anerkendt og elsket.
Vi har selvfølgelig en problematik der.
Når vi ser de her meget retoucherede billeder i medierne, som teknologien måske i særdeleshed i løbet af de sidste 15 års tid, siden Photoshop entrerede hele branchen, så kan vi se, hvordan der er kommet en ekstrem dyrkelse af nogle temmelig overdrevne skønhedsidealer.
Der er selvfølgelig heller ikke noget, vi i Radikale Venstre hellere vil end at gå ind i den debat og prøve at være med til at skabe en forandring.
Men jeg må også bare sige, at når jeg nu kigger rundt i salen her og tænker på vores øvrige kolleger måske lige på nær et par stykker, som er under 20 år, så er det måske også en flok, der et langt stykke hen ad vejen vil blive dømt ude som en flok boomers, der bare kommer og peger fingre af de unge og siger, at de skal sætte et mærke på f.eks. de her influencerreklamer.
Jeg tror i langt højere grad – og det siger jeg for egen regning, men jeg tror måske også, der er en pointe i det – at når Sofie Linde med sin enormt store instagramkonto med omkring 50.000 følgere går ud og laver noget uden makeup fra sin hverdag, hvor hun bare går derhjemme på barsel, så har det langt større effekt på unge og på den måde, som de måske ser sig selv på, sådan at det bliver lidt mere kærligt og de slapper lidt mere af og prøver at tage den helt store pytknap frem.
Så for mig at se er det der med at gå ind og lave en mærkningsordning ikke noget, vi skal gøre i denne omgang.
Vi havde en lignende diskussion, da vi behandlede B 54 tidligere på året, som ministeren nok også godt kan huske.
Det var muligvis ikke på det her område, det er jeg faktisk ikke helt stensikker på, det var nok på børneområdet.
Men der landede vi lige præcis også en beretning, der tog hånd om det ved at pege i retning af, at vi gerne ville have den her debat, og at vi gerne ville arbejde for børn og unges trivsel på internettet.
For mig at se
skal det her også ned i en beretning.
Spørgsmålet er bare, om en beretning flytter så meget, fordi det er sådan, at så står det dér i en beretning, og så opererer branchen i øvrigt, fuldstændig som den plejer.
Men måske lige præcis når det handler om at følge den her arbejdsgruppes arbejde, som så vil komme med nogle anbefalinger, efter at der har siddet en flok eksperter og kigget på, hvordan man rent faktisk kan imødegå den her problematik, tror jeg måske, at der er mere at hente for os politisk dér end ved at lave en mærkningsordning.
Sådan kommer den radikale lejr til at stille sig, men igen tusind tak for forslaget, og tusind tak for en superrelevant debat.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Jeg vil gerne høre, om den radikale ordfører ikke synes, at det kan blive lidt for tilfældigt, hvis det er sådan, at vi skal afvente, at ikoner som Sofie Linde ligesom skal vise hverdagsbilleder af sig selv.
Ville det ikke være bedre at give børn og unge et pejlemærke i stedet, så de – hvad kan man sige – kunne orientere sig imod virkelige modeller?
Jeg tror i hvert fald, at det ville gøre en afgørende forskel.
Og det er rigtigt, at man sikkert kan gøre mange andre ting, men jeg hører ikke, at der er andre, der fremlægger bud på, hvad det så er, vi skal gøre.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-11:
Jeg tror, at man, hvis man skal ned i og arbejde med noget, der rent faktisk virker, så f.eks. skulle gøre som i Norge, hvor man laver et påbud om, at det skal markeres, hvis noget er fotoshoppet, men så synes jeg, vi skal tage den derfra. Der kunne jo f.eks. godt stå »fotoshoppet«, når man har et billede, der på en eller anden måde er manipuleret.
Problematikken er der så også bare, lige så snart vi så rammer Instagram, hvor unge, unge influencere på måske 16-17 år fylder deres billeder med filtre.
Skal du så også påbyde dem at følge de her regler?
Man kommer ind i en gråzone, hvor markedet jo i virkeligheden hele tiden finder veje til forbrugeren rundt om det her, fordi de opererer med det her grundlæggende behov for skønhed, som vi på en eller anden måde – nu er jeg jo f.eks. kunsthistoriker af uddannelse – har hyldet lige siden stenalderen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-05-11:
Nu må jeg lige minde om, at forslaget handler om reklamer, ikke om børn og unge, der lægger filtre på og eksperimenterer med det, det kan vi se at rigtig mange af dem gør.
Jeg mener bare, at det bliver lidt for tilfældigt, hvis vi skal håbe på, at Sofie Linde eller andre ligesom gider at være frontløbere i den her debat.
Der er det bedre med et mærke.
Jeg ved det ikke, det kan da godt være, at vi skal diskutere mærkningsordningen i Norge, men det er jo lige præcis et tvangsmærke, som jeg har hørt at der ikke sådan helt er opbakning til her i Folketingssalen.
Så kunne man ikke overveje at starte med det her mærke, som er en frivillig ordning?
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-11:
Jo, og der har jeg det nok ligesom Socialdemokratiets ordfører, at branchen jo allerede er fuldstændig frit stillet i dag til at indføre og i øvrigt udbrede den her mærkning »no retouch«, der allerede findes.
Så for mig at se er det der, den skal starte, og det er jo i virkeligheden også en trendsætter.
Altså, når noget bliver en trend og ærlighed bliver en trend, så er det først, det får vind i ryggen, og der tror jeg bare ikke, at hvad vi gør politisk, nødvendigvis gør det.
Jeg vil rigtig gerne sende signalet og være med til at sende det igennem en beretning.
Lad os sige det på den måde.