runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-04-05:
Tak for ordet.
Det har jo generelt været et meget begivenhedsrigt år i den her valgperiode.
Der har været corona, der er krig, og Trump har jo også sagt, at han gerne ville købe Grønland, også i den her valgperiode.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke partiformanden, statsministeren for at arbejde for et ligeværdigt samarbejde mellem Grønland og Danmark.
Det synes jeg er supervigtigt at huske på.
Man kan jo sige, at jeg med den krig og den usikkerhed, der er rundtomkring i verden, og med den rolle, som Rusland også spiller i Arktis, så godt kunne tænke mig at spørge ind til: Hvordan ser partiformanden den sikkerhedspolitiske situation generelt i Arktis?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Den er jeg bekymret over, fordi vi også ser et mere aggressivt Rusland i det hele taget på den internationale scene.
Det er ikke kun i og omkring Ukraine, det er også ind i Afrika, det er i forhold til Balkan, vi har set det via Belarus ind mod Polen, og vi ser det i forhold til Arktis.
Så jeg er bekymret, og jeg deler jo målsætningen om lavspænding, men it takes two to tango, og det må man nok ikke sige fra talerstolen, fordi det er engelsk, men når vi har et stadig mere aggressivt Rusland, skal vi jo også tage det ned i det arbejde, der foregår omkring Arktis, også i kongeriget.
Det er jo en gammel diskussion, hvor man lægger CO 2 -belastningen.
Jeg er altid åben for at diskutere ting, men jeg er egentlig mest af alt optaget af, at vi løser den opgave, vi allerede har stillet os selv.
Det er vi godt i gang med, men vi har behov for at gøre det hurtigere.
Vi har behov for mere vedvarende energi nu, og vi har behov for, at det bliver opført hurtigere end det, vi er lykkedes med indtil nu, på grund af den krise, vi har i Europa.
Jeg har ikke stærke holdninger til, om vi skal have et erstatningsråd.
Det er ikke et forslag, jeg har tænkt mig at komme med.
Jeg har været optaget af at tage nogle af de nødvendige opgør med vores historie og ved jo, at eksperimentbørnene, hvad angår både interne grønlandske forhold og ikke mindst relationen mellem Grønland og Danmark, har spillet en meget, meget stor rolle.
For mange taler om det som 22 børn, men konsekvenserne har jo været meget, meget dybere og meget bredere.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-04-05:
Tak for det.
Så længe Rusland begår sine bestialske forbrydelser i Ukraine, kan EU selvfølgelig ikke slække på sanktionerne, og de må selvfølgelig strammes.
Men der er ét punkt, hvor Storbritannien har taget et skridt, som EU ikke har taget, og det er, når det gælder lukning af havne.
EU har slet ikke lukket havnene for russiske skibe, og det er et meget principielt og meget vigtigt spørgsmål og en sag, som kan have mange forskellige konsekvenser, og det er derfor, jeg spørger: Hvor står Danmark i den sammenhæng?
I hvilken retning forsøger man at påvirke EU, når det gælder lukning af havne eller ej?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Vi har hele vejen igennem – og det er jo kun blevet endnu mere aktualiseret af det, der er sket i den her weekend, som er noget af det voldsomste, vi endnu har oplevet i Ukraine –
stået på det synspunkt, at vi ønsker de hårdest mulige sanktioner mod Rusland og i øvrigt med en bred opbakning i Folketinget, og tak for det.
Og udenrigsministeren har også tidligere sagt, at et af de steder, som man kunne kigge på, er havneområdet. Når det er sagt, vil jeg kraftigt appellere til, at vi følges ad på sanktionssporet i EU sammen med vores allierede.
For det er der, vi er stærkest.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-04-05:
Tak for det.
Nu nævnte formanden »sammen med de allierede«.
En allieret er jo Norge, og hvis Norge bliver presset til at lukke havnene for de russiske skibe, kan det godt ske, at de mange årtier lange fiskeriaftaler mellem Rusland og mange lande i Arktis bliver opsagt af Rusland.
Så vil de skrive deres egne kvoter, og så vil vi måske stå med en økologisk katastrofe i f.eks. Barentshavet, fordi vi ikke forvalter fiskebestandene i fællesskab.
Det er bare en vinkel, som man skal have i mente, når man drøfter det spørgsmål.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Jamen der er så uendelig mange dilemmaer i alt, hvad der sker som en konsekvens af krigen, og min klare fornemmelse er, at det herfra kun bliver sværere, hvad enten vi taler modtagelse af flygtninge, vi taler sanktionssporet, eller vi taler situationen i Ukraine og den geopolitiske virkelighed, som bliver nødt til at være en anden efter den 24. februar.
Men heldigvis er det lykkedes indtil nu i et ret bredt flertal i det her Folketing – synes jeg – at træffe nogle meget, meget gode beslutninger, både hvad angår Ukraine, men også os selv.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-04-05:
Tak for ordet.
Nu er både Socialdemokratiet og Siumut ideologisk socialdemokratiske i deres værdisæt.
Vi tror på ret og pligt, og at fællesskab og frihed går hånd i hånd, og først og fremmest er vi, som det også ligger i ideologien, demokratiske.
Flere gange har Siumut gjort opmærksom på, at der kan forekomme demokratisk underskud i rigsfællesskabet.
Og derfor mener vi igen i dag, at når vi sidder her og ikke er partiledere, burde man også give mulighed for, at vores reelle partileder i rigsfællesskabet også kan deltage i disse debatter.
Hvad synes partilederen om det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-04-05:
Mange tak.
Det udfordrer i hvert fald arbejdet i Arktisk Råd og Arktiske Parlamentarikere, men jeg deler de tanker, som partiformanden giver udtryk for.
Statsministeren har jo givet en officiel undskyldning til eksperimentbørnene, og jeg ved også, at juridisk faderløse er i gang med at sagsøge staten.
Og jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det her med Erstatningsnævnet, for jeg ved også, at der er flere partier, der har været inde på det her emne.
Hvilke tanker gør partiformanden sig omkring, hvorvidt Danmark bør have et Erstatningsnævn?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Først glæder jeg mig over, at både Færøerne og Grønland har valgt at gå med i det sanktionsspor, vi har aftalt i EU sammen med vores allierede, og at man dermed selvfølgelig både fra færøsk og grønlandsk side har understreget, at man er en del af Vesten, og at det er der, man opfatter sig selv og arbejder ud fra.
Og vi støtter varmt, hvad vi nu engang kan bidrage med for at sikre bedre handelsaftaler, og det samarbejde er allerede etableret.
Edmund Joensen (SP), 2022-04-05:
Tak for det.
Som jeg sagde, ser det ud til, at det vil koste Færøerne dyrt, og Færøerne skal jo finde et alternativ til sine produkter.
Så det er meget vigtigt med en bedre handelsaftale med EU.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Ja, det er vigtigt, og vi arbejder jo både på et stærkere samarbejde mellem EU og Grønland – det bidrager vi gerne til fra dansk side – og på, hvilket vi også gerne bidrager til, et endnu stærkere samarbejde mellem EU og Færøerne.
Og det er rigtigt, at det koster, og hele diskussionen har jo indtil videre afspejlet, at det er dyrt, når vi har en aggressiv Putin, når der er krig på vores kontinent.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Statsministeren sagde i sin tale, at krigen kan ramme alle på pengepungen, og det tror jeg der er rigtig mange der går rundt og bekymrer sig om nu, ikke mindst de mennesker, som er på folkepension, førtidspension, kontanthjælp eller nogle af de andre overførselsindkomster, som hele tiden bliver mindrereguleret.
Det har jo sin egen forhistorie her på Christiansborg.
Der var en politisk ordfører for Enhedslisten, der for nogle år siden stod herude og sagde nogle meget lidt flatterende ting om en socialdemokratisk regering, fordi man valgte at mindreregulere overførselsindkomsterne.
Men det rammer jo nu, det rammer de her folk, så skal vi ikke gøre noget ved det nu?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Jo, som jeg sagde før, er vi jo hele tiden i overvejelser om, hvordan vi griber den her opgave bedst an, og jeg er smerteligt bevidst om, at jo lavere indtægt man har, jo hårdere rammer det.
Det gælder energipriserne, det gælder prisen på benzin, og det gælder også fødevarepriserne, og lige nu bliver man jo ramt alle tre steder, altså både på energi, på brændstof og på sine fødevarer.
Hvis man er folkepensionist og ikke har en stor pensionsopsparing eller en stor friværdi, bliver man ramt nu.
Det er vi meget opmærksomme på, og noget af det, vi også kommer til at diskutere med hinanden, er jo, hvordan vi gør det her klogest.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Ja, for der er et år tilbage af mindrereguleringen fra den skatteaftale, man lavede for omkring 10 år siden, men det kan blive et ret fatalt år, for priserne går bare op, og hvis ikke man får reguleret sin overførselsindkomst, sin pension eller kontanthjælp, derefter, kan man jo virkelig stå et svært sted.
Så jeg håber virkelig, at det her er et signal fra regeringen om, at det er man også villig til at se på.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Heldigvis siger klimarapporten, at den vedvarende energi er ved at blive billigere.
Vind, sol osv. er ved at blive billigere.
Det er jo en af de gode ting.
Jeg vil spørge statsministeren til den udledning, der foregår uden for Danmark.
Når vores skibe, vores fly, vores lastbiler kommer uden for Danmark, får vi ikke afregnet den CO 2 .
Kunne man forestille sig, at vi er det land, der arbejder hårdest i FN for at sikre et globalt klimabudget, sådan at vi ovenfra får fordelt det ansvar, som de forskellige lande har for afregning af den CO 2 , de står for, men som udledes uden for landets grænser?
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Tak for det.
Jeg er rigtig glad for, at Folketinget står last og brast med hinanden om at indføre sanktioner sammen med det øvrige EU.
Vi står bag vores soldater, vi står stort set bag NATO og kæmper kampen sammen.
Så har vi en flygtningesituation, der bliver mere og mere alvorlig, og som vi skal arbejde grundigt for at løse.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Jo, det skal ske så hurtigt som overhovedet muligt, og det har kommunerne et stort ansvar for.
Vi skal gøre, hvad vi kan for at understøtte det, i øvrigt i et tæt samarbejde med virksomhederne.
Vi skal lige huske på, at det jo også er sådan, at vi har valgt at sige, at når man er flygtning fra Ukraine, kan man komme ind i Danmark, og så er det først efterfølgende, at vi får den formelle proces på plads i forhold til ophold.
Og vi kommer altså ikke uden om, at vi på et tidspunkt i den her proces skal være sikre på, hvem det er, der kommer hertil, hvem der er en del af familien, og hvordan vilkårene i øvrigt er, og det kan man ikke bare gøre fra den ene dag til den anden.
Men jo, vi skal bestræbe os på, at det sker så hurtigt som muligt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2022-04-05:
Selvfølgelig skal vi være sikre på det, men nu har vi jo lavet en særlov for ukrainerne, og det har vi selvfølgelig gjort, fordi vi mener, at det er noget særligt – det er vores nærområde.
Så kunne man måske forestille sig, at vi kunne gøre lidt ekstra; det kunne være, at vi skulle tale med nogle flere ministre om, om vi kunne skrue endnu mere op for det og få endnu flere folk ud og tage de her prøver, der nu skal tages, så folk kommer i arbejde.
Altså, det her bliver jo dyrt, og i stedet for at folk, der kommer hertil, bliver en stor omkostning, så lad dem gå ud og tjene deres egne penge selv og betale noget skat.
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Vi skal have ukrainerne i arbejde, og jeg vil sige, at med hensyn til de ukrainere, jeg selv har haft lejlighed til at tale med, og det er også det, jeg har fået refereret fra andre, så er der tale om en gruppe mennesker, hvor mange allerede nu tilkendegiver, at de ønsker at vende hjem og være med til at opbygge deres fædreland – og stoltheden over Ukraine er tydeligvis meget, meget stor – men der er også et meget stærkt ønske om at arbejde.
Så lad os love hinanden, at vi løser den her flygtningekrise på en anden måde, end det er lykkedes at gøre gennem 40 år, ved denne gang at sikre, at folk faktisk kommer i arbejde og netop forsørger sig selv og betaler skat.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-05:
Tak, formand.
I går kom der en ret dyster rapport fra FN's klimapanel, der siger, at vi har kortere tid til at stoppe udledningerne, end vi havde troet.
Hvis det nu viser sig – selv om vi ligger godt i Danmark; vi er et af de førende lande – at vi faktisk er nødt til at forøge vores besparelser for at bidrage til at komme i mål, vil statsministeren så være med til at diskutere, om vi i virkeligheden bliver nødt til at sætte vores CO 2 -besparelser til op til måske 75 eller 80 pct. i 2030, hvis det altså er nødvendigt for, at vi gør vores del?
Mette Frederiksen (S), 2022-04-05:
Vi skal absolut gøre vores del, og vi er i øvrigt et af de lande, der har de mest ambitiøse klimamål allerede.
Jeg tror, at vi når hinanden på et meget tidligt tidspunkt i den her diskussion, fordi, som der er flere der allerede har spurgt ind til, vi skal gøre os fri af russisk gas og i det hele taget russisk energi så hurtigt som muligt, og den måde, man løser det bedst på, er jo via vedvarende energi.
Her kommer jeg jo så nok til at stille et spørgsmål senere i dag den anden vej, for noget af det, der forsinker os i at opføre tilpas meget vedvarende energi, kan en gang imellem være nogle klimahensyn, hvor vi også kommer ind i nogle dilemmaer om, hvordan vi sikrer os, at den vedvarende energi faktisk bliver speedet op.
Det er helt rigtigt, at mindrereguleringen rammer hårdere nu, end den har gjort de foregående år.
Det er jo mange mennesker, der bliver ramt nu.
Man kan også godt være i arbejde og måske bo et sted i provinsen og have behov for to biler for overhovedet at kunne passe sit arbejde, eller man har et oliefyr eller et gasfyr, og prisen er steget.
Der kan man også mærke det i økonomien.
Vi skal jo så finde en balance i, hvad vi har af muligheder, uden at bilde nogen ind, at vi kommer til at kunne løfte alle byrderne af deres skuldre, men så vi kan give en hjælpende hånd der, hvor behovet er allerstørst, og det ser jeg frem til en videre diskussion af.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Jeg har ikke tid.
Jeg synes, vi skal gøre det nu.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-05:
Erkender fru Pia Olsen Dyhr overhovedet ikke, at det er at stikke vælgerne blår i øjnene at sige, at man på bare, hvad der minder om en kort eller mellemlang bane via den grønne omstilling, kan forhindre gaskøbet fra Putin, og at det selvfølgelig er nogle helt andre ting, der på den korte bane skal installeres, bl.a. gas fra USA, mere fra vores egne ressourcer osv., samtidig med at vi så på den længere bane sikrer den grønne omstilling?
Alene tiden til at opbygge en havvindmøllepark tager længere tid, end vi kan tåle Putin sidder i Kreml.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Putin er den store trussel mod freden i Vesten, i Europa.
Jeg tror ikke – og det kan jeg jo kun gisne om eller tage Forsvarets Efterretningstjenestes ord for – at det er Danmark, der ligger først for i Putins drømme; det er de baltiske lande eller det gamle Sovjetunionen.
Det er jo enormt bekymrende, og jeg synes også, at vi skal være bekymrede for Kina og mange andre trusler – det er der ingen tvivl om – men det ændrer bare ikke ved, at vi i Enhedslisten, modsat andre, arbejder for nedrustning og fred, og det synes vi er væsentligt at holde fast i, også selv om der er aggressorer derude.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Jeg tror også, man kan sige, at SF ønsker fred i verden.
Jeg tror faktisk, at alle partier herinde ønsker fred i verden.
Pointen er bare, om man tror, at det sker ved at give vores soldater blomster i geværerne, eller om man tror på, at når der er nogen, der skyder på os, så skal vi være klar til at forsvare os selv.
Jeg vil egentlig gerne – og jeg vil sætte meget stor pris på det – have et svar på mit spørgsmål
: Hvad er det, der skal forsvare Danmark?
Hvad er det?
Jeg har hørt Enhedslisten sige et nordisk samarbejde.
Sverige og Finland er på vej ind i NATO og har store diskussioner om det.
Jeg forestiller mig ikke, at Litauen, Letland eller Estland melder sig ud af NATO og ind i et Østersøsamarbejde.
Så hvad er det lige nu og her – ikke det, man drømmer om – der skal forsvare Danmark?
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Det er ikke vores politik.
Vores politik er, at vi skal stræbe efter noget andet.
Vi ønsker ikke, at Danmark skal ud af NATO i dag eller i morgen, som jeg har gentaget det rigtig mange gange, men vi mener, at man politisk skal arbejde for at reformere FN og lave et styrket nordisk forsvarssamarbejde og andre initiativer, som ikke peger på oprustning, på flere a-våben og på alt det, som på sigt, tror jeg, kan blive rigtig farligt for fremtiden.
Det troede jeg sådan set også at SF mente, og jeg troede, at man var imod de 2 pct.s oprustning, som vi i hvert fald stadig er det i Enhedslisten.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Tak for det.
Jeg bliver lidt ved samme emne, for ordføreren sagde før: Jeg drømmer om, at verden er anderledes indrettet.
Altså, jeg drømmer om, at det er solskin hver dag og det kun regner om natten, men det kommer jo ikke til at ske.
Det er jo ikke noget, jeg er herre over; det er jo ikke noget, jeg kan gøre noget ved.
Og det, som Enhedslisten sætter sin lid til, er, at en kæmpe krigsforbryder, Vladimir Putin, lige pludselig tænker: Jeg har da tænkt mig at nedruste, fordi Enhedslisten vil foreslå, at vi har fredsbevarende styrker i FN.
Hvornår er det, at vi skal melde os ud af NATO?
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Vi skal melde os ud af NATO eller lave et andet sikkerhedspolitisk samarbejde, når strukturerne er der, og det er de ikke lige nu.
For hvad skal vi så gøre?
Skal vi blive ved med at opruste for evigt – i Danmark, i Europa, i USA?
Så gør Kina det også, så gør Rusland det også, og så ender vi i noget, der er rigtig farligt.
Jeg er helt enig i, at lige nu står vi med meget, meget store udfordringer, med en aggressiv Putin, men der er sådan set forsvarsbudgetter, der er meget store, i NATO, i Europa, allerede, så jeg synes, at en øget oprustning simpelt hen er den forkerte vej at gå.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-04-05:
Ja, og det kunne man jo ønske at nogen havde sagt til Vladimir Putin for 10 år siden.
For den rækkefølge, som fru Mai Villadsen skitserer, er jo ikke den rækkefølge, som det er sket i.
Det her er jo ikke noget, der risikerer at ske.
Det er noget, vores fjende, Europas fjende, den frie verdens fjende, har gjort.
Så er løsningen da ikke, at vi bare sætter os over i et hjørne og lader som ingenting og venter på, at der kommer en anden struktur.
Så bliver vi rullet over.
Svaret er da, ulykkeligvis, at ruste op.
Hvis man gerne vil undgå en voldelig konfrontation med nogen, skal man sætte sig i stand til at kunne svare igen hårdt og kontant og på den måde, som, ulykkeligvis, er den eneste, de respekterer.
Lad mig spørge om noget andet: Hvad siger Enhedslisten til det, hvis Finland gerne vil være medlem af NATO?
Det taler jo for et nordisk samarbejde.
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Selvfølgelig skal man kunne svare igen, men hvor ender det henne?
Det kunne jeg godt tænke mig at Venstre eller nogle af de andre partier, som er med i det nationale kompromis, svarede på.
Jeg kan høre partier, bl.a. Venstre og Konservative, ikke være afvisende over for, at vi stiller amerikanske atomvåben på dansk jord, og hvornår stopper vi så den oprustning?
Hvornår stopper det?
For lige nu har I bare en plan, der hedder mere og mere, og det tror jeg simpelt hen kan blive rigtig farligt på sigt.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Tak til ordføreren.
Jeg kommer ikke til at stille et spørgsmål omkring NATO.
Det, jeg gerne vil høre ordføreren om, handler om: Under den her regering er den økonomiske ulighed stigende, og man kan også sige, at det jo foregår på Enhedslistens vagt, for Enhedslisten er støtteparti.
Kan ordføreren godt forstå, hvis der sidder nogle vælgere og borgere derude, som er skuffede over, at den økonomiske ulighed er stigende i en periode med en socialdemokratisk regering med Enhedslisten som støtteparti?
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Jeg tror, jeg vil svare det samme, som fru Pia Olsen Dyhr svarede heroppe fra talerstolen tidligere, nemlig at vi selvfølgelig er imod, at den økonomiske ulighed er steget.
Vi er rigtig, rigtig bekymrede over den situation, vi står i nu, og derfor knokler vi benhårdt i forhandlingslokalet for at få gjort noget for de fattigste i vores samfund.
Jeg synes, det er forfejlet, og derfor var vi i Enhedslisten heller ikke med i den reformaftale, der var, »Danmark kan mere I«, som jo er med til at tage penge bl.a. fra den grønne check og fra kontanthjælpsmodtagere.
Det synes jeg er helt forkert, men der er også initiativer, som jeg sådan set er stolt af, som jeg synes er rigtige, og som godt nok øger uligheden i forhold til Ginikoefficienten, men det synes jeg man bør gøre i forhold til nogle elementer.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-05:
Uligheden er stigende, vi har ingen reelle reduktioner – man har lavet aftaler omkring reduktioner i fremtiden – og udlændingepolitikken er desværre i store hovedtræk stadig den samme, som Anders Fogh Rasmussen og Lars Løkke Rasmussen førte med Inger Støjberg og Pia Kjærsgaard.
Det giver jo selvfølgelig anledning til at spørge ordføreren, om der er en rød-grøn grænse.
Eller er sandheden bare, at den ikke findes, og at man bare, uanset hvad regeringen gør, støtter den?
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
Nej, og det ved hr. Sikandar Siddique også udmærket godt.
Det er derfor, vi har lavet et forståelsespapir efter tidligere ret store frustrationer med socialdemokratiske regeringer, og der er kommet resultater: Rigtig store investeringer i velfærd, rigtig store grønne initiativer, om end vi ikke synes, at de rækker langt nok.
Der er også kommet en midlertidig børneydelse for de fattigste børnefamilier, og så har vi lavet nogle forbedringer, om end de er uendeligt små – og det gør ondt i mit hjerte – på udlændingeområdet, og det er derfor, vi er parlamentarisk grundlag for den her regering og ikke for en højrefløjsregering, som vil det stik modsatte af, hvad Enhedslisten vil.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-04-05:
Jeg vil også tale om NATO.
Vi har jo talt en del om det, men jeg tror stadig væk ikke helt, jeg forstår det.
Så mit spørgsmålet er sådan helt ganske enkelt: Hvorfor i alverden er det, at Enhedslisten og fru Mai Villadsen vil have Danmark ud af NATO?
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
NATO synes vi på nogle punkter har ageret meget, meget forkert i de seneste år, man har været den aggressive part i en såkaldt forsvarsalliance, i angrebskrige, som vi jo set er endt fuldstændig horribelt.
Der tænker jeg på Afghanistan og Libyen, og det kan vi selvfølgelig ikke bakke op om.
Desuden står NATO jo for oprustning, og det er vi modstandere af i Enhedslisten.
Det kan godt være, at man på nogle punkter bør omlægge og ændre nogle dele af forsvaret, men en aggressiv oprustning med flere kampfly og flere angrebskrige er vi imod.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2022-04-05:
Jeg noterede mig, at fru Mai Villadsen i svaret til hr. Søren Pape Poulsen havde meget fokus på amerikanske a-våben på dansk jord.
Det er SF sådan set også imod, men jeg synes ikke, det er den største sikkerhedstrussel, vi står med.
Jeg synes, at den største sikkerhedstrussel mod Danmark faktisk er Putin og Ruslands aggressioner.
Det vil jeg bare gerne høre om fru Mai Villadsen er enig i.
Og når vi så kigger ind i det billede, hvad er det så, vi skal stille op imod det?
Hvis vi ikke skal være en del af NATO, skal vi så forsvare os selv i Danmark, eller hvilken forsvars- og sikkerhedspolitik ser Enhedslisten skal forsvare Danmark?
Mai Villadsen (EL), 2022-04-05:
I Enhedslisten kan vi klart se dilemmaerne.
Der kommer et pres på os alle sammen.
Det er på velfærden, privat, i økonomien og på pengepungen.
Noget, jeg er rigtig glad for, er, at man fra Folketingets side har valgt at sige: Vi hjælper de her ukrainere med så hurtigt som muligt at komme i arbejde, få børnene ud i folkeskolen, eller i hvert fald ind i uddannelsessystemet, og blive en del af samfundet.
Jeg tror, det er det, der er det klogeste at gøre for alle flygtninge.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-04-05:
Og det er fortsat Radikale Venstres ambition at lette skatten – det har vi lige gjort i en reformaftale – og det vil vi gerne være med til igen, når det kan give mening.
Det var en illustration af, hvor ekstremt vigtigt det er for Radikale Venstre, at vi ikke udhuler udviklingsbistanden, og det var en illustration af, hvor helt ekstremt langt vi er villige til at gå.