runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-16:
Tak for det.
Man kan mærke, at julestemningen er ved at indfinde sig i Folketingssalen, men det er den ikke, når man tænker på de her barselsordninger, som man nu har besluttet her i Folketinget.
Det er en frygtelig umyndiggørelse af borgerne, en klientgørelse.
Jeg forstår godt, at socialisterne mener, at det her er en god idé, for de mener, at de bedst af alle kan diktere og detailstyre borgernes liv; så længe de gør det i stigende grad, er de glade.
Man skal altså være varsom med at tage ordet liberal i sin mund, hvis man har den grundholdning, at man er bedre til at detailstyre borgernes liv, end de selv er.
Vi kommer aldrig til at støtte sådan et forslag.
Og jeg vil sige, at vi i Nye Borgerlige mener, at vi skal have indrettet det her på en anden måde med en anden ordning.
Vi mener, at barslen skal følge barnet.
Så kan man herinde finde ud af, hvor mange penge man vil bruge på det, og hvor lang en periode det skal være.
Ud over det skal det sættes fuldstændig frit: Barsel følger barnet, og om det så er far, mor, bedstefar, bedstemor eller onkel, så har vi tillid til, at familierne bedst selv kan træffe den beslutning.
Så når man kigger på en liste over, hvem der bedst ved, hvad der er bedst for barnet, ja, så tillader jeg mig at sætte mor som nr. 1, også før far.
Far kan godt komme som nr. 2, men ofte er det nok mor, der ligger som nr. 1, og så ligger far som nr. 2.
Men hernede, nederst nede, måske som nr. 99 på listen, ligger Folketinget.
Helt dernede ligger Folketinget.
De ved ikke bedst, hvad der er bedst for barnet.
Det ved forældrene i langt størstedelen af tilfældene.
Derfor skal man ikke gøre sådan noget her, hvor man detailstyrer folks liv.
Det burde man ikke gøre.
Vi kommer aldrig til at støtte sådan noget i Nye Borgerlige.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-16:
Tak for det.
Et folketingsflertal er blevet enige om, at en større del af barselsugerne skal tages af fædrene ude i familierne, og hvis fædrene ikke tager de uger, skal familierne miste ugerne.
Det er der naturligvis nogle familier der er kede af, for der findes familier, hvor fædrene af den ene eller den anden grund ikke kan eller ønsker at tage de barselsuger.
Det vil sige, at disse familier jo altså mister uger, hvor de kan være på barsel med deres nyfødte barn.
Så kommer dette borgerforslag så som et svar på det.
Problemet opstår jo der, hvor man, et folketingsflertal, fra starten siger, at man ikke kan overlade det til mor og far selv at finde ud af, hvem der skal tage barslen.
Altså, problemet opstår, når man har dette ønske om, at forældre, fædre og mødre, skal være ens i forhold til deres ønsker og deres valg af antal barselsuger, at der skal være øremærkede uger til fædrene, som de skal tage, hvis familierne overhovedet vil have de uger som barsel.
Og hvis man går endnu længere, som Liberal Alliance vil, så kan man også tildele ugerne til andre, f.eks. kan en bedstemor eller en bedstefar, som har tid og overskud til det, også få fri fra arbejde og tage nogle af de her uger, som moren eller faren alternativt ville have taget.
Det er den vej, man burde gå.
Nu gør et folketingsflertal så noget andet, nemlig at sige, at familierne skal miste uger, hvis faren ikke tager dem, og så foreslår man med det her borgerforslag, at familierne så bare skal have et tilsvarende antal ekstra uger.
Det gør jo barselsordningen dyr, og vi har i forvejen en dyr barselsordning i Danmark.
Der er rigtig mange barselsuger, som betales af det offentlige i Danmark, og her foreslår man altså, at der lægges et par måneder oveni, og det er vi ikke tilhængere af.
Vi synes, vi har en meget rundhåndet barselsordning i Danmark, og vi ønsker ikke at gøre den endnu mere langvarig med 2 måneder ekstra oveni, og derfor må vi stemme nej til borgerforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-16:
Tak, formand.
Vi er også med i den aftale om øremærket barsel til mænd, som blev lavet for nylig, og som er på vej igennem Folketinget, og den er vi glade for.
Det er en god aftale.
Hvis det var sådan, at det her borgerforslag var kommet oven i det, så havde det været en perfekt aftale efter vores mening.
Så vi modtager signalet fra de 50.000 mennesker, som har skrevet under her, og det er bare at være ærlig: Når man som Alternativet her er gået med i en aftale om at lave et stykke politisk håndværk, så kan man ikke bare bryde ud og lave den om.
Det vil vi simpelt hen bare være ærlige omkring.
Så vi kan ikke stemme ja til borgerforslaget, men vi tager det ned, og måden, vi vil vise, at vi har modtaget signalet, på, er selvfølgelig ved at arbejde videre på at få nogle flere uger oveni.
Vi vil også gerne være med til at drøfte, om vi kan få alle ugerne oveni.
Jeg ved, det er dyrt, men der er jo finanslovsforhandlinger, hvor et større beløb er i spil.
Så vi er åbne.
Vi mener, at vi er kommet et stykke med den aftale, vi lavede omkring øremærket barsel, men vi er slet ikke i mål.
Så tak til dem, der har stillet borgerforslaget, for at skubbe det videre.
Nu kigger man jo på tallene for, hvordan effekten bliver af det her.
Kommer vi mænd til at tage væsentlig flere uger?
Og det er jo svært nu at vide det præcist.
Vi kan kun kigge på tal, men det ville være forfærdeligt, hvis det er sådan, at det viser sig om et par år, at vi slet ikke kan finde ud af at tage den barsel, og at vi derfor i virkeligheden har sørget for, at børnene kommer meget længere tid i institution.
Meningen er jo, at de skal være sammen med os fædre.
Så jeg vil virkelig gerne appellere til, at vi viser noget røv i bukserne … undskyld, formand.
Det eneste, vi kan risikere, er at være mere sammen med vores børn, og hvor farligt er det?
Det vil virkelig være godt for de små.
Så med de ord vil jeg sige, at jeg desværre ikke kan støtte borgerforslaget, men vi er glade for intentionen.
Vi er glade for signalet, og vi arbejder videre med det.
Tak, formand.
Fatma Øktem (V), 2021-12-16:
Vi mener, at det er ret liberalt at sige, at der skal være ligestilling og lige rettigheder og lige muligheder til forældrene, både til far og til mor – ja, det synes jeg er ret liberalt.
Og stadig væk: Det er en opgave, som vi skulle løse.
Det har vi gjort.
For os har det været altafgørende, at der var mest mulig frihed til familien, at der var størst mulig fleksibilitet, at det her omhandlede lønmodtagere, og at de selvstændige stod udenfor.
Det har vi sikret.
Men det er også rigtigt, at Venstre har set noget ligestilling i det her.
Det er rigtigt, at vi kan se, at det er med til at øge ligestillingen, både på arbejdsmarkedet, men også i hjemmet.
Så det er noget ekstra.
Jens Rohde (KD), 2021-12-16:
Nu har jeg jo fulgt hele opløbet, for det er jo en diskussion, der har pågået i EU-sammenhæng faktisk i mange, mange år.
Og der vil jeg bare gerne lige understrege over for hr. Henrik Møller, at intentionen i det europæiske forslag aldrig nogen sinde har været at forringe barselsordningen i noget land.
Det er der jo nogle – man kan så mene med rette eller urette – der rent faktisk mener, og det mener vi er tilfældet med den implementering af direktivet, som man laver her i dag.
Det har aldrig været hensigten i europæisk sammenhæng, at man skulle gøre det.
Kan hr. Henrik Møller bekræfte det?
Henrik Møller (S), 2021-12-16:
Det var vel egentlig lige så meget et spørgsmål, som det var en konstatering.
Jamen det tror jeg sådan set er rigtigt, i forhold til at hr. Jens Rohde formentlig har været tættere inde over hele processen omkring EU; men vi synes stadig væk, at der ligger en styrke i det her.
Vi har stadig væk 52 uger i Danmark, og jeg er sådan set med på de bemærkninger, der var før, om, at udgangspunktet jo er, at vi selvfølgelig når op på 100 pct., i forhold til at mændene rent faktisk også får den her barsel, som er der.
Når vi når dertil, mener vi sådan set ikke, at der ligger nogen forringelser i det her – tværtimod ligger der en styrke i, at begge forældrene er inde over.
Jens Rohde (KD), 2021-12-16:
Er det for forældrene, eller er det for barnet?
Henrik Møller (S), 2021-12-16:
Som udgangspunkt er det vel for begge parter, altså.
Det er jo i forhold til det også et spørgsmål om forældrene sammen med deres barn.
Så jeg mener ikke, at orloven entydigt kun er til for en enkelt part; jeg mener, at den er til for den samlede familie.
Bent Bøgsted (DF), 2021-12-16:
Jeg tror lige, jeg nåede at trykke mig ind i tide.
Jeg har bare et spørgsmål til det, som hr. Henrik Møller siger, med, at det er begge parter.
For man fratager jo forældrene muligheden for selv at planlægge en forældreorlov.
Fra regeringens side går man ind og dikterer det: Vi skal nok bestemme, hvordan jeres barselsorlov skal være.
Det er en forkvaklet holdning i forhold til ligestilling.
Man bruger ligestillingen som et redskab og siger, at forældrene ikke er gode nok til selv at styre, hvem der skal have barselsorlov og hvornår.
Det er, fordi der er mange lande, der ikke har nogen barselsorlov, og så vil man øremærke det.
Men med det her går regeringen jo direkte ind og ødelægger forældrenes ret til selv at bestemme, hvordan de skal indrette sig.
Henrik Møller (S), 2021-12-16:
Altså, nu er det regeringen, der få på puklen, men jeg vil godt sige, at det her er lavet i et bredt flertal i Folketinget, så det er jo ikke regeringen alene, der gør det her.
Men vi gør det jo på baggrund af et direktiv, der er kommet fra EU.
Men når nu det her direktiv er her, har vi valgt at omfavne det og sige: Vi kan godt se de positive perspektiver i, at vi får en højere grad af fordeling af ansvaret i familien, hvor vi tidligere har kunnet se, at det stort set kun har været kvinderne, der har påtaget sig det her.
Fatma Øktem (V), 2021-12-16:
Når 50.000 danskere har sat deres underskrift på et borgerforslag, er det kun rimeligt, at vi politikere også sætter os ned og nærlæser, hvad det er for nogle argumenter, som ligger bag forslaget, ligesom ved alle andre forslag.
Så det har jeg selvfølgelig også gjort med dette borgerforslag om at udvide dagpengeretten under barsel.
Jeg kan på første linje læse, at forslagsstillerne skriver, at »EU's orlovsdirektiv er en kærkommen fornyelse af den danske barselslov«, fordi danske forældre ligestilles under barslen.
Og det er jeg enig i.
Vi lavede en politisk aftale i efteråret, der handlede om at implementere EU's orlovsdirektiv.
Jeg ved godt, at man i debatten nogle gange kan opfatte det, som om der ikke er et direktiv, men at det er noget, som regeringen, Venstre og de andre partier, som står bag aftalen, har fundet på.
Men det bygger faktisk på et orlovsdirektiv – først og fremmest.
Jeg vil så sige, at vi endelig fik indrettet det danske barselssystem sådan, at alle danske forældre nu endelig har fuldkommen lige ret til at gå på barsel med deres nyfødte barn.
Ud over at det var en bunden opgave, var det også en af de vigtige grunde til, at Venstre deltog i aftalen.
Når man læser videre i forslaget, kan jeg godt blive lidt bekymret for, om det vil udvande lige præcis formålet om at sikre bedre ligestilling mellem forældrene i forhold til barsel, også på arbejdsmarkedet.
For forslaget handler helt konkret om at udvide dagpengeretten, så vi ikke kun øremærker 9 uger til begge forældre, men også giver 9 uger yderligere, som forældrene kan deles om.
Det skal ske for at skabe sikkerhed for, at de 9 uger ikke går tabt, så børnene kommer tidligere i daginstitution, hvis fædrene ikke gør brug af deres nyvundne ret til barsel.
Det vil sige, at forslaget altså handler om, at lige ret til barsel er godt, hvilket jeg er enig i, men også om, at vi ikke kan stole på, om fædrene nu vil gøre brug af deres ret til at gå på barsel.
Mange tak.
Jeg mener, det er at undervurdere de danske fædre.
Der kom en undersøgelse i efteråret, som viser, at hovedparten af danske fædre, som er indstillet til det, vil gøre brug af den øremærkede barsel, de nu får.
Jeg er med på, at hovedparten ikke betyder alle, men jeg er også med på og ved, at det heller ikke er alle mødre, der tager den fulde barsel.
Det er den enkelte familie, der indordner sig og selv bedst ved, hvad der passer lige præcis til dem.
Og jeg kan bare sige: Havde Venstre ikke været med i den aftale, talte vi ikke om 9 ugers forlængelse i dag, men om 14 ugers forlængelse.
Havde Venstre ikke været med i den aftale, talte vi ikke kun om lønmodtagere i dag, men også om selvstændige.
Forslaget handler i høj grad også om økonomi.
Samtidig vil det hvert år trække ca. 8.600 personer ud af arbejdsmarkedet.
Det kan vi i Venstre ikke bakke op om.
Bent Bøgsted (DF), 2021-12-16:
Nu er ordføreren jo meget ivrig efter at læse om EU-orlovsdirektivet.
Det er så, hvad det er, men i det næste punkt står der, at det omvendt er trist for de mange tusind børn, hvis fædre ikke kommer til at bruge retten til barsel, da øremærkningen ikke kan overføres til mor.
Det, der sker her, ved at Venstre er med i aftalen, som vi lige har vedtaget – desværre burde det her forslag være kommet, før vi vedtog det andet forslag – er, at Venstre har sagt ja til at låse 9 uger fast til faren, som ikke kan overføres til moren, hvis faren ikke kan tage dem.
Det vil sige, at børnefamilierne mister retten til 9 uger.
Vi kunne have ladet barselsorloven være, som den var, og sagt, at vi giver 9 uger oveni, som fædrene kunne få, og hvis ikke de tager det, mister de dem, og forældrene havde det år i behold.
Det kunne vi have gjort, hvis der havde været vilje til det.
Det var der ikke, også på grund af det EU-direktiv, som Venstre er meget optaget af.
Men det, som ordføreren har været med til, er, at man fratager familierne selvbestemmelse til selv at planlægge barslen.
Fatma Øktem (V), 2021-12-16:
Jeg ved ikke, hvad spørgsmålet var – om der var et spørgsmål, eller om hr. Bent Bøgsted blot gerne ville fortælle, hvad han synes om det.
Det ville der ellers være plads til, når det er sådan, at hr. Bent Bøgsted får ordet.
Ordføreren har jo mulighed for at stille mig spørgsmålet, hvis det er, at der er et spørgsmål.
Bent Bøgsted (DF), 2021-12-16:
Jeg vil gerne skære det ud i pap, hvis ordføreren ikke forstår det.
Hvorfor går Venstre ind og siger: Vi låser 9 uger fast til faren, som ikke kan overføres til moren, hvis ikke faren tager dem?
Dermed fratager man forældrene selvbestemmelsen.
9 ugers barsel er væk, hvis ikke faren har mulighed for at tage den.
Det kan være af økonomiske årsager; det kan være af mange årsager.
Det er ikke alle, der får løn under barsel.
Det er dagpenge.
Og hvis de har en høj løn, går de ikke ind og tager den barsel.
Så i dag er det sådan, at moren så kan afholde det hele.
Men Venstre fratager forældrene selvbestemmelse.
Hvorfor gør Venstre det?
Fatma Øktem (V), 2021-12-16:
Hr. Bent Bøgsted ved udmærket godt, at der er et direktiv, vi skal have implementeret, men det, hr. Bent Bøgsted glemmer at sige, er, at Venstre godt kan se nogle gode perspektiver i det, også på ligestillingsområdet, også med hensyn til ligestilling på arbejdsmarkedet og ligestilling i hjemmet, hvor vi kan se, at det stadig væk er kvinden, der har de fleste opgaver.
Men når det så er sagt, bliver hr. Bent Bøgsted ved med at få det til at lyde, som om det er Venstre, der kommer med det her.
Det er det ikke.
Det er en bunden opgave, vi lever op til, men jeg kan forsikre, at det er Venstres fortjeneste, at det blev en minimumsimplementering, og at det ikke er 14 uger, men 9 uger, vi drøfter i dag.
Jens Rohde (KD), 2021-12-16:
Jeg skal med det samme beklage det med telefonen.
Jeg troede, at jeg havde sat den på lydløs, men så ringer uret på min arm, og så larmer det, og det skal jeg beklage.
Nå, fred være med det.
Fru Fatma Øktem, vi taler om nogle grundlæggende værdier her, og som tidligere Venstremand kender jeg jo det der liberale dna, hvor det i hvert fald i tidligere tider var utænkeligt, at Venstre ville have argumenteret for det her, sådan som hr. Jakob Ellemann-Jensen, altså fru Fatma Øktems formand, gjorde det, da vi havde debat om det sidste gang her i salen.
Og der må jeg sige, at der lød det jo på mig meget, som om Venstres formand faktisk så det her som det rigtige liberale værdisæt.
Han kunne ikke se, at der var nogen indskrænkning i menneskers frihed ved det på barselsområdet.
Er det rigtigt forstået?
Jane Heitmann (V), 2021-12-16:
Tak for det, formand.
Efter dagens afstemninger om ændringsforslagene til L 84 ønsker Venstre, at de nye lovforslag, L 84 A og L 84 B, henvises til udvalget til fornyet udvalgsbehandling.
Venstre kan støtte dagens ændringsforslag, men vi ønsker, at der evalueres på de dele af lovforslagene, som indeholder både væsentlige og principielle ændringer i gældende retstilstand og patientrettigheder.
Marie Krarup (DF), 2021-12-16:
Tak for ordet.
Dansk Folkeparti har stillet to ændringsforslag til L 56.
Dansk Folkeparti ønsker med disse to ændringsforslag at udtage alle cirka 530 personer fra den islamiske landegruppe, dvs. fra mellemøstlige og nordafrikanske lande plus Pakistan og Tyrkiet, de såkaldte MENAPT-lande, for efterfølgende at sætte disse personer over på et andet lovforslag, sådan at det kan tydeliggøres, hvilke partier der stemmer for at give statsborgerskab til borgere fra MENAPT-lande, og hvilke partier der stemmer imod.
Dansk Folkeparti vil stemme imod, fordi vi ønsker at undgå, at Danmark bliver islamiseret, og det bliver Danmark naturligvis, hvis en meget stor andel af landets borgere har en islamisk kultur.
Men vi vil også gerne have en grundigere behandling og mere information om personerne fra MENAPT-landene, f.eks. vil vi gerne have oplysninger om, om der er forfulgte kristne iblandt dem, for dem ønsker vi ikke at stemme imod.
Man kan ved en behandling af dem som en særlig gruppe også gå dybere ind i personernes vandel, og der er blandt dem, der er omfattet af de ændringsforslag, vi har stillet, personer, der har begået en del kriminalitet, som er af en karakter, som gør, at de ikke udelukkes fra statsborgerskab ifølge cirkulæret, men alligevel har begået så meget, at det kan virke underligt, at de ikke har fået en midlertidig udelukkelse, dvs. en karensperiode fra dansk statsborgerskab.
Derfor vil vi kraftigt opfordre til, at Det Konservative Folkeparti stemmer for vores ændringsforslag, sådan at vi kan give denne særlige gruppe en mere grundig behandling og tage stilling til, om vi bl.a. virkelig ønsker en stærkere islamisering af Danmark og at give statsborgerskab til folk, som har begået flere kriminelle ting.
Tak for ordet.
Susan Kronborg (RV), 2021-12-16:
Tak, formand.
Først skal jeg lige indlede med at sige tillykke til de kvinder, mænd og børn, som rent faktisk har opfyldt alle de her svære krav og nu er kommet på lovforslaget om indfødsret.
Og jeg vil gerne bruge lejligheden her til at fremhæve, at det fremgår af den nye indfødsretsaftale, som er indgået her før sommerferien mellem Venstre, Konservative, Liberal Alliance og selvfølgelig regeringen, at man netop opdeler lovforslaget.
Det er jo i sig selv chokerende, kan man sige, at det er de her omtalte partier, nemlig Venstre, Konservative og Liberal Alliance samt regeringen, som i aftalen har aftalt, og jeg citerer: »Regeringen forpligter sig med aftalen til i fremtidige lovforslag om indfødsrets meddelelse på baggrund af ansøgerens statsborgerskab at anføre ansøgerne i områdegrupperne nordiske lande, andre vestlige lande, MENAP-lande samt Tyrkiet og andre ikke-vestlige lande.«
Oplysningerne er fremgået af tidligere indfødsretsmeddelelser, således at det er selve kravet om gruppering, der er fastslået i indfødsretsaftalen.
Vi har jo alle vidst, at aftalen er en affyringsrampe for et muligt ændringsforslag om en opdeling af forslaget til lov om indfødsrets meddelelse, som vi så her i dag kan konstatere, at Dansk Folkeparti har stillet.
Vi har også alle vidst, at spørgsmålet nu er, om der i Folketinget er flertal for at nedstemme et udskældt lovforslag med listen over godkendte statsborgerskabsansøgere, der kommer fra muslimske lande.
Og jeg vil også gerne lige fremhæve statsborgerretskonventionens artikel 5.
Det fremgår nemlig af den, at: »En kontraherende stats regler vedrørende statsborgerret må ikke indeholde forskelle eller omfatte praksis, der indebærer, at der finder forskelsbehandling sted på grund af køn, religion, race, hudfarve, national eller etnisk oprindelse.«
Så kan man jo spørge sig selv, om den her aftale, der er indgået, rent faktisk er i strid med statsborgerretskonventionens artikel 5.
Ministeriets jurister har selv vurderet, at staten kan ifalde erstatningsansvar ved en opdeling af lovforslaget om indfødsrets meddelelse efter lande eller områder.
Dette er, forudsat at et flertal konsekvent stemmer nej til lovforslaget omfattende ansøgere fra MENAP-lande eller Tyrkiet.
Så vil disse personer kunne rejse et erstatningskrav mod Danmark for at handle i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Radikale er rystet over indfødsretsaftalens hjemlede opdeling.
Vi er chokerede over ændringsforslaget om udskillelse af godkendte ansøgere fra MENAP-lande eller Tyrkiet.
Men vi vil i Radikale blive ved med at arbejde for, at vi overholder retsprincipper og konventioner, og arbejde for, at vi ikke kommer til at ulejlige skatteyderne med at skulle betale erstatninger via fælleskassen.
Så med de ord vil jeg gerne sige tillykke til dem, der rent faktisk er endt med at komme på lovforslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2021-12-16:
Men hvis man går glip af en indtægt, som man ikke havde forventet, men som man alt andet lige også ofte kalkulerer med og regner med i de modeller, der bruges, vil det jo også på bundlinjen føre til, at der vil være en merudgift.
Det er bare det, vi skal tage højde for.
Jeg kan ikke svare på regnestykket, for vi har ikke lavet regnestykket.
Det er derfor, at jeg i dag i Folketingssalen siger, at vi gerne vil lave det regnestykke, så vi kan få en ordentlig drøftelse under andenbehandlingen.
Jette Gottlieb (EL), 2021-12-16:
Tak for det.
Presset på sygehusvæsenet er en realitet.
Det ved vi alle sammen, og for at hjælpe på presset letter man her muligheden for at gøre en ekstra indsats.
Den allerede etablerede ordning udløber med årets udgang, og derfor er dette forslag beregnet til at forlænge ordningen.
Med den her ændring er vi faktisk i gang med at skabe en ny normal, for det bliver for hele næste år.
Det er jo egentlig meget godt, for det rører ved det mere principielle, altså om ægtefællers gensidige afhængighed er en god idé.
Det mener vi ikke i Enhedslisten; vi er principielt modstandere af denne gensidige afhængighed.
Vi er derfor fuldstændig klar til at bruge de erfaringer, vi får på det her område, til at nå frem til at få afskaffet modregningerne permanent og ikke kun, når det i forskellige situationer er behændigt at gøre det af forskellige grunde.
Så vi ser altså frem til, at man ud fra det her kan få erfaringer, der fører frem til, at vi kan afskaffe modregning permanent.
Jeg skal nok lade være med at stille ændringsforslag om det.
Det kræver, at man er inde i bureaukratiet, og det kræver, at man forstår ordningerne og ved, præcis hvornår man skal indberette og alt sådan noget.
Det er ikke godt, men sådan er det jo, når vi laver hastelove.
Enhedslisten støtter det her forslag og ser frem til ændringsforslaget fra ministeriet.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-12-16:
Mange tak for det.
Vi skal heller ikke tærske meget langhalm på det her.
Vi er jo glade for alle de mennesker, som kan og vil gøre en ekstra indsats hver dag for at sørge for, at vores borgere i Danmark bliver vaccineret.
Det er vi rigtig glade for, og der er ingen tvivl om, at vi bakker op om forlængelsen af den her ordning.
Samtidig ser vi selvfølgelig gerne, at vi får efterlønnere med.
Vi kunne alle læse Clara Jermiin Kiersgaard Olesens artikel i Politiken i går, hvor en efterlønner, Anna-Lisse, de facto får 71 kr. i timen, når alt er trukket fra, og det er jo ikke rimeligt.
Så vi bakker op om forslaget og ser som sagt gerne, at efterlønnere er med på ordningen.