runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Vi tror jo på, at et land som Danmark står sig stærkest ved, at vi faktisk overholder de internationale konventioner, men det betyder ikke, at vi bare skal læne os tilbage og så sige: Nå, så må det være, som det er.
Jeg håber da ikke, der er nogen af os, uanset om man er dansker eller udlænding, eller hvem man er, eller uanset om man er mand eller kvinde, der vil acceptere, at folk opfører sig på den facon.
Det er også derfor, vi skærpede straffene for voldtægt.
Og jeg har det da også sådan, at hvis man ikke er dansk statsborger og begår den forbrydelse og får en udvisningsdom, ja, så skal man selvfølgelig ud af Danmark.
Der kan vi så ryge ind i nogle andre udfordringer
visse steder.
Men jeg er jo glad for, at vi kommer til at tale om det her, for noget af det, jeg satte i gang, var lige præcis også at kigge på en ny voldtægtsbestemmelse.
Og jeg må sige, at der er kvinder i det her land, hvor man kan spørge, om de egentlig reelt er ordentligt beskyttet.
Det kan jeg se er på lovprogrammet, det ser jeg frem til.
Og jeg vil da glæde mig over, hvis Nye Borgerlige også vil være med til at gå konstruktivt ind i den diskussion, der handler om, at vi har brug for en ny voldtægtslovgivning, for det mener jeg faktisk vi har.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-03:
Jeg skal prøve at inddrage hr. Søren Pape Poulsen i noget, som han så har sagt, og det er jo, som hr. Søren Pape Poulsen gentagne gange siger, nemlig at det går godt.
Men det gør det altså ikke på alle områder.
Når vi kigger på antallet af voldtægter, er det stigende, og det har det også været kraftigt under den sidste regering med hr. Søren Pape Poulsen som justitsminister.
Der er altså kvinder i Danmark, som i dag må leve med, at de kan møde udenlandske voldtægtsforbrydere igen ude på gaden.
De må leve med frygten for, at de kan vende tilbage og fortsætte deres ugerninger.
Det har jeg ufattelig svært ved at acceptere som borgerlig, det har jeg ufattelig svært ved acceptere som mand, og det har jeg især ufattelig svært ved at acceptere som far til to piger.
Jeg kan ikke forstå, at andre ikke har det på samme måde, for hvis man havde det på samme måde, ville man sætte de her kvinders rettigheder, deres tryghed, deres sikkerhed foran nogle tekniske paragraffer i nogle konventioner, som vi selv har besluttet.
Så mit spørgsmål til hr. Søren Pape Poulsen er: Vil man være villig til at sætte de her kvinders rettigheder og tryghed foran nogle udenlandske kriminelle voldtægtsforbryderes rettigheder og sikre, at vi indskriver i dansk lovgivning, at vi altså på det her specifikke område sætter dansk lovgivning over europæiske konventioner?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Jeg må sige, at selv om spørgeren er et helt nyt folketingsmedlem, synes jeg, at det var en meget klog og smart måde lige at få mig inddraget i noget, jeg på ingen måde sagde.
Men vi vil rigtig gerne diskutere fremadrettet, hvordan vi skaber mere natur og vild natur i Danmark.
Men lige at tage mig til indtægt for en helt ny holdning til statsskovsapparatet
er nok lige at gå for vidt.
Men det var et godt forsøg.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-03:
Tak for det, og et dybtfølt tillykke, for hvem havde troet, at vi to skulle stå her, og at jeg skulle stå og stille et spørgsmål til Liberal Alliances formand.
Men det skal jeg, og det gør jeg gerne.
Tilbage i 2014 sagde Liberal Alliances daværende leder, hr. Anders Samuelsen: »Billedligt talt skal de vendes rundt i lufthavnen, ind i et fly og ned i en flygtningelejr i nærheden af, hvor de kom fra.«
Det er altså, hvad der svarer til et fuldstændigt asylstop.
Det sagde Liberal Alliance i 2014.
Orla Hav (S), 2019-10-03:
Tak for det, og tak til hr. Søren Pape Poulsen for en optimistisk og ovenikøbet lidt poetisk tilgang.
Det skal jeg prøve at vende lidt tilbage til.
Vi har også hæftet os ved, at Det Konservative Folkeparti på et tidspunkt trådte på bremsen i den daværende regering, da regeringen ville spille ud med et grønt udspil, som ikke var ambitiøst nok, hvad angik ambitiøse mål for naturen og ikke mindst initiativer, der gavner biodiversiteten, f.eks. i forbindelse med urørt skov og flere sammenhængende naturområder.
Så er det gode spørgsmål jo nu til hr. Søren Pape Poulsen, hvis parti gerne vil være borgerlige stemmer, der arbejder: Er Det Konservative Folkeparti indstillet på at indgå en aftale om vores spændende natur, urørt natur og bedre biodiversitet?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Ja, det kan jeg garantere for at vi er som udgangspunkt.
Det kommer selvfølgelig an på, hvad indholdet bliver, men selvfølgelig er vi det.
Det var også derfor, vi tidligere på dagen hørte fru Mette Abildgaard stille et spørgsmål om den plan for vores natur, der er stillet i udsigt efter de første 100 dage, og den vil vi faktisk gerne snart ind at diskutere.
Altså, bliver vi inviteret, garanterer jeg for, at vi møder op.
Jo, det kunne man selvfølgelig sige.
Men jeg synes også, at det, vi prøver at sige, jo er, at vi gerne vil have et mere enkelt skattesystem, for så kunne det også være, at der ikke skulle så mange medarbejdere til at administrere det.
Altså, vi har jo foreslået, at man simpelt hen gør det mere enkelt.
For det skulle gerne være sådan, at enhver borger og ethvert menneske i det her land sådan set kan forstå sin skattebillet.
Og hvis man kunne forenkle skattesystemet noget mere, kunne det også være, at der skulle bruges lidt færre penge på det bureaukratiske.
Malte Larsen (S), 2019-10-03:
Jeg er selvfølgelig glad for, at vi er enige om præmissen om, at skatteforvaltningen skal genoprettes, hvad der jo er en væsentlig forudsætning for, at vi har tilliden til et velfungerende skattevæsen, der kan være med til at gøre, at fundamentet under vores velfærdssamfund er stabilt.
Og så vil jeg da bare igen spørge jer om, om det ikke kunne fremgå lidt mere tydeligt af den sådan almindelige orientering, som man lader danskerne få fra Det Konservative Folkepartis side.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Jeg er i hvert fald enig i, at forudsætningen for et godt velfærdssamfund, der hænger sammen, også er, at vi har en skatteopkrævning, der fungerer.
Det er i øvrigt rigtigt, at på vores hjemmeside flyder det ikke med, at vi sådan har en politik for genopretning af skatteforvaltningen, og det ene og det andet og det tredje.
Vi har sådan mere generelle politikker, og så laver vi nogle gange sådan nogle politiske udspil.
Men jeg har det jo sådan, at jeg faktisk mener, at vi gjorde rigtig meget i den tidligere regering.
Vi satte rigtig mange penge af til flere nye centre.
Og jeg har det faktisk sådan, at jeg ikke kan vurdere, om det er det, der skal til.
Altså, det nye center: Hvis det er det, der skal til, så er det selvfølgelig en udfordring, man har.
Det må man jo diskutere i en sammenhæng.
Nu skal jeg jo ikke, tror jeg, lave finanslov med den her regering.
For hvis den ikke kan lave den første finanslov med sit parlamentariske grundlag, tror jeg den bliver nødt til at gå af.
Og jeg vil gerne samarbejde med regeringen.
Men jeg er ikke så ivrig efter, at den bliver siddende, at jeg vil hjælpe dem igennem den første finanslov.
Malte Larsen (S), 2019-10-03:
Tak, og tak til ordføreren for et godt og konstruktivt konservativt bidrag, der på flere områder peger i positiv retning.
Jeg har brugt en del af dagen på at lede efter Det Konservative Folkepartis holdning til en genopretning af skatteforvaltningen, f.eks. på jeres hjemmeside.
Jeg har desværre ikke fundet noget.
I vores finanslovsforslag afsætter vi 1,5 mia. kr. til en genopretning af skatteforvaltningen, og så vil mit spørgsmål være: Støtter De Konservative dette forslag, der er med til at sikre en retfærdig beskatning, så alle betaler korrekt skat og kan have en forventning om, at det gør alle andre også?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Jeg kommer meget rundt i Danmark, og jeg taler med rigtig mange virksomheder.
Og de er meget bekymrede for det her.
For man glemmer jo, at rigtig mange af dem, der bliver ramt, jo også er meget små virksomheder, folk, som måske siger: Vi har simpelt hen ikke råd til at generationsskifte; så må vi sælge virksomheden.
Så kan det være, at virksomheden ender i udlandet.
Og hvad har vi så fået ud af det?
Ja, en masse danske arbejdspladser, der så er mistet.
Altså, det gør virkelig ondt det her.
Altså, der bliver jo generationsskiftet helt vildt hos mange i øjeblikket, fordi man ved, hvad der venter.
Og jeg synes simpelt hen, at Danmark er bygget på de små og mellemstore virksomheder, på de familieejede virksomheder.
Skal vi nu ikke bare holde snitterne fra dem?
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Ja, jeg vil først gerne kvittere for en altid positiv tale fra Alternativets side og også håbe, at den kan føre til et tæt samarbejde om mange af de ting, som vi ser ens på.
Jeg synes, hr. Rasmus Nordqvist kom godt omkring både selvfølgelig størst og først klimaudfordringerne, men også kulturen, børnene, de udsatte.
Derfor har jeg også bare et spørgsmål om tilgangen til det.
Jeg bed på et tidspunkt mærke i, at Alternativet godt kunne lide at omtale sig selv som regeringens elskerinde, altså en, der dukkede op en gang imellem og forsvandt igen, eller hvad det var, og jeg tænker bare, at hvis vi for alvor skal gøre en forskel og måske især for klimaforandringerne, som har et lidt længere perspektiv, kræver det måske et mere fast forhold.
Og derfor er det egentlig bare et spørgsmål om, om Alternativet måske har gjort sig overvejelser om bare at melde sig fuldt og helt ind og sige, at man gerne vil tage medansvar for at være en del af det samlede flertal, der driver Danmark fremad.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Jeg er i hvert fald stærkt bekymret.
For det ændrer jo ikke på, at det skal betales.
Og nogle gange, når jeg lytter til den her debat, har jeg det oprigtige indtryk, at der er nogle mennesker, der går rundt og tror, at det her med at generationsskifte handler om, at hvis man ikke tager en stor andel til staten, er der nogle mennesker, der propper en masse penge ned i deres egne lommer.
Altså, det her handler jo om – og det er vi jo enige om – at virksomheden skal fortsætte i dag og skal tænde for maskinerne igen i morgen.
Forskellen er bare, at i morgen er det sønnen, der ejer den, i dag er det faren.
Hvorfor er det, man ikke kan gøre det, uden at staten skal have 15 pct.?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Hvis man tog det ud til sig selv, kunne jeg forstå det.
Altså, så er der jo en beskatning, der er barsk.
Men det her er jo at angribe danske arbejdspladser, hvor far og mor har siddet hjemme ved bordet og måske talt om at tage et lån i huset: Skal vi investere, sætte alt, vi ejer og har over styr på at skaffe en virksomhed?
Og når den så skal gå videre i næste generation, så skal staten have andel i det.
Jeg synes, det er så forkert , og jeg synes også, det er moralsk forkert.
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-03:
Ligesom hr. Søren Pape Poulsen har jeg også bemærket, at regeringen er kommet med et udspil om at hæve bo- og gaveafgiften, altså generationsskifteskatten på familieejede virksomheder.
Og i den forbindelse vil jeg spørge hr. Søren Pape Poulsen: Hvad er det, De Konservative mener om den imødekommelse, som trods alt er kommet fra Simon Kollerup, med, at så kan man afbetale over længere tid?
Mener hr. Søren Pape Poulsen, at det er en løsning, som hjælper virksomhederne?
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Det er også en smuk sang.
Med fare for ikke at kunne citere fra den rapport udfærdiget 2011-2014, synes jeg sådan set, vi fordomsfrit skal diskutere det.
Der er jo mange uden for Folketinget, der faktisk viser os vejen, hvis vi også kan stå sammen og finde pengene til det.
Så det diskuterer vi meget gerne.
Orla Hav (S), 2019-10-03:
Jeg har da bestemt en forventning om, at De Konservative bliver inviteret med, for ofte handler det her jo om, at vi har nogle fornuftige drøftelser i udvalgene osv., og dér er der jo god mulighed for at være med.
Når jeg spørger lidt om det, er det, fordi vi jo i forbindelse med den Natur- og Landbrugskommission, som lavede et glimrende stykke arbejde i perioden 2011-2014, oplevede, at den fine kommissionsrapport havnede i skuffen.
Den ville ellers have været et godt redskab til at skabe mere urørt natur.
Er man indstillet på at tage den op af skuffen igen og være med til at drøfte den konstruktivt ligesom med borgerlige stemmer, der arbejder, så vi kan synge »I skovens dybe stille ro«?
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-03:
Må jeg spørge: Hvad mener De Konservative så måske kan være konsekvensen af, at man hæver bo- og gaveafgiften?
Jeg ved, at hr. Søren Pape Poulsen har mange forbindelser rundtom i hele landet, og det kan jo eventuelt være, at hr. Søren Pape Poulsen har hørt noget til, hvad de forskellige siger rundtom i landet om, hvad konsekvensen vil være.
Er det noget, som hr. Søren Pape Poulsen har hørt om?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Nu gik vi jo sådan set til valg uden at pege på hverken den borgerlige eller den socialdemokratiske statsministerkandidat, og jeg synes, det er meget naturligt, at vi så også efter valget stadig væk står på de samme holdninger og ikke ændrer dem, bare fordi vi sådan set, må man sige, ikke havde et godt valg.
Derfor har vi tydeligt sagt til statsministeren, at vi, fra man begyndte at forhandle sammen med sit parlamentariske grundlag, i den grad gerne vil være en konstruktiv samarbejdspartner i forhold til både støttepartierne og regeringen, og det kommer vi fortsat til at være – en meget, meget konstruktiv samarbejdspartner, som også gerne kommer med gode løsninger på, hvordan vi løser de svære ting og dermed også løfter et ansvar.
Det har været vigtigt for os at sige oven på det her valg: Det blev ikke, som vi gerne havde set det, men det gør jo ikke, at vi så bare sætter os over i hjørnet og er sure, nej.
Så kommer vi netop og siger: Vi har faktisk gode ideer til at løse en masse af de ting, der skal løses nu, og det er også det samarbejde, som jeg også ser frem til, med De Radikale.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-03:
Jeg bekymrer mig også, som vi tidligere har hørt i dag, meget om Arktis.
Så jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren forklarer lidt om, om han mener, det er realistisk at have den holdning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Det er klart, at når vi vil skære så meget, er det jo over en bred kam, at der skal skæres ned i forsvaret.
Det er, fordi vi mener, at det er andre metoder, der skal til, hvis vi faktisk skal skabe fred, som jo er det, det går ud på.
Der skal vi i stedet for bl.a. satse – som vi også gør i selv samme regeringsprogram – på udenrigstjeneste og satse på internationalt samarbejde i stedet for.
Jeg kan ikke lige sige, hvad det er.
Men bl.a. har vi jo foreslået, at man ikke skulle gå ud og bruge et svimlende milliardbeløb på nye bombefly.
Niels Flemming Hansen (KF), 2019-10-03:
Tak til ordføreren for en glimrende tale.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor der konkret skal spares i forsvaret, og hvilke dele af vores igangværende militære deltagelse og beskyttelse af vores eget land, som fremover vil opleve at få færre midler til rådighed.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Jamen så er jeg bange for, at jeg ikke udtrykte mig klart nok, for det er sådan set et virkemiddel at tage landbrugsjord ud af produktion; det er sådan set et virkemiddel at sørge for at hjælpe med at omstille landbruget fra animalsk til vegetabilsk produktion; det er sådan set et virkemiddel at få styrket den kollektive transport, så vi får folk væk fra privatbiler og over i kollektive transport; det er sådan set et virkemiddel at få lavet en cykelhandlingsplan, så flere begynder at cykle i stedet for at tage bilen.
Så alt det er sådan set virkemidler, som skal til.
Så var der også den pointe fra talen, som jo vedrører hele vores økonomiske system, altså at vi siger, at vi bliver nødt til at se på, hvordan det er, vi kommer ned i forbrug, fordi det også er så stor en del af klimabelastningen.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-10-03:
Tak for dit svar.
Men igen er det, som du selv siger, ideer til, hvordan vi kommer i gang.
Men hvilke virkemidler skal der til, for at vi rent faktisk når det?
Og hvad vil I gøre for også at trække regeringen i den retning?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Vi har fremlagt forslag vedrørende forbrug – om, hvordan det er, vi kan sørge for at tvinge producenterne af de produkter, vi køber, til at producere dem, så de varer længere, altså så vi ikke konstant køber nyt og smider ud; hvordan det er, at vi igennem en halvering af momsen på eksempelvis reparationer understøtter, at folk igen begynder at få repareret ting i stedet for at smide ud og købe nyt, fordi det er billigere.
Så vi har fremlagt rigtig mange konkrete forslag til, hvordan vi kommer i gang med de her ting – både inden for transport og landbrug, men også inden for energiproduktion og inden for vores forbrug, som er så stor en del af den belastning, som vi lægger på klimaet som borgere i Danmark.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-10-03:
Tak for ordet.
Nu har vi jo talt rigtig meget om klima, som også er et vigtigt emne – det er vi heldigvis mange der er blevet enige om nu – men jeg kan dog godt lide at være lidt mere konkret.
I er jo kendt for være meget, meget ambitiøse, men man kan godt nogle gange komme lidt i tvivl om, hvordan vi så når alle de her mål.
Så derfor er mit spørgsmål: Hvilke konkrete redskaber og virkemidler vil Alternativet benytte for at nå en reduktion på 80 pct. af udledningen af drivhusgasser?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Der er nogle af vores finansieringsforslag, som lægger sig op ad det, og der er andre, der ikke gør det.
Vi har sådan set år efter år i den sidste valgperiode fremlagt finanslovsforslag.
Sidste år fremlagde vi en hel regeringsplan for, hvordan man kunne gøre det her, hvor vi flyttede rundt på ret mange milliarder.
Vi afsatte bl.a. 80 mia. kr. til den grønne omstilling.
Hvis de har det, er det dejligt, for
så kan vi måske gå tilbage til det og både se på pensionsbeskatning og grønne obligationer.
Vi skal jo have fundet nogle penge til det her.
Vi kan ikke sidde og vente på, at det kommer til næste år eller næste år igen.
Hvis vi skal nå de mindst 70 pct., skal vi i gang med det samme.
Katrine Robsøe (RV), 2019-10-03:
Vi takker også for det, og vi vil glæde os til at kigge mere på de her grønne obligationer.
Det er en rigtig spændende idé.
Det, vi også umiddelbart kan se af det, der er lagt frem af Alternativet, er, at der er nogle gengangere fra SF's og Enhedslistens økonomiske tanker.
Der er mit spørgsmål bare: Er det sådan, at I f.eks. lægger jer op ad nogle af de finansieringsforslag, som SF og Enhedslisten er kommet med?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Nu har vi jo netop gang på gang fremlagt finansieringsplaner.
For et år siden kom vi med et regeringsgrundlag, hvor vi faktisk rejste 80 mia. kr. til en grøn omstilling.
Der rystede alle på hovedet.
Og så har vi det jo bare sådan i Alternativet, at vi siger: Okay, den løsning kunne de ikke lide, men så finder vi da en anden.
Vi prøver faktisk at være løsningsorienterede og komme op med løsninger i stedet for at sidde og vente på, at andre gør det.
Vi prøvede at komme med det forslag, at man skulle fremrykke beskatningen af pensionsopsparingerne.
Der kunne man rejse rigtig mange penge.
Der bliver rystet på hovedet hele vejen rundt.
Og så siger vi: Okay, hvis I ikke er med på den, jamen så er der den her løsning, som er prøvet af i Holland, som faktisk er en god måde, så lad os prøve det.
Vi sidder ikke og venter.
Vi kommer faktisk hele tiden med løsninger til, hvordan vi kan komme videre med det her.
Så kan det godt være, at det ikke er inden for den radikale spilleplade, men det er i hvert fald inden for spillepladen af, hvordan man normalt gør tingene.
Så det er sådan set inden for spillepladen.
Men jeg mener i den grad, at det er realistisk at begynde at se på, hvordan vi arbejder med nedrustning i stedet for oprustning.
Altså, jeg synes faktisk, at det, man ser i forhold til Arktis, er uhyggeligt.
Jeg er bange for, at det bliver et spændingsområde i stedet for et afspændingsområde.
Fordi nogle gør noget, hvorfor skal vi så gøre noget mere?
Nej, hvordan kan vi gå ind og arbejde med konfliktløsning og med nedrustning i stedet for?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2019-10-03:
Selv om der jo er masser af eksempler på, at partiet Alternativet og partiet Venstre overhovedet ikke er enige om, i hvilken retning vi skal, og hvordan vi kommer derhen, så er der i hvert fald også et eksempel på et område, hvor vi er enige, nemlig afgiften på cigaretter.
Hvad mener ordføreren for Alternativet om, at regeringen kun vil øge afgiften på en pakke cigaretter med 10 kr. over 2 år?
Og vil Alternativet være med til at finde et flertal uden om regeringen?
Kim Valentin (V), 2019-10-03:
Jeg er bange for, at det ikke opfyldte konkretiseringen af det.
Men det vil jeg gerne hjælpe med, så det vil jeg gerne have en samtale med ordføreren om senere.
Det næste spørgsmål går så på: Kan ordføreren gøre det samme for husholdningerne?
Der forstår jeg at vi er lidt mere på hjemmebane.
Og vi hørte også om grønne obligationer – meget interessant, spændende at drøfte.
Men kan vi få de samme tre konkrete, hurtige forslag på husholdningssiden?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Også hurtigt?
Nu synes jeg lige, vi stresser den lidt.
Altså, vi har jo f.eks. foreslået – for vi er ikke bange for at bruge afgifter som et godt redskab til at få ændret adfærd, også hos virksomheder – hvordan man kan bruge nogle af de afgifter til at geninvestere i virksomhederne til at lave den grønne omstilling, netop for at hjælpe virksomhederne til den grønne omstilling.
Så hvis man arbejder med klimaafgifter, grønne afgifter, og hvordan der kan ske et tilbageløb, så får vi hele tiden understøttet, at virksomhederne går i den rigtige retning og dermed bliver den medspiller, de skal være.
Men jeg tror, det er meget vigtigt at kigge hinanden i øjnene, også virksomhederne, og sige: Vi mener det her alvorligt.
Vi har det her mål nu – jeg kan ikke lige regne ud i hovedet, om det er 98 pct. af Folketinget, der deler et 70-procentsreduktionsmål.
Så skal vi se på virksomhederne og sige, at så er det altså nu, vi rykker, og ikke noget med: Hvordan er det, vi rykker om 20 år?
Nej, vi skal i gang allerede i morgen.
Og vi ønsker bl.a. at sige: Jamen de afgifter, man kan lægge på CO 2 , forskellige energiformer osv., kan vi gøre som tilbageløb.
Samtidig skal vi se på forskning og udvikling.
Samtidig skal vi også se på, hvordan vi kan understøtte samarbejdet mellem virksomhederne, så vi opnår mere symbiose, som man f.eks. har i Kalundborg og andre steder i landet.
Kim Valentin (V), 2019-10-03:
Tak for en meget positiv tale fra ordføreren.
Jeg havde jo forventet et eller andet i en anden retning.
Jeg havde forventet et eller andet med, at ordføreren syntes, at han havde været udsat for det største politiske tyveri eller noget af den slags i løbet af valgkampen, altså at alle havde hugget jeres politik på klimaområdet.
Men sådan er I ikke i Alternativet.
Det er dejligt, og det vil jeg gerne rose jer for.
Venstre har jo også taget en ægte grøn politik op.
Vi mener f.eks., at det ikke er nok at flytte CO 2 til andre lande.
Vi skal rent faktisk nedbringe det, og det tror jeg faktisk vi ret hurtigt kan finde en ret stor enighed om.
Det, jeg godt vil spørge ind til, er lidt mere konkrete forslag fra jer.
Lad os nu antage, at jeg er en virksomhedsejer.
Hvordan vil ordføreren motivere mig som en medspiller på klimadagsordenen – konkret og hurtigt med tre forslag?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Det handler jo først og fremmest om – og jeg er ikke hundrede procent inde i alle detaljerne, så jeg kan ikke stå og liste kataloget op – hvordan vi ruller de reformer tilbage, så vi hjælper den enkelte borger i dag.
Jeg synes bare, det er vigtigt, at vi går på to ben, så vi også samtidig får skabt et andet system, så vi ikke kun retter op på fejlene i det, der er i dag, men at vi også får skabt et nyt system, som baserer sig på mennesker.
Det tror jeg bare er meget vigtigt at vi holder fokus på.
Meget hurtigt kan man blive skubbet over i bare at stå og rydde op efter andres fejl.
Jeg tror, vi også skal turde tage skridtet videre.
Victoria Velasquez (EL), 2019-10-03:
Tak for det, og tak for at være med til at fortsætte det her arbejde.
Er der noget lidt mere konkret, hvor ordføreren tænker, at det er her, vi skal starte arbejdet?