runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-20:
Det gik stærkt.
Voldtægt er jo simpelt hen en så forfærdelig og skrækkelig handling, man kan begå, og derfor vil jeg høre: Vi har nogle mennesker i vores samfund, som har brug for beskyttelse fra andre, herunder personale på botilbud og personale på sygehuse og personale i hjemmeplejen og andre steder.
For som jeg netop også sagde fra talerstolen, så kører der i øjeblikket en historie på Ritzau, og det handler om en pige, der er blevet voldtaget på psykiatrisk afsnit af en ansat.
Der vil jeg altså høre, om justitsministeren vil være med på, at det skal være anderledes.
Jens Rohde (RV), 2020-11-20:
Nu har jeg jo ikke selv deltaget i forhandlingerne, fordi jeg ikke er retsordfører, men jeg har aldrig hørt om, at Radikale Venstre har sagt, at man skulle udelukke andre partier.
Hvis det står til troende, kommer det op som diskussion i Radikale Venstre, for det kan aldrig være sådan, og jeg har aldrig hørt om, at Radikale Venstre har haft den idé, at man ikke skal lave brede forlig.
Så det ville overraske mig meget, hvis vores retsordfører har stillet krav om, at de borgerlige ikke skulle være med.
Men lad det nu ligge.
Hvor bliver domstolenes ressourcer af i det her?
Nick Hækkerup (S), 2020-11-20:
Det var jo, bl.a. fordi spørgerens parti ønskede den konstruktion.
Altså, at være en del af kredsen bag forståelsespapiret giver selvfølgelig en privilegeret adgang til at være til stede i de forhandlinger, som er omfattet af forståelsespapiret.
Jens Rohde (RV), 2020-11-20:
Tak for det.
Når man som jeg har siddet i Europa-Parlamentet i 10 år, bliver man inficeret af den der bacille, der hedder, at det er et mål i sig selv at skabe et bredt forlig.
Derfor: Når man nu hører, at de borgerlige partier ønsker at stemme for og udtrykker stor glæde over det her lovforslag, så synes jeg, justitsministeren måske skylder et svar på, hvorfor i alverden de ikke er en del af forliget og har været med i forhandlingerne, hvad jeg må forstå de ikke har været.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-20:
Tak for den meget, meget brede opbakning til lovforslaget.
Med lidt held vil alle Folketingets medlemmer kunne stemme for, når der skal stemmes om lovforslaget til tredjebehandlingen og dermed den endelige vedtagelse.
Det vil være godt, og det vil være vigtigt, og det vil være rigtigt.
Det vil være godt, fordi vi på den måde markerer, at den forankring og forandring af det kriminelle område er noget, som vi alle sammen kerer os om, og det vil være med til at sige, at her skubber vi fra Folketingets side – ud over at vedtage lovgivningen – også til den opfattelse, der skal være i samfundet af først og fremmest kvinders ret til at bestemme over egen krop.
Derfor er der grund til at takke for den brede opbakning.
Vi skal væk fra, at det, der konstituerer voldtægt, er særligt opregnede tvangsmidler, og over til, at det afgørende er, om personen deltager i samlejet af egen fri vilje.
Og det er præcis det, vi kommer hen til med den her lovgivning.
Så er der rejst nogle spørgsmål, som der arbejdes videre med forskellige steder.
Lad mig bare pege på, at i hvert fald flere har sagt, at lovgivningen er en ramme.
Men er der de ressourcer hos politiet, som skal til, og er der de metoder hos politiet og anklagemyndigheden, som skal til for at sikre, at vi faktisk også effektivt får retsforfulgt de her tilfælde af voldtægt?
Det bliver der arbejdet med i forskelligt regi.
Den aftale, som vi forhåbentlig inden så længe kan indgå om politi og anklagemyndighed for de kommende år, har jo et fokus på præcis voldtægtsforholdets spørgsmål, men skulle jo også gerne føre til, at der bliver sat yderligere ressourcer af til såvel politi som anklagemyndighed, så muligheden for at sikre, at der sker effektiv retsforfølgelse, bliver bedre, ligesom vi allerede har indført og implementeret minimumssagsbehandlingsskridt i politiet.
Altså, i den situation, hvor man står med en potentiel voldtægt, er der nogle sagsbehandlingsskridt, som man skal igennem for at sikre, at sagen bliver forfulgt bedst muligt, men også for at sikre, at det offer, som der er, bliver behandlet ordentligt, ligesom der arbejdes med et traumepsykologisk katalog for at sikre, at der er den der forståelse af, at de mennesker, der kommer ind, og som har været udsat for voldtægt, kan reagere forskelligt.
Man skal kunne forstå deres reaktion, og man skal kunne håndtere dem, også selv om situationerne kan være forskellige, ligesom vi skal arbejde med den fortsatte uddannelse.
Alt det ligger rundt om, men det, som vi gør i dag, er, at vi tager et kæmpe skridt i forbindelse med spørgsmålet om ret til selvbestemmelse over egen krop og for at sikre, at det afgørende fremadrettet er, om personer deltager i et samleje af egen fri vilje.
Så tusind tak for den brede opbakning, det sætter jeg meget, meget stor pris på.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-20:
Jamen det lyder helt rigtigt.
Jeppe Bruus (S), 2020-11-20:
Jeg har egentlig lyst til at sige noget af det, som også fremgår af lovforslaget, og som er væsentligt i de eksempler.
Det er, at i et ligeværdigt forhold mellem to parter kan der være forskellige måder at agere på.
Men der kan også være forhold, der er præget af, at det ikke er ligeværdigt, og som er præget af vold, intimidering, psykisk terror.
Og der har vi i det her lovforslag faktisk gjort noget ud af at sige, at der, hvor der ikke er tale om et ligeværdigt forhold, må man naturligt have nogle andre forventninger til det samtykke.
Hvis man skal sige det på den måde.
Jeg synes faktisk, det er lidt væsentligt at få frem her, også i debatten om, hvad der er normalt, og hvad der ikke er normalt, for der er alt for mange, der lever i ikkeligeværdige forhold, og som udsættes for voldtægter i dag, og som aldrig har en kinamands chance for at få det anerkendt.
Og det er meget, meget vigtigt, at vi også får sat ind dér.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-20:
Man kan i hvert fald godt sige, uden at tage munden for fuld på nogen som helst måde, at spørgerens parti ikke argumenterede for ...
Jeg vil gøre mit yderste for at prøve at overdøve dem, der hamrer løs derude.
Det første spørgsmål var om, hvorfor man blev tildelt den privilegerede adgang ud over den del, der ligger i forståelsespapiret, og i forhold til det var der i hvert fald ikke noget udtrykt ønske om, at de her forhandlinger skulle bredes ud til en videre kreds end den, som det var.
Så var der spørgsmålet: Hvad med domstolene?
Og det er jo fuldstændig rigtigt, at vi også har et ressourceproblem i domstolene generelt betragtet, som skal håndteres.
Nu lægger vi op til at adressere det i forbindelse med aftalen om politi og anklagemyndighed, men det skal jo også håndteres, når vi skal diskutere økonomien for domstolene fremadrettet.
Jamen det tror jeg simpelt hen at hr. Ole Birk Olesen sagtens kan sætte sig ind i.
For det er sådan, at når man har et parlamentarisk grundlag, navnlig når man har et forståelsespapir, som vi har, så følger der en privilegeret adgang med.
Lad os nu kigge på den tidligere regering, VLAK-regeringen.
Der ville man jo også f.eks. i finanslovsforhandlinger give Dansk Folkeparti en særligt privilegeret adgang.
Det var det, der førte til, at Liberal Alliance kom helt op i træet, fordi man insisterede på, at det skulle være den her gruppe, som var det parlamentariske grundlag, som skulle håndtere den finanslov.
Og det er vel en illustration af, at man i den situation ikke vendte sig om og sagde: Hvad med Socialdemokratiet, kunne det være lettere at lave en aftale med Socialdemokratiet?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-20:
I en finanslovssammenhæng er det helt klart, at regeringen er bange for at lave finanslovsaftaler med andre partier end deres støttepartier, fordi man er bange for, at de bliver så sure, at de simpelt hen vil vælte regeringen.
Uffe Elbæk (UFG), 2020-11-20:
Tak for det.
Nu har vi jo gennemført de første klimaborgerting, og erfaringerne begynder at rulle ind.
Bare for at være helt sikker på, at jeg har forstået det rigtigt: Så snart der ligger en erfaring, en afrapportering fra klimaborgertinget om, om det fungerede eller ikke fungerede – det lyder sådan lige nu – så er Socialdemokratiet parat til at gå ind i en seriøs sagsbehandling af det her forslag?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-11-20:
Mit forslag vil da være, at man på det tidspunkt, hvor der ligger en evaluering af klimaborgertinget, så i Udvalget for Forretningsordenen tager en diskussion om, hvad man så kan gøre efterfølgende.
Uffe Elbæk (UFG), 2020-11-20:
Tak for den tilbagemelding – undtagen lige den sidste sætning.
For sådan som jeg hører det, siger ordføreren, at Socialdemokratiet faktisk synes, at der er gode takter i det her, og at man også med afsæt i de erfaringer fra klimaborgertinget vil kigge positivt på det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-11-20:
Tak – jeg kæmper også med trommerne udenfor, men jeg taler lidt højt, og så håber jeg, at jeg kommer godt igennem.
Som jeg sagde før, har forslaget gode intentioner og minder i virkeligheden os som folketingspolitikere om vores vigtigste opgave, nemlig at lytte til befolkningen, så loven følger folkets liv.
Folketinget har faktisk over de seneste år også gjort mere for at fremme befolkningens deltagelse i den demokratiske samtale.
Vi har indført en ordning med borgerforslag, så 50.000 borgere kan pålægge Folketinget at behandle et beslutningsforslag her i Folketinget.
Og med klimaloven har man jo nu nedsat et klimaborgerting, som skal komme med input til regeringens grønne politik, med hensyn til hvordan vi kan nå 2030-målsætningen.
Det er gode initiativer, der bevæger sig ud over folketingspolitikernes almindelige forpligtelse til at søge kontakt med borgerne i deres daglige arbejde og i forbindelse med lovgivningsprocessen, og hvor organisationer og interessenter bliver hørt forud for behandlingen af lovforslag.
Der er i dag flere ting, som taler for, at vores demokrati allerede trives.
Vi har et af de højeste niveauer for valgdeltagelse i Europa og en sund tradition for folkemøder og markeringer at demokratiet.
Vi har også fokus på demokratisk dannelse, f.eks. med skolevalg, og vi, der arbejder herinde i Folketinget, ved, at der er rigtig mange unge mennesker og skoleklasser, som viser interesse for og kommer forbi Christiansborg.
Samtidig har vi igen fået – det havde vi i hvert fald – en høj tillid til vores folkevalgte og til samfundsinstitutioner generelt.
Derfor er beslutningsforslaget som sådan positivt set med socialdemokratiske øjne.
Men vi mener samtidig, at der allerede i dag er mekanismer, som sikrer den demokratiske samtale mellem borgere og politikere, særlig med de nye initiativer, som er blevet taget over de seneste par år.
Klimaborgertinget er f.eks. på mange måder det samme som det, forslagsstillerne foreslår her.
Det er bare indsnævret til klimaområdet, og derfor synes jeg også, det ville være klogt at afvente evalueringen af klimaborgertinget, før vi tager stilling til oprettelse af et reelt borgerting.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Tak, formand.
Beslutningsforslaget, som vi behandler her i dag, er en genfremsættelse af B 43 fra sidste år, hvor det foreslås, at der oprettes et 3-årigt forsøg med et borgerting.
Det foreslås samtidig, at der gives honorar for deltagelsen, og at der nedsættes en ekspertgruppe, der skal evaluere ordningen med borgertingets medlemmer og efter 3 år vurdere, om ordningen eventuelt kan gøres permanent.
Forslaget har gode intentioner og minder os i virkeligheden som folketingspolitikere om vores vigtigste opgave …
Nick Hækkerup (S), 2020-11-20:
Det er rigtigt: Retssikkerheden betyder meget.
Jeg synes bare, at det, man skal holde sig for øje, er en problemstilling, som vi diskuterer herovre, hvor det med diskussionen i gamle dage eller før i tiden og med den gældende retstilstand er et helt andet bevistema.
Altså, vi skal have fat i vold, vi skal have fat i tvang, vi skal have fat i andet.
Nu flytter vi det, der bliver kriminelt, herover.
Det er selvfølgelig klart, at der i kanten af det kriminelle område, uanset om det ligger herovre eller derovre, vil være situationer, som skal vurderes: Er det voldtægt, eller er det ikke voldtægt?
Men der er bare en række af de situationer, som i dag ville være i den grå zone, som utvivlsomt vil være voldtægt.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-20:
Tak for svaret.
Så onsdagssex på en lørdag efter et skænderi og lidt alkohol bliver ikke kriminaliseret på nuværende tidspunkt – så langt, så godt.
Og det er jo på en eller anden måde en lille smule betryggende, al den stund at vi jo også er nogle, som nogle gange er der.
Men det er jo et af de spørgsmål, som vi gerne vil have afklaret i udvalgsarbejdet, og når ministeren indleder med at sige, at det kan man ikke svare entydigt på, så vidner det jo også om, at der – hvad skal man sige – er så mange nuancer i det her, at vi altså bare skal være enormt opmærksomme på balancen mellem retssikkerheden for manden og retssikkerheden for kvinden.
Så jeg håber, at vi i udvalgsarbejdet får et mere klart svar på det.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-20:
Og bevisbedømmelsen er jo fri ved domstolene.
Men man kan i hvert fald sige, at det ikke er sådan, at selv hvor der er total passivitet, som jeg nærmest forstår der er i eksemplet her, kan der ikke være samtykke.
Også her vil det bero på en konkret vurdering, og i den vurdering vil det naturligt kunne indgå, f.eks. om parterne tidligere har haft sex med samtykke, altså det, som folk, der har været gift i mange år, kunne kalde onsdagssex, f.eks. Ja, svaret var ikke længere.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-20:
Tak for det.
Jeg betragter det måske bare som en mulighed for, at man kan få en varmere bagdel, end man havde, da man kom ind ad døren – whatever.
Jeg vågner næste morgen; vi har haft sex.
Jeg synes ikke, at det var der, vi var, vores skænderi var ikke færdigt; det synes han.
Vil han risikere at blive dømt for voldtægt, hvis jeg anmelder ham, med den nuværende lovgivning?
Jeg fik de forskellige juristers svar, og jeg vil meget gerne høre ministerens svar.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-20:
Det opfattede jeg bare som en kommentar.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-20:
Det vil jeg være rigtig glad for.
For det handler nemlig om muligheden for at kunne udnytte den ret, og den har de ikke i dag.
Vi kan bare se, at der er fire gange så stor sandsynlighed for, at lige præcis deres sager falder, og de får sådan set heller ikke andel i en erstatning.
For det er noget, som man selv skal søge efter domshandlingen, og der har man ikke længere en bistandsadvokat, og det siger sig selv, at hvis man har mentale og kognitive handicap, så bliver det også en svær proces.
Så det er jeg rigtig glad for at ministeren også siger at vi kan have en diskussion om.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-20:
Jeg synes bare også, det hører med til oplysningen af præcis det spørgsmål – også fordi fru Karina Adsbøl jo stillede det før – at vi faktisk i straffelovens § 218, som ikke er den paragraf, som vi diskuterer i dag, har en særskilt kriminalisering af det forhold, hvor der er tale om at udnytte en person, som er sindssyg eller mentalt svagt stillet.
Det er selvstændigt kriminaliseret i sin egen paragraf.
Men jeg er helt på det rene med – og det tror jeg også er det der ligger i spørgsmålet – at det jo ikke er det samme, altså at man, fordi man har en ret, så også får den ret.
Det er den anden del af det, jeg hører, og det kan der være et behov for at kigge på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-11-20:
Jeg vil også bare lige sige tak til ministeren for et rigtig godt samarbejde.
Jeg er rigtig glad for, at vi har kunnet gøre det her sammen, og nu har vi jo i forbindelse med det her lovforslag snakket rigtig meget om en formodningsregel og sådan nogle ting.
Jeg tror bare, jeg vil sige til hr. Ole Birk Olesen og andre, at der måske også har været en stærk formodning for, at man ikke ville støtte det her lovforslag, og det har vist sig anderledes, end vi troede det.
Men det er jo kun glædeligt, at vi så sammen kan stå sammen om det.
Det, som jeg vil spørge om, er egentlig det samme spørgsmål, som jeg rettede til Venstres ordfører, nemlig om de her mennesker med kognitive og mentale handicap, som simpelt hen har en dårligere adgang til vores retssystem.
Det drejer sig ikke kun om mennesker, som bliver udsat for overgreb fra personale, hvilket jo sker, men de bliver simpelt hen også udsat for overgreb fra hinanden på bosteder og andre steder.
Vil ministeren være med til at kigge på, hvordan vi kan sikre dem en lige adgang til vores domstole?
For Institut for Menneskerettigheder har påvist, at det har de altså ikke i dag.
Nick Hækkerup (S), 2020-11-20:
Jeg tror godt, at vi bare for historieskrivningens skyld kan blive enige om, at der er masser af eksempler på situationer, hvor man har en regering, som har lavet aftaler, også om finansloven, hen over midten, som også har omfattet partier, som ikke var ens eget umiddelbare parlamentariske grundlag.
I den her situation var det sådan set ikke et spørgsmål om at være i en proces, hvor Enhedslisten truede – eller andre partier truede – men hvor det var et spørgsmål om at have en god og konstruktiv proces, som førte til det her fremragende resultat, som nu giver mulighed for, at alle Folketingets partier i fulde drag i dag kan nyde glæden og frugten af vores indsats.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-11-20:
Naturligvis.
Vi har kun et ønske om at have så god kontakt med borgerne i Danmark som overhovedet muligt, og hvis det forslag, der ligger her, og det, som klimaborgertinget bidrager med, også kan bidrage yderligere til det, så vil vi da kiggede med velvillige øjne på det.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-20:
Tak for det, formand.
Ja, den her debat knytter jo i rimelig smuk forening an til det foregående, vi har haft, nemlig om demokratisynet.
For det her handler jo egentlig ikke om Dannebrog; det her handler om Folketinget.
Det handler om, hvad Folketinget skal være som institution.
Der vil jeg bare gerne høre, om ikke hr. Lennart Damsbo-Andersen er enig i, at Folketinget skal tilhøre alle danskere, uanset hvilken holdning man måtte have til regnbueflaget.
Og om det ikke kan være et problem, at de danskere, som af forskellige årsager – rationelle eller irrationelle årsager, det må man selv ligge og rode med – ser sig selv i modsætning til regnbueflaget, nu kan se det Folketing, som skulle være alle danskeres, svøbt netop i dette flag.
Kan hr. Lennart Damsbo-Andersen godt se, at for de mennesker er den beslutning, som han står på mål for, med til at fremmedgøre Folketinget som institution?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-11-20:
Tak, formand.
Nu er I i hvert fald ikke i tvivl om, at det er mig, der er her, og det er stadig væk på vegne af vores gode kollega hr. Leif Lahn Jensen, som er optaget andetsteds.
Jeg skal forsøge at komme igennem det her på en rigtig god måde og så bare sige, som hr. Leif Lahn Jensen ville have sagt: Lad os bare slå fast, at seniorpensionen, som nu har virket i 9 måneder, er kommet godt i gang og har givet mennesker, som er syge, en mulighed for at trække sig tilbage og få et langt bedre liv end tidligere.
Det er rigtig godt.
Og med de erfaringer, vi har fra seniorførtidspensionen, er det godt at se, at den her ordning bliver brugt og er kommet
godt i gang
Det har så vist sig, at der var et stort behov for en ekstra hånd til de mennesker, som er på den her pensionsordning.
Det, som har været ekstra vigtigt for forligspartierne i forbindelse med seniorpensionen, var, at der skulle være en mere ensartet tilkendelse af seniorpensionen, og at det ikke skulle være et spørgsmål om, hvor man bor henne, eller hvilken kommune man tilfældigvis bor i.
Derfor valgte forligspartierne også at give myndighedsansvaret til ATP, som nu har oprettet det, der hedder Seniorpensionsenheden.
Lovforslaget beskriver dette myndighedsansvar og beskriver det samarbejde, der skal være mellem enheden og kommunerne, hvor det er Seniorpensionsenheden, som står for afgørelsen, mens det er kommunerne, som skal vejlede borgerne og oplyse sagerne .
Den her ordning træder så i kraft fra den 1. januar 2021.
Det betyder, at hvis der er 6 år eller derunder til, man bliver folkepensionist, og man har haft en langvarig tilknytning til arbejdsmarkedet og har en arbejdsevne på 18 timer eller mindre, så kan man få en seniorpension, hvis man ønsker dette.
Jeg glæder mig rigtig meget over, at vi med det her redskab hjælper mennesker, som virkelig har kæmpet i de sidste år af deres arbejdsliv, ved at give dem en mulighed for at trække sig tilbage på en værdig måde.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Nu synes jeg, det er fint, at forslagsstilleren her faktisk taler ind i demokratidebatten, for det er jo netop den mulighed, man har: Hvis man er utilfreds med det, kan man jo, næste gang der er valg, om 2½ år, gå til stemmeurnerne og stemme på partier, der er imod, at prideflaget hænger herude foran Christiansborg.
Det er jo den mulighed, man så vil have.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-20:
Tak for det, formand, og først og fremmest tillykke til beskæftigelsesministeren med sin nye titel som også ligestillingsminister.
Det at miste et barn er jo noget af det værste, man kan blive udsat for.
Som forælder, som mor, kan jeg ikke forestille mig noget værre.
For nylig blev en lille pige på 5 år slået ihjel af en flugtbilist.
Jeg sender min dybeste medfølelse til familien, og mine tanker går samtidig også til andre, der har mistet, herunder familien til den nu afdøde kræftramte Rasmus på 18 år, som måtte kæmpe mod systemet for at få den benprotese, han havde brug for, og samtidig kæmpe mod kræften.
Desværre tabte Rasmus kampen mod kræften og systemet.
Det har aldrig nogen sinde været meningen, at et barn skal dø før forældrene.
Det sker desværre alt for mange gange, at ens barn dør, og sorgen må være ulidelig tung at bære.
Derfor er det også nødvendigt, at man får den sorgorlov, man har brug for – at man får lov til at sørge.
Og der er forskel på, hvordan mennesker bliver ramt af sorgen: Nogle kan ønske at få lov til at arbejde det væk, andre har brug for flere måneder, og der kan også være dem, der har brug for længere tid.
Derfor er forslaget her om, at man kan få op til 6 måneders sorgorlov, helt på sin plads, også at der er mulighed for at få sorgorlov, indtil barnet bliver 18 år.
Derfor er det lidt uforståeligt, at vi ikke tidligere har fået forlænget sorgorloven.
Det sker så nu.
I Dansk Folkeparti har vi tidligere stillet spørgsmål til ministeren om, hvad vi skulle finde af midler for netop at udvide sorgorloven.
Et borgerforslag kom os i forkøbet, og det er jo helt fantastisk, at vi nu har lavet en politisk aftale ud fra et borgerforslag, som vi også støttede, da det blev førstebehandlet i Folketingssalen.
Stort tillykke til forslagsstillerne, stort tillykke til Pernille Møller Jensen.
Som følge af ændringer i barselsloven foretages ændringer i lov om aktiv socialpolitik og lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, som bl.a. betyder, at forældre, der f.eks. modtager kontanthjælp eller ledighedsydelse, bevarer retten til ydelsen og ikke skal stå til rådighed i perioden, hvor de holder sorgorlov.
I Dansk Folkeparti støtter vi varmt det her forslag.
Jeg husker selv, dengang jeg fik mit første barn og efterfølgende to andre børn, og som mor var man altid bekymret, i forhold til om ens barn trak vejret.
Man kiggede i vuggen, og man kiggede i barnevognen.
Så jeg tror, at man som forælder har en række bekymringer igennem livet, og sådan er det jo.
Men jeg er i hvert fald glad for, at vi nu får vedtaget den her fantastiske lov.
Så tak for det.