Rune Lund (EL), 2022-04-28:
Tak for det.
Vi har set, at uligheden i Danmark har været stigende igennem rigtig mange år.
Vi har fra omkring 1980'erne og frem set en temmelig voldsom stigning i uligheden i Danmark, der skyldes forringelser for nogle af dem, der har mindst i vores land – arbejdsløse, syge, studerende og folk på dagpenge – samtidig med at vi har set, at der er blevet givet den ene skatterabat efter den anden til folk med de højeste indkomster.
De to ting i kombination har betydet, at uligheden er steget i Danmark.
Vi er heldigvis stadig væk et af de mere lige lande i verden, det er vi bestemt, men udviklingen er gået i den forkerte retning.
Hvis man så skal se på, hvad det er, der skal til, for at man ikke bare skal snakke om at gøre noget ved uligheden, men rent faktisk også gøre noget ved den, kan man tage udgangspunkt i det, som bl.a. den franske økonomiprofessor og kendte økonom Thomas Piketty siger.
Han siger, at der i hvert fald er tre greb, der er meget væsentlige.
Det er en højere beskatning af dem med den højeste indkomst; det er en højere beskatning af arv, hvor rigdom går fra generation til generation i bestemte dele af samfundet; og så er det en højere beskatning af formue.
Derfor vil det være klogt at genindføre en formueskat i Danmark, hvis der ikke bare er tale om at mindske uligheden, men rent faktisk også om at gøre noget ved den, i en situation, hvor uligheden faktisk er steget voldsomt i Danmark igennem mange år.
Så er Frie Grønne kommet med et forslag til, hvordan man kan gøre det, og jeg kan med det samme sige, at vi ikke er enige i den model, der bliver foreslået.
Vi ønsker faktisk en anden model.
Vi synes, at det, som man i virkeligheden bør gøre, er at skille tingene lidt ad.
Der er beskatning af boliger, hvor vi bliver nødt til at have en retfærdig beskatning af de samfundsmæssige stigninger i boligpriserne, som vi har set i de sidste mange år, men det mener vi at man skal gøre ved en mere retfærdig boligbeskatning.
Det er i øvrigt en aftale, som Enhedslisten ikke var med til, og det var SF og Alternativet heller ikke, hvilket var meget fornuftigt, for den skatteaftale tager alene i 2025 10 mia. kr. fra råderummet, som kunne være blevet brugt på grøn omstilling, men de går til boligejerne i stedet for, som alt andet lige er folk, som har mere i vores land.
Det er penge, der f.eks. bliver taget fra den grønne omstilling.
Men pointen er, at en formueskat for os at se er noget andet end boligbeskatning.
Det skal man huske.
Vi mener, at man skal kigge på de finansielle aktiver.
Det er indestående i banker, værdipapirer som aktier og obligationer og også værdien af unoterede aktier.
Det er det, vi synes en formueskat skal omfatte.
En formueskat bør heller ikke efter vores opfattelse omfatte en beskatning af pensionsopsparing, for det er også en særlig kategori.
Så det er en anden problematik set i vores optik.
Vi har konkret foreslået, at man laver en model, hvor man siger, at ved en formue på over 3 mio. kr. beskattes den med 1 pct., og det vil ifølge et svar fra Skatteministeriet, som jeg har fået på et spørgsmål, jeg har stillet, give et merprovenu om året på ca. 1,9 mia. kr.
Det synes vi er den rigtige måde at gøre det på.
Man kan sige, at vi ikke er enige i modellen, der er foreslået, og så kunne vi stemme rødt, men vi synes, det er ærgerligt at stemme imod noget, som har med en formueskat at gøre.
Så kunne vi undlade at stemme, men det er også lidt vattet, når vi snakker om en formueskat, som er noget, vi går ind for og synes er vigtigt.
Så vi har tænkt os at stemme grønt til det her forslag, men med den stemmeforklaring, at hvis der måtte være et flertal her i Folketinget, som bakker op om beslutningsforslaget, vil vi få en diskussion om, hvordan en formueskat så skal se ud, og i den diskussion vil vi selvfølgelig tage med til bordet, hvordan vi mener en formueskat skal se ud.
Med de bemærkninger og den stemmeforklaring, om jeg så må sige, er vi positive over for forslaget og har tænkt os, såfremt det bliver sendt til afstemning, at stemme for det.