runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Villadsen (EL), 2025-10-23:
Tusind tak.
Lovforslaget giver mulighed for at tage forskud på dele af den kommende reform af de gymnasiale uddannelser, dvs. epx-reformen.
Det er utrolig fornuftigt og et initiativ, som burde være taget for længst.
Derudover genindføres muligheden for, at elever på stx, hhx og htx kan angive ønsket studieretning før studiestart, hvilket skal styrke klassefællesskabet og relationer.
Det er utrolig fornuftigt og et godt initiativ, som forhåbentlig kan sikre mere sammenhængskraft derude.
Det bakker vi også op om.
Endelig får kommunalbestyrelserne mulighed for at lade erhvervsskolerne varetage 10.-klasseundervisning gennem driftsoverenskomster eller aftaler.
Jeg frygter, at det vil betyde, at mange lærere vil forsvinde fra 10.-klassemiljøet og dermed ikke, som intentionen jo ellers er, komme med over i epx-reformen og på epx-skolerne.
to ud af tre elementer.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-10-23:
Tak, formand.
Lovforslaget er en forberedelse til den store reform om erhvervs- og professionsrettede ungdomsuddannelser, som skal træde i kraft i 2030.
Man får blandt andet mulighed for at forberede eleverne til en erhvervsuddannelse på en hf-uddannelse – det gør de allerede i dag, men nok på kanten af loven, altså med Hf-Søfart, Hf-Politibetjent osv.
Hf bliver som bekendt nedlagt.
Det støtter vi jo; Dansk Folkeparti en del af reformaftalen.
Så er det også virkelig godt, at der kommer en forhåndstilkendegivelse igen, så elever kan melde ind, hvad de godt kunne tænke sig at beskæftige sig med, når de skal på en gymnasial uddannelse.
Så er det også rigtig fint, at erhvervsskolerne kan overtage driften af 10. klasse fra kommunen.
Alt i alt støtter vi disse små skridt henimod den store reform i 2030.
Christina Olumeko (ALT), 2025-10-23:
Jeg har sagt og ment rigtig meget om reformen.
Det vil jeg spare jer for.
I den her omgang vil jeg sådan set
Det består af tre forskellige elementer fra den kommende reform af de gymnasiale uddannelser og jo sådan set hele vores ungdomsuddannelsessystem og voksenuddannelsessystem.
Der foreslås for det første, at den 2-årige hf-uddannelse også må forberede elever til erhvervsuddannelser.
Det er fornuftigt, og det har ærlig talt i mit hoved aldrig givet mening at sige, at gymnasiale uddannelser kun må forberede til videregående uddannelser.
Den tankegang er tilbage fra en tid, hvor erhvervsuddannelserne blev anset som noget, man absolut skulle tage efter grundskolen.
Men virkeligheden har overhalet lovgivningen, og en række hf-skoler er allerede fulgt med tiden og har lavet undervisning, som i praksis jo sådan set forbereder til en erhvervsuddannelse, og tak til dem.
Bare kig på Maribo Gymnasiums håndværker-hf, som har eksisteret en del tid.
Erhvervsuddannelser er i dag tættere på at kunne betragtes som en videregående uddannelse i mine øjne, og det er også for det bedste.
Stod det til Alternativet, så vi gerne, at alle gymnasiale uddannelser kunne forberede til erhvervsuddannelserne og ikke blot, som det ligger i lovforslaget, hf.
Den anden del af lovforslaget handler om at genindføre muligheden for forhåndstilkendegivelse af studieretning på de gymnasiale uddannelser.
Jeg er glad for at se det blive omsat til lov.
Med en forhåndstilkendegivelse, inden man starter på gymnasiet, kan man mindske de klasseskift, som ellers sker i løbet af det første år.
Som det er nu, fordeles eleverne ved skolestart ofte tilfældigt i en række grundforløbsklasser, som stilles op, når eleverne 3 måneder inde i 1. g skal starte på deres studieretning, og det skifte betyder, at eleverne skal danne nye relationer til nye klassekammerater og nye lærere to gange på meget kort tid.
Det er en hård proces, der især rammer introverte elever og elever med et fagligt eller socialt behov for tryghed og stabilitet.
Til sidst vil lovforslaget give kommunalbestyrelsen mulighed for at lade erhvervsskoler varetage 10.-klassesundervisningen gennem driftsoverenskomster.
Tanken med det er jo at styrke ungdomsmiljøerne på erhvervsskolerne, inden reformen skal rulles ud.
Jeg tænker også, det er, for at erhvervsskolerne rent faktisk vil kunne vinde de her udbud for at kunne få lov til at udbyde epx på den lange bane.
Det synes jeg egentlig er en god idé.
Som det ligger i lovforslaget, er det her jo ikke eud 10.
Derfor er det også noget, som vi ser positivt på i Alternativet, og jeg har også tiltro til, at kommunalbestyrelserne vil lave det lovpligtige tilsyn, de har med 10.-klasserne, også på erhvervsskolerne, og at de vil tage hensyn til den geografiske afstand, som forældrene og eleverne har ret til ikke skal blive for stor.
Så derfor kan Alternativet støtte det samlede lovforslag.
Lotte Rod (RV), 2025-10-23:
Hvorfor vil regeringen nedlægge 10. klasse?
Mattias Tesfaye (S), 2025-10-23:
Reformen er jo en større omlægning af de muligheder, unge har efter grundskolen.
Vi synes, det er grundlæggende uretfærdigt, altså hvordan situationen er i dag, hvor der er nogen, der har lyst til eller har karaktererne til at starte på stx, hhx eller htx, og hvor der er nogen, der ikke har mulighed for det og derfor i praksis ender i en situation som 16-årig, hvor de skal vælge imellem 100 forskellige erhvervsuddannelser, komme ind i et meget voksent miljø og typisk også tage længere til skole end deres jævnaldrende, der tager ned på det lokale gymnasium.
Så hele reformen handler jo om at sikre, at alle unge efter grundskolen har mulighed for et attraktivt ungdomsmiljø.
I den omlægning af uddannelseslandskabet er 10. klasse en af flere brikker, der skal sikre, at det kan lade sig gøre, og samlet set, vil jeg vove at påstå, får langt, langt de fleste unge en bredere vifte af uddannelsesmuligheder og frem for alt et bedre uddannelsestilbud.
Det er i hvert fald noget, vi putter mange flere penge i, end vi kan se bliver brugt i dag, herunder i den kommunale 10. klasse.
Lotte Rod (RV), 2025-10-23:
Men det svarer bare ikke på spørgsmålet.
Altså, hvorfor vil regeringen nedlægge 10. klasse?
Mattias Tesfaye (S), 2025-10-23:
Øh jo, jeg synes faktisk, der svares på spørgsmålet, for tilbuddene, der kommer fra sommeren 2030, er jo markant bedre end det, vi er i stand til at tilbyde i dag.
Vi kan jo også se, at de unge i dag stemmer med fødderne; der er markant færre, der søger den kommunale 10. klasse i dag, end da jeg var ung – markant færre.
Mulighederne for dem, der skal i 10. klasse nu, bliver jo som i dag.
Efterskolen, som i øvrigt udgør langt hovedparten, er der så flere der får mulighed for.
Dem, der bruger 10. klasse til at bestå folkeskolens afgangsprøve, får langt bedre muligheder for det, fordi det bliver på et fgu-taxameter, der er markant højere end det, vi kan se kommunerne bruger.
Alle dem, der falder fra ungdomsuddannelserne og bruger 10. klasse som et sted at blive samlet op, får også den mulighed i fremtiden.
Det er markant bedre end det, vi har i dag.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-10-23:
Tak for det.
Jeg skulle hilse fra vores normale miljøordfører, som desværre er forhindret, og som jeg står her på vegne af.
Det her er et rigtig godt lovforslag.
Bilskrotningsordningen fungerer godt.
Den sikrer, at udtjente biler ender hos en autoophugger og ikke på illegale steder i naturen.
Det er godt for miljøet.
Samtidig sænker vi miljøbidraget og hæver skrotningsgodtgørelsen.
Det giver bilejerne flere penge mellem hænderne og sikrer, at det ikke bliver unødvendig dyrt at eje en bil.
Det skaber også et øget incitament til at aflevere sin bil til skrot.
Begge ting er gode, og Venstre støtter lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2025-10-23:
Tak til formanden for ordet, og tak til ordførerne for en god debat.
Med det her lovforslag ønsker vi at udvide formålet med den 2-årige hf-uddannelse.
Med forslaget vil der blive mulighed for, at hf-uddannelsen vil kunne forberede eleverne til erhvervsuddannelse.
Det er i øvrigt noget, mange af eleverne allerede er indstillet på; vi kan se, at overgangen fra hf til erhvervsuddannelserne er pænt stor.
Institutionerne vil stadig skulle forberede eleverne til videregående uddannelse.
Det foreslåede vil ikke medføre ændringer i den studiekompetence som hf-uddannelsen giver – det er så vigtigt at sige.
Den enkelte institution, altså det enkelte gymnasium, vil også selv kunne bestemme, i hvilket omfang den vil gøre brug af forhåndstilkendegivelserne til klassedannelse i grundforløbet.
Som noget nyt vil kommunalbestyrelserne med lovforslaget også kunne leve op til deres forsyningspligt til at sørge for 10. klassesundervisning ved at indgå en driftsoverenskomst med en erhvervsskole.
Erhvervsskolen vil så komme til at varetage 10. klassesundervisningen på kommunens vegne.
Jeg er med på, at det ikke er alle partier, der kan støtte, at kommunerne på den måde kan henlægge 10. klassen til erhvervsskolerne uden at have et selvstændigt kommunalt 10. klassestilbud.
Men jeg er også glad for at høre, at der er bred opbakning til lovforslagets øvrige elementer, og derfor vil jeg godt allerede nu tilkendegive, at vi selvfølgelig opdeler lovforslaget, så de partier, der ønsker at tilslutte sig de to forslag omkring forhåndstilkendegivelse og hf's overgang til erhvervsuddannelserne, kan få mulighed for at stemme for de to elementer og til gengæld stemme imod det med kommunernes mulighed for at indgå driftsoverenskomst med en erhvervsskole om 10. klassen uden at have et selvstændigt 10. klassestilbud.
Jeg ser frem til eventuelt yderligere spørgsmål under udvalgsbehandlingen, og jeg vil gerne takke for debatten her i dag. Tak for ordet.
Sofie Lippert (SF), 2025-10-23:
Nu sagde alle de andre partier jo sådan, og selv om jeg godt kan lide idéen om, at SF har en ekstra stor magt, der er større end de andre partiers, så tror jeg ikke, at det havde gjort en forskel, at SF havde sluttet sig til den gruppe, af den simple årsag, at vi har en flertalsregering.
Men når vi har en flertalsregering, tror jeg at det er nødvendigt at gøre sig spilbar, hvis de ikke bare skal løbe med en reformrække, som vi så ikke har mulighed for at påvirke.
Lotte Rod (RV), 2025-10-23:
SF kunne bare have sagt til regeringen, ligesom alle vi andre har gjort: Vi vil bevare 10. klasse.
Anni Matthiesen (V), 2025-10-23:
Nej, men jeg kan godt gå så vidt som til at sige til Liberal Alliances ordfører, at der da sagtens kan være ting i selve den her epx-reform, som gør, at jeg en gang imellem tænker: Hvordan får vi nu det her løst godt nok?
For jeg ville lyve, hvis jeg sagde, at jeg synes, at alt var i den skønneste orden.
Men det, vi siger både til sektoren og for den sags skyld også til de unge mennesker, er, at hele rammen, vi har sat, har vi styr på nu, men at det da kan være, at der undervejs skal ske nogle tilpasninger.
Lise Bertelsen (KF), 2025-10-23:
Jeg ved, at fru Anni Matthiesen går rigtig meget op i det her område og altid har gjort det.
Derfor er jeg også meget interesseret i de her høringssvar, der nu har været fra flere organisationer, bl.a. Danmarks Lærerforening, Gymnasiernes Bestyrelsesforening, Efterskoleforeningen og alle mulige andre, som peger på og er bekymret for, at det her simpelt hen kan stride imod det hensyn, der er til tilgængelighed, geografisk tilgængelighed og til de unge og forældrenes valg om et regulært 10.-klassesår.
Deler Venstre ikke den bekymring?
Så I deler simpelt hen ikke bekymringen, som man ude i sektoren har rejst her, om det her med, at der bliver én indgang på epx'en, hvor det så skal forestille at 10. klasse også skal ligge.
Anni Matthiesen (V), 2025-10-23:
Det, jeg synes, jeg nogle gange kan være i tvivl om, er, om også Konservatives ordfører egentlig har forstået hele tankegangen omkring epx'en, i forhold til at man kan bygge ovenpå, og at man for den sags skyld også lettere kan skifte spor.
Det betyder jo ikke, at fordi man går ind ad den her sluse, som jeg kan forstå at det så er, så er man tvunget til at skulle blive der, helt til man er færdig, hvis man undervejs finder ud af, at man faktisk gerne vil skifte spor.
Mai Villadsen (EL), 2025-10-23:
Tak for det.
Jeg deler sådan set regeringens og ordførerens analyse af, at der er behov for en epx-reform.
Og selv om jeg også er meget urolig i forhold til reformer på uddannelsesområdet og er enig i de konsekvenser, der har været af tidligere reformer, tror jeg, at der er belæg for, at der skal gøres noget her.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det spor og navnlig forholde mig lidt til det lovforslag, vi egentlig også behandler.
Danmarks Lærerforening peger på, at de er bekymret for, at det her faktisk kommer til at modarbejde intentionen om at få erfaringer fra 10. klasse ind i epx, fordi de er bange for, at vi risikerer at flytte arbejdspladser to gange inden for få år – først fra kommunen i 10. klasse til 10. klasse på erhvervsskole og så til en epx-skole, og at lærerne simpelt hen så forsvinder.
Hvad tænker ordføreren om den bekymring?
Den pointe er jeg for så vidt fuldstændig enig i og enig i, at der er meget gode erfaringer.
Det, man frygter, som jeg forstår det, er, at en kommune ser en god business i at lukke alle 10.-klasserne undtagen den ene, der ligger på erhvervsskolerne, og spare nogle penge i en kort årrække ved at samle det hele, og at man derfor risikerer en lærerflugt inden en kommende epx-reform, og at man så mangler de gode erfaringer derude.
Det håber jeg i hvert fald forligspartierne vil følge, så det ikke kommer til ske.
Anni Matthiesen (V), 2025-10-23:
Jeg kan godt forstå, at der kan være lærere derude nu, der tænker: Hvad mon jeg skal lave i 2030?
Jeg vil så også bare understrege, at det faktisk er noget af det, som jeg ved at både ministeren og vi andre gør os umage for at sige, altså: Vi har brug for jer, også fra 2030, når epx'en starter.
For selvfølgelig skal der være mange af de ting, der foregår i 10. klasse i dag, der skal rykke med ind i epx'en, og derfor har vi også fortsat brug for de dygtige undervisere.
Sofie Lippert (SF), 2025-10-23:
Det meget svære eksotiske navn Sofie.
Det gør det svært at skifte retning undervejs, og det skal vi lave om på.
Hf skal kunne bruges som en vej videre til en erhvervsuddannelse.
Jeg har altså syntes, at det var latterligt, at gymnasiale uddannelser bliver sanktioneret, hvis for mange starter på en erhvervsuddannelse bagefter.
Jeg har aldrig forstået, hvordan det kan være et problem, at en gruppe unge både opnår de boglige kompetencer fra en gymnasial uddannelse og de praktiske kompetencer fra en erhvervsuddannelse.
Jeg tænker kun, at de er en endnu større ressource for vores samfund.
Hvis vi virkelig mener, at alle uddannelser er lige meget værd, skal vi også skabe veje imellem dem.
Derfor er det rigtigt, at gymnasielovens formål nu udvides, så hf både forbereder eleverne til videregående uddannelser og til erhvervsuddannelser.
Og det er en god prioritering, at vi bruger årene frem mod 2030 til at udvikle og afprøve modeller, der kan give erfaringer for den kommende epx-uddannelse.
Lovforslaget handler også om kommunernes forsyningsplift på 10.-klasseområdet.
SF støtter, at kommunerne får mere frihed til at samarbejde med erhvervsskoler.
Endelig støtter vi genindførelsen af forhåndstilkendegivelser af studieretning på de gymnasiale uddannelser.
På en stor andel af gymnasierne oplever man, at grundforløbsklasserne skaber problemer for både trivsel og faglighed.
De gymnasier skal kunne bygge klasser på baggrund af studieretningsønsker allerede fra første skoledag.
Det kan skabe mere ro og trivsel i klasserne, hvis eleverne får færre skift og mere faste fællesskaber.
Vi skal møde de unge, som de er, og vi skal give dem plads til, at de kan finde deres egen vej.
SF støtter lovforslaget.
Lotte Rod (RV), 2025-10-23:
Hvorfor vil SF nedlægge 10. klasse?
Sofie Lippert (SF), 2025-10-23:
Men SF er jo gået med i en aftale med en flertalsregering om at nedlægge 10. klasse.
Til gengæld for at oprette et, synes vi, ret vigtigt nyt uddannelsestilbud, har vi lavet den afvejning, der hedder, at det var vigtigere for os, både at der kom en epx, men også at vi var med til at præge den kommende epx-uddannelse.
Men i den bedste af alle verdener var nedlæggelsen af 10. klasse jo ikke en del af den her reform.
Jeg tror dog, at de muligheder, det giver, når vi laver en god epx, forhåbentlig kan om ikke veje op for, men så i hvert fald mindske de negative konsekvenser af at skulle afskaffe den almene 10. klasse.
Mai Villadsen (EL), 2025-10-23:
Tak for det, formand.
17-årige Sofie glædede sig til at starte som tømrerlærling i Holstebro.
Der gik desværre bare 2 uger, så begyndte de at kalde hende, og jeg citerer: sæk, kælling og kost.
Og de sagde, at hun kun var der for at gøre rent.
Og så undlader jeg at nævne mange andre af de andre eksempler, hun har været fremme med i medierne.
Nej, desværre ikke.
En undersøgelse fra Institut for Menneskerettigheder viser, at hver syvende elev på en erhvervsskole har oplevet uønsket seksuel opmærksomhed, og for de unge kvinder, dem under 18 år, er det faktisk over hver fjerde.
Det kan vi ikke tillade sker, og derfor er det rigtig godt, at der nu er et initiativ, der prioriterer de her sager.
Det er vigtigt, synes jeg, at Tvistighedsnævnet får mulighed for – og her understreger jeg, at det er en mulighed – at prioritere de her sager.
Jeg deler dog også bekymringen fra diverse ordførere om, hvad det vil få af konsekvenser for andre også dybt alvorlige sager, som vi ser beskrevet i medierne, og derfor synes jeg, det er rigtig vigtigt at følge udviklingen nøje og tage en drøftelse af, om ressourcerne til Tvistighedsnævnet er nok.
Men med det sagt vil jeg sige, at vi fra Enhedslistens side bakker op om lovforslaget.
Lise Bertelsen (KF), 2025-10-23:
Tak for ordet, formand.
Med det her lovforslag foreslås det, at Tvistighedsnævnet får mulighed for at prioritere sager, der vedrører seksuel chikane, så de kan komme hurtigere for.
Det er et vigtigt skridt, for sager om seksuel chikane skal tages meget, meget alvorligt, og de skal behandles med respekt, omtanke og rettidig omhu.
Det Konservative Folkeparti ser positivt på formålet med det her lovforslag.
Vi skal sikre, at man på erhvervsuddannelserne og i sit praktikforløb oplever et trygt og respektfyldt miljø, et sted, hvor man kan koncentrere sig om at lære og udvikle sig fagligt uden frygt for at blive udsat for grænseoverskridende adfærd.
Det skal ganske enkelt være trygt at gå på arbejde, uanset om man er lærling, elev eller en erfaren medarbejder.
Forslaget bygger på allerede besluttede initiativer fra trepartsaftalen om at modgå seksuel chikane på arbejdspladsen.
Formålet med aftalen er klart.
Medarbejderne skal kunne føle sig trygge, og seksuel chikane må ikke forekomme uden konsekvenser.
Ved at give Tvistighedsnævnet mulighed for at prioritere de her sager sikrer vi en hurtigere og mere effektiv behandling, hvilket er afgørende for både den krænkede og virksomheden, der skal have klarhed over ansvar og håndtering.
Samtidig er det vigtigt, at der foretages en fair og retfærdig proces for alle parter.
Hurtighed må ikke ske på bekostning af grundighed.
Retssikkerheden skal bevares, både for den krænkede og for den anklagede.
Når alt det så er sagt, er vi også bekymrede – meget bekymrede – fordi vi ved, at sagsbehandlingstiden i forvejen er lang.
Vi er bekymrede for, at alvorlige sager som dem, som mine kolleger allerede har redegjort for, og som buldrer derudad i fjernsynet i øjeblikket, om, at man kan blive tisset på og blive kastet ting efter ude på arbejdspladserne, hvilket er fuldstændig utilstedeligt, kommer langt ned i bunken.
Vi er bekymrede for, at sager om vold og psykisk og fysisk terror kommer langt ned i de her sagsbunker, nu man vil give de her sager vedrørende seksuel chikane en forlomme.
Det vil vi i Det Konservative Folkeparti holde virkelig nøje øje med.
Med det opmærksomhedspunkt for øje bakker vi op om intentionerne bag det her lovforslag og støtter, at der skabes bedre rammer for et trygt og sikkert arbejdsmiljø for alle.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-10-23:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her om at give ejerne mulighed for at etablere deres egne ladestandere i tæt nærhed af der, hvor de har deres bolig, er der egentlig rigtig mange gode hensigter i.
Intentionerne er rigtig, rigtig gode.
Men ud fra Danmarksdemokraternes synspunkt giver vi også bare nogle rettigheder ud til nogle boligejere på bekostning af lejere og andre, og det synes vi er for vidtgående.
Vi er enige i mange af de høringssvar, der er kommet, om, at det her rent faktisk bliver en overimplementering i forhold til den bygningsmæssige energiydeevne.
Det er vi ekstremt bekymrede for.
Lad os tage eksemplet med, at du kan have nogle ejendomme, der er tilknyttet parkeringspladser.
Så får en ejer ret til at sætte en ladestander op.
Jeg synes også, at det er fint, hvis man har mulighed for at lade tæt på.
Men lige pludselig sker det her måske på bekostning af lejere og andre.
Det sker måske lige pludselig på bekostning af den energimæssige ydeevne, der er til stede i ejendommen eller bygningen, og det er vi rigtig, rigtig bekymrede for.
Heidi Bank (V), 2025-10-23:
Ordføreren for Danmarksdemokraterne giver indtrykket af, at man bare kan få lov til at opsætte ladestandere, hvis der i forvejen er ladestandere på en parkeringsplads til en beboelsesejendom.
Kan ordføreren bekræfte, at det nok var en fejlformulering fra ordførerens side?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-10-23:
Lad os tage et eksempel, hvor der er en bygning med 20 boliger og 20 parkeringspladser tilknyttet og der er otte af lejerne, der ønsker en ladestander.
Det er sådan, jeg læser lovforslaget, og det synes jeg er en forkert vej at gå og en overimplementering.
Heidi Bank (V), 2025-10-23:
Så har jeg faktisk en forventning om, at Danmarksdemokraterne kommer til at ændre holdning til det her lovforslag, når de får læst nærmere ned i det, for der er faktisk tænkt nogle fornuftige løsninger ind, i forhold til hvornår man kan kræve at opsætte en ladestander, særlig hvis der allerede står noget i forvejen.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-10-23:
Det tror jeg ikke at ordføreren skal forvente at vi gør.
Det er sådan, jeg læser alt, hvad der står her, og det synes jeg er forkert.
Heidi Bank (V), 2025-10-23:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, omhandler muligheden for, at beboere i udlejningsejendomme og ejer- og andelsboliger får ret til at etablere et ladepunkt til brug for eget elkøretøj og elbil.
Det er positivt, og det skal vi være bedre til at understøtte, hvis vi skal nå i mål med, at alle nye personbiler, der sælges i Danmark i 2030, er elbiler.
Det handler om klima, men hvis du spørger mig, handler det i lige så høj grad om sundhed og om renere luft, særlig i og omkring vores større byer.
Bor du i dag i hus, er det en forholdsvis smal sag at træffe beslutningen om at vælge en elbil.
Sværere er det, hvis du bor i lejlighed.
Med lovforslaget, der indrømmet udspringer af et EU-direktiv, gør vi det lettere at få lov til at etablere et ladepunkt, hvis man har egen parkeringsplads eller blot bruger en af de fælles ved beboelsesejendommen.
Det er mit indtryk, at ministeriet har lagt sig i selen for at holde en rimelig balance mellem lejere, ejere og foreninger.
Så ja, det er mere bøvlet, end når der er tale om en ladestander ved et parcelhus.
Sådan må det være, når man er en del af en forening eller gerne vil have lov til at opsætte noget på en andens ejendom.
Når det så er sagt, har jeg en forhåbning om, at efterhånden som den nye lovgivning bliver kendt og der opnås erfaringer med at håndtere det hos udlejerne og i ejer- og andelsforeningerne, bliver det en selvfølgelighed.
I Venstre mener vi, at der med L 39 er fundet en fornuftig balance, som vi naturligvis støtter.
Samtidig er det vigtigt at huske, at al lovgivning først viser sin styrke, når den møder virkeligheden.
Vi ser derfor frem til at følge, hvordan lovforslaget reelt kommer til at fungere i praksis.
Tak for ordet.