Sophie Løhde (V), 2026-02-19:
Tak for ordet, formand, og tak til forespørgerne for at sætte det borgerlige ombud ved lokale valg på dagsordenen her i Folketinget, og også tak for begrundelsen for debatten her i dag.
Jeg vil egentlig starte med at sige, at jeg hilser diskussionen meget velkommen, for tilliden til vores demokrati og herunder også det lokale demokrati ligger mig selvsagt meget på sinde.
Forespørgslen, vi behandler her i dag, handler om efterlevelsen af det borgerlige ombud ved lokale valg i Danmark.
Det er dog vigtigt at bemærke, at forespørgslen vedrører to forskellige forhold.
For det første vedrører forespørgslen den situation, hvor en kandidat, der bliver valgt, bliver fritaget fra hvervet som kommunalbestyrelsesmedlem, og for det andet handler forespørgslen om den situation, hvor der foregår forsætlige brud på valgbarhedskravet – bare som sådan en serviceoplysning, i forhold til at der ligesom er to diskussioner indeholdt i den her forespørgselsdebat.
Jeg vil starte med det borgerlige ombud ved lokale valg, for reglerne om borgerligt ombud ved kommunal- og regionalvalg i Danmark balancerer i dag flere forskellige og også delvis krydsende hensyn.
Hvis man stiller op og bliver valgt til en kommunalbestyrelse eller et regionsråd – og den slags er jo helt frivilligt, altså ikke om man bliver valgt, det afhænger af vælgerne, men at man lader sig opstille og vælgerne bagefter lader en indvælge – har man også pligt til at modtage valget.
Det betyder, at man som udgangspunkt er bundet til hvervet.
Det synes jeg generelt er en god ting, og det er selvfølgelig et vægtigt hensyn i de nuværende regler.
Men som reglerne er i dag, er der også lovfastsatte undtagelser til den her pligt – undtagelser, som balancerer andre hensyn.
Undtagelserne henviser til helbredstilstand, varetagelse af andet offentligt hverv, forretninger eller lignende.
Det borgerlige ombud udgør således ikke en absolut hindring, hvis man ikke længere ser sig i stand til at varetage hvervet som kommunalbestyrelsesmedlem eller regionsrådsmedlem, f.eks. fordi ens livssituation ændrer sig.
Det kan f.eks. være, hvis ens almindelige job gør, at man ikke længere ser sig i stand til at varetage hvervet som kommunalbestyrelsesmedlem.
Det kan også være en situation, hvor ens helbred gør, at man ikke kan varetage hvervet, eller hvis man af forskellige årsager er nødsaget til at flytte til en anden kommune, for bare at nævne et par forskellige eksempler.
Så det kan godt være, at man er bundet, men lovgivningen er nu engang også sådan, at man ikke er stavnsbundet.
Det er i dag sådan, at det er kommunalbestyrelserne, der håndterer de her sager i forhold til den situation, hvor et kommunalbestyrelsesmedlem eller regionsrådsmedlem måtte anmode om at blive fritaget for hvervet.
Ansvaret bliver og ligger dermed i den enkelte kommunalbestyrelse i det enkelte regionsråd, og dermed er det jo, for så vidt angår kommunerne en naturlig følge af, at beslutningskompetencen er forankret i kommunalbestyrelsen, og, for så vidt angår regionerne, at beslutningskompetencen er forankret i regionsrådet.
Jeg mener, at det er en nødvendighed, at reglerne også rummer nogle muligheder for at kunne blive fritaget.
Jeg tror sådan set ikke, at det er muligt, at vi fra lovgivers side kunne lave sådan en fuld, komplet udtømmende liste, som kunne tage højde for enhver tænkelig situation.
Det er jo netop også derfor, at det er klogt, at kompetencen til at træffe afgørelse ligger ude i den enkelte kommunalbestyrelse, hvor man må behandle en sådan sag.
Hertil kommer også, at hvis det er sådan, man laver en skærpelse, vil det også kunne betyde, at en kandidat skal fortsætte med at varetage et hverv, som den pågældende ikke ser sig i stand til eller slet ikke ønsker at varetage af f.eks. familiemæssige årsager, ligesom at stramningerne af reglerne i øvrigt også kan have den effekt, at de utilsigtet kommer til at afholde kandidater fra at stille op til kommunal- og regionsrådsvalg.