runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-06-01:
Tak for det, og tak for talen.
Der er mange steder, vi kunne sætte ind, hvis vi skulle gøre noget ved retssikkerheden, og det mener jeg også vi bør gøre.
Men noget af det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ministeren til, er det dilemma, rigtig mange mennesker med handicap står i – det gælder både børn, unge og voksne – når der er de såkaldte revisiteringer, hvor man kan være ude for, at man lige pludselig kan få frataget den hjælp, man har fået tidligere.
Nu snakkede vi også tidligere om BPA-ordningen.
Mener ministeren også, at det er et dilemma, at der ikke er en retssikkerhed og en retsstilling på det her område – at der ikke er en eller anden form for transparens i, hvornår man kan få frataget sin hjælp, så man kan forstå, hvorfor det er, man får den frataget?
At man bare kan få den frataget, som det kan være nu, uden at der er nogen synderlige forandringer, forekommer mig ret besynderligt.
Så det vil jeg gerne høre ministerens refleksioner over og bud på.
Så vil jeg også gerne høre, om ministeren vil kigge på den del om lange observationer i eget hjem, hvor der ikke er nogen rammer og regler.
Astrid Krag (S), 2021-06-01:
Tak for det.
Jeg tror nu nok, jeg vil sætte spørgsmålstegn ved den måde at udtrykke det på, at man bare kan få frakendt sin hjælp og gå fra at få dækket et meget stort hjælpebehov til, uden at der er sket nogen forandringer overhovedet, ikke at være dækket.
Der skal jo være en konkret og individuel vurdering i hver enkelt sag.
Det er jo et af de grundlæggende principper, hele vores sociallovgivning og den socialfaglige praksis ude i kommunerne er bygget op omkring.
Så det er bare for at sige, at selv om der kan være lokale serviceniveauer, der gør, at hjælpen kan være forskellig og have et forskelligt serviceniveau, er det jo ikke sådan, at man bare kan reducere en borgers hjælp uden at kigge på borgerens situation.
Anni Matthiesen (V), 2021-06-01:
Tak, og tak for talen til ministeren.
Det er lidt tid siden, jeg har haft med handicapområdet at gøre, men nu kan jeg så benytte lejligheden til at komme lidt ajour med de forskellige ting.
Ministeren sagde, at det var rigtig vigtigt, at sagsbehandlingen blev styrket.
Der kunne jeg godt tænke mig, hvis ministeren også her i aften kunne sætte lidt flere ord på.
Hvad tænker ministeren?
Hvordan kunne man gøre det?
Hvad skal der til?
Hvad er ministerens tanker i forhold til at styrke sagsbehandlingen i kommunerne?
Astrid Krag (S), 2021-06-01:
Tak for det.
Noget handler jo om – og nogle af de snakke, vi også har haft her i salen løbende, handler om – at kigge på, hvad det egentlig er for et regelgrundlag, vi har.
Vi har jo lige været igennem en stor øvelse på børneområdet og får nu en ny barnets lov, hvor vi gennemgår den lovgivning, vi herinde i bedste vilje over en årrække har fået lavet på børneområdet, og hvor der er stadig flere proceskrav, der bliver lagt til.
Som vi har kunnet se fra frikommuneforsøg i forhold til de mest udsatte børn, lægger det jo også nogle hindringer i vejen for, at de faglige medarbejdere, der sidder derude med børnene og familierne, kan gå i gang med den indsats, der er den rigtige.
Så jeg tror da, at en del af diskussionen her handler om, at vi også er villige til at kigge på det regelgrundlag, man skal administrere ud fra.
Men i det ligger der jo – og det vil alle vide, der har været i det her, og nogle har været det i flere år end jeg – altid en masse dilemmaer.
Det er aldrig så enkelt, som man lige kunne synes, når man skal ind og justere i lovgivningen her.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-06-01:
Altså, der er i hvert fald det problem i dag, at når en kommune henvender sig til VISO og får, som jeg hører det, rigtig god og kvalificeret rådgivning, så kan kommunen jo bare lade være med at følge den.
Og derfor er vi nødt til at kigge på hele visitationsstrukturen, hvor vi skal finde en løsning, hvor dem, der har den specialiserede viden, også kan træffe afgørelse.
Ligesom overlægen på hjerteafdelingen på Herlev sygehus ikke ringer til den praktiserende læge og lige tjekker, om den praktiserende læge nu tænker, at det vil være rigtigt med et operativt indgreb nu, så skal vi have et system på det her område, hvor de, der har den specialiserede viden, også træffer afgørelsen.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-06-01:
Uh det gør vi i så mange henseender, vi kan komme af sted med det.
Jeg har selv siddet som socialudvalgsformand i Randers Kommune, inden jeg blev valgt ind i Folketinget, og har siddet lige præcis med de udfordringer, så der er ingen tvivl om, at det absolut også er noget, jeg er optaget af, og det er også noget, vi i SF er optaget af og har stillet forslag om.
Og en af de ting, som vi bl.a. er glade for ved forståelsespapiret, er jo netop også, at vi har fået indført muligheden for flerårsbudgetter, fordi det løsner op for grebet i forbindelse med serviceloftet.
Netop det her med, at det skal balancere over flere år, kan også give mere mening, hvis man gerne vil lave nogle investeringer i nogle bestemte sociale indsatser, der så på sigt kan give positivt tilbage.
Jens Rohde (KD), 2021-06-01:
Det er hele den her diskussion.
Jeg er ked af, at det nu bliver økonomi og sådan lidt struktur igen, men vi kommer jo ikke uden om det, for enhver, der har siddet i en kommune, ved jo godt, hvad det er for nogle mekanismer, man sidder med, på grund af det der – undskyld udtrykket – forbandede serviceloft, som dette Folketing har vedtaget, og som holder kommunerne i så stram en snor, at de har svært ved at levere det, som vi beder dem om at levere.
Det kan jeg jo konstatere med alle de debatter, vi har her.
Nu fisker jeg lidt her.
Jeg kan næsten ikke forestille mig, at SF synes, at det serviceloft og det skattestop, som er lagt ind over kommunerne, er særlig hensigtsmæssigt – og slet ikke i den her sammenhæng, for vi ved godt, at det altid er de svageste, der taber.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-01:
Tak for det, fru formand.
Ja, det gør jeg, for vi har fra Venstres side stillet en række ændringsforslag, som grundlæggende handler om at indskrænke de bemyndigelser, som det her lovforslag giver ministeren.
Det er, fordi der grundlæggende med lovforslaget ikke er nogen grænser for, hvilke data ministeren kan indhente.
Jeg tror nok, at når man kigger på, hvad bemyndigelser har været brugt til det seneste år, så bør alle med varsomhed kigge på, hvornår man bare giver uendelige bemyndigelser til, at ministre sådan set kan gøre hvad som helst, uden at de behøver at have det forankret i et flertal i Folketinget eller på nogen måde spørge lovgivere om, om de data, der planlægges indhentet, er noget, et flertal støtter.
Jeg oplevede sådan set under førstebehandlingen, at der var rigtig mange partier, der er også indikerede, at man ikke ønskede, at der skulle være sådan en åben ladeport for, hvilke data man kunne indhente og til alle mulige formål.
Det fremgår jo sågar af bemærkningerne til lovforslaget, at ministeren kan indhente data til politiske surveys.
Altså, undskyld mig, skaber det bedre kvalitet ude i daginstitutionerne, hvis den til enhver tid siddende minister får lyst til at lave politiske surveys?
Det tror jeg ikke, og derfor må man sige, at hvis vi ikke indskrænker, er der jo en risiko for, at det her skaber bureaukrati, bureaukrati, bureaukrati og tager tid fra vores børn i stedet for at være et redskab, der kan være med til at understøtte god kvalitet i daginstitutionerne.
Det håber jeg sådan set stadig væk det kan blive, på trods af at betænkningen ikke indikerer, at der blandt de røde partier er et ønske om, at vi netop sikrer det, der var intentionen – at lovforslaget er præcist og specifikt omkring de data på børneområdet, vi har behov for, og som handler om kvalitet, og som handler om at kunne følge med.
Til gengæld er jeg rigtig glad for, at det i betænkningen fremgår, at både Det Radikale Venstre og Uffe Elbæk støtter vores ændringsforslag, som handler om, at det jo ikke er rimeligt, at det kun er kommunerne, som regeringen ønsker at kompensere økonomisk for de byrder, der følger med lovforslaget, men at de institutioner, børnehaver og sfo'er, der ligger under friskolerne, selvføgelig også skal kompenseres.
Selvfølgelig skal de private og selvejende daginstitutioner også kompenseres for den meradministration, der følger af lovforslaget.
Der er stadig væk flere, der kan støtte yderligere, så vi forhåbentlig også kan ende med at få et lovforslag, der netop giver bedre kvalitet i børnehaverne og pædagogerne mere tid til børnene og ikke det modsatte, som der er risiko for, sådan som det ser ud nu.
Jeg skal derudover bede om at få lovforslaget tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling.
Jacob Mark (SF), 2021-06-01:
Vi er meget glade for det her lovforslag.
For det er jo byggestenene til at indføre minimumsnormeringer i Danmark.
Det her er jo at skabe hjemmel til, at man kan se helt ud i den enkelte institution, hvad normeringerne er.
Det overblik har man aldrig haft i Danmark, hvad der også er helt skørt.
Det er at få overblik over, hvor høj andel der egentlig er af uddannet personale – noget, som er en selvfølgelighed på skoleområdet, men som man ikke har haft på dagtilbudsområdet.
Det er at få et overblik over, hvor hurtigt man egentlig presser børn fra vuggestue til børnehave – noget, som har været en spareøvelse i mange kommuner i mange år.
Det ønsker vi at stoppe, det ønsker vi at ændre.
Derfor kommer der minimumsnormeringer i Danmark.
Det kræver, at vi begynder at indsamle flere data.
Der står ganske klart i bemærkningerne, at de data, man indsamler, skal have et pædagogisk sigte.
Det skal ikke bare være noget bureaukrati.
Derudover er vi også indstillet på i 2023, når man skal diskutere minimumsnormeringer på institutionsniveau, at sætte en stopper for den her kattelem, for så er der jo indsamlet de data, der er brug for.
Det ville jeg egentlig ønske at Venstre var med til.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-01:
Venstre vil rigtig gerne støtte, at vi får gennemsigtighed, at vi får højere kvalitet, at vi får nødvendige data på børneområdet.
Det sagde jeg også til førstebehandlingen.
Det er sådan set også det, vi har foreslået med de ændringsforslag, vi kommer med.
Det er, at vi netop snævrer det ind til bl.a. de formål, som hr. Jacob Mark nævner her, for det er vi enige om at der er behov for.
Men det er jo ikke det, der er afgrænsningen i det her lovforslag.
Det her lovforslag er en fuldstændig bemyndigelse til, at ministeren kan indhente hvilke som helst data til hvilket som helst formål.
Det er det, der er vores bekymring, for det betyder bureaukrati, bureaukrati, bureaukrati og mindre tid til børnene og flere pædagoger, der skal sidde og udfylde skemaer i stedet for at tage sig af kvaliteten i vores institutioner.
Vi lavede også sociale normeringer og en række initiativer på børneområdet, da vi sad i regering, og vi er ikke i mål endnu.
Vi tror bare ikke på, at en fuldstændig bemyndigelse til ministeren er den rigtige måde at gøre det på, og det sidste år skræmmer også bare, i forhold til hvad der sker, når man bare giver en minister fuldstændig bemyndigelse til ikke at skulle tilbage og spørge Folketinget om lov til f.eks. at indhente data på et område som det her.
Jacob Mark (SF), 2021-06-01:
Jeg er sådan set bare grundlæggende uenig i, at det skulle skabe bureaukrati i hverdagen, at man opgør, hvor mange pædagoger der er i en daginstitution, eller at man opgør, hvad overgangsalderen er fra vuggestue til børnehave.
De data, vi nu beder om på dagtilbudsområdet, er jo noget, man har haft på skoleområdet i årevis, og som Venstre bakker op om.
Det er bare for at tilkendegive, at jeg synes, det er fint, at det kommer tilbage i udvalget.
Jeg går gerne ind i en dialog om, om der skal ligge yderligere afgrænsninger.
Men der er brug for data på dagtilbudsområdet.
Vi har i årevis famlet i blinde, og det har ført til massive besparelser, og den går ikke længere.
Derfor er der brug for sådan en lov her om indsamling.
Mads Fuglede (V), 2021-06-01:
At vi får brudt med menneskesmugleres systematiske misbrug af vores asylsystem, og at vi får sat en stopper for den risikable rejse over Middelhavet, som mange flygtninge begiver sig ud på, må være i vores alles interesse.
Måske er et modtagecenter uden for Europa en god og holdbar løsning, som vil mindske asylstrømningen til Danmark.
Vores problem er, at vi ikke har ønsket at give ministeren en blankocheck til at indgå en aftale med et tredjeland, uden vi ved, hvilket land der er tale om, eller hvad den her aftale indebærer.
Loven regulerer noget, som ikke findes endnu, så problemet er, at vi reelt ikke ved, hvad vi som Folketing giver vores samtykke til, og det er i vores optik den forkerte rækkefølge.
Jeg kan meddele ministeren, at Venstre har stillet nogle spørgsmål via Udlændinge- og Integrationsudvalget, da disse er en forudsætning for, at Venstre kan støtte lovforslaget.
Det drejer sig om følgende spørgsmål: Vil ministeren forpligte sig til at vende tilbage til Folketinget, når og hvis en aftale er indgået?
Og kan ministeren gå med til ikke at begynde at overføre asylansøgere, før modellen er godkendt af Folketinget?
Derudover har vi spurgt til, om ministeren vil orientere og rådføre sig med Det Udenrigspolitiske Nævn under hele processen om en indgåelse af en aftale med et tredjeland, selvfølgelig med den skærpede fortrolighed, der eksisterer i dette nævn.
Såfremt ministeren kan gå med til dette, vil vi kunne støtte lovforslaget, da vi overordnet set bakker op om, at der skal forestå og ske et opgør med det gældende asylsystem, sådan at vi går over til at hjælpe de svageste asylsøgere og ikke de stærkeste.
Med disse ord kan jeg meddele, at Venstre stemmer for forslaget.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-06-01:
Jamen der er behov for data på børneområdet.
Venstre har sådan set også helt fra starten af behandlingen af det her lovforslag sagt, at vi gerne vil være med til at indsamle de nødvendige data, og det er bl.a. data om, om vi overhovedet har uddannede pædagoger.
Hvordan ser det ud i forhold til f.eks. overgangen fra vuggestue til børnehave eller børnehave til skole?
Hvornår starter man i sfo osv. osv?
Det er jo ikke det, der er til diskussion.
For hvis man stemte for Venstres ændringsforslag, kunne man netop sikre, at det var det, vi var enige om.
Men det er ikke det, lovforslaget gør.
Lovforslaget giver en fuld bemyndigelse til, at ministeren kan indhente alle typer af data til alt fra politiske surveys til, hvad den siddende minister nu skulle have lyst til.
Jens Rohde (KD), 2021-06-01:
Tak for det.
Og tak for ændringsforslaget og for at løfte den her problemstilling.
Det er vigtigt, for målet helliger jo ikke midlet – det er et godt gammelt liberalt princip.
Og derfor vil jeg gerne spørge, når nu det skal tilbage til udvalget – jeg har jo ikke en plads i udvalget, så derfor vil jeg gerne spørge om det her – om fru Ellen Trane Nørby vil spørge ind til dut-principperne, når man pålægger vores institutioner de her administrative byrder.
Det er det ene.
Og det andet er, om man egentlig har fuldstændig klarhed over, om loven med de bemyndigelser, der er i dag i forhold til at indhente de data, overholder GDPR-forordningen i EU.
Det er jeg nemlig en lille smule usikker på.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-06-01:
Lynetteholm er et af danmarkshistoriens største anlægsprojekter.
Det vil, hvis loven vedtages, de næste 50 år gøre Københavns Havn til én stor byggeplads og endda en byggeplads, som kan have alvorlige miljømæssige konsekvenser, som også kan ramme natur og dyreliv.
Et så stort anlægsprojekt må og skal behandles grundigt og ordentligt.
Det er desværre bare ikke det, vi er vidne til i disse uger.
Men det er ikke kun os i Enhedslisten og Alternativet, der er bekymrede for konsekvenserne af Lynetteholm.
Det samme er vores svenske naboer.
De er yderst kritiske over for konsekvenserne for havmiljøet og den ændrede saltvandsindstrømning til Østersøen, og de har i den forbindelse sagt, at samrådsprocessen om de miljømæssige konsekvenser, jævnfør Espookonventionen, hverken er fyldestgørende eller afsluttet, da de ikke føler sig overbevist om, at de fremlagte modelberegninger og miljøvurderinger er rigtige.
Den bekymring er nu også ved at brede sig, og selv om den danske regering slet ikke har ment, at det egentlig var relevant at spørge dem, så har både Finland og Polen nu også selv bedt om yderligere oplysninger om miljøkonsekvenserne af Lynetteholm, mens Litauen sågar har bedt om, at der faktisk startes en samrådsproces med henvisning til Espookonventionen.
Jeg synes, at det her med al tydelighed viser, at regeringen forsøger at presse processen igennem.
Det er efter Enhedslistens opfattelse hverken et udtryk for en demokratisk eller en miljømæssig forsvarlig proces.
Derfor vil jeg også gerne opfordre Folketinget til at træde på bremsen og sikre, at L 220 ikke hastes igennem, før vi har fået afklaret de miljømæssige konsekvenser i samarbejde med vores nabolande.
Jens Rohde (KD), 2021-06-01:
I KD har vi ikke nogen principiel modstand mod Lynetteholm, men altså, ret beset er det jo et stjernekrigsprojekt.
Det er min tolkning.
Den står helt for min egen regning – det ved jeg godt – men det er nu engang min tolkning.
Derfor behøver projektet såmænd ikke at være dumt eller dårligt, men beslutningsgrundlaget finder vi ikke tilstrækkeligt.
Jeg synes faktisk, at hr. Torsten Gejls tale understreger det ganske tydeligt og også alt det materiale, vi har fået.
Jeg vil også meget stærkt betvivle de argumenter, som i betænkningsbidraget er afgivet af SF, nemlig at det her øger muligheden for en blandet by, at det øger muligheden for en masse nye almene boliger, og at det øger muligheden for, at helt almindelige mennesker, flere helt almindelige mennesker, og her tænker jeg i forhold til lønindkomst, kan bo i København.
Det mener jeg er stærkt, stærkt tvivlsomt.
Altså, det er et projekt, der jo også i infrastruktur skal være selvfinansierende, og jeg ved ikke, hvad man forestiller sig de grunde kommer til at koste.
Jeg kan ikke helt forestille mig det, men jeg kan saftsuseme heller ikke forestille mig, at der er ret mange mennesker med en almindelig løn, der vil få råd til at bo derude, fordi det vil trække grundpriserne op, og hvis grundpriserne bliver trukket så kraftigt op, er de faktisk med til generelt at hæve priserne på boliger i København, og så er vi jo lige vidt.
Det er som i Sebastians gamle sang: et skridt frem og to tilbage.
Så det er ikke en principiel modstand, og derfor stemmer vi gult, når vi når hen til den endelige afstemning om det her lovforslag, og vi kommer også til at stemme gult til de ændringsforslag, der er stillet, for vi føler os ikke tilstrækkeligt forsikret om, at det grundlag, der er til stede for at træffe de her beslutninger, er validt, som det bør være i noget, der er så stort og har så voldsomme konsekvenser, også for miljøet.
Derfor vil jeg gerne tilslutte mig hr. Torsten Gejls opfordring til, at man fra regeringens side udsætter behandlingen af det her lovforslag, således at vi har en mulighed for at være sikre på, at det beslutningsgrundlag, der skal være, også er tilstrækkeligt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-06-01:
Tak, hr. formand.
Jeg har et ganske kort spørgsmål, og det er såmænd ikke, fordi jeg er specielt meget uenig i de refleksioner, som ordføreren havde over den historiske baggrund for etableringen af det her meget voluminøse projekt, men jeg noterede mig bare, at ordføreren nævnte, at der havde været tale om noget, der hed københavnerbashing, og at man havde flyttet statslige arbejdspladser.
Der vil jeg bare gerne have ordføreren til trods alt at bekræfte, at hvis man kigger på den undersøgelse, som Balance Danmark lavede for et par år siden, kan man se, at der faktisk kom 5.000 flere statslige arbejdspladser i hovedstadsområdet, end der var tidligere, altså i perioden fra 2008 til 2018.
Bare sådan lige for god ordens skyld!
Torsten Gejl (ALT), 2021-06-01:
Jeg tager ordet her ved andenbehandlingen af lovforslaget om anlæg af Lynetteholm, fordi vi er ved at andenbehandle et lovforslag, som vi slet ikke synes er klar til at blive behandlet endnu.
Det handler om, at Socialdemokraterne, SF, Venstre, DF, Radikale Venstre, Konservative og LA i København vil lave en halvø ved at hælde 80 mio. t jord i Øresund og bygge en by på den på størrelse med Hillerød.
Jens Rohde (KD), 2021-06-01:
Jo, men det har jo bare ikke noget med sagen at gøre, og det burde aldrig have haft noget med sagen at gøre, for
som jeg læser det, og det står som sagt helt for egen regning, var det aflad til københavnerne, fordi man var træt af her i København at høre på den evige københavnerbashing, og det forstår jeg sandelig godt.
Men når man så går ud med sådan noget som det her, skal man måske også, fordi det trods alt er københavnerne, der skal leve med det, lige sørge for, at beslutningsgrundlaget er tilstrækkeligt.
Jeg er jo ikke imod, at man placerer statslige arbejdspladser ude i provinsen og det åbne land, og hvad vi kan gøre, men jeg er stærkt skeptisk over for sådan en udflytning af eksisterende arbejdspladser.
Jeg ser hellere, at man opretter nye og placerer dem der, så man ikke trækker det faglige niveau ud – og så ser jeg gerne, at kommunerne får frihed til at udvikle sig uden skattestop og uden serviceloft, for det er jo det, der fastholder kommunerne i en skruestik, og det er det, der gør, at de skal spise nådsensbrød af vores hænder, og det synes jeg er en dårlig idé, men det er jo en helt anden diskussion.
Tak for det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-06-01:
Jo, jo, jeg er helt med på, at det er en helt anden diskussion, men når ordføreren går op på talerstolen og siger, at der har været en bashing, som har medført udflytning af statslige arbejdspladser fra hovedstadsområdet, vil jeg bare have ordføreren til at reflektere over de nøgne kendsgerninger, nemlig at der i perioden fra 2008 til 2018 kom 5.000 flere statslige arbejdspladser i Region Hovedstaden.
Det eneste, jeg bare ville have ordføreren til at gøre, hvis ikke ordføreren var bekendt med det, var at anerkende, at det godt kan være, at der har været en illusion om, at man har hugget en masse arbejdspladser, men at området trods alt blev tilført 5.000 arbejdspladser.
Jens Rohde (KD), 2021-06-01:
Jamen jeg konstaterer bare, at der var og fandt en københavnerbashing sted, som man så betalte aflad for.
Det var jo hr. Lars Løkke Rasmussens projekt dengang, altså, jeg kan ikke læse det som andet, og så lavede han en aftale med den daværende overborgmester, Frank Jensen, og vupti, så havde man lige pludselig et helt nyt projekt.
En anelse kækt, synes jeg, så lad os nu få tingene undersøgt ordentligt, inden vi begynder at lave anlægsprojekter.
Det er bare det, jeg beder om.