runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-25:
Jeg starter med konklusionen først: Vi kommer til at bakke op om forslaget.
Hvis man ikke lige kan se det på mig, kan jeg sige, at jeg er gammel nok til at kunne huske 13-skalaen, og når man er vant til 13-skalaen, synes jeg, det er vildt, at man indførte en skala, hvor man teknisk set kunne gå ud og være dummere, end man var, da man gik ind ad døren, med et -3.
Altså, hvad er tanken?
Men det er alligevel noget at give sådan en som mig -3.
Hvorfor ikke give mig 00 eller 02?
Hvorfor lave en skala, hvor man som udgangspunkt har 12, når man går ind, men ikke ved, om man har noget mindre, når man går ud?
Altså, vi skabte en skala, der dybest set åbnede op for, at en masse unge mennesker, der egentlig havde brugt deres energi og tid på at læse op til eksamen, kun kunne én ting – de kunne kun have tabt, når de gik ud ad døren, altså på nær de nye, vi fik i dansk ungdom: 12-talspiger og -drenge, som alle sammen kunne læse pensum, for det var det, man lige pludselig blev målt på – kan du huske bogen?
Men der var ikke nogen, der måtte være bedre end bogen.
Man fjernede 13-tallet, for det der ekstraordinære skulle vi heller ikke have.
Vi skulle simpelt hen skoles ind i et system, hvor vi, hvis vi gjorde, som der stod i bogen, blev belønnet med et 12-tal.
Og hvis vi ikke gjorde det, blev man som Kim belønnet med et -3, må jeg gå ud fra.
Det er en dum skala – det er simpelt hen en dum skala, vi har nu.
Jeg køber fuldstændig ind på, hvorfor vi gjorde det.
Det var internationaliseringen.
At det var A, B, C, D, E, F i stedet for, kunne vi jo ikke leve med i Danmark.
Og der skulle ikke være lige spring imellem, for det skulle guddødeme ikke være så nemt, at man kunne regne ud, om der var et, to eller tre tal imellem karaktererne.
Det skulle virkelig laves på politikermåden – uden nogen som helst form for logik.
Og nu finder vi så ud af, at den oven i det skaber en masse problemstillinger.
Så det her er da et lille skridt på vejen.
Jeg ville ønske, at man lavede 13-skalaen igen.
Man kunne godt lave den i syv trin, men jeg ville bare også godt være med til at belønne dem, der var ekstraordinært dygtige.
Så skulle vi vende den om, sådan at man gjorde sig fortjent til det, man fik derinde, og der ikke bare blev trukket fra, fordi der var noget, man havde glemt.
Der er også noget psykologi i det her.
Jeg håber, at regeringen kommer på bedre tanker og støtter op om det her – eller, som normen måske mere er herinde, kommer med deres helt eget forslag lige om lidt, der er fuldstændig identisk, og så stemmer vi det igennem.
Én ting er helt sikker – det her er et skridt fremad i forhold til det, vi har.
Det skal vi selvfølgelig stemme igennem.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-04-25:
Jeg vil bare gerne igen sige tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det er dejligt, at vi er enige om, at der er brug for en mindre skæv karakterskala.
SF nævner også, at SF ønsker, at der skal gives færre karakterer i skolen.
Hvor mange eller hvor få karakter skal der gives ifølge SF?
Astrid Carøe (SF), 2023-04-25:
Først tror jeg lige, jeg vil understrege, at det jo ikke er en del af det her forslag, for jeg ved godt, at det kan vi nok ikke samle hele oppositionen om.
Men ikke desto mindre er det noget, SF mener.
Jeg synes først og fremmest, det var en interessant diskussion, ordføreren havde med den radikale ordfører, om, at man også skal have frihed lokalt til at bestemme det, især på grundskoleområdet.
På ungdomsuddannelserne har der været de her forsøg med karakterfrie klasser, hvor man har ladet være med at give standpunktskarakterer i de fag, eleverne alligevel ikke skal afslutte, det år de går der, og erfaringerne med de forsøg har været rigtig gode.
Det er noget af det, vi godt kunne tænke os at udbrede.
Derudover synes jeg også, det er værd at diskutere, om det er hensigtsmæssigt, at gymnasieelever får karakterer for hver eneste aflevering, de afleverer.
For med den mængde af afleveringer, der er i gymnasiet, betyder det jo bare, at man får megamange tal smidt i hovedet hver eneste uge.
Det tror jeg ikke er særlig hensigtsmæssigt for læringen.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-04-25:
Tror du også, at mindsettet omkring karakterer kan spille ind på, hvordan man ser på det, når man får karakterer – at man måske som elev tænker, at man er den karakter, man får, som vi hører nogle af de unge mennesker derude sige?
Hvis du havde spurgt mig, dengang jeg gik i folkeskolen, om vi skulle fjerne karakterer,
havde jeg svaret noget andet, end jeg gør i dag.
Så havde jeg sagt, at det ville jeg gerne have, for det var lidt den nemme løsning.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-25:
Jeg tror klart, der er noget med mindsettet.
Nye Borgerliges ordfører var også inde på det i forhold til det her med 12-talspiger og -drenge.
Vi skal jo selvfølgelig sætte noget i stedet for – altså, så man får noget ordentlig feedback.
Og man skal stadig have karakterer.
Jeg siger ikke, at man skal gå igennem uddannelsessystemet uden karakterer, men jeg tror godt, vi kunne skrue ned for mængden af dem.
Mai Villadsen (EL), 2023-04-25:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet, men nu blev jeg lidt kaldet til det alligevel.
For jeg er sådan set fuldstændig enig med ordføreren i, at der er en brændende platform, når det gælder erhvervsuddannelserne, og når det gælder de unge mennesker, som jo ender uden for både uddannelse og arbejdsmarked.
Men jeg må sige, at jeg synes, det er at tale ned til lærerne at sige, at de ikke kan gøre to ting på en gang.
Altså, underviserne i vores uddannelsessystem har været i gang med at implementere hundredvis af forandringer på en gang, og de er faktisk lykkedes ret godt med det, på trods af at mange af de forandringer har været tåbelige.
Altså, vi har med undervisere at gøre, der gør rigtig meget.
Så er det fair nok at synes, at det her er den forkerte prioritering.
Jeg er ikke enig, men sådan er det.
Men jeg synes, det er en mærkværdig måde at argumentere på.
Det er det ene.
Det andet er, at når man så siger, at man gerne vil prioritere, forstår jeg bare ikke regeringens rækkefølge.
Hvorfor dælen vælger man at give en masse skattelettelser i en finanslov og ikke sætte flere nye penge af til erhvervsuddannelserne, som man jo ikke gjorde i går, da man landede en finanslov?
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-25:
Det er, fordi det kommer til at blive noget rod.
Hvis man skal bede de ansatte om det, der skal føre det ud i livet, de skolelærere, som både skal finde ud af, hvordan vi omstiller os til at kunne lave en helt anderledes form for læring, end vi gør i dag, samtidig med et helt nyt karaktersystem, så tror jeg ikke, vi får det bedste output bagefter.
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Det tror jeg så faktisk ikke.
For jeg tror, at når man har en karakterskala, der bidrager til en nulfejlskultur, rammer det nemlig nogle af de unge, som ordføreren taler om.
Så må jeg bare sige, at der jo også var de problemer, som ordføreren beskriver, med unge, der ikke kunne lide at gå i skole, eller som vi ikke fik lavet en fed undervisning for, da uddannelsesministeren i sidste valgperiode ville lave karakterskalaen om.
Det var ikke sådan, at erhvervsuddannelserne ikke blødte der.
Der var analysen fra det kongelige danske Socialdemokrati, at der kunne man godt begge ting samtidig.
Hvorfor kan man ikke lave begge ting om samtidig nu?
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-25:
Jeg kan godt blive ved med at stå og gentage mig selv.
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at karakterskala ikke er noget, vi kommer til at diskutere, men jeg synes bare, at det største politiske ansvar ligger i, at vi har unge mennesker, 10 pct. af en ungdomsårgang, der går ud af folkeskolen uden at kunne læse og skrive.
Det synes jeg bare fylder mere end kritik fra en sektor.
At der er 42.000 unge mennesker, der står uden job og uddannelse, synes jeg bare er vigtigere.
Jeg synes, det er vigtigere, at vi fokuserer på det nu.
Det tror jeg det bliver, og jeg synes, det er et urimeligt krav at stille til de skolelærere, der skal føre det ud i livet.
Jacob Mark (SF), 2023-04-25:
Altså, når socialdemokrater virkelig siger noget klogt, er det ikke noget, jeg sådan lige glemmer.
Jeg kunne selvfølgelig godt sætte fingeren på det, ordføreren sagde, som virkelig var klogt, omkring erhvervsuddannelserne, som jeg synes var rigtig klogt, men det var faktisk en anden socialdemokrat, jeg lige vil spørge lidt ind til.
For den tidligere uddannelsesminister fru Ane Halsboe-Jørgensen sagde i sidste valgperiode, at når en karakterskala får så mange kritiske ord med på vejen og så mange negative bemærkninger fra uddannelsessektoren
, har man et politisk ansvar for at ændre den – så har man et politisk ansvar for at ændre den.
Og det var jeg fuldstændig enig i.
Er ordføreren enig?
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-25:
Næh, det mener jeg overhovedet ikke.
Jeg mener sådan set heller ikke, at jeg står og siger, at det her ikke er noget, vi skal diskutere på et eller andet tidspunkt.
Jeg mener bare, at vi står med nogle brændende platforme i forhold til nogle unge mennesker, der har desperat brug for vores hjælp: de unge, der ikke kan læse og skrive, når de går ud af folkeskolen; potentialegruppen, som står uden for job og uddannelse; og så fremtidens faglærte, som vi får hårdt brug for, både for at sikre et godt velfærdssamfund og for at sikre, at vi kommer godt igennem eller faktisk får løst klimakrisen.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-25:
Det glæder mig at høre, at den dør i hvert fald ikke er lukket.
Men vi kan jo så høre, at ambitionen om at kigge på hele karakterskalaen er en dør, der er lukket.
Er det sådan en tendens, som man som flertalsregering har tænkt sig at fortsætte, altså at der er ingen andre end regeringen, der må sætte en dagsorden, i forhold til hvad der skal ske på Børne- og Undervisningsministeriets område?
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-25:
Nej, det vil jeg give fru Marlene Harpsøe fuldstændig ret i.
Men der er jo heller ikke nogen fra Socialdemokratiet, der har sagt, at det her bliver det sidste udspil på erhvervsuddannelsesområdet, der kommer fra vores side.
Hvis jeg bare skal knytte et par ord til, hvad jeg synes er det største problem i forhold til erhvervsuddannelserne, så er det måden, vi fordeler pengene på.
Vi bliver da simpelt hen nødt til at diskutere det, der skete sidste år.
Altså, når optaget på erhvervsuddannelserne falder med 17 pct. på et enkelt år, bliver der 500 mio. kr. mindre at lave erhvervsuddannelser for.
Det er 800 færre ansatte på landets erhvervsuddannelser.
Det system bliver vi da på en eller anden måde nødt til at diskutere, og det vil jeg rigtig gerne være med til.
Det står også ret klart og tydeligt i regeringsgrundlaget, at vi bliver nødt til at finde en mere fornuftig økonomisk fordelingsmodel.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-25:
Mange tak.
Vi kan jo forstå på børne- og undervisningsministeren, at regeringen har nogle klare ambitioner og prioriteringer, som ikke lige er en ændring af karakterskalaen.
Det er bl.a. erhvervsuddannelserne, og hr. Thomas Skriver Jensen sagde jo også meget klart i sin ordførertale, at det er der, hvor man virkelig har nogle ambitioner.
Der skal ske noget nu og her.
Det var nærmest en brændende platform.
Og i Danmarksdemokraterne er vi fuldstændig enige.
Der skal jo ske noget i forhold til erhvervsuddannelserne.
Hvordan forklarer Socialdemokraternes ordfører så, at det udspil, som man har fremlagt fra Socialdemokraternes og regeringens side i forhold til »Forberedt på fremtiden I«, først frigiver midler til erhvervsuddannelserne i 2028 og 2029?
Det er jo ikke ligefrem udtryk for, at det er en brændende platform, er det?
Det er det, jeg hører ministeren sige i dag, og det bekymrer mig faktisk.
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
Jamen alle partier har jo ret til at sige, hvad der er deres prioriteringer.
Det er jo helt legitimt, og vi har også vores i regeringen.
Vi har lige forhandlet en finanslov med fire andre partier, der også har fået lidt uddannelsespolitik ind i finansloven, i sidste uge lavede vi en aftale om uddannelsesparathedsvurderingen, og der er studievalgsportfolioen, hvor der også er masser af aftryk fra andre partier.
Sådan vil det jo altid være.
Men jeg bliver bare spurgt, hvad regeringens prioriteter er, og det er ikke vores prioritet at indkalde til forhandlinger i 2023 omkring en karakterskala.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-25:
Tak for det, og tak for ordførerens passionerede tale om vores uddannelsessystem.
Jeg deler mange af overvejelserne omkring, hvilke brændende platforme vi har.
Nu er det bare engang sådan, at vi jo har startet det her arbejde, og at Socialdemokratiet inden valget mente, at det her var et vigtigt sted at sætte ind i forhold til at lave en ny karakterskala, og derfor undrer det mig, at man pludselig synes, at det er i hvert fald knap så vigtigt.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren ind til, hvad ordføreren tænker om de elever, der sidder i folkeskolen og oplever at få -3.
Det er ikke mange, der gør det, men dem, der gør, siger, at de føler, at de er dumpet i livet.
Tænk, at man kan få et tal, som er i minus og altså dårligere end nul.
Du er dårligere end nul.
Hvad er det for et signal, vi sender til de elever?
Kunne ordføreren ikke forestille sig, at det ville være rigtig fint at få ændret det, så vi ikke sender det signal til eleverne, også nu, hvor vi har fjernet uddannelsesparathedsvurderingen, og så man ikke får at vide, at man på minusniveau er dårligt til noget i vores skolesystem?
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-25:
Den der overordnede finansieringsfordeling i en finanslov
tænker jeg at fru Mai Villadsen må stille spørgsmål om til en anden end en erhvervsuddannelsesordfører.
Men jeg vil sådan set gerne forholde mig til det første, der bliver sagt, for jeg er uenig i, at det er tale ned til lærerne.
Jeg synes faktisk, det er at passe på deres arbejdsmiljø.
Altså, det er da urimeligt at stille krav til, at de skal skabe en undervisning, der kommer til at blive så markant anderledes, og blive bedre til at favne nogle unge mennesker, som man ikke har kunnet i rigtig, rigtig mange år, samtidig med at skulle indstille sig på en helt ny karakterskala.
Så det synes jeg overhovedet ikke er at tale ned til lærerne – jeg synes faktisk, det er at passe på deres arbejdsmiljø.
Mai Villadsen (EL), 2023-04-25:
Det kommer fra et parti, som indførte skolereformen.
Men fair nok, den har man jo fundet ud af var en dårlig idé.
Altså, jeg må bare sige, at lærernes arbejdsmiljø ikke bliver bedre af at skulle give 03 eller -3 til elever.
Jeg har selv haft en far, som stod i den situation, og som havde det ad h til over at skulle sige til nogle unge mennesker: I kan ikke komme ind på den erhvervsuddannelse, I gerne vil; jeres uddannelsesmuligheder er sådan set ødelagt, fordi jeg skal give jer den her karakter.
Det er ikke et godt arbejdsmiljø.
Og det er derfor, at eksperter og undervisere jo har sagt: Vi har altså brug for en ny karakterskala; her er der en brøler.
Så jeg vil fastholde, at jeg synes, det er fair at snakke om lærernes arbejdsmiljø; det er sindssyg vigtigt.
Men det her synes jeg nu alligevel er at tale en smule ned til dem.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-25:
Igen vil jeg sige: Det, som vores uddannelses- og forskningsminister har taget fat på, er jo noget, man er blevet enige om i regeringen; det er skrevet ind i regeringsgrundlaget.
Og ja, de forhandlinger foregår jo så på det område lige nu, så det skal jeg også passe på jeg ikke bevæger mig ind på, for jeg deltager ikke i de forhandlinger.
Men jeg er helt sikker på, at det er, fordi man igen har prioriteret der og sagt: Nu tager vi først det her skridt.
Og ja, for mig ville det være helt nærliggende, at man så bagefter tager et yderligere skridt, og det kunne så f.eks. være at kigge på karakterskalaen.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-25:
Tak, formand.
Jeg har i en del år haft et arbejde, som gjorde, at jeg gav karakterer med syvtrinsskalaen, og jeg er i dag også beskikket censor ved universiteterne i Danmark, og på den baggrund ser jeg nogle problemer med den nugældende karakterskala, og jeg hilser derfor en debat om den velkommen.
Jeg ser særlig, at der er to problemer, som også har været fremme som kritikpunkter i den offentlige debat.
For det første springer den jo trinmæssigt på en måde, der gør det svært at honorere den lille progression.
Man kan sige, at der er mange forskelligartede præstationer, der f.eks. får karakteren 7, og for det andet skaber det også et vist pres, at der er så langt fra 10 til 7 og fra 7 til 4.
Så det påvirker jo ens gennemsnit sådan ret meget, hvis man f.eks. ikke lige får en tocifret karakter.
Der er også det tredje legitime kritikpunkt, altså at syvtrinsskalaen ikke giver mulighed for at honorere den ekstraordinære præstation.
Så principielt mener jeg sådan set, at der er grundlag for at kigge nærmere på en justering af karakterskalaen.
Men jeg forstår også på regeringen, at det er noget, der griber ret bredt ind, altså både på børne- og undervisningsområdet, men jo også på uddannelses- og forskningsområdet.
Personligt mener jeg, at der er behov for, at vi drøfter, om vi skal justere karakterskalaen.
Men jeg anerkender, at det ikke passer ind i tidsplanen lige nu, og derfor stemmer Moderaterne ikke for det her beslutningsforslag.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-25:
Tak for det, og tak til ordføreren for at anerkende, at den her karakterskala, vi har nu, ikke fungerer efter hensigten.
Det er også godt at vide, at vi har kollegaer, der selv prøver at bruge den.
Men det kan jeg ligesom høre at det ikke er.
Derfor kan det bare undre mig, at man ikke vil bakke op om et relativt løst beslutningsforslag, som siger, at vi skal forhandle om det.
Der er ikke nogen, der siger, det skal implementeres lynhurtigt eller et eller andet.
Jeg er totalt for, at man implementerer ting langsomt og gør ting gennemarbejdet.
Vi skal bare starte forhandlingerne inden nytår.
Det er der søreme lang tid til.
Det burde vi godt kunne nå.
Så hvad er årsagen til, at ordføreren tænker: Jamen det kan ikke lade sig gøre her inden for de næste 8 måneder at starte forhandlingerne?
Tak for det.
Jamen det er jo også det, der kan være lidt frustrerende på det her område, for ting spiller sammen, men der er forskellige ordførere.
Det er der fuld forståelse for; karakterskalaen ligger på børne- og undervisningsområdet, og optagelsessystemet naturligvis på uddannelses- og forskningsområdet.
Jeg hører også ordføreren sige det her med, at der er andre ting, der er vigtigere lige nu: praktisk faglighed, eud, alle mulige sindssygt vigtige ting.
Den socialdemokratiske ordfører talte om de elever, der går ud af skolen uden at kunne læse og skrive; det er megavigtigt.
Hvordan kan det så være, at ordførerens parti insisterer på at starte med noget af det, der faktisk virker rimelig okay i vores uddannelsessystem, nemlig universiteterne, i stedet for at tage fat på f.eks. nogle af de ting, ordføreren selv nævner, eller karakterskalaen, som eksperter virkelig har kritiseret højlydt, mens der ikke er nogen, der har kritiseret området for den reform, man starter med?
Fedt, jamen det kan da være, vi så skal tage debatten igen i 2024.
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det vil have nogle konsekvenser derude, at der er et system, der skal laves om.
Det tog også lang tid at implementere den tidligere skala, som jo desværre ikke holdt i så mange år, som vi gerne ville have haft den til.
Men en anden bred skare af mennesker, der siger noget om karakterskalaen, er jo alle dem ude i sektoren og dem, der giver karakterer; det er lærerne, underviserne og eksperterne på området, der efterspørger en ny skala.
Jo flere år der går, jo flere karakterer bliver der jo givet på den her skala, og jo større mistrivsel vil der måske også være på baggrund af den her skala.
Så jeg vender måske lidt tilbage til frustrationen, i forhold til at man ikke kan starte de her forhandlinger nu, ikke at man skal implementere det inden nytår, men simpelt hen starte forhandlingerne og kigge på, hvad ekspertgruppen har anbefalet, og se, hvad der er muligt inden for den ramme, vi har.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-25:
Det passer så ikke ind i tidsplanen, men jeg vil sige, at vi jo også må være tålmodige, i forhold til om det bliver i 2023 eller 2024.
Det er måske heller ikke det, der skal være afgørende.
Det vigtige er i hvert fald, at det sker på et oplyst grundlag, og vi har heldigvis haft en del forskellige både ekspertgrupper og kommissioner til at kigge på det, og de er også kommet med nogle anbefalinger.
Jeg vil så også sige, at deres anbefalinger synes jeg egentlig går i lidt forskellige retninger, så før vi indkalder til forhandlingerne, skal vi måske også blive lidt klogere på, hvad det præcis er, vi gerne vil ændre ved karakterskalaen.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-25:
Tak til ordføreren for Moderaterne.
Det, jeg egentlig hører Moderaternes ordfører sige, er, at Moderaternes ordfører faktisk har en hel masse praktisk erfaring på det her område og faktisk har spillet positivt ind, også i forhold til sin egen folketingsgruppe, omkring, at der er behov for ændringer her.
Og det er jo positivt.
2023 er åbenbart lukket land for regeringen, men jeg hører, at Moderaternes ordfører faktisk er klar på at sige, at Moderaterne faktisk kunne stemme for, hvis der nu havde stået, at det skulle være inden udgangen af 2024, i forslaget.
Er det korrekt forstået?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-25:
Jamen det er på grund af det, jeg nævnte før, nemlig at jeg anerkender – og det er jo sådan noget, der både er kommet fra ministeriet, men jo også fra det bagvedliggende embedsværk – at det ikke kan prioriteres lige nu.
Men jeg har taget det op i Moderaternes gruppe, og vi er meget åbne over for at justere på karakterskalaen.
Nu er det jo ikke noget, Moderaterne kan bestemme alene, og det er altså heller ikke et lille indgreb.
For karakterskalaen skal jo være den samme i både grundskolen og gymnasiet, men også på de videregående uddannelser.
Derfor anerkender jeg også, at det er noget, der griber ind i forskellige områder, hvor der foregår rigtig meget og der bliver sat rigtig mange skibe i søen.
Så det skal passe ind i en større plan, hvis vi alle sammen skal kunne følge med i det.
Så præcis hvornår det sker, er svært at sige, og det skal jo have opbakning fra alle tre regeringspartier.
Men jeg kan i hvert fald sige, at Moderaterne er meget åbne over for at justere på karakterskalaen.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-25:
Det ved jeg ikke hvad jeg skal sige til.
Det er jo en del af jobbet ved at være lærer.
Det eneste, jeg prøvede at sige, var bare, at hvis man giver et menneske for mange opgaver, som skal føres ud i livet på en gang – og det kan jeg huske, fra da jeg selv var tillidsrepræsentant ude på en virksomhed – risikerer man bare, at det bliver noget rod.
Og det er sådan set ikke for at tale ned til skolelærere, og det er heller ikke for at sige, at det ikke er nødvendigt, at vi tager en diskussion om karakterskalaen på et tidspunkt, men jeg tror bare, at rækkefølgen, vi gør det i, bliver vigtig.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-25:
Tak for det.
Jeg vil gerne blive lidt i samme tråd som fru Mai Villadsen.
Kunne man ligefrem forestille sig, at det faktisk ville løse nogle af problemerne, hvis man begynder at samtænke udfordringerne og faktisk derved laver løsninger, som er lidt bredere, i stedet for at man hver gang isoleret set kun tager det ene problem ad gangen?
For det her er jo ikke nye problemer – de bliver sjovt nok ved med at være der.
Kunne det være, fordi man lige præcis ikke gør det, der er løsningen, nemlig at man samtænker problemerne?
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-25:
Nu bliver det meget generelt.
Jeg er ikke generelt modstander af at samtænke problemer, hvis det giver mening.
Jeg tror bare, at lige præcis de problemer, der er i vores uddannelsessystem lige nu, er så komplekse og så store, at det at tage hul på det enorme stykke arbejde, både ressourcemæssigt, økonomisk og i forhold til at stille krav til skolelærere, til elever, til forældre og institutioner osv., bliver for stort et stykke arbejde at tage hul på samtidig.