runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2024-02-23:
Men det, antropologen siger, er jo forkert.
Vietnamesere og thailændere kommer fra en helt anden kultur end den danske – langt længere væk fra end nogen af de lande, jeg nævnte før.
Hvad siger ordføreren til det?
Og så vil jeg bare sige omkring retorik, at de to lande, der har haft den mest åbne, den mest venlige retorik i Europa over for flygtninge, nemlig Sverige og Tyskland, ikke har opnået rimelig gode resultater på det område.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-27:
Jeg vil gerne sige to ting.
Først og fremmest har jeg ikke lagt mig fast på, hvad den præcise proces skal være, men når jeg åbner op for det her i min tale i dag, er det selvfølgelig også, fordi vi mener det og vi er åbne over for det.
Om det så betyder, at vi indkalder til nogle egentlige drøftelser, eller at vi deltager i en møderække i Retsudvalget, hvor vi kan drøfte det, synes jeg lige at vi må afklare nærmere.
Men jeg synes klart, at der skal arbejdes videre med det.
Derudover vil jeg også sige, at de ressourcer, som Den Uafhængige Politiklagemyndighed har til rådighed, har været diskuteret meget, også på samråd og lignende.
Det er jo også derfor, at det allerede sidste efterår blev besluttet at tilføre flere ressourcer.
Det kan man mærke fra den 1. februar, mener jeg nok det er, i form af at der er blevet ansat flere årsværk, og vi arbejder også aktuelt på, om ikke der også skal tilføres endnu flere ressourcer.
For det har jo også været et af kritikpunkterne, og det er et kritikpunkt, som jeg godt forstår.
Rosa Lund (EL), 2024-02-27:
Et andet kritikpunkt har jo også været, at det med Den Uafhængige Politiklagemyndighed i en eller anden grad ender med at blive politiet, der undersøger politiet, og det kan jo gøre noget for tilliden til Den Uafhængige Politiklagemyndighed.
Derfor vil jeg gerne høre justitsministeren om, hvad man tænker om at indføre en karensperiode for, hvor lang tid der skal være gået, fra du har arbejdet i politiet, til du så kommer til at arbejde i Den Uafhængige Politiklagemyndighed, for at vi undgår den her situation, hvor du skal sidde og undersøge dem, du var kollegaer med i går.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-27:
Med forbehold for at jeg ikke har taget fuldstændig stilling til det spørgsmål, er jeg da klart villig til at drøfte det videre.
Det, jeg til gengæld ville være meget, meget forbeholden over for, ville være at drøfte et synspunkt om, at det ikke må være tidligere politifolk, som indtræder i en anden stilling og kan blive ansat i Den Uafhængige Politiklagemyndighed.
For det, vi jo kan høre, også fra velrenommerede politiforskere, er, at det rent faktisk er en fordel i det system, vi har i Danmark, at det er folk, der rent faktisk kender til politiets arbejdsforhold og de situationer, man havner i.
Rosa Lund (EL), 2024-02-27:
Tak for det, og tak til justitsministeren for at imødekomme noget af det her forslag.
Jeg er nysgerrig efter at høre, hvordan justitsministeren så tænker at vi kommer videre med den del af det her forslag, som regeringen rent faktisk støtter, nemlig det her med videomaterialet.
Skal vi tolke det sådan i Retsudvalget, at justitsministeren snart kommer med noget til udvalget, eller er det noget, der først bliver lagt frem, når vi skal forhandle om politiets økonomi, eller hvordan vil regeringen gå videre med den del af forslaget, som man støtter?
Bjørn Brandenborg (S), 2024-02-27:
Tak for det, formand.
Til det kan jeg sige, at vi i Socialdemokratiet grundlæggende mener, at Politiklagemyndigheden fungerer efter hensigten, og derfor ser vi heller ikke det samme behov som forslagsstillerne for at ændre fundamentalt på ordningen, og vi støtter dermed ikke beslutningsforslaget.
Men vi synes, det er rigtig fint, at forslagsstillerne sætter emnet på dagsordenen.
Det er nogle af de drøftelser, som vi altid vil være en del af.
Tak for ordet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-02-27:
Jeg har jo ligesom spurgt om det med adfærdsklagerne, og jeg kan forstå, at det i hvert fald ikke er regeringens politik, at vi skal kigge på det.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre Socialdemokraternes retsordfører, om retsordføreren synes, at det er et problem, at der er flere advokater, herunder i øvrigt Moderaternes retsordfører, som tilfældigvis også er advokat, som siger, at det ikke kan betale sig at klage til Politiklagemyndigheden .
Det synes jeg er et kæmpeproblem, altså at der direkte er advokater, som siger, at det slet ikke giver mening.
Kunne det ikke give anledning til, at vi lavede en lidt større undersøgelse af det her?
Antallet af klager er jo steget, men medholdsprocenten er faldet drastisk, og vi har sådan set ikke nogen idé om, hvorfor det forholder sig sådan.
Det var ikke rigtig et svar på, hvorfor der er nogle typer af sager, der skal behandles på en anden måde, end vi ville forvente de blev, hvis vi selv blev udsat for noget.
Jeg siger ikke, at det altid bør være sådan i adfærdsklagesager, for der er sikkert rigtig mange af dem, hvor man godt kan leve med den forvaltningsretlige praksis, som man har i dag.
Men de her sager bliver ikke efterforsket, f.eks. når en borger mener sig udsat for vold.
Det synes jeg er et problem, og jeg savner simpelt hen et svar på, hvorfor de ikke kan få de samme redskaber som i straffesagerne.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-27:
Jeg tror først og fremmest, at det i hele den her diskussion er vigtigt, at man så mange gange, som man overhovedet kan, siger, at Politiklagemyndigheden altså er en uafhængig myndighed, som har mandat til, som ordføreren rigtigt siger i sit spørgsmål, at behandle både klager over personalet, politiet og anklagemyndigheden, dvs. adfærdsklager, og også til at efterforske straffesager mod personale i politiet og anklagemyndigheden.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-02-27:
Men jeg tror, at der, hvor mit hjerte mest ligger, er ved de her adfærdsklagesager, som jo er dem, der tit involverer magtanvendelser, som kan se voldsomme ud.
Det betyder ikke, at de er ulovlige eller unødvendige, men hvis en borger mener sig udsat for vold, ville man jo forvente, at der skete en eller anden reel efterforskning eller afdækning af forløbet.
I dag håndteres adfærdsklagesagerne, ved at man som borger skriver en klage.
Så bliver den sendt til politibetjenten, som så også svarer på klagen, og så træffer man en afgørelse.
Så kunne ministeren fortælle mig, hvad den principielle modstand er mod at give mulighed for at bruge de samme gode redskaber, som man har i straffesager, i de her adfærdsklagesager?
Torsten Gejl (ALT), 2024-02-27:
Tak, formand.
Det er rart at komme op og være den grønne rosin i pølseenden for at give regeringen fuld grøn plade i forhold til at få vedtaget det her beslutningsforslag, hvor regeringen jo påpeger, at ECT står i vejen for tiltag, der fremmer den grønne omstilling.
I Alternativet er vi glade for, at regeringen ønsker at træde ud af ECT, da vi netop ønsker at mindske alle barrierer for tiltag, der kan fremme den grønne omstilling.
Vi ser også med glæde, at flere europæiske lande – som allerede nævnt – allerede er gået ud af ECT, eller at de er på vej ud af den, og vi støtter selvfølgelig også, at der kunne komme en kollektiv EU-udtræden, da vi dermed kan være med til at fjerne barrierer for den grønne omstilling i hele EU.
Tak, formand.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-27:
Ordføreren snakker rigtig fint om mange problematikker inden for vandsektoren, som er rigtig relevante, og som måske på et senere tidspunkt bliver løst eller kigget på, men hvad er ordførerens argument for at stemme for det her lovforslag, som jo ikke indeholder alle de ting, som ordføreren netop lige har opremset som nogle vigtige ting for ordføreren?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-27:
Det er, fordi det slet ikke er meningen, at de ting skal håndteres i det her lovforslag.
Vi har sådan set haft en proces, hvor vi i aftalekredsen har diskuteret tingene.
Jeg fik sikret, at der blev en høring omkring den vandsektorlovgivning, som var formuleret, og der havde DANVA, Danske Vandværker, HOFOR og Aarhus Vand nogle gode oplæg.
Og hvis jeg skal glæde mig over, at der kan være politiske sejre også med en flertalsregering, så tror jeg, at det et eller andet sted havde en betydning, at der havde været så meget krig omkring liberalisering af affaldssektoren, at der nok var nogle, der godt kunne se, at man ikke skulle starte en ny krig i forbindelse med vandsektoren.
Og så har jeg det egentlig rigtig godt med, at det bliver landet ved, at de kommende opgaver bliver defineret af et vandreguleringsudvalg, og at det ikke er med som noget klart defineret i det her lovforslag.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-27:
Jeg vil gerne takke for det gode arbejde, ordføreren har lavet, men det ændrer jo ikke på, at der stadig væk er problematikker i det her lovforslag, som også er relevante at kigge på.
Særlig er der jo det her i forhold til bemyndigelserne, hvor der faktisk bliver et meget stort område, hvor vi slet ikke ved, hvad der kommer til at ske.
Så kan vi godt have nogle forestillinger om eller forhåbninger til, hvad der kommer til at ske, men vi ved det jo faktisk ikke helt specifikt.
Og særlig vil det her nye sekretariat få nogle ret store magtbeføjelser, som jo også i høringssvarene bliver nævnt som nogle meget vidtrækkende beføjelser, som jeg i hvert fald er lidt skræmt af.
Hvordan vil ordføreren forholde sig til den kritik?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-27:
Jamen altså, ekstra bemyndigelser til en minister skal man jo altid være betænkelig ved.
Jeg har noteret mig, at der er temmelig mange høringssvar til det her lovforslag, og at det modtages pænt, uden at lovforslaget i væsentlig karakter ændres.
Og hvad fik man så ud af de høringssvar?
Det kan jeg godt være i tvivl om.
Hvis der er noget, der ligesom skal afklares, i forhold til at vi vil give færre bemyndigelser til en minister, så er vi helt med på at drøfte det.
Jeg vil sige, at Enhedslisten støtter det her lovforslag om styrkelse af økonomisk tilsyn og takstkontrol m.v. i vandsektorloven, som er en del af den vandsektoraftale, som Enhedslisten er med i.
Det, som måske er mest interessant i forhold til det her lovforslag, er jo, at det lykkedes at få det store lovforslag om den økonomiske regulering af vandsektoren skrottet, og at der, som der står i det her lovforslag, bliver nedsat et vandreguleringsudvalg, som skal se på, hvad det er for nogle opgaver, som vandsektoren skal løse fremadrettet.
Det kan jo være at sikre vores drikkevand, det kan være bedre håndtering af spildevand, det kunne være klimasikring på tværs af kommuner, og det kunne være at håndtere noget ny forurening som PFAS f.eks.
Jeg kan forstå, at der er forskellige holdninger til, hvor hurtigt det vandreguleringsudvalg skal arbejde.
Der er nogle, der arbejder med miljøteknologi, som gerne ser, at man hurtigt kommer frem til en konklusion, og der er andre, der synes, at nu skal det gøres ordentligt.
Jeg har hørt, at det nok er et arbejde, der tager flere år.
Vi mangler jo så at se kommissoriet for det vandreguleringsudvalg, og vi mangler helt at se, hvem det er, der kommer til at sidde i det – det kan jo også have noget at sige.
Og hvornår er det så, at de politiske partier, som er med i vandsektoraftalen, bliver inddraget?
Det er ikke, fordi vi skal sidde i udvalget, men det ville være væsentligt, at vi bliver inddraget, inden man drager konklusioner på det udvalgsarbejde.
Så er der nogle nye opgaver inden for vandsektoren, som vi ligesom mangler at håndtere.
Der er nogle aktører, bl.a. regionerne, som siger, at med det vandforbrug, vi har i øjeblikket, kommer vi til at mangle vand.
Vi står over for, at der bliver en brintproduktion i Danmark, som efterspørger store vandmængder.
Hvis ikke man får sikret, at det er renset spildevand, som i høj grad bruges dér, vil der være nogle geografiske områder, som bliver udfordret på at kunne producere brint.
Det er fint nok, at man har et øget tilsyn osv. med vandsektoren, men vi har sådan set nogle store opgaver, som skal løses inden for den sektor, og det er dér, Enhedslistens hovedfokus er.
Men som sagt støtter vi det her lovforslag.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-27:
Jeg har bare lige en hurtig kommentar.
Ordføreren nævner, at han ikke mener, at danskere ligger vågne om natten på grund af vandsektoren, men det er jeg faktisk ret uenig i.
Mange danskere er dybt bekymrede over den vandforurening, vi løbende bliver vidne til, hver gang man åbner avisen.
Så jeg ønsker bare, at man også fokuserer på den del i stedet for kun at gøre det meget administrativt og teknisk, som om det er en kedelig sektor.
Det her er faktisk borgernes sundhed, vi snakker om.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-27:
Jeg har godt noteret mig på det seneste, at der har været skrevet meget om, at danskerne har mange søvnproblemer.
Så det kan sagtens være, at fru Theresa Scavenius har en pointe der, altså at den tilstundende mangel på regulering af vandsektoren er hovedårsagen til, at danskerne sover dårligere.
Jeg trækker gerne ordene tilbage, hvis det blev betragtet anderledes.
Lars Aagaard (M), 2024-02-27:
Først og fremmest vil jeg gerne takke ordførerne for konstruktive bemærkninger til lovforslaget.
Lovforslaget gennemfører således dele af den politiske aftale om en justeret økonomisk regulering af vandsektoren fra 2018, og det er unægtelig nogle år siden.
I Danmark består vandsektoren af naturlige monopoler, hvilket betyder, at vandselskaberne ikke er udsat for konkurrence, og derfor er der behov for en økonomisk regulering, som kan sikre effektivitet, så lave priser til forbrugerne som muligt – effektive priser.
Det er en forudsætning for en velfungerende økonomisk regulering, at der er et effektivt tilsyn, og derfor vil vi med lovforslaget sikre tydeligere rammer for det økonomiske tilsyn.
Og vi vil styrke tilsynet med både regler om markedsmæssighed i aftaler og tilknyttet virksomhed.
Det vil gavne forbrugersikkerheden.
Vi foreslår desuden at styrke tilsynets muligheder for at lave analyser og monitorering af sektoren.
På den måde kan tilsynet bidrage til udvikling af reguleringen af sektoren og sikre, at reglerne virker efter hensigten.
Og så foreslår vi i øvrigt at ændre tilsynets navn til Vandsektortilsynet, der efter vores opfattelse er mere retvisende end det nuværende Forsyningssekretariat.
Lovforslaget skal også tydeliggøre og styrke reguleringen af den kommunale kontrol af vandselskabernes takster og leveringsbetingelser.
Reglerne er på nogle punkter for overordnede i dag, og på andre punkter kan de faktisk forenkles.
Vi har derfor præciseret en del af reglerne og tydeligere skrevet frem, hvad formålet med dem er.
Samtidig har vi lagt op til forenklinger, f.eks. ved at foreslå, at taksterne fremover kan anmeldes i stedet for at skulle godkendes hvert år.
Samlet bliver takstkontrollen på vandområdet både mere gennemsigtig og ensartet til gavn for forbrugerne, og vi får harmoniseret kontrollen på vandområdet mere med varme- og elområdet.
Det skal gøre det nemmere at forholde sig til reglerne for forsyningerne.
Desuden udvides vandselskabernes klageadgang, således at de i fremtiden kan påklage kommunalbestyrelsernes afgørelser vedrørende takster, bidrag og betalingsvedtægter til Energiklagenævnet.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om velvillig behandling af lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-02-27:
Tak, formand.
Vandforsyningen er ikke noget, tror jeg, der holder ret mange mennesker vågne om natten.
Det er sådan set noget, vi bare forventer er der.
Der er jo ikke frit valg af leverandør, når det kommer til vand.
Det er ikke ligesom med mælk, sodavand og andre drikkevarer, hvor man kan skifte leverandør.
Det er et teknisk område, og det er et område, som vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti igennem mange år har været en del af et forlig om for at sikre, at vi på den ene side har så lave forbrugerpriser som muligt, men på den anden side også holder hånden under vores vandværker og vandsektoren, sådan at der kan ske den fornødne vedligeholdelse af infrastrukturen, også så vi ikke i kraft af de forandringer, der måtte være i forhold til nedbør og andet de kommende mange år, lige pludselig står i en situation, hvor vi ikke kan håndtere vandmasserne.
er efter vores bedste evne at vurdere som et fornuftigt forslag, som sikrer netop de formål.
Så vi er tilfredse med det forslag, der er fremsat, idet vi altså også noterer os, at der er nogle ting, som jo fremadrettet skal aftales videre i forligskredsen, som vi derfor regner med består, og at vi, når der måtte opstå både kendte eller ukendte udfordringer, selvfølgelig løbende fra Folketingets side inddrages.
Og det vil jeg gerne bede ministeren bekræfte.
Men derudover har jeg ikke indholdsmæssigt nogen kommentarer.
Helle Bonnesen (KF), 2024-02-27:
Jeg synes, det fremstår, som om der står tvivl om, hvem der egentlig har bemyndigelsen til det, og det vil vi i hvert fald forfølge.
Vi kommer ikke til at forfølge, at der kommer til at blive indført flere klimatilpasningsforordninger i forslaget her, for det mener vi bliver for komplekst.
Men det andet skal vi i hvert fald kigge nærmere på.
Signe Munk (SF), 2024-02-27:
Spørgeren er jo i gang med at starte på en længere ideologisk debat.
Jeg har 30 sekunder til at svare i forhold til et lovforslag, der handler om et styrket tilsyn på vandområdet, men jeg tager meget gerne den diskussion.
Det korte af det lange er, at der skal være offentligt og demokratisk ejerskab i forhold til forsyningsselskaberne, som er afgørende for at sikre forsyning i af Danmark.
Det mener jeg også fortsat der er, og så er der brug for også at have et ordentligt økonomisk tilsyn, al den stund at når der kun er en til at levere en ydelse, skal vi jo også være sikker på, at prisen er i orden.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-02-27:
Tak for det, formand.
Lovforslaget indeholder en række ændringer af bl.a. vandsektorloven med henblik på at implementere en del af en politisk aftale fra den daværende VLAK-regerings tid.
Det handler bl.a. eller mestendels, synes vi, om styrket økonomisk tilsyn med sektoren.
Forslaget gennemfører en del af en aftale, som Liberal Alliance er med i, og det honorerer vi selvfølgelig fortsat ved at stemme for.
Henrik Frandsen (M), 2024-02-27:
Tak for ordet, hr. formand.
Og tak til ministeren for dette meget omfattende lovforslag vedrørende vandsektoren.
Det er et forslag, som jo har til formål at styrke det økonomiske tilsyn, takstkontrol osv. i vandsektoren.
Lovforslaget bygger videre på den politiske aftale om justeret økonomisk regulering af vandsektoren, der i 2018 blev indgået af den daværende regering, altså VLAK-regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, Enhedslisten, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti, altså en meget bred aftale.
Vores vandsektor, der består af naturlige monopoler, kræver en effektiv og ansvarlig økonomisk regulering for at sikre både effektivitet og overkommelige priser for forbrugerne.
Det er netop dette, som lovforslaget søger at opnå.
Et af hovedpunkterne i dette lovforslag handler derfor om at styrke det statslige økonomiske tilsyn, som med lovforslaget bliver omdøbt til Vandsektortilsynet – et nyt ord.
Dette vil give os de nødvendige redskaber til at føre en effektiv administration og et tilsyn, der sikrer, at vores vandsektor fungerer til gavn for alle.
Samtidig styrker vi tilsynet med og håndhævelsen af regler om markedsmæssighed af aftaler og om tilknyttet virksomhed for at øge forbrugersikkerheden.
Derudover vil regeringen med lovforslaget forbedre kommunernes kontrol med takster og leveringsbetingelser.
Ved at tydeliggøre og styrke reglerne om kommunal kontrol sikrer vi, at vandselskabernes opkrævning af takster og bidrag sker i overensstemmelse med loven.
Derudover vil lovforslaget forenkle processen for vandselskaberne ved at indføre muligheden for anvendelse af takster og udvide deres klageadgang.
Dette vil skabe mere effektive og retfærdige rammer for alle involverede parter.
Endelig vil lovforslaget ændre måden, hvorpå vandselskabernes indtægtsrammer og regnskabsmæssige kontrolrammer kontrolleres, med det formål at forenkle reglerne og give vandselskaberne øget fleksibilitet, samtidig med at de får mulighed for at opkræve takster for tillægsberettigede omkostninger, hvilket i sidste ende vil styrke deres likviditet.
Lovforslaget sikrer med andre ord ikke blot en mere effektiv og ansvarlig forvaltning af vores vandressourcer, men det styrker også vores økonomi og beskytter forbrugerne.
Moderaterne støtter naturligvis L 106.
Lise Bech (DD), 2024-02-27:
Tak for det, hr. formand.
Som det er nævnt tidligere, handler det her lovforslag jo om ændring af vandsektorloven.
Det er et udestående punkt fra en politisk aftale fra november 2018 med den daværende regering og de fleste andre partier.
Når man læser forslaget, ser det jo umiddelbart fint ud.
Det skal styrke det økonomiske tilsyn og takstkontrollen i vandsektoren, og formålet er at overholde vandselskabernes indtægtsramme og kontrolramme, så sektoren kan udvikle sig hensigtsmæssigt.
Herunder vil man jo forenkle reglerne og give vandselskaberne øget fleksibilitet, bl.a. ved at give selskaberne mulighed for »at opkræve takstmidler hos forbrugerne for tillægsberettigede omkostninger allerede i det år, hvor omkostningerne afholdes«, hvilket vil understøtte likviditeten i selskaberne.
Vandsektortilsynet under Erhvervsministeriet har udgifter vedrørende forslagene om styrkelse af tilsynets økonomiske tilsyn.
Fra 2028 forventes de årlige varige administrative udgifter for staten at udgøre ca. 7,2 mio. kr.
Udgifterne dækkes af vandselskaberne, og dermed forbrugerne.«
Så derfor vil jeg gerne – og jeg synes faktisk, at SF var lidt inde på det – have et estimat på, hvad det her lovforslag kommer til at koste forbrugerne.
Der synes jeg, vi er nødt til ligesom at kigge på, hvor omfattende det er, for det vil jo også gøre, at Folketinget ikke har rigtig hånd i hanke med det, for så vil det jo bare blive bekendtgørelser fremover.
Så på den måde synes jeg faktisk, der er flere ting, vi er nødt til lige at tage og få behandlet i udvalget.
Men altså, umiddelbart er vi jo positive over for det her forslag.
Det var bare det.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-27:
Jeg vil bare sige, at jeg er meget glad for, at Danmarksdemokraterne også er bekymrede for alle de her bemyndigelser, som jo er et stort problem, for den her sektor er jo ekstremt vigtig både for borgerne, men også for virksomhederne, og hvis vi ikke har en demokratisk styring med, hvad der foregår, man bare giver ministeren en hel masse beføjelser og siger, at han senere med sine embedsfolk kan finde ud af, hvad der sker, så ved vi faktisk ikke, hvordan den her sektor udvikler sig.
Og særlig med hensyn til selskabernes retssikkerhed osv. synes jeg, der er nogle dybe bekymringer, som jeg er glad for at der er andre der har lyst til at forfølge.
Forhåbentlig kan vi samarbejde om det her efterfølgende.
Lise Bech (DD), 2024-02-27:
Det var vist bare en bemærkning.
Jeg er enig.
Tak for det.