runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2016-10-28:
Tak for det.
Foregår der systematisk strafbare handlinger fra en beboelsesejendom, har politiet mulighed for at give en advarsel til den, der råder over lokalerne, såfremt det i øvrigt medfører utryghed og ulempe for de omkringboende.
Efterleves advarslen ikke, erstattes den af et egentligt forbud, altså et forbud mod at modtage besøg og et forbud mod at opholde sig i lokalerne, og det forbud gælder i 3 måneder.
Det skiltes bl.a. med meddelelse om, at man risikerer op til 4 måneders fængsel, hvis man overtræder forbuddet, men der er mulighed for domstolsprøvelse.
Sådan er situationen i dag.
Med justitsministerens forslag vil situationen nu være den, at advarslen ikke er nødvendig, hvis samme person råder over lokaler i 500 meters radius, og den regel gælder så inden for 3 måneder.
Forbuddet skal efter forslaget her publiceres i lokale medier, og altså ikke nødvendigvis i pressen som hidtil.
Det er den ene del af forslaget, og det kan Venstre i sagens natur tilslutte sig.
Den anden del af forslaget vedrører peberspray, og jeg bemærker, at der ikke er tale om en udvidelse af reglerne om peberspray, men at det er de samme regler, der på den her måde overføres i politiloven, og det er også en del af forslaget, som Venstre ikke kan eller vil modsætte sig, tværtimod.
Vi synes, forslaget som helhed er et udmærket forslag.
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Dansk Folkepartis holdning til peberspray er velkendt, men det kunne jo være, at vi her fra talerstolen i dag kunne få en indrømmelse af, at brugen af peberspray sådan set ikke har ført til mindre magtanvendelse hos politiet, men at det har ført til mere magtanvendelse, i og med at man har fået et nyt værktøj, som man har brugt som supplement til de yderligere måder, man kan lave magtanvendelse på, f.eks. stav eller hund.
Kan vi få den bekræftelse fra ordføreren fra Dansk Folkeparti?
Trine Bramsen (S), 2016-10-28:
Hvis vi havde ment, at der var problemer med det, havde vi jo nok ikke selv fremsat forslaget i 2015.
Men det er da helt rigtigt, at det til enhver tid, når vi fremsætter forslag og vi endnu ikke har undersøgt grundlaget, skal undersøge grundlaget.
Men det ville da have været besynderligt selv at fremsætte forslaget i 2015, hvis ikke vi kunne stå på mål for det.
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at de regler, vi har i dag, i hashklubloven, jo indebærer, at det er forbudt at modtage besøgende eller opholde sig som besøgende i eller i umiddelbar nærhed af de pågældende lokaler, hvis der er nedlagt forbud, og det gælder, uanset om det f.eks. kan bevises, at en person, der træffes i en hashklub, konkret har villet købe eller modtage hash ved den pågældende lejlighed.
Det er et alvorligt indgreb i forsamlingsfriheden.
Når man så laver en yderligere stramning, sådan som det oprindelig blev foreslået af Dansk Folkeparti, kan jeg konstatere, at justitsministeren, som dengang var hr. Morten Bødskov, mener, at der var nogle grundlæggende problemer i forhold til grundloven og menneskerettighedskonventionen.
Trine Bramsen (S), 2016-10-28:
Tak for spørgsmålet, vil jeg sige til hr. Rune Lund.
Det er jo også stort set identisk med et forslag, som vi selv fremsatte i 2015, da vi sad i regering, som en del af den pakke, der hed ungdomskriminalitetspakken, og der fik vi netop undersøgt de aspekter, som hr. Rune Lund henviser til.
Og det var baggrunden for, at vi selv præsenterede den, for det er selvfølgelig afgørende, at tingene er i orden, at grundlaget er i orden, når man fremsætter sådan nogle forslag.
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Det er jo et lovforslag, som både omhandler hashklubloven og brugen af peberspray.
Det burde måske have været to lovforslag, for der er temmelig meget at diskutere i forhold til begge dele.
Jeg kan i forhold til den del af forslaget, der omhandler hashklubloven, se, at forslaget stort set er identisk med et forslag, som Dansk Folkeparti fremsatte i samlingen 2011-12, og som hed B 19.
I den forbindelse vil jeg spørge, om ordføreren for Socialdemokraterne, fru Trine Bramsen, mener, at der i det her lovforslag skal gøres nærmere overvejelser i forhold til grundloven og menneskerettighedskonventionen.
Jeg tænker specielt på de begrænsninger af forsamlingsfriheden, som det her forslag indebærer.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-28:
Jeg vil gerne høre ministerens kommentar til nogle af de overvejelser, som jeg fremførte på vegne af SF, altså at der er nogle ting, som man kan veje op mod hinanden.
Det er bl.a., at når man tager et magtanvendelsesværktøj, som peberspray er, og som selvfølgelig er mildere end skydevåben, men jo stadig væk er magtanvendelse, og man har brugt det med det argument, at så ville man ikke bruge hårdere magtanvendelsesmidler, og når vi kan se på statistikken, at samlet set er der ikke sket et fald, hvad mener ministeren så om det?
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Det er om brugen af peberspray.
Er ordføreren enig med mig i, at der i dag er en omgang med brugen af peberspray, der ikke er stram nok, hos politiet?
Og er ordføreren derfor enig med mig i, at det, som Institut for Menneskerettigheder siger, er rigtigt, nemlig at der skal ske en stramning?
Og er ordføreren enig i, at det er et problem, at politiet i dag opfatter peberspray som et skånsomt magtmiddel, når f.eks. Østre Landsret har udtalt, at det er et omfattende magtmiddel at bruge?
Søren Pind (V), 2016-10-28:
For det første mener jeg, det er godt, at vi overgår fra en administrativ praksis til en praksis skabt af lovgivning.
Det synes jeg sådan set er meget fornuftigt.
Dernæst vil jeg tilføje, at vi jo altså har set en udvikling på en række områder, hvor folk i stigende grad ikke har ønsket at efterkomme politiets anvisninger, og der skal vi altså sikre, at vores politifolk har mulighed for at gennemtvinge det – helst, som jeg har sagt her, proportionalt og så skånsomt som muligt.
Og der synes jeg altså at peberspray indgår som et fornuftigt værktøj i bestemte sammenhænge.
Det er der flere ordførere der har redegjort for, og det synspunkt er jeg enig i.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Til det sidste vil jeg sige, at man jo kan slå op i bemærkningerne og se, hvad der står der, og gå det efter i sømmene.
Og så må jeg jo give det samme råd, som jeg gav hr. Rune Lund, i forhold til at rette spørgsmålene mod ministeren.
Det er jo ministeren, der sidder på hele Justitsministeriet, og derfor ville det jo også være oplagt at gå i den retning med de dele, der knytter sig til lovforslaget.
I forhold til ytringsfriheden tror jeg at man må se det her i flere spor.
For jeg vil sige, at jeg sådan set betragter det her som – hvis der er tale om en reel stramning – en stramning af religionsfriheden, mere end det skulle være en stramning af ytringsfriheden.
Mette Bock (LA), 2016-10-28:
Ytringsfriheden er en central frihedsrettighed, som er ukrænkelig – men. Er det det spor, Dansk Folkeparti er på vej ind i?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, at jeg gerne vil bede ordføreren om at definere, hvad en religiøs forkynder er.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Jeg kan give fru Mette Bock ret i, at ytringsfriheden er en grundlæggende værdi, som vi bakker
fuldt op om
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi har en stærk ytringsfrihed i Danmark.
Det har vi jo haft lejlighed til at diskutere flere gange her i Folketingssalen i løbet af det sidste stykke tid.
Så det kan jeg kun sige ja til.
Mette Bock (LA), 2016-10-28:
Jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti og ordføreren er enig i, at ytringsfriheden er en helt fundamental frihedsrettighed; at den er nævnt i grundloven og som sådan ukrænkelig.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Hvis der er noget, der er mig en stor gåde, er det, at hr. Rune Lund jo ikke for længst inden førstebehandlingen har forsøgt at få uddybet de her ting via ministeren.
Så ville hr. Rune Lund jo kunne rejse sig op og give alle svarene eller bruge dem i sin ordførertale eller gøre med dem, hvad hr. Rune Lund nu engang havde lyst til.
For mig er det centrale og det, som vi jo ønsker at slå ned på, selve opfordringen til kriminalitet.
Det er den, vi ønsker at komme efter.
Det er det, vi har set, at man systematisk har brugt til at prøve at underminere det her land og vores værdier.
Og det vil vi ikke have.
Der må man bare sige, at der ikke er sket særlig meget på det her område igennem mange år.
Det er altså på tide, at vi over for de her folk tager skeen i den anden hånd.
Zenia Stampe (RV), 2016-10-28:
Nu nævnte hr. Peter Kofod Poulsen de langskæggede religiøse mørkemænd, men mig bekendt er Krarup ikke langskægget.
Men jeg vil dog spørge: Hvis Krarup siger til sine sognebørn, at det er i orden at give børnene et lille rap over fingrene, er det så noget, der er omfattet af den her kriminalisering af ytringer fra religiøse forkyndere?
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at ordføreren ikke kan svare på det her spørgsmål, for det er i virkeligheden helt centralt.
Hvis man argumenterer for nogle holdninger, som er vanvittige, men mener, det først skal kunne lade sig gøre efter en ændring af retstilstanden, vil det så være omfattet af lovforslaget, eller vil det ikke være omfattet af lovforslaget?
F.eks. hvis man mener – der kan være mange forskellige eksempler – at det skal være lovpligtigt med omskæring af børn af begge køn, vil det så være omfattet af lovforslaget, hvis man mener, at det skal ske efter en ændring af retstilstanden, eller hvordan? Det her spørgsmål er helt centralt.
Det er mig en gåde, at ordføreren ikke kan svare på det her spørgsmål.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Det er jo det, der er værd at holde fast i.
Det var jo det, som den TV 2-udsendelse med al tydelighed viste foregik ved højlys dag her i Danmark, og det var det, som mange af os blev meget stødt over ikke var muligt at slå tilstrækkelig hårdt ned på.
Rune Lund (EL), 2016-10-28:
Det fremgår af bemærkningernes punkt 2.1.3, at ytringer om på demokratisk vis at ændre retstilstanden ikke vil være omfattet af det her lovforslag, og at støtte til genindførelse af revselsesretten, altså retten til at slå sine børn, ikke vil kunne straffes, medmindre den samtidig er udtryk for, at det skal ske inden en eventuel ændring af retstilstanden.
Indebærer det, og det er et spørgsmål om fortolkningen af loven, som jeg godt kunne tænke mig at høre ordførerens stillingtagen til, at ingen ytringer om på demokratisk vis at ændre retstilstanden vil kunne straffes, når det i forbindelse med ytringen understreges, at de handlinger, som man ønsker skal afkriminaliseres, ikke må foretages før en eventuel lovændring?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Tak for det.
Lovforslaget her er et resultat af den aftale, som vi i Dansk Folkeparti har indgået sammen med regeringen, Socialdemokratiet, SF og De Konservative.
For os handler det om at trække en meget klar streg i sandet over for de personer og parallelsamfund, hos hvem der findes en fjendtlig stemning over for Danmark, og som systematisk forsøger at undergrave Danmark og vores danske værdier.
Tidligere i år afslørede TV 2 meget dygtigt, at der i Danmark findes en gruppe mennesker, der aktivt forsøger at bekæmpe vores værdier.
»Moskeerne bag sløret« hed udsendelsen.
Jeg tror, de fleste danskere sad aldeles målløse tilbage efter at have set den.
Det var fuldkommen horribelt at sidde og høre på, at religiøse forkyndere, organisationer og foreninger, der burde være Danmark dybt taknemlig for det ocean af muligheder, som vores land byder på, valgte at bruge friheden til systematisk at bekæmpe Danmark og værdigrundlaget.
Nå vi lukker folk ind i det her land, må man kunne sammenligne det med at få gæster.
Vi må kunne regne med, at man selvfølgelig opfører sig ordentligt, og at man er taknemlig for den gæstfrihed, man mødes med, frem for at træde på den.
Det er der nogle der ikke har forstået.
Så er det naturligvis vores opgave at sørge for, at der sættes ind for aktivt at forsvare Danmark.
Det er vores ansvar, det er vores forpligtelse.
Med lovforslaget sætter vi her ind over for den undergravende virksomhed, der er i gang.
Det gør vi ved at sikre, at det bliver strafbart som led i religiøs oplæring at billige terror, drab, voldtægt, voldshandlinger, incest, pædofili, frihedsberøvelse, tvang og flerkoneri.
Det er den helt, helt rigtige vej at gå.
Derfor er det ganske glimrende, at vi nu tager skeen i den anden hånd og kommer i gang.
Jeg kan samtidig glæde mig over, at mange af de her initiativer er nogle, som Dansk Folkeparti har bragt med til forhandlingsbordet.
Det kan man jo være stolt over.
Det glæder mig, at der specifikt i bemærkningerne til lovforslaget står skrevet, at der helt selvfølgeligt efter gældende bestemmelser vil kunne ske udvisning, hvis reglerne overtrædes.
Det synes jeg er aldeles glimrende.
For Danmark skal naturligvis ikke være en varmestue for en samling langskæggede religiøse mørkemænd, der ønsker at omdanne vores fredelige lille land til en rugekasse for ekstreme islamister.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi selv har syntes, at det har været en sløv proces.
Den har været lang tid om at komme gang.
Men så skete noget.
Det er vi sådan set ret godt tilfredse med.
Derfor kan jeg også meddele, at vi agter at støtte det.
Trine Bramsen (S), 2016-10-28:
Uanset om det her foregår 1 gang – det tror jeg desværre ikke er tilfældet – eller om det foregår 100 gange eller 1.000 gange,
er det her jo et ideologisk spørgsmål.
Synes vi, det er i orden, at religiøse forkyndere som led i religiøs oplæring står og siger, at kvinder skal stenes, hvis de er utro?
Nej, det mener vi ikke i Socialdemokratiet, fordi vi har meget stærke ligestillingsværdier.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-28:
Jeg synes faktisk, det er meget interessant, at ordføreren selv nævner den her tv-udsendelse.
I høringssvaret fra Retspolitisk Forening skriver de: Mens det tidligere er blevet anset for uheldigt at lovgive på baggrund af enkeltsager, så synes det i tiltagende omfang navnlig på områder, der knytter sig til strafferetten, at være praksis i dag. Jeg ved ikke, hvordan vi skal basere vores demokratiske retssamfund på, at vi hele tiden bare griber fat i enkeltsager.
Trine Bramsen (S), 2016-10-28:
Det, der er konkrete eksempler på, er fra den dokumentarudsendelse fra foråret, som jeg ikke tror er gået nogens næse forbi.
Den hedder »Moskeer bag sløret«.
Og personerne bag visse ytringer i udsendelsen kunne ikke stilles til ansvar.
Det mener vi er et problem.
Der har tidligere været eksempler på opfordringer til drab på jøder, som også har været problematisk at retsforfølge.
Det synes vi altså er eksempler nok.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
I forhold til at man skulle have overvejet det her længere og brugt mere tid på at uddybe det osv., så må jeg sige, at det jo har været en rigtig, rigtig lang proces.
Det her er jo ikke noget, der er kommet over en nat, men det er noget, som har taget mange måneder, altså fra regeringen første gang indkaldte til forhandlinger, til hele forhandlingsforløbet gik i gang og man kan lave et lovforslag, til der kommer høringssvar og vi nu kan stå her og førstebehandle det, og processen er jo ikke kørt i mål endnu.
Så jeg vil sige, at jeg synes, det er et dårligt argument, for det er altså en meget grundig og meget langstrakt proces, og guderne skal vide, at jeg godt kunne tænke mig, at den proces havde været væsentlig kortere, og jeg synes, vi har ventet utrolig længe.
Hvis det sådan skulle være en sammenligning, synes jeg, det ville være meget, meget forkert.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-28:
Tak for det.
Ordføreren nævner så, at det vækker harme at se en tv-dokumentar, og jeg kan da godt forstå, hvis ordføreren har det sådan.
Jeg føler også nogle gange harme over det, der foregår i Paradise Hotel, eller hvad det hedder, men når det så nu i et høringssvar bliver fastslået, at Advokatrådet siger, at vi er nødt til at undersøge, hvilke lovgivningsmæssige initiativer der er i forvejen, og at vi er nødt til at granske problemstillingen, og Institut for Menneskerettigheder siger, at lovforslaget bør sættes i bero, og at der skal være en grundigere vurdering, hvad mener ordføreren så om disse indstillinger?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Jeg går ud fra, at hr. Roger Matthiesen henviser til det høringssvar, der ligger.
Der ligger jo indtil flere høringssvar, og der må jeg henvise hr. Roger Matthisen til, at det jo meget klart fremgår, at man altså hverken vurderer det her til at være i strid med grundloven eller Danmarks internationale forpligtelser.
Hvis det er den vinkel om de internationale forpligtelser, man ønsker at afsøge, må jeg sige, at det altså ikke strider mod dem.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-28:
Jeg er nysgerrig efter, om ordføreren er bekendt med, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har fastlagt, at staten ikke kan gå ind og bestemme, hvilke overbevisninger der kan eller ikke kan forkyndes.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil foreslå, at de her konkrete enkeltsager eller forslag, som fru Zenia Stampe og andre gode folk kan komme med her i Folketingssalen, bliver stillet til ministeren.
Så er jeg sikker på, at ministeren svarer.
Christina Egelund (LA), 2016-10-28:
Selv om ordføreren ikke mener, at de to ting er sammenlignelige, kan ordføreren jo godt svare på det meget konkrete spørgsmål, nemlig om ordføreren mener, at racismeparagraffen har været behjælpelig i forhold til at udrydde racisme i Danmark.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Tak til spørgeren.
Man kan sige, at det jo er to helt forskellige ting.
Det her forslag går jo på religionsfriheden og opfordringen til kriminalitet som følge af den religiøse oplæring.
Christina Egelund (LA), 2016-10-28:
Tak for det.
Jeg går ud fra, at håbet er, at de holdninger, som man nu ønsker at kriminalisere, på en eller anden måde undermineres og ultimativt måske helt forsvinder.
Vi har jo et andet felt, hvor vi kriminaliserer ytringer i Danmark, nemlig når det kommer til racisme.
Derfor vil jeg gerne spørge om ordførerens vurdering af, hvor effektfuld racismeparagraffen har været i forhold til at udrydde racisme i Danmark.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Jamen fru Zenia Stampe kan stille det samme spørgsmål to gange, og hun får jo så også det samme svar.
Sådan er det nu engang.
Men jeg må for at vende tilbage til det om ytringsfriheden, som fru Zenia Stampe jo går meget op i, kunne man høre på spørgsmålet, sige, at jeg betragter det her som en indsnævring af religionsfriheden og sådan set ikke som en indsnævring af ytringsfriheden.
Det her går på religiøs oplæring og på at opfordre til kriminalitet som led i den religiøse oplæring.
Det er sådan set det centrale.
Zenia Stampe (RV), 2016-10-28:
Det er jo, undskyld mig, simpelt hen useriøst.
Vi snakker om, at der lige nu er ved at blive foretaget en politisk indskrænkning af ytringsfriheden, og når vi så spørger ind til, i hvilke tilfælde det skal gælde, henviser man til embedsmændene eller justitsministeren.
Jeg kan endda forstå, at det her virkelig er noget, som Dansk Folkeparti har været bannerfører for, og så kunne jeg godt ønske mig, at Dansk Folkeparti var i stand til selv at fortælle, hvordan afgrænsningen skal finde sted.
Jeg må spørge igen: Hvis hr. Søren Krarup siger i en prædiken, at det kan være i orden, at forældre slår deres børn, sådan at de ved, hvad der er rigtigt, og hvad der er forkert, er det så omfattet af den her kriminalisering af ytringer fra religiøse forkyndere?
Det skulle være et meget nemt tilfælde at forholde sig til.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Altså, jeg synes jo, at racismeparagraffen er en dårlig paragraf.
Den er jo i virkeligheden med til at underminere den fri debat, ingen tvivl om det.
Roger Matthisen (ALT), 2016-10-28:
Tak for det.
Tak for ordførertalen.
Jeg er lidt nysgerrig efter at høre om det, som ordføreren nævnte, nemlig at der har været eksempler på, at der har været ytringer om stening og andet.
Hvor mange eksempler er der tale om?
Trine Bramsen (S), 2016-10-28:
Lovforslaget her udmønter den politiske delaftale om kriminalisering af udtrykkelig billigelse af visse strafbare handlinger som led i religiøs oplæring, som blev indgået den 31. maj af partierne i regeringen, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, SF og Det Konservative Folkeparti, og derfor har vi jo også haft en meget indgående drøftelse af det her forslag i forbindelse med den her aftale.
Formålet med lovforslaget er at imødegå adfærd, der undergraver danske love og værdier og understøtter parallelle retsopfattelser.
Lovforslaget indebærer, at det fremover vil være strafbart som led i religiøs oplæring udtrykkeligt at billige terror, drab, voldtægt, voldshandlinger, incest, pædofili, frihedsberøvelse, tvang og flerkoneri, og det gælder altså uanset om ytringerne er fremsat i privat eller i offentlig sammenhæng, men som sagt som led i religiøs oplæring.
Lovforslaget indebærer, at både religiøse forkynderes virksomhed og aktiviteter udøvet af andre, der i situationen ytrer sig som led i den religiøse oplæring, vil være omfattet af kriminaliseringen.
Lad mig gøre det helt klart, at det jo ikke er for sjov, vi behandler lovforslaget her i dag.
Jeg er med på, at vi kan have en debat om det, og at vi kan se forskelligt på det her, men det er ikke for sjov.
For vi har set religiøse lærere, der har opfordret til drab på jøder og homoseksuelle, og som har opmuntret til stening af kvinder eller vold mod kvinder eller sågar deltagelse i terroraktioner.
Vi vil ganske enkelt ikke være med til, at kvinder, børn og unge skal opleve religiøse overhoveder, hvor de som led i den religiøse oplæring bliver stillet over for opfordringer, der under ingen omstændigheder hører hjemme i det danske demokratiske samfund.
Men vi bilder os ikke ind, at det her lovforslag løser alle problemerne, og det er også derfor, at der er behov for samtidig at styrke den sociale indsats, så de selv samme kvinder, børn og unge oplever, at samfundet står på deres side, når de ønsker at bryde med parallelsamfund, med opfordringen til vold og med truslerne, og derfor vil vi også opfordre regeringen til at lade disse aspekter indgå i reelle forhandlinger, som vi også havde en drøftelse om, da vi indgik den her aftale.
Jeg medgiver, at det her er en ideologisk diskussion om, på hvis side man står, altså om det er kvinderne, børnene og de unges, som man ønsker at støtte i deres kamp for at komme ud af de her miljøer, eller det er de religiøse forkynderes.
Søren Pind (V), 2016-10-28:
Det er jo ikke lang tid siden, at vi havde den drøftelse i salen, og jeg kan sige, at regeringen ikke har ændret holdning til det spørgsmål.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-10-28:
Så vil jeg gerne spørge lidt ind til det med pebersprayen, som jo også har været oppe i debatten.
Det er mit indtryk, at danske politibetjente jo klarer det her rigtig, rigtig fint; det har ikke givet anledning til problemer, i hvert fald ikke særlig store problemer eller vanskeligheder, med det her område.
og har sørget for, at tilgængeligheden for fængselsbetjente bliver større, hvis de står og mangler en peberspray.
Skal man tage det sådan lidt, som om regeringen er i bevægelse på det her område og siger: Jamen vi vil gerne tage små skridt frem mod, at ganske almindelige mennesker til sidst kan få lov til at anskaffe sig en peberspray til f.eks. hjemmet?
Søren Pind (V), 2016-10-28:
Det har været politiets skøn, at det her var det, der var nødvendigt, for at komme det uvæsen til livs, som vi taler om her.
Det er ikke en sakrosankt grænse, vil jeg sige.
Der er mulighed for bevægelse.
Altså, hvis man bare udstrækker det her vældig, vældig meget, er det klart, at der kan være nogle problematikker i forhold til nogle af de drøftelser, som har været rejst her.
Det her er altså politiets skøn, for at det skal være et virksomt instrument.