Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-23:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti er som bekendt en del af en aftale, der tilbage i 2019 blev indgået med det formål at nedbringe CO 2 -udslippet regnet i forhold til niveauet fra 1990 med 70 pct. i 2030.
Det fylder jo ganske meget i dansk politik, og det fylder meget i en debat som den, vi har her i dag.
Men der er ikke så mange, der skeler til resten af aftalen, altså de hensyn, som vi dengang også var enige om skulle være det bærende, i forhold til hvordan man så skulle nå de 70 pct. i 2030, og jeg minder om, at noget af det, som står i aftalen, er betoningen af dansk konkurrenceevne, og det er betoningen af, at den sociale balance sikres, og at der ikke blot flyttes en drivhusgasudledning ud af Danmark, men at det, vi taler om, er en reel ny teknologi, som kan producere på en mere klimavenlig måde.
Og det fylder ikke så meget i debatten, og det er en skam.
For det er jo ikke for sjov, at vi i hvert fald i Dansk Folkeparti kæmpede for at få de her hensyn ind i klimaloven, og jeg må i dag, når jeg kigger tilbage efter snart 5 år, indrømme, at det er meget svært at se det øvrige Folketing tage ret meget hensyn til den sociale balance, konkurrenceevnen og de ting, som rent faktisk står i aftalen.
Man er så fikseret på 70-procentsmålsætningen, at man er fuldstændig ude af kontakt med virkeligheden.
Virkeligheden er jo, at Danmark sammenlignet med vores europæiske nabolande, vore konkurrenter, virksomhedernes konkurrenter, har en meget, meget høj elpris, og virkeligheden er, at vores fødevarepriser i Danmark, når det kommer til korn og brød osv., er blandt de højeste eller endda de højeste i EU.
Og det kan jo godt være, at det, når man sidder her på den grønne gren, ikke betyder så meget, og at man tænker, at det er 70-procentsmålsætningen, der er det eneste saliggørende og betydningsfulde.
Men for mig og for Dansk Folkeparti og for rigtig mange andre mennesker ude i samfundet betyder det noget.
Jeg tror, at de fleste oplever, at det i deres hverdag er blevet sværere at få pengene til at række, at det er dyrere at varme sin bolig op, at det er dyrere at få fyldt diesel eller benzin på bilen, at det er dyrere at handle, og at det generelt bliver dyrere, og der må jeg sige, at målet af røde skatter og afgifter, som bliver camoufleret i et klimavenligt grønt sigte, for os er nået.
Derfor har vi også benyttet dagen i dag til at opsige vores del af aftalen i forhold til det fatamorganaprojekt, som man har sat i søen uden for Bornholm, Energiø Bornholm, hvor vi, hvis vi skal være venlige, kan sige, at man har stukket partierne blår i øjnene, og at man, hvis vi skal være uvenlige, har givet løgnagtige oplysninger, da aftalen blev indgået.
Det er jo ikke mere end halvandet års tid siden, der stod i aftalen, at man ikke helt kan sige, hvad den økonomiske konsekvens af energiøen derovre ville blive, men at det var sådan lige omkring nul, altså lidt plus/minus, og at man indtil videre så bare på anlægget har brugt over 1 mia. kr., og det seneste, vi så har hørt fra Energistyrelsen, er, at omkostningen til anlægget kommer op på 30 mia. kr., altså hvor hovedparten af strømmen skal sendes til Tyskland.
Der må jeg sige, at man er ude i noget, der er så grundlæggende respektløst i forhold til danskernes penge, at vi ikke vil være med.
Vi har igennem de seneste år set en hel sværm af skatter og afgifter og andet, endda på områder, som er omfattet af kvotehandelssystemet, og hvor man jo så må sige, at det kun skævvrider kvotehandelssystemet.
Det er et markedsbaseret system, hvor man lader den, der har råd til at købe kvoten, udlede CO 2 'en, og det er jo et snusfornuftigt, markedsorienteret system.
Men mængden af afgifter, der nu bliver lagt oven på nærmest alt, hvad man kan få øje på, i klimaets hellige navn, er en helt skæv udvikling.
Der er flyafgiften, CO 2 -industriafgiften og dieselafgiften – og man vil ovenikøbet også forbyde folk at køre i dieselbiler fra 2030 – kilometerafgiften på lastbiler, ejerafgiften, plastikposeafgiften, og dertil kommer jo også en sådan helt byzantinsk mængde af vanvittige bureaukratiske regler og rapporteringskrav, som man også i klimaets navn presser ned over vores virksomheder, hvilket jo alt sammen bare er noget, der fører til, at det bliver dyrere og dyrere at være dansker, og det vil vi ikke være med til.