runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Malte Larsen (S), 2023-12-13:
Mange tak.
Jeg nyder også både ordførerens tale og den her med en Enhedslistekomfortzone, hvor man står ude på sidelinjen og fortæller os andre, hvad vi burde have gjort, og hvad vi i øvrigt gør forkert.
Og det bliver jo også svært – det kan jeg godt regne ud – at tage æren for alle de positive ting, når man ikke selv er med i aftalen.
Men må jeg spørge ordføreren: Gør det slet ikke noget indtryk på ordføreren, når såvel Nationalbanken som de økonomiske vismænd siger, at det ville være farligt at gå i et spor, der handler om at bruge de penge, som Enhedslisten foreslår ud over den her finanslov?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-12-13:
Så det, man anklager DF for – som så syntes, de fik nok ud af det, men hvor man synes, det var hyklerisk, at de gav flere milliarder kroner til udviklingsbistanden – er så ikke hyklerisk, når Danmarksdemokraterne synes, at de får nok ud af det for at gå med.
Nu siger Danmarksdemokraterne så, at det er et stort beløb, og det var jo 400 mio. kr., man øgede forhandlingsrammen med
– 400 mio. kr. ud af 1.280 mia. kr. Er de her 400 mio. kr. ifølge Danmarksdemokraterne et stort beløb at lave finanslov for?
Er det det, man betragter som en væsentlig forhandlingsramme?
Susie Jessen (DD), 2023-12-13:
Nu er jeg jo ikke finansordfører, men så vidt jeg er orienteret, blev forhandlingsrammen hævet til 900 mio. kr., så der kom jo en del mere i forhandlingsrammen, end der var lagt op til i udgangspunktet.
I forhold til Dansk Folkeparti vil jeg sige, at det jo er deres beslutning, om de vil gå med i en finanslovsaftale eller ej.
Det er jo en privat afvejning for hvert enkelt parti, om man synes, man får nok igennem.
Det mente Dansk Folkeparti, de gjorde sidste år – det mente vi ikke.
Men vi mente, det var nok i år.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-12-13:
Tak for ordførertalen.
Men jeg tænker bare: Hvad er det for en virkelighed, hr. Ole Birk Olesen lever i?
For den her regering leverer jo.
Den her regering leverer på arbejdsudbud i et omfang, som den regering, hr. Ole Birk Olesen selv var en del af fra 2016 til 2019, jo ikke kunne levere.
Der bliver leveret.
Dengang var det i øvrigt velkendt, at Dansk Folkeparti ikke ville være medvirkende til, at der kunne ske noget på skatteområdet, for Liberal Alliance måtte ikke få den sejr.
Meget kan man beskylde den her regering for, men ikke for at mangle vilje til at træffe upopulære beslutninger, som er gavnlige for Danmark.
Dem har regeringen taget nogle stykker af.
Så vil hr. Ole Birk Olesen anerkende, at den her regering, når det gælder reformer, gælder arbejdsudbud, har leveret markant mere end den regering, som hr. Ole Birk Olesen selv var en del af?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-13:
Det, der sker med den her regering, er overhovedet ikke markant; det er meget mindre end med tidligere regeringer.
Det at sammenligne med VLAK-regeringen fra 2015 til 2019, som havde Dansk Folkeparti som sit støtteparti – et Dansk Folkeparti, som på det tidspunkt forsøgte at smelte sammen med Socialdemokratiet og måske danne basis for, at man kunne gå i regering med Socialdemokratiet senere hen, hvilket mislykkedes – er jo ikke en god målestok for, hvad en god regering er.
Altså, det at kunne gøre mere end et samspilsramt flertal i Folketinget fra 2015 til 2019, blot en lille smule mere, er jo ikke en god målestok for, om man gør nok.
Man gør ikke nok, heller ikke i disse år.
Torsten Schack Pedersen (V), 2023-12-13:
Det er i hvert fald en relevant målestok at forholde sig til, hvad der så kom ud af det, da der sidste gang var et blåt flertal.
Anerkender ordføreren ikke, at eksempelvis kontanthjælpsområdet, hvor der faktisk er lavet tre aftaler i forhold til at sikre et mere gennemskueligt kontanthjælpssystem, hvor det i højere grad bedre kan betale sig at arbejde, og hvor vi stiller nogle flere krav til folk på overførselsindkomst, nu er etableret hen over midten, i stedet for at det har været kastebold fra valg til valg?
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-13:
Nej, vi var jo ikke med i den der aftale, fordi vi syntes, den var dårlig.
Altså, det har vi det bare svært med.
Og det med at ville have arbejdstvang eller nyttejob, som man ved koster 1 mio. kr. for hver person, der kommer i arbejde, er for et syns skyld.
Pelle Dragsted (EL), 2023-12-13:
Tak for det, og tak for talen.
Det, der fik mig til mikrofonen, var den her historiske sammenligning med Schlüterregeringen.
Det er meget sjovt med de historiske sammenligninger, for hvis man ser på nogle af de reformer, som Schlüterregeringen gennemførte, og i det hele taget på de økonomiske forhold, som vi havde på det tidspunkt, er det vel egentlig svært at påstå, at den her regering skulle ligge til venstre: Det var Schlüterregeringen, der indførte retten til su uden lån til hele uddannelsen, ovenikøbet med det fleksible år, og det er det, regeringen her vil afskaffe; det var Schlüterregeringen, der indgik aftale med arbejdsmarkedets parter om at sænke den ugentlige arbejdstid; der var arbejdsmarkedspensionerne; det var Schlüterregeringen, som havde en betydelig højere marginalskat, altså at de bredeste skuldre bar de tungeste læs.
Den her regering er på vej til at sænke marginalskatten.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-13:
Nogle gange kan man drage paralleller, og andre gange kan man ikke.
Og det er jo ikke alt det, som Schlüterregeringerne gjorde, som vi i dag synes er helt genialt.
Vi synes heller ikke, at det var helt genialt, at Schlüterregeringerne ikke fik gjort noget ved det historisk høje skattetryk, som man overtog, men måske endda hævede nogle skattebetalinger, fordi man skulle have statsfinanserne til at hænge sammen.
Der er grænser for, hvor langt man kan drage de historiske paralleller, og jeg mener ikke, at man kan sige, at den her regering, som er i en helt anden situation end Schlüterregeringerne, ligger til højre for Schlüterregeringerne.
Schlüterregeringerne førte, selv om det er et udtryk, hr. Pelle Dragsted ikke så godt kan lide, en nødvendighedens politik over for den økonomiske situation dengang.
Susie Jessen (DD), 2023-12-13:
Nej, men jeg kan huske, at i den sidste finanslovsaftale var der ikke særlig mange penge i forhandlingsreserven, og da var regeringen ikke lige så villige til at rokke sig på landdistriktsområdet, som jeg synes de har været med den her finanslov.
Vi fik et helt punkt på finanslovsaftalen, der handlede om landdistrikter, om landsbyfornyelse, om en stormflodspulje, om gymnasier – mange af de ting, som vi også har argumenteret for at vi gerne ville have med, da vi gik ind i forhandlingslokalet.
Så jeg synes ikke helt, man kan sammenligne de her to finanslove med hinanden.
Pelle Dragsted (EL), 2023-12-13:
Jeg synes jo, at det faktisk lykkedes at lave fremskridt, jeg ville kalde røde, da vi samarbejdede gennem de sidste 3 år.
Når man f.eks. sikrede unge mennesker på 18, 19, 20 og 21 år adgang til gratis tandpleje, synes jeg det er et vigtigt fremskridt.
Vi ville gerne brede det ud til hele befolkningen.
Men det var jo den modsatte tendens af det, vi har set i årtier.
Når vi gennemførte en Arnepension, som faktisk var en forbedring af tilbagetrækningsvilkårene for mennesker, altså det stik modsatte af, hvad forrige regeringer havde gjort, når vi greb ind over for kviklånsbranchen, og når vi satte huslejelofter og huslejeudvikling ned – nu bliver jeg afbrudt, for jeg kunne have fortsat remsen – så synes jeg, ja, at vi gennemførte rød politik.
Det kan godt lade sig gøre, men jo ikke, når man sætter sig i en regering sammen med højrefløjen.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-12-13:
Jeg forstår ikke, at der er folk herinde i Folketinget, der ikke kan forstå, hvorfor ordføreren er glad for det her.
For det er jo et rigtigt kommunalt økonomisk budget.
For hvis man ved, hvordan det foregår ude i kommunerne, så ved man også, at det netop er sådan, at en borgmester sørger for at have sit flertal, og at der så er en lille forhandlingsreserve, som man deler ud af.
Mit spørgsmål går på, at det her finanslovsforslag, når man kigger på væksten i det private kontra væksten i det offentlige, ikke retter op på det, og at der, hvis man kigger på det i årene fremadrettet, så er en meget, meget bekymrende lav vækst i det private.
Hvad er Moderaternes svar på det?
For det gør den her finanslov jo absolut intet ved, og det, man indtil videre har fremlagt, gør det jo heller ikke.
Henrik Frandsen (M), 2023-12-13:
Jeg anerkender i øvrigt ordførerens betragtning omkring det at lave budgetter ude i kommunerne.
Det er jo en fantastisk proces, som i virkeligheden også minder rigtig meget om det at lave en finanslov i Folketinget, og det har det altid gjort.
Det er lidt anderledes, når man har et flertal, der kan fremlægge det, og der er mindre at forhandle om eller en mindre forhandlingsreserve.
Men det er grundlæggende det samme, altså at man på tværs af et Folketing skal have lavet en aftale, der gør, at man har nogle troværdige og nogle robuste rammer at arbejde for.
Der er jo bl.a. afsat betydelig flere midler til iværksætteri, for bare at tage et enkelt eksempel.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-12-13:
Det var ikke lige et svar på mit spørgsmål.
Men man sætter her velfærdsstaten foran det private.
Det kan jeg så forstå er Moderaternes tilgang til det.
Men er Moderaterne, når vi kigger på de væksttal, som vi har i det private, tilfreds med dem?
Så derfor vil jeg spørge, hvad man har tænkt sig at gøre, for at væksten i det private stiger.
For ellers ser vi netop ud i, at der fremadrettet er nogle problemer med at finansiere tingene.
Henrik Frandsen (M), 2023-12-13:
Det er fuldstændig korrekt, som hr. Lars Boje Mathiesen siger, at det er vigtigt, at vi har vækst i den private sektor.
Det er bl.a. også derfor, at der lige for øjeblikket foregår nogle meget, meget spændende forhandlinger omkring en skattereform, som vil være med til at understøtte det at arbejde og arbejde endnu mere.
Jeg nævnte også, at der er noget om iværksætteri.
Så der er absolut elementer, der peger i den retning.
Men det er stadig væk også vigtigt, at vi værner om den danske velfærdsstat.
Det vil vi i Moderaterne altid gøre.
Jette Gottlieb (EL), 2023-12-13:
Jeg vil stille et spørgsmål, som ordføreren måske vil opfatte som lidt ledende.
Det lige Danmark har nogle blodårer.
Jeg kalder den kollektive trafik for det lige Danmarks blodårer.
Hvordan er det gået med dem i det her finanslovsforslag?
Aorta, de store jernbaneruter, vil jeg holde udenfor.
Til det vil jeg lige knytte, at mange snakker om det, som om man har et frit valg, men en tredjedel af befolkningen kan ikke vælge den kollektive trafik fra.
Hvad skal de gøre ude i landdistrikterne?
Susie Jessen (DD), 2023-12-13:
Tak for spørgsmålet.
Jeg ved også, det er noget, der fylder for fru Jette Gottlieb.
Vi sidder i Landdistriktsudvalget sammen.
Så jeg ved, det fylder rigtig meget.
Det gør det også for Danmarksdemokraterne.
Det var jo også et punkt, vi havde i vores eget finanslovsudspil, der handler om at få sat nogle flere penge af til den kollektive trafik.
Jeg kan også selv huske, hvor vigtigt det var, at 70'eren kom i Vordingborg Kommune, hvor jeg boede, og at jeg skulle stå nede for enden af markvejen med min lommelygte, når jeg skulle til gymnasiet.
Den var bare vigtig, for ellers kunne jeg ikke komme af sted.
Der var en lav forhandlingsramme i det her finanslovsforslag.
Vi ville jo gerne have haft flere penge til den offentlige transport.
Det er der ikke nogen tvivl om.
Men samlet set mente vi jo egentlig også bare, at vi fik nogle ting på landdistriktsområdet, som også var vigtige, bl.a. puljen til landsbyfornyelse, den her stormflodspulje og penge til yderområderne, til gymnasier, der ligger i yderområderne.
Så afvejningen resulterede i, at vi gik med i den her finanslovsaftale.
Ja, der skal kæmpes mere for den offentlige transport i landdistrikterne, og det vil vi rigtig gerne være med til.
Jette Gottlieb (EL), 2023-12-13:
Så tænker jeg et år frem.
Når man så ser måske halvdelen af busruterne blive nedlagt, og at alle mulige andre løsninger er umulige, hvad kan man så gøre i den mellemliggende periode, i det kommende år, for at sikre, at det ikke bliver et ægte tipping point for hele den kollektive trafik?
For busruterne er jo også fødelinjer til de mere grundlæggende linjer.
Hvad kan vi gøre i det kommende år, når finansloven ikke kan løse det problem?
Susie Jessen (DD), 2023-12-13:
Jeg er enig i, at det ville have været rart med et større fokus på den kollektive trafik i vores finanslovsaftale.
Det ville vi rigtig gerne have haft.
Vi kan bruge nogle redskaber herinde til at få et øget fokus på det.
Jeg er også enig med ordføreren i, at regeringens udgangspunkt med at proppe det ind i den her undersøgelsesgruppe, som skal undersøge den offentlige transport, er fint nok, men der skal altså også nogle andre ting med hen ad vejen.
Så jeg deler den her bekymring med ordføreren, men samlet set syntes vi bare, vi fik så mange gode landdistriktsinitiativer med her, at vi gik med i aftalen.
Pelle Dragsted (EL), 2023-12-13:
Selvfølgelig skal man altid passe på med historiske sammenligninger, men jeg tror bare, at vi må konstatere, at det politiske landskab er flyttet betydeligt til højre, og det har ikke været til gavn for den jævne borger i det her land.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-12-13:
Et er balancen mellem land og by, noget andet er balancen mellem Danmark og udlandet.
Klinger det ikke lidt hult nu, når så Danmarksdemokraterne også stemmer for en finanslov, som så øger udviklingsbistanden betragteligt med flere milliarder kroner?
Pelle Dragsted (EL), 2023-12-13:
Jeg beklager.
Jeg prøvede, men det var det med ikke at snakke engelsk, og så kom jeg alligevel til at sige et bandeord – det beklager jeg.
Ja, det er jeg glad for at høre, men det var, fordi ordføreren i sin tale lagde vægt på omfanget og ikke på, hvad pengene blev brugt til, for jeg er sådan set enig i, at der helt klart er unyttige opgaver.
Nu vil jeg ikke gentage det begreb, jeg brugte før, men der er jo en dansk forfatter, der har skrevet en bog, der peger på, at der bliver brugt en del penge i det offentlige på opgaver, som nok egentlig ikke behøvede at blive løst.
Vi skal huske, at det altså ikke er alt administrativt personale, der er overflødigt.
Men hvad vil ordføreren gøre ved det her?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-12-13:
Jeg skal bruge væsentlig mere end 30 sekunder til at svare på det, men det starter simpelt hen herinde med, at vi er villige til at prioritere simplicitet over millimeterretfærdighed – det er det vigtigste princip.
For årsagen til, at der hele tiden kommer så meget bureaukrati, så mange regler og ordninger, der skal administreres, er, at hver gang vi får øje på en eller anden urimelighed eller uretfærdighed et eller andet sted i det danske samfund, så indfører vi nye ordninger, nye fradrag, nye regler, flere paragraffer.
Og alt det skal administreres, så det er vi nødt til at holde op med.
Og så er vi nødt til at sige det, som det er: Vi lever med, at der er nogle små uretfærdigheder, til gengæld for mindre bureaukrati og færre regler.
Benny Engelbrecht (S), 2023-12-13:
Jeg vil tillade mig at dvæle ved der, hvor hr. Pelle Dragsted slutter, nemlig med de ændringsforslag, Enhedslisten har stillet til finanslovsforslagets tredje behandling, og hvor hr. Pelle Dragsted siger, at man vil vise en anden vej.
Der er opregnet følgende: ændringsforslag nr. 635, som er udgiftsdrivende, ændringsforslag nr. 636, som er udgiftsdrivende, ændringsforslag nr. 637, som er udgiftsdrivende, ændringsforslag nr. 638, som er udgiftsdrivende, og ændringsforslag nr. 639, som er udgiftsdrivende.
Der er ikke noget sted, hvor man anviser, hvor pengene skal komme fra.
Pelle Dragsted (EL), 2023-12-13:
Jamen hvis ordføreren eller ordførerens sekretariat læser bemærkningerne til ændringsforslag nr. 635, 636, 637 og 638, altså Enhedslistens ændringsforslag til finansloven, så vil man også bemærke, at forslagene foreslås finansieret af det økonomiske råderum.
Benny Engelbrecht (S), 2023-12-13:
Så er det jo sådan, at Enhedslistens Pelle Dragsted selv har stillet et udmærket spørgsmål tidligere på året, som gik på, hvad der ville ske, jævnfør de økonomiske modeller, hvis man gjorde noget sådant.
Og der fremgår det jo, at i en situation, hvor konjunkturerne er normale, betyder det måske ikke helt så meget i forhold til inflationen, men hvis det er, og nu citerer jeg, bedre end normalt og inflationen er høj – det lyder bekendt, ikke sandt? – så er der en risiko for, at ekspansive finanspolitiske tiltag kan have større inflationsvirkning, herunder hvis de finanspolitiske tiltag øger inflationsforventningerne.
Det er jo direkte økonomisk uansvarligt, hvis man gør sådan.
Pelle Dragsted (EL), 2023-12-13:
Nej, det er det absolut ikke, og jeg regner også med, at ordføreren hørte sin egen økonomiministers fremlæggelse af Økonomisk Redegørelse i går, herunder også udviklingen i inflationen.
Altså, måned til måned-inflationen lige nu ligger under inflationsmålet, også hvis du lægger det sammen.
Så der er ikke nogen trussel om inflation.
Og det svar, ordføreren citerer fra, siger jo det, jeg citerede tidligere, nemlig at den inflationære virkning er »tæt på nul«.
Frederik Vad (S), 2023-12-13:
Jeg har jo fulgt ordføreren med interesse, siden han blev talsperson eller talsmand for Enhedslisten her i Folketinget, og jeg har lagt mærke til, at måden, hr. Pelle Dragsted konsekvent kommunikerer på – både i forhold til den her finanslov, men også generelt i forhold til regeringens politik – er, at hver gang regeringen gør noget, der faktisk er rigtig godt, så siger ordføreren, at det faktisk lidt er Enhedslistens skyld.
Altså, hvis man tager investeringerne i erhvervsuddannelserne på den her finanslov, er det noget, Enhedslisten altid har ment, og nu er Socialdemokratiet blevet presset til truget.
Vi kunne tage det lønløft, der blev lavet her for nylig, som Enhedslisten også mente var deres skyld.
Og senest i den her uge kan vi tage den melding, der er kommet om RGS Nordic i mit eget pastorat i Vestsjælland omkring spildevand – det er også Enhedslistens skyld.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Pelle Dragsted: Er der noget godt, den her regering har gjort indtil videre, som ikke er Enhedslistens skyld?
Pelle Dragsted (EL), 2023-12-13:
Når det kommer til erhvervsuddannelserne, tror jeg gerne jeg vil anerkende, at vi alle sammen har svigtet dér gennem mange år.
Derfor synes jeg også, at det er rigtig, rigtig positivt, at man nu afsætter mange penge.
Nogle af dem kommer lidt sent, men det er rigtig positivt – og det vil jeg absolut gerne rose regeringen for.
Altså, vi stillede forslaget om en særlig pulje ud over i overenskomsterne første gang i 2008 efter den store sosu-strejke dengang, så det er 15 år siden.
Når man har været her i mange år, er man efterhånden vant til det, men der har jeg jo bare hørt skiftende socialdemokratiske regeringer igen og igen sige, at det kunne man ikke, for det var i strid med den danske model osv. osv.
Så det er positivt, at regeringen kort før valget – måske havde det også noget med det at gøre – ligesom gjorde det her, og at det er blevet til virkelighed.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-13:
På nogle punkter er tiden i dag mere til højre, end dengang Schlüter skulle have et opgør med de skøre 1970'ere, altså dengang, hvor de partier, som Enhedslisten blev stiftet af, styrede tingene på universiteter osv., hvor man talte om revolution, og at alle virksomheder skulle overtages kollektivt eller af staten eller, ligesom hr. Pelle Dragsted stadig gør i dag i sin bog, overtages af arbejderne.
Det var jo et nødvendigt opgør med en gakket tid, som Schlüterregeringerne bl.a. stod for.
Frederik Vad (S), 2023-12-13:
Tak for det.
Så vidt jeg husker, var det faktisk et socialdemokratisk valgløfte under Helle Thorning-Schmidt tilbage i 2007, men lad det nu ligge.
Hr. Pelle Dragsted taler om, at den her regering er historisk upopulær, og at der er et meget, meget stort flertal i befolkningen, der ikke ønsker, at den her regering skal være der.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Pelle Dragsted: Hvornår var der sidst her i Folketingsalen et flertal for en rød økonomisk politik?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-12-13:
Der er nemlig for få sosu'er, der er for få lærere, og der er for få pædagoger, og der er for få sygeplejersker og læger, men der er for mange, der sidder og laver administration.
Nu passerede vi jo en milepæl her i efteråret, nemlig at der er 100.000 mennesker, der sidder og arbejder med administration i den offentlige sektor.
Det er vi altså nødt til at gøre noget ved, og det starter herinde med, at vi holder op med at lave mere komplicerede regler, hver gang vi laver en politisk aftale, der så bliver mere og mere kompliceret, så der skal ansættes flere og flere akademikere til at sidde og administrere varmeordninger, erhvervsstøtteordninger og sindssygt komplicerede skatteregler, som ikke engang skattevæsenet selv, og slet ikke borgere og virksomheder, kan overskue.
Det er dér, vi er nødt til at prioritere bedre i den offentlige sektor.
Det handler naturligvis ikke om, at vi ønsker, at der skal være færre kernemedarbejdere i velfærdsstaten.
Ole Birk Olesen (LA), 2023-12-13:
Jamen jeg synes igen, at det er et godt spørgsmål, som hr. Lars Boje Mathiesen stiller, for det er relevant og rigtigt.
Men vi er bare også i en anden tid med den her regering, som har et flertal på forhånd.
Tingene bliver jo gennemført, sådan som regeringen gerne vil have det, fordi den har sit flertal, og så er spørgsmålet, om man kan påvirke det i en lidt bedre retning ved at deltage i aftaler med regeringen, og bør man så gøre det, selv om der kan sættes spørgsmålstegn ved, om den samlede aftale egentlig er god?
Men den bliver trods alt bedre, fordi man er med.
Det er, fordi vi er i en lidt mærkelig tid; så må man måske forholde sig til tingene på lidt anderledes måder.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-12-13:
Liberal Alliance har tidligere haft det princip og har det måske stadig væk, at man stemmer for noget, når det grundlæggende trækker Danmark i en mere rigtig retning.
Det er ordførerens egne ord.
Så jeg vil bare spørge, om den her finanslov ifølge ordføreren trækker dansk økonomi og Danmark i en rigtig retning eller i en forkert retning.
Ole Birk Olesen har selv udtalt, at man har stemt imod et finanslovsforslag, fordi man syntes, det overordnet set trak Danmark i en forkert retning.
Det er derfor, man stemmer imod et finanslovsforslag – at man ikke ville stemme for et finanslovsforslag, som trak Danmark i en forkert retning.
Den her finanslov øger jo statens størrelse og andel af det samlede bnp en smule.
Den øger det offentlige forbrug væsentligt, og den rykker jo ikke i retning af at få den private vækst til at stige markant.
Så hvor er det, man mener at den her finanslov samlet set rykker økonomien i en rigtig retning?
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-12-13:
Der var lidt vrøvl med min knap.
Ja, man er med halvdelen af gangene.
Det er man forhåbentlig også, når man sidder i regering; så er man forhåbentlig også med i finanslovsaftalerne.
Der er den her logik med, at der alligevel var et flertal, og at derfor kunne man lige så godt gå med i det.
Det var der jo også, kan man sige, under den seneste S-regering, som med deres parlamentariske grundlag havde et flertal.
Ville man også fra Konservatives side være gået med til det dér?
Nu tror jeg, at man fik lidt med fradraget til 100-150 mio. kr. Ville man også være gået med dér og have været til fals for 100-150 mio. kr. i en finanslovsaftale tidligere?
Er det også det, man fremadrettet vil være til fals for til næste års finanslov, når nu finansministeren ved, at det er det, man kan få Konservative med i?