runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pind (V), 2018-03-23:
De videregående uddannelser er vigtige for Danmarks fremtid, og derfor glæder jeg mig over, at samtlige af Folketingets partier har valgt at tiltræde det her lovforslag.
Så kan man altid dissekere det; der kan være forskellige grader af nuancer for, hvad man er glad for, og hvad man er knap så glad for.
Regeringen er glad for, at der er hel enighed om et helt lovforslag fra et helt Folketing.
Jeg er ikke i tvivl om, at det her er en samlet forbedring af en situation, hvor vi forandrer det danske uddannelsessystem med et bevillingssystem, hvor man gør op med den ensidige fokus på kvantitet, og hvor man hæver blikket og fokuserer på at styrke uddannelserne.
Vi skal have uddannelser på et højt internationalt niveau i Danmark.
Det nye bevillingssystem understøtter høj kvalitet i uddannelserne, og ja, fokuserer også på, at kandidater har muligheder for at virke, for at få et erhverv efterfølgende, når de kommer ud.
Det er et mål at styrke det ledelsesmæssige fokus på god undervisning.
Det er også et mål at sikre en bedre overgang til job efter studierne, og netop det skal de nye grundtilskud, som skal give institutionerne en ønsket arbejdsro, være med til at understøtte.
Med grundtilskuddet får institutionerne en større bevillingssikkerhed, da en mindre del af bevillingerne er afhængige af uddannelsesaktiviteten fra år til år.
Det nuværende bevillingssystem består af historiske årsager af en lang række forskelligartede tilskud, som udmøntes forskelligt på henholdsvis universiteter og de øvrige videregående uddannelser.
Der skabes et fælles bevillingssystem med færre takster og med ensartede og klare rammer for tilskud.
Det kræver selvfølgelig tilpasning i forhold til uddannelses- og institutionslove, og med lovforslaget lægges der op til at ændre en række tilskudsbestemmelser.
Ændringerne indebærer, at tilskuddene og tilskuddenes størrelse fremover fastsættes på de årlige finanslove.
Det er glædeligt at konstatere, at vi har kunnet finde sammen om det, og jeg synes faktisk, at det alt i alt har været en fremragende proces, hvor der er givet plads til forskellige synspunkter, og hvor vi har kunnet enes om at forbedre det danske uddannelsessystem.
Mads Fuglede (V), 2018-03-23:
Tak for ordet.
Tilbage i november sidste år indgik vi en bred aftale om et ny bevillingssystem på de videregående uddannelser med det sigte at øge kvaliteten i uddannelserne og styrke det ledelsesmæssige fokus på god undervisning og skabe en bedre overgang til job efter studierne.
Det var, som fru Mette Reissmann også nævnte i sin tale, en meget god proces, hvor der var bred enighed.
Den aftale, som nærværende lovforslag udspringer af, er den, det nye bevillingssystem bygger på.
Det bygger på en forudsætning om, at tilskud og tilskuddenes størrelse fastsættes på de årlige finanslove.
Og med det nuværende forslag ændrer vi bl.a. de bestemmelser, som fastslår, at tilskuddet fastsættes ud fra antal årsstuderende.
Med dette lovforslag gør vi det dermed muligt at implementere selve aftalen.
Som jeg sagde, da vi landede aftalen tilbage i efteråret, har Danmark brug for uddannelser med fokus på kvalitet, så hin enkelte kan udleve sin livsdrøm om at blive en værdifuld medborger.
Jeg synes, at vi med det nye bevillingssystem for de videregående uddannelser har skabt et godt og solidt fundament for de fremtidige studerende.
Og det er sådan, at med den brede enighed, der har været om sigtet, kan der fortsat arbejdes videre med det her spørgsmål, hvis det skulle være nødvendigt.
Venstre støtter naturligvis forslaget.
Christina Egelund (LA), 2018-03-23:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her, indeholder flere forskellige elementer, som følger op på regeringens aftale med samtlige af Folketingets øvrige partier om et nyt bevillingssystem for de videregående uddannelser.
Man er nået til enighed om et bevillingssystem, som vil øge gennemsigtigheden i bevillingerne, og som samlet set vil være mere enkelt end det nuværende system.
Det er kvaliteter, som vi i Liberal Alliance naturligvis er glade for fremover vil præge de videregående uddannelsers bevillingssystem.
Lovforslaget er bl.a. nødvendigt, for at det nye bevillingssystem kan implementeres på finansloven fremadrettet.
I Liberal Alliance glæder vi os også over et andet element i lovforslaget.
Det er nemlig positivt, at de danske universiteter gives frihed til at erhverve kapitalandele i kapitalselskaber, når selskabet bliver oprettet som et led i EU's forsknings- og innovationssamarbejder.
Liberal Alliance støtter naturligvis lovforslaget.
Mads Fuglede (V), 2018-03-23:
Tak for ordet.
Forslaget indebærer en opgradering af Dansk Dekommissionerings lagerfaciliteter på Risø, og denne opgradering vil sørge for, at oplagringen af det radioaktive affald også i fremtiden sker under betryggende forhold.
Sideløbende vil mulighederne for fælles internationale løsninger stadig væk blive afsøgt, herunder mulighederne for at eksportere det radioaktive danske atomaffald.
Såfremt det ikke lykkes, skal der på lang sigt etableres et geologisk slutdepot i ½ km's dybde på dansk grund, som kan tages i brug senest i 2073.
Tiderne ændrer sig, og vi ændrer os med dem.
Vi ændrer os også teknologisk, men indtil da, og indtil der kommer nye løsninger, så har vi denne aftale som udgangspunkt og ramme for, at det sker på en forsvarlig facon – enten ved at løse problemet ad teknologisk vej eller ved at eksportere os ud af det.
En sag om håndtering af vores radioaktive affald kræver, at vi udviser stor grundighed og omhu.
Jeg synes også, det er glædeligt, at der er bred politisk enighed om, at det her er den mest forsvarlige løsning for fremtiden og for Danmarks radioaktive affald.
Venstre støtter naturligvis forslaget.
Og jeg skal hilse fra den konservative ordfører og meddele, at det gør de ligeledes.
Tak for ordet.
Søren Pind (V), 2018-03-23:
Jeg konstaterer bare, jeg er glad for, at et enigt Folketing tiltræder det her beslutningsforslag.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-23:
Det er rigtigt.
En helt problemfri løsning er jo altid dejligt.
Samtidig tror jeg også, vi alle sammen godt ved, at det her er noget vanskeligt affald, som skal opbevares meget sikkert.
Og det er derfor, vi fra Enhedslistens side opfatter det her som en fornuftig måde at håndtere situationen i Danmark på nu, og Enhedslisten har jo også lagt vægt på, at der faktisk er udtænkt en langsigtet løsning, der muliggør, at vi selv kan tage hånd om det her problem.
Og jeg har sådan set også forstået, at ministeren deler den opfattelse.
Søren Pind (V), 2018-03-23:
Nu er jeg jo ved siden af at være uddannelsesminister også forskningsminister, og jeg har lært, at der inden for det videnskabelige samfund findes fantastisk krøllede hjerner, som kan finde på alt muligt.
Og hvis der nu opstod en situation, hvor en installation i et land f.eks. kunne omdanne det her til ny energi, så ville man jo med enstemmighed – oven i købet tror jeg med Enhedslistens stemmer – sige: Let's do it – som man siger på nudansk.
Og synes jeg, vi bare skal eksportere vores problemer andetstedshen?
Mit svar er nej, det synes jeg ikke.
Men kan man finde en konstruktiv løsning, som er – om jeg så må sige – problemfri i ordets egentlige betydning, så tror jeg, et enigt Folketing ville tiltræde det.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-23:
Men jeg vil gerne spørge ministeren: Vi er jo alle sammen helt enige om, hvad der skal ske nu og her, og hvordan Risø skal opgraderes, men opfatter ministeren det så som et realistisk eller sandsynligt scenarie, at Danmark på længere sigt vil komme til at eksportere sit radioaktive affald?
Søren Pind (V), 2018-03-23:
Det er jo ved at blive en vane, en god vane, at takke ordførerne for tilslutningen til regeringens forslag.
Den er usædvanlig.
Det er ikke ofte, at vi som politikere skal tage stilling til fremtiden for dansk atomaffald.
I dag samles Folketingets partier om en løsning, der skal give ro og tid til en ordentlig forberedelse af den langsigtede løsning for det danske atomaffald.
Faciliteterne på Risø skal opgraderes bygnings- og sikkerhedsmæssigt, flyttes op i terræn, så det radioaktive affald bliver opbevaret sikkerhedsmæssigt forsvarligt i en forlænget opbevaringsperiode.
Da selv ikke de klogeste sjæle kan spå om fremtiden, er det en selvfølge, at tiden kan give os en ny, nyttig viden.
Det ligger regeringen på sinde, at beslutningen realiseres med åbent sind, f.eks. over for nye, fremtidige teknologiske muligheder.
Det gælder resultatet, der måtte udspringe af Dansk Dekommissionerings mangeårige samarbejde med førende udenlandske virksomheder og operatører inden for behandling af radioaktivt affald.
Det gælder også eventuelle andre muligheder.
Jeg vil opfordre til, at vi får alle relevante projektforslag inden for forskning, udvikling og demonstration af de nye teknologiske løsninger til håndtering af radioaktivt affald på bordet.
Som i dag kan de søge om midler gennem en såkaldt konkurrencestreng.
Derudover har jeg bedt mit system om at overveje, hvordan vi bedst og i armslængde kan belyse potentialerne i nye ideer, som kunne være lovende i den sammenhæng.
Dermed bliver det muligt at gennemføre en proces, hvor vi kan undersøge alle relevante forhold.
Jeg vil gerne takke ordførerne for at bidrage til at gøre forslaget både robust og langtidsholdbart.
Forslaget gør det muligt at fastholde den sikre håndtering af affaldet på Risø-halvøen og understøtte den tryghed, som Roskildes borgere selvfølgelig har krav på.
Beslutningsforslaget indebærer nye undersøgelser af geologiske forhold, så forholdene omkring anlæggelse af et dybt geologisk slutdepot kan blive klarlagt.
Vi vil samtidig sondere mulighederne for eksport.
Samlet set giver beslutningsforslaget mulighed for, at vi kan tage en løsning, en beslutning, der tager mest muligt hensyn til lokale forhold og altså på den anden side også lever op til de internationale forpligtelser, som hr. Jacob Mark nævnte.
Reaktionerne i offentligheden tyder på, at der er et godt afsæt for en konstruktiv dialog.
I en så teknisk kompliceret sag er det afgørende at skabe tillid til, at informationen om de mange forskellige emner er baseret på saglighed.
En vigtig præmis er åbenhed og effektiv kommunikation, som kan understøtte inddragelsen af borgere og interesseorganisationer.
I overensstemmelse med det vil samarbejde i regi af såkaldte kontaktforum blive fastholdt, og det vil også blive videreudviklet.
Jacob Mark (SF), 2018-03-23:
Uden at være fuldstændig skarp er det min opfattelse, at SF's holdning er, at vi mener, at det først og fremmest er vores eget ansvar.
Så der er både den del, der handler om ansvarsfralæggelse, altså at vi som udgangspunkt mener, at vi har et ansvar selv, men derudover også sådan det realistiske i det, for mest realistisk er det nok, at vi selv kommer til at håndtere det her, og derfor er vi også optaget af, at vi får fundet en god løsning, og det får vi så også tid til nu.
Det, som vi så også er lidt optaget af, er, at den løsning ikke kommer til at påvirke kommende generationer, og jeg forstår det sådan, at man er bekymret for, at det vil ske, hvis der laves et slutdepot nede i jorden.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-23:
Jeg er bare lidt nysgerrig efter at høre ordføreren, om ordføreren ikke også mener, at det sådan set påhviler os som land selv at håndtere vores farlige affald, sådan at vi ikke risikerer at eksportere det til nogle steder, hvor det kan skabe problemer for lokalbefolkningen, hvis ikke det er opbevaret ordentligt.
Jacob Mark (SF), 2018-03-23:
Tak for det.
Jeg har fået besked på at holde denne tale af Pia Olsen Dyhr, der er ordfører på området for radioaktivt atomaffald, og som har forhandlet denne gode aftale, som der nu er bred enighed om.
Vi har ikke altid været helt enige om hvordan, og der har været hårde diskussioner, og det har der også været i den her omgang i forhandlingerne, men SF tror, det er vigtigt, at vi, når vi sender et signal ud om noget, som kan vække mange følelser i folk, så sender et enigt politisk signal.
Det tror vi giver ro derude.
Vi synes, det er en god idé, at man nu opgraderer lagerfaciliteterne på Risø, og at man klimasikrer dem og højvandssikrer dem.
Vi vil alligevel gerne sige, at vi ikke støtter planerne om et slutdepot i undergrunden.
Vi er godt klar over, at det er en juridisk begrundelse, der gør, at man skal angive, hvor man vil putte sit slutdepot hen, men jeg mener godt, at man kunne have argumenteret for, at vores slutdepot skulle have været et overjordisk lager uden slutdato, altså et mellemlager i 100 år med mulighed for forlængelse, eller anden beslutning op til år 2118.
I 1960'erne og 1970'erne deponerede vi kemiske gifte rundtomkring i Danmark med eller uden myndighedernes viden og tilladelse, og det er noget, vi fortsat kæmper med i dag i form af en milliardregning, som vi fortsat har i dag, og SF mener ikke, det er klogt at fortsætte med ideen om, at man kan grave sit affald ned, hvis bare man graver dybt nok.
Men det er ikke det, der besluttes med det her beslutningsforslag, for med det her beslutningsforslag er der enighed om, hvordan affaldet håndteres nu, og så venter der nogle diskussioner ude i fremtiden om, hvad man gør efter det, og det vil vi selvfølgelig glæde os til.
Vi støtter det her forslag.
Morten Østergaard (RV), 2018-03-23:
Ja, man kan jo indledningsvis glæde sig over, at beslutningstagerne her i Folketinget for efterhånden nogle år siden besluttede sig for, at vi ikke skulle bruge atomkraft i Danmark, for det her er jo en miniudgave af det problem, som atomkraft medfører, og det er, at det efterlader radioaktivt affald, som man står med og selv den dag i dag har svært ved at finde konkrete, holdbare og bæredygtige løsninger til.
Det er en svær sag, og så meget desto mere er der også grund til at glæde sig over, at der også til det her forslag er bred opbakning i Folketinget.
Jeg synes ikke, vi kan være voldsomt stolte af den proces, der har været i de seneste år, og som har skabt megen usikkerhed rundtomkring, og derfor tror jeg, at det er rigtig vigtigt, at der nu er bred opbakning til en langsigtet løsning, som tager sigte på at finde et egentligt slutdepot og altså ikke midlertidige løsninger.
Så synes jeg også, at der er grund til at sige, at det jo er, kan man vist roligt sige, et lidt langsigtet projekt, vi kaster os ud i her, der rækker frem til 2073.
Derfor synes jeg også, at der ligger et meget stærkt signal og en forpligtelse til for alle partierne i Folketinget, som tilslutter sig det her – og det er os alle sammen – at sørge for, at det bliver under betryggende vilkår, at affaldet så skal blive liggende der, hvor det er, og opbevares der, hvor det er.
Jeg ved, at der er stor bekymring om det.
Under iagttagelse af klimaforandringer og andre ting, der gør, at vi ser mere ekstreme vejrfænomener, skal det også frem til 2073 være en forsvarlig opbevaring, der er, af det radioaktive affald.
Men vi mener, at der med det her beslutningsforslag lægges det fornødne grundlag for både en forsvarlig opbevaring, indtil et slutdepot er etableret, og altså også en fornuftig og rimelig proces frem mod et endeligt slutdepot.
Men skulle der opstå internationale muligheder, skal man selvfølgelig være åbne for dem.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-03-23:
Det er vores affald, og det er vores ansvar, og det er derfor også vores job at håndtere det, så vi har lavet en aftale.
Vi ønsker en langsigtet løsning for Danmarks radioaktive affald.
Og det er vigtigt at have en fælles plan.
Derfor er alle partierne også repræsenteret i denne aftale.
Dansk Dekommissionerings lagerfaciliteter på Risø opgraderes.
Vi vil sikre, at oplagring af det radioaktive affald også i fremtiden sker under betryggende forhold, hvad angår højvandssikring, klimastyring og det øgede affaldsvolumen, i takt med at anlæggene på Risø afvikles.
Derudover skal indskrives løsningen for et slutdepot, som altså er en løsning med en mulig nedgravning, som både vi og miljøorganisationer har peget på.
Og slutdepotet skal indskrives, fordi vi er nødt til at have en plan, og for os må et slutdepot ses som en nødløsning, og med det mener vi, at det vil være forkert at gøre noget forhastet på det her område.
Derfor er vi også glade for, at planen både bygger på en kortsigtet og en langsigtet dimension.
Vi er endnu ikke kloge nok – vi er hverken kloge nok på vores undergrund eller på, hvordan verden ser ud om 50-60 år.
Vi ser en kraftigt accelererende teknologisk udvikling, og derfor tror vi ikke, at det bliver nødvendigt at grave affaldet ned 50-60 år.
Derfor håber vi i Alternativet på, at vi i Danmark i fremtiden vil kunne deltage i en international løsning for radioaktivt affald, som sikrer den mindst mulige belastning af vores i forvejen medtagede klode.
Christina Egelund (LA), 2018-03-23:
At sikre en fornuftig og langsigtet løsning for Danmarks ca. 10.000 m³ store radioaktive affaldsmængde må være i alles interesse, og det er vores opgave i Folketinget at medvirke til at løse denne problemstilling.
At sikre en langsigtet løsning på opbevaring af det radioaktive affald er naturligvis nødvendigt ud fra et sikkerhedshensyn, men løsningen skal også være med til at sikre, at affaldet behandles i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser om håndteringen af radioaktivt affald.
Der er derfor flere argumenter for det fornuftige i at opgradere lagerfaciliteterne på Risøhalvøen på en måde, der bl.a. medtænker højvandesikring og klimastyring.
Det er også fornuftigt, at der på længere sigt undersøges muligheder for at konstruere et dybt geologisk slutdepot for det radioaktive affald – en løsning, der kendes fra bl.a. Sverige og Finland.
I Liberal Alliance er vi positive over for ideen om at opgradere lagerfaciliteterne på Risøhalvøen og at sikre, at et slutdepot vil til kunne tages i brug senest i år 2073.
Derfor støtter vi i Liberal Alliance forslaget.
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-23:
Det er efterhånden i rigtig mange år, det har været diskuteret, hvad man skulle gøre af det her radioaktive affald, vi har fra Risø.
Det har fra starten været vores position i Enhedslisten, at vi helt principielt er nødt til selv at tage hånd om vores farlige affald, og det gælder selvfølgelig også det her radioaktive affald.
Det er utrolig vigtigt, at vi som ressourcestærkt land kan gå forrest med det gode eksempel og selv finde nogle ansvarlige løsninger for det.
Vi har så diskuteret, om det skulle være et færdigt slutdepot, altså et dybtliggende geologisk slutdepot, eller et mellemdepot, og man har undervejs undersøgt mange forskellige muligheder for at lave sådan et slutdepot.
Det har ikke været muligt at finde et sted, der var geologisk egnet til det, og derfor har vi også fra Enhedslistens side i lang tid talt for, at vi var nødt til at lave sådan et mellemlager ude ved Risø og sikre det, som det sker nu, mod f.eks. højvande, klimaforandringer, der kan komme i området, altså så vi er sikre på, at det er helt ordentligt og sikkert.
Derfor synes jeg sådan set også, det er rigtig positivt, at det, som har været grundlaget for regeringens forslag her, er at lave den her mellemlagerløsning nu og arbejde for på længere sigt også at finde et sikkert slutdepot i Danmark, men det kræver simpelt hen nogle flere undersøgelser.
Jeg vil også sige, at det har været meget vigtigt for os at være i tæt dialog med miljøorganisationer og andre eksperter på området, for det er jo rigtig, rigtig vigtigt, at vi tager hånd om det her farlige affald på en forsvarlig måde.
Jeg vil sige, at det lyder ret entydigt fra de grønnes side, altså miljøorganisationer og -eksperter, at det er den her løsning, man også anser for at være den sikreste og bedst mulige i den situation, vi står i nu.
Derfor kan vi fra Enhedslistens side bakke op om det her beslutningsforslag.
Morten Østergaard (RV), 2018-03-23:
Jeg kender fru Mette Reissmann som et uddannelsesmenneske, der er dybt optaget af, hvad uddannelse giver af muligheder.
Mennesker med den interesse var jo meget langt væk fra de forhandlinger, der førte til, at vi fik uddannelsesloftet, fordi det jo alene var noget, der blev opfundet for at finansiere en aftale, hvilket ordføreren også var inde på i sin tale.
Derfor undrer det mig også, at man så efterfølgende i stedet for at stå ved det har forsøgt at gøre det til god uddannelsespolitik, og det tror jeg at mange har svært ved at forstå at det skulle være.
Nu står vi jo her – det er forår, og snart er det eksamenstid igen i Danmark – og der kan jo godt være nogle, der går og er ved at gøre deres bacheloruddannelse færdig, men måske overvejer, om de skulle vælge en anden retning.
Der vil jeg gerne høre, om det er sådan, at fru Mette Reissmann siger som uddannelsesministeren i dag, at det altså er bedre, hvis man er uafklaret og lidt i tvivl, at melde sig fra nu end at gå det her semester igennem og færdiggøre sin bacheloruddannelse og i det mindste have den.
Der deltager man fra socialdemokratisk side i den samme opfordring, som uddannelsesministeren kom med, nemlig at det så er bedre, at man nu og her melder sig helt ud frem for at tage sin eksamen til sommer.
Mette Reissmann (S), 2018-03-23:
Jeg vil starte med at takke for hr. Morten Østergaards beskrivelse af mig som et uddannelsesmenneske; det er fuldstændig korrekt, for det er jeg.
Men jeg er samtidig også et ansvarligt menneske, og jeg er også et menneske, som er medlem af et parti, der står ved de aftaler, som det indgår.
I forhold til om og hvorvidt man skal gennemføre sin fulde eksamen og dermed stå med et eksamensbevis i hånden, såfremt man er i tvivl,
vil jeg sige, som jeg sagde til hr. Jacob Mark: Tvivl er en nådesgave.
Det ændrer ikke ved, at man selvfølgelig kan komme til at tvivle på, om det nu er det rigtige studie, og så bør man jo, inden man måske tager den afsluttende eksamen, overveje, om man skal gå op til den og i givet fald så skal fortsætte.
Mange gange vil tingene jo udvikle sig på en måde, således at man faktisk bliver rigtig glad for det studie, man er dimitteret fra, og i øvrigt kan komme til at virke med.
Og det er derfor, vi har den mulighed, at man så efter udgangen af det 6. år – såfremt det virkelig er forfærdeligt – jo kan starte på en ny uddannelse på samme eller højere niveau.
Mads Fuglede (V), 2018-03-23:
Altså, det er jo igen en hypotetisk problemstilling, hvor jeg bare må sige til vedkommende i den situation, at vedkommende skal være glad for at bo i et samfund, der stiller muligheden for at få en skattefinansieret uddannelse til rådighed.
Efter man har fået en, har man endog den mulighed efter 6 år at tage en helt ny.
Det er der ikke rigtig andre steder man kan.
Jacob Mark (SF), 2018-03-23:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre argumentet i en given situation.
Jeg forestiller mig, at der står et menneske, et ungt menneske, der har læst en kandidatuddannelse på et eller andet universitet, og hun eller han har så fundet ud af, at man sådan set hellere vil være lærer eller være pædagog eller være sygeplejerske.
De har simpelt hen lige været ude at prøve et vikarfag eller et job, som de har haft i en kortere periode, og fundet ud af, at det er det, de skal med deres liv.
Der er kun gået 2 år, siden de tog deres uddannelse.
Nu møder de hr. Mads Fuglede og siger til hr. Mads Fuglede: Jeg ved, hvad jeg vil nu.
Nu vil jeg gerne være lærer eller pædagog eller sygeplejerske, men jeg har altså taget en anden uddannelse, og der er 4 år, til jeg kan bryde med uddannelsesloftet.
Hvad er fornuften i det?
Eva Flyvholm (EL), 2018-03-23:
Så må jeg altså sige, at det jo ofte sker, at mennesker får erfaringer i løbet af deres liv, som gør, at de skal skifte retning en lille smule.
Det synes jeg man afskærer folk fra her, og derfor synes jeg også, at ordføreren skylder et svar på, om han tror, at vi får en mere kvalificeret arbejdskraft på den her måde.
Det andet, som jeg også synes er meget væsentligt,
er: Tror ordføreren, at det her forslag vil komme til at betyde, at flere dropper ud – ja eller nej?