runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-07:
Tak for det, og tak til hr. Mohammad Rona for en god og også personlig tale.
Ordføreren nævnte det her med objektive kriterier.
Som jeg forstod ordføreren, var ordføreren egentlig af den opfattelse, at de regler, der er i dag, også er præget af objektive kriterier.
Men det er jo sådan, at der i forbindelse med den seneste indfødsretsaftale blev lavet en række stramninger i forhold til beskæftigelseskravet, som jo i meget høj grad rammer unge mennesker, som er under uddannelse, og som derfor ikke kan leve op til beskæftigelseskravet.
I den forbindelse blev der også lavet en automatisk forelæggelse for Indfødsretsudvalget, så der var mulighed for at give dispensationer.
Jeg må sige, at det på baggrund af min erfaring fra de sager, der har været i Indfødsretsudvalget, i hvert fald er svært for mig at se, hvilke objektive kriterier der ligger til grund for, hvem der kan få dispensation, og hvem der ikke kan.
Så er ordføreren ikke enig i, at der i indfødsretsaftalen og dermed i de behandlinger, vi også har i Indfødsretsudvalget omkring dispensationssager, ligger en meget høj grad af skøn, hvor der netop ikke er objektive kriterier, så ansøgere på forhånd ved, hvilke kriterier der er gældende?
Mohammad Rona (M), 2024-11-07:
Det er rigtigt.
Man kan selvfølgelig godt starte på en kriminel løbebane, før man fylder 15 år.
Det kan man sådan set sagtens.
Men jeg kan jo se, at i hvert fald et af de punkter, som Det Konservative Folkeparti havde med som en stramning, nemlig det med et gebyr på genansøgninger, jo er en af de ting, som vi nu kommer til at vedtage.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-11-07:
Jamen det glæder mig da at høre også, at ordføreren er åben for at drøfte det.
Og det er rigtigt, at vi er kommet med ni forskellige forslag til ligesom at stramme op på nogle af de huller, der er i lovgivningen – det her er så bare ét af dem – netop for ligesom at få mulighed for at kigge på de sager.
For man kan jo godt have startet på en kriminel løbebane, før man er fyldt 15 år, og det er der jo en case om, som netop har været fremme i medierne, hvor en person, der er blevet tildelt dansk statsborgerskab, allerede er startet på det, før han fyldte 15 år.
Mohammad Rona (M), 2024-11-07:
Altså, jeg ville i hvert fald gerne være med til at drøfte den del af det.
Jeg ved i hvert fald, at Det Konservative Folkeparti jo er kommet med ni forskellige bud her, så vidt jeg kan huske.
Om det lige skal være det med bipersoner under 15 år, som vi kommer til at tage op og diskutere, kan jeg ikke sige nu, men jeg er ikke blankt afvisende over for det.
Men vi kan godt tage en god drøftelse om det og også omkring nogle af de andre forslag, som Det Konservative Folkeparti er kommet med.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-11-07:
Mange tak.
Nu nævner ordføreren selv det her med bipersoner, så jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til det konservative forslag omkring den her problematik, der er med de her bipersoner, der automatisk får tildelt dansk statsborgerskab, når forældrene opnår dansk statsborgerskab.
Så der er jo historier om, at der er børn og unge mennesker, som er startet på en kriminel løbebane og er sigtet, inden de fylder 15 år, og de oplysninger kommer aldrig til at indgå i sagsbehandlingen.
Derfor kunne vi jo godt tænke os fra Det Konservative Folkepartis side, at i tilfælde af at man er sigtet for eller har begået noget kriminelt, før man fylder 15 år, bliver de sager forelagt Indfødsretsudvalget, så Indfødsretsudvalget kan tage stilling til det, sådan at man ikke automatisk bliver tildelt statsborgerskab.
Mohammad Rona (M), 2024-11-07:
Det er korrekt forstået, at man tilbage i 1990'erne og i hvert fald i starten af 00'erne har givet statsborgerskab til rigtig, rigtig mange mennesker, også mennesker, som jeg i hvert fald også senere i livet har mødt, og som faktisk ikke kunne tale et ord dansk, og det synes jeg sådan set personligt ikke er rimeligt på nogen som helst måde.
Kravene er blevet skærpet markant.
Det synes vi er fair.
Om de skal skærpes endnu mere, er jeg ikke sikker på.
Det kommer jo selvfølgelig an på, hvad det er for nogle ting, man gerne vil skærpe.
Vi vil gerne være med til at skærpe nogle regler inden for indfødsret, men det skal ikke være af symbolsk karakter.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Det er jo glimrende.
Jeg vil dermed godt bede hr. Mohammad Rona bekræfte, at han faktisk godt kan forstå, at Dansk Folkeparti tilbage i 1999 stemte imod at vedtage det lovforslag, hvorpå hr. Mohammad Rona fik dansk statsborgerskab.
Er det korrekt forstået?
Mohammad Rona (M), 2024-11-07:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at de lovforslag, der var om indfødsret tilbage i i hvert fald 1990'erne og frem til 00'erne, jo var noget anderledes end de lovforslag og den indfødsretsaftale, vi har i dag, og jeg er fuldstændig enig i, at de krav er skærpet helt vildt i dag.
Det synes jeg sådan set er fint, og det støtter vi.
Det er jo også derfor, vi er med i en aftalekreds.
Jeg ser også, at vi vil være medlem af en aftalekreds i fremtiden.
Også hvis vi ikke måtte være i regering, vil vi være medlem der, fordi det er der, man kan gøre en forskel, og det er der, man kan komme ud med sine ting.
Så jeg er fuldstændig enig i, at hvis man sympatiserer med terror eller andet i den dur, skal man ikke have dansk statsborgerskab.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Hr. Mohammad Rona nævnte i sin tale, at Dansk Folkeparti er det eneste parti, der i dag eksisterer i Folketinget, og som stemte imod den indfødsretslov, hvorpå hr. Mohammad Rona fik dansk statsborgerskab.
Det er jeg meget stolt af, ikke fordi hr. Mohammad Rona dermed ville være blevet udelukket fra at få dansk statsborgerskab, men fordi det, hvis du kigger på indfødsretslovforslagene tilbage i 1999, jo var omtrent 9.000-10.000 mennesker, der på hvert lovforslag meget ukritisk blev tildelt dansk statsborgerskab uden mange af de forudsætninger, der gør sig gældende i dag, som indfødsretsprøve, danskprøve osv. osv.
Det er krav, som burde være minimumsforudsætninger for at kunne få et dansk statsborgerskab.
Jeg er sikker på, at kigger du på de 10.000 navne, vil der sandsynligvis også være terrortilhængere, medlemmer af Hizb ut-Tahrir og andet iblandt dem, og det er selvfølgelig fornuftigt – er hr. Mohammad Rona ikke enig i det? – at sådanne mennesker bliver sorteret fra i processen?
Mohammad Rona (M), 2024-11-07:
Tak for det, formand.
Tak for ordet.
Op til den her behandling sad jeg faktisk i den forgangne uge og spekulerede lidt over, hvem der egentlig har stået på den her talerstol og talt for statsborgerskab til mig og min familie.
På et tidspunkt har jeg og mine forældre været en del af sådan et lovforslag.
Det kunne være sjovt at dykke ned i, hvordan verden så ud dengang, tænkte jeg, og det gjorde jeg.
Vi taler om 1998/1999, og dengang var lovforslaget fremsat af justitsministeren, som på daværende tidspunkt hed Frank Jensen.
Forslaget blev endeligt stemt igennem den 21. april 1999.
Men bror og jeg, der var under 18 år, figurerer ikke på listen, og da jeg så det, tænkte jeg: Åh nej, har jeg ikke dansk statsborgerskab?
To partier stemte imod dengang – Fremskridtspartiet og Dansk Folkeparti.
Og hvad skal vi så med den historie?
Jo, jeg synes, det er vigtigt, at nogle af dem, vi taler om herinde i Folketingssalen, også bliver personificeret.
Det synes jeg faktisk er vigtigt, når vi kaster rundt med vores argumenter.
Det her er jo rent faktisk helt almindelige mennesker.
Rigtige mennesker, der kan klare sig så godt i livet, hvis jeg selv skal sige det, at de en dag måske selv kan stå heroppe.
Vi har også nogle krav til det her spørgsmål, nogle krav, som faktisk er svære at leve op til.
Det var kravene dengang, som mine forældre levede op til, og selv om kravene igen er blevet en varm kartoffel i den varme debat med Liberal Alliance, der senest nu har præsenteret nye krav, så er kravene og reglerne, man skal leve op til, hverken lempet eller blevet nemmere siden 1999, hvor min familie blev optaget på et sådan lovforslag.
Men jeg bryster mig faktisk af, at kravene var og stadig er objektive, så ingen kan fare rundt i vildrede i en labyrint af uvidenhed, fordi det er et arbitrært skøn.
Vi hører ofte, at statsborgerskab ikke skal være noget, man trækker i en automat.
Der er også nogle, der siger, at det ikke er en ret, men at det er noget, man skal gøre sig fortjent til, og det er jeg jo sådan set fuldstændig enig i.
At man vil Danmark, ligesom mine forældre gav det en chance, at man vil samfundet, og at man vil demokratiet er noget, som det er vigtigt for mig at understrege Moderaterne også mener.
For vi får tit skudt noget andet i skoene, fordi vi ønsker at justere nogle regler, som rammer forkert, f.eks. unge, der er i gang med en uddannelse.
Det betyder ikke, at vi ikke ønsker, at man vil Danmark; man skal gøre sig fortjent til at blive en del af samfundet.
Og jeg kan jo så sige tillykke til de mere end 2.000 medborgere, der efter i dag forhåbentlig kan kalde sig for statsborgere i Danmark.
De har i sandhed været på en lang rejse og fortjent det, for sovende til et statsborgerskab i Danmark kommer man ikke.
De har alle sammen vist vilje, loyalitet og tillid til det danske samfund ved at leve op til de krav, som vi i Folketinget har stillet og formuleret.
I den anledning vil jeg også ønske dem alle sammen et stort tillykke.
Når man er kommet så langt, har det også en værdi at blive anerkendt.
Vi stemmer naturligvis for forslaget.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Man kan sige, at med det, vi foreslår, vil man kunne sortere i hvert fald størstedelen af problematikken fra.
Men det er korrekt, at det ikke vil kunne løse hele problematikken, hvis det er, at en person eksempelvis ikke har en adfærd, der er antidemokratisk, men måske sagtens først kan begynde at have en antidemokratisk adfærd, efter at personen er tildelt dansk statsborgerskab.
Men til at starte med vil man kunne sortere mange af dem fra, for for rigtig mange af dem er det svært ikke at vise en eller anden adfærd, hvis det er sådan, de i bund og grund synes og mener, i over 10 år, mens de er bosat i Danmark.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-07:
Tak for det, og tak for talen.
Når man hører talen og man hører hr. Mohammad Rona stå og svare på spørgsmålet herinde, kan jeg faktisk godt forstå det, hvis ministeren og aftalekredsen sidder og har det svært, når man snakker om regler på indfødsretsområdet.
For det ene øjeblik er hr. Mohammad Rona klar til at kigge på nogle regler og stramme dem, så skal vi have dem lempet, og så skal de ikke være der, og så er det forkert.
Kan hr. Mohammad Rona ikke godt svare på, hvad det er, man vil i Moderaterne: Vil man lempe reglerne, vil man stramme reglerne, eller vil man fuldstændig beholde status quo, som det er nu?
Det synes jeg er meget svært at finde ud af, når man hører de forskellige svar, der bliver givet herinde, og de udtalelser, som ordføreren bl.a. selv og andre, f.eks. den politiske ordfører, tror jeg det var, fra Moderaterne, er kommet med, hvor de kaldte Liberal Alliances forslag for shariarådgivning.
Hvad er det, Moderaterne vil?
Mohammad Rona (M), 2024-11-07:
Nu er vi heldigvis et parti, der sådan set godt kan se noget fornuft i både at lempe og at stramme, hvis vi skal blive i de termer.
Vi er jo ikke et parti, der kun ønsker at lempe, f.eks. Det står der ingen steder.
Der har jeg aldrig nogen sinde nævnt eller sagt.
Vi er fuldstændig med på, at hvis der skal justeres noget, og hvis der skal strammes noget, hvis vi skal blive i de termer, er vi da også klar til at kigge på det.
Men vi går ikke med til at kigge på at lave symbolske stramninger, som man har gjort rigtig meget af de sidste mange år.
Så det er fuldstændig rigtigt.
Det gør vi ikke.
Men hvis der er regler, hvor vi kan stramme en smule, i forhold til at der er et hul i lovgivningen, er vi selvfølgelig med til at kigge på det, apropos det, som Det Konservative Folkeparti er kommet med, med de ni forslag.
Anders Kronborg (S), 2024-11-07:
Tak for at give mig lidt opmærksomhed fra landets fornemste talerstol.
Jeg mener ikke, der er noget som helst at frygte – snarere tværtimod var der noget at frygte, hvis den måde, Enhedslisten gerne vil give statsborgerskab på, fik lov til at blive praktiseret.
For det er jo nærmest bare at trække et statsborgerskab i en automat, og så åbner vi grænserne, og så kan man komme herop og få det rødbedefarvede pas.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Enhedslistens ordfører om noget helt konkret.
Vi så jo frygtelige terrorhandlinger den 7. oktober mod Israel.
Kvinder blev lemlæstet, børn blev dræbt på grusom vis.
Ja eller nej.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-11-07:
Mange tak.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, er et forslag, hvor vi giver den største gave af alle, nemlig det danske rødbedefarvede pas, til en række personer fra andre lande.
Helt konkret omfatter lovforslaget 2.017 personer og omkring 900 bipersoner, som får indfødsret sammen med deres forældre.
Før sommerferien smed regeringen os ud af en politisk aftale om indfødsret.
Det gjorde de, fordi Det Konservative Folkeparti stemte gult, da der blev uddelt statsborgerskaber i Folketinget.
Det gjorde vi ganske enkelt, fordi ministeren ikke kunne garantere, at der ikke blev tildelt dansk statsborgerskab til kriminelle udlændinge.
I Det Konservative Folkeparti synes vi ikke, at det er en menneskeret at blive dansk statsborger.
Historisk set er der alt for mange, der har fået tildelt dansk statsborgerskab.
Det påvirker sammenhængskraften i Danmark negativt, ligesom det kan sætte vores danske værdier på spil.
I april 2021 lavede vi en politisk aftale om, at udlændinge, som har begået så grov kriminalitet, at de er blevet idømt betinget eller ubetinget fængsel, ikke skal have mulighed for at få dansk statsborgerskab.
Det er et sundt og rimeligt udgangspunkt for at passe godt på Danmark, for samfundet skal selvfølgelig ikke åbne sig for dem, der ikke vil følge reglerne.
Desværre er det stadig væk et alvorligt problem, at de automatiske sletninger i Kriminalregisteret betyder, at vi reelt set heller ikke i dag ved, om der er tidligere dømte kriminelle på lovforslaget, for regeringen har stadig væk ikke løst problemet med slettefrister i Kriminalregisteret.
Vi ved som nævnt reelt ikke, om der kan være kriminelle på lovforslaget.
Det har ministeren ad flere omgange sagt at han ikke kan garantere.
Derfor kommer vi også til at stemme gult til lovforslaget denne gang; for regeringen har stadig væk ikke fået styr på Kriminalregisteret.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi i Det Konservative Folkeparti er af den klare overbevisning, at der stadig væk er et arbejde at gøre, når det kommer til reglerne for indfødsret.
Det er et kæmpe privilegie at få et dansk pas og stemmeret i Danmark, og man behøver jo ikke statsborgerskab for at bo i Danmark; det kan man sagtens uden.
Derfor mener vi også, at det er ret og rimeligt, at der bliver strammet op på reglerne for tildeling af statsborgerskab, og derfor kom vi også med et udspil i september måned med ni forslag til opstramninger af reglerne.
F.eks. vil vi gerne have oplysninger om, om bipersoner har begået kriminalitet, hvilket jeg flere gange har nævnt i forbindelse med spørgsmål til de andre ordførere.
Vi vil gerne give statsborgerskab til alle de ansøgere, som har gjort sig umage, mødt vores krav og bevist, at de virkelig vil Danmark.
Men vi vil ikke stemme for, før regeringen har løst problemerne og kan garantere, at der ikke er tidligere dømte på listen over kommende statsborgere.
Tak for ordet.
Mohammad Rona (M), 2024-11-07:
Jamen det krav har jeg sådan set været meget åben omkring, og jeg tror faktisk også, at jeg sagde det i et svar til hr. Peder Hvelplund, i forhold til om det skal indgå, altså at uddannelse tæller med på lige fod med beskæftigelse.
Og ja, det er vi sådan set meget åbne over for at kigge på.
Serdal Benli (SF), 2024-11-07:
Så vil jeg også lige som en opfølgning spørge ordføreren om noget i forlængelse af det her med at høre til.
Vi får mange henvendelser – det ved ordføreren også – fra unge mennesker, som i dag er i gang med en uddannelse.
De krav, vi stiller til dem som samfund, er de sådan set godt i gang med at opfylde.
De er i gang med en uddannelse, og nogle af dem er sågar også i gang med at bidrage allerede igennem deres praktikforløb i forbindelse med deres uddannelse osv.
Hvad er ordførerens og Moderaternes holdning til lige præcis den gruppe af unge mennesker, som er født og opvokset her, og som bliver stillet krav om beskæftigelse?
Mohammad Rona (M), 2024-11-07:
Jeg blev spurgt af hr. Kristian Bøgsted, mener jeg det var, om vi ville lempe eller stramme, eller hvad vi ville, og der sagde jeg sådan set meget klart, at vi gerne vil være med til at stramme, hvis det er noget, der kan give mening og det er med til at dække et hul; så er vi jo selvfølgelig med.
Og jeg har jo lige sagt til Det Konservative Folkeparti i forbindelse med de ni forslag, som de er kommet med, at der er nogle af dem, som sådan set godt kunne være interessante – også fordi mange af dem ikke rækker ud over grundloven.
Vi vægter altid grundloven før alt andet.
Serdal Benli (SF), 2024-11-07:
Jeg vil sige tak til ordføreren for en også personlig ordførertale.
For jeg kender den følelse, som ordføreren delte med os, nemlig det der med at opnå at få indfødsret.
Det gjorde jeg i øvrigt et år før ordføreren, og det var en fantastisk følelse, altså følelsen af at høre til og ikke længere gå rundt med en følelse af, at man var fremmedgjort.
Det tror jeg er en ret vigtig følelse, som også hører til den her debat.
Jeg hæftede mig lige ved noget i et af ordførerens svar om, at vi i Indfødsretsudvalget havde symbolpolitik eller symbolforslag, var det vist.
Jeg vil bare lige høre: Kan ordføreren give nogle konkrete eksempler på, hvad det er, der hentydes til?
Mohammad Rona (M), 2024-11-07:
Vi vil da gerne være med til at finde en løsning, som kan være med til at frasortere nogle ansøgere.
Vi vil bare ikke være med til, at det bliver kørt op som sindelagskontrol.
Det vil vi ikke være med til.
Vi vil gerne være med til, også i Indfødsretsudvalget, hvor vi begge sidder, at tage de her diskussioner.
Og det er ikke liberalt.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Nu synes jeg jo egentlig, at ordføreren ikke kun har reageret på, hvad der så var den pågældende overskrift i den pågældende avis.
Der er jo nogle gange, man ikke rigtig er herre over, hvad det er for nogle overskrifter, der er på forskellige ting, man melder ud.
Mohammad Rona (M), 2024-11-07:
Nej, det ønsker vi ikke.
Det har vi sådan set aldrig nogen sinde sagt at vi ønsker, og det tror jeg heller aldrig nogen sinde at Liberal Alliance og fru Sandra Elisabeth Skalvig vil finde nogen steder at vi har skrevet.
Vi blev sådan helt oprigtigt, hvad kan man sige, forundret over, at hr. Alex Vanopslagh lige pludselig skulle puste sig op i Berlingske i forhold til at kalde det her for sindelagskontrol.
Det var det, vi reagerede på.
Vi reagerede jo sådan set ikke på, at ordføreren havde et forslag med til indfødsretskredsen, hvilket jeg syntes var helt fint, og det ved ordføreren også.
Der var jo ikke nogen protester i det rum på nogen som helst måde.
Men det, jeg ikke kan forstå, er, hvorfor formanden for LA går ud og kalder det her for sindelagskontrol.
Det er det, vi reagerer på.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
Tak for det.
Moderaterne har jo i den forgangne uge været sådan ret kritiske, som jeg i hvert fald læser mange af de ting, der eksempelvis er blevet skrevet på det sociale medie X om vores nye forslag.
Nu kan jeg så forstå, at ordføreren ligesom bruger den argumentation, at en regering bestående af tre forskellige partier naturligvis har tre forskellige holdninger, og fred være med det.
Jeg har forsøgt at få svar på et spørgsmål, som jeg ikke har kunnet få svar på, og derfor håber jeg faktisk, at ordføreren kan svare på mit spørgsmål nu.
Når man er kritisk over for det forslag, som Liberal Alliance er kommet med, er det så, fordi man ønsker at tildele statsborgerskaber til nogle, der f.eks. sympatiserer med terrorister, eller nogle, der udviser en eller anden form for fjendtlighed over for jøder eller homoseksuelle?
Mohammad Rona (M), 2024-11-07:
Jeg ved ikke, om Kristian Bøgsted har opfanget det, men vi er jo tre forskellige partier i regeringen, som sidder og har forskellige holdninger til det her spørgsmål.
Det er jo selvfølgelig en drøftelse, vi kommer til at have.
Jeg synes, at den dag fremlagde fru Sandra Elisabeth Skalvig på helt glimrende vis, hvad det er, Liberal Alliance vil, og det har ministeren jo taget ned, og det skal ministeren nu undersøge.
Og det er det, vi afventer nu.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-11-07:
Så skal jeg bare forstå det rigtigt: Når I så sidder i aftalekredsen og skal snakke nu og f.eks. debattere det forslag, Liberal Alliance lige har spillet ind med i aftalekredsen, og Socialdemokraterne siger, at det er en god idé, og at det er en god stramning, Liberal Alliance siger, at det er en god stramning, og Venstre, går jeg ud fra, siger, at det er en god idé til en stramning, kommer Moderaterne så til at blokere for det, hvis Moderaterne synes, det objektivt set er symbolpolitik, eller støtter man det så?
Peder Hvelplund (EL), 2024-11-07:
Jeg mener absolut ikke, at der er nogen, der skal belønnes med et dansk pas, fordi de har nogle fuldstændig uacceptable holdninger.
Det er, uanset om man er antisemit eller man er racist og man forfølger folk på baggrund af tro, seksuel orientering, politisk overbevisning, de helt basale rettigheder, man har som borger, til at man må tænke og tale frit.
Men naturligvis er der ikke nogen, der skal belønnes med et statsborgerskab for at have de holdninger.
Til gengæld er det sådan, at hvis man bor permanent her i landet og har ophold her, er vi naturligvis af den opfattelse, at så skal folk have mulighed for at deltage i demokratiet.
Jeg mener ikke, at nogen skal fratages stemmeretten, fordi de har dybt usympatiske og uacceptable holdninger.
Jeg forestiller mig heller ikke, at folk, der har den type holdninger, skal fratages stemmeretten, hvis de først har erhvervet den.
Jeg tror, det nok er der, hvor forskellen går: Jeg har ikke så meget tiltro til, at det, at du kan tage stemmeret fra folk eller tildele den til folk, ændrer noget ved, hvordan de tror, taler og tænker.
Det ændrer til gengæld noget ved den grundlæggende opfattelse af demokrati, som vi har i vores land.
Og så skal vi i øvrigt inden for demokratiets rammer bekæmpe den type af holdninger.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-11-07:
For os i Liberal Alliance ser vi den største udfordring i forhold til tildeling af statsborgerskab ligge i, at vi ikke for nuværende går ind og vurderer i forhold til de grundlæggende demokratiske værdier, som hele vores grundlov er bygget op omkring.
Det er derfor, at vi har stillet et krav om, at vi ønsker nogle indrømmelser, i forhold til at vi kan frasortere folk, der helt grundlæggende ikke deler vores værdier.
Det er noget af det, der allervigtigst for Liberal Alliance.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-11-07:
Det synes jeg er superfornuftigt.
Så lad mig spørge om noget andet.
Liberal Alliance har krævet den her værdikommissionsundersøgelse i en eller anden form.
Jeg er nysgerrig på noget i forhold til det, for jeg forstår det sådan på Liberal Alliances udmeldinger, at hvis man får de indrømmelser, man har krævet, så vil man atter igen stemme for indfødsretslove her i salen.
Og det betyder jo også, at man ligesom tidligere vil stemme eksempelvis statsløse igennem til dansk statsborgerskab, selv om de måtte være dømt for kriminalitet.
Det kunne være voldtægt, det kunne være mord, og det kunne være noget andet.
Hvorfor vil man det?
Og er det korrekt forstået, at Liberal Alliance fortsat vil stemme for dansk statsborgerskab til kriminelle, hvis bare man får de indrømmelser, man har fremsat ønske om?