runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jeg synes måske ikke, at det er helt rimeligt at sige, at der ikke er sat kraft bag.
Jeg ved, at statsministeren selv har talt med kolleger om det og er dybt optaget af det.
Jeg ved, at Udenrigsministeriet og de to ministre, der er, udviklingsministeren og udenrigsministeren, bruger ressourcer på det, og jeg ved, at Udlændinge- og Integrationsministeriet bruger ressourcer på det.
Vi samarbejder på tværs af ministerierne om at komme så langt som overhovedet muligt så hurtigt som overhovedet muligt.
Det er rigtigt, at ...
Nej, lad mig tage det i et opfølgende spørgsmål.
Nu er tiden gået.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Men der bliver jo ikke sat noget bag ordene, og det synes jeg er skuffende.
Jeg synes også, det er skuffende, at statsministeren ikke går på talerstolen nu, forsvarer den position og gør rede for, hvad det er, der gør, at man ikke kan sætte mere kraft bag det, som man sagde i valgkampen, og som jo altså gør, at nogle står tilbage med en fad fornemmelse af, at man gjorde det for at få stemmer – og det lykkedes – men når det så kommer til sagen, bliver der slet ikke gjort tilstrækkeligt for at få det gennemført.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Nej, det synes jeg ikke.
Og der stod ikke noget med småt om, at alle EU-lande skal være enige.
Der stod tværtimod, at vi ikke vil binde os til, at alle EU-landene skulle være enige.
Vi vil realisere det, selv om det ikke sker på EU-plan, hvis det f.eks. sker i samarbejde med andre europæiske lande eller om nødvendigt, som der også står i det udspil, alene.
Vælgerbedrag er, når man går til valg på noget og så bare pakker det ned i skufferne bagefter og er fuldstændig, fløjtende ligeglad.
Det er ikke vælgerbedrag, når man går til valg på noget, rykker ind i kontorerne og siger til ministerierne: Det her er vi gået til valg på, og det skal vi knokle en vis legemsdel ud af bukserne for at få realiseret.
Det er det, vi gør.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Er det ikke uærligt at fremsætte valgløfter om noget, som ikke kan lade sig gøre, og som man ved ikke kan lade sig gøre?
Er det ikke det, der i virkeligheden hedder vælgerbedrag?
For det kan godt være, at ministeren nu tilføjer, at der i virkeligheden stod en hel masse med småt nedenunder, nemlig at alle i EU skal være enige, og der skal være 10.000 forudsætninger, der er på plads, men det gjorde man jo ikke meget opmærksom på i valgkampen.
Så er det ikke vælgerbedrag, Socialdemokratiet har udført i den seneste valgkamp?
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Tak for det.
Jeg har blot et opklarende spørgsmål: I ministerens kommentar til SF sagde ministeren, at ministeren ikke forventer, at der vil komme lige så mange – nærmest ingen – spontane asylansøgere til Danmark, hvis vi etablerer et modtagecenter uden for Europa.
Det er naturligvis også vores håb.
Men så bliver jeg lidt i tvivl om, om det modtagecenter, som Socialdemokratiet og nu regeringen ønsker at etablere og også aktivt, kan vi forstå, arbejder for, er et modtagecenter, hvor man skal kunne modtage asylansøgere direkte i centeret, eller om asylansøgere skal søge asyl på dansk jord.
Er det et modtagecenter, hvor man kan søge fra ambassader og konsulater i mellemøstlige lande, eller hvad er tanken bag det her modtagecenter?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jeg tror, at jeg skal starte med at sige undskyld.
Nu har vi debatteret det her i 2 timer, og vi har faktisk ikke helt præcist forklaret, hvad forslaget går ud på.
Det er helt centralt, at man ikke skal kunne gå hen til modtagecenteret og banke på døren og søge asyl, for så skyder vi os selv i foden, ligesom vi har lukket for ambassadeansøgninger.
Du kan ikke gå hen til den danske ambassade i Kairo og sige: Asyl.
Hvis det var sådan, ville Danmark få store problemer.
Så man skal ikke kunne søge om asyl på modtagecenteret.
I det omfang, de ikke har brug for asyl, vil de skulle udsendes derfra, og i det omfang, de har brug for asyl, vil de skulle have lokal beskyttelse.
Det er derfor, at jeg allerede nu varsler, at når vi forhåbentlig kommer så langt, så får regeringen brug for en fortrolig og ærlig samtale med Folketinget.
Og det er der, vi tilkendegiver, at vi er klar til at gå langt for at få det her realiseret.
Det må ikke være mindre økonomiske beløb, der gør, at vi ikke får realiseret det.
Jeg vil starte med at sige, at der ikke er noget i flygtningekonventionen, der forhindrer, at man etablerer et modtagecenter og gennemfører den asylpolitik, regeringen har.
Når vi ikke bare afviser folk ved den dansk-tyske grænse, der siger asyl, er det egentlig ikke så meget af hensyn til flygtningekonventionen, så er det mere af hensyn til Dublinforordningen.
For vi kan godt afvise til sikre tredjelande, og Tyskland er et sikkert tredjeland.
Men Dublinforordningen siger, at hvis det første land, de søger asyl i, er Danmark – og der er også nogle andre betingelser – så er det os, der skal foretage asylsagsbehandlingen.
Jeg kunne også høre fru Pernille Vermund var lidt inde på de her spørgsmål i sin ordførertale, men jeg tror på bundlinjen, at det er i Danmarks interesse, at vi er med i Dublinforordningen, for alt andet lige, hvis ikke vi var det, ville alle, der havde søgt i andre europæiske lande og afgivet deres fingeraftryk og fået afslag eller bare var under asylbehandlingen, kunne tage til Danmark og søge på ny.
Men nu har vi mulighed for hele tiden at Dublinforhandle, dvs. udsende folk, der er registreret i asylsystemet i andre europæiske lande, til andre europæiske lande.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Tak, formand, og tak for en udmærket debat.
Hvis vi virkelig vil det samme, altså fjerne fundamentet for menneskesmuglernes inhumane aktiviteter osv., og sørge for, at folk i videst muligt omfang befinder sig i den kulturkreds, som er deres,
ville et skridt på vejen så ikke at være at sige, at lykkes det ikke at lave en aftale med et tredjeland inden næste folketingsvalg, så meddeler Danmark allerede på forhånd, at vi opsiger flygtningekonventionen?
Det vil jo fjerne det juridiske grundlag for, at man overhovedet så kan søge asyl i Danmark.
Det er ikke sådan en gudgiven eller naturgiven ret, at man kan søge asyl.
Det er jo, fordi det følger af loven.
Derfor ville det være naturligt, når vi går i den retning, at sige, at nu sætter vi virkelig tryk på det her og opsiger simpelt hen flygtningekonventionen, så man ikke kan søge asyl i Danmark.
Det vil jo gøre, at det vil være ørkesløst for alle de her lykkeriddere og menneskesmuglere osv. overhovedet at bringe folk til Danmark.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Det er også min holdning – fuldstændig.
Mads Fuglede (V), 2020-12-17:
Jeg tror, man bliver nødt til at lave et så komplet modtagecenter som overhovedet muligt og ikke noget, der er sekventielt.
Men det er ikke sikkert, at vi nogen sinde i realiteternes verden får den debat.
Men jeg tror, vi bliver nødt til at hegne det ind, især når vi tager i betragtning de situationer, vi har i det græske øhav, med børn i flygtningelejre osv. Vi må ikke lave incitamenter, der betyder, at flere børn vil blive brugt på menneskesmuglernes ruter, og at der vil blive incitamenter til at få børn ud på dem.
Det er jo alt andet lige det, der vil ske, hvis man ved, at hvis man tager sit barn med til Europa, kan man kortslutte den proces, at man bliver sendt til et modtagecenter uden for Europa.
Jeg blev noget forundret, da jeg hørte, at man fra SF's side mente, at det ikke var alle, der nødvendigvis skulle til modtagecenteret uden for Europa, hvis man søgte asyl i Danmark.
Kan ministeren garantere, at alle, der søger asyl i Danmark i det her teoretiske modtagecenter, også vil blive behandlet der, så vi ikke ender i en situation, hvor børn vil blive brugt som en valuta i forbindelse med at komme til Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Derfor vil belastningen for det samarbejdsland, vi forhåbentlig får etableret, ikke være særlig stor.
Der er en naturlig skepsis i landene uden for Europa, i forhold til om alt det her bare er europæisk snak, som det plejer at være, eller om der er handling bag.
Det er derfor, vi prøver med nogle af udviklingsmidlerne at etablere samarbejder med Tunesien, Rwanda og med andre lande, hvor vi i praksis viser, at det ikke bare er snak.
Der følger ressourcer, penge og materiel med, for vi vil gerne allerede til at starte med vise, at vi er klar over, at de står med en enorm migrationsudfordring.
Den er meget, meget stor.
Og når vi kommer med vores tanker om et modtagecenter, er det ikke bare nogle europæere, der flyver forbi, er der i 48 timer, placerer nogle problemer og flyver hjem igen, men så er det for at indlede et samarbejde om at håndtere migration, og hvis de skal lægge jord til et modtagecenter, skal der selvfølgelig også følge noget med den anden vej.
Vi vil gerne lægge ud med at sige, at her er f.eks. hjælp til at bygge et asylsagssystem op, her er f.eks. hjælp til at håndtere grænserne til nabolandene, ligesom det f.eks. er lykkedes med Tunesien, eller her kan være hjælp til at håndtere genbosætning af migranter og asylansøgere, sådan som vi har gjort i Rwanda.
Vi håber, at det er trædesten i den rigtige retning.
Det er det, der er vores strategi, og det er også derfor, at jeg gjorde lidt ud af i min tale at fortælle om de udviklingsprojekter, for det synes jeg også er beviset på, at vi ikke bare sidder på hænderne.
Vi er i gang.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Men det betyder vel så også, at den forhandling, man har med tredjelande, alt andet lige må blive lettere, for hvis det er rigtigt – og det tror jeg virkelig det er – at udsigten til, at man, hvis man kommer til Danmark gennem flere sikre lande og søger asyl, vil blive sendt til et modtagecenter i et tredjeland, vil betyde, at færre søger asyl her, må det jo også betyde, at den belastning, der vil være for det land, der skal lægge jord til det her modtagecenter, alt andet lige er mindre end den belastning, vi oplever i Danmark i dag.
Det i sig selv håber jeg, og det er virkelig konstruktivt ment, at man fra regeringens side gør klart for de lande, man har dialog med, altså at det antal asylansøgere, som ville skulle afhjælpes i et modtagecenter, er forsvindende lille, fordi målet jo netop er, at vi kan styrke indsatsen dér, hvor folk er – i udgangspunktet i nærområderne, hvor vi kan hjælpe flere for de penge, vi afsætter, og stadig passe på Danmark.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jeg kan i hvert fald garantere, at det er det, der er vores ambition.
Men jeg har jo også selv overvejet det.
Hvad hvis et land siger: Vi vil egentlig gerne lægge jord til et modtagecenter, men vi vil gerne lige have det testet af nu i et begrænset omfang, så derfor bliver det maks. x antal mennesker og kun folk, der har fulgt den her bestemte rute på deres asylvej til Danmark?
Så skal vi jo ikke læne os tilbage og sige: Nej, det er alt eller intet.
Så tror jeg bare, det handler om at få etableret samarbejdet hurtigst muligt.
Derfor vil jeg meget nødig lukke døre, men prøve at være så fleksibel som muligt.
Men jeg er fuldstændig enig i det, som jeg kan fornemme ligger neden under hr. Mads Fugledes spørgsmål, nemlig at man skal passe på med at undtage bestemte grupper, for så vil lige præcis de grupper jo i hvert fald ikke få fjernet incitamentet til at tage til Danmark.
Lad mig sige det sådan.
Er det juraen, herunder konventionerne, der er på vej ud på en glidebane, eller er det udviklingen i det europæiske kriminalitetsmønster, der er på en glidebane?
Derfor synes jeg, det er helt rimeligt, at der begynder at opstå en politisk diskussion af, om der opstår typer af organiseret kriminalitet, som er så alvorlig på et helt andet niveau, end vi har været vant til, at det også udfordrer selve statens grundstrukturer, og om den type af kriminalitet også vil kunne betyde frakendelse af statsborgerskab.
Så glidebanen ser jeg egentlig mere i de kriminelle miljøer.
Juraen i konventionerne er jo den samme, men det er rigtigt, at det jo er en ny diskussion, vi har.
Vi ville ikke have haft den i 1960'erne, men det er, fordi vi ikke havde den type kriminalitet i 1960'erne.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Så den får lov til at hænge i luften.
Det bliver spændende, om vi så står med en integrationsminister i januar med hatten i hånden, der ikke kan regne med sit eget parlamentariske grundlag for at gennemføre en så central del af et valgprogram.
Det er jo en interessant situation, vi måtte være i her.
Det, jeg bare skal høre hr. Kristian Hegaard om her i anden runde, forholder sig til, at hr. Kristian Hegaard siger meget, at man skal have en løsning i EU, og det er jo velkendt.
Jeg tror, at hvis det stod til Radikale Venstre, skulle Danmark helt opløses i de europæiske forenede stater.
Det forstår jeg godt, men betyder det, at man så modsætter sig en rent dansk løsning, som jo i hvert fald Socialdemokratiet har i sine programmer; jeg ved ikke, om det er regeringens politik, men det står i hvert fald i Socialdemokratiets programmer.
Modsætter Radikale Venstre sig sådan en rent dansk løsning?
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-17:
Jeg tror faktisk, at der er flere, der deler Radikale Venstres opfattelse af, at hvis vi for alvor skal tage hånd om asylsystemet, skal det gøres europæisk.
At der så ikke lige er den store opbakning blandt EU's medlemslande eller det tilstrækkelige drive, mener jeg ikke gør, at Radikale Venstre er marginaliseret.
I forhold til det kommende lovforslag, der jo ligger i lovprogrammet, har vi stadig til gode at se indholdet af det, og indtil vi har set det, kan vi jo af gode grunde ikke vurdere det yderligere for nuværende.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-12-17:
Så vil jeg bare runde det af på den måde: Jeg noterer mig, at et flertal har tilkendegivet, at man ønsker at støtte vores forslag.
Vi har intet imod, at sagen belyses yderligere.
Hvis Socialdemokratiet og regeringen ønsker tid til – det håber jeg da – at tilslutte sig forslaget, så er det bestemt ikke noget, hvor vi vil forcere en afstemning frem.
Så vi har ikke noget imod, at man tager det tilbage i udvalget.
Det er blot vigtigt for os, at vi ender med, at friskolebørnene ligestilles med folkeskoleeleverne.
Tak for det.
Uroen i salen skyldes jo, at det tyder på, at der er et flertal for det ændringsforslag, Enhedslisten har stillet til forslaget her.
Vi synes, det er utrolig vigtigt ...
Jeg har 1 minut, ikke sandt?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-12-17:
Så står jeg som nyvalgt og kigger over på gruppen og siger: Nej, det er vi ikke.
Tak for ordet, formand.
Venstre har jo tilkendegivet, at vi vil redegøre for vores stilling i forhold til Enhedslistens ændringsforslag ved andenbehandlingen i dag.
Vi er i Venstre nemlig meget enige med Enhedslisten i ...
Daniel Toft Jakobsen (S), 2020-12-17:
Tak for det.
Jeg har simpelt hen bare bedt om ordet for at foreslå, at vi afbryder andenbehandlingen og tager det her lovforslag tilbage til udvalget, og det skyldes, at vi mener, at der er skabt en usikkerhed omkring en aftale, som regeringen har indgået med KL.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-12-17:
Fra Konservatives side kan jeg sige, at vi støtter og bakker op om, at vi sender det tilbage til udvalget til en nærmere drøftelse af nogle af de usikkerheder, der er opstået i forbindelse med lovforslaget, både omkring økonomien og også omkring inddragelse og høring af friskolerne og privatskolerne.
Mette Frederiksen (S), 2020-12-17:
Jeg mener ikke, at vi på noget tidspunkt har foregøglet danskerne, at det her ville være let.
Vi har fra starten sagt, at det her er svært.
Vi kan jo huske det fra 2015.
Det er fuldstændig uholdbart, at så mange mennesker ankommer til Europa på en gang, og vi slås jo stadig med konsekvenserne tilbage fra 2015, herunder en række afviste asylansøgere, som vi har svært ved at få til at rejse tilbage.
Så vi har ikke foregøglet danskerne, at det her er let.
Det ændrer ikke på, at det i vores øjne er den rigtige vej at gå.
Det er vores politiske vision.
Jeg tør ikke sætte et antal måneder eller år på, men jeg kan sige, at vi er i fuld gang med arbejdet.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Og tak til statsministeren.
Som sagt deler vi synspunktet om et modtagecenter uden for Europa, men årsagen til, at vi ikke selv har kørt valgkamp på det, er den, at jo, det er et ønske, men det er et ønske, som ikke har været realistisk på den korte bane.
Og det er jo der, hvor vi har lidt af en udfordring med Socialdemokratiets tilgang til det.
Vi føler, at man prøver at sælge et håb til danskerne, som ikke er inden for rækkevidde på den korte bane.
Jeg håber selvfølgelig, at vi tager fejl, og at statsministeren kan noget, som vi ikke kunne, da vi havde regeringsmagten.
Så kan ministeren ikke komme bare lidt tættere på det?
Er det her noget, som statsministeren mener er realistisk inden for 2 år, 3 år, 5 år, altså, hvor er vi henne bare sådan cirka?
Mette Frederiksen (S), 2020-12-17:
Det er helt rigtigt, at der er en vej at gå, der hedder, at vi afventer, at EU på et tidspunkt kommer herhen, og det tror jeg kommer til at ske på et tidspunkt, fordi situationen er uholdbar.
Alene det, at Europa ikke selv bestemmer, hvem der kommer til vores kontinent, er jo uholdbart, det er forkert.
Vi skal være herre i eget hus, vi skal selv bestemme, hvem der kommer til Europa, og i mine øjne er der jo kommet for mange hertil udefra.
Det er derfor, vi har så alvorlige integrationsproblemer.
Og derfor har vi fra starten sagt, at vi ikke kommer til at afvente, at hele EU når herhen til den konklusion, som i vores øjne er den rette.
Derfor har vi dialog ikke kun med nogle andre EU-lande, vi har også dialog med europæiske lande, der er uden for EU, og det er absolut et sandsynligt scenarie, at vi kommer til at lave noget, hvis det er muligt, sammen med andre lande uden at afvente hele EU.
Noget af det, der er forsinket i det her arbejde, er, at rejseaktivitet sammen med andre lande jo er ganske, ganske svær, og meget af den dialog, vi har behov for på det her område, kræver, at man fysisk er sammen med kolleger.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Tak for det, formand.
Og tak til statsministeren.
Det er selvfølgelig også her helt rimeligt, at statsministeren henviser til det udvidede arbejdspres med at bekæmpe corona som en tidskrævende faktor.
Når vi alligevel vælger at tage fat i det her, er det, fordi statsministeren jo i sin åbningstale til Folketinget selv nævnte det her ønske om et udrejsecenter på et tidspunkt, da coronasituationen var kendt, og derfor må vi også lægge til grund, at statsministeren stadig væk arbejder intenst på at få det her realiseret.
Det, som statsministeren gør meget ud af i sit svar her, er at sige, at det skal ske i koordinering med andre EU-lande, og det kan selvfølgelig være fint, i fællesskab kan man stå stærkt, men det kan også være en måde at blokere for det, som statsministeren har lovet danskerne.
For hvis man nu ikke kan finde en allieret ude i EU, hvad skal Danmark så gøre?
Så kan statsministeren åbne lidt af godteposen her op mod jul for, hvor langt vi er både i forhold til EU-lande, men også ved at gå solo?
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Jeg beklager, vil jeg sige også til statsministeren.
Jeg tror, der gik lidt forvirring i det.
Jeg har lige set Mads Fuglede udenfor, og jeg tror, at der stadig er den opfattelse, at vi er midt i pausen.
Vi har indkaldt til den her forhandling, fordi vi selvfølgelig med glæde under valgkampen hørte fra Socialdemokratiet, at man ville lave et modtagecenter uden for Europa for asylansøgere.
Vi har selv forsøgt, men vi har ikke kunnet lykkes med det.
Så da Socialdemokratiet gik til valg på den her idé, tænkte vi: Det var da fantastisk.
Statsministeren har også selv været inde på emnet siden da, men i virkelighedens verden er der jo ikke rigtig sket noget, i hvert fald ikke noget, som vi er bekendt med.
Derfor har vi set meget frem til forhandlingen her i dag, så vi kan høre statsministeren om, hvordan det går med at skabe et udrejsecenter uden for Europa.
Vi kender jo alle til de udfordringer, der er med asylansøgere i Danmark, så idéen om at lave et modtagecenter uden for Europa bakker vi helhjertet op om.
Men set fra vores synspunkt – set fra oppositionen, som ikke sidder med i de lukkede møder – er vi i hvert fald ikke bekendt med, at der er sket særlig meget, og det er vi bekymrede over.
Så vi ser frem til en god debat i dag.
Pause Pause (Pause), 2020-12-17:
Mødet er udsat.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-17:
Det vil så sige, at det, OLAF har i gang, har ordføreren ikke tillid til har sin berettigelse.
Men for at gå et andet sted hen: Vi har besluttet, at vi skulle modtage 500 kvoteflygtninge i 2020, og der er sat midler af til det.
Hvor skulle pengene til de der sidste 200, måske 300 kvoteflygtninge, som vi ikke har modtaget, bruges henne?
Hvorfor kunne de ikke bruges til de her børn?
Camilla Fabricius (S), 2020-12-17:
Jeg vil gerne på vegne af Socialdemokratiet takke vores retsordfører, Jeppe Bruus, som ikke kan være her i dag, og takke alle de ordførere, der i den grad har gjort en forskel, for noget, som i den grad påvirker rigtig mange kvinder rundtomkring.
Rigtig mange af os er rigtig påvirkede, for vi står historisk på skuldre af kvinder, som har kigget frem i verden for at opleve den dag, hvor Danmark står i dag, hvor sex skal være med samtykke, og hvor vi samlet set gør en forskel for de kvinder, der kommer bagefter.
Tusind tak til alle jer, der har kæmpet for det historisk, til ordførerne i dag og til ministeren, der er blevet ved med at lytte, på en dag, der i den grad gør en forskel.
Tusind, tusind tak.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Tak, formand.
Vi Konservative vil bare ganske kort sige, at vi er glade for, at der er så bred opbakning til den her lovgivning.
Det her er en lovgivning, der handler om at passe på hinanden og passe på danskerne.
Det er et arbejde, som bl.a. vores egen formand var med til at sætte i gang, da vi havde ministerposten på justitsområdet.
Når det handler om noget, der er så vigtigt for danskerne, synes vi, det er lidt ærgerligt, at der gik blokpolitik i den i forhandlingerne.
Det vigtigste er nu engang, at der er bred enighed om at stemme den her lov igennem, og derfor stemmer vi selvfølgelig også for, men en anden gang, når det er et emne, der er så følsomt, synes vi godt, man kunne have inviteret alle partier med til forhandlingerne.
Rosa Lund (EL), 2020-12-17:
Tak for det.
Kære kollegaer, jeg skal lade være med at tage for meget af jeres tid.
Jeg vil egentlig bare sige, at hvor er det dog fantastisk, at vi nu er så mange, som står bag det her forslag.
Da vi i Enhedslisten fremsatte det her forslag for første gang, blev vi jo sådan lidt latterliggjort med alle mulige mærkelige historier om NemID og kontrakter, og jeg ved ikke hvad.
Nu er vi her, hvor så mange partier i Folketinget bakker op om en samtykkelov, og det er jeg simpelt hen ekstremt glad for, og jeg er også rørt over det.
Jeg vil bare endnu en gang sige tak til alle de mennesker, som så modigt har stået frem og fortalt deres historier.
Uden dem var vi aldrig kommet hertil, hvor vi er i dag.
Og så vil jeg egentlig bare sige til jer, kære kollegaer: Tak for kampen, nu har vi ret til egen krop igen.
Da kvinderne fik stemmeret, havde de hvidt tøj på.
Nu har kvinderne fået ret til egen krop, og derfor har jeg taget en hvid skjorte på.