Christian Juhl (EL), 2017-05-09:
Tak for det.
Jeg skal selvfølgelig først sige tusind tak for, at det kunne lade sig gøre at få en dispensation, og beklage, at jeg mødte lidt forsinket op.
Enhedslisten har kigget meget på det her, fordi vi har været ret involveret i selve spørgsmålene om Vikingeskibshallen i Roskilde og set på de problemer, der har været der, de vanskeligheder, de har haft i Roskilde.
Og jeg kan jo forstå, at det er derfor, man ønsker en lovændring.
Vi er tilhængere af et armslængdeprincip, og derfor har vi også med interesse læst de høringssvar, der er.
Jeg ved ikke rigtig, hvor jeg skal starte henne – om vi skal snakke om det generelle og om det, som i fremtiden kan være en mulighed, for det her lovforslag ændrer jo ikke ved problemet i Roskilde, altså på Vikingeskibsmuseet.
Vikingeskibsmuseets problemer kan løses inden for den nuværende lovgivning.
Det siger Bygningssynet, og det siger bestyrelsen for Vikingeskibsmuseet i Roskilde.
Så der er jo ingen grund til at lave lovgivningen om af den grund, og man skal være meget, meget forsigtig, når man flytter kompetencen fra et organ som Bygningssynet, som jo arbejder under armslængdeprincippet, til en vilkårlig minister.
Jeg tænker med frygt på, hvad der kunne ske, hvis vi nu lavede den her ændring og den næste kultusminister blev hr. Alex Ahrendtsen; jeg ville da være noget nervøs for at give ham magt til at kunne gå ud og vælte alle de huse, han ikke synes om.
Det ville ikke være nogen god ting, og jeg ville tro, at der ville skabes en folkelig bevægelse imod den kultusminister, for det er vigtigt, at vi har den her omfattende diskussion, når man freder eller affreder.
Selve problemet i Roskilde bliver jo i øjeblikket diskuteret mellem Det Særlige Bygningssyn, museet og museets bestyrelse, og museet har jo sendt et brev til ministeren og bedt hende om at kigge på tingene.
Og det er vel ikke en falsk formodning at tro, at ministeren vil finde en løsning, som folkene i Roskilde synes er acceptabel, fordi det kan lade sig gøre at leve op til Det Særlige Bygningssyns krav, samtidig med at man finder nye muligheder for at udvide eller flytte dele af museet og sikre, at de tekniske installationer også kommer til at virke optimalt, og sikre, at både vikingeskibene og bygningerne kan modstå de kommende storme.
Under alle omstændigheder skal der jo laves noget dér, for vi må jo forvente, at i løbet af de kommende år vil vandet på grund af miljøproblemerne stige med omkring 1 m, hvis ikke klimaindsatsen lykkes, og det er der ikke så forfærdelig meget der tyder på.
Og derfor skal der jo under alle omstændigheder tages initiativer – ikke kun i Roskilde, men også ufattelig mange andre steder på denne klode.
Så derfor er vi meget betænkelige ved at lave loven om på grund af noget, som jeg synes ligner smagsdommeri fra Dansk Folkepartis side.
Havde det nu været, før problemerne var opstået i Roskilde, kunne jeg endda forstå det – for så kunne vi tage en objektiv diskussion af, om kompetencefordelingen mellem minister og Bygningssynet ville være rigtig.
Det kan vi jo ikke nu, hvor det er en helt konkret situation, vi arbejder med.
Jeg vil dog sige, at jeg gerne med ministeren vil diskutere det enkelte forslag, der er lavet, via høringsbidraget, som jeg ikke ved om er fra ministeren eller ministeriet –
der står, at det er ministeriet, der har sendt det, men ministeren må vel have en smule indflydelse på ministeriet – nemlig det forslag om, at man udvider Det Særlige Bygningssyn fra 12 til 13 personer med en fagkyndig person fra museumsverdenen.
Jeg vil gerne være med til at diskutere, om vi kan finde en løsning der, og hvis det kan være med til at bidrage til en ny nuance i Bygningssynets overvejelser, kan man stadig væk bevare armslængdeprincippet.
Men hvis ikke der er muligheder for det, vil vi i den her omgang stemme imod og vente og se, om der kommer generelle debatter om loven om bygningsfredning.