runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Bigum (SF), 2024-04-02:
Rent drikkevand har altid været en SF-mærkesag.
I dag er mere end hver anden drikkevandsboring i Danmark forurenet med rester af pesticider og andre giftstoffer, og i mere end hver tiende drikkevandsboring er forureningen over grænseværdien.
Vi har efterhånden lukket så mange drikkevandsboringer på grund af forurening, at vi ikke længere bare kan lave nye boringer, og nogle steder fortynder flere vandværker nu giften med det rene vand, som det også blev sagt lige før.
Det er med andre ord nu, at vi skal gøre noget ved det her – eller det burde have været for længst, at vi havde gjort noget ved det – hvis vi fremover skal kunne sikre, at der kommer rent drikkevand ud af vores vandhane.
Så selv om det er godt, at der endelig sker noget med det her lovforslag – og vi er også rigtig glade for, at vi tog initiativet i 2019 omkring den her brede aftale –
er vi skuffede over, hvor uhyggelig langsomt det er gået med at få beskyttet drikkevandet.
For i 2019 indgik en bred kreds af partier en aftale om, at brugen af pesticider i de her BNBO'er skulle stoppes.
Der var i den forbindelse enighed om, at der i 2022 skulle indføres et forbud mod brug af sprøjtegifte i BNBO'erne, hvis ikke det var lykkedes at opnå dette via frivillige aftaler.
Og ja, vi skriver nu 2024, og vi har endnu ikke sikret en basal beskyttelse af drikkevandsindvindingen.
Det er ikke for godt.
Som på alle andre områder, hvor vi har forsøgt at håndtere landbrugets forurening via frivillige aftaler, har vi også fejlet fælt i forhold til BNBO'erne.
Således er det kun lykkedes at få beskyttet ganske få procent af de her områder, mere præcist 6,6 pct. i februar 2023.
De her aftaler virker simpelt hen ikke, og det er rigtig godt, at kommuner nu får mulighed for at nedlægge forbud mod brug af pesticider i BNBO'erne, altså de her områder for drikkevandsbeskyttelse.
Men det er skuffende, at kommunerne først skal udarbejde en risikovurdering, og at lovforslaget ikke rummer klare regler for vilkår og frister i forbindelse med forbud.
Vi taler altså om områder lige omkring drikkevandsboringer, hvor man får lov til at sprøjte med sprøjtegifte.
Det burde ikke kræve så mange knæbøjninger at stoppe brug af sprøjtegifte i disse områder.
Set med SF's øjne er det oplagt, at der øjeblikkelig indføres et forbud mod brug af sprøjtegifte i de her områder.
Det samme gælder i forhold til beskyttelsen af de noget større arealer, hvor meget af drikkevandet stammer fra, altså de såkaldte indvindingsområder.
Også her forsinker regeringen fremdriften med undersøgelser og pilotprojekter.
Men problemerne med forurening af drikkevand er ikke nye, og vandselskaberne ved godt, hvad det er for nogle områder, der er behov for at beskytte.
Så vi synes egentlig bare, at vi skulle komme i gang og gøre det hurtigere.
Det er langtfra nok til at redde vores drikkevand med det her lovforslag, men det er trods alt et fremskridt, og vi ser i SF frem til at arbejde videre med at lykkes med den her opgave.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-02:
Når der nu er sådan en aftale om pesticidbruget og der i den aftale er lagt op til, at der skal laves et statsligt forbud, og når der nu er et lovforslag, som ikke udmønter det, så kan jeg godt undre mig over, hvorfor det er endt dér.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om SF har været inddraget i, at man ikke fulgte den aftale, som SF er med i.
Det mest naturlige ville jo være, at man udmønter den aftale, som den er, og som den er indgået.
Jeg er sådan set enig i det, når ordføreren siger, at det her er for lidt og for langsomt og for dyrt, for det er korrekt, men hvorfor så ikke gennemføre det, som der er aftalt?
Er det noget, som SF har accepteret ikke bliver gennemført?
Marianne Bigum (SF), 2024-04-02:
Så vidt jeg er orienteret, har vi ikke været inddraget i den her beslutning, så jeg vil egentlig give ordet videre til dem, der har fremsat det her lovforslag, så de kan forklare, hvordan det hænger sammen.
Jeg er ikke blevet orienteret om, at vi har sagt ja til det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-02:
Det er da interessant.
Jeg troede egentlig, at mange af de ting, der foregik i Folketingssalen, var lovforslag, der var klare, entydige udmøntninger af det, som er aftalt i de politiske aftaler.
Det er i hvert fald det, jeg oplever meget tit.
Det kan godt være, vi er i en anden tidsalder nu med en flertalsregering, som gør, hvad den har lyst til, fordi den har flertallet, næsten da, dvs. indtil en barselsorlov er forbi.
Jeg kunne da egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren synes, det er tilfredsstillende, hvis det er sådan, at en aftale ikke er en aftale.
Marianne Bigum (SF), 2024-04-02:
Jeg synes, at en aftale er en aftale, og det er helt grundlæggende god forhandlingsstil, og det er selvfølgelig det, vores demokrati skal være bygget på.
Så nej, det undrer også mig lidt, men det kommer vi da til at følge op på.
Det er jo kun en første behandling.
Zenia Stampe (RV), 2024-04-02:
Tak for det.
I Radikale Venstre støtter vi også lovforslaget, som jo er fremsat på baggrund af en aftale, vi sammen indgik i september som en opfølgning på den her podcastdokumentar »En beklagelig fejl« om en række sager, hvor politiet havde truffet afgørelse om at droppe en sag, hvorefter forurettede klagede til statsadvokaten, som så lagde op til at omgøre den beslutning, men altså ikke fik meddelt det til den sigtede skråstreg tiltalte, og derved faldt hele sagen til jorden.
Det er jo ikke bare en beklagelig fejl, men en fejl, man ikke rigtig kan leve med i et retssystem, altså at der sådan set bliver truffet en afgørelse af myndighederne, som så ikke kan effektueres, fordi man glemmer nogle tidsfrister.
Vi håber, at det gør, at vi ikke vil ende i lignende situationer.
Det kunne man godt frygte vil ske alligevel, men vi håber, at vi i hvert fald i de fleste tilfælde vil kunne forhindre lignende sager, sådan at man får afprøvet sin sag.
Jeg ved ikke, hvor klagen til Menneskerettighedsdomstolen er henne i det her forløb.
Så vidt jeg husker, var der nogle af de her kvinder, der klagede til Menneskerettighedsdomstolen.
Jeg ved ikke, hvor den sag er nu.
Det kan være, at den bare bliver droppet, når vi nu ændrer de her regler.
Nej, det bliver den ikke, for de har jo stadig væk ikke opnået retfærdighed.
Men det er jo også bare for at indikere, at ja, frister skal overholdes, men som menneske har man også ret til at få behandlet sin sag, og den kan ikke falde til jorden, fordi der er nogle myndigheder, der glemmer en tidsfrist.
Så med de ord kan vi selvfølgelig støtte det her vigtige lovforslag.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-02:
Jeg plejer altid at sige, at voldtægt er en af de absolut værste forbrydelser, man kan blive udsat for, for det er ikke bare en forbrydelse mod kroppen, men det er også en forbrydelse mod selve sjælen.
Det er et forfærdeligt overgreb, og derfor er jeg også rigtig glad for, at vi i Dansk Folkeparti er med i en aftale om netop at sikre retssikkerheden og sikre de her kvinder, som jo desværre oplevede det mest frygtelige af alt, nemlig at deres overfaldsmænd gik fri, fordi der blev begået en såkaldt fejl.
Det må simpelt hen ikke ske.
Jeg er sådan set enig i det, som fru Mai Mercado fra Det Konservative Folkeparti siger, nemlig at man sagtens kunne have lavet flere initiativer, og Konservative kom også med flere rigtig gode takter i forhold til det her.
Det kunne vi sådan set sagtens bakke op i Dansk Folkeparti, men vi støtter selvfølgelig også det her forslag.
Det er en udmøntning af en aftale, vi er en del af, og med den kommer vi et stort skridt i den rigtige retning.
Men det må altså aldrig nogensinde være sådan, at man på grund af en såkaldt beklagelig fejl ikke oplever, at retfærdigheden sker fyldest, ved at en gerningsmand selvfølgelig dømmes, når han har begået eksempelvis en voldtægt.
Så Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-02:
Både som mand og som far, men også som borger i Danmark synes jeg ganske enkelt, at vores domme på området for voldtægter er til grin.
Jeg synes, at vi skal stramme op.
Jeg synes, at de skal være langt strammere, og jeg synes, at vi skal have hævet minimumsstraffene gevaldigt.
Det gør vi ikke.
Det her lovforslag er et forsøg på at rette op på nogle massive uhensigtsmæssigheder.
Nu har man retsligt fokuseret på offeret i de her sager, men det er jo også for den sigtede, at der skal være en retssikkerhed.
Især i sager, hvor der ikke er faldet en domstolskendelse endnu, er det i forhold til vores retsfølelse vigtigt, at retssystemet virker for begge parter, og jeg synes også, at man skal kigge på det med erstatningerne, som jeg også grundlæggende mener at vi har på et helt forkert niveau herhjemme.
Når jeg kigger på andre lande, synes jeg, at vi kan lære noget af dem og sætte erstatningen til folk, som bliver svigtet af staten, langt højere.
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-02:
Mange tak for ordet, og mange tak til ordførerne for de mange positive indlæg.
Sidste år blev det afdækket i medierne, at der var sket fejl hos politiet og anklagemyndigheden, som havde ført til, at sager om bl.a. voldtægt ikke kunne forfølges yderligere.
En række unge kvinder oplevede, som flere også har været inde på i dag, at de var blevet svigtet af myndighederne, hvilket selvfølgelig havde store konsekvenser for dem.
Et velfungerende retssystem bygger på tryghed, tillid og retfærdighed, og når politiet eller anklagemyndigheden begår alvorlige fejl, skader det tilliden til myndighederne.
Vi satte os derfor sammen med alle Folketingets partier og lavede en bred politisk aftale om at indføre initiativer, som skal sikre, at der bliver begået så få fejl som overhovedet muligt, og at der er de rette lovgivningsmæssige rammer for forurettede i sager, hvor der alligevel er sket fejl.
Det lovforslag, vi førstebehandler i dag, gennemfører de dele af aftalen, som kræver lovændringer.
I dag er det sådan, at en afgørelse om at opgive en påtale ikke kan omgøres, når der er gået 2 måneder, fra afgørelsen er truffet.
Ved at forlænge omgørelsesfristen til 4 måneder vil myndighederne få længere tid til at behandle klager og til at rette eventuelle fejl.
Desværre vil vi aldrig helt kunne sikre os mod menneskelige fejl.
Derfor er det vigtigt, at der er de rette lovgivningsmæssige rammer for forurettede i sager, hvor der er sket fejl, og det gælder selvfølgelig særlig i sager om voldtægt og andre alvorlige forbrydelser.
Med lovforslaget vil vi derfor give ofrene i sådan nogle sager mulighed for at bruge en forenklet proces til at få behandlet erstatningskrav som følge af fejl i forbindelse med omgørelsesfristen.
Forlængelse af omgørelsesfristen og forenkling af processen er to vigtige ben i den politiske aftale, der er indgået.
Det skal være med til at sikre et stærkere bolværk mod den type fejl i fremtiden og gøre det lettere for ofrene at få taget stilling til, om de kan få erstatning eller godtgørelse, hvis der alligevel sker fejl.
Det tredje ben i aftalen er spørgsmålet om en særlig godtgørelsesordning.
Det er en vigtig diskussion, som jeg ser frem til at have med aftalepartierne.
Med de bemærkninger vil jeg endnu en gang takke ordførerne for de forskellige indlæg.
Jeg vil også gerne sige mange tak til partierne for at tage ansvar i forbindelse med indgåelsen af den aftale, der ligger bag lovforslaget, og nu i forbindelse med behandlingen af lovforslaget.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget og står som altid naturligvis til rådighed for at besvare de spørgsmål, der måtte opstå under udvalgsarbejdet.
Mai Mercado (KF), 2024-04-02:
Forældelsesfristen i ministeransvarsloven er fra en tid før lange kommissionsundersøgelser, og i Konservative har vi et ønske om at få undersøgt til bunds, om en minister har begået ulovligheder, men de langvarige undersøgelser risikerer at spænde ben for, at en minister kan stilles til ansvar.
For en kommissionsundersøgelse varer jo typisk flere år, mens forældelsesfristen for ministeransvaret er 5 år, og således risikerer undersøgelserne altså at tage så lang tid, at man reelt ikke kan stille en minister til ansvar.
Det er paradoksalt, det skal ændres, og det er derfor, at hele den samlede opposition har fremsat nærværende beslutningsforslag.
Mai Mercado (KF), 2024-04-02:
Der er desværre sket en beklagelig fejl.
Det har været ordlyden i de breve, som politiet har sendt ud til en række kvinder.
Tænk sig at blive udsat for en grov seksualforbrydelse som voldtægt, anmelde forbrydelsen og derpå opleve, at sagen må opgives og gerningsmanden aldrig stilles til ansvar, fordi politiet og anklagemyndigheden har begået fejl.
Det er jo egentlig svært at forestille sig noget mere frygteligt i et demokratisk samfund, der bryster sig af at være et stærkt retssamfund.
Flere af kvinderne har berettet om, at de fuldstændig har mistet tilliden til politiet og retssystemet.
Tryghed og tillid er fundamentet, og det er trådt fuldkommen under fode.
Der er både eksempler på anmeldelser af voldtægt, der aldrig bliver forkyndt for den tiltalte, og på tilhold til en ekskæreste, der stalker og chikanerer, som aldrig bliver meddelt og derved aldrig træder i kraft.
Det gjorde et meget stærkt indtryk på mig at opleve en håndfuld af de kvinder møde op til et samråd med justitsministeren.
De tog noget retfærdighed tilbage den dag – retfærdighed, der var blevet taget fra dem.
Efterfølgende, lidt på bagkant, indkaldte ministeren så til forhandlinger, og det er så udmøntet i det lovforslag, vi behandler i dag.
Således vil omgørelsesfristen fremover blive hævet fra 2 til 4 måneder, og desuden vil det i højere grad blive muligt at få erstatning, hvis politiet eller anklagemyndigheden en anden gang begår en lignende beklagelig fejl.
Det er to gode forslag, men i de politiske forhandlinger havde vi en række yderligere forslag, som vi lagde på bordet, og som fik opbakning fra en række andre partier, men som regeringen ikke ønskede at prioritere.
For sandheden er, at vi ikke aner, hvor mange fejl der bliver begået.
Derfor foreslog vi i forhandlingerne, at der skulle laves en kortlægning af omfanget for at komme til bunds i, hvor ofte der bliver begået fejl, både så vi lærer noget om, hvor mange sager der er tale om, og hvilke sagstyper der er tale om.
Vi foreslog også, at der laves et varslingssystem, således at sagerne ikke skrider på grund af fristen, og selv om it-systemet er udfordret hos politiet, burde det trods alt være muligt.
Derfor er det tredje forslag fra Konservative, at det bliver langt lettere at følge, hvor langt en sag er i retssystemet, altså at det ikke bare er den her sorte boks, hvor man går og venter og venter.
Vi bryster os i Danmark af at have et stærkt velfærds- og retssamfund, men tænk lige, hvis kræftpatienter var henvist til blot at vente og ikke kunne få indsigt i, hvor langt de var nået i et behandlingsforløb, og hvad der lå fremadrettet i behandlingsforløbet.
Det byder man altså borgerne på retsområdet, og det mener vi man kan gøre bedre.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-04-02:
Og i de sager, hvor der så sker fejl, skal det være meget lettere at få taget stilling til sit krav om erstatning.
Det vil forhåbentlig minimere risikoen for fejl i fremtiden fra politiets og anklagemyndighedens side.
I Moderaterne ser vi frem til den videre diskussion om den særlige godtgørelsesordning for forurettede i forbindelse med fejl hos politi og anklagemyndighed.
Jeg vil ikke tage mere tid her fra talerstolen.
Jeg vil blot slutte af med at sige, at med lovforslaget her tager vi et væsentligt skridt mod at skabe bedre betingelser for ofre i retssystemet, og det er uhyre vigtigt for Moderaterne.
Vi er for lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-02:
Det her er en tiltrængt opstramning på området.
Jeg synes desværre, at der er et lillebitte mindretal af erhvervsdrivende, som sætter resten af erhvervslivet i et meget dårligt lys, og det her kan være med til at stramme op på det.
Der er, når man bevæger sig rundt i den offentlige debat både på sociale medier, men også i den skrevne presse, desværre stadig væk et misforhold, i forhold til hvor vigtigt det er, at vi har et erhvervsliv, og så hvordan de nogle gange bliver betragtet som nogle griske og grådige mennesker, som bare vil resten af samfundet det dårligt.
Det kan det her være med til at gøre op med.
For der er de her sager, hvor folk udnytter og misbruger systemet og misbruger den tillid, der er både fra andre erhvervsdrivende, men også fra kunder og privatpersoner og også fra den offentlige fælleskasse, ved at det offentlige ofte bliver efterladt med en momsgæld, skattegæld eller andet, som resten af samfundet så hænger på.
Så jeg hilser de stramninger meget, meget velkommen, og for min skyld kunne man godt være gået endnu videre, så hvis man engang får den idé at gøre det, vil man også have min opbakning til det.
Så er der det med registeret.
Der bliver rejst nogle bekymringer, og jeg synes, at man skal invitere nogle ind i udvalget, så man kan høre, hvad det er for nogle bekymringer, der er, så man kan gå lidt mere i dybden med det.
Jeg anerkender, at det handler om en bestemt gruppe mennesker, og det er også en gruppe mennesker, som jeg ikke har den store trang til at holde hånden over, men det er også en afvejning af, hvor meget man må blive udstillet, for oplysningerne ligger alligevel tilgængelige.
Jeg vil i hvert fald dykke ned i det og se på, hvor det er, snittet ligger, for det er en vanskelig sag.
Når det handler om tilgængelighed for offentligheden og offentlighedens interesse, er det en vurderingssag, hvor svært man synes det skal være for de mennesker, som skal beskæftige sig med de her virksomhedsejere eller bestyrelsesmedlemmer, at finde oplysninger om dem.
Ofte kan der være tale om en lillebitte virksomhed, som gerne vil indgå en samarbejde med nogen, og så spørger man: Skal vi ikke lige indgå i det her samarbejde?
Der kan det godt være svært og uoverskueligt at gå ind og finde de oplysninger om den person.
Lige nu googler man de her mennesker og prøver på at finde ud af, hvad deres historik er, og nogle gange brænder folk fingrene, fordi de ikke kan finde oplysningerne om de her mennesker, og det synes jeg også er ærgerligt.
Så lad os prøve at dykke lidt ned i det der.
Men grundlæggende er jeg meget, meget enig i det her lovforslag.
Erling Bonnesen (V), 2024-04-02:
Tak for det.
Først vil jeg bare kvittere for, at Radikale Venstre støtter lovforslaget, og så vil jeg spørge, om den radikale ordfører også kan bekræfte, at når man fra tid til anden finder nogle stoffer – midler, pesticider – i nogle konkrete vandboringer, så er det som oftest nogle midler, pesticider, som allerede er blevet forbudt.
Mai Mercado (KF), 2024-04-02:
Det er jo svært at vide, lige hvor man skal starte.
Men lad os starte med, at regeringen altså ikke ønsker en generel regel for, at man kan ændre forældelsesfristen.
Altså, hvad er det gode argument for, at man ikke skal kunne lade en minister stå til ansvar, når en kommissionsundersøgelse er færdig?
Hvad er det gode argument her?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-02:
Tak for ordet.
Der er begået en fejl.
Sådan lyder det ofte, når nogen har jokket voldsomt i spinaten, og det er også netop det, som lovforslaget, vi skal behandle i dag, handler om.
I dag har vi en række stærke kvinder at takke for, at vi netop behandler det her lovforslag.
De stillede sig frem i DR's afdækning, der blev kaldt »En beklagelig fejl«, med deres historier om, at deres sager var tabt på gulvet.
Selv om de havde anmeldt deres sag, kunne de spejle sig i de 47 pct., der er utilfredse med politiets håndtering af deres sag, altså næsten hver anden.
Først og fremmest synes jeg ikke, at vi kan være det bekendt over for de ofre, som ud over deres overgreb udsættes for det her.
Det er ikke bare dybt beklageligt, det er ikke en beklagelig fejl, det er forfærdeligt, utilgiveligt og potentielt livsødelæggende for dem, det er gået ud over.
Jeg glæder mig over, at omgørelsesfristen nu forlænges fra 2 til 4 måneder.
Det vil styrke offerets retssikkerhed, og i nogle af de konkrete sager, som DR har bragt frem i lyset, ville det have betydet, at ofrene kunne have fået genoptaget deres sager.
Derudover vil ofre fremover få ret til erstatning, hvis der er sket fejl hos politiet og anklagemyndigheden.
Det synes vi i SF er rigtig godt, og jeg er sikker på, at det vil virke præventivt, i forhold til at politiet skal holde styr på deres sager.
Desværre ser vi alt for ofte eksempler på sager, hvor der sker fejl hos politiet.
I SF har vi presset på, for at Rigsadvokaten igen indfører et tilsyn med voldtægtssager med fokus på, om alle relevante sagsskridt er taget.
Det har regeringen ikke ønsket, og det er ærgerligt, for desværre kan vi ikke som politikere få et overblik over det, da vi jo pr. definition ikke kan se, hvordan politiet reelt udfører deres arbejde.
Til gengæld er vi tilfredse med, at der igen kommer en opdatering af undersøgelsen om voldtægtsofrenes møde med politiet.
Den sidste undersøgelse fra 2020 viste, at hvert andet offer var utilfreds.
Det er alt for mange.
I SF står vi på ofrenes side, og vi synes, at vi med forslaget her kommer lidt tættere på målet om at behandle de mennesker, der har været udsat for noget af det værste, ordentligt.
Grundlæggende handler det jo om, at vi igen får styrket tilliden til politiet hos de kvinder, der er blevet voldtaget, og som ikke blev taget alvorligt eller ikke fik håndteret deres sager på en ordentlig måde.
Det må ikke ende med, at man ikke vil anmelde en sag, fordi man frygter at blive dårligt behandlet.
Jeg og SF vil gerne sige tak til de modige og seje kvinder, der ikke var udsat for en beklagelig fejl, for ordet beklagelig er på ingen måde dækkende for det, de har oplevet.
Tak, Julie; tak, Elisabeth; tak, Emma; tak, Cecilie; tak, Amanda; og tak, Sofie.
Tak, fordi I stod frem med jeres sager.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2024-04-02:
Tak, hr. formand.
Som det allerede er nævnt, er der en række kvinder, der ikke fik mulighed for retfærdighed i deres voldtægtssager.
De kunne have klaget, men nej, det kan man jo kun, hvis man bliver informeret – og hvis man bliver informeret rettidigt.
Omgørelsesfristen var overskredet, så deres sager strandede, og de mistede muligheden for at kunne klage, hvilket ellers var en rettighed.
Omgørelsesfristen kunne altså overskrides, uden at offeret for en forbrydelse var informeret om det.
Det skal foranstaltningerne i dette forslag løse, således at man kan blive informeret rettidigt og om sine rettigheder, så man nemmere kan klage rettidigt og dermed undgå det retstab, samt at man kan søge erstatning for det retstab, hvis man endelig skulle lide det på grund af fejl.
Forslaget her skal altså give ofrene for retstabet øget retfærdighed, mindske fejlrisikoen hos politiet og anklagemyndigheden og være med til at give borgerne den retfærdighed, de fortjener.
Liberal Alliance støtter altså forslaget og den aftale, som vi er en del af.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-02:
Tak for det, formand.
I april 2023 havde jeg sammen med Peter Skaarup indkaldt justitsministeren i samråd, da det var kommet frem, at der var sket adskillige fejl hos politiet, som desværre medførte, at flere potentielle gerningsmænd gik fri i sager om seksuelle overgreb.
I juni var vi så til møde hos justitsministeren, som fremlagde forslag om at forlænge omgørelsesfristen fra 2 måneder til 4 måneder, og i september 2023 indgik de fleste af Folketingets partier så en aftale om initiativer vedrørende omgørelsesfrister.
Og nu er vi så kommet til den egentlige udmøntning i form af dette lovforslag.
Så alt i alt er vi i Danmarksdemokraterne glade for disse tiltag, som er et vigtigt og et positivt skridt i den rigtige retning for at rette op på de fejl, der har været i behandlingen af straffesager, såsom de voldtægtssager, som har dannet grundlag for aftalen om omgørelsesfristerne.
Det er dejligt, når vi i fællesskab kan lægge pres på regeringen og det til sidst udmønter sig i egentlig lovgivning.
Så i Danmarksdemokraterne støtter vi selvfølgelig forslaget.