runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2022-04-08:
Tak for det.
Ordføreren var i sin tale inde på NATO og EU's energipolitik.
På den foranledning vil jeg gerne stille to spørgsmål.
Nummer 1: Da vi sidste år fremsatte et forslag om at hæve vores forsvarsbudget til de 2 pct. af bnp, som vi har lovet NATO, stemte Radikale Venstre imod.
Var det en fejl, at man ikke på daværende tidspunkt greb chancen og sagde: Lad os komme i gang nu – med den mulighed, der så ville have været for at have udmøntet det her tidligere?
Nummer 2: Radikale Venstre har jo bakket op om en energipolitik, også i Danmark, hvor vi i stadig mindre grad er selvforsynende.
Jamen det er vi.
Siden 2013 har vi ikke været selvforsynende med energi.
Det var vi fra 1997 frem til 2013.
Det er vi ikke længere, og selvforsyningsgraden er faldende.
Det har man i Radikale Venstre bakket op om med den energipolitik, der er blevet ført.
Martin Lidegaard (RV), 2022-04-08:
Det, det her handler om, er, hvis EU beslutter sig for at lave en mission et hvilket som helst sted i verden, og hvis EU lægger op til, at Danmark kan blive tvunget til det med en flertalsafgørelse eller ved noget andet, altså hvis Danmark kan blive tvunget til at deltage i sådan en mission uden selv at tage stilling til det i dette Folketing – det er det, suverænitet betyder for mig.
Det er jo ikke sådan, det foregår i NATO i dag.
Der skal vi også hver gang tage stilling fra gang til gang.
Jeg synes, som Venstres ordfører var inde på, at det er en god ordning.
Det er præcis den samme ordning, vi skal have i EU.
Vi træner, så det er en mulighed, men hvis vi skal på mission, beslutter vi selv, om vi vil med eller ej.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-08:
Det er interessant, og så skal jeg bare være helt sikker på, at hr. Martin Lidegaard ikke mener beføjelser.
Altså, vi taler om suverænitet.
Grundlovens § 20 taler om beføjelser.
Det vil jo sige, at man kan gå fra enstemmighed til flertalsafgørelse, uden at der skal afholdes § 20-afstemning.
Men suverænitet er jo noget andet.
Så hvis man ændrer fra vetoret til flertalsafgørelser, så er det jo en suverænitetsoverdragelse, selv om det ikke er en beføjelsesoverdragelse, og så kan hr. Martin Lidegaard love os en folkeafstemning.
Så bliver det bare efter § 19.
Det er ligegyldigt.
Det kommer ikke til at skille os ad.
Men hr. Martin Lidegaard kan love os en folkeafstemning dér?
Martin Lidegaard (RV), 2022-04-08:
Jeg vil gerne garantere, at hvis Danmark skal afgive suverænitet på det her område, så skal det selvfølgelig til en folkeafstemning, ja.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-08:
Altså, vi kan jo, som det er kommet frem i debatten tidligere, ikke spå om, hvad der sker i fremtiden.
Det er derfor, at vi overhovedet har den her diskussion i dag.
Det er, fordi sikkerheden i Europa fundamentalt har forandret sig.
Jeg ser lige nu et Folketing, som tager ansvar for den situation.
Vi har ikke i SF for nuværende et ønske om en EU-hær, og for nuværende er det europæiske forsvarssamarbejde et mellemstatsligt frivilligt samarbejde, hvor alting vedtages i enstemmighed.
Sådan har det været, og sådan vil det formentlig fortsætte med at være meget længe.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-08:
Nu er udgangspunktet jo for det, hr. Christoffer Aagaard Melson siger, at der foreligger en konkret trussel mod Danmark eller mod Europa, og der bliver jeg bare nødt til at sige, at det ikke er de oplysninger, vi har.
Altså, vi baserer os selvfølgelig også kun på Forsvarets Efterretningstjenestes oplysninger.
Der eksisterer muligvis nogle andre oplysninger, men dem er jeg ikke bekendt med.
Altså, Forsvarets Efterretningstjeneste er helt klare, når det gælder det spørgsmål.
Der foreligger ikke nogen konkret trussel.
At det rejser en masse spørgsmål, som kræver diskussioner, også hos os, er fuldstændig korrekt.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-04-08:
Vi står jo lige nu i Europa over for en meget konkret trussel i form af Rusland, der lige nu er ved at overfalde Ukraine.
Vi kan så forstå på Enhedslisten, at man ikke vil have, at vi som et meget, meget mindre land end Ukraine skal samarbejde med NATO om at sikre vores forsvar, og at vi heller ikke må samarbejde med vores EU-allierede og andre europæiske allierede om vores forsvar i et europæisk forsvars- og sikkerhedssamarbejde.
Altså, hvem mener Enhedslisten overhovedet at vi skal samarbejde med i forhold til vores forsvar?
Eller mener Enhedslisten, at vi kan garantere vores egen sikkerhed bare ved at stå for os selv i verden?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-08:
Jeg beder ikke hr. Jens Joel om at beskytte verden mod eller give garantier mod fremtidige krige med Putin eller andre vanvittige mennesker.
Jeg beder bare hr. Jens Joel om at garantere det, han siger i dag.
Det er også det, danskerne kan stole på.
Når jeg gør det, er det jo, fordi hr. Jens Joel og hans parti har en historie.
Man anbefalede danskerne at gå med i euroen; i dag er euroen noget radikalt andet end det, den var dengang.
Man anbefalede danskerne at gå af med retsforbeholdet, for ellers ville Danmark blive et slaraffenland for alverdens uhyrlige typer; sådan gik det ikke.
Derfor er det vel ikke helt urimeligt at spørge hr. Jens Joel: Hvis de ting, han i dag siger ikke kommer til at ske inden for EU's forsvarspolitik,
alligevel sker, kan han så garantere danskerne en afstemning igen?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-08:
Jamen igen, så lyder det jo, som om fru Pernille Vermund fuldstændig har misforstået, hvad japartierne anbefaler.
Vi anbefaler, at man afskaffer forsvarsforbeholdet i EU for Danmark, og det betyder, at vi frivilligt kan indgå i sikkerheds- og forsvarspolitisk samarbejde, som der skal være enstemmighed om at vedtage, og som vi kan nedlægge veto imod, hvis vi ikke bryder os om det.
Det er alt sammen indflydelse, som vi lige nu rigtig godt kan bruge, og som jeg vil vove at påstå vi også kan bruge i fremtiden.
Det er slet ikke det, vi beder om, og det er ikke det, der er aktuelt for nogen af medlemslandene.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-08:
Det er jo derfor, at det bliver relevant.
For har vi først fjernet det forbehold, og har vi og danskerne ikke en garanti for, at det, hvis man skal fjerne vores vetoret, kræver en folkeafstemning, jamen så kan jeg da godt forstå, at der vil være folk, der siger, at vi ved, hvad vi har, men vi ved ikke, hvad vi får.
Hvorfor er det så svært for SF at give den garanti – og for regeringen, for Socialdemokratiet, at give den garanti; for andre EU-begejstrede partier, som anbefaler et ja, at give den garanti i forhold til at sige, at det er hertil og ikke længere?
Det er jo nok, fordi man ikke er villig til ikke at fortsætte den her glidebane, som EU jo trods alt er.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-08:
Det kan være et meget vigtigt spørgsmål, den dag vi står i en situation, hvor man mod al forventning vil gøre det her samarbejde overstatsligt og oprette en EU-hær, som vi ikke har kontrol over.
Men det, som fru Pernille Vermund fuldstændig nægter at forholde sig til, er, at sådan er det ikke i dag.
Sådan ser det ikke ud til at det bliver lige foreløbigt.
Og sådan har det ikke været de sidste 30 år.
Det, vi var bange for, at det forsvars- og sikkerhedspolitiske samarbejde i EU ville udvikle sig til, er ikke sket.
Det er tværtimod et samarbejde, hvor man har indsatser, som supplerer det, der foregår i NATO – humanitære indsatser, institutionsopbygning, fokus på langsigtet demokratisk udvikling, helhedsorienterede indsatser, som NATO og amerikanerne selv efterspørger.
Og intet af det bliver vedtaget, uden at der er enstemmighed, og alt er frivilligt, og alt er noget, som man kan nedlægge veto imod, bortset fra hvis man er Danmark, for vi står uden for.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-08:
Ordføreren er nu af tre forskellige ordførere blevet stillet stort set samme spørgsmål, som handler om, om man kan garantere, at danskerne vil blive spurgt i fremtiden, hvis man ønsker at overgå til flertalsafgørelser.
Og ordføreren har hver gang sagt, at det ikke er det centrale her, det er ikke det vigtige her.
Men det kunne jo være, at det var det vigtige for de spørgere, de ordførere, der har stillet spørgsmålene.
Det kunne jo også være, at det var det vigtige for nogle af de mennesker, der har stemt på SF, dengang SF havde en anden politik, og som måske nu vil stemme på andre partier, ikke os, for vi er nok ikke de nærmeste, men måske på Enhedslisten.
Altså, anerkender ordføreren slet ikke, at det her kan være et væsentligt spørgsmål, også for nogle vælgere, som er SF's vælgere, og som måske ikke er det fremover?
Kan man få en garanti for, at danskerne bliver spurgt?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-08:
Jamen det er da slet ikke det, der er det centrale.
Det centrale er da, hvordan vi imødegår den sikkerhedstrussel, vi står over for, også i fremtiden.
Det er rigtigt, at det ikke havde gjort noget for Ukraine, at Danmark havde afskaffet sit forsvarsforbehold for et halvt år siden eller for et år siden.
Og det skal vi kunne håndtere i fremtiden.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-08:
Jamen selvfølgelig er det helt centralt, hvordan vi forholder os til den russiske invasion af Ukraine.
Det har forsvarsforbeholdet bare ikke noget med at gøre.
Jeg har i hvert fald endnu ikke hørt nogen argumenter for, hvorfor det skulle have en indflydelse på, hvordan vi håndterer den russiske invasion af Ukraine.
Og derfor er et spørgsmål, som jo også er interessant: Hvordan forholder vi os demokratisk i det her land?
Hvordan sikrer vi, at befolkningen bliver spurgt, hvis der pludselig skal overdrages beslutningskompetence fra befolkningen over til Folketinget, som så kan deponeres, i forhold til at man kan gå ind for afgørelser med kvalificeret flertal i EU, også på det sikkerhedspolitiske område?
Det er jo det, der er det centrale, og derfor er det jo også interessant at få svar på, om SF så vil garantere, at befolkningen bliver spurgt i den sammenhæng, hvis det skulle ske.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-08:
Men jeg forstår slet ikke, hvorfor det er det vigtigste for Enhedslisten at spørge om.
Det, jeg bekymrer mig om som SF'er, er, at vi lige nu ser en invasion af et frit, demokratisk land i Europa fra Ruslands side.
Det er en invasion, som vi slet ikke havde forestillet os at vi skulle forholde os til.
Det er det, jeg bekymrer mig om.
ved vi i sagens natur ikke.
Det, vi ved, er, at hvis vi står sammen i Europa, har vi bedre forudsætninger for at håndtere tingene og beskytte os imod det, der kommer.
Også samspillet med NATO og samspillet med andre fora, hvor vi har et sikkerheds- og forsvarspolitisk samarbejde, vil være vigtigt i den henseende.
Men præcis hvad det udvikler sig til, kan vi jo ikke sige.
Det er derfor, vi skal rykke sammen nu.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-08:
Jamen det er jo bare for at blive lidt i det samme spor, for nu har jeg hørt fru Anne Valentina Berthelsens svar til både hr. Søren Søndergaard og hr. Morten Messerschmidt.
Fru Anne Valentina Berthelsen kan jo have alle mulige formodninger om, hvad det her kommer til at udvikle sig til, og det er også rigtigt, at som det er nu, foregår det her ved enstemmighed.
Og det centrale spørgsmål er jo: Kan vi garantere, at hvis det skulle udvikle sig i den retning, så vil befolkningen også blive spurgt igen?
For det her er jo grundlæggende et spørgsmål om demokrati og om, at vi sikrer, at befolkningen også har muligheden for at øve indflydelse på, hvordan også det europæiske sikkerhedssamarbejde skal udvikle sig.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-08:
Jeg forstår slet ikke, at hr. Morten Messerschmidt ikke kan se, at lige når vi snakker om forsvars- og EU-samarbejdet, så er der jo den mekanisme, at landene kan nedlægge veto, hvis man er imod noget.
Det kan vi ikke på de andre områder.
Hvordan kan det være, at hr. Morten Messerschmidts argument om, at man er bange for, hvad det her kan udvikle sig til, ikke netop er et argument for, at vi skal af med det forbehold, så vi kan nedlægge veto, hvis der opstår uhensigtsmæssige ting?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-08:
Jeg tror kun, der er én måde, hvorpå Danmark kan bidrage til beskyttelsen af Europas sikkerhed, og det er igennem NATO, og det, jeg bemærker ved fru Anne Valentina Berthelsens indlæg, er, at hun hele tiden siger: Lige nu, lige nu.
Ja, men hvis der er én ting, vi har erfaring med, så er det jo, at tingene aldrig nogen sinde står stille i EU.
Det bliver hele tiden værre, det bliver hele tiden til noget andet end det, som japartierne har sagt, altså euroen, retsområdet, socialområdet, lønområdet.
På alle de områder har japartierne jo taget fejl.
Det er jo også erkendt.
Altså, I ved jo udmærket godt, at I enten løj eller bare ikke vidste, hvad I stemte ja til, da I sagde ja til de seneste traktater på alle de her områder.
Så hvad er det for et argument?
Hvad er det for en garanti, fru Anne Valentina Berthelsen kan give til de danske vælgere den 1. juni, om, at det ikke bliver det, som jeg frygter, altså en EU-hær, flertalsafgørelser?
Kan fru Anne Valentina Berthelsen f.eks. love vælgerne, at de får en ny folkeafstemning, hvis det går i den retning?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-08:
Lige nu har vi jo, som hr. Morten Messerschmidt selv fremhæver, vetoret, og den skal vi da gøre brug af, men det kan vi ikke, så længe vi har et forsvarsforbehold.
Hr. Morten Messerschmidt siger, at det går stærkt i EU.
Jeg vil sige, at jeg nogle gange synes, det går ret langsomt, og lige nu er vi i den unikke situation, at vi har en mulighed for at påvirke, hvordan vi skal beskytte Europa i fremtiden.
Det skal Danmark da have indflydelse på.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-04-08:
Jeg hæfter mig især ved ordene for nærværende eller for nuværende, som fru Anne Valentina Berthelsen lagde ind i sit sidste svar her til hr. Søren Søndergaard.
For hvis der er én ting, vi ved om EU-systemet, er det jo, at det aldrig står stille, og det er meget, meget sjældent, at det går i den retning, som i hvert fald jeg og – tror jeg – et flertal af danskere ønsker.
Jeg tror faktisk, at de fleste danskere har det sådan, at det der EF, hvor man kan handle sammen, have nogle fælles miljøregler, forbrugerregler, er en god idé, men at alt det her med en overbygning med en mønt og forsvar og migrationspolitik og arbejdsmarkeds- og socialpolitik osv. egentlig ikke er noget, som vi har bedt om, men at det er noget, som vi så allernådigst tåler.
Så hvor tror fru Anne Valentina Berthelsen egentlig at det her bevæger sig hen?
Nu hørte vi jo nogen før – jeg kan ikke huske, hvem det var – polemisere lidt over, at hverken statsministeren, fru Pernille Vermund eller jeg havde stemmeret tilbage i 1993, men uden at jeg kender fru Anne Valentina Berthelsens fødselsår, vurderer jeg, at hun har mange år foran sig.
Kan fru Anne Valentina Berthelsen også til den tid garantere, at der stadig er en vetoret og ingen EU-hær?
Jeg er slet ikke i tvivl om, at Radikale Venstre finder det pinagtigt, hver eneste gang Danmark siger fra over for EU.
Jeg mindes også, at økonomiminister Marianne Jelved sad og tudede, da vi havde stemt nej til euroen.
Så det er der jo ikke noget nyt i.
Nej, der er noget, jeg vil spørge om.
Hr. Martin Lidegaard kan så tydeligt sige, at der ikke bliver flertalsafgørelser, der bliver ikke nogen EU-hær – alle de ting, som fru Pernille Vermund, hr. Søren Søndergaard og jeg står og siger.
Det kommer ikke til at ske.
Eller er den afstemning, vi har her den 1. juni, sådan en one stop shop, på dansk sådan en engangsforestilling, sådan at uanset hvad der så sker, og hvem af os herinde, der måtte få ret, så har man stemt ja, og så fanger bordet, uanset hvordan tingene udvikler sig?
Eller vil hr. Martin Lidegaard garantere, at danskerne bliver spurgt igen, hvis det, jeg forventer, bliver rigtig?
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-08:
Tak for det, og tak til hr. Jens Joel for talen.
Hr. Jens Joel betoner, at den 24. februar ændrede hele den globale sikkerhedsmæssige situation sig.
Eller i hvert fald: Det var en udvikling, der havde foregået over længere tid, men som blev ret tydeligt anskueliggjort den 24. februar.
Man har så kunnet konstatere, at det altså har resulteret i to umiddelbare svar fra Socialdemokratiet og partierne bag det nationale kompromis, nemlig at man skruer op for militærudgifterne, og at man så samtidig anbefaler, at vi skal afskaffe forsvarsforbeholdet.
Jeg skal bare høre, hvad det specifikt er ved situationen den 24. februar, som gør, at netop det at afskaffe forsvarsforbeholdet er en løsning.
Så hvad er det specifikt i forhold til den indsats, som grundlæggende skulle være blevet forandret med Ruslands invasion i Ukraine?
Jens Joel (S), 2022-04-08:
Jamen det er rigtigt.
Der er forskel.
Det er også klart, at det militære samarbejde i EU jo er et samarbejde uden for EU.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-08:
NATO har helt klart en afskrækkende effekt; jeg er helt enig.
Det er det eneste sprog, Putin forstår, og det er også derfor, vi er aktivt ude i f.eks. de baltiske lande og støtter.
Nu tænker jeg også på, når man går ud i tredjelande, som ikke er medlemslande, netop der, hvor EU har sin komplementaritet i forhold til NATO og går mere aktivt ind.
Det var jo mere en undtagelse, at NATO gik ind i Afghanistan, men der var dog også en væbnet konflikt.
Jens Joel (S), 2022-04-08:
Jeg tror, det er rigtigt – og jeg tror også, at SF's ordfører sagde det før – at der er forskellige ting, vi kan.
Og det er også rigtigt, at musketereden i NATO aktiveres på det tidspunkt, vi bliver angrebet.
NATO er jo også et territorialforsvar.
Jeg tror ikke, jeg er enig med ordføreren i, at der ikke er noget afskrækkende i NATO.
Det tror jeg også at der er.
Det tror jeg også at man skal holde fast i.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-08:
Tak til ordføreren.
Det Konservative Folkeparti er også rigtig glad for, at det ikke kun er Tyskland, der har rykket sig, men at også Socialdemokratiet har rykket sig.
Det er dejligt at se, at vi kan få fjernet forsvarsforbeholdet.
NATO har ikke den præventive virkning som f.eks. at gå ud og forebygge konflikter ved at sætte NATO-tropper ind i Somalia, Libyen eller Bosnien.
Så EU's beredskab, styrker og indsatser militært er meget forebyggende og stabiliserende, som de netop gør nu i Bosnien.
Jens Joel (S), 2022-04-08:
Jeg tror, at jeg er enig med fru Pernille Vermund i, at vi har været udfordret på forsvarsdelen.
Det er jo også derfor, vi har indgået en bred politisk aftale om at styrke vores forsvar.
For vi skal kunne mere.
Det er sjovt, at nejpartierne i det danske Folketing jo antager, at der er en konflikt mellem NATO og EU på det forsvars- og sikkerhedspolitiske område, alt imens dem, der er medlem begge steder, går rigtig meget op i, at der ikke er nogen modsætninger, og ikke vil have, at der skal være modsætninger, og at der findes NATO-medlemmer som f.eks. USA, som jo beder Europa om at løfte en større opgave.
Så der er ikke den modsætning, sådan som man gerne vil stille det op.
Det er et samarbejde og en arbejdsdeling og vigtigt, at vi styrker begge dele.
Jeg synes ikke, man kan sige, at det i og for sig er rigtigt nok, at situationen ændrede sig.
Jeg mener fundamentalt set, at der er en anden situation nu.
Det anerkender jeg selvfølgelig.
Og jeg hører også, at Enhedslisten holder fast i, at man egentlig gerne vil ud af NATO.
Jeg har respekt for det, hvis det er det, man synes er svaret på det.
Mit svar vil være, at vi skal styrke de samarbejder, vi har, om det, vi kunne kalde demokrati, frihed, fred, sikkerhed i det, der bredt set har været Vesten.
Det er primært i NATO og i EU, at de to samarbejder foregår.
Derfor kan man sige, at det helt konkrete svar fra os og fra en række andre partier i Folketinget var at sige, at vi skal leve op til vores NATO-bidrag, vi skal styrke vores forsvar, og vi skal melde os fuldt og helt ind i det samarbejde, der foregår, ikke bare i NATO, men også i Europa.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-08:
Det er også derfor, vi skal op på de 2 pct. af vores bnp til NATO og til vores forsvar – som vi har lovet det i 2014 –
ikke i 2033, men gerne før.
Men jeg synes stadig, ordføreren skylder et svar på, hvad det er.
Vi har i forvejen svært ved at stille med det mandskab, der skal stå i NATO-regi.
Skal vi så pille danske mænd og kvinder, danske soldater, ud af den garanti, der er i NATO?
Skal vi pille dem ud og så sige: Nu skal de ind som en del af et, lad os kalde det EU-forsvar?
Eller hvordan tænker ordføreren og ordførerens parti at det her skal foregå?
For hvis der er mennesker, der skal stå på fronten, må det jo være en eller anden form for EU-forsvar, hvis ikke man vil kalde det en EU-hær.
Jens Joel (S), 2022-04-08:
Der er jo heller ikke nogen NATO-hær.
NATO består af lande, som sammen forsvarer værdier, territorialt osv.
Vi forestiller os jo, og det er det, der sort på hvidt er tilfældet, at hvis EU skulle ønske det, hvis der ville være et behov, hvis der faktisk opstår – Gud forbyde det – en situation på Balkan, som kræver det, vil det være op til EU-landene at melde ind, om de vil være med, hvordan de vil være med.
Og min holdning er, at hvis den slags opstår, hvis den usikkerhed – krig, invasion, etniske udrensninger, hvad det måtte være – opstår i vores nærområder, har vi da et ansvar.
Og jeg synes, det er en underlig form for borgerlige etik at sige, at det må nogle andre tage sig af.
Jeg troede faktisk, man gik ind for, at vi selvfølgelig også skal løfte vores del af den opgave.
Pernille Vermund (NB), 2022-04-08:
Der er noget, der slet ikke hænger sammen.
På den ene side siger ordføreren, at vi ikke skal have en EU-hær; en EU-hær er et spøgelse.
Jeg bliver nødt til at spørge: Med hvad?
Med hvad skal EU så beskytte, hvis ikke det er en EU-hær?
Det kan jo være, at det er, som hr. Morten Messerschmidt sagde tidligere, at man tænker, at et EU-forsvar alene skal handle om søværn og flyvevåben, at hærdelen ikke skal indgå.
Er det sådan, man tænker det?
Er det derfor, man fornægter, at der kan være en EU-hær?
Eller hvad er det specifikt, man ønsker at EU skal stille med i stedet for NATO eller som supplement til NATO, hvis ikke det er en EU-hær?
Jens Joel (S), 2022-04-08:
Den krig, der foregår i Ukraine lige nu, rammer ukrainerne, og den rammer også de europæiske lande, som modtager flygtninge.
Den rammer jo først og fremmest de ukrainere, som bliver dræbt eller drevet på flugt, men den krig handler ikke kun om Ukraine.
Vi ved også, at Putin er aktiv på Balkan, vi ved, at Putin er aktiv mange steder for at destabilisere verden, eksempelvis på Balkan.
Der tror eller frygter jeg, at der kan blive behov for, at vi faktisk også fra EU's side kan være med til at sikre stabiliteten, at vi skal kunne være med til at sætte ind, at vi skal kunne være med til at garantere, at vi ikke får en gentagelse af det, hr. Søren Søndergaard og vi andre oplevede.
Vi ved det ikke, og det er jo derfor, vi nu står i en diskussion om, om vi skal melde os ind i det samarbejde, som vi mener vil kunne håndtere den usikkerhed, vi står over for, eller om vi skal stå alene.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-08:
Det er bare ikke det, vi diskuterer i dag.
Altså, det, vi diskuterer i dag, er forsvarsforbeholdet, og derfor synes jeg, det er meget rimeligt, når man nu kommer som, jeg vil næsten sige en tyv om natten med meget kort varsel og anmelder en folkeafstemning, at man begrunder, hvordan det vil være en løsning på det problem, der er anledning til, at man tager afstemningen.
Derfor spurgte jeg hr. Jens Joel: Kan hr. Jens Joel ikke være en lille smule mere konkret om, hvordan de konkrete forslag i forhold til EU-forsvarssamarbejdet, der ligger, kan afhjælpe den situation, som er årsagen til, at man ønsker folkeafstemningen?
Jens Joel (S), 2022-04-08:
Jeg anerkender selvfølgelig hr. Søren Søndergaards lange erfaring.
Jeg vil sige, at hvis man har set, hvad der skete på Balkan, så er det da så meget mere imponerende, at Enhedslistens politik om at ville melde sig ud af NATO har overlevet så mange år.
Det, vi diskuterer i dag, er EU's samarbejde om sikkerhed og forsvar som et supplement til det NATO-samarbejde, vi har.
Enhedslistens holdning er jo, at vi skal melde os ud af NATO, at vi ikke skal være med i EU's samarbejde om forsvar, og at vi i øvrigt ikke skal styrke dansk forsvar.
Det ville stille os et kedeligt sted.