runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2016-06-02:
Nu ved jeg ikke, hvor mange hænder hr. Simon Emil Ammitzbøll har.
For han tog vist også statsministeren i hånden i går, så jeg ved ikke, om der også er plads til mig.
Men hvis det er, at Liberal Alliance ønsker at stramme yderligere op, så vil vi da meget gerne presse regeringen på det her felt.
Jeg forstår det sådan, at det, som Liberal Alliance ønsker, er, at man skulle have et midlertidigt stop i 2 år og bruge nogle flere penge i nærområderne, og så skulle man i Danmark til gengæld tage 4.000 flygtninge fra flygtningelejre i nærområderne.
Og der er jo ingen grund til at lægge skjul på, at det nok er den sidste del, vi fra Dansk Folkepartis side har det lidt svært med.
Men vi har jo også sagt – det sagde hr. Kristian Thulesen Dahl også i går – at hvis det er, at man får bremset tilstrømningen og man får den under kontrol og man så at sige får den bragt så tæt på nul som muligt, så er det klart, at man på et tidspunkt godt kan diskutere en ny ordning, altså at man, hvor man i dag tager 500 FN-kvoteflygtninge, kan diskutere, om antallet skal være en my højere.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-02:
Jeg vil sådan set bare gerne kvittere for det meget imødekommende svar, som ordføreren kommer med, og så vil jeg tilføje, at der jo altid er plads til lidt til den venstre hånd.
Martin Henriksen (DF), 2016-06-02:
Det tror jeg ikke jeg har nogen bemærkninger til.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-06-03:
Der blev lovet at finde finansiering.
Der er jo ikke en kasse lige heromkring, men det at finansiere det ved at tage fra fremtiden, fra der, hvor de kommende medarbejdere til arbejdsmarkedet skabes, fra dem, som netop skal ud og skabe nye job, så vi får færre mennesker i ledighed, er grundlæggende forkert, og det er vi imod i Radikale Venstre.
Tak for det.
Normalt ville jeg ikke have taget ordet til denne debat.
Vi synes jo, at det gennemgående er en rigtig god aftale.
Men her for kort tid siden har regeringen offentliggjort, at udeståendet, altså de manglende 300 mio. kr. til dagpengeaftalen, skal finansieres ved at indføre brugerbetaling på de videregående uddannelser.
Og det støttes, forstår jeg, af Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti.
Det betyder jo, at hvis man er sygeplejerske, kan man ikke i fremtiden bliver socialrådgiver, og er man politibetjent, kan man ikke blive pædagog eller lærer eller socialrådgiver.
Det er klart, at der er nogle undtagelser for dem, der er på revalidering og andet, men helt grundlæggende er det altså en indføring af brugerbetaling på det, vi skal leve af i fremtiden, nemlig uddannelser.
Det er vi rigtig ærgerlige over, og det kan vi ikke støtte i Radikale Venstre.
Jamen det er et glimrende spørgsmål.
Vi synes, det her lovforslag er rigtig godt.
Det er en god aftale.
Vi har støttet den hele vejen igennem, og vi vil meget gerne være med til at finansiere de 300 mio. kr., men ikke ved at indføre brugerbetaling på videregående uddannelser.
Finn Sørensen (EL), 2016-06-03:
Jeg vil bare gerne takke ordføreren for den oplysning.
Den var gået min næse forbi, og så er det jo godt, at vi kan hjælpe hinanden med at følge med i, hvad der sker uden for den her lille boble, vi står i og diskuterer.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at det er rablende galt, hvordan man vil finansiere de 300 mio. kr. Mit første spørgsmål er: Giver det ordføreren anledning til at overveje sin støtte til lovforslaget, for så er der åbenbart noget, der ikke er på plads?
Normalt har vi det sådan herinde i Folketinget, at vi går meget op i, at tingene er finansieret, i hvert fald lovforslag, som jo får en bindende virkning.
Så giver det ordføreren anledning til at overveje det?
Det var det første spørgsmål.
Så tror jeg, at ordføreren skulle sætte sig lidt mere ind i økonomien i det her lovforslag.
Det fremgår jo af bemærkningerne – nu må man ikke lige hænge mig op på decimalerne – at de ledige med ca. 600 mio. kr. selv finansierer de forbedringer, der ligger, i muligheden for at forlænge sin dagpengeperiode.
Det er jo et faktum.
Og man gør det ved at straffe langtidsledige ved at tage en ekstra måneds dagpenge fra dem og en hel masse andre ting, som jeg har fremført undervejs i forhandlingerne.
Vil ordføreren så også sige – ligesom jeg føler – at nu spiller man med falske kort?
For da Dagpengekommissionen kom med sin indstilling og LO og Dansk Arbejdsgiverforening bakkede den op, nemlig at det her skulle finansieres med ca. 600 mio. kr., som de ledige selv skulle betale, og at regeringen så skulle komme med de andre 300 mio. kr., der skulle bruges, må alle have fået det indtryk, at så blev det finansieret på en fornuftig måde.
Men nu er det altså ikke regeringen, der kommer med pengene.
Det er de uddannelsessøgende.
Så kan man ikke godt sige, at regeringen og forligspartierne løber fra et løfte?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-06-03:
Tak for det.
Jeg kan ikke stille flere spørgsmål til ministeren, og derfor tager jeg en anden runde.
Det er, fordi jeg synes, at ministerens sammenligning af de to lovforslag ikke er rimelig.
Det ene lovforslag – eller den ene del af det første lovforslag, nu er det blevet delt op i to – som handler om at sikre, at nogle mennesker, som har optjent ret til ferie, faktisk også kan afholde den ferie,
kan ikke med rimelighed sammenlignes med det forslag, som handler om at begrænse børns ret til familiesammenføring.
En væsentlig forskel på de to lovforslag, de to ændringer, er jo, at det ene forslag er bebyrdende for de mennesker, det vedrører, og det andet forslag ikke er bebyrdende for de mennesker, det vedrører.
Det forslag, som handler om ferie, handler om at give nogle mennesker bedre rettigheder.
Altså, de har haft ret til ferie, på grund af ministerens egen lovgivning glemte man, eller hvad ved jeg, at videreføre deres ret til ferie.
Nu kommer man så og siger, at hvis de skal have mulighed for at holde den ferie, må vi skynde os at få det her lovforslag igennem.
Det vil sige, det ikke er bebyrdende for de mennesker, det vedrører.
Det andet lovforslag handler om, at flere børn skal udsættes for integrationsvurdering.
Det vil sige, at gruppen af børn, som bliver ringere stillet i forhold til at blive familiesammenført med deres forældre, udvides.
Det er bebyrdende for den gruppe børn.
Jeg kunne faktisk godt tænke mig at få ministeren til at bekræfte, at det er en ret afgørende forskel på de to lovforslag, som derfor er yderst relevant, i forhold til om man kan hastebehandle dem eller ej.
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
I forhold til feriedelen kan jeg bekræfte, at folk nu får mulighed for at afholde den ferie, som de har optjent.
Men det er bare ikke i orden at sige, at det er på grund af lovsjusk – det er det ikke, det her er en overgangsbestemmelse, som nu er kommet ind.
Med hensyn til personkredsen, altså hvor mange det kommer til at dreje sig om på familiesammenføringsdelen,
kan man jo ikke sige, for det kommer an på, hvor mange der ansøger om familiesammenføring.
Det er jo klart, at hvis der ikke er et krav, vil der alt andet lige være en meget stor sandsynlighed for, at der så er flere, der vil ansøge om familiesammenføring.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-06-03:
Er det korrekt, at det handler om, at de her mennesker skal kunne afholde ferie, som de har optjent, og at det er derfor, lovforslaget skal vedtages nu, ellers kan de ikke afholde ferie i den ferie, vi står over for?
Det er det første.
Jeg er nødt til at spørge til det næste, for det hænger jo sammen, nemlig proportionaliteten i lovforslag L 191 A, som vi diskuterer nu: Kan ministeren redegøre for, hvor stor personkredsen, der vil blive omfattet, såfremt vi ikke hastebehandler dette lovforslag, er?
For det er jo helt, helt afgørende for at kunne tage stilling til problemets omfang.
Hvad er det, der ville ske, hvis ministeren havde en almindelig lovproces med det her lovforslag?
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Det er jo ikke et spørgsmål om lovsjusk.
Jeg har i hvert fald set utallige eksempler på det, også under den tidligere regering, også da fru Sofie Carsten Nielsen var en del af en regering.
Men jeg takker da meget for, at Det Radikale Venstre også stemmer for den del af det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-06-03:
Nu bringer ministeren selv op, at der er to dele her, som nu er skilt i to lovforslag.
Jeg vil gerne bede ministeren redegøre for, om ikke det er korrekt, at det næste, vi skal stemme om, og som Radikale Venstre kommer til at stemme ja til, er den del, der handler om regeringens lovsjusk, nemlig kontanthjælpsmodtagere, der overgår til integrationsydelse, og som havde optjent ferie.
Det havde regeringen glemt, og derfor vil de mennesker ikke kunne afholde den ferie, vi står over for, medmindre vi stemmer ja og får det lovforslag gennemført nu.
Kan ministeren bekræfte det?
Inger Støjberg (V), 2016-06-03:
Jeg er ked af at sige det, men det er ganske enkelt noget sludder, hvad hr. Finn Sørensen siger.
For det første er det her ikke for at tilfredsstille nogen som helst andre end os selv, for det her er regeringens politik, og det står vi fast på.
Det er der så tilfældigvis et stort og bredt flertal i Folketinget, der bakker op om, og det er jo godt.
Det andet er, at det her lovforslag ikke omfatter flygtninge.
Deri tager hr. Finn Sørensen fuldstændig fejl, og det kunne måske være en fordel lige at sætte sig ind i den del, før man begynder at kritisere den.
Og det sidste, at det skulle være dårlig stil, forstår jeg ganske enkelt ikke.
Jeg forstår det slet ikke, hvis det ikke er dårlig stil, at den ene halvdel af lovforslaget, nemlig det, der handler om integrationsydelsen og ferie, bliver hastet igennem, men at det åbenbart er dårlig stil, at det andet bliver hastet igennem.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Finn Sørensen (EL), 2016-06-03:
Så konstaterer jeg bare, at den begrundelse eller undskyldning, som hr. Marcus Knuth kom med, slet ikke havde noget med det at gøre.
Det handler om at vise handlekraft fra regeringens side, sådan at man tilfredsstiller sit parlamentariske grundlag, Dansk Folkeparti, ved, at der hele tiden skal strammes op og gøres ved i forhold til flygtninge, så der udsendes de her signaler, som regeringen så gerne vil, til den store verden om, at flygtninge og nu ikke engang deres børn altså ikke er velkomne her i Danmark.
Det er det, det handler om, og ikke al mulig anden tågesnak om hul i lovgivningen osv.
Men vil ministeren indrømme: Det er da noget forfærdeligt juks og dårlig stil, at de ordførere, der skal forholde sig til et lovforslag, ikke engang har høringssvarene i så god tid, at de kan nå at læse dem, og at alle dem, der gerne vil bidrage til sådan en proces med høringssvar, faktisk ikke har mulighed for det?
Kan ministeren ikke se, at der er bare et eller andet problem i den proces?
Jeg værdsætter, eller rettere sagt, jeg tror, Socialdemokraterne værdsætter den hjælp, de nu kan få, fra De Konservative til at fremstille det, som om det her lovforslag skulle være et fremskridt for de ledige.
Men røde socialister, som hr. Rasmus Jarlov taler om, er altså nogle, der har den holdning, at det ikke kan være rigtigt, at det er de ledige, der selv skal betale for de forbedringer, der er i lovforslaget.
For dem har Enhedslisten jo klart anerkendt, og det er selvfølgelig de forbedringer, som gør, at hr. Rasmus Jarlov stemmer imod, fordi han og Liberal Alliance, har jeg forstået, jo er inderligt imod, at man indfører nogle forbedringer for de ledige.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-06-03:
Og der vil jeg bare sige for Konservatives vedkommende, at vi stemmer imod.
For det, der bliver stemt om nu, er alt det, Enhedslisten gerne vil.
Det er flere på dagpenge, det er et mere generøst dagpengesystem, det er færre i beskæftigelse, det er et lavere BNP.
Så hvis man er rød socialist, kan man roligt stemme for det her, og man skal ikke være bekymret for, at Konservative synes, det er godt.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-06-03:
Men det er jo ikke rigtigt, at det er de ledige, der selv betaler.
Det her giver øgede offentlige udgifter.
Det vil sige, at det er skatteyderne, der primært betaler for de forbedringer, som hr. Finn Sørensen kalder det, af dagpengesystemet.
Det her er udgiftskrævende, og derfor kan man ikke sige, at de ledige selv betaler for de ændringer, der sker.
Det gør de måske delvis, men det samlede resultat er, at der bliver brugt flere penge på overførselsindkomster, og derfor stemmer vi imod.
René Christensen (DF), 2016-06-03:
Det er jo utroligt at høre den socialdemokratiske ordfører stå her på Folketingets talerstol nu og tale om et beslutningsforslag, som reelt ikke findes mere.
Man har ændret overskriften; man har ændret hele indholdet i det beslutningsforslag, Socialdemokratiet har fremsat.
Det var jo det, de to ændringsforslag gik ud på.
Ifølge det beslutningsforslag, man fremsendte, ville man have, at vi i Folketingssalen skulle cementere, at der skulle være et omprioriteringsbidrag frem til 2019, for det kunne have været rart at have det omprioriteringsbidrag, hvis man en dag stod og havde magten.
Det blev så opdaget, og så var man nødt til at lave beslutningsforslaget hundrede procent om.
Så nu handler beslutningsforslaget ikke om, at omprioriteringsbidraget skal være der; nu handler det om, at det skal væk.
Hvis jeg havde været hr. Benny Engelbrecht, tror jeg ikke jeg var gået på talerstolen i dag.
Så tror jeg, jeg havde beholdt mit beslutningsforslag nede i udvalget og ikke sagt mere om det.
Jeg vil gerne sige, at Dansk Folkeparti ikke støtter beslutningsforslaget.
Fordi Dansk Folkeparti er for et omprioriteringsbidrag, fordi vi mener, det kan gøre et mere lige Danmark.
Henrik Dahl (LA), 2016-06-03:
Betyder det, at hvis man kan enes om at bruge en anden terminologi, vil man altid kunne regne med Socialdemokraterne, når det drejer sig om at tilrettelægge tingene i kommunerne mere rationelt, så længe det selvfølgelig ikke går ud over selve servicen til borgerne?
Eva Kjer Hansen (V), 2016-06-03:
Jeg skal bare spørge hr. Benny Engelbrecht, om han kan bekræfte, at kommunerne har flere penge til rådighed i år, end de havde sidste år.
Benny Engelbrecht (S), 2016-06-03:
Jeg har - åbenbart i modsætning til hr. Jakob Engel-Schmidt – læst regeringsgrundlaget, og i det regeringsgrundlag står der, at man vil sænke topskatteprocenten.
Det går Socialdemokratiet ikke ind for.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-06-03:
Det er jeg bange for at vi desværre ikke bliver helt enige om.
Men hr. Benny Engelbrecht kan måske forsøge at oplyse, hvad en skattereform, der giver til de mest velhavende, indeholder.
Jeg tænker, at en skattereform, der giver til de mest velhavende, må være en model, hvor man sænker selskabsskatten og måske hæver grænsen for, hvornår man betaler topskat, og det er vel egentlig en model, som den tidligere socialdemokratiske regering har været forkæmper for.
Når jeg vælger at tage ordet, er det, fordi jeg har svært ved at acceptere, at man for få år siden sad i en regering og gjorde mange af de samme ting, som vi gør i dag, og nu indtager talerstolen med de stik modsatte argumenter.
Det hænger ikke sammen, hr. Benny Engelbrecht.
Benny Engelbrecht (S), 2016-06-03:
Først må jeg korrigere: Det er ikke sønderjyske bageopskrifter, men det er fuldstændig korrekt, at de er baseret på sønderjysk biodynamisk mel.
Når det er sagt, må man jo først og fremmest sige, at det, det handler om, er pengene, og fra 2011 til 2014 havde kommunerne 1,5 mia. kr. mere at arbejde med.
Så lad os nu fokusere på, hvad det her forslag handler om.
Forslaget handler om, at vi gerne vil sikre, at omprioriteringsbidraget ikke findes, mens man fra Dansk Folkepartis side har tilkendegivet, at man ønsker at have det, og det er jo så der, de politiske uenigheder i Folketinget står.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-06-03:
En klog kvinde sagde engang: Fortæl sandheden – ellers udlægger andre den for dig.
Og det er derfor, jeg tager ordet.
Hr. Benny Engelbrecht sagde for et øjeblik siden: Stod det til Socialdemokratiet, havde vi aldrig stemt om omprioriteringsbidraget.
Nej, det er da sandsynligvis rigtigt, for så havde man fortsat nulvæksten i kommunerne.
Hr. Benny Engelbrecht kan måske oplyse, hvordan beskæftigelsessituationen så ud i det offentlige, efter at den socialdemokratiske regerings minusvækst – for det var en minusvækst og ikke en nulvækst – kostede flere end 12.500 offentligt ansatte, sammenlignet med, hvad Venstreregeringens politik har betydet.
Jeg er bange for, at hr. Benny Engelbrecht, på trods af vores ellers hyggelige dialog på Twitter om sønderjyske bageopskrifter, er ved at begive sig ud i en situation som den, hans kollega kom ud i med hensyn til forbruget i det offentlige, hvor statsministeren var nødt til at irettesætte.
Så jeg er nødt til at spørge hr. Benny Engelbrecht: Hvordan adskiller den tidligere regerings minusvækst sig i det kommunale fra den politik, vi fører?
Hvad vil man numerisk set foretrække?
Benny Engelbrecht (S), 2016-06-03:
Sandheden er jo nok den, at Dansk Folkeparti har sendt nogle signaler om, at man ville sikre, at pengene kom tilbage til kommunerne.
René Christensen (DF), 2016-06-03:
Det gør man så ikke i Socialdemokratiet.
Der fremsætter man beslutningsforslag, man ikke selv er enig i, så man er nødt til at ændre dem efterhånden, fordi man gerne vil noget med Dansk Folkeparti.
Jeg vil gerne sige her: Dansk Folkeparti er for omprioriteringsbidraget.
Hvorfor er vi det?
Vi er for, at man tager 1 pct. og laver en omfordeling.
Vi vil gerne have et mere lige Danmark.
Der er 98 kommuner, og alligevel er der så stor forskel på, hvad kommunerne kan tilbyde af velfærd på børneområdet, på skoleområdet, på ældreområdet.
Der mener vi, at der skal være en solidaritet blandt kommunerne.
Det ønsker man så ikke i Socialdemokratiet, fordi man blev opdaget.
Man blev afsløret i, at man ville cementere det omprioriteringsbidrag.
Nu ønsker man det så pludselig slet ikke.
Benny Engelbrecht (S), 2016-06-03:
Tak for den fuldstændig klokkeklare konstatering: Dansk Folkeparti går ind for et omprioriteringsbidrag; man går ind for, at kommunerne skal aflevere 7 mia. kr. frem til 2019.
Men det er jo ikke det, Dansk Folkeparti har været ude at sige tidligere.
Og det er jo derfor, vi har været imødekommende gang på gang for rent faktisk at prøve at afsøge, om Dansk Folkeparti så mente det, de sagde.
Der må man så bare sige: Nej, det gør Dansk Folkeparti faktisk ikke.
I forbindelse med finansloven og budgetlovene var der ellers udarbejdet en tekst med en bemærkning om, at man ville sikre, at pengene blev tilbageført.
Så vi tog Dansk Folkeparti på ordet og sagde: Godt, så lad os tilbageføre midlerne.
Men så sagde man: Nej, uha, uha, vi vil cementere dem.
Godt, sagde vi, så afskaffer vi det helt.
Men det vil man heller ikke.
Med andre ord er det tom snak, luftsteg og vindfrikadeller, der kommer fra Dansk Folkeparti.
Man ønsker ganske enkelt, at kommunerne skal spare.
Hvis man eksempelvis i kommuneforhandlinger kan give kommunerne instrumenter til at sikre nogle tilgange til effektivisering, som de også selv efterspørger, jamen så giver det jo god menig og er sund fornuft.
Og så vil det jo typisk altid være sådan, at hvis man i øvrigt kan opnå en kommuneaftale i enighed med Kommunernes Landsforenings repræsentanter, vil Socialdemokraterne altid i respekt for aftalesystemet stå bag det.
Så det, vi taler om her, er jo altså først og fremmest omprioriteringsbidraget som instrument, der sikrer en stor grad af usikkerhed om, hvor meget der i givet fald kommer tilbage til kommunerne i forbindelse med finanslovsaftalen.
Dette forslag handler ikke om, hvad der sker i 2016, det handler om, hvad der sker i 2017, 2018 og 2019.
Der vil der blive tilført færre penge, sådan som regeringen har lagt op til det.
Jeg har også noteret mig, at det bl.a. via kommuneforhandlingerne er lykkedes at få en del af omprioriteringsbidraget for 2016 ført tilbage.
En del af den store udfordring her er imidlertid, at kommunerne jo ikke kan planlægge efter, hvad de i givet fald får tilbage, og derfor synes jeg også, at fru Eva Kjer Hansen bør lytte meget nøje til, hvad en række borgmestre, også Venstreborgmestre, siger om omprioriteringsbidraget i sin grundform, altså at det er med til at gøre, at det er vanskeligt for kommunerne at budgetlægge.
Eva Kjer Hansen (V), 2016-06-03:
Jeg lytter meget gerne til borgmestrene og bl.a. til alle de eksempler, de kan komme med om mulige effektiviseringer i kommunerne.
Og det kan vi jo se at man faktisk er rigtig dygtig til.
Når jeg stiller det her spørgsmål, er det jo på grund af ordførerens tale i dag, hvor ordføreren gør meget ud af, at kommunerne skal spare.
Og det er jo ordføreren udmærket bekendt, at omprioriteringsbidraget kommer tilbage til kommunerne.
Derfor er jeg nødt til at gentage mit spørgsmål, for det bør være en almindelig, simpel viden: Har kommunerne flere penge til rådighed i deres serviceramme i år, end de havde sidste år?
Benny Engelbrecht (S), 2016-06-03:
Ingen er perfekt, ikke engang hr. Henrik Dahl og mig – tro det eller lad være.
Så jo: der kan hele tiden foretages forbedringer og effektiviseringer.
Og det gør kommunerne også.
Det, der er pointen, er, at omprioriteringsbidraget som instrument ikke er fremmende for at gennemføre gode og fornuftige effektiviseringer.
Et incitament for kommunerne til at lave en ordentlig effektivisering er jo selvfølgelig, at de kan være med til at løfte en del af den demografiske udfordring, der er, ved hjælp af de effektiviseringer, og det gør man i alle danske kommuner landet over hvert evig eneste år, når man lægger budgetter.
Henrik Dahl (LA), 2016-06-03:
Tak for redegørelsen, og tak for de svar, der er givet i løbet af debatten.
Jeg skal spørge ordføreren: Er det ordførerens opfattelse, at alle danske kommuner er fuldstændig perfekte, at de har nået den fuldstændig perfekte grad af rationalitet og optimering, så intet kan forbedres, men at de nu er fuldkomne?
Benny Engelbrecht (S), 2016-06-03:
Forhandlerne i Kommunernes Landsforening har jo i hvert fald en prioritet, der handler om at komme af med omprioriteringsbidraget, som det vist fremstår ganske klart og tydeligt.
Vi støtter ikke et aktstykke – ikke i Finansministeriet, men i Finansudvalget – hvis der ikke er opnået enighed i kommunernes forhandlinger med regeringen dér.
Men omvendt er det klart, at hvis man opnår en aftale, er det respekt for det kommunale aftalesystem, og så har vi selvfølgelig også i sinde at støtte et aktstykke.
Finn Sørensen (EL), 2016-06-03:
Det sidste synes jeg var en lidt ulden formulering.
Jeg har fået opfattelsen af, at Socialdemokraterne har den klare holdning, at hvis der ikke ligger en kommuneaftale mellem regeringen og KL, stemmer Socialdemokraterne ikke for et aktstykke i Finansministeriet.
Det er sådan, jeg har forstået det.
Men nu kan jeg høre, at man ikke på forhånd kan garantere det.
Det lyder, som om man er forhandlingsvillig.
Selv om der ikke skulle være en aftale, kunne man godt tænke sig at gå ind i en eller anden forhandling om at stemme for et aktstykke i Finansministeriet, eller hvad?
Det vil jeg gerne høre lidt mere om.
Så vil jeg bare sige, at jeg gerne vil høre, hvad Socialdemokraternes ambitioner er, for Socialdemokraterne er jo også repræsenteret i Kommunernes Landsforening.
Hvad er ambitionerne i forbindelse med årets økonomiforhandlinger?
Skal kommunerne have mere til velfærd, eller skal de ikke have mere til velfærd?
Benny Engelbrecht (S), 2016-06-03:
Fra 2011 til 2014 blev der 1,5 mia. kr. mere til kommunal velfærd.
Men lad nu det ligge.
Det er selvfølgelig regeringen, der forhandler med kommunerne i øjeblikket.
Hvis jeg forstår det ret, går det ikke udpræget godt med at nå frem til en løsning der, men jeg håber selvfølgelig på, at man kan nå en fælles forståelse.
Jeg synes i hvert fald, det er meget væsentligt, at vi holder fast i et aftalesystem, hvor kommunerne, Kommunernes Landsforening repræsenterende alle kommunerne, er i en balance med regeringen her.
Jeg ville være meget ked af det, hvis det var sådan, at man skulle ned ad en vej, hvor der ikke var enighed, og hvor man ikke kunne indgå en aftale.
Og vi kan i hvert fald ikke på forhånd garantere regeringen, at vi, hvis der ikke kommer en aftale med kommunerne, så vil kunne støtte eventuelle tiltag i den retning.