runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-04:
Jamen grundlaget er faktisk, at vi hører fra forskellige, at der er nogle udfordringer her.
Det vil jeg ikke stå her og uddybe, for de personer, der kommer til os med det, synes faktisk, det er rigtig svært at bringe det op i andre sammenhænge.
Så derfor synes vi faktisk, at det er vigtigt at kigge på det, og det er derfor, jeg gerne vil opfordre til, at vi laver en kortlægning, så vi rent faktisk mere objektivt kigger på, hvad der er problemet.
For jeg skal jo ikke kunne sige noget præcist i forhold til dem, der kommer til mig.
Jeg er ikke fagperson, jeg er ikke forsker, og jeg kan ikke dykke ned i, om det er helt objektivt, og jeg kan heller ikke dykke ned i, hvad der foregår derude.
Så derfor vil jeg egentlig bare gerne gentage mit spørgsmål til Enhedslisten.
Kunne vi ikke blive enige om at lave en undersøgelse og en kortlægning af det her?
Victoria Velasquez (EL), 2022-03-04:
Jeg tror, at ordføreren havde stillet et spørgsmål, uanset om jeg var kommet ind på det eller ej – men lad det ligge.
I forhold til kortlægningen er flere jo også kommet ind på, at der er blevet lavet et stort stykke arbejde forud for det her, og jeg synes egentlig, at det ville give bedre mening, at vi laver en kortlægning af, hvordan det står til med forskeres ytringsfrihed.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre den anden vej rundt, måske, om forslagsstillerne og deres partier faktisk har spurgt nogle af dem, som sidder med de her problemstillinger, eller har spurgt nogle andre, eller hvad det er for et forarbejde, der ligger forud for det her arbejde.
Eller er det mere ud fra sådan en mavefornemmelse, at man synes, det kunne være godt, at staten lavede et centralt nævn, og at man afkoblede det fra det lokale arbejde ude på universiteterne?
Astrid Carøe (SF), 2022-03-04:
I Danmark har vi en stolt tradition for at sikre høj troværdighed, når forskere udarbejder rapporter, finder ny viden og samarbejder med andre, og det er afgørende for at sikre forskning af høj kvalitet.
Det er vigtigt, at der er en ordentlig procedure til at redegøre for uredelighed, rense forskere eller det modsatte, og at der findes en proces, der har tilslutning fra alle de forskere, offentlige såvel som private, som hver dag bidrager til, at Danmark kan være med i front på den internationale scene.
Det mener vi i SF at dansk forskning allerede har i dag.
Vi skal ikke længere tilbage end til 2017, hvor vi sidst diskuterede proceduren for tvivlsom forskningspraksis og videnskabelig uredelighed.
Dengang var vurderingen, at tilfælde af tvivlsom forskningspraksis bedst håndteres som en del af forskningsinstitutionernes arbejde, og at Nævnet for Videnskabelig Uredelighed skulle behandle sager om videnskabelig uredelighed – en klar ansvarsfordeling, som i dag giver de enkelte institutioner stor ansvarlighed og autonomi til at fastsætte rammerne og processen for behandlingen af tilfælde af tvivlsom forskningspraksis, en ansvarsfordeling, som giver effektive behandlingstider, fordi mindre sager kan løses lokalt, og en arbejdsfordeling, som gør, at Nævnet for Videnskabelig Uredelighed modtager veloplyste og relevante sager, og den arbejdsfordeling ser jeg ikke nogen grund til at ændre på.
Jeg har fuld tillid til, at praksisudvalgene ude på institutionerne sikrer, at der er et tilstrækkeligt grundlag for at behandle klager, som vedrører tvivlsom forskningspraksis, og at de lever op til deres ansvar i forhold til anmeldelse af sager.
Og jeg er bekymret for den unødige administration, som det her forslag vil give.
Derfor mener jeg, det er en stor fordel, at det er forankret ude på institutionerne.
Jeg kan ikke se, hvordan et nationalt forskningsnævn skal kunne have de nødvendige eller tilstrækkelige ressourcer til at kunne belyse en klagesag tilstrækkeligt, og slet ikke uden at det vil føre til lange sagsbehandlingstider og et unødigt bureaukratisk setup.
Så vil jeg bare til slut sige, at jeg også er meget uenig i forslaget til finansiering.
Vi vil i SF i hvert fald på ingen måde være med til at udhule basismidlerne og dermed universiteternes penge til forskning og undervisning for at lave et bureaukratisk og unødvendigt forskningsnævn.
Så vi kan ikke bakke op om beslutningsforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-04:
Tak for talen.
Jeg vil gerne høre ordføreren, om hun ikke mener, at man kan være for tæt på noget til at kunne foretage en objektiv og dermed korrekt vurdering, f.eks. hvis man sidder ude på den enkelte institution i nærheden af det enkelte forskningsmiljø, sådan at nogle faktisk kan sige, at den vurdering, der kommer derfra, ikke er objektiv.
Astrid Carøe (SF), 2022-03-04:
Jo, man kan godt komme for tæt på.
Altså, vi skal jo f.eks. ikke have folk til at vurdere deres eget arbejde.
Det synes jeg ikke ville være god praksis.
Det er bare heller ikke sådan, det foregår i dag.
Praksisudvalgene arbejder sådan som hovedregel på syv ud af otte universiteter helt på tværs af de enkelte fagmiljøer.
Så det er ikke et enkelt fagmiljø, der sidder og vurderer forskningsarbejde fra det samme fagmiljø.
Det sker simpelt hen ikke derude.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-04:
Men nu har vi så diskussionen: Hvad sker der, og hvad sker der ikke?
Så derfor vil jeg gerne spørge, om SF vil bakke op om, at vi laver en egentlig kortlægning, så vi får et fælles grundlag for at vurdere, om der er et problem, eller om der ikke er et problem rundtomkring derude.
Vil SF være med til det?
Astrid Carøe (SF), 2022-03-04:
Altså, man havde jo et meget grundigt arbejde netop om det her område, som man færdiggjorde i 2015, og ud fra det lavede man nye regler i 2017, som Dansk Folkeparti dengang også bakkede op om, og det er netop det her – altså det, som vi har i dag.
Og som vurderingen er, er det det, der fungerer bedst.
Og umiddelbart er der er ikke store udfordringer derude, så jeg synes, det er godt, at vi har et effektivt system, som ikke er særlig bureaukratisk; der er ikke lange svartider.
Og så har vi et nævn, som er nationalt, og som kan hjælpe i de sager, hvor man ikke lokalt kan finde ud af det.
Ulla Tørnæs (V), 2022-03-04:
Som det forhåbentlig er fremgået af min tale og også af min tidligere besvarelse, ser jeg ikke det samme problem, som hr. Jens Henrik Thulesen Dahl peger på, og derfor ser jeg heller ikke noget grundlag for at ændre lovgivningen.
Forudsætningen for, at vi på nogen som helst måde kunne indgå i en dialog om en ændret lovgivning på det her område, er, at der foreligger en langt større viden om, hvad problemets egentlige omfang er her.
Som jeg antydede, har man lidt fornemmelsen af, at forslagsstillerne lægger op til at løse et problem, som ikke eksisterer.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-03-04:
Tak for spørgsmålet.
Ja, vi er fuldstændig enige om, hvor vigtigt det er med forskning og kvaliteten af forskningen, og at vi sikrer, at der ikke forekommer uredelig forskning.
Jeg deler bare ikke præmissen i spørgsmålet fra ordføreren.
I dag er det jo i forvejen sådan, at man selvfølgelig skal sammensætte et udvalg, som ikke har interessekonflikter, og det har jeg da fuld tillid til at man gør derude.
Man skal også huske – nu er vi i den politiske verden her, hvor der kan være en del konflikter – at det er der i sandhed også inden for forskningsverdenen.
Der er hård konkurrence, og der er folk, der gerne vil foran de andre.
Så at tro, at man, bare fordi det ligger ude på det enkelte institut, så på en eller anden måde beskytter hinanden, er en præmis, jeg ikke køber – også fordi, som jeg sagde i min tale, at hvis der er nogen, der bliver ramt af sager om uredelighed, så er det ikke kun forskeren selv; det er også kolleger, det er ansatte, det er studerende, det er instituttet selv, hvis det kommer frem, at man dækker over den her slags.
Så der er kun én interesse her, og det er at få de sager afdækket og afklaret hurtigst muligt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-04:
Jeg kan godt høre, at vi har en uenighed i forhold til, om der er en problemstilling derude.
Hr. Stinus Lindgreen er såmænd nok tættere på forskningsmiljøerne, end jeg er.
Jeg har nok en viden på en anden vis, og jeg kan kun kigge på det udefra, men jeg vil meget gerne have, at vi kan være helt sikre på, at det, der foregår, også er ordentligt.
Så kunne vi blive enige om at lave en kortlægning og få kortlagt, om der er udfordringer, og om der er problemer, så vi rent faktisk har det grundlag at stå på i forhold til at vurdere, om vi skal lave om på det system, vi har nu?
Stinus Lindgreen (RV), 2022-03-04:
Nu er det jo ikke mange år siden, man lavede en kortlægning af problemet for at se, hvad man skulle gøre, om der skulle rettes op.
Som jeg nævnte i min tale, ser jeg problemet på en helt anden front.
Jeg har ingen indikationer af, at der er sager om uredelighed, der ikke kommer videre, og forskere, der dækker over hinanden – hele den problematik, som forslaget her hviler på.
Jeg ser det ikke.
Er der anslag på deres ytringsfrihed, deres akademiske frihed?
Er det noget dér, vi skal være opmærksom på, institutionerne skal være opmærksom på?
Victoria Velasquez (EL), 2022-03-04:
Tak for ordet, og tak for endnu en god debat.
Jeg synes, der er blevet sagt rigtig mange gode ting heroppe fra talerstolen, som jeg er enig i.
Derfor vil jeg gøre det kort og egentlig bare supplere med, at i det kodeks, som de fleste partier her har bakket op om, står der jo eksplicit, at dem, der skal behandle sagerne om tvivlsom forskningspraksis, skal være upartiske, og at de skal have kompetencer inden for det specifikke fagområde.
Men jeg går ud fra, at der kommer nogle opfølgende spørgsmål, og ellers så tænker jeg jo også, at det er en debat, vi skal tage løbende.
Og det, som jeg håber vi kan få en debat af – og det ser jeg egentlig også det her forslag som en del af – er forskernes ytringsfrihed, og det er i forhold til muligheden for fra Christiansborg at kunne slå ned på forskning, hvor resultaterne ikke lige passer med det, man godt kunne tænke sig.
Og jeg ser forslaget som en del af dén samlede pakke, og derfor kan vi selvfølgelig ikke bakke op om det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-04:
Ja, det bliver jeg næsten nødt til med den opfordring, der kom fra ordføreren.
Når der nu bliver sagt, at der står i regler og paragraffer, at man skal være upartisk, så er det jo ikke nødvendigvis det samme, som at dem, der så sidder derude, også er det.
Men det, jeg egentlig gerne vil høre ordføreren om, er, om Enhedslisten vil være med til på basis af den uenighed, der kan være herinde, at lave en kortlægning af det her og sige: Lad os finde ud af, hvordan det ser ud, og om der er eller ikke er en udfordring, og så på den baggrund få et grundlag for at lave de ændringer, der i givet fald skal til.
Tak for talen.
Jeg ved jo, at vi deler interessen for og fascinationen af forskning og vigtigheden af forskningen og af, at det er ordentligt, uvildigt og seriøst.
Derfor tror jeg også, vi deler bekymringen for det, hvis der er problemer.
Så kan man selvfølgelig have diskussionen, som vi har nu, af, hvad vi så gør for at gøre det bedst muligt.
Der bliver jeg bare nødt til at spørge hr. Stinus Lindgreen, om ikke det er tænkeligt, at det kommer for tæt på, når man har den, man kunne kalde det gatekeeperfunktion ude på de enkelte institutter, der kan sige, hvad der kommer videre til en måske mere grundig vurdering.
Der kan sidde nogle i de miljøer, der egentlig bekræfter hinanden i, at det her er okay, mens hvis det kom ud og blev kigget på sådan mere objektivt og med mere armslængde, fik man en mere objektiv og mere ensartet vurdering af de enkelte projekter.
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-04:
Først og fremmest er det jo klart, at arbejdet også i en eller anden udstrækning har været forsinket af, at der er en global pandemi, der har hærget.
Der er flere forløb, også i Arbejdsmiljørådet, som er blevet forsinket af den årsag.
Det andet er, at selv om vi nu står med indstillingen og dermed også udkastet til lovændringer, kan det jo godt se simpelt ud.
Men efter de referater, jeg har fået, har det jo ikke været helt enkelt for parterne at nå til enighed om, hvad man præcis skulle anbefale.
Christian Juhl (EL), 2022-03-04:
Det er jeg fuldstændig enig i er to forskellige ting, men Venstre har jo i forhandlingerne igen og igen truet med at bruge en anlægslov, hvis ikke de fik deres vilje i de her forhandlinger.
Derfor er det vel et naturligt spørgsmål at stille ordføreren og altså sige: Hvad er grunden til, at Venstre overhovedet kan anse en anlægslov som mulig i forbindelse med den her lov?
Jeg vil senere uddybe, hvorfor jeg er imod det.
Men jeg vil gerne høre Venstres forklaring, for de har jo selv haft et forslag på så sent som i den her uge.
Stén Knuth (V), 2022-03-04:
Tak for det.
Jeg drikker gerne en kop kaffe med spørgeren her ved siden af, når vi er færdige med at behandle lovforslaget her.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2022-03-04:
Tak for det.
I dag førstebehandler vi en ændring af museumsloven, som skal sikre en bedre balance mellem bevarelse og formidling.
Lovforslaget ændrer ikke på, at det fortsat er rigtig vigtigt at passe rigtig godt på vores fortidsminder, hvilket er vigtigt for SF.
Museumsloven er efterhånden en lidt ældre sag, og det er derfor også vigtigt at få den opdateret.
Den skal opdateres, så den passer til den tid, vi har i dag, og det skal den, fordi formidlingen af vores forhistorie skal lære os om, hvad og hvor vi kommer fra, og vi skal forstå, hvor langt vi i virkeligheden er kommet.
Historien er så vigtig for forståelsen af os selv og den nutid, vi er i.
Det er vigtigt for os alle.
Det er vigtigt for nytilkomne danskere; det er vigtigt for mennesker med handicap, unge som gamle.
Derfor skal det også være muligt at sikre, at der er lige adgang og tilgængelighed til fortidsminderne, så alle kan opleve dem og lære af dem.
Med den her lovændring skaber vi bedre mulighed for at opnå en balance, der passer til de forhold, vi har i dag.
I min optik skal det være muligt at kunne opsætte et gelænder på Bette Jenses Hyw på Fur og opsætte andre ting, der er reversible, som faktisk vil øge tilgængeligheden.
Et vigtigt element i det her er, at vi snakker om tiltag, der er reversible.
Det vil sige, at de ikke er permanente, men så at sige kan fjernes igen, og så har vi det oprindelige fortidsminde.
Derudover har det faktisk også været rigtig vigtigt for os, at vi får styrket Miljø- og Fødevareklagenævnet med fagkompetente personer på det her område.
Derfor er vi meget glade for, at der nu oprettes en kulturarvsafdeling i nævnet.
Det er faktisk ikke os, der her er de mest kompetente.
Vi er politikere, vi laver rammer, vi laver lovgivning, men vi er ikke fagpersoner, og det er fagpersonerne, der ved bedst.
Det er dem, der bedst kan vurdere, om den rigtige balance mellem bevarelse og formidling er opnået.
Det er derfor også dem, der skal lave den vurdering.
Det håber vi på vil give en bedre dynamik og udvikling på området.
Med de bemærkninger bakker SF op om lovforslaget og ser frem til det kommende udvalgsarbejde om det her.
Christian Juhl (EL), 2022-03-04:
Jeg kan ikke helt forstå Dansk Folkepartis ordfører.
Dansk Folkeparti sad med til de første dele af forhandlingerne, og vi oplevede faktisk det interessante, at Dansk Folkepartis forhandlere gav Enhedslisten ret i, at vi skulle holde fast i en lidt mere konservativ holdning til fortidsminderne, og at vi fik det første punkt i stemmeaftalen op som noget væsentligt, nemlig det, at det grundlæggende princip fortsat bør være at beskytte fortidsminder og bevare dem for eftertiden og derfor fastholde det overordnede princip, at der ikke må foretages ændringer i fortidsminder.
Hvad er grunden til, at Dansk Folkeparti så føler, at det er forkert?
For bagefter, da vi fik høringssvarene ind, var vi nogle, der skrev til ministeren for at sige, at vi gerne ville være sikre på, at det og det i høringssvarene var omfattet af vores aftale.
Ellers ville vi have det ind i aftalen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-04:
Tak for spørgsmålet.
Så må jeg ikke have udtrykt mig klart nok.
Jeg synes, at jeg mange gange i min tale sagde, at jeg stadig væk synes, at der skal være en restriktiv tilgang til det.
Dispensationer skal ikke være normen, men det skal være særtilfælde.
Jeg synes, at det er afgørende, at man ikke render og ændrer hele tiden, men medgiver jo også, at der kan være behov for dispensationer.
Men det er jo ikke noget, der skal gives ret tit, hvis det står til mig.
Altså, der har været en på Fur, tror jeg det var, hvor der var en gravhøj, hvor man satte et gelænder op på trappen, som var der i forvejen – fair nok, det kan man nok godt leve med, hvis man kan ændre det tilbage igen, så det ikke har gjort skade på fortidsmindet.
Så vores tilgang er stadig væk – og det synes jeg at jeg gav udtryk for mange gange i min ordførertale – at det skal være restriktivt, og at det er vigtigt, at man ikke hele tiden ændrer på de her ting.
Det kan godt være, at vi tager hensyn til formidling nu, men hvad med om 10 år eller 20 år?
Så er det en anden måde, man gerne vil formidle på.
Så duer det ikke, hvis vi har gjort grundlæggende skade på de fortidsminder, vi har.
Så jeg synes, at vi skal passe meget på med at lave dispensationer.
De må godt være der, men det skal være en restriktiv tilgang til det.
Og det håber jeg da også fremgik af min tale.
Christian Juhl (EL), 2022-03-04:
Men jeg spurgte ikke om det, for det er vi jo ikke uenige om.
Jeg spurgte om, hvorfor Dansk Folkeparti ikke gik ind i forliget og var med til at lave selve stemmeaftalen.
Det var det, ordføreren startede med at sige, altså at det var en mærkelig procedure.
Jamen der blev lavet en stemmeaftale, hvor der i vid udstrækning var mulighed for at påvirke det, og hvor vi rent faktisk påvirkede processen.
Og Dansk Folkeparti tilsluttede sig den kritik, jeg bl.a. gav af det første udkast.
Derfor undrer det mig, at man ikke går med i processen og så bagefter siger: Nå ja, det er jo sådan set godt nok.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-03-04:
Tak for spørgsmålet.
Det skyldes jo, at vi syntes, at det, når det er noget, der er hjerteblod for Dansk Folkeparti, var lidt mærkeligt, at man laver en stemmeaftale, hvor man forpligter hinanden på at stemme ja, før man har høringssvarene.
Altså, jeg synes faktisk, at det giver god mening – og vi burde måske gøre det noget oftere – at vi forbeholder os den ret, at vi faktisk hører, hvad alle folk, der ved noget om det derude og har arbejdet med det i årtier, ser at der skal ændres i lovforslaget.
Og så kan vi jo i udvalgsbehandlingen, når vi behandler det, prøve at få ændret noget.
Det kan også være, man bare siger ja eller klart nej – det må man jo selv om.
Men jeg synes faktisk, at den rigtige måde at gøre det på da må være, at man lige afventer at høre, hvad folk, der faktisk ved noget om det, synes om det, og det var derfor, vi forbeholdt os den ret ved at sige: Vi vil ikke være med i en aftale til at starte med, for vi vil gerne lige se, hvad fagkundskaben derude siger.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-03-04:
Jeg skal gøre det kort: Nye Borgerlige kan ikke støtte forslaget.
Stén Knuth (V), 2022-03-04:
Jeg kommenterer gerne og diskuterer gerne med spørgeren i anden sammenhæng et forslag, som vi i dag ikke skal kommentere på.
Her skal vi have kommenteret på de muligheder, en revidering af museumsloven og ikke en anlægslov jo angiver.
Henrik Møller (S), 2022-03-04:
Tak for det, formand.
Det danske idrætsforeningsliv er unikt.
Det udgør et vigtigt samlingspunkt for vores børn og unge, og det giver dem muligheden for at tage del i det vigtige og dannende fællesskab, som vi har.
Der eksisterer heldigvis allerede i dag regler, der er med til at sikre den her tryghed.
Det gælder f.eks. reglerne om, at idrætsklubber og foreninger skal indhente børneattester på de trænere og frivillige, som de vil ansætte eller engagere i klubberne.
Med det lovforslag, vi skal behandle, øger vi den tryghed ved at imødekomme en løsningsmodel, der også har været efterspurgt af idrættens hovedorganisationer.
Børneattesten er et personligt dokument, der indeholder oplysninger om, hvorvidt en person har begået seksualforbrydelser mod børn under 15 år.
Som det er i dag, har idrætsforeningerne forpligtigelse til at indhente de her børneattester, når en person skal ansættes eller engageres i idrætsforeningerne.
Når der modtages børneattester med anmærkninger, er der yderligere en forpligtigelse til, at Udelukkelsesnævnet orienteres.
Udelukkelsenævnet har beføjelser til at udelukke personer med anmærkninger på børneattesten fra at blive ansat i idrætsforeninger.
Og det kan kun lade sig gøre, når børneattester med anmærkninger udleveres til nævnet.
Det er sådan, at der årligt bliver indhentet 340.000 børneattester.
I 2020 blev der indhentet 149 med en anmærkning, hvoraf de 24 var på idrætsområdet.
Men ud af de her 24 blev der kun forelagt ca. 4-7 sager for Udelukkelsesnævnet.
Nævnets arbejde er afhængigt af, at foreningerne indsender de her børneattester.
Med det her lovforslag ændrer vi det på den måde, at Udelukkelsesnævnet ikke længere vil være afhængigt af, om den lokale idrætsforening orienterer Udelukkelsesnævnet.
Dertil kommer, at politiets orientering af Udelukkelsesnævnet vil give et overblik over, om lokalforeningerne foretager problematiske vurderinger.
Vores danske idrætsliv er unikt, og det danner rammen om nogle vigtige og givende fællesskaber.
Det skal vores børn og unge også i fremtiden trygt kunne tage del i.
Stén Knuth (V), 2022-03-04:
Det er vigtigt at sikre gode rammer og trygge rammer for vores børn og unge, især når de bruger vores idrætsforeninger ude i foreningsverdenen.
Derfor skal der også være en grundig kontrol med indhentning og vurdering af børneattester.
Tidligere har det været idrætsforeningernes ansvar at informere Udelukkelsesnævnet, hvis der blev indhentet børneattester med anmærkninger.
Det går vi væk fra, og nu skal det være politiet, der orienterer nævnet.
Det giver hovedorganisationerne bedre overblik over de indhentede børneattester ude i idrætsforeningerne, og det fjerner også en byrde fra idrætsforeningerne, og de ikke skal længere stå i en situation, hvor de spørger sig selv: Bør vi nu også informere nævnet?
Er det ikke bare en overreaktion?
Burde vi ikke selv kunne håndtere det her?
Heldigvis bliver der jo ikke indhentet særlig mange børneattester med anmærkninger ude i foreningerne, men når der gør det, er det vigtigt, at foreningerne er godt klædt på til det, og at de kan få råd og vejledning hos Udelukkelsesnævnet.
Med de ord skal jeg meddele, at Venstre stemmer for lovforslaget her.