runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
Tak for det.
Ja, det var en god oneliner: Uenighed gør stærk.
Det synes jeg er fuldstændig rigtigt i det her.
At få lov til at være uenig gør i hvert fald stærk.
Men som sagerne står lige i øjeblikket, som trusselsbilledet er lige i øjeblikket, synes jeg ikke, der er den helt store forskel.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Så vil jeg tage den opfordring op og pege på et meget konkret eksempel.
Hvis man har et dansk kørekort og bor i Grønland, så skal man, f.eks. når man fylder 70 år, eller hvis man mister sit kørekort, til Danmark for at få et nyt kørekort.
Det synes jeg er lidt påfaldende, og jeg kunne godt tænke mig at høre helt konkret, om det er noget, man gerne vil være med til at ændre fra Socialdemokratiets side.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
Den udmelding er jeg meget glad for.
Jeg føler mig meget sikker på, at jeg kan gøre et eller andet virkelig sjovt, og jeg mister ikke min immunitet, for det er principielt imod Christian Juhl og hans kollegers holdning.
Så nu følte jeg mig lige pludselig meget fri.
Det er et dilemma, som man bør tale om politisk.
Selvfølgelig er de juridiske rammer meget klare, men den politiske virkelighed er meget mudret, synes jeg.
Christian Juhl (EL), 2022-05-20:
Ordføreren bragte mig i et dilemma i indledningen: Hvad skal jeg gøre, hvis nu der kommer en anmodning om, at et af de nordatlantiske medlemmer skal have ophævet sin immunitet, fordi vedkommende har været involveret i en eller anden sag, som nogle dommere gerne vil tage stilling til og måske straffe vedkommende i?
Det bliver jo svært, når de nordatlantiske medlemmer siger: Vi vil ikke tage stilling i sådan nogle sager.
Jeg forstår godt dilemmaet, men det er også et omvendt dilemma, som ligger lige på bordet;
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
Tak igen.
Som sagerne står i øjeblikket, og som det sikkerhedspolitiske billede står i øjeblikket, synes jeg ikke, at der er den store forskel mellem amerikanske interesser og færøske interesser og danske interesser.
Jeg synes, at tiden siden den 24. februar har vist, at Vesten står sammen, og at vi er rykket tættere sammen end nogen sinde før, både i NATO og i EU-regi, selv om Færøerne er uden for EU.
Så jeg synes ikke, at det er en kilde til konflikt, at amerikanerne får sin vilje, sådan som det er nu.
Det synes jeg simpelt hen ikke.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-20:
Jeg ville virkelig gerne have, at jeg kunne følge den optimistiske tilgang, som hr. Sjúrður Skaale har.
Jeg synes bare, at det indtryk, vi får, jo er, at amerikanerne pludselig både vil anløbe Thorshavn med krigsskibe, som man ikke har gjort i et par årtier, og sender senatorer til Færøerne, og man opretter konsulater i Grønland, og at det jo næppe er, fordi de nu specielt ønsker at understøtte hverken Grønland eller Færøerne, men fordi der er amerikanske interesser på spil og ikke noget andet, og det tror jeg bare vi kommer til at se meget mere af.
Og så vil jeg i øvrigt give hr. Sjúrður Skaale ret i, at det da var heldigt, at det endte på den måde med udbyderen, Huawei, for som ordføreren siger: Hvis det var en beslutning, der var taget i Danmark, ville det være gået galt.
Så det var godt, at det endte på den måde.
Men gad vide, om der ikke kommer mange andre lignende typer udfordringer, hvor vi forhåbentlig kommer til at stå sammen, men dog alligevel med forskellige interesser eller i hvert fald udsat for forskellige typer pres fra eksempelvis USA.
Christian Juhl (EL), 2022-05-20:
Jeg har ikke så svært ved at tage stilling i den her sag.
Jeg vil vide, hvad man stemmer om, hvis man skal stemme.
Jeg er dog enig i hr. Sjúrður Skaales idé om, at jo mere råderum, der er i et fællesskab, des stærkere kan det blive.
I min gamle fagforening sagde vi altid, at uenighed gør stærk, især hvis man forstår at bruge uenigheden til at blive klogere og dermed handle i større bevidsthed om, at det, vi gør, er rigtigt.
Men vi har jo selvfølgelig inden for rigsfællesskabet muligheder for at have det råderum og udvide det råderum, og det håber jeg da også vi kan finde i en ny version, som Karsten Hønge har snakket om mange gange.
Der skal vi nok finde det rum.
Men vi har jo en stormagt, som er ligeglad med, hvad vi laver i vores fællesskab, og siger: Vi har stormagtsinteresser.
Dermed kommer de jo nogle gange til at diktere løsningen, uanset hvor meget demokrati vi prøver at bygge ind.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
Tak for spørgsmålet.
Som sagt synes jeg ikke, at vi bliver splittet.
Vi er en del af rigsfællesskabet, men det her skal vi bestemme selv, og det var fuldstændig klart fra regeringens side: Den sag rører vi ikke.
Det splitter os ikke, synes jeg.
Facit blev efter min mening det helt rigtige, nemlig at vi valgte en nordisk udbyder af telekommunikationsudstyr.
Det kostede mange penge, men jeg synes, at man traf den rigtige beslutning.
Og igen, der var nogle beslutningsprocesser på Færøerne, som var lidt mærkelige, synes jeg, fordi man ikke er vant til at håndtere den slags, men det splittede os ikke.
Hvis man i Danmark havde truffet den beslutning, som man endte med at træffe på Færøerne, så ville man føle, at man blev overtrumfet, og det ville have spillet os ad, selv om facit faktisk havde været det samme.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Enten kan man indgå i en dialog mellem naalakkersuisut og regeringen for at sikre, at samtlige love i virkeligheden bliver løftet op på niveau, og at alle bliver tidssvarende.
Alternativt kan man jo vælge helt specifikt at kigge på abortlovgivningen og så sikre, at den i hvert fald bliver opdateret.
For vi har rigtig mange aborter i Grønland.
Vi har faktisk flere aborter, end der er fødsler.
Så det er et område, som vi er nødt til at kigge på.
Alternativt kunne man jo også kigge på, om det var et område, man gerne vil hjemtage, og der er jo en del af familieretten, som måske i virkeligheden løses bedre i Grønland.
Det er jo måske det her princip om, at jo tættere på borgeren, man træffer en beslutning om, hvordan det skal udføres, jo bedre udføres det.
Det tror jeg sådan set gælder specifikt inden for familieretten.
Martin Lidegaard (RV), 2022-05-20:
Tak for redegørelsen.
Jeg kan da starte med at bekræfte, at vi har en dialog med de udenrigspolitiske udvalg både i Grønland og Færøerne med henblik på at lave en eller anden form for format.
Jeg er også meget enig i det, statsministeren har givet udtryk for.
Det kommer jeg tilbage til i min tale, nemlig at man er nødt til at have et blik på fortiden for at kunne kigge fremad.
Det, jeg vil gribe fat i fra statsministeren tale, er det, der handler om, hvor vigtigt det er at lære hinanden bedre at kende.
Et af de områder, som jeg måske føler, at vi gennem årene lidt har forsømt, er den meget store gruppe grønlændere, der er i Danmark.
Nogle kom her i kort tid, på efterskole, højskole eller studiebesøg, andre bor her jo permanent.
Der har man, kan man sige, en kæmpe gruppe af mennesker, som kender begge samfund, og som spiller en vigtig rolle i dialogen.
Noget af det samme kunne man for den sags skyld sige om danskere i Grønland.
Jeg føler måske lidt, at vi har manglet en politik, og der er jo også nogle udfordringer her.
Er det et fokusområde, vi måske kunne forestille os at regeringen også kiggede nærmere på?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Først og fremmest vil jeg gerne takke statsministeren for det gode samarbejde, vi også oplever mellem de socialdemokratiske partier gennem landsdelene.
Derfor vil jeg også give en stor ros for det mod, det kræver for at tage det første skridt som dansk statsminister på Danmarks vegne mod en reel forsoning ved bl.a. at give den her undskyldning, og den store respekt, der kommer ved bl.a. at respektere, at Grønland gerne vil have sin egen arktiske strategi, i stedet for bare at dumpe det i hovedet på dem, som vi nærmest har oplevet det førhen i tiden.
Jeg vil egentlig gerne spørge lidt ind til det klimasamarbejde, man også har snakket om, netop fordi klimaet er en rigtig vigtig del af det grønlandske samfunds arbejde, og hvordan vi samarbejder om det, ikke blot gennem rigsfællesskabet, men også på et udenrigspolitisk plan.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-20:
Tak for det spørgsmål.
Vi havde et rigtig godt samarbejde i rigsfællesskabet op til COP26 i Glasgow.
Jeg tror også, det er første gang op mod en COP, at vi har valgt at lade rigsfællesskabet fylde.
Vi tog til Glasgow sammen – det synes jeg jo sender et stærkt signal, også til resten af verden.
Og så har vi nu et konkret samarbejde i forhold til vandkraft, som jo altså er et eventyr i mine øjne i forhold til vedvarende energi i Grønland.
Jeg synes, det er rigtigt at sige, at ét er, hvad vi kan samarbejde om internt i rigsfællesskabet, men som rigsfællesskab kan vi også fylde på den internationale scene, både fordi Grønland jo er visualiseringen af, hvor galt det går, og hvor hurtigt det går – altså isen smelter og ødelægger Grønland og ødelægger resten af jordkloden i virkeligheden – men også fordi vi er langt fremme med den vedvarende energi og vi har nogle ret stærke naturressourcer.
Grønland har vand, vi har vind; så kan vi også være med til at vise, hvordan vi kan tage nogle af de nødvendige beslutninger for at imødekomme de klimaforandringer, som, hvis de får lov til at fortsætte, vil være fuldstændig ødelæggende for det grønlandske samfund.
Så af mange grunde skal vi have løst den klimakrise.
Martin Lidegaard (RV), 2022-05-20:
Tak for en, synes jeg, virkelig interessant og god tale.
Man kunne stille mange spørgsmål, og jeg kommer tilbage til nogle af dem.
Jeg var med fru Aaja Chemnitz Larsen i Grønland den her gang og deltog i samme konference og forlod også Nuuk, må jeg sige, med en fornemmelse af, at der er en rivende udvikling i Grønland i øjeblikket og mange positive elementer, men det var også med nogle erkendelser, som jeg kommer tilbage til i mit indlæg, både om fortiden og fremtiden.
Og hvis man gerne vil lave vandkraft – og jeg synes, det er fabelagtigt, at vi har sat det arbejde i gang – og hvis man gerne vil lave et bedre socialarbejde, så mangler man medarbejdere.
Hvad kan vi gøre?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Først vil jeg sige, at noget af det, jeg kæmper for, er, at vi får det moderne Grønland frem, særlig i mediebilledet.
Så den pointe vil jeg gerne lige gentage.
I forhold til mangel på arbejdskraft tror jeg, at det på den lange bane handler om at uddanne nogle flere i Grønland, og jeg tror også, at man som arbejdsgiver i Grønland til enhver tid vil ansætte nogle, der har grønlandsk baggrund, og som er dygtige og stabile og gode medarbejdere, for det skaber noget kontinuitet.
Men Grønland er også nødt til at erkende, at vi altid vil have brug for, at der kommer noget arbejdskraft udefra.
Og helt konkret er en fasttrackordning noget, som jeg synes vi er nødt til at sikre endnu bedre.
For vi har lavet en ordning – med hiv og sving – men den er ikke lige så hurtig, som vi egentlig har ønsket, så den automatisering, som jeg ved der er på Færøerne, er noget af det, man godt kunne kigge på sådan helt konkret at forbedre.
Martin Lidegaard (RV), 2022-05-20:
Jeg er også enig i, at uddannelse – ligesom i Danmark – er afgørende, og et nøglespørgsmål er, hvordan vi får flere grønlændere med de rette kvalifikationer ind på det grønlandske arbejdsmarked.
Det er også en af de sværeste ting – lad os være ærlige om det – både på grund af en sprogdiskussion, men også på grund af en social diskussion.
Og jeg ved ikke, om Danmark kan bidrage her, eller der kan ske nogle andre ting, der kan være med til at løse det problem.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Mange tak.
Jeg tror, at den helt tidlige indsats fra 0 til 3 år vil gøre en kæmpe forskel i det grønlandske samfund, også hvor vi ikke er så mange mennesker.
Jeg synes egentlig, der er nogle ret store fordele i, at vi bor nogle små steder, hvor vi typisk også kender folk, og det kunne være superinteressant at vende det til, at vi lavede en opsøgende social indsats, i stedet for at vi sidder og venter på, at sagerne kommer ind på en sagsbehandlers bord.
Så jeg synes virkelig, social innovation kunne være med til at rykke det grønlandske samfund både inden for det sociale, men også uddannelsesområdet.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-20:
Tak for det.
Ordføreren talte jo om, at abortlovgivningen i Grønland er gammel, den er fra 1975, en gammel dansk lov, kan jeg forstå.
Hvordan ønsker ordføreren helt konkret at den ændres i Grønland?
Karsten Hønge (SF), 2022-05-20:
Tak for en ordførertale, der som altid, når den er fra hr. Sjúrður Skaale, er både nuanceret og reflekterende over de åbenlyse dilemmaer, der er.
Men hvad er det for et mønster, hr. Sjúrður Skaale kan se at vi sammen kan klare os ud af i det her?
For på den ene side siger hr. Sjúrður Skaale, at USA's mål måske ikke er at splitte rigsfællesskabet, men at deres handlinger på den anden side reelt er at bypasse, som ordføreren siger, beslutningerne, som simpelt hen ikke var målet med det, og som jo reelt gør, at vi bliver splittet op i forhold til hinanden.
Så hvad er det for en type samarbejde, og hvad er det for nogle ting, vi skal gøre, så vi dels undgår, at vi bliver splittet – uanset at det ikke var målet, men at det er det, der bliver realiteten af det – og som dels gør, at Færøerne står stærkere med deres egen stemme i international sammenhæng?
Det, man har gjort, har stort set ikke været noget før efter 2 måneder.
Derfor kan man sige, at Færøernes ære og image altså hænger på private firmaer, der heldigvis tog den rigtige beslutning.
Jeg synes bare ikke, at det er optimalt for en nation, der ønsker at signalere til omverdenen, at vi ikke accepterer et overfald på et andet land, altså at en stormagt som Rusland begynder at æde af sine nabolande.
Man er 2 måneder om at få lovgivningen på plads.
Men lige indtil for nylig er de blevet serviceret, og de har kunnet lastet fra havnen i Thorshavn.
Jeg synes, at det er et meget uheldigt signal, Færøerne har sendt her.
Edmund Joensen (SP), 2022-05-20:
Det har vi fulgt hele tiden.
Og så har man i praksis fulgt det til punkt og prikke, vil jeg sige.
Det, at lovgivning kommer efterfølgende, skyldes selvfølgelig, at det er første gang, at Færøerne skal i gang med sanktioner af den type.
Så det tager tid.
Derefter skal det igennem Lagtinget.
Men det, som må være afgørende, er, hvad man har gjort, det synes jeg.
Men tak for spørgsmålet.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-20:
Først og fremmest tak til hr. Edmund Joensen for at tage emnet op omkring Færøernes forhold til Rusland.
Men kunne hr. Edmund Joensen prøve at komme lidt tættere på, hvorfor Færøerne – med det mest milde udtryk – må være fodslæbende i forhold til at få gennemført sanktionerne?
For det er jo rigtigt, at udmeldingen efter overfaldet på Ukraine var, at Færøerne ville støtte sanktionerne.
Men hvilken forklaring kan der overhovedet findes på, at der skal gå 2 måneder, inden man har lovgivning på plads?
Jeg ved godt, at det kan være svært, når man ikke har haft sådan nogen sanktioner før.
Jeg ved godt, at Færøerne ikke er medlem af EU.
Men hvad er det for et signal, Færøerne sender her, ved at være så lang tid om at få det gennemført?
Og jeg kan godt følge det, når hr. Edmund Joensen siger, at det, der tæller, er, at eksporten er stoppet.
Det vil så sige, at Færøernes omdømme, Færøernes image og ære, er reddet af private firmaer.
Edmund Joensen (SP), 2022-05-20:
Rigsfællesskabets udfordringer er overskriften for dagens debat.
De, der har hørt mig tale fra denne talerstol, kender min holdning til rigsfællesskabet – et fællesskab med uanede muligheder.
Verden udvikler sig konstant, og det samme gør rigsfællesskabet.
De seneste år har vi set, hvordan magtbalancen i kongeriget er tippet nordover, og hvordan fokus i højere grad har været rettet mod Grønland og Færøerne.
Færøerne og Grønland har fået en større global opmærksomhed og derved også et større ansvar.
Og det kræver, at vi tager ansvarsfulde beslutninger.
Vi skal tage beslutninger, som vi ikke tidligere har været vant til.
Samtidig har vi også løsninger på disse udfordringer.
Den første udfordring er efter vores mening den såkaldte DFG-ordning.
Udfordringen opstår, når Færøerne og Grønland ikke er enige, som DFG-ordningen kræver.
Der er fra færøsk side behov for at repræsentere vores egne interesser, når de ikke er på linje med grønlandske interesser.
Jeg kan f.eks. nævne prioriteringerne i Arktis og arbejdet i NEAFC.
Derudover er det også et færøsk ønske at kunne repræsentere sig selv og at have egen stemme i internationale organisationer som f.eks. Nordisk Råd.
Jeg ved, at der er en velvilje til dette på Færøerne, og jeg håber, at det samme gør sig gældende i Danmark, sådan at Færøerne får bedre muligheder for at lave aftaler og tage beslutninger, når det kun gælder Færøerne.
En anden udfordring handler om, når udenrigs- og sikkerhedspolitiske beslutninger skal tages på Færøerne, og en tredje udfordring handler om, hvordan de bliver taget.
For sammenhængskraften mellem rigsdelene er det en udfordring, at de relevante færøske og grønlandske myndigheder ikke bliver inddraget tidligt nok i beslutningsprocesserne.
Her kan jeg som eksempel nævne den arktiske kapacitetspakke, for når de initiativer, der er i den arktiske kapacitetspakke, bliver lagt frem, uden at den færøske og den grønlandske regering er inddraget forinden,
skaber det uro.
Når f.eks. beslutninger om radaren skal tages på Færøerne, har vi på Færøerne nogle interne udfordringer, da vi ikke har været vant til at tage lignende beslutninger.
Jeg er slet ikke enig med spørgeren.
For det, som eksportørerne reagerer på, er, at lagmanden, Færøernes statsminister, siger, at vi skal følge den linje, som EU har lagt.
Så følger de andre efter.
Og det med at omlaste skibe i færøsk farvand sker, fordi vi gør det samme, som EU gør, og det samme, som Norge gør.
For ellers kan vi ikke holde kontrol med fiskeriet og fiskesorten osv.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Jeg vil gerne anerkende, at der kan være fordomme over for grønlændere i Danmark, og jeg glæder mig også til, at det bliver en nuanceret debat, og jeg glæder mig virkelig til, at vi får den her høring den 25. maj.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til ordførerens egen holdning til Parisaftalen, for jeg synes jo netop, at det her med, at vi også skal tage et globalt medansvar, også selv om det måske ikke er os, der er de største forurenere, er super vigtigt.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Først vil jeg gerne anerkende ordførerens indledende bemærkninger og sige tusind tak for dem og det samarbejde, som vores partier også har.
Når vi snakker om de her tvangsfjernelser, som sker syv gange så ofte end for danske børn, er det jo også en helt anden måde at skalere det på.
For hvis du bare laver det her i Grønland og ser på det med grønlandske briller, er der jo allerede taget højde for, at der kan være nogle misforståelser.
Der er allerede taget højde for, at der er nogle sprog, man også skal tage hensyn til.
Så det er jo også bare nogle helt nye mekanismer, vi står med.
Jeg synes bare, det er vigtigt at sige, at når man så er i Danmark, hvor der allerede er en ret lav retssikkerhed i forhold til tolkning, i forhold til sprogforståelse og forståelse af kulturforskelle, kan selv jeg, som ser så dansk ud, som man overhovedet kan se ud, og som snakker pæredansk, også blive udsat for nærmest at blive fortalt, at jeg skulle være autist eller et eller andet lignende, bare fordi jeg ikke lige forstod de helt eksakte hentydninger.
Men den oplevelse får man ikke i Grønland.
Selvfølgelig skal vi kigge på de her test generelt, men det har bare en helt anden vægt i Danmark, end det har i Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2022-05-20:
Jeg vil gerne starte et lidt konstruktivt sted, for jeg var i Sisimiut for ikke så lang tid siden, og jeg var rundt og besøge en masse, bl.a. på justitsområdet, og jeg synes på mange områder, at jeg kan mærke en klar forbedring af mange af de ting, som vi har arbejdet for i de år, hvor jeg også har siddet i Folketinget.
Så vil jeg kommentere lidt på det her med tvangsanbringelser af grønlandske børn.
For i Grønland bruger vi faktisk de samme test, som man gør i Danmark.
Og der er ingen tvivl om, at der er brug for, at vi både kigger på, om testene kunne blive tilpasset til grønlændere, men også på, om tolkningen skulle blive mere professionel, og om vi kan styrke indsatsen generelt i forhold til at sikre, at der ikke sker anbringelser på et forkert grundlag.
Det tror jeg sådan set vi er ret enige om.
Men jeg synes også, vi er nødt til at have en diskussion derhjemme om, om det er godt, at vi bruger de test.
Eller er der brug for, at vi også hjemme i Grønland gør noget mere i forhold til at sikre, at det sker på et ordentligt grundlag?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-20:
Ja, men der er rigtig meget af historien, som endnu ikke er blevet afdækket, og det er netop det, der er i gang.
Det er jo ikke kun podcasts, men også radioudsendelser, og det er også noget, der foregår rent generelt.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at vi bliver ved med at fortsætte den udvikling, men at der også er en eller anden form for ydmyghed, i forhold til at den her historie faktisk mange gange rummer nogle traumer, som dele af den almene grønlandske befolkning, som stadig er i live den dag i dag, bærer rundt på.
Først og fremmest skal det siges, at ordføreren spurgte ind til min personlige holdning, så derfor kommer jeg med min personlige holdning.
Min personlige holdning er, at jeg synes, vi burde være med i Parisaftalen, men jeg synes også, vi skal være dygtigere fra grønlandsk side til at kigge ind i de aftaler, der også har været lavet i Parisaftalen, så vi sikrer os, at det generelt ikke er noget, der går ud over den befolkning, der allerede oplever nogle hårde konsekvenser i Grønland.
Og det er der mulighed for, for hvis vi kigger i Parisaftalen, er vi jo stadig væk anerkendt som en slags udviklingsland, og udviklingslande har også en form for behov for at blive hjulpet i den rigtige retning, for at den grønne omstilling sker.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-05-20:
Tak til ordføreren.
Jeg vil faktisk vælge at bakke ordføreren lidt op.
Jeg synes, at Færøerne har været villige til at gøre nogle ting, der har haft større økonomisk indflydelse på deres samfund, end vi har valgt at gøre i EU og i Danmark, hvor vi stadig pumper penge over til Putin for russisk gas og russisk olie.
Så Færøerne har jo i virkeligheden taget et meget større hug økonomisk, end vi har, i forhold til de sanktioner, de har været villige til at indføre.
Vi betaler jo stadig rigtig mange penge for russisk gas og russisk olie.
Det er i forhold til et samarbejde i rigsfællesskabet om cybersikkerhed, hvor man jo ikke har tilsluttet sig loven om Center for Cybersikkerhed, ligesom man har i Grønland.
Er det noget, man kunne få en debat om på Færøerne i forlængelse af det her, så vi på tværs af rigsfællesskabet kan få lidt bedre styr på cybersikkerheden?
Edmund Joensen (SP), 2022-05-20:
Altså, jeg synes, der er alt for lidt samarbejde mellem Færøerne og Grønland.
Jeg synes, at begge samfund ville have stor nytte af det, hvis der er samarbejde.
Det er det første.
Når det gælder hvaler og hvalkommissionen, mener jeg, at vores fiskerifolk deltager i de møder om hvaler i vores have.
De deltager i de møder, som det er nu.
Men Færøerne har jo tidligere haft fangst af store hvaler, men det stoppede, jeg mener, det var i 1980'erne, på grund af at de store hvaler var truede, og siden da har man stort set bare taget småhvaler, når de i flokke går ind på fjordene på Færøerne.