runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Tak for det.
Det er ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti er det eneste parti her i Folketinget, der for alvor er optaget af danskernes tryghed og sikkerhed i deres eget land.
Det gælder alt lige fra udvisning af kriminelle udlændinge og en ansvarlig asyl- og indvandringspolitik til vores evne til at træffe selvstændige beslutninger i vores eget land.
Så gælder det ikke mindst vores villighed til at slå hårdt ned på den kriminalitet, der slår revner i vores grundlæggende tryghed.
Det er ikke længe siden, at to teenagere blev idømt blot 6 års fængsel for at have trampet en 52-årig familiefar så voldsomt i ansigtet, at han døde af pulveriserede knogler og blødninger.
Tilbage i maj blev en udlænding idømt 4 års fængsel og en advarsel om udvisning for næsten at hugge hovedet af en 16-årig dreng med en machete.
Tilbage i oktober blev der afsagt dom i en sag om en udlændings voldtægt af en ung kvinde på et hotelværelse.
Straffen var 1 år og 2 måneders fængsel uden udvisning.
I november sidste år slap en libaneser med 2 års fængsel for at tvinge en tilfældig kvinde opsamlet på gaden i Roskilde til oralsex på en parkeringsplads.
Og i august 2021 blev tre udlændinge idømt omkring 3 års fængsel for en grufuld gruppevoldtægt af en blot 15-årig pige.
Spørg jer selv, hvordan I ville have det, hvis det var jeres bror, søster eller ven, der var blevet udsat for det samme.
Vores retssystem er efterhånden en stående vittighed, og her står Dansk Folkeparti som David mod Goliat i kampen for at tilvejebringe bare en my af retfærdighed.
Tak for ordet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-02-20:
Jeg skal hilse fra Konsevative og sige, at de også støtter forslaget.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-02-20:
Tak for det.
Den her tale om en strafreform er jo en genistreg fra regeringens side, for man må desværre konstatere, at det fuldstændig afvæbner store dele af oppositionen i forhold til at kommentere på og tage stilling til den åbenlyse skævhed, der er i retstilstanden for almindelige danske borgere.
For regeringen kan nu udskyde en strafreform til slutningen af valgperioden, og så kan man igennem hele valgperioden sige: Vi kommer med en strafreform, der kommer til at skærpe straffene markant, så I kan vente og se.
Og på den måde har man afvæbnet oppositionen igennem en hel valgperiode.
Så lette er vi ikke at snyde i Dansk Folkeparti.
Vi står på borgernes side i de her sager, og hvis regeringen virkelig kerede sig om danskernes tryghed og sikkerhed i deres eget land, lancerede man jo den strafreform eller forhandlingerne om den allerede nu.
Jeg vil gerne spørge ministeren om noget.
I gamle dage var det sådan, at man blev løsladt for god opførsel, men i dag er det faktisk sådan, at princippet er vendt, hvilket nærmest vil sige, at hvis ikke man prøveløslades efter to tredjedeles straf, skyldes det, at det er blevet bedømt som utilrådeligt.
Synes ministeren, at det er rimeligt, at man, som i de eksempler, jeg lige har nævnt, hvor folk får 1 eller 2 års fængsel for voldelige overfald og voldtægter, skal løslades efter to tredjedeles straf, og er det noget, regeringen har tænkt sig at kigge på i den forestående strafreform?
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-02-20:
Jeg vil høre noget, når vi nu har muligheden for at få bare lidt debat her i Folketinget om drikkevand.
Jeg tror sådan set, at Alternativet og Danmarksdemokraterne er rimelig enige om, at vi gerne vil have rent drikkevand i Danmark.
Men jeg kan bare huske, at det jo ikke er så forfærdelig længe siden, at netop Alternativet var ude med et udspil til 43 mia. kr., tror jeg.
Det er jo ikke noget, der sker hver dag – heldigvis, for så gik Danmark bankerot, hvis det var virkeligheden hver dag i kongeriget.
Men ikke desto mindre kom ordførerens parti jo med et forslag om at bruge 43 mia. kr. på det, og der kom man bl.a. med et ønske om at lave en lov, som skulle gøre det ulovligt at tage penge for drikkevand på danske restauranter.
Der vil jeg bare gerne høre, om det stadig væk er Alternativets holdning, at man vil lovgive om, at der ikke må tages penge for at levere drikkevand på restauranter – og heller ikke, selv om der kommer isterninger og citroner i.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-20:
Jeg bliver nødt til at korrigere hr. Mikkel Bjørn, for det, han siger, er jo simpelt hen ikke korrekt.
Regeringen er da om nogen optaget af, at udvisningsdømte udlændinge skal afsone deres fængselsstraffe uden for Danmark.
Det var af samme årsag, at den tidligere regering forhandlede en aftale hjem med Kosovo om 300 fængselspladser, der er placeret i et fængsel dernede.
Så sent som i mandags og tirsdags i sidste uge, i vinterferien, var jeg på besøg i Kosovo for at drøfte, hvor langt man er med ratifikationen af den aftale.
Det kommer til at ske, og regeringen arbejder målrettet på, at det kommer til at ske.
Det er jo mere, end hvad man sige om det, der blev gjort, dengang hr. Mikkel Bjørns parti igennem næsten halvandet årti selv sad med meget, meget stor indflydelse på dansk politik.
Sascha Faxe (ALT), 2024-02-20:
Det at tage drikkevand for givet tror jeg det er rigtig mange år siden vi har gjort.
Jeg vidste, hvad nedsivning var, inden jeg startede i skole, og til dem af jer, der kigger med deroppe, vil jeg sige, at det er mange år siden, jeg startede i skole.
Så derfor er det jo på høje tid, at vi får gået om bord i et drikkevandsdirektiv, der bliver omsat til dansk lovgivning.
En af de helt store udfordringer – og det er jo også noget af det, der er blevet sagt i høringssvarene – er, at meget af det er på minimumsimplementeringsniveau, og at der er nogle upræcise ting i det.
De seneste uger, i snart et par måneder, har vi haft en sag om et jordskred i Randers, som ministeren og også mange af os andre har brugt vanvittig meget tid på.
Og mange af de udfordringer, vi står med som Folketing, og som også Randers Kommune står med, vedrører, at vi, da vi tilbage i 2007 og 2008 skulle implementere EU's direktiv om miljøskader, lavede en minimumsimplementering, der simpelt hen blev for kompliceret; den indeholdt for mange dele og tog ikke højde for de ting, som vi står med.
Der var dengang et ekspertudvalg, der kom med nogle forslag til, hvordan vi kunne undgå det, og havde vi implementeret det, så havde vi sandsynligvis ikke stået med de udfordringer, vi står med i dag.
Vi ser, at de høringssvar, vi har fået, igen nævner f.eks. kommunens rolle, der ikke er tilstrækkelig specificeret.
Som det er blevet nævnt før, har vi en udfordring med de private brønde.
Jeg er fra landet og kender rigtig mange private brønde, og jeg kender også mange af dem, der ikke nødvendigvis har været særlig sunde at drikke af, men det gjorde vi alligevel.
Og så er der også nogle uklarheder i ressortfordelingen, bl.a. mellem nogle ministerier såsom Miljøministeriet og Social-, Bolig- og Ældreministeriet.
Så derfor tænker jeg, at det ville være rigtig, rigtig godt, hvis vi faktisk gav os selv den gave og gav fremtidens generationer den gave i forhold til drikkevandet, at vi gav os tid til at lytte til det her og lave en grundigere implementering.
Og det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi godt kunne tænke os, at der også blev tænkt i, hvordan vi sikrer, at der ikke bliver sprøjtet tættere på boringer.
Skal vi lave nogle grundvandsparker?
Det ville være rigtig oplagt at tage med i det her.
Men det vigtigste er, at vi simpelt hen ikke får lavet noget, som ikke virker i fremtiden.
Vi tænker, at det virker et par år, men lige pludselig står vi med en sag af lige så stor en størrelse som den, vi nu ser i Ølst, og det ville være rigtig, rigtig ærgerligt.
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-20:
Jeg er meget enig i, at vi ikke bare skal ankomme med endnu flere opgaver til skolelærerne.
Jeg synes i forvejen, at den danske folkeskole løser vel rigeligt problemer i vores samfund.
Nogle af de aktuelle historier viser også, at udfordringer, der ikke nødvendigvis er skolens skyld, alligevel ender med at blive skolens opgave.
Vi foreslår også i vores udspil at fjerne en række af de bindinger, der er i den eksisterende lovgivning.
Ud over læreplanerne er der også bare en masse proceskrav i den eksisterende lovgivning, som vi ønsker at fjerne og sige man må beslutte lokalt.
Derudover vil vi jo gerne afsætte flere ressourcer.
Vi har fremlagt økonomi til det, og vi sidder og forhandler det nu, så vi er sådan set enige i, at særlig de elever, der har det sværest, er der behov for at kunne give noget ekstraordinært, særlig i dansk og matematik, for at de ikke bliver koblet af folkeskolens øvrige fag.
Derudover er det vores ambition, at kommunerne kunne aftale, at nogle af de efteruddannelsesmidler, der er i skolen, skal bruges på klasseledelse og specialpædagogik, fordi der er nogle udfordringer i skolen i dag, som for mange lærere ikke er i stand til at håndtere, fordi kompetencerne eller rammerne til det ikke er til stede.
Det handler bl.a. om elever med særlige behov, som der er nogle lærere der står ret alene med.
Anne Hegelund (EL), 2024-02-20:
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, hvordan regeringen vil sørge for, at der bliver bedre arbejdsforhold, mere tid og mere plads til at inddrage eleverne, hvis ikke der skal sendes flere penge.
Jeg tænker ikke, at det er nok, at der bliver ryddet op i stram styring og læringsmål, når lærerne derude oplever, at de ikke har tid nok til at forberede sig eller til overhovedet at få det til at hænge sammen, som det ser ud nu, hvor der også er så mange lærere, der forsvinder fra folkeskolen.
Er der andre ting, man kunne forestille sig der skulle ryddes op i?
Nu har jeg nævnt prøver, tests og eksamener, og ja, I vil gerne rydde op i læringsmål, men var der nogen andre ting, man kunne rydde ud i, sådan at der ikke bare kommer en liste med flere opgaver til lærerne og en af dem også bliver mere inddragelse af eleverne?
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-20:
Jeg kender ikke lige den undersøgelse om 1.000 færre lærere.
Jeg ved, at der ikke er masser af arbejdsløshed blandt skolelærere i Danmark.
Så om det er et udtryk for, at der er kommet færre uddannede lærere i folkeskolen eller mindre personale i folkeskolen, ved jeg ikke.
Mit bedste gæt er nok, at det mest handler om det sidste.
Det er også en udfordring, men det er dog en anden udfordring, end hvis der gik masser af arbejdsløse lærere rundt og bare ikke var ansat.
I øvrigt vil vi gerne forholde os til rammerne.
Vi har som sagt afsat ekstra økonomi til anlægsrammen, altså til nye faglokaler, og til ekstra personale.
Vi bliver også bare nødt til som politikere at kigge hinanden i øjnene og sige, at der ligger 92 tusindkronesedler foran hvert eneste barn i den danske folkeskole i gennemsnit.
Kan vi ikke lave kvalitet for det?
Det skal vi simpelt hen kunne lave kvalitet for, uden at svaret bliver, at der skal lægges et par ekstra sedler oven i bunken.
Det er mange penge.
Det skal vi kunne levere kvalitet for.
Lotte Rod (RV), 2024-02-20:
Men min og Radikale Venstres pointe er, at vi skal gøre begge dele.
Vi har lige haft værdiformålsdiskussionen i dag.
Men samtidig skal regeringen da tage alvorligt, at der på 1 skoleår er blevet 1.000 færre lærere.
Hvad er regeringens holdning til, at mens vi vil alt det her gode, er virkeligheden derude, at lærerne kommer til at løbe stærkere?
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-20:
Jamen vi vil gerne forholde os til det.
Vi mener, at faglokalerne har en for ringe standard, og at de ikke er i stand til at møde de ønsker, vi har, i forhold til at der skal kunne være mere undervisning i faglokaler.
Derfor er der afsat over 2,5 mia. kr. over 3 år til at styrke faglokalerne i folkeskolen.
Vi mener også, at der er behov for flere ressourcer til at ansætte flere folk, og derfor har vi også lagt et udspil frem med noget ekstra økonomi til bl.a. undervisere, der skal kunne hjælpe de elever, der har det sværest i dansk og matematik.
Så det er ikke, fordi vi ikke mener, at rammerne skal styrkes.
Det er blot, fordi de pædagogiske diskussioner og indholdet fortaber sig, hvis den eneste diskussion, der kommer, er om de økonomiske rammer omkring skolen.
Så får vi en fattig diskussion, og så kommer vi heller aldrig i mål.
For hvornår er nok nok?
Hvis ikke det er 92.000 kr., hvornår er det så, at vi føler os i stand til at drive en kvalitetsskole?
Det burde man faktisk kunne gøre for den økonomi, der er nu.
Anne Hegelund (EL), 2024-02-20:
Tak for svaret.
Jeg synes jo også, det lyder som et godt skridt på vejen til at løfte kvaliteten i folkeskolen.
Hvis man spørger lærerne, hvordan det er at være lærer ude i folkeskolen, tænker jeg, at langt de fleste ikke tænker, at det er vildt gode arbejdsforhold.
Så tror I, at det her løft er nok til, at der kommer flere lærere derude?
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-20:
Man har jo allerede en mulighed for at få indflydelse på sin hverdag gennem elevrådet og gennem deltagelse i undervisningen.
I min tale har jeg ikke nævnt noget om straf.
Det er ordførerens eget ordvalg.
Det, vi taler om, er myndige voksne, der skaber struktur, rammer, regelmæssighed og ro, hvilket er så afgørende for børn i dag.
På nogle skoler svigter man totalt, og derfor har vi disse ulykkelige sager rundtomkring i landet.
Lotte Rod (RV), 2024-02-20:
Noget af det er vi jo simpelt hen bare fuldstændig uenige om.
Jeg mener jo ikke, man skal straffe elever for at reagere på nogle rammer.
Jeg synes jo, man så skal lave rammerne om.
Lotte Rod (RV), 2024-02-20:
Der er ligesom tre niveauer af politik.
Der er formål og værdier, der er reglerne, og så er der rammerne.
Når folkeskolereformen var så stor en fejl, var det, fordi man lavede alle mulige regler, men svigtede både i forhold til formålet og rammerne.
Vi skal både lede mere i forhold til formålet, og vi skal lave nogle ordentlige rammer.
Derfor er det jo tankevækkende.
I dag har vi sådan en fin debat om værdierne.
Vi er otte ud af ni partier her i Folketingssalen, som taler varmt for vigtigheden af, at elever får mere indflydelse på deres undervisning; det har en værdi i sig selv.
Men samtidig er virkeligheden derude jo bare, at der er 1.000 færre lærere end sidste skoleår – det har vi lige fået nyheden om i dag.
Altså, der er forsvundet 1.000 lærere.
Derfor bliver regeringen jo nødt til at forholde sig til, om der er de rette rammer, for at det i virkeligheden kan lade sig gøre.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-02-20:
Jamen det er altid et problem, når der er sådan et høringsnotat, som er for teknisk og for langt.
Jeg synes, det her lovforslag om at implementere et EU-drikkevandsdirektiv er nødvendigt, men det kunne jo være interessant, hvis vi ville gøre det bedre end det, der er fremlagt i lovforslaget her.
Jeg synes, at høringssvarene lynhurtigt kommer ind på, at det er andre emner, man egentlig gerne vil gøre mere for, så vi kommer frem til at sikre vores drikkevandsressourcer i højere grad ved at beskytte vores grundvand.
Skal det så forstås sådan, at det kan vi altså ikke sådan lige fastsætte i det her lovforslag, men at vi skal tage det i en anden ombæring, og at det her i højere grad er et spørgsmål om at sætte normer for, hvad det er for nogle materialer, man bruger i vores drikkevandsforsyning?
I det her lovforslag har man også relateret sig til, i hvilket omfang man i det offentlige rum har adgang til vand.
Jeg synes, det er noget overdrevet.
Det er faktisk færre og færre steder, der er adgang til rindende vand, som man gratis kan tage.
Det er sådan set mere plastikflaskerne, der har overtaget det hele, og det er jo egentlig ikke rimeligt.
Der henvises til, at man kan gå på biblioteket og få noget vand.
Er det det, vi skal bruge vores biblioteker til, nemlig at sikre vand til de hjemløse eller dem, der er blevet tørstige?
Jeg synes, det er lidt spøjst.
Som det ligger nu, kan vi tilslutte os det, idet vi noterer os, at det mere er et spørgsmål om at forholde sig til, hvad det er for en slags rør, man bruger i drikkevandsforsyninger, og ikke det mere overordnede med, hvordan vi sikrer vores grundvandsressourcer i fremtiden.
Så med de ord kan vi tilslutte os lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2024-02-20:
Det er aldrig godt nok, men jeg synes godt, at vi allerede i dag kan være stolte af vores folkeskole, selv om vi ikke er tilfredse med den.
Det er jo en god dansk disciplin at tale om de toge, der ikke går tiden, og dermed også om alt det, der ikke fungerer i folkeskolen.
Men der er masser, der fungerer i den danske folkeskole.
Der er tusindvis af lærere, der går glade på arbejde.
Der er tusindvis af børn, der kommer glade hjem fra skole.
Der er masser, der fuldfører folkeskolen og har været glade for at gå der, starter på en ungdomsuddannelse og får et godt liv.
Det er dog hovedfortællingen, og så har vi så nogle udfordringer, vi skal have håndteret.
Jeg synes, det er fint, at vi politikere bruger tiden på at diskutere problemerne, men nogle gange kan jeg også godt blive lidt træt, hvis jeg åbner en avis og kan læse om den store krise i folkeskolen.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-02-20:
Der skal også fra Danmarksdemokraternes side bydes velkommen til det lovforslag, som miljøministeren har sendt til behandling her i Folketinget i dag.
Det er jo ved at være et par år siden, man lavede de her aftaler i forhold til det nye drikkevandsdirektiv, og det er jo sådan set også, som andre ordførere også har været inde på, sund fornuft hele tiden at have et vågent øje på, hvordan det går med sikringen af rent drikkevand i hele Danmark.
Med det her lovforslag introduceres den risikobaserede tilgang i hele vores vandforsyningskæde, helt fra indvindingen af vandet, og indtil det ender i forbrugernes taphaner.
Så med lovforslaget får vi en bedre sikring, vi får bedre kontrolmuligheder, og vi får også en bedre sporing, hvis det alligevel skulle ske, at det går galt.
Så på den baggrund hilser vi det i Danmarksdemokraterne velkommen, men jeg vil så også, hvis man nu også skal prøve at kigge lidt efter håret i suppen, sige, at det jo, som Liberal Alliances ordfører også var inde på, er lidt tragikomisk, at vi overhovedet skal til at lovgive omkring de her kortlægninger af drikkevandet forskellige steder her i Danmark, og hvorhenne man kan få drikkevand.
Hvis vi kigger på, hvordan det er gået igennem de senere år, så kan vi også se, at man har lukket toiletter, hvor der også er håndvaske med drikkevand, på togstationer, i caféer, på posthuse, på busstationer og alle mulige andre steder, og at vi så nu skal til at lede efter dem igen.
Danmark er jo ikke et land, hvor folk dør af tørst, hverken når det drejer sig om det, der er alkohol i, eller det, der er helt gratis og lige fra vandhanerne.
Skal vi nu til at lave en grundlæggende kategorisering af vores frie, liberale adgang til vandhaner, lige fra vandhanerne på Gråbrødre Torv, Kongens Nytorv og Helsingør Torv og til alle mulige andre skøre steder her i Danmark, så virker det sådan lige en kende for morsomt.
Men jeg synes måske også godt, at vi kunne kigge lidt på, om vi nu er ved at skabe en administrativ byrde, som vi egentlig ikke behøver at tage på os, i forhold til at kortlægge omfanget af gratis vandtapning rundtomkring i det ganske danske land.
Men ellers hilser vi det velkommen, og vi støtter lovforslaget.
Carl Valentin (SF), 2024-02-20:
Tak, formand.
Der er også grund til at være i godt humør.
Fru Pia Olsen Dyhr har 10-årsjubilæum, og det var jeg lige til, og det var derfor, jeg kom løbende ind.
SF er selvfølgelig positive over for at gennemføre EU's miljølovgivning og ikke mindst, at det skal ske i tide, således at vi undgår åbningsskrivelser og det, der er værre.
Vi er generelt positive over for indholdet af det, der ligger her.
Vi bemærker, at det ikke er meningen, at ministeren skal kontrollere kommunernes indsats gennem indsatsplaner m.v., men alene modtage disse med henblik på rapportering til EU.
Så vi har tænkt os at høre, hvad ministeren vil gøre over for de kommuner, der ikke vedtager eller afleverer f.eks. indsatsplaner og risikoanalyser m.v., hvilke sanktionsmuligheder ministeren har, og om ministeren egentlig er tilfreds med primært at være sådan administrator af EU-direktiver.
Forslaget burde rette op på, at de helt små forsyninger ikke er omfattet af den nuværende lovgivning, fordi kontrol af drikkevand hos private brøndejere blev fjernet tidligere.
Mange mennesker, der forsynes med vand fra små anlæg, kan i dag drikke sundhedsskadeligt vand, uden at hverken myndighederne eller borgerne er klar over det.
Grænseværdierne er overskredet for pesticider, nitrat og bakterielle parametre i 68 pct. af de 628 undersøgte anlæg.
I det hele taget burde regeringen være længere fremme i skoene, synes vi.
Det er ikke nok at henvise til igangværende undersøgelser af problemets omfang, efter at kommunerne som forventet ikke har sikret de boringsnære beskyttelsesområder gennem frivillige aftaler.
Vi ved nok, til at vi kunne gribe ind, uanset om vi kalder det indvindingsområder eller tilstrømningsområder.
Fremover skal områderne enten bruges til økologisk landbrug eller udlægges til natur, så driften ikke belaster drikkevandet.
Vi burde indføre det krav, mens vi samtidig gennemfører ændringerne i drikkevandsdirektivet her.
Tak for ordet.
Og så skulle jeg hilse fra Radikale og sige, at de også støtter det.
Erling Bonnesen (V), 2024-02-20:
Tak for det.
Lovforslaget her handler, som det også glimrende er gennemgået af den foregående ordfører, om gennemførelsen af drikkevandsdirektivet.
Så det er et ret teknisk lovforslag, men det er et godt lovforslag, så derfor støtter vi selvfølgelig også lovforslaget.
Anne Paulin (S), 2024-02-20:
Tak for det.
I dag behandler vi L 102, som handler om at gennemføre drikkevandsdirektivet i en dansk kontekst.
Formålet er helt overordnet at sikre en bedre beskyttelse af vores drikkevand, og at vi alle sammen har adgang til sundt og rent drikkevand.
Men der er også nogle nye elementer i lovforslaget, der f.eks. sikrer et større fokus på og kontrol med, hvordan vandrør, samlinger og haner i bygninger kan påvirke vandets kvalitet og f.eks. medføre bakterier som legionella.
Lovforslaget indeholder derfor også nye fælles EU-krav til de materialer, som benyttes i vandforsyningen ude hos forbrugerne.
Ligeledes kommer der også fælles EU-standarder, der skal sikre kvaliteten af behandlingskemikalier og filtermedier til brug ved rensning af drikkevandet.
Det er nogle af elementerne i det her lidt tekniske lovforslag, som skal være med til at styrke vores drikkevandsbeskyttelse yderligere.
Lovforslaget kan naturligvis ikke stå alene, men skal jo ses i sammenhæng med det lovforslag, vi snart skal behandle, om de boringsnære beskyttelsesområder samt det arbejde, der er sat i gang med at kortlægge de danske drikkevandsressourcer for at sætte ind med mere målrettet beskyttelse der, hvor det giver bedst mening.
Rent vand i hanen er noget af det vigtigste, vi har, og som vi skal passe utrolig godt på.
Derfor støtter Socialdemokratiet også L 102 og ser frem til den videre behandling af lovforslaget.