runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-16:
Jeg vil gerne spørge ind til lgbt-problematikken.
Som Trivselskommissionen får fremhævet, er det en af de fire grupper, hvor vi ser en markant mistrivsel, og her blandt lgbt+-eleverne er det dobbelt så mange, der har en lav livstilfredshed, og kommissionen er, synes jeg også, mellem linjerne ærlige omkring, at de ikke helt ved, hvad man skal gøre.
Det er jo 10 pct. af den danske befolkning, der er lgbt+-personer, og jeg tror, at meget af den mistrivsel, man oplever senere i voksenlivet, starter i skolen.
Så jeg synes, det er centralt, at vi får gjort noget ved det, og jeg tror i virkeligheden også, at noget af det lidt er en kulturudfordring, og at det ligesom med fritidslivet er svært at regulere herfra.
Det, jeg egentlig vil spørge ministeren om, er, om ministeren på trods af at kommissionen ikke er så konkret, alligevel vil tage det op i forhandlingsrummet sammen med os partier.
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-16:
Ligesom Socialdemokratiets ordfører vil jeg godt understrege, at vi er meget optaget af alle medborgeres trivsel og også af lgbt+-personernes.
Det, som jeg selv sad og tænkte på, da diskussionen kørte, og jeg lyttede til den, var, at jeg tror, vi skal passe på med, at medicinen bliver udskrevet til specifikke grupper af befolkningen, altså at vi så her har en politik til folk med anden etnisk baggrund, der er i mistrivsel, at vi her har noget til de homoseksuelle, og at vi her har noget til fynboerne, men at vi netop bygger på det almene i samfundet.
Så spørgsmålet er for mig mere, om der er nogen barrierer for, at unge med lgbt-baggrund kan få et fritidsjob, at de kan gå til spejder, eller at de kan føle sig veltilpas i 1. g på det lokale hhx-gymnasium, end det handler om at etablere nogle særskilte tilbud, der taler til de mennesker, som om de har behov for noget særligt.
Jeg tror snarere, at vi – generelt også af hensyn til ligestillingen – har behov for noget alment.
Men er der nogle barrierer for, at de kan indgå i det almene på lige vilkår med andre, så er jeg meget interesseret i at diskutere det, og det er der jo helt sikkert.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-16:
Tak til ministeren for svaret, og jeg er sådan set enig i, at det, der er behov for her, ikke sådan er specialbyggede tilbud.
Det kan måske godt være, at der er er brug for nogle indsatser til LGBT+ Danmark og nogle af deres aktiviteter, men jeg tror faktisk, at det vigtigste netop er det, jeg var inde på før, altså at det er en kulturudfordring.
Det er jo, fordi man som lgbt+-person i Danmark stadig bliver set på som mærkelig, og man ikke kan spejle sig selv i kendte mennesker eller film og kunst osv.
Så derfor tror jeg også, det bliver noget svært at regulere det herfra, men at vi også bliver nødt til at sætte os sammen med parterne, altså arbejdsgiverne, eleverne selv og lærerne, og finde ud af, hvad der skal til.
Karina Adsbøl (DD), 2025-05-16:
Jeg vil bare lige kort sige tak til ministeren for talen.
I forhold til det med skærmene: Er ministeren så ikke enig i, at det sådan set er vores egen skyld?
Skærmene er jo blevet proppet ind i skolerne, iPads er også blevet proppet ind, og der er også det med rollemodellerne.
Mange kigger også på de voksne, og det er i dag ikke kun de unge, der sidder med deres skærm, men det er jo netop hele vejen rundt, og det gør vi alle sammen.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-16:
Tusind tak.
Jeg glemmer det altid.
Og tak til ministeren for svaret.
Jeg har i hvert fald selv tænkt, at jeg ikke er stor fan af centralisering, men at jeg synes, vi har en klar udfordring her.
Så måske man i hvert fald skulle kigge på i en eller anden grad at professionalisere det her lidt mere, sådan at man virkelig har nogle mennesker siddende til at give de her tilladelser, som virkelig kender lovgivningen ned til mindste detalje.
Så kunne jeg godt tænke mig at stille et lynhurtigt spørgsmål, nu tiden løber: Mener ministeren ikke også, at der er en eller anden form for skævvridning, når man som ejer af noget jord kan tjene rigtig, rigtig mange penge på at modtage jord, som der måske eller måske ikke er noget i, der ikke skulle være der?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Jo, det er jeg faktisk helt enig i
Jeg mener, det er helt tydeligt i nogle af de sager, der har været oprullet af de her graverjournalister, som det hedder, altså de her journalister, som har lagt de her sager frem for offentligheden og dermed også for os politikere; det er jo sager, hvor det egentlig er veldokumenteret, hvad det er for noget jord, og det er forurenet jord, der forlader en kommune.
Det kender vi godt til.
Det er der desværre alt for meget af Danmark, altså forurenet jord, og i det øjeblik, det krydser kommunegrænsen, er det nærmest forsvundet.
Og det vil sige, hvad skal man så gøre som modtagerkommune, uanset hvad man har af ressourcer, og hvad man har af dygtige medarbejdere?
Det er derfor, at vi simpelt hen er nødt til at have en meget, meget stærkere kontrol med flytning af jord.
Hvad er det for noget jord, der flyttes?
Og hvor flyttes det hen?
Jeg mener, at man er prisgivet som modtagerkommune, hvis ikke man kan få fat i de oplysninger.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-16:
Tusind tak.
Og også tak til ministeren for at være åben over for det her.
Jeg er sådan set enig i det, der bliver sagt af fru Leila Stockmarr, om, at der jo burde være sket noget for mange år siden.
Men lad os da være positive over, at der så endelig virker til i hvert fald at være lidt hul igennem.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren til noget af det, som ministeren siger i forhold til kommunerne.
For noget af det, jeg i hvert fald er stødt på, når jeg har gravet mig ned i det her, er, at der er rigtig mange kommuner, tror jeg, som har nogle ansatte, som ikke nødvendigvis har kompetencerne.
Så mener ministeren ikke, at et af problemerne jo også er, at kommunerne ikke har mulighed for at have de samme kompetencer i forhold til f.eks. selskaberne?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Det arbejde, som jeg har sat i gang, og som Miljøstyrelsen udarbejder, og hvor de hører både eksperter og kommuner og andre, handler om den forurenede jord og at få forebygget, få opdaget og få øget sporbarheden af transporten med jord generelt og så også forurenet jord.
Hvad angår planloven, og at man vil gå ind og ændre planloven, som er fra 1970'erne, som jeg mener den er, hører planlovsdiskussioner til ovre i By-, Land- og Kirkeministeriet for byer og landdistrikter – det er planlovsministeriet.
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Jeg synes faktisk, debatten mellem DF's ordfører og ministeren også bar præg af, at ministeren også synes, at det er noget, vi sådan nationalt skal hjælpe med.
Helt præcis ser jeg stadig væk det her med, at vi kan finde ud af, hvor jorden er henne, og at man kan spore den.
Så derfor tror jeg stadig væk på den løsning.
Men jeg skal selvfølgelig se udfoldet hundrede procent, hvad der er inde i løsningen.
Men jeg ser det, og hvis det ikke kan rummes, synes jeg klart at vi skal prøve at understøtte kommunerne endnu mere, hvis vi kan det.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-16:
Jeg mener i hvert fald, at af de eksempler, der har været, kan vi se, at der har man brudt reglerne og scoret en stor profit, og det var det, jeg forsøgte at redegøre for i min tale her, altså i forhold til at det simpelt hen ikke går.
Hammeren skal falde over dem, der spekulerer i den her form for snyd, for miljøet og naboerne er dem, som lider under det her, og den skal falde mere effektivt og også tilstrækkelig hårdt til, at man bliver afskrækket fra at spekulere i på den måde at snyde med målinger, med forurenet jord og med de tilladelser, man har fået.
Det mener jeg ikke der kan være nogen som helst tvivl om.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Tak, og også tak til ministeren for at forholde sig relativt konkret til de mange forslag, vi er kommet med.
Nu startede jeg med at være venlig, og det vil jeg også gerne fortsætte med at være.
Jeg synes, at det er rigtig positivt, at der sker noget fra myndighedernes side og fra regeringens side på det her område, men det er jo heller ikke en hemmelighed, at der skulle være sket noget for længst.
Det har sit eget drama, og det skal vi have et samråd om, i forhold til at det er klart, at der har ligget anbefalinger internt i systemet, man ikke har reageret på.
Der er blevet råbt op fra kommunernes side og fra borgernes side i årevis, skulle jeg til at sige, og det er først nu her på bagkant, at der bliver sat gang i arbejdet.
Det er selvfølgelig problematisk, for så kunne meget af det her jo meget vel være undgået.
Jeg gerne spørge ministeren om noget konkret.
En del af det, der er blevet afdækket i de mediesager, der har været, har jo været det her med, at jordejere, men også transportører tjener styrtende med penge på det her system, både den lyssky del, hvor der måske bliver brudt regler, men måske også den del, hvor man faktisk dumper jord efter en tilladelse, man har fået, og jord i den mængde, man har fået.
Mener ministeren, det er hensigtsmæssigt, at profit er en motor i forhold til håndteringen af jord?
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Jeg har virkelig set frem til, at vi skulle tale om det her i dag, for det er jo virkelig blevet til noget, der fylder meget for mange danskere, for mange borgere, men også for os på tværs af partierne i Folketinget, og det er jo rigtig positivt.
Derfor vil jeg også indlede med at sige om det her beslutningsforslag, at da vi satte os ned og begyndte at lave det i Enhedslisten og spurgte forskellige eksperter, hvad det er, der skal til for at få styr på det her område, så var det nogle af de her ting, der blev peget på.
Så jeg håber, at vi i dag – også selv om man ikke kan bakke op om alle forslag – kan se det som en anledning til at få en god samtale om, hvad der skal til for at komme de her problemer til livs, som vi alle sammen, tænker jeg, er enige om er et problem, ikke mindst på baggrund af de seneste måneders mediedækning og afsløring af de massive problemer med dumpning af jord, som endda kan være forurenet.
Så det var bare for at åbne med at sige, at jeg selv går til det her med et meget åbent sind og også glæder mig til at høre, hvad I andre partier har af forslag til, hvad der skal til for at komme de her problemer til livs.
Men selvfølgelig står vores beslutningsforslag ved magt, i den forstand at det er det, Enhedslisten mener vil være den rigtige vej at gå, hvis vi virkelig skal have taget livtag med problemerne.
Tak for det svar, som jo ikke helt besvarede spørgsmålet om, hvorvidt ministeren er villig til at se på, at en del af løsningen kunne være, at der ikke skulle være så stor spekulationsmuligheder i det her.
Den må vi tage videre.
Som ministeren også sagde, er der sat gang i en politisk proces, hvor vi også som partier i Folketinget er blevet orienteret om, hvad myndighederne sidder og kigger på lige nu.
Og noget af det, der er klart, er, at hele den del, der handler om terrænregulering, som også handler om planloven, og det krydsfelt, der er mellem planloven og det, at man faktisk har et system, der tillader terrænregulering eller jordforbedring, også er mulig forurening.
Kan ministeren bekræfte, at det myndighedsarbejde, der er i gang, kun ser på den del, der falder under miljøministerens ressort, og kun handler om forurenet jord og ikke terrænregulering?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Tak for det.
Jeg synes, vi startede sådan et positivt sted, og ministeren går op på talerstolen og siger, at vi skal have fundet en løsning, og en af de der store problemstillinger, der var, var, at der, lige så snart en lastbil kom over kommunegrænsen, var et sort hu.
Så har jeg også nogle af min kolleger, der siger, at de kan se, at der er en grænse mellem de forskellige ministerier, og det skal man da også lige have løst, og så er vi tilbage ved, at regeringen siger, at det faktisk slet ikke er relevant.
Altså, det er den der interne regeringsmæssige kommunegrænse, hvor man skal have lov til at have de her sorte huller, for så kan man snakke og ikke gøre noget.
Det er jo ikke dobbeltmoralsk, for man har jo ikke rigtig lovet at gøre noget; man har snakket om, at der måske sker noget.
Men det er da underligt, at man godt kan se splinten i sin broders øje, men ikke bjælken i sit eget øje.
For det havde da, som SF også var fremme med, været noget af det mest logiske, at ministeren her havde sagt: Der er måske noget i forhold til planloven, det er ikke mit ressort, så jeg sørger da lige for, at alle relevante ministre tager det seriøst.
Kan ordføreren slet ikke se det problem?
Pernille Vermund (LA), 2025-05-16:
Utvivlsomt.
Jeg synes jo som ordføreren selv, at det er meget bemærkelsesværdigt, at vi nu finder ud af, at ministeren har ligget inde med nogle anbefalinger i relativt lang tid om at opdatere reglerne, uden at der er handlet på det, og uden at man har givet de medlemmer af Folketinget, som har beskæftiget sig med det her, besked om det.
Derfor har vi jo også sammen et samråd her den 11. juni, så vidt jeg husker, om den sag.
Så det er vi helt enige i.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Mange tak til ordføreren for imødekommenheden.
Jeg ved også, det er noget, der fylder hos Liberal Alliance, og vi vil meget gerne diskutere en beretningstekst, hvor vi kan få så mange som muligt med i, hvad vi kan blive enige om, også for at få lagt et fælles pres på regeringen.
En ting, vi måske ikke har talt så meget om, er, at der også er en udfordring med, hvad man kontrollerer jorden for.
I det, der er blevet udrullet af DR, er det også kommet frem, at der har været anbefalinger internt i systemet om, at man måske også skulle have tjekket for f.eks. PFAS.
Mener ordføreren også, at det ville være hensigtsmæssigt for vores miljø, at man også så på at lave en kontrol, der inkluderede en kontrol af PFAS?
Pernille Vermund (LA), 2025-05-16:
Tak til Enhedslisten for et – nu står jeg her og kigger, men jeg kan ikke se ordføreren – vigtigt, grundigt og på det lange stræk godt beslutningsforslag.
Konkret foreslås det, at Folketinget skal pålægge regeringen inden udgangen af 2025 at gennemføre en gennemgang af den relevante lovgivning og nuværende praksis med det formål, at forbedre kontrollen med håndteringen af forurenet og potentielt forurenet overskudsjord fra bygge- og anlægsprojekter.
I Liberal Alliance er vi meget enige i, at der er behov for at styrke kontrollen.
Det har de seneste måneders mange sager om miljøsvineri ved håndtering af jordflytninger tydeligt vist.
Det er også klogt at flytte ansvaret for området væk fra kommunerne og op på et niveau, hvor man kan håndtere sager, der ofte krydser kommunegrænser.
Det er åbenlyst, at vi i Danmark ikke skal importere forurenet jord og byggeaffald fra udlandet, som ikke kan genanvendes, eller som indeholder miljøfarlige stoffer.
Men der er desværre også elementer, som vi i Liberal Alliance ikke kan støtte.
Det drejer sig bl.a. om kravet om, at jord skal deponeres på samme grund, som det er opgravet.
Og så savner vi en finansiering af forslaget, som alt andet lige vil blive dyrere i såvel offentlig administration som i gebyrer for virksomheder og boligejere.
I Liberal Alliance kan vi derfor ikke støtte forslaget i den nuværende form, men vi vil meget gerne være med på at lande en beretning, hvis forslagsstillerne er indstillet på det, og vi vil endnu en gang takke Enhedslisten for det her vigtige forslag, som med regeringens og ministerens svar med al tydelighed viser, at der er behov for at sætte lidt fut under nogle, der sidder med ansvaret.
Tak for ordet.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Jeg har også lovet at sende det over, og det gør jeg gerne snarest, og så må vi se, om vi kommer først.
Thomas Monberg (S), 2025-05-16:
Jeg vil sige tak for ordførertalen, for jeg synes faktisk, den var utrolig konstruktiv, fordi man kommer med en masse gode forslag og siger, at vi skal debattere det her.
Jeg synes også, det er fornuftigt, for som ordføreren for Enhedslisten også var inde på i begyndelsen, er det meget vidtgående, og det er et katalog, vi skal arbejde med.
Vi er rigtig glade for det i Socialdemokratiet, og vi ser frem til den videre debat.
Så tak for talen.
Pause Pause (Pause), 2025-05-16:
Mødet er udsat.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Tusind tak til Enhedslisten for at fremsætte et beslutningsforslag om et vigtigt og ikke mindst højaktuelt emne, nemlig jordforurening.
I de her år hører vi desværre om alt for mange, som med fuldt overlæg tjener penge på at skade vores fælles miljø, og som slipper alt for let fra det, og vi læser for mange historier i pressen og hører for mange fortællinger fra borgerne og vores kommunale kolleger om forurenet jord, der bliver dumpet på steder, hvor det truer både drikkevand, landbrugsjord og naturområder.
Vi har set jordskred, hvor de ansvarlige har ignoreret enhver form for sund fornuft, alene for at opnå profit.
Det er ikke bare lovbrud, det er en dybt asocial adfærd, og det er noget, der truer vores fælles fremtid.
Men det krænker ikke bare retsfølelsen.
Det undergraver den grønne omstilling, for mens vi på den ene side investerer trecifrede millionbeløb i naturgenopretning og oprensning, så tillader vi, at andre uden skrupler sætter det hele over styr for at opnå hurtig profit.
I SF har vi også arbejdet med det her område et langt stykke tid, og for nogle måneder siden satte vi igen pen til papiret og lavede et udspil om, hvordan vi tager miljøkriminaliteten alvorligt.
Her gav vi en række bud på, hvor vi ser, at der er brug for at opdatere lovgivningen.
Noget af det, vi ser som væsentligt er, at vi hæver strafferammerne markant for den grove miljøkriminalitet; at vi får en specialiseret efterforskningsenhed med muskler og kompetencer til at opspore og retsforfølge de ansvarlige; at vi får givet myndighederne de ressourcer og kontrolværktøjer, de har brug for; og at jordforureningsloven får et eftersyn og opdateres, så den giver klare rammer og sikrer en klar ansvarsfordeling for byggeprojekter på forurenet jord samt sikrer beskyttelse af drikkevand og inkluderer klimaforandringerne, PFAS-forurening og øget kontrol med flytningen af forurenet jord.
Ligeledes ser vi et behov for en certificeringsordning og for prøvetagninger og jordanalyser, og at transportører og øvrige aktører inden for denne branche får en certificering og autorisation med en obligatorisk garantistillelse, så vi får skabt rammer, som fjerner de brodne kar.
I det her beslutningsforslag har Enhedslisten en lang række gode bud, som jeg også synes er utrolig interessante at få belyst.
Nogle af tingene har vi også foreslået, andet er nyt for os, og så har vi i tillæg også nogle andre idéer, som vi mener skal med.
Derfor kommer vi ikke til at støtte beslutningsforslaget, som det er i dag,
men vi ser det som et kærkomment initiativ til at få snakket det her ordentligt igennem og få lavet nogle ordentlige planer for, hvad vi så gør.
I det hele taget kalder det her område nemlig på rigtig mange ting, og vi ser frem til, at vi får præsenteret resultaterne fra den nedsatte arbejdsgruppe om en lille måneds tid, og jeg vil opfordre til, at vi hurtigt derefter bliver indkaldt til forhandlinger, så vi kan få drøftet alle de her mange gode ideer og tiltag og få lavet en aftale og lovgivning, så vi får styr på området.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-16:
Det er det der med, at hvis man ikke får meget ros derhjemme, skal man sørge for at finde noget, man kan få ros for.
Og hvis ikke jeg kan få ros for at være glad for at arbejde på miljøområdet i en sal fyldt med miljøordførere og en miljøminister, så er chancen for at få det jo ikke ret stor.
Men jeg mente faktisk det, jeg sagde, jeg mener faktisk, at miljø er rigtig, rigtig vigtigt, og jeg tror faktisk, at de fleste danskere er helt enige.
Så kan de stemme på mig eller på en eller anden anden – der tror jeg alle danskere er enige.
Altså, vi skal jo ikke svine tingene til – det er alle enige om.
Så kan vi nogle gange løfte det op og blive helt, helt højtflyvende, men i sidste ende tror jeg, at de fleste danskere gerne vil være med til det, og der er ingen danskere, der vil have forurenet jord i deres have.
Nogle af tingene er så lavthængende frugter, at de ikke kan forstå vi ikke bare løser det herinde.
Og det er regeringen, der ikke løser det, det er ikke oppositionen, for som sagt er jeg i hvert fald kommet med to lige til at plukke ned allerede i dag.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-16:
Ja, og tak for også at dele analysen af, at vi bliver nødt til at se på, hvorfor der ikke er blevet handlet noget før, når der har været advarsler både inde fra systemet, men også udefra.
Bl.a. Dansk Industri har bedt om handling på det her længe.
En anden ting, som regeringen muligvis er åben over for at se på, er det her med at fritage områder, hvor der bliver udvundet drikkevand, og at det måske ikke er så hensigtsmæssigt, at man får dumpet jord der.
Er det, at man måske undtager de områder for at beskytte vores drikkevand, også noget, som ordføreren kunne være interesseret i at drøfte?
Pernille Vermund (LA), 2025-05-16:
Altså, vi gør jo i forvejen meget, og vi pålægger bl.a. vores danske landmand en stor opgave i forhold til at beskytte drikkevandsboringer og områder, hvor der er nedsivning til grundvandet.
Så det mindste må være, at man også sørger for at være ekstra opmærksom i forhold til reglerne om jordflytning, og det gælder særlig den forurenede jord – vi skal jo skelne mellem den almindelige jord, som er ren, og som kan gøre masser af gavn, både i landbruget og i private haver, og så den forurenede jord.
Henrik Frandsen (M), 2025-05-16:
Der kan man jo også godt nogle gange sådan tænke lidt over det paradoks, at det jo er sagsbehandlere på landbrugsområdet f.eks., der skal tage sig af modtagelsen af jord nogle gange.
Jeg tænker, at de steder, hvor man har mest overskudsjord i Danmark, nok er de steder, hvor der er mindst landbrugsjord, og det er måske også de kommuner, der har færrest ressourcer på landbrugsområdet til at sagsbehandle med.
Så der kan jeg sagtens at der ligger, hvad skal man sige, et dilemma i det for de kommuner, der arbejder med det.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Det er jeg helt enig i.
Det synes jeg er en rigtig god tilgang til det.
Nu ved jeg, at ordføreren også har erfaring fra det kommunalpolitiske.
Hvad mener ordføreren i forhold til ressourcer?
Henrik Frandsen (M), 2025-05-16:
Jeg kunne faktisk godt høre på mig selv, da jeg læste det op, at det godt kunne misforstås lidt med den formulering, jeg havde valgt der.
Jeg mener selvfølgelig ikke, at man skal fjerne regler for at kunne gennemføre byggeprojekter.
Selvfølgelig gør jeg ikke det.
Det kunne næsten misforstås i den retning.
Men det jo vigtigt, at vi får lavet regler på en måde, så de myndigheder, der også skal behandle dem, og de virksomheder, der skal arbejde med dem, og de bygherrer, der skal bygge, også har en gennemsigtighed i det, og at de også er til at administrere.
Det gør jo, at de folk, der skal sidde og administrere ude i kommunerne, bliver usikre; det gør, at de indimellem kommer til, hvad skal man sige, ikke helt at lave de rigtige skøn osv.
Derfor er noget af det, jeg tror kunne hjælpe meget på området, at man fik tydeliggjort reglerne og fik dem gjort mere entydige, så man som sagsbehandler også ved, hvad man har at gå efter.
Marianne Bigum (SF), 2025-05-16:
Tusind tak, og tusind tak til ordføreren for talen.
Ordføreren sagde, at reglerne ikke må stå i vejen for nødvendige byggeprojekter.
Jeg var nysgerrig på, om ordføreren kan uddybe, hvad der blev ment med det, for jeg tænker, at mange af de regler, vi har, jo handler om miljøbeskyttelse, og de er ikke bare lavet, fordi vi skal have et eller andet; de er typisk hængt op på, at de giver mening – forhåbentlig.
Så kan ordføreren uddybe den del?
Jeg vil bare rose ordføreren og sige, at jeg altid bliver så glad, og det klæder virkelig ordføreren, når ordføreren står og fortæller om vigtigheden af miljøet som det essentielle arbejde, så tusind tak for det.