runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2023-10-05:
Men som ordføreren selv siger, er det jo ikke just, fordi der bliver implementeret særlig meget under den her regering eller taget tiltag, der er nybrud, overhovedet på klimaområdet.
Men lad mig så spørge på en lidt anden måde: Hvad skal der til, for at ordførerens parti kommer fuldt og helt tilbage i grøn blok sammen med SF, sammen med Alternativet, sammen med Enhedslisten og jo forhåbentlig også sammen med et Socialdemokratiet?
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Jeg synes faktisk ikke, det er så enkelt at svare på det spørgsmål.
Men først og fremmest vil jeg sige tak for de venlige ord, og jeg kunne sige det samme tilbage til SF og SF's ordfører.
Altså, min oplevelse af den tidligere regering var, at det lykkedes, med hiv og sving og i strid modvind, netop vores partier at presse en række klimamål igennem, en række udbud igennem osv., men implementeringen af det hele stod stort set stille i de tre år; i øjeblikket konkurrerer vores nuværende statsminister jo med Anders Fogh Rasmussen om at være den statsminister i fire årtier, der har sat mindst i forhold til vindenergi op på land.
Derfor var jeg stærkt frustreret, da folketingsvalget kom.
Og når jeg så tænker, at en midterregering kunne noget mere, er grunden, at når man ser på sådan noget som landbrugsområdet – der har vi jo haft skiftende flertal, og når der har været blå regeringer, har man slækket på vilkårene, og når der har været rød-grønne regeringer, har man strammet dem – er det erhverv blevet kastet hid og did, og jeg tror, at hvis man skal have ambition og sigte, kan en midterregering mere, i princippet.
Signe Munk (SF), 2023-10-05:
Tak for det, og tak for en god tale fra ordføreren.
Jeg vil også bare kvittere tilbage for det gode samarbejde, vi har på børne- og ungeområdet, men jo også på det grønne område, og mit spørgsmål omhandler netop fremskridtene på klimaområdet.
Jeg synes, man helt uomtvisteligt kan slå fast, at ordføreren og ordførerens parti har en kæmpe grøn aktie i de klimafremskridt, der er sket, særlig under den socialdemokratisk ledede regering, hvis man tænker på klimaloven, hvis man tænker på monsterudbud af havvind, og hvis man tænker på grøn skattereform.
Og jeg har jo også oplevet, at SF, De Radikale, Enhedslisten og Alternativet har stået arm i arm, når der skulle moses og mases for de grønne sejre.
Jeg kan også se, at i den bog, som ordføreren har skrevet, fylder klimakampen nærmest det hele.
Det er en gennemgående del af »Generationskontrakten«.
Hvad der så også fylder, er ønsket om en midterregering, og derfor har jeg bare det korte spørgsmål til ordføreren: Er ordføreren ikke enig i, at det faktisk er i den grønne blok, at vi kan opnå de bedste resultater for klimaet, og netop ikke sammen med de borgerlige partier?
Pause Pause (Pause), 2023-10-05:
Mødet er udsat.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
KLAR-alliancen lever i bedste velgående.
Jeg tror ikke, jeg røber for meget ved at sige, at vi mødtes så sent som i går for at planlægge efterårets arbejde.
Og vores ufortrødne ambition er jo at prøve at lokke regeringen til for alvor at tage fat i de to helt store reformhåndtag, der for alvor kan gøre en forskel for fremtidens Danmark.
Det er der, hvor det virkelig batter noget at lave reformer, og det har også, synes vi, en smukkere generationsprofil, fordi det især er de ressourcestærke ældre, der tager et ansvar.
Og så vil vi fra Radikales side jo gerne bruge rigtig mange af de midler til at investere i børn og unge og grøn omstilling.
Der kan nogle af de andre medlemmer af KLAR-alliancen have andre prioriteringer, men det, vi er enige om, er at gøre det samlede råderum større og også det samlede reformprogram fra regeringen større.
Vi synes godt, man kunne øge ambitionsniveauet og så både få plads til skattelettelser, som er blevet diskuteret i dag, og meget mere velfærd, ikke mindst for den næste generation.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-10-05:
Jeg er fuldstændig enig og tænker også, at det især er med hensyn til den internationale arbejdskraft, hvor vi også kan høre, at man bredt på paletten er enig om, at vi også skal have fokus på, hvordan vi får fjernet noget af det bøvlede bureaukrati og også får givet det danske erhvervsliv den arbejdskraft, de har brug for.
Så tak for svaret og uddybningen.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Selv tak.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-05:
Der er ikke nogen lande, der har gjort mere og lagt en større indsats for at tage godt imod folk, end Sverige, og alligevel står man med kolossale, omfattende problemer.
Politiet var for få år siden ude at melde ud, at retssystemet i Sverige var ved at bryde sammen.
Mener hr. Martin Lidegaard virkelig, at vi med nogle forbedrede integrationsprojekter og en lidt bedre modtagelse, set med De Radikales øjne, kan ændre det billede i Danmark, hvis vi tog imod lige så mange, som Sverige har gjort?
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Vi syntes, at Sverige tog et kæmpe ansvar på det tidspunkt, hvor så mange syriske flygtninge søgte mod Europa og havde brug for beskyttelse, og det syntes vi var anerkendelsesværdigt.
Det synes vi stadig væk.
Synes vi, at den integrationspolitik, som Sverige har stået for igennem lang tid – eller mangel på samme – og de forhold, der er i Sverige nu, er noget, man har lyst til at efterligne eller ønske sig i Danmark?
Nej, selvfølgelig ikke.
Der er et kæmpe arbejde at gøre for Sverige.
Der ligger også implicit i ordførerens spørgsmål sådan en gammel fordom om Radikale Venstre om, at vi sådan står nede ved Padborg og råber til hele verden: Kom hid til Danmark uanset hvad, og I skal ikke levere noget som helst, og vi stiller ikke nogen krav – og alt sådan noget .
Det er altså mange år siden, at Radikale Venstre havde den form for udlændingepolitik, selv om andre partier har haft en interesse i at stille os der.
Nej, vi skal selvfølgelig have kontrol over vores grænser og over, hvem der kommer.
Men selvfølgelig skal vi også tage vores del af de flygtninge, der er rundtomkring i verden.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-05:
Tak for det.
I 2015 meldte Radikale ud, at de mente, at Sverige var et foregangsland, når det kom til håndteringen af flygtninge.
I alt er 11 mennesker blevet dræbt bare i september måned.
De har haft 376 banderelaterede skudepisoder og 64 dræbte det seneste år, 230 banderelaterede bombeattentater, lejemord, pengeafpresning, dominansvold og en alenlang liste af daglige voldsforbrydelser, der med den svenske statsministers egne ord overgår alt, hvad de nogen sinde har set i Sverige.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Jeg har ingen problemer med at sige sådan helt ligeud, at vi håber, at der kommer en situation, hvor radikale mandater bliver afgørende og derfor kan være med til at presse ambitionsniveauet op, både når det handler om klima, børns trivsel og uddannelse, altså alt det, vi skal give videre.
Vi tror ikke rigtig på, at det kommer af sig selv, hverken til venstre eller højre.
Vi tror, at der skal være nogle progressive kræfter, der presser det her op, uanset hvem der danner regering.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-10-05:
Altså, hvad er det, der giver et bedre Danmark?
Jeg forstår – det sagde ordføreren i hvert fald i sin tale – at det er nødvendigt med et opgør med fløjene, men vi har alligevel fået et projekt, et midterregeringsprojekt, som ikke giver svarene på de problemer, vi i virkeligheden står med.
Så jeg skal bare forstå regnestykket og det med den her generationskontrakt.
Altså, betyder det, at man faktisk fra radikal side vil være villig til at danne regering eller støtte en regering, der hviler på nogle stemmer, der ikke vil levere på den klimahandling, der er nødvendig?
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Altså, vi har overhovedet ikke taget stilling til, hvem vi ønsker at pege på og ikke pege på, når den tid måtte komme.
Vi aner ikke, hvem der er i spil.
Men det, vi har sagt, er, at det systemskifte, vi har oplevet her i dansk politik, hvor man får et samarbejde hen over midten, ser vi gerne fortsætter, og det er, fordi vi synes, at midten har det potentiale, at man både kan tænke lidt langsigtet, altså ud over næste valgperiode, og har muligheden for at eksekvere hurtigt.
At vores nuværende regering ikke rigtig bruger det potentiale, er jeg sådan set enig i, men det ændrer ikke på, at vi ikke har opgivet håbet om at kunne få den muskel for fremtiden, og vi tror, at hvis vi skal være sikre på, at tingene også står efter næste valg og næste valg igen, så har vi brug for en sådan regering hen over midten.
Prøv at kigge på landbruget, der har flagret hid og did, alt efter om det var blå eller røde regeringer, og det erhverv har aldrig haft en rettesnor og en vision, som vi har haft det på energiområdet.
Trine Pertou Mach (EL), 2023-10-05:
Tak for det.
Jeg deler fuldstændig, at klimakrisen er den største krise og den største udfordring overhovedet.
Det er det, man tænker på, når man står op.
Det er det, man tænker på, når man har børn, som skal tage uddannelse, danne familie, stemme i en verden, der formentlig ser ganske anderledes ud end den, vi står i.
Jeg ved også, at ordføreren og jeg deler perspektivet omkring det globale syd og klimaforandringerne, hvor regningen i virkeligheden i høj grad betales af verdens fattigste.
Derfor har vi også en ambition om en generationskontrakt, for vores handlinger nu og her er det, der kommer til at afgøre de helt store dagsordener på den her front.
Og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om den her generationskontrakt også er en garanti til de unge uden for den her bygning om, at man ikke vil danne en regering – for det forstår jeg at Radikale Venstre er åbne for – der hviler på Danmarksdemokraternes og Nye Borgerliges stemmer.
Kan ordføreren garantere, at det vil man ikke gøre, fordi det faktisk vil være et brud på generationskontrakten?
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Det kan jeg godt se noget fornuft i.
Det ville selvfølgelig være endnu mere spændende, hvis man kunne lave nogle afgiftsændringer, der gav endnu mere natur end den, vi har i dag, vil jeg nok tænke.
Det er ikke bare for at kræve og kræve; det er også, fordi vi har så katastrofalt brug for mere natur, som ordføreren er inde på.
Og så er jeg i øvrigt også stærkt optaget af – det ved jeg også at fru Mette Abildgaard er – vores havmiljø i øjeblikket, som jo gisper efter livet og vejret.
Så hvis vi kan lave noget, der måske også kan indvirke hurtigt og positivt dér, så er vi klar til også at kigge på øget finansiering.
Mette Abildgaard (KF), 2023-10-05:
Selvfølgelig, det har jeg fuld forståelse for.
Vi har spurgt Finansministeriet til det på baggrund af det forslag, der er kommet fra DI og DN, og der var vurderingen, at det koster ca. 40 mio. kr. om året.
Det synes vi er en meget god investering, i forhold til at 10 pct. af de danske arealer er § 3-beskyttet natur, hvor man jo ikke må lave de her tilstandsændringer.
Altså, når man bidrager til det fælles gode, til vores fællesskab, med natur på sin jord, så bliver man underlagt begrænsninger, og det er nødvendigt af hensyn til naturen, og så synes vi også, at det giver mening, at man samtidig fra fællesskabets side går ind og anerkender, at det faktisk har en værdi for os alle sammen, at naturen får bedre plads og bedre rammer.
Martin Lidegaard (RV), 2023-10-05:
Jeg skal være ærlig og sige, at jeg ikke har haft lejlighed til at se det konservative forslag, og derfor har vi heller ikke haft lejlighed til at tage stilling til det i Radikale Venstre.
Derfor ved jeg heller ikke rigtig, hvor mange penge vi snakker om, og hvad det koster.
Men altså, den grundlæggende tanke, at det er helt umuligt at nå vores mål på naturområdet, hvis vi ikke tænker de private arealer og lodsejere ind – det gælder også skovrejsning, både den skov, der skal være uberørt og stå længe, men også den, der skal være produktionsskov, som vi kan anvende til byggematerialer osv. – har jeg i hvert fald ideologisk ikke nogen problemer med; men jeg vil gerne lige se regnestykket, inden jeg bider helt til bolle.
Mette Abildgaard (KF), 2023-10-05:
Tak til hr. Martin Lidegaard for en rigtig god og konstruktiv tale.
Og tak for det gode samarbejde, vi har i hverdagen, i vores KLAR-alliance.
Et andet område, hvor vi også har et rigtig godt samarbejde, er på det grønne område, både i forhold til klima, men også i forhold til miljø.
Vi har været sammen om at presse på, for at flere af vores offentlige arealer skal anvendes til naturnationalparker.
Vi har haft en fælles frustration i forhold til de naturnationalparker, som det allerede er blevet besluttet ikke bliver ført ud i livet, bl.a. naturnationalparken i Gribskov.
Regeringen er håbløst nølende i forhold til den dagsorden.
Men der er også private arealer, som er vigtige at få i spil i forhold til vores fælles natur.
Pernille Vermund (NB), 2023-10-05:
Tak for det.
I forlængelse af hr. Kim Edberg Andersens sidste kommentar vil jeg sige, at jeg faktisk godt forstår, at vi kan spare en masse arbejde, både i det offentlige og i det private, hvis vi afbureaukratiserer.
I Alternativet vil man give tid tilbage til borgerne, og i Nye Borgerlige siger vi: Lad os nu sørge for, at det så kommer ud i form af penge.
Så kan folk selv prioritere, hvad de vil bruge pengene til, om de vil gå ned i tid, eller om de rent faktisk vil beholde pengene og bruge dem på noget andet.
Så langt, så godt.
Men så siger ordføreren, at ordføreren mener, at der stadig skal betales den samme skat, for man er ikke enig i det der med skattelettelser.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge, om det er i procent, eller om det er i kroner og øre.
Det er jo sådan i dag, at vi har et budget i det offentlige, som er relativt stort, og selv om man fjerner en del bureaukrati, skal der alligevel noget til, hvis vi kun arbejder fire femtedele af det, som vi arbejder i dag.
Så er det, man skal betale i skat fremover, det samme i procent eller det samme i kroner og øre?
Victoria Velasquez (EL), 2023-10-05:
Jeg synes faktisk ikke helt, det holder.
Jeg synes ikke, at man kan isolere det på den måde, for statsministeren har selv sagt, at man vil tage ansvar for den reform af førtidspension og fleksjob, som statsministeren lavede, da hun var beskæftigelsesminister.
Seniorpensionen er jo egentlig en lappeløsning for nogle af dem, som er nedslidte, og som ikke ved, hvordan de ellers skulle have mulighed for at kunne trække sig tilbage.
Så helt grundlæggende ser vi på muligheden for at kunne trække sig værdigt og trygt tilbage, og der lægger regeringen simpelt hen op til at tage penge ud fra det område.
Mener statsministeren ikke, at det øger utrygheden på arbejdsmarkedet?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-10-05:
Det har jeg umiddelbart svært ved at svare på på stående fod.
Umiddelbart tænker jeg, at det er det samme, vi skal betale, men i Alternativet vil vi faktisk gerne være med til at kigge på at lette skatten i bunden.
Grunden til, at vi ikke som Nye Borgerlige ønsker at give pengene i skattelettelser, er, at vi faktisk ønsker at investere i fællesskabet, og vi ønsker at investere i, at vi alle sammen får mulighed for at få del i det her samfundsgode og den forebyggelse, som der ligger i det.
For det, man sjældent diskuterer, når vi diskuterer det her med arbejdsudbud og med løn, er alle de sideudgifter, der er i at have et moderne samfund som vores, hvor så mange er stressede.
Det er sådan set ikke så vedkommende, hvad de bliver stresset af, men det koster samfundet rigtig dyrt, at så mange er stressede.
Det vil sige, at hvis vi i fællesskab investerer i et arbejdsmarked og i et fællesskab, der gør, at man ikke bliver så stresset og så syg, kan vi spare rigtig mange penge der også.
Mette Frederiksen (S), 2023-10-05:
Nej, jeg mener ikke, at det har været en fejl.
Men jeg er jo modsat hr. Pelle Dragsted socialdemokratisk opdraget, og jeg gør bare stilfærdigt opmærksom på, at der på vores røde faner – i modsætning til nogle andres røde faner – står: Gør din pligt, og kræv din ret.
Men det er i den rækkefølge, og ja, jeg tror grundlæggende på, at det er afgørende for, hvor stærkt et Danmark vi har – og det handler ikke kun om økonomien, men det handler også om vores sammenhængskraft – at vi hver især bidrager med det, vi kan, så meget som overhovedet muligt.
Så kan der være god grund til, at man ikke kan det.
Man kan blive ramt af sygdom, man skal på barsel, eller der kan være nogle forhold omkring familien, som jeg har den største respekt for.
Så derfor kan vi godt tage deltidsspørgsmålet ud, for det kan være ganske forståeligt, at folk gør det.
Man kan også blive nedslidt, og det er jo derfor, jeg selv har kæmpet så meget for Arnepensionen.
Men vi bliver bare nødt til alligevel at holde fast i, at det er ret vigtigt, at alle os, der kan, så mange af os som overhovedet muligt, gør, hvad vi kan, for at bidrage til det her samfund.
Og det handler ikke om en stat, det handler om kræftbehandling og alt det andet, vi gerne vil finansiere.
Pelle Dragsted (EL), 2023-10-05:
Man får jo næsten lyst til at bruge sin tid på det spørgsmål, for det lyder, som om der er meget, der skal graves frem der, men det vil jeg alligevel ikke gøre.
For jeg synes, vi har gang i en anden spændende diskussion, som handler om den her løftede pegefinger eller voksenskældud, som statsministeren er kommet med til de danskere, der vælger at gå på deltid, måske sammen med børnene, og til dem, der måske drømmer om lidt mere fritid.
Jeg synes ikke, det har været klædeligt, også fordi jeg synes, argumenterne hviler på et forkert grundlag.
Det gør de for det første, fordi danskerne knokler mere end nogen sinde – statsministeren var selv inde på det – og skaber mere værdi end nogen sinde, og det gør de for det andet, fordi statsministeren siger, at det, der skaber velstand, og det, der finansierer velfærden, er, hvor mange timer danskerne arbejder, og det er jo sandt, men det er kun halvdelen af sandheden.
For noget af det, der er mindst lige så vigtigt, er jo, hvor meget værdi vi skaber, når vi går på arbejde, altså det, vi kalder produktivitet, og det er jo netop årsagen til, at vi historisk har kunnet gøre det, som statsministeren siger er umuligt i fremtiden, nemlig at finansiere et velfærdssamfund, øge vores private velstand og samtidig gradvis skrue ned for vores arbejdstid.
Mener statsministeren, at det var en fejl, da arbejderbevægelsen f.eks. fik arbejdsugen ned fra 40 til 37 timer?
Mette Frederiksen (S), 2023-10-05:
Der gælder det under den her regering som under alle andre regeringer, at man stiller spørgsmål til den ressortminister, der har ansvaret.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-10-05:
Men kan statsministeren forstå, at når vi hele tiden får at vide, hvor progressiv og fantastisk den her regering er, og at alle vi andre ikke helt kan følge med, sidder nogle af os lige så stille og undrer os?
Hvis det virkelig er rigtigt – jeg har kun læst den artikel; jeg ved det jo ikke – at der er et ministerudvalg, og at seks ministerier kommer og siger, at vi har en mulighed for et hurtigt udbud med 12,5 GW, undrer vi os lidt over, hvorfor man ikke gik videre med det.
Det spørger vi bare om.
Så kan jeg så forstå, at man har lavet et særligt udvalg i regeringen, i Udenrigsministeriet, og så vil jeg bare vide i forhold til havvind fremadrettet
: Er det til Udenrigsministeriet, vi skal stille spørgsmål, er det til Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet, eller er det til statsministeren, som er formand for Koordinationsudvalget, hvor man åbenbart har truffet den her beslutning?
Det er bare det, vi spørger om.
Der ligger ikke mere i det.
Mette Frederiksen (S), 2023-10-05:
Som jeg sagde før, har der kun været én interesse i regeringen, og det er at understøtte den grønne omstilling.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi som regering var ærgerlige over, at åben dør-ordningen blev lukket.
Det var vi rigtig, rigtig ærgerlige over.
Når jeg den dag ikke kunne svare særlig fyldestgørende, var det, fordi det netop ikke var en politisk beslutning.
Det var på baggrund af en vurdering i ministerierne af sådan den juridiske ramme, og det skal man jo reagere på som regering.
Men det er jo ikke, fordi regeringen på noget tidspunkt har haft et ønske om at lukke åben dør-ordningen og dermed skabe usikkerhed, også hvad angår investeringer.
Derfor har der været en optagethed på tværs i regeringen af at få sikret udbygning af vedvarende energi.
Der er i øvrigt heller ikke noget mærkeligt i, at der er ministerudvalg, der arbejder.
Det er der også i den her regering på andre områder.
Pelle Dragsted (EL), 2023-10-05:
Det sidste er jeg jo et hundrede procent enig i, og jeg ved godt, at socialdemokrater hader det, når jeg prøver at belære dem om socialdemokratisk historie, men den her version er altså en historisk forfalskning.
For et fuldstændig centralt element i hele arbejderbevægelsen – både i den del, vi kommer fra, og den del, I kommer fra – har også været kampen for mere fritid.
Og jeg kan også godt battle statsministeren på Stauningcitater, hvis det skal være, og her er der bare et enkelt citat: Den forkortede arbejdsdag blev kilden til oplysning, til åndelig og fysisk udvikling, til den dygtiggørelse, der ikke blot er til individernes glæde, men til gavn for det hele samfund.
Hvor er drømmen om mere frihed til almindelige mennesker, mere tid, man selv disponerer over, blevet af hos statsministeren?
Mette Frederiksen (S), 2023-10-05:
Altså, der har været én eneste interesse fra regeringens side, og den bliver ved med at være der.
Det er, at vi får etableret så meget vedvarende energi som overhovedet muligt.
Det er afgørende i forhold til klimaforandringerne, og det er også aldeles afgørende i forhold til Danmarks placering på den globale scene.
Det er klimaministeren, der er ansvarlig for en del af den vedvarende energi.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-10-05:
Jeg blev ikke pikeret over statsministerens udtalelse om Aula.
Jeg tror måske endda, at jeg var den eneste partileder, der var ude at erklære sig enig med statsministeren og rose den del af talen, altså om folkeskolen.
Men jeg er med på, at statsministeren mener, at Aula er det vigtige, og det kan vi jo komme videre til, hvis vi kan få svar på de andre spørgsmål.
Hvorfor er det, at man tilsyneladende har valgt en model fra, der kunne give mere energi fra havvind?
Det vil vi gerne vide, og vi vil også gerne høre om den her lidt spøjse konstruktion med havvindsudvalget her.
Så kan vi gå videre til det vigtige med Aula bagefter, men jeg håber, at vi kan få svar på det med havvind først.
Mette Frederiksen (S), 2023-10-05:
Jeg vil sige to ting.
Det er for mig ganske ejendommeligt, at man ikke kan have en politisk diskussion uden at blive skudt i skoene, at der skældes ud.
Hvorfor kan vi ikke i Danmark have en diskussion af, hvad vi synes er det rigtige at gøre i vores arbejdsmarkedspolitik, uden at det bliver oversat til, at man skælder ud?
Hvorfor kan man som statsminister ikke rejse en debat om Aula?
Bare rolig, jeg kommer til at gøre det, også selv om nogle i Folketinget ikke synes, at man skal gøre det.
Nu fik jeg lige at vide her, inden jeg gik på talerstolen, at på baggrund af en beregning, man har lavet til dagbladet Politiken, har man fundet ud af, hvor mange beskeder der bliver sendt mellem kl. 7.30 og kl. 8.30 hver dag på Aula.
Det er 600.000.
Det tror jeg faktisk at jeg ville have nævnt i min tale i tirsdags, hvis jeg havde vidst det, og jeg ville have gættet på et relativt lavere tal.
Jeg synes sådan set bare, at det understreger et af de problemer, vi har.
Så jeg anerkender ikke den præmis, at man ikke kan rejse en debat, og at man ikke kan være til stede i en debat, uden at det skal oversættes til, at man skælder ud.
Jeg synes faktisk, at det ødelægger den offentlige debat.