runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2019-12-04:
Tak, jeg er også ny herinde, og jeg skal lige lære det.
Grunden til, at jeg ikke var der under den debat, var, at det var vores sundhedsordfører, der debatterede cigaretafgifter.
Men jeg vil egentlig bare gerne høre noget.
Nu står vi over for, at en klima- og biodiversitetskrise sådan set truer vores samfund ganske betragteligt.
Anerkender ordføreren ikke, at adfærdsregulerende afgifter kan være en ret god måde at sikre, at vi som samfund sørger for, at folk ikke flyver så meget, eller hvad det nu kan være, som gør, at vi skader klimaet?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Nej, det gør jeg ikke.
For den måde, man strikker afgifter sammen på herinde fra Folketinget, er, at de reelt set ikke har en ret stor betydning, men at de skader erhvervslivet, og de skader borgerne, og ofte har de en social pil, som vender nedad, sådan at det kommer til at skade.
Hvis vi nu lægger 50 kr. eller 100 kr. på en flyrejse, hvem skader det så mest?
Folk herinde fra Folketinget, der flyver gratis, direktøren, eller de mennesker, som lige har råd til at tage en rejse eller to?
Det er bare ét eksempel på, hvordan den sociale pil som regel peger nedad, og det samme gør den med elgifter og andre afgifter.
Det er jo væsentlig dyrere for en pensionist at skulle betale de afgifter, end det er for en stor familie, som tjener masser af penge ude i et godt naborum.
Så nej, jeg mener absolut ikke, at de virker.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Først vil jeg sige tak til ordføreren for at mene det alvorligt.
Det var i hvert fald det indtryk, jeg fik, da jeg hørte ordførertalen.
Jeg vil egentlig godt gøre opmærksom på den problemstilling omkring chokoladeafgiften, som Liberal Alliances tidligere ordfører, hr. Joachim B. Olsen, stillede spørgsmål til Skatteministeriet om.
Han spurgte om, hvad chokoladeafgiften var for en chokoladekage, der var fuldt overtrukket med chokolade, og der fik han jo det svar, at så var det hele kagen, der var omfattet af chokoladeafgiften.
Og svaret var jo så lidt komisk, at det kom an på en laboratorieundersøgelse.
Det virker lidt syret på en eller anden måde, ikke?
Jeg kender ikke lige til, om min lokale bager i Snejbjerg har et laboratorie ude bagved eller en laborant ansat, der lige kan tjekke, hvor meget chokolade der er i kagen, for at han så kan betale den rigtige chokoladeafgift.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-04:
Jamen jeg er helt enig.
Nu skal det jo ikke blot være skamros af Dansk Folkeparti, fordi man her har stillet et fornuftigt beslutningsforslag.
Jeg vil gerne påpege over for Dansk Folkeparti, at det ikke var Venstres skyld, at det ikke var Konservatives skyld, og at det ikke var Liberal Alliances skyld, at vi ikke sænkede afgifterne yderligere i den sidste valgperiode.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Det kan man selvfølgelig altid godt tage en diskussion af.
Da regeringen, som Liberal Alliance var med i, kom med et udspil til den, var der ingen afgiftslempelser i den, og det kan man jo tjekke ved at læse, hvad aftalen blev efterfølgende, og man vil se, at der var rigtig mange afgiftslempelser i den, også ting, der blev fjernet.
Så man jo bare slå op i historikken og se, hvad det var for udspil, man kom med, og hvad resultatet så endte med at blive.
Men jo, der er også andre steder, hvor jeg medgiver at det så ikke endte i den retning, og bilafgifterne var jo en af de afgifter, som vi jo med åbne øjne og med glæde sænkede, men det blev så ikke den høje sats, der blev sat ned.
Der er det rigtigt nok at der kan være forskellige retninger.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-04:
Vi gjorde mange gode ting i det flertal, der var fra 2015 til 2019, vi sænkede mange afgifter, og Dansk Folkeparti var med til det, men vi kunne godt have gjort mere.
Derfor er det lidt mærkeligt, at vi her i salen oplever en kritik af, at man stadig væk har de afgifter, for jeg synes ikke, at Dansk Folkeparti spillede en positiv rolle, i forhold til at vi kunne have sænket afgifterne mere.
Det var Dansk Folkeparti faktisk imod.
Dansk Folkeparti ønskede ikke, at skattelettelserne skulle blive for store i den sidste valgperiode.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til Liberal Alliances grundlæggende præmis om det med, at afgifter skal dække det konkrete omkostningsniveau, som der er f.eks. på biler.
Vi er jo enige i, at afgifterne fuldstændig skal fjernes.
Gælder det så også, hvis omkostningerne vil skulle stige?
Altså, hvis vi tager kollektiv transport, så er der jo ikke afgifter på kollektiv transport, som overhovedet dækker udgifterne ved det, så hvis præmissen gælder der, gælder det så også, hvis der er områder, hvor det ville blive dyrere, f.eks. i den kollektive transport?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-04:
Men jeg tror nu ikke, at diesel er undtaget for afgiften, når det fyldes på en bus eller et tog.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Altså, jeg vil medgive så meget, at det ikke hedder en afgift på luften i softice; det hedder en svulmningsafgift.
Det betyder jo så, man afgiftsbelægger den i den opsvulmede tilstand.
Og hvad betyder det?
Ja, det betyder jo, at det også er luften i isen, man afgiftsbelægger – også ismassen, men det er også luften.
I gennemsnit er det 65 pct., en softice bliver pumpet op med luft – nogle 70 pct., nogle 50 pct. – men det fjerner jo ikke, at det faktuelt bliver luften, der også er afgiftsbelagt.
I begge de eksempler, som ordføreren nævner, hvorfor kunne det ikke bare være grundmassen, som blev afgiftsbelagt, hvis man skulle lave det simplere?
Hvorfor skal det være i den frosne tilstand, som bliver solgt ved disken, når det nu viser sig, at det er så administrativt tungt, at skatteforvaltningen ikke selv kan finde ud af det og de simpelt hen er nødt til at lave en standardsvulmningsprocent, fordi der netop kommer forskellige mængder luft i, og det skal så kontrolleres for hver enkelt softicemaskine?
Altså, kunne vi ikke godt prøve at overveje, om det kunne gøres en smule simplere?
Og det er rigtigt, at når vi laver det simplere, er der jo nogle, som vil blive trykket af det, fordi vi simpelt hen har lavet sådan en detaljeret skattelovgivning i dag, at det skal være millimeterdemokrati, og hvis man laver det simplere, vil der selvfølgelig være nogle, det kommer til at gå ud over.
Troels Ravn (S), 2019-12-04:
Tak, og tak til ordføreren for at fremsætte det her beslutningsforslag og også under debatten underholde med mange af de her eksempler på tilsyneladende fjollede og unødvendige afgifter.
Ordføreren har flere gange sagt, at der er afgift på luften i softice, men er det ikke sådan, at der netop ikke er afgift på luften i softice, men at der derimod er afgift på ismiks, som bruges til at fremstille softice, og at det egentlig i virkeligheden måske giver mening, fordi det skyldes, at afgiften skal være den samme for softice, som fremstilles i iskiosken af ismiks, og så det is, som kiosken køber færdigfremstillet fra producenten?
Hvis det var anderledes, ville det skabe en afgiftsmæssig tilskyndelse til at vælge den ene type is frem for den anden.
Så er der også det, at afgiften ud fra administrative hensyn betales af producenter og importører af is og ismiks frem for f.eks. af den lille iskiosk.
Så giver det også mening, er det ikke rigtigt?
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Næ, jeg tror egentlig, at det er, fordi der er fokus på noget andet.
Det må man bare sige.
Chokoladeafgiften er fra 1922 – der har været pænt mange regeringer siden da, så man kan i hvert fald ikke undskylde sig med, at man ikke har nået det.
Jeg tror bare ikke, at der har været fokus på det.
Og det er så det, som jeg håber på at der kommer nu.
Men nogen skal tage det op, og jeg håber, at vi kunne stå sammen om det for ikke at gøre det til min sag, men til vores sag, at vi skal have simplere skatteregler.
Så mange af de her afgifter jo ikke noget, som nogen har indført i de sidste 5, 7 eller 8 år.
Det er jo sådan nogle gamle levn fra fortiden, hvor man typisk skulle beskytte betalingsbalancen, og så har man bare ikke fået fjernet dem eller gjort noget ved det.
Jeg tror bare, det handler om manglende fokus herindefra.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Er de eksempler, som ordføreren så giver – og som var fuldstændig grelle eksempler – så bare eksempler på ting, man ikke har nået?
For meget af det er jo en simplificering.
Så er det bare eksempler på ting, som man ikke har nået i den sidste regeringsperiode?
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Den øvelse var vi i gang med sammen med den tidligere regering.
Vi lavede f.eks. en erhvervspakke – og De Radikale var også med i det – hvor man f.eks. fjernede tillægsafgiften på alkoholsodavand, men hvor det viste sig, at 60 pct. af alle de alkoholsodavand, der blev drukket i Danmark, blev købt i Tyskland.
Og så kan man spørge: Blev det så mere sundhedsfarligt af, at man købte dem alle sammen i Tyskland?
Næ, det gjorde det jo så ikke, for så købte man bare dobbelt så mange i stedet for og drak dem.
Det var sådan lidt, som om danskerne bare skulle have det bøvl med at køre til Tyskland og det skulle gå ud over dansk erhvervsliv.
Så vi har faktisk taget et tiltag i forhold til det.
Det er jo rigtig nok, det, der ligger i spørgsmålet, om det så ikke bare kunne blive billigere, i stedet for at der er noget andet, der skal stige i skat.
Jo, men det er jo det, vi skal finde ud af, når udvalget er kommet med deres anbefalinger.
For så kan vi jo godt tage den gamle traver, hvor der helt klart er åbenlyse politiske forskelle.
Nogle synes, skatten skal ned, nogle synes, den skal op, og nogle synes måske bare, det skal være simplere – ligesom mig selv.
For så kan det jo godt være, at der kunne komme nogle ting, hvor vi kunne gøre tingene smartere i den offentlige sektor, men det kunne også være, at man kunne omlægge skatten på en måde, som gør, at man kunne gøre det simplere, uden at det nødvendigvis koster noget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
De skal være simplere, men ofte er det også en beslutning, som handler om, om man skal acceptere, at staten har et provenutab ved det; at man skal acceptere, at det bliver billigere for erhvervslivet at lave det her.
Og når man så ikke fjerner afgifter, når det kan komme til gavn for erhvervslivet og for borgerne, fordi man absolut vil fastholde verdens andenhøjeste skattetryk – og det bliver vigtigere at fastholde verdens andenhøjeste skattetryk end at gøre det billigere for borgerne og erhvervslivet – så hopper kæden altså af for mig.
For i den seneste periode var der altså et blåt flertal, så hvis man havde accepteret, at der ville være et provenutab for staten, ved at vi havde gjort den offentlige sektor en anelse mindre, så kunne man have fjernet en lang række af de her afgifter, som er gakkede, og som ikke giver mening for borgere og for erhvervslivet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Nu er ordføreren selvfølgelig undskyldt for, at man laver andre ting, men vi har faktisk debatteret cigaretpriser her i Folketingssalen, og der redegjorde jeg for, at Nye Borgerlige grundlæggende også gerne vil fjerne afgiften på cigaretter, men at der er en lang række afgifter, som vi mener kommer først, og i vores økonomiske politik har vi ikke indgået en afgiftsnedsættelse af cigaretter, fordi der er nogle andre afgifter, vi mener kommer først.
Men grundlæggende er vi modstandere af adfærdsregulerende afgifter.
Så det har jeg redegjort for tidligere her, og det gør jeg gerne igen.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-04:
Det er korrekt forstået.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-04:
Men det er jo bare, fordi Alternativets ordfører kom til at sige, at afgiften skulle stå mål med belastningen af samfundet.
Det synes jeg er et rigtig godt princip.
Men det betyder jo også, at man alle de steder, hvor afgifterne er meget højere end belastningen for samfundet, må sætte dem ned.
Men jeg tror så, man må sige, at Alternativets politik åbenbart bare er, at afgifterne skal op på ting, der belaster, også selv om afgiften i forvejen er oppe på et niveau, der overstiger belastningen.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-04:
Grunden til, at jeg nok ikke lige helt fik fat i det i første omgang, er, at jeg tænkte, at man ikke kan stille det helt så enkelt op.
For biler belaster jo, og afgifter afbøder det lidt eller tvinger folk til at – eller det skulle de gerne – købe de biler, der belaster mindst.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-04:
Jeg håber, at jeg så får et spørgsmål mere.
Altså, spørgsmålet er: Kan ordføreren bekræfte, at registreringsafgiften på biler er meget højere end bilernes belastning på samfundet, herunder deres belastning på klimaet?
Jamen det er da dejligt, at Alternativet synes, at afgifterne skal svare til den belastning, som varen har på samfundet.
Kan ordføreren bekræfte, at registreringsafgiften på biler er meget højere end den samlede belastning på samfundet, inklusive klimabelastningen?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-04:
Tak for det.
I Alternativet vil vi jo gerne regelforenkle, men vi vil også meget gerne tage hensyn til vores klima og miljø, og derfor er vi også glade for, at vi i forbindelse med finansloven får vedtaget forhøjede afgifter på bæreposer og engangsservice.
Det betyder også, at vi gerne vil have afgiftssystemet gennemgået i forhold til at få priser, der afspejler klimabelastningen, og se på sundhed i forhold til afgifterne.
Det er et større projekt, end der kan være i et regelforenklingsudvalg.
Det betyder ikke, at vi ikke også gerne vil se på forsimplingen eller forenklingen af vores afgiftssystem, men vi vil først og fremmest se på klimabelastningen.
Derfor kan vi ikke anbefale forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Det kan selvfølgelig give mening, men kan ordføreren ikke reflektere over, at der faktisk er blevet udviklet noget nyt engangsservice, som er i sådan et bionedbrydeligt materiale, som bl.a. Roskilde Festivalen bruger?
Jeg tror, at man kan smide ølglasset eller pølsebakken ude i naturen, og så bliver det simpelt hen opløst i naturen.
Kan ordføreren ikke bare bekræfte, at de nu også får en tredobling i afgift?
Og giver det, ordføreren sagde lige før, så mening, altså at det skal afspejle det, man faktisk bruger af ressourcer og andre ting?
For hvis de er lavet af biovenlige naturmaterialer, som så desværre vejer mere end plastikengangsmaterialerne, så gør det jo, at det bliver mindre konkurrencedygtigt for de materialer, som faktisk er gode.
Men det er jo hele baduljen, man nu tredobler afgiften på.
Synes ordføreren selv, at det giver mening med en tredobling af afgiften på engangsservice, som faktisk er nedbrydeligt, og som man i princippet kan smide i naturen, ikke fordi man skal gøre det, men hvis det sker, så bliver det faktisk opløst?
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-04:
Jeg kan give ordføreren fuldstændig ret i, at det ikke er rimeligt, at bionedbrydeligt engangsservice bliver afgiftsbelagt på samme måde som plastengangsservice.
Men der ligger også i finansloven en passus om, at vi skal se på, hvordan det kan komme til at give mening.
Og så er det selvfølgelig sådan, at en ting jo er vores visioner og hensigter, noget andet er også nogle gange virkeligheden, altså hvad vi kommer igennem med.
Men jeg håber stadig væk på, at vi får lavet det sådan, at det bionedbrydelige ikke bliver ramt dobbelt, for det gør det jo faktisk her, fordi det netop også er tungere, og det er en vægtbaseret afgift.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Så absolut, og det er også derfor, vi er positive over for beslutningsforslaget.
Men når vi så nu har en stat, en offentlighed, som har over 1.150 mia. kr. om året, så kan vi nok også godt finde pengene til at lette de her afgifter, som er fuldstændig gakkede, og som skader erhvervslivet derude.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Den nemme løsning vil selvfølgelig være at afskaffe chokoladeafgiften, for den er bare rigtig dyr, men det kunne jo også godt være, at man kunne indrette den anderledes, så den bliver mere simpel at administrere, og det er jo derfor, vi foreslår det her udvalg, så man kunne få dialogen med erhvervslivet.
Man kunne jo sige, at de begge to var fritaget for afgift, eller man kunne sige, at de begge to var pålagt afgift, og jeg kunne sådan set godt leve med begge dele, men det skal i hvert fald være ens, hvis man tager det her konkurrencehensyn til det, og det var netop det, som var formålet med udvalget.
Det handler jo ikke om, om man nødvendigvis skal afskaffe en chokoladeafgift til 2 mia. kr., tror jeg at den giver.
Det kunne også bare være, at man kunne indrette den anderledes, så det trods alt ramte ens og var til at administrere.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Så absolut.
Så er vi helt fri for den her debat om, hvor vi skal putte dem på, om det er højere, om man lægger dem på bobler i saftevand eller ikke på noget andet.
Så jeg er fuldstændig enig.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Det er jo helt fair, at man kan være modstander af adfærdsregulerende afgifter.
Det er vi faktisk ikke i Dansk Folkeparti.
Vi synes, at det kan være udmærket, at der er en afgift f.eks. på tobak, for det er usundt at ryge.
SF's ordfører var jo inde på, at det, hvis det er kakaomælk, er sådan, at det er uden chokoladeafgift, men ikke hvis det er plantebaseret kakaodrik.
Altså, ved to åbenlyst konkurrerende produkter
er den ene med afgift, og den anden er det ikke.
Det giver åbenlyst ikke mening, og jeg vil egentlig bare høre ordføreren, om han ikke er enig i det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Derfor er vi grundlæggende modstandere af adfærdsregulerende afgifter.
Det er ikke op til Folketinget at moralisere eller politisere over for befolkningen.
Det her beslutningsforslag handler om gakkede og tossede afgifter, og vi skal kigge på, om vi skal have afskaffet dem.
Det er vi selvfølgelig store tilhængere af i Nye Borgerlige.
Men jeg kan heller ikke lade være med at undre mig over, hvorfor det ikke er gjort.
Nogle af de afgifter, der bliver nævnt i beslutningsforslaget, er jo ikke afgifter, man lige er blevet gjort opmærksom på eksisterer, for de eksisterede også under den tidligere regering – det var både under den Venstreledede regering og under VLAK-regeringen – så hvorfor har man ikke afskaffet dem?
Der var et blåt flertal, så hvad var det for nogle partier, der ikke var villige til at afskaffe de her afgifter?
Så var der selvfølgelig et provenutab, men det måtte man jo så ordne, hvis man syntes, at de her afgifter var så skadelige og så gakkede, at de skulle væk.
Vi deltager gerne i en diskussion om at fjerne afgifter, og Nye Borgerlige vil stemme for at fjerne afgifter.
Vi kan også grundlæggende støtte beslutningsforslaget.
Nu har jeg så haft med politik og embedsværk at gøre 10 år, og hvis der er noget, jeg har erfaret, er det, at man ikke skal bede embedsværket om at finde simplificeringer, for det gør jo, at de bliver arbejdsløse.
Så jeg synes, det er vigtigt, at der også er fokus på erhvervslivet, altså at det er erhvervslivet, der skal komme ind, og så skal vi politikere måske tage snakken med erhvervslivet.
Men det er ting, som vi kan snakke om i forbindelse med det her beslutningsforslag.
Men grundlæggende er vi modstandere af adfærdsregulerende afgifter i Nye Borgerlige.
Susanne Zimmer (ALT), 2019-12-04:
Nu vil jeg fastholde, at der i finansloven står, at vi skal se på, hvordan vi vil placere det bionedbrydelige i forhold til den plastbaserede engangsservice.
Og så er det også sådan, at de ting, der er besluttet i finansloven, jo er ting, der skal viderebehandles i udvalget og i lovbehandlingen efterfølgende.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Jamen det er jo fint med noget snak, næsten sniksnak, vil jeg sige, om, at man håber, at man så kan kigge på det senere.
Så er det jo fint nok, at man snakker om det senere, men burde man ikke gøre det først?
Er det ikke sådan den lidt omvendte rækkefølge?
Man starter med at tredoble afgiften på det, der er bionedbrydeligt, og så kigger man senere på, om man kan fritage det.
Skulle det ikke være omvendt?
Troels Ravn (S), 2019-12-04:
Jamen er det så ikke også netop sådan – det er mit spørgsmål til ordføreren her – at både Socialdemokratiet og skatteministeren under debatten i dag har givet udtryk for, at man støtter intentionen i det her beslutningsforslag, og at vi meget gerne vil være med til at se på, om der er nogle af de her afgifter, der måske kan luges ud, og at det er nødvendigt, at vi gør det i dialog med vores virksomheder, vores erhvervsliv, og at vi samtidig har gjort opmærksom på, at i den her debat er det altså også helt nødvendigt at pege på det mindreprovenu, der vil opstå, og at det mindreprovenu skal finansieres?
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Det handler om at få et beslutningsgrundlag.
Præcis ligesom det gamle udvalg er kommet med nogle anbefalinger, kunne man sætte sig ned og finde ud af, hvad man så ville gøre ved det.
Med hensyn til finansiering kunne vi forestille os, at vi fjernede den her tillægsafgift på vin, altså de 3 bars tryk ved 20 grader, og bare hævede den generelle vinafgift.
Hvor mange penge ville det så koste?
Vi ville få simplere skatteregler, man ville det koste noget?
Jeg kan også fjerne alle eksemplerne, så de slet ikke er der, så koster beslutningsforslaget ikke noget.
Altså, det handler om at få et beslutningsgrundlag.
Nick Hækkerup (S), 2019-12-04:
Det skal løses, og der er i virkeligheden forskellige veje.
Det, der sker i øjeblikket, er, at de myndigheder, som er påvirket af det her problem, snakker sammen og prøver at finde ud af, hvordan det kan løses.
Rigspolitiet knokler på for at få det løst, og Rigspolitiets melding til mig er, at i begyndelsen af det nye år vil man kunne præsentere en løsning, som om ikke fjerner problemet fuldstændig, så i hvert fald kommer det rigtig godt til livs.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-04:
Jeg synes jo igen, det er godt, at der bliver sagt her, at der kommer en løsning i begyndelsen af det nye år.
Men jeg husker jo så mange situationer, hvor Folketinget har fået lovning på, at nu kommer der også en rapport der og der, og at nu skal vi også i løbet af sommeren det og det år beskæftige os med et eller andet, hvor sommeren så for længst er forbi, når nu nogle kommer med det oplæg, der skulle til, for at vi kunne beskæftige os med det.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren ikke her i dag kunne komme med en dato.
Altså, er det den 1. januar, er det den 1. februar?
Nick Hækkerup (S), 2019-12-04:
Det, der er problemet med at love en dato, er – og det tror jeg også spørgeren har oplevet selv masser af gange –
at det, som ingen tid tager, tager et kvarter, og resten tager dobbelt så lang tid.
Tit viser det sig, at der er undersøgelser, som skulle laves, som man ikke lige forudser.
Der er nicher af problemet, som man også bliver nødt til at have fat i osv.
Det, jeg kan sige, er, at der bliver knoklet løs med det, og at det er blevet stillet i udsigt, at der kommer en løsning i starten af det nye år.
Det vil jeg selvfølgelig holde øje med, og jeg ved, at spørgeren også vil holde nidkært øje med det.
Peter Skaarup (DF), 2019-12-04:
Det, som jeg så vil sige her, er, at det, jeg forstår på ministeren, er, at der arbejdes på en teknisk løsning.
Jeg er sådan set ligeglad med, om det er en meget teknisk og fin it-løsning, eller om det er en manuel løsning.
Jeg synes bare, at vi må sige herindefra i forhold til dem, der arbejder med det her, og som sikkert prøver at gøre nogle ting, at der skal findes en løsning.
Nick Hækkerup (S), 2019-12-04:
Der er jo de to veje.
Der er den tekniske løsning, og så er der også simpelt hen at lave en enklere procedure, altså formodningsregler om, at hvis der er kørt med et udrykningskøretøj, er det nok med et helt legitimt mål, så man ikke behøver at gå mere ned i det.
Så der er en flerhed af mulige løsninger.
Der bliver kigget på dem alle sammen.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-12-04:
Spørgsmålet drejer sig om, hvad ministeren agter at gøre, for at de hjemløse i Københavns Kommune får den hjælp, de har krav på, og at de hjemløse ikke falder ud af systemet, fordi de eksempelvis både har en diagnose og et misbrug.