runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-31:
Ord kan udlægges på mange måder.
Altså, når der f.eks. refereres til den canadiske premierminister, tror jeg bare, at man helt stilfærdigt må sige, at ordene vist ikke rækker til, at alle, der er forfulgte, er velkomne i Canada.
Det er ikke det billede, jeg har.
Jeg har et billede af, at man har kvoteret, hvor mange man har plads til, og at man med det afsæt tager ud i verden og håndplukker dem, man har lyst til at invitere ind; og at man i øvrigt gør det på den måde, at man tager hele familier, sådan at man ikke efterfølgende bliver udfordret af, at der kan søges om familiesammenføring og andet.
Det er bare for at få nuancerne på plads.
For sådan er forskellige lande jo udstyret med forskellige forudsætninger – Canada bl.a. med sin geografiske placering.
Man kan have de her holdninger og så altså have en geografi, der gør, at man også bagefter kan sikre sig, hvordan de administreres.
Og det står jo i kontrast til et land som Danmark, som ligger på det europæiske kontinent, og vi har set, hvordan man kan vandre op igennem Europa og lægge sine asylansøgninger ind, hvor man vil.
Det er bare nødt til at være med i den her debat, inden vi nu alle sammen bare slår os op på sådan noget.
Når alt det er sagt, er det fuldstændig utvetydigt, at min regering står for det menneskesyn, at et menneske skal bedømmes på sig selv – på den, man er, på den, man vil være, på de værdier, man står for – og ikke på, hvad hudfarve man har, ikke på, hvad religion man har, og ikke på ens fødested.
Det er de værdier, vi står for, og det er sådan, vi ønsker at administrere dansk lovgivning.
Jeg vil da gerne generelt opfordre til, at alle andre af verdens ledere har det samme afsæt som vores, hvad enten det nu er Donald Trump i Det Hvide Hus eller præsident Xi i Kina eller ledere andre steder.
Og udenrigsministeren har i weekenden på regeringens vegne udtalt sig meget klart om det her konkrete dekret, som vi så i øvrigt i Danmarks interesse i øjeblikket bruger en del energi på at forstå – ligesom amerikanerne arbejder med det – hvad rækkevidden egentlig er af, sådan at vi kan varetage danske interesser og afbøde negative effekter.
Jeg forstår egentlig ikke helt den der idé om, at drømmeuddannelsen skulle være nummer to uddannelse, man vælger.
Det er jo ligesom det, der er præmissen, altså at man er i gang med en uddannelse og så bagefter skal indfri en ambition om en drømmeuddannelse.
Så kan man vælge en drømmeuddannelse, som man har lyst til at bygge ovenpå; det kan man sagtens.
Man kan i øvrigt også i vid udstrækning vælge en drømmeuddannelse, som f.eks. er erhvervsfaglig, og så finde ud af, at man har en drøm om at tage en mere teoretisk funderet uddannelse; og det kan man så gøre.
Vi slukker jo ikke nogen drømme.
Det, vi siger – det er også derfor, at pengene ikke er flere, end de er – er, at hvis man har taget en fuld og hel uddannelse, så skylder man sig selv og os andre, at man så at sige prøver kræfter med den uddannelse, inden man siger, at det var en fejl, og at man hellere vil noget helt andet.
Altså, det er jo den rimelighed, det her er et udtryk for.
Malte Larsen (S), 2017-01-31:
Jeg vil indledningsvis sige, at vi støtter forslaget, der har til formål at samle, modernisere og regelforenkle lovgrundlaget for forvaltning af stedbestemt information i en ny hovedlov.
Loven skal understøtte en sikker, effektiv overgang fra papirkort til fremtidige tværoffentlige digitale forvaltningssystemer.
Loven skal samle og effektivisere det fremtidige arbejde til gavn og glæde for såvel private som offentlige virksomheder, og vi skal selvfølgelig udnytte de nye digitaliseringsmuligheder.
Lovforslaget er også en forenkling af eksisterende love og er nu nede på 32 sider.
Der er indkommet forskellige høringssvar, hvilke vi selvfølgelig vil iagttage i udvalgsarbejdet.
Så skulle jeg hilse fra SF's ordfører, der desværre ikke kan være til stede under behandlingen, og sige, at SF også støtter forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2017-01-31:
Socialdemokratiets ordfører har allerede været inde på meget af det materielle indhold i lovforslaget her.
Det handler om at samle og forbedre og forny lovgivningen omkring geodæsi, landkortlægning, søopmåling og søkortlægning og andre gode ting.
Det er jo ting, som er vigtige, for at vores samfund fungerer på optimal vis, og det er derfor fornuftigt, at regeringen har taget initiativ til at få samlet lovgivningen i ét værk og også at få forenklet lovgivningen mest muligt.
Jeg har også hæftet mig ved, at høringssvarene, som er kommet ind, gennemgående er positive, og derfor har jeg ikke de store betænkeligheder ved lovforslaget her, i og med at der også – som der står i lovforslagets bemærkninger – er tale om, at man ikke egentlig ændrer eksisterende lovgivning, men blot viderefører gældende ret, blot i en gennemskrevet og forenklet udgave.
Dermed kan jeg sige, at vi, da Dansk Folkeparti er godt tilfreds med det eksisterende regelsæt, også kan støtte den forbedring, der ligger af reglerne her i lovforslaget.
Så vi støtter lovforslaget.
Thomas Danielsen (V), 2017-01-31:
Tak for det, formand.
Det glæder mig, at vi i dag kan førstebehandle dette lovforslag, som skal samle, modernisere og forenkle reglerne for stedbestemt information.
Det er positivt, hver gang vi kan afbureaukratisere og effektivisere den offentlige sektor, og det kan vi med dette lovforslag.
For her står vi med en del af lovgivningen, som er ved at blive utidssvarende og utilstrækkelig.
Den centrale lov på området med stedbestemt information er fra 1988 og er kun blevet ændret nogle ganske få gange siden da, og med den digitale udvikling, vi er igennem, er der brug for, at loven bliver opdateret, så den også i fremtiden kan dække de behov, der er i forhold til kortlægninger.
Vi tænker måske ikke så meget over det i hverdagen, men vi er jo faktisk alle brugere af stedbestemt information: Landkortlægning, søkortlægning, kommunegrænser, kystlinjer og grænsen mellem land og by.
Så ja, vi er omgivet af stedbestemt information, og derfor er det naturligvis vigtigt for os alle, at behandlingen af stedbestemt information er så tidssvarende og effektiv som overhovedet muligt.
Det er vigtigt, at vi fortsat har adgang til pålidelige opdaterede og brugbare data.
Det er vi med til at sikre med dette lovforslag, hvorfor Venstre naturligvis vil stemme for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-01-31:
Der kan være nogle gange, man undrer sig over, at et lovforslag er blevet til et lovforslag.
Med hensyn til forslaget her vil jeg gerne høre, om der i det lovforberedende arbejde har været inddraget det, som Europa-Kommissionen arbejder med, nemlig jordobservationprogrammet Copernicus, som der her om kort tid holdes en konference om, og som er et værktøj, som Kommissionen ønsker at stille gratis til rådighed, og som sådan set kan håndtere data med en effekt på helt ned til 1 m².
Er det noget, som der, hvad skal man sige, er taget hensyn til i det lovarbejde, der er lavet her?
Der er i lovforslaget gjort meget ud af, at man har kigget bagud, og hvad der er forhistorien for det her.
Men er det et lovforslag, som sådan set kan rumme, at man bliver dygtigere og dygtigere til at håndtere data helt ned i nogle detaljer?
Det kunne jeg godt tænke mig at få svar på i dag eller få udredt i den udvalgsbehandling, der skal være.
Carsten Bach (LA), 2017-01-31:
Lovforslaget handler, som det så også allerede er blevet sagt et par gange nu, om at samle og modernisere lovgrundlaget for forvaltningen af vores vitale geografiske data, også kaldet stedbestemt information.
Samtidig er der indlagt en hel del regelforenkling, hvor det har været muligt, og jeg har ud fra høringssvarene ikke fået noget kendskab til, at der skulle være nogen problemer i det.
Liberal Alliance plejer jo sådan generelt også at være begejstret for regelforenklinger, og derfor støtter vi også lovforslaget.
Christian Poll (ALT), 2017-01-31:
Det går jo godt her i dag.
Fra Alternativet er vi også positivt indstillet over for det her forslag, men jeg bemærker, at Kommunernes Landsforening i deres høringssvar både nævner, at det er gået lidt stærkt, og at der er nogle høringsparter, som ikke rigtigt har fået mulighed for at være med i forløbet, og det bekymrer mig altid lidt.
Det kan være meget svært at gennemskue, så det har jeg tænkt mig at stille spørgsmål om i udvalgsarbejdet.
Men ellers er vi positive over for forslaget.
Ida Auken (RV), 2017-01-31:
Så kommer dagens store overraskelse – nej, det gør den ikke.
Det er, som de tidligere ordførere har nævnt, L 116 om stedbestemt information, vi behandler i dag, og da loven både effektiviserer og moderniserer, samler og i det hele taget forbedrer håndteringen af stedbestemte informationer og endda tager højde for den digitale udvikling, så er vi fra radikal side positivt indstillet over for den her lov.
Det var faktisk i min tid som miljøminister, at vi besluttede at frigive de her geodata, fordi så mange kommuner, virksomheder og borgere har rigtig god brug for de her stedbestemte informationer og geodata.
Det er klart, at det skal være helt klart, at der ikke sniger sig en betaling med ind noget sted på det her område, så det vil vi spørge til i udvalgsbehandlingen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-31:
Når vi ser lidt forskelligt på det, er det måske, fordi vi grundlæggende ser lidt forskelligt på det bagvedliggende, altså det, der var udgangspunktet, nemlig den frie bevægelighed, som regeringen fortsat mener grundlæggende er en styrke.
Derfor er det jo ikke af glæde, vi har grænsekontrol, og derfor har vi nok et andet afsæt.
Det er sådan set af nød.
Det, at vi binder ressourcer ved grænsen, som, hvis vi ikke havde det problem, kunne have været brugt andre steder til kriminalitetsbekæmpelse rundtomkring eller kunne have været sat ind i Vollsmose til at bekæmpe bander, eller hvad det nu kunne være, er jo drevet af, at der er nogle forudsætninger for ikke at have grænsekontrol, der ikke er til stede.
Og dem vil vi da også kæmpe for kommer igen, altså forudsætningerne.
Og da det er vores overordnede ambition, tror jeg nu altså, at Danmark står sig bedst ved at respektere Schengenregelsættet, specielt så længe det regelsæt ikke har vist sig i praksis at konflikte med det, vi så i øvrigt er enige om, altså Dansk Folkeparti og regeringen, nemlig at vi i hvert fald i den her aktuelle situation med det aktuelle trusselsbillede og med den aktuelle mangel på kontrol ved de ydre grænser skal have grænsekontrol.
Orla Østerby (KF), 2017-01-31:
Da man udflyttede statslige arbejdspladser, blev Geodatastyrelsen opdelt i to styrelser, Geodatastyrelsen og Styrelsen for Dataforsyning og Effektivisering.
Den lov, der gælder i dag, regulerer kun Geodatastyrelsen, og derfor er der behov for at få lavet en samlet pakke for det her, dvs. at lovforslaget her samler flere love.
De nye regler i loven gør, at de data, man samler ind, bliver indsamlet ens og derfor lettere kan anvendes sammen med andre datasæt.
På dansk betyder det jo, at vi kan få det samme sprog på de samme steder på den samme tid, så der nu kan fastsættes bindende regler for positionstjenester.
Tidligere er de her ting mest blevet brugt bl.a. af landmænd til stedbestemte landbrugskøretøjer på marker.
I fremtiden vil de også blive brugt til droner og selvkørende biler, og derfor er det vigtigt, at man laver regler, der også omfatter nye opfindelser, som er bindende, så sikkerheden på området er i orden.
Det giver også ministeren hjemmel til at bestemme, hvilke data der stilles til fri rådighed, og hvilke man tager betaling for.
Det betyder jo, at vi giver ministeren mulighed for at arbejde med, hvad der er tilgængeligt, f.eks. matrikelkort og landkort og oprettelse af registre knyttet til kortlægning og infrastruktur for stedbestemte informationer.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslag L 116.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-31:
I min optik er Amerika et demokrati; de har valgt en præsident.
Jeg tror også, at når man ser det her lidt ned i nuancen, har de rimeligvis også nogle beslutningsstrukturer, der gør, at man ikke en til en kan oversætte et tweet til en gennemført politik.
Og det vil i hvert fald præge min tilgang til USA, altså at jeg sådan set vil nægte at skulle tvinge mig selv til at respondere på hvert enkelt tweet, der måtte komme ud af Det Hvide Hus.
Vi har en overordnet tilgang til USA som den, jeg har skitseret her.
Jeg kan også få øje på, at de nok ser ud til at blive lidt større på en række felter – et af dem har vi meget sobert diskuteret her.
Det skal vi selvfølgelig tage pejling af, og det vil vi også gøre fremadrettet.
Vi vil gøre det med det afsæt, at USA er vores tætteste allierede og den frie verdens leder.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-31:
Altså, nu er det mig bekendt Enhedslisten, som i årevis har advokeret for, at vi støttede de demokratiske kræfter eller de sekulære kræfter i Syrien i langt højere grad, også med våben og øget humanitær bistand, og det har man stået i vejen for.
Det, jeg anfægter, er, når ens eneste begrundelse for at sende noget af sted er, at det skulle sende et signal om forsvarspolitikken – så er det måske ikke lige nu, man skulle sende det signal.
Men lad det ligge.
Jeg er så glad i dag, og det vil jeg gerne blive ved med at være.
Det, jeg hørte statsministeren sige, var, at hvis amerikanerne beslutter sig for at svække kvinders rettigheder på internationalt plan, er der faktisk en mulighed for, at Danmark går ind i et internationalt samarbejde for at styrke kvinders rettigheder, også reproduktive rettigheder.
Det hørte jeg statsministeren sige, og det noterer jeg med glæde.
Noget af det andet, vi kan gøre i Danmark, er jo at prøve på at sige fra over for den amerikanske præsident, når han taler i positive vendinger om tortur.
Helt konkret kunne vi jo f.eks. sige, at ingen CIA-fly eller amerikanske fly, der potentielt set indeholder fanger, mellemlander her, indtil den amerikanske præsident kan kende forskel på noget så basalt som, hvad der er rigtigt, og hvad der er forkert, og et frit land, der bekæmper tortur, og andre lande, der ikke gør.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-31:
Det næstsidste spørgsmål, om der konkret ligger en forespørgsel i Udenrigsministeriet, kan jeg faktisk ikke – beklager meget – svare på.
Det spørgsmål må man rette til udenrigsministeren.
Prioriteterne i vores udviklingsbistand er jo ret klare og har bl.a. i forhold til de nye verdensmål det sigte at fremme kvinders deltagelse og i øvrigt også – i forhold til at bekæmpe, hvad kan man sige, overpopulation og andet – at kvinder får ret til deres eget seksualliv og deres egen reproduktion.
Og den konkrete prioritering af, hvor mange penge vi så bruger, er jo også et spejlbillede af, hvad resten af verden gør.
Det er klart, at hvis resten af verden laver sine prioriteter om, så det efterlader et større behov her, så skal vi selvfølgelig se helt åbent på, om det er noget, vi kan prioritere inden for de rammer, vi har.
Så bliver jeg nødt til lige anholde det med fregatten.
Altså, lad os nu lige holde proportionerne på plads: Vi deltager i en koalition til bekæmpelse af ISIL, det ondeste terrorregime, vi har set i mange, mange år.
Det har i øvrigt været under forberedelse også under den tidligere amerikanske administration.
Forestiller Enhedslisten sig virkelig, at vi skulle sætte spørgsmålet om dansk deltagelse i bekæmpelsen af ISIL ind i en eller anden symboldiskussion, i forhold til at der er en nyvalgt amerikansk præsident, eller hvad?
Pernille Skipper (EL), 2017-01-31:
Det er godt nok svært at være uenig i, at det er noget anderledes end det, vi har set før.
Så vælger vi at sende et signal med en fregat, som ingen har bedt om, for at forbedre relationerne til det amerikanske militær.
Der er jo forskel på at træffe forhastede konklusioner og at sende forkerte signaler.
Men jeg vil gerne vende tilbage til det, som statsministeren åbner en lille smule for her, hører jeg, og det er jo, at vi ud over at sige ting også kan gøre nogle meget konkrete ting som f.eks. at støtte den hollandske udviklingsminister, som har bebudet, at man vil lave en fond, der skal lukke hullet efter den støtte til udviklingsbistand, som eventuelt vil blive taget væk af amerikanerne, hvis organisationer arbejder med familieplanlægning og abort.
Ifølge hollænderne er der allerede 15-20 lande, der har bebudet at ville støtte sådan en fond.
Er Danmark blevet spurgt, om vi vil være med, og hører jeg statsministeren sige, at Danmark vil gå med, hvis vi bliver spurgt?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-31:
Jamen hvis Enhedslisten vil stille en forespørgsel, beror det jo på, hvad Folketingets øvrige partier ønsker i så henseende, og så vil der jo rimeligvis komme en debat, hvis der er et bredt ønske, og så kan man jo tage debatten dér.
Den er måske også bedre egnet til et andet spørgeregime end sådan to gange en gange en halv.
For jeg synes godt nok, at vi skal passe lidt på med, at vi ikke her, altså få uger efter et administrationsskifte i USA, på baggrund af en midlertidig regulering og andet, hvor vi stadig har til gode at se, hvad dybden af det her er, hvad det er for et kabinet, der samles, hvad det er for en langsigtet politik, der føres, jeg havde nær sagt over en nat skifter fra det fokus, der hedder, at vi har den tætteste allierede i USA, til, at nu skal vi fordømme næsten alting.
Jeg kan sagtens få øje på, hvor der er store uoverensstemmelser, også værdimæssigt, med den her administration.
Det kan jeg også få øje på historisk, uden at vi har gjort det til sædvane så i hver enkelt situation, hvor der har været truffet en amerikansk beslutning, at stå og veje den af i det danske Folketing.
Jeg kan sige det på den måde, at vores regering ønsker at forfølge danske værdier i vores udenrigspolitik.
Det gælder f.eks. også i det tema, der lige blev anslået her omkring kvinders og pigers stilling.
Hvordan tænkes det ind i vores udviklingsbistand?
Jeg kan sagtens få øje på, at hvis nogle trækker sig fra den internationale dagsorden, hvad enten det er Vatikanstaten eller USA, så kan det få betydning for vores fremadrettede prioriteringer, og hvordan vi prioriterer vores ressourcer.
Det rokker nu ikke ved, at i den helt store dagsorden, altså hvem skal sikre freden, friheden, stabiliteten i verden, hvem er det, vi bygger vores forsvarsalliancer op med, er USA fortsat vores tætteste allierede, og det skal der ikke rokkes ved på baggrund af det, vi har set, om end jeg medgiver, at vi har set et og andet, som også i mine egne øjne forekommer ... noget anderledes end det, vi har set før.
Pernille Skipper (EL), 2017-01-31:
Tak for det.
Jeg vil rigtig gerne vende tilbage til noget af det, som hr. Sjúrður Skaale også talte om tidligere, som er et emne, jeg tror optager rigtig, rigtig mange danskere.
Det er Donald Trump, der som præsident i USA i løbet af 1½ uge er kommet med nogle meget store anslag på grundlæggende værdier, og det tror jeg at rigtig mange danskere er bekymret for.
Det tror jeg at vi er, fordi det påvirker det internationale samfund, det påvirker den internationale retsorden, som Danmark er en del af, men det påvirker også Danmark, fordi vi jo mildest talt har en tendens til at føre sådan en form for copy paste-politik fra Washington rigtig ofte.
Det var bl.a. en politik, vi så i sidste uge, hvor regeringen foreslog at sende en dansk fregat ud for at beskytte et amerikansk hangarskib med det erklærede formål at investere væsentligt i forsvarssamarbejdet med USA, altså at sende et signal om, at man er med hele vejen, koste hvad det vil.
Og det er vel at mærke et signal, man sender i en tid til Donald Trump, der har rystet os alle sammen som amerikansk præsident, tror jeg.
Vi har hørt ham fortælle, at han mener, at tortur virker og bør genindføres, at statsborgere fra en række lande bliver nægtet indrejse til USA, at syriske flygtninge vil blive nægtet indrejse og asyl, at al amerikansk bistand til organisationer, der arbejder med familieplanlægning og abort, vil ophøre, uanset at det vil være en katastrofe og koste, som statsministeren også selv siger, i forhold til kvinders reproduktive rettigheder – og at det for børn over hele verden er så central en del af udviklingsbistanden.
Derfor vil vi i Enhedslisten gerne have en hasteforespørgsel, sådan at vi kan få sendt et andet signal fra Danmark om de her tiltag end det, der blev sendt i sidste uge.
Vi vil sådan set også rigtig gerne høre, hvad statsministeren har tænkt sig at gøre.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-01-31:
Det bliver jo en lille smule repetitivt.
Altså, der er det regelsæt, der er, og skal vi nu bruge vores politiske kapital og vores politiske energi på at udfordre det regelsæt, eller skal vi bruge vores politiske kapital og vores politiske energi på at få løst nogle problemer?
Vi vælger at gøre det sidste.
Og det store grundlæggende problem, som har været der og stadig er der, men som var der tydeligere for et år siden, er, at der ikke i Europa har været tilstrækkelig enighed på tværs af landene og institutionerne om, hvilke forudsætninger det her fantastiske Europa med den frie adgang og det frie samkvem mellem vores virksomheder og vores indbyggere i virkeligheden hviler på, nemlig at vi skal have styr på tingene, altså ude ved de ydre grænser.
Den enighed har ikke været der i praktikken, og det er sådan set det, vi bruger vores energi på at drive frem.
Man må jo sige, at det er lykkedes så langt, at vi altså i dag har så lave indrejsetal til Danmark, som vi vel ikke har set, siden jeg i hvert fald var statsminister sidst, og vi skal fortsætte ad den vej.
Det kan man have forskellige vurderinger af, altså hvor man skal lægge sin energi.
Jeg har den pragmatiske holdning til det, at det her Schengenværktøj, vi har, muliggør, at vi i Danmark kan have den midlertidig grænsekontrol i den situation, Danmark befinder sig i.
Det har vi så, og jeg vil gerne give det politiske tilsagn, at så længe vi har den situation, har vi også en midlertidig grænsekontrol.
Morten Østergaard (RV), 2017-01-31:
Ja, der var altså ikke mulighed for at finde 15 mio. kr., så unge fra i morgen, når der åbnes for kvote 2-ansøgning, ikke skal knalde hovedet mod det uddannelsesloft, som tilsyneladende står som en kronjuvel i regeringens uddannelsespolitik.
Skal man springe fra og ikke gøre sin sygeplejeuddannelse færdig, eller skal man bare udskyde drømmen til 2023?
Jeg synes heller ikke, der var noget svar til folkeskolerne i Syddanmark.
På deres læreruddannelse UC SYD er 15 pct. i gang med deres anden uddannelse.
Så synes jeg bestemt heller ikke, at der var noget særlig godt svar til de unge, som havde regnet med, at de nu skulle i gang med deres drømmeuddannelse, og som her, dagen før der åbnes for kvote 2-ansøgning, får at vide: Det kan I godt alligevel, men bare først i 2023.