runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Tak for det, formand.
Jeg vil godt først og fremmest takke for anerkendelsen af intentionerne og også de muligheder, der kan være med det her beslutningsforslag.
Det er sådan, at vi jo i forvejen hvert andet år skal give en handicappolitisk redegørelse.
Det er også således, at vi ad flere omgange har oplevet, at Rigsrevisionen har udsendt en ret skarp kritik af, at man ikke følger dataene ordentligt inde fra ministeriets side; altså at man ikke har styr på, hvad det egentlig er for nogle initiativer, der er.
Så det, der egentlig er intentionen, er ikke at beskrive, hvordan vi helt præcis skal udforme det fra starten af – det synes jeg vi kan gøre sammen – men i virkeligheden at sige, at den levestandard, der er for mennesker med handicap, jo skal følge vores andres levestandard, så der er deltagelse på lige fod og man har lige muligheder for at komme i uddannelse og job, komme til fritidsaktiviteter eller deltage i politik, hvis det er det.
Så jeg vil bare høre, om ministeren kunne være interesseret i, at vi arbejder videre med det som formål.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Lige præcis der – og tusind tak for spørgsmålet – ligger djævlen simpelt hen i detaljen.
For jeg har set for mange af de der ting, jeg vil putte ned i krukken med new public management-tiltag, hvor vi slicer et område op, og så måler vi på nogle helt bestemte indikatorer, der så kommer til at overstyre alt andet på området.
Det vil igen sige, hvis man skal tænke det i ond tro, at det er endnu et af de der tiltag, og det gider jeg ikke.
Hvis man skal tænke det i god tro og sige, at det ikke er det, der menes med det, og at det, der menes med det, er at få en ordentlig, gennemstruktureret dataindsamling på området, så er svaret ja.
Så derfor ligger djævlen lidt i detaljen, i forhold til om det er den der sædvanlige slicen op og sådan en i virkeligheden i min bog ret tosset detailstyring.
For de der mål bliver jo styrende; det bliver det, der styrer ned igennem systemerne.
Det synes jeg vi har set for mange eksempler på, og det har jeg meget lidt lyst til.
Så derfor vil jeg sige ja tak til det, hvis det er det andet, altså systematisk dataindsamling.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Det kan jeg bekræfte.
Det er det, der er tiltænkt, og også nogle politisk udvalgte målsætninger, som er konkrete, så vi kan gå ind og måle på, om det her rykker på noget, og om vi gør det rigtige, eller om der er noget andet, vi skal gøre.
Det er jo sådan, at Sverige, Norge, Finland, Tyskland og Irland har operationelle handicappolitiske handlingsplaner, og det er faktisk også noget af det, man vælger.
Så det kræver også en politisk prioritering af, at man gør det og vil noget med det, og det er jo selvfølgelig det, vi lægger op til.
Det håber vi selvfølgelig på at ministeren også kan se sig selv i, så vi kan sige, at her i Danmark følger vilkårene for mennesker med handicap faktisk med vores andres levevilkår.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Så skiller vandene alligevel lidt.
Lad os prøve at tale rigtigt om det, også i forbindelse med udvalgsarbejdet, hvor vi ikke kun har et minut den ene og den anden vej.
Med hensyn til politiske målsætninger er det jo lige præcis der, hvor det indimellem er gået galt.
Vi kan tage skoleområdet som eksempel, hvor politikerne det ene år finder på én målsætning, året efter finder man på en ny målsætning og året efter igen tre nye målsætninger.
Hver enkelt af de målsætninger er egentlig fornuftig nok.
De ender bare med at blive til snubletråde for de mennesker, der arbejder med det i hverdagen, og med, at man fuldstændig får knust deres faglighed.
Der er meget stor forskel på systematisk dataindsamling – det kan man jo så politisk bruge på den måde, man gerne vil – og så politiske målsætninger.
Hvis det er politiske målsætninger, bliver det meget hurtigt styrende på en måde, så vi suger fagligheden fuldstændig ud af medarbejderne.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Først vil jeg sige, at jeg synes, det er lidt mærkeligt, at vi ikke alle sammen er blevet indkaldt til forhandlinger.
Jeg ved ikke, om det er, fordi der er nogen, som måske har kritiseret tanken om at kunne låse børn inde i 10 timer, eller at man ikke skal journalisere magtanvendelser trods historien, eller om det er noget andet.
Men selv om der kan være uenighed om det, synes jeg egentlig, at man som regering, hvis man ikke vil være magtfuldkommen osv., burde indkalde alle partier.
I forhold til det, regeringen har lagt op til, synes vi jo, det er lidt ærgerligt, at der kun er fokus på beskæftigelse og uddannelse.
Men jeg vil så tage fat i den ene del først, nemlig beskæftigelse.
Aldrig har så mange været i job, og det er jo virkelig fedt, og alligevel ser vi, at ledigheden blandt fleksjobbere er på 22 pct.
Jeg samlede det lige sammen, og hvis man rent faktisk kigger på, hvor mange ledige fleksjobbere der er, er det 22 pct.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad for nogle overvejelser vi gør os, i forhold til hvordan vi får skabt flere fleksjob.
Og kan vi gøre vejen til fleksjob lettere, f.eks. gennem udviklingsfleksjob?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Det, at vi har så stærk en organisation som Danske Handicaporganisationer, der går ud og siger, at de simpelt hen ikke kan anbefale, at man går med i det, tænker jeg gør indtryk.
Er det ikke noget, vi skal være bekymret for, at adskillige har kritiseret Tranæsudvalgets anbefalinger, som regeringen indtil videre også har implementeret i hobetal, selv om de er begrundet i synsninger og kommuners oplevelser og ikke ejer af skyggen af fakta?
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Men der er jo lagt op til, at det skal være en del af handlingsplanen, og jeg tænker, at der måske hos en minister, der bl.a. har handicapområdet som en del af sit ressortområde, var nogle holdninger til, hvad for en retning det skal gå i.
Men så prøver jeg at spørge lidt mere åbent i stedet for til nogle specifikke løsninger.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Der står jo her, at der lægges vægt på, at handleplanen skal indeholde konkrete målsætninger.
Det hænger vel også sammen med, at man skal måle med en eller anden form for tal og have noget evidens med.
Spørgsmålet er så, om man når de målsætninger.
Hvorfor kan Socialdemokratiet ikke stemme for?
Er det bare, fordi det ikke er jeres eget forslag?
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Så jeg kan forstå, at der altså ikke har været møde i den kreds i 3 uger eller sådan noget – okay.
Hvis eller når vi sammen laver en beretning, hvor vi kigger lidt fremad – hvis SF vælger at gøre det –
kan ordføreren så blive lidt mere konkret på, hvad man sådan kunne sætte af mål ud fra Tranæsudvalgets rapport?
Sara Emil Baaring (S), 2024-04-23:
Det kan jeg ikke stå og sige her fra talerstolen.
For jeg synes ikke, det er tydeligt for mig, om det er målene, der er vejen frem, eller om det er noget andet, der er vejen frem.
Derfor glæder jeg mig faktisk rigtig meget til, at vi skal i gang med udvalgsarbejdet og have en lidt mere grundig dialog og eventuelt også hive nogle parter ind.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg forstår simpelt hen ikke rigtig, hvad ordføreren egentlig mener her.
På den ene side siger ordføreren, at de sagtens kan se sig selv indgå i sådan en handleplan her, men på den anden side vil de ikke stemme for den, selv om I netop nu sidder og forhandler.
Så det forstår jeg ikke rigtig.
Begrundelsen er åbenbart, at der mangler noget data.
Det er vi jo enige om der mangler.
Det er Tranæsudvalget også enige om mangler.
De havde jo fået til opgave at finde ud af, hvad det er, der driver de øgede udgifter, og det kunne de ikke finde ud af eller svare på, bl.a. fordi der mangler data.
Alligevel kommer de med 19 anbefalinger, hvoraf I som regering allerede har implementeret en hel masse uden evidens.
Ordføreren taler stik imod sig selv hele tiden i det, der er blevet sagt her på talerstolen i dag.
Sara Emil Baaring (S), 2024-04-23:
Det synes jeg bestemt ikke undertegnede gør.
Jeg synes netop, at jeg påpeger, at jeg ikke er sikker på, at det at opstille mål osv. er den vej, vi skal ned ad.
Det kan være, at det er en mere grundig dataindsamling, der er vejen frem, og det er det, som jeg synes vi skal have en god drøftelse af i netop udvalget.
Jeg er fuldstændig enig i intentionerne.
Vi skal gøre det grundlæggende meget bedre for mennesker med handicap, men om det lige er at skabe det her bureaukrati – og det vil jeg godt kalde det her fra talerstolen – eller om det er en anden vej, vi skal ned ad for at løse det, er jeg faktisk ikke sikker på.
Så derfor har jeg brug for, at vi har en drøftelse sammen om det.
Vi tager altid imod gode idéer, også selv om det er os selv, der ikke lige har fundet på idéen.
Så fine er vi nu ikke.
Men jeg er bare ikke sikker på, at det at opstille en masse mål nødvendigvis vil gøre det bedre for borgerne.
Nu er jeg selv skolelærer, og det gjorde det ikke ligefrem bedre for folkeskolen, at der blev opstillet 4.000 mål for folkeskolen.
Så er det den rette vej, vi er på vej ned ad?
Det kunne jeg godt være rigtig nysgerrig på.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-23:
Tak for det, formand, og tak til SF for at italesætte, at vi bør have en handicappolitisk handlingsplan.
Jeg vil starte med at sige, at vi fra Venstres side faktisk er enige i, at vi bør have det.
Dog vil jeg, også ud fra den dialog eller de spørgsmål og svar, der var mellem SF's ordfører og ministeren, sige, at jeg stadig væk godt kan være lidt i tvivl om, hvad det helt nøjagtigt er, SF egentlig gerne vil have.
Jeg må sige, at hvis det er at få skabt et hav af nye mål, som egentlig gør, at de mennesker, som har med de handicappede at gøre, skal bruge masser af kræfter og tid på at sætte sig ind i dem, så bliver jeg bekymret.
Og det er i hvert fald ikke den vej, vi synes vi skal gå.
Hvis det derimod er at få skabt en handleplan, hvor man også samtidig får indsamlet nogle data, man kan bruge i forhold til målene, vil jeg sige, at så vil vi i Venstre også rigtig gerne være med til at arbejde på en fælles beretning omkring det.
Det er egentlig det, jeg har brug for at understrege over for SF's ordfører, nemlig at det ser vi positivt på.
Men vi er jo, som man også kan høre, netop i gang med nogle forhandlinger her og nu, og vi arbejder bl.a. tæt sammen med parterne i Sammen om Handicap.
Man kan sige, at uanset hvad tror jeg egentlig, at alle vi, der er i salen her og nu, har en intention om, at vi vil gøre det bedre, end det er i dag, og at vi også er nødt til at få kigget på, hvad det er, vi gør forkert i dag, og som vi er nødt til at lave om på.
Jeg tror, vi er nødt til at kigge ind i, hvad det er, vi skal have skruet på, hvad det er, vi skal have ændret på, så der forhåbentlig er flere handicappede, der bliver væsentlig mere tilfreds med den hjælp, som de får i dag.
Så jeg kan sige, apropos det, SF's ordfører sagde, at Venstre kommer til at stemme varmt nej til beslutningsforslaget, men vi indgår gerne i dialog om en fælles beretning.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Jeg ruller mig i varme og kærlighed, for man kan næsten ikke blive andet end glad i låget.
Men tak for imødekommelsen og anerkendelsen af det.
Jeg kan godt bekræfte over for ordføreren, at det, der er intentionen med lige præcis det her forslag, er det sidste.
Det er netop, at vi systematisk opsamler data på forskellige områder for at lære, hvad vi har brug for at gøre bedre; hvad er det, vi gør nu, og hvad er det, vi ikke gør nu, og hvad er det for nogle konstante udfordringer, mennesker med handicap møder, når de skal i job?
Hvad er det for nogle konstante udfordringer, de har med ikke at kunne komme ud af døren, eller at deres sundhedsudfordringer ikke bliver opdaget i tide, eller i virkeligheden også den der oplevelse, mange har af stor ensomhed?
Hvordan kan vi arbejde med det?
Det er i virkeligheden det, det handler om, og absolut ikke i forhold til medarbejderen.
Jeg kan fortælle ordføreren, at jeg selv har været en medarbejder, der har prøvet papirtigre
, så det er slet ikke der, det er.
Men det er, for at vi politisk forpligter os på at indsamle data systematisk, for det gør vi slet ikke på det her område, sådan som vi bl.a. gør det på børne- og undervisningsområdet.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-23:
Det er også derfor, jeg tænker, at vi sagtens eller i hvert fald burde kunne gå sammen om en fælles beretning, og det vil jeg også rigtig gerne være med til at understøtte.
For jeg er jo helt, helt enig i, at det er vanvittigt, at vi i dag har mange, mange eksempler på, at vi bruger et hav af timer, mens vi samtidig slæber handicappede mennesker igennem nogle systemer, og i sidste ende bliver de ikke lykkeligere som mennesker.
Og den tid, man så bruger på det, burde rent ud sagt i stedet være brugt på egentlig at hjælpe de handicappede.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Det kvitterer jeg for, og det arbejde vil jeg se frem til.
Nu må jeg lige se, hvad resten af ordførerkredsen siger.
Jeg håber, at vi kan nå sammen og gøre det her for netop at sikre, at der sker politisk handling, der er knyttet op på data, så vi gør det lidt mere struktureret og ikke sådan lidt spredehaglsagtigt, sådan som området er i dag.
For i virkeligheden – og det ved jeg også godt at ordføreren har et rigtig stort indblik i – er der bare alt for mange mennesker med handicap, som hele tiden støder panden mod en mur alle mulige steder, og det kan vi altså godt gøre bedre i det her samfund.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-23:
Jamen jeg kan kun sige, at jeg er enig.
Og jeg vil sige, at jeg næsten dagligt hører de her eksempler, hvor man egentlig også bliver ked af det, både på de handicappedes vegne, men egentlig også, fordi man synes, at det rent samfundsmæssigt jo er dybt godnat, at man anvender rigtig, rigtig mange penge og flere og flere penge på det her område, uden at man egentlig sikrer, at det, man leverer, bliver bedre.
I hvert fald oplever jeg ikke, at de handicappede siger, at nu er det bare fantastisk.
Så der er nok at tage fat på.
Sara Emil Baaring (S), 2024-04-23:
Jeg må ærligt sige, at der faktisk ikke har været et møde, siden Tranæsrapporten kom, så hvad de forskellige parter siger om Tranæsrapporten, kan jeg ikke stå og sige her.
Men jeg synes, der er noget interessant i Tranæsrapporten, og det er alt det med uddannelse og forskning, altså alt det her med evidens, og der er vi tilbage til det, jeg sagde til den tidligere ordfører, i forhold til hvorfor vi gør de ting, vi gør, og hvilke indsatser og hvilken dataindsamling der er.
Det tror jeg er enormt vigtigt at vi får kigget på, og det er jo et af de spor, der bliver peget på.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg synes, det er interessant at høre Venstres ordfører beskrive, hvilken vej I i hvert fald ikke synes man skal gå ned ad.
Så lad os da få beskrevet den vej, som I som liberalt parti åbenbart synes man skal gå ned ad.
Som Danmarks Liberale Parti har I jo bl.a. været med til at udbygge det kommunale monopol i forhold til at bruge i omegnen af halvanden milliard kroner, mener jeg det er, på at udbygge kommunale botilbud.
Er det virkelig den vej, Danmarks Liberale Parti, Venstre, synes vi skal gå?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Ellers ville man jo som regering slet ikke invitere dem ind.
Så hele idéen med at invitere parterne ind er jo at lytte til dem, og når man lytter til nogen i den sammenhæng, vil det jo typisk betyde, at man også ændrer på kursen for de ting, man har lavet.
Ellers ville man jo gennemføre dem uden at lytte til dem, så hele idéen med at invitere parterne ind er jo at tage bestik af, hvad de tænker om de her forskellige forslag.
Og det er rigtigt, at nogle af de forslag, der ligger på bordet, har parterne ret forskellige opfattelser af.
I kan jo så også godt gætte, at de også siger det ved forhandlingsbordet.
Det lytter vi selvfølgelig til.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-23:
Tusind tak.
For lige godt et år siden havde jeg og Dansk Folkeparti ministeren i samråd om netop de her magtanvendelsesregler, og vi er fuldstændig enige i, at der er nogle steder, hvor det er rigtig skørt.
Eksempelvis er der det her med at skulle spænde en fast i en kørestol, og det her med videoovervågning, så man ikke vækker den enkelte.
Der var også en del omkring nogle anbragte børn, som måske har hårde stoffer eller alkohol, og hvor personalet selvfølgelig ligesom enhver forælder skal gå ind og tage det fra dem og have muligheden for det.
Så der er nogle steder, hvor det åbenlyst giver rigtig god mening.
Derfor må jeg indrømme, at det også undrer mig lidt – ikke at ministeren taler med parterne, for det synes jeg giver rigtig god mening – at jeg så hører lidt bagom, at der er andre partier, der er blevet inviteret ind til de her forhandlinger, når det bl.a. faktisk var mig og Dansk Folkeparti, som jo bad om, at vi faktisk blev inviteret til forhandlinger, netop fordi der var nogle af de her ting, der var lidt skøre.
Kan ministeren åbne op for, om ministeren har tænkt sig at invitere flere partier ind, eller om det kun bliver til de, efter hvad jeg har hørt, tre partier, som indtil videre er inviteret til forhandlinger?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Rygtebørsen virker ved gud i himlen endnu på Christiansborg.
Når vi når dertil, kan jeg selvfølgelig bekendtgøre over for jer, hvad vi gør med det.
Bevares.
Hverken når det er den gode eller den onde variant?
Mette Thiesen (DF), 2024-04-23:
Ja, selv om det nogle gange kan føles nødvendigt.
Jeg undrer mig, for at være helt ærlig, som ordfører rigtig meget over det, i forhold til at det egentlig var et samråd, jeg indkaldte til på baggrund af det her, hvor vi egentlig blev lovet, at vi blev indkaldt til forhandlinger.
Så kan ministeren måske komme lidt mere ind på, om der er nogen særlige overvejelser bag, at man kun inviterer de tre partier særskilt, når et parti som eksempelvis Dansk Folkeparti jo faktisk har åbnet op for, at der er nogle af de her ting, som vi synes er en god idé?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-23:
Vi har endnu ikke lagt os endeligt fast på, hvordan slutforløbet af det der bliver, så derfor kan jeg sige utrolig lidt om det.
Det vil sige, at et lovforslag er sendt i høring, og vi har fået rigtig mange høringssvar ind.
Der kommer til at være tre behandlinger i Folketingssalen, og der kommer til at være en udvalgsbehandling.
Det vil sige, at alle jo bliver inddraget i det almindelige lovarbejde, men hvordan vi tilrettelægger resten af det her forløb, har vi ikke lagt os fast på endnu.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Tak for det.
Det svarer lidt til at få karakteren 10 med pil op: Man ved ikke helt, om det er godt, eller hvad det er.
Ej, det er godt, når det er 10, ikke?
Tak for talen og imødekommelsen af intentionerne og i virkeligheden også anerkendelsen af de udfordringer, der er på området.
I virkeligheden mangler der, at der bliver taget politisk handling i forhold til det her.
Jeg kan varmt anbefale, at man læser den her rapport, som klart lægger op til, hvad det er, vi kan arbejde med på en meget mere struktureret måde, hvor vi snakker om, om man overhovedet bliver integreret på samme måde, når man lever med et handicap.
Har man lige muligheder, og får man rystet nyrerne løs, bare fordi man får en tur i en kørestol i København eller i Randers for den sags skyld?
Vi kender til, at der er meget ulighed i sundhed, når det gælder mennesker med handicap.
Der er en langt større rate af alle mulige problemer, og det samme ser vi også inden for beskæftigelse og uddannelse.
Det rykker ikke på sig.
Så vil man i Socialdemokratiet ikke kunne se sig selv i, at vi begynder at arbejde helt konkret og specifikt tværgående på de forskellige områder netop på vegne af de her mennesker med handicap, i forhold til at deres vilkår skal forbedres?
Sara Emil Baaring (S), 2024-04-23:
Umiddelbart kan det jo lyde meget besnærende, men jeg må også sige, at jeg har set mange veje dertil, og spørgsmålet er, om det er den løsning, der lige ligger på bordet nu fra forslagsstillernes side, vi skal gå hen imod.
Vi har været på studietur sammen for ikke så lang tid siden, og for dem, vi var henne at besøge, var det mere sådan data i udførelsesdelen, som var det vigtige.
Så hvilken vej vi lige skal ned ad, kan jeg ikke stå og sige på nuværende tidspunkt, men jeg synes helt bestemt, at der skal gøres noget, for vi gør det ikke godt nok, som det er i dag.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-23:
Så kunne jeg jo frisk spørge ordføreren, om regeringen så er klar til at tildele de mange milliarder, som man gjorde tværgående politisk i Australien for netop at opprioritere området.
Det kunne da være det første spørgsmål.
Det andet er: Hvad gør vi så?
Hvad mener Socialdemokratiet så, vi skal gøre for netop at sikre, at flere mennesker, som har et handicap, kommer i uddannelse og i job, og at flere kan leve et aktivt liv, også selv om man har et handicap?
Sara Emil Baaring (S), 2024-04-23:
Jeg synes, der er noget omkring dataene, og det var jo også det, som vi så.
Der er noget i forhold til uddannelse og faglighed, og hvilken indsats vi gør, og hvorfor vi gør det.
Det var meget det, som jeg tog med mig fra studieturen, og som jeg synes vi kan være enormt opmærksomme på, når vi nu skal til at implementere nogle forhåbentlig store ændringer.
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke Socialistisk Folkeparti for beslutningsforslaget.
I Socialdemokratiet deler vi intentionen bag forslaget, som grundlæggende har til formål at bidrage til at løse nogle af de problemer, som vi ser på handicapområdet.
Især er vi, ligesom forslagsstilleren, optaget af de høje omgørelsesprocenter på handicapområdet.
Vi ser alt for mange sager, hvor mennesker med handicap ikke får den rette hjælp.
Mennesker med handicap oplever dagligt et system, der er en udfordring, og en stribe borgere føler, de møder en mur af bureaukrati og snubletråde, når de efterspørger den hjælp, de eller deres børn har brug for.
Det er også derfor, at vi er midt i at finde løsninger på problemerne.
Sammen med organisationer og vigtige samarbejdspartnere på området har vi i Socialdemokratiet deltaget i samarbejdsforummet Sammen om Handicap.
Her har undertegnede som ordfører fået god indsigt i de mange nuancer, der er i løsningen af disse problemer.
Disse møder skal gerne udmunde i at kvalificere den aftale, som vi måtte indgå.
Vi skal have lagt asfalten til den vej, som vi skal ned ad, for vi skal i fællesskab se, om vi ikke kan få lagt en mere farbar vej end den vej, vi er på vej ned ad.
Der stilles forslag om en handlingsplan.
Det arbejde kan vi sagtens se os selv indgå i, og med en handlingsplan kan vi skabe muligheder for, at mennesker med handicap i større grad ikke mødes af et forhindringsløb frem mod den hjælp, som de har brug for.
Socialdemokratiet er derfor enige med forslagsstillerne i intentionerne bag store dele af forslaget, og vi vil gerne indgå i et samarbejde om en eventuel beretningstekst inden udvalgsbehandlingen.
Men sådan som forslaget ligger lige nu, vil Socialdemokratiet stemme kærligt nej.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Tak, og tak for talen.
Vi havde en handicapdebat her i salen for 14 dage siden, tror jeg, hvor det handlede om, hvorvidt området skulle væk fra kommunen, og hvor jeg spurgte ordføreren til Tranæsudvalgets rapport.
Da sagde ordføreren, at den havde ordføreren ikke læst, for det var kun en uge siden, den var kommet.
Nu er det næsten en måned siden, og jeg tror, ordføreren har haft tid til at læse den.
Er det sådan, at ordføreren i forhold til de forhandlinger, som ordføreren refererer til og ordføreren sidder i, altså Sammen om Handicap, kan sige, om der er noget i Tranæsudvalgets rapport, som bliver brugt dér og måske kan blive til virkelighed, eller i den handicappolitiske handleplan, vi taler og forhandler om her, og som ordføreren så kærligt siger nej til?
Er der nogen ting i Tranæsudvalgets rapport, som man kunne forestille sig blive til målsætninger i den?
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-04-24:
Det, jeg kan anerkende, er, at vi har et problem, hvis man på embedsmandsniveau føler, at det bliver politiseret.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-24:
Så når det er sådan, at 50 pct. af embedsfolkene mener, at det kan være svært at levere rådgivning og bistand og stadig væk tage stilling til politisk-taktiske ønsker, mener ordføreren ikke, at det har nogen som helst indflydelse på klimaberegningerne?