runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2025-03-13:
Jeg lægger mærke til, at hr. Frederik Vad synes, der er nogle ting, der er dybt tragiske, bl.a. den her sag med manglende udvisning af nogle personer, som har lavet grov kriminalitet.
Der er også panderynker nogle gange, når hr. Frederik Vad fortæller om, hvor forfærdeligt det er med de her konventioner, der forhindrer os i at udvise kriminelle udlændinge.
Når man så gerne vil have lov til lige at se på, hvad det så er, regeringen gør ved det, synes jeg, det kommer til at være lidt interessant.
Altså, det er dybt tragisk, vi har panderynker, og det hele er galt.
Det, som regeringen gør, er, at da den træder til, laver den i regeringsgrundlaget en sætning om, at den vil udnævne en konventionsambassadør, og vedkommende skal så arbejde med det her.
Det er så over 2 år siden.
Det var i 2022.
Nu er vi i 2025, og arbejdet er ikke gået i gang endnu.
Synes hr. Frederik Vad, det er tilfredsstillende, når det nu er så dybt tragisk, og der er så uendelige konsekvenser af det, der ikke fungerer?
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Det kunne godt have gået hurtigere.
Vi har jo et regeringsgrundlag.
Jeg synes, det vigtigste er det, der vedrører udlændinge og integration, men der er jo mange andre ting, som skal processes igennem regeringsudvalg osv.
Jeg er sikker på, hr. Peter Skaarup ved, hvad jeg tænker om den sag.
Det er jo ikke kun konventionsambassadøren, vil jeg bare lige sige, og udredningen, som vi er lykkedes med at få igennem.
Altså, før jul strammede vi udvisningsreglerne.
Vi har fjernet de sidste trin på den trappestige, som siden 1980'erne har givet rabatter i forbindelse med udlændinge, der dømmes for kriminalitet, sådan at vi kan få flere udvist i fremtiden.
Der er en strafreform på vej.
Vi har lavet et fængsel i Kosovo for udvisningsdømte, der skal afsone, også for at aflaste vores egen kapacitet og for at stresse nogle af de her mennesker, som nægter at udrejse af Danmark, selv om de ikke er ønskede her.
Så hr. Peter Skaarup kan måske have ret i det med tempoet, men jeg synes altså, at der da er masser af andre gode ting, vi er lykkedes med at få igennem på det her område.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Tak for det.
Vi har hørt ved flere lejligheder, at regeringens løsning på det her problem i stedet for at bryde med konventionerne er at udfordre konventionerne og ansætte en ambassadør, der skal udfordre konventionerne.
Jeg står her med et svar fra udlændinge- og integrationsministeren fra nogle måneder siden, tror jeg, omkring statsborgerretskonventionen, som det her beslutningsforslag bl.a. handler om, hvor der bliver svaret: »Vi har således sikret, at vi i forhold til frakendelse af statsborgerskab som følge af kriminalitet går til kanten af, hvad der er muligt inden for konventionerne.«
Så er mit ydmyge spørgsmål: Hvis vi allerede går til kanten af, hvad der er muligt inden for konventionerne, hvad er det så helt præcis, den her ambassadør skal lave?
Altså, hvad er det helt præcis regeringen mener at man kan gøre for at sikre, at vi kommer et andet sted hen, så kriminelle voldtægtsforbrydere, bandemedlemmer, terrorister osv. kan fratages statsborgerskab?
Hans Andersen (V), 2025-03-13:
Jeg synes sådan set, at konventionsambassadøren har en stor opgave, og det er jo at spørge, om vi kan udfordre konventionerne yderligere, og hvordan vi i givet fald skal gøre det.
Det kræver muskler.
Det kræver arbejde.
Det hilser vi sådan set velkommen.
Det prioriterer vi i regeringen.
Men det står jo ikke i modsætning til det svar, der er givet.
Så jeg hilser det sådan set velkommen, at der nu tiltræder en konventionsambassadør, der kan arbejde i dybden med det her, og det tænker jeg sådan set også at Dansk Folkeparti vil hilse velkommen.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-03-13:
Han skal arbejde i dybden med hvad?
Hvis man allerede går til kanten af, hvad der er muligt inden for konventionerne, går man jo allerede til kanten af, hvad der er muligt inden for konventionerne.
Så er der jo ikke mere spillerum.
Hvad er det, han skal udfordre, hvis man allerede er ved kanten af, altså ved afgrunden af, hvad der kan lade sig gøre inden for konventionerne?
Hvis man er det, kan man jo ikke gå yderligere ud over afgrunden.
Hvad skal den her ambassadør foretage sig?
Hans Andersen (V), 2025-03-13:
Jeg er helt overbevist om, at konventionsambassadøren får meget, meget travlt.
Det handler jo også om at få andre lande i Europa til at have samme synspunkt som os.
Jeg tænker, at der er andre lande, der har samme synspunkter, så det handler om at få forenet dem og lægge det pres, der skal til, for netop at udfordre Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol på en lang række af de her områder, som vi har talt om i dag, og som vi også talte om før jul.
Peter Skaarup (DD), 2025-03-13:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren siger på vegne af Venstre, at konventionsambassadøren får meget, meget travlt.
Det er nogenlunde korrekt citeret
, tror jeg.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Hans Andersen, hvordan det hænger sammen med, at der nu er gået over 2 år, inden man overhovedet har fået manden udpeget, og så det, at manden er i en deltidsstilling, fordi han skal tage sig af en række andre opgaver samtidig.
Så er der de to andre ting her.
Det ene er det med deltidsstillingen.
Er det i orden, at det er en deltidsstilling?
Så er der det andet: Hvordan kan der gå 2 år med ingenting?
Hvad synes hr. Hans Andersen om det?
Hans Andersen (V), 2025-03-13:
Tak til Liberal Alliances ordfører for at bibringe mere viden og oplysning til den her debat.
De tre eksempler er jo gode.
Det er også derfor, at jeg siger, at jeg sådan samlet set mener, at Danmark og borgerne i Danmark er bedst tjent med, at vi er medlem af og har tilsluttet os konventionerne.
Peter Skaarup (DD), 2025-03-13:
Jeg kan jo kun give hr. Hans Andersen ret i, at det er et gigastort arbejde, for det kræver formentlig, at han låner nogle af udenrigsministerens privatfly og kommer hurtigt rundt til England, Frankrig, Tyskland, Italien og alle de andre lande, som hver især sikkert også tumler med den her udfordring og også må rykke sig selv i håret over, at man ikke kan komme af med mennesker, der er forbrydere.
Så man har gigatravlt.
Alligevel går der 2 år, og alligevel er det en deltidsstilling.
Kan hr. Hans Andersen ikke se, at det slet ikke går, og at det er helt skævt?
Hans Andersen (V), 2025-03-13:
I Venstre er vi sådan set tilfredse med, at vi nu er i gang med at udmønte regeringsgrundlaget.
Der er ansat en konventionsambassadør.
Vi har her i Folketingssalen nu i et antal omgange drøftet, hvordan vi kan udfordre konventionerne og udfordre de domme, som kommer fra Menneskerettighedsdomstolen.
Det er vi tilfredse med.
Jeg synes, at der er gået for lang tid.
Det har jeg også nævnt over for ordføreren.
Men det ændrer jo ikke på, at nu er vi i gang, og det hilser Venstre velkommen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-13:
Tak for det.
Jeg synes jo, det er imponerende, at Venstre og Socialdemokraterne har fået oprettet den her ambassadørstilling.
For man kan jo ikke ansætte en deltidsambassadør, som skal flyve 2 timer den ene vej, men som så faktisk skal være hjemme inden for 4 timer, så han ikke når at snakke med nogen.
Han kan måske nå at vinke til dem, der kan flytte noget i forhold til konventionerne, og så er han på vej til tilbage igen.
Så stor cadeau til Venstre for, at de har sørget for at ansætte en ambassadør på halv tid, der lige nøjagtig ikke kommer til at kunne passe sit job, fordi han er i transit, ikke?
Det er jo i sig selv fantastisk, at man på den måde tænker: Hvordan løser vi noget i forhold til det her?
Vi løser det på den dummeste måde, vi overhovedet kan.
Vi ansætter en mand til en kæmpeopgave, men han kommer selvfølgelig ikke til at kunne løse den, for for det første bliver Lars sur, når han tager hans fly, og selv hvis han tog Lars' fly, ville han for det andet kun lige nå at flyve ned og lande og så flyve tilbage igen.
Synes Venstre selv, at det simpelt hen er måden, vi løser problemet med konventionerne på, altså at sige til en mand, at du er ansat til at flyve frem og tilbage, og så skal du huske, at du har fri klokken 11?
Hans Andersen (V), 2025-03-13:
Tak for det.
Jeg tænker bestemt, at man kan nå meget fra mandag til onsdag, og det hjælper selvfølgelig, hvis man kan benytte sig af et fly og ikke skal cykle rundt i Europa.
Det kan jo være meget morsomt, at vi har lidt debat om det, men det ændrer jo ikke på, at det seriøse her er, at der nu er ansat en konventionsambassadør, og at der nu bliver taget fat på opgaven.
Nu skal vi have udfordret konventionerne, og det hilser Venstre velkommen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-03-13:
Det, man har gjort her, er, at man har sørget for lige at kunne sætte flueben ved, at man har ansat en ambassadør, for man kunne godt mærke på både danskerne og de andre partier, at de da synes, at det var ved at være oppe over.
Så nu ansætter vi en, og så indsætter vi som en præmis for ansættelsen, at arbejdstiden er så kort, at han ikke kan lave noget.
Det er flot arbejde.
Man når lige nøjagtig at gøre Moderaterne glade og siger, at bare rolig, vi ansætter ham, og så har vi ham af titel, og så er der ikke nogen, der spørger ind til det.
I kan være rolige i Moderaterne, lyder det, for der kommer ikke til at ske noget, for hans arbejdstid er så stærkt begrænset, at den her store, dybe og vigtig opgave får han slet ikke tid til.
Tak til ordføreren for svaret.
Hans Andersen (V), 2025-03-13:
Jeg synes også, at der er gået for lang tid.
Jeg er af den opfattelse, at ambassadøren får meget travlt.
Det er jo sådan set, uanset om det er en deltidsstilling eller en fuldtidsstilling.
Opgaven er sådan set det, der står i regeringsgrundlaget, nemlig at vi skal udfordre konventionerne.
Der er det så samlet set vurderingen, at det gør vi på den her måde.
Men det ændrer ikke på, at vedkommende jo får travlt og har brug for alliancer m.v. ude i Europa.
Samira Nawa (RV), 2025-03-13:
Flere unge i fritidsjob er en rigtig god idé, og alle os, der har haft et fritidsjob, da vi var helt unge, ved, hvor værdifuldt det er at lære at indgå i et fællesskab på en arbejdsplads, tjene sine egne penge og ikke mindst også lære at tage ansvar.
Det gavner den unge, og det gavner arbejdspladsen.
Jeg havde i hvert fald selv stor glæde af det, da jeg som 14-årig fik arbejde som hjælpepige i en frisørsalon.
Det var sådan set ikke arbejdet i sig selv, men det at indgå i fællesskabet i salonen og vide, at den indsats, jeg gjorde, også var værdifuld, der gjorde forskellen.
Med det her lovforslag fjerner vi nogle af de benspænd, som møder de unge mennesker, når de gerne vil have et fritidsjob.
F.eks. udvides tidsrummet for, hvornår unge 15-17-årige, som ikke er omfattet af undervisningspligten, må arbejde, og den kommunale vejledning af de 13-17-årige kommer til at rette sig imod fritidsjob, når nu de alligevel er i kontakt med de unge om uddannelse og erhverv.
Så er der det, som også flere har nævnt, nemlig at tidspunktet for undervisningspligten fremrykkes fra at være ved udgangen af juli måned til at være udgangen af juni, for på den måde kan man tage et sommerferiearbejde, hvis man er de der 15-16 år.
Nogle har været inde på høringssvarene, særlig også høringssvar fra Børnerådet, som jo drejer sig meget om arbejdsmiljø og det, der møder de unge mennesker, når de træder ind på en arbejdsplads.
Det skal vi selvfølgelig også være opmærksomme på, og det tænker jeg vi løbende skal have en dialog med ministeren om, så vi holder øje med området, for unge mennesker såvel som alle andre på arbejdsmarkedet skal selvfølgelig tages alvorligt, og det skal deres arbejdsmiljø også.
Men sådan som lovforslaget ligger her, bakker vi varmt op i Radikale Venstre.
Peter Skaarup (DD), 2025-03-13:
Jeg er da glad for, at hr. Frederik Vad giver så meget, at man måske godt kan diskutere tempoet.
Altså, hvem har skylden for den her regerings fadæse på det her område?
Er det udenrigsministeren?
Er det Moderaterne, der er skyld i det?
For det virker, som om hr. Frederik Vad egentlig også er utålmodig, ligesom vi er i Danmarksdemokraterne.
Frederik Vad (S), 2025-03-13:
Hvis jeg har en ærgrelse, er det jo nok, at alting ikke kan lade sig gøre på en gang.
Snart kommer der en strafreform fra justitsministeren.
Der er jo kriminalitet hver eneste dag på gaden i Danmark.
Den reform kunne han sikkert også godt have ønsket var kommet i begyndelsen af regeringsperioden.
Der sker ting på socialområdet og på undervisningsområdet.
Og så er der noget, der er gået lidt hurtigere: grøn trepart osv.
Så det er jo mest et processpørgsmål, hr. Peter Skaarup.
Og for lidt, for langsomt og for dårligt er jo tit det, vi bliver mødt med, men altså, det vigtigste er, at det sker, ikke?
Hans Andersen (V), 2025-03-13:
Tak for det, tak for ordet.
I Venstre
vi mener grundlæggende, at det er i Danmarks interesse at være en del af en regelbaseret international verdensorden, og samtidig har vi i Venstre gennem en årrække ment, at internationale konventioner nogle steder er uhensigtsmæssige.
Det gælder særlig på udlændingeområdet, hvor konventioner til tider står i vejen for at føre den udlændingepolitik, som et bredt flertal her i salen ønsker.
Derfor er vi også i Venstre glade for, at det blev en del af regeringsgrundlaget, at der nu er blevet udpeget en konventionsambassadør, og at vi igangsætter en udredning af Danmarks forpligtigelser og muligheder i forbindelse med den europæiske menneskerettighedskonvention og afgørelser fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Så jeg er enig i intentionen bag beslutningsforslaget, som jo hovedsagelig i overordnede træk vil pålægge regeringen at efterleve det regeringsgrundlag, som vi har skrevet, og igangsætte en udredning.
Nu er det blevet nævnt, at beslutningsforslaget faktisk har været fremsat et stykke tid.
Det er ikke forslagsstillerens ansvar, men det er jo længe siden, det er blevet fremsat, og der er sket en del siden, synes vi i Venstre, og arbejdet er således i fuld gang.
Så regeringen har allerede udnævnt en konventionsambassadør, der tiltræder om få uger, og ligeledes vil udredningen blive igangsat her den 1. april.
Derfor kommer Venstre ikke til at støtte beslutningsforslaget fra Det Konservative Folkeparti, men det ændrer jo ikke på, at vi hele tiden skal arbejde for at udfordre og afsøge de rammer, som konventionerne sætter op, og det arbejde er som sagt allerede sat i gang.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
Jeg noterede mig, at ordføreren talte om en regelbaseret verdensorden, og jeg vil så bare gerne høre, at ordføreren bekræfter, at det, vi taler om i dag, er den europæiske menneskerettighedskonvention, som altså kun gælder for en ganske lille andel – jeg tror, det er 50 – af verdens lande, og at vi i hvert fald godt kunne tage forbehold for den uden sådan at risikere verdensordenen.
Hans Andersen (V), 2025-03-13:
Jeg medgiver ordføreren, at jeg nævnte den internationale verdensorden, men deriblandt tænker jeg også, at vi i Danmark og vi i Venstre er optagede af at være medunderskrivere på de konventioner, som også er gældende her i Europa.
Jeg synes, at vi som et lille land har en interesse i, at vi er medunderskrivere på konventioner, der grundlæggende også giver rettigheder til danskere, når danskere bevæger sig rundt i Europa eller i verden.
Det er på den baggrund, vi har vores tilgang til det, og derfor mener vi, det samlet set er en fordel at være medlem.
Men som vi også har haft en diskussion af her, er der jo stadig væk – og det giver jeg også ordføreren ret i at der er – problemer, som vi skal tage fat på.
Steffen Larsen (LA), 2025-03-13:
Jeg skal ærligt indrømme, at det ikke er så meget et spørgsmål, som det måske er en lille hjælp til hr. Hans Andersen.
Hr. Morten Messerschmidt stillede spørgsmålet, om der var nogen tilfælde, hvor danskere har fået beskyttet deres rettigheder via f.eks. den europæiske menneskerettighedskonvention, og jeg kunne sådan bare lige uden videre komme på tre tilfælde.
Vi har danske adoptivbørn, der har deres rettigheder beskyttet af den europæiske menneskerettighedskonvention, i forhold til at de må søge deres ophav ude i verden, hvis de har lyst til det.
Så har vi danske arbejdstagerrettigheder, der er EMRK-beskyttet ude i hele Europa, hvilket er en stor fordel, i forhold til at man kan gå ud og arbejde rundtomkring i Europa, uden at man skal frygte alle mulige problemer, der kommer ud af det.
Så er der så også det her med, at når en dansk statsborger f.eks. har fået børn med en kvinde i Østrig, Polen eller et andet sted og de så senere bliver skilt, så har den danske statsborger fortsat retten til at se sine børn, og det er jo også en af de fordele, der ligger i selve rettighederne.
Så jeg ville bare nævne, at der er en række steder, hvor danske statsborgere får glæde af bl.a. menneskerettighedskonventionen.
Dermed er ordføreren oplyst.
Hans Andersen (V), 2025-03-13:
Jeg har netop, faktisk fordi jeg synes, vi er nødt til at blive mere konkrete, bedt om, at vi får nogle svar på, hvilke eksempler der er på at danskere sådan set er blevet beskyttet af de her konventioner.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-13:
Jeg synes sådan set, det er fint, at der trods alt er sket noget, i forhold til at man nu har fået ansat denne her deltidsambassadør, men med det her forslag, vi kommer med i dag, går vi skridtet videre i forhold til at få undersøgt det her omkring statsborgerretskonventionen og menneskerettighedskonventionen.
Der er jo rent faktisk en juraprofessor, som siger, at det, vi foreslår i forhold til menneskerettighedskonventionen, godt kan lade sig gøre.
Kunne Venstre så ikke se en mening med at inddrage det i arbejdet, når nu man har ansat en deltidsambassadør?
Hans Andersen (V), 2025-03-13:
Konventionensambassadøren skal jo, hvad skal man sige, arbejde med, hvordan konventionen skal fortolkes og anvendes.
Men det ændrer jo ikke på, at jeg jo også på nuværende tidspunkt henholder mig til det svar, der blev givet i 2017, som vi også har været inde på, altså at det ikke er muligt at udtræde for derefter at genindtræde.
Det er vurderingen fra Justitsministeriet fra 2017, og det synes jeg da, vi skal undersøge og udfordre, altså om den stadig er gældende, men det ændrer jo ikke på, at det er en del af det arbejde, som konventionsambassadøren skal i gang med.
Det hilser jeg sådan set velkommen, men det gør ikke, at vi så derfra tager det skridt og støtter beslutningsforslaget fra Konservative.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-03-13:
Jeg hører en lillebitte åbning måske i forhold til at kigge på notatet, for, man kan sige, der er gået lang tid, og der er sket meget i de her 8 år, og nu er der rent faktisk en juraprofessor, som siger, at det her godt kan lade sig gøre.
Jeg må jo bare sige, der jo er rigtig mange danskere, der har svært ved at forstå, når der dukker den ene sag op efter den anden, at det er så svært for Danmark at udvise kriminelle udlændinge.
Og hvis det netop er, som juraprofessoren siger, nemlig at vi kan melde os ud og så melde os ind igen med forbehold for artikel 8 og vi netop kan bruge domstolenes afgørelse i Danmark, så er det da værd at få undersøgt.
Hans Andersen (V), 2025-03-13:
Jeg synes, at vi har taget skridt nu til at få, hvad skal man sige, udfordret konventionerne og de rammer, der er omkring, og også Menneskerettighedsdomstolen, altså ved ansættelsen af en konventionsambassadør, iværksættelsen af den her udredning, der skal ske, af Danmarks forpligtigelser og muligheder i forbindelse med den europæiske menneskerettighedskonvention, og ikke mindst, og det tror jeg ordføreren er enig i, de afgørelser, der er givet fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Så vi er sådan set på vej, og det er Venstre tilfreds med, og det er også derfor, jeg ikke synes, at vi på nuværende tidspunkt finder anledning til at støtte beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-03-13:
Jeg ved ikke, om jeg skulle forstå det sådan, at der ikke ville være nogen konsekvenser ved at udtræde.
Hr. Hans Andersen nævnte det i hvert fald ikke.
Han siger til gengæld, at det er vigtigt, at Danmark er med her, fordi det sikrer danskere, når de rejser rundt i andre europarådslande.
Så vil jeg bare gerne høre, om Hans Andersen kan nævne en af de sager, hvor der er en dansker, der så har kunnet benytte sig af traktaten og få nogle rettigheder, han eller hun ellers ikke ville have haft.
Steffen Larsen (LA), 2025-03-13:
Jeg har jo lyttet med her, og derudover har jeg tilladt mig at læse alle de her internationale konventioner, som folk er så rasende over engang imellem, og som folk siger vi skal ud af og alle mulige andre forunderlige ting.
I den forbindelse er jeg jo i nogle af forordene til konventionerne stødt på nogle af de tanker, man har gjort sig, da man skulle skrive dem.
Nu startede fru Brigitte Klintskov Jerkel fra De Konservative med at sige, at det var konventionerne, særlig den europæiske menneskerettighedskonvention, i sig selv, der var problemet.
Jeg er kommet frem til noget helt andet, nemlig at det er domstolen i Strasbourg, der er problemet.
Dens nutidstolkninger har skabt problemet.
Jeg vil egentlig gerne høre ministeren, om han er enig i, at nogle af de problemer, vi står med, f.eks. at stk. 2 i artikel 8 stort set ikke er gyldig længere, er på grund af domstolene og ikke, fordi den er skrevet for svagt eller for dårligt i stk. 2.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-13:
Nej, jeg skal nok være sikker på, at det kommer før 2030.
Men at give en præcis tidsplan kan jeg ikke på nuværende tidspunkt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-03-13:
Men så kan vi i hvert fald bekræfte, at de folketingssvar, vi sender over fra ministeriet, også bliver læst en gang imellem.
Det er jo dejligt, for det er lige præcis de der tal, der er sendt over, og hvis der er behov for, at vi henviser til dem igen, så gør vi gerne det, men det lyder, som om spørgeren er opdateret.
Jens Joel (S), 2025-03-13:
Tak for det, formand.
Med det her lovforslag implementerer vi jo i virkeligheden noget på vores område, beskæftigelsesområdet, som gode kollegaer har forhandlet ovre i Erhvervsministeriet, nemlig en aftale om at sikre bedre forhold for dansk iværksætteri, sikre, at vi får flere iværksættere, og at flere forskellige kvinder og mænd, alle mulige forskellige erhvervsdrivende, får lyst til at kaste sig ud i arbejdet med at starte noget selv.
Vi er i Socialdemokratiet selvfølgelig både med i og bag den aftale og også det lovforslag, som ligger her, og som er en konkret mulighed for at gøre det mindre risikabelt, kan man sige, at kaste sig ud i et iværksættereventyr.
For hvis det ikke går, har man mulighed for at falde tilbage på at kunne få dagpenge på baggrund af det job, man havde, inden man startede sit iværksættereventyr.
Så man kan sige, at hvis man kaster sig ud i det og det lykkes og man har en iværksættervirksomhed, som kommer til at blive etableret og velfungerende, så er det jo de dagpengeregler, der er for selvstændige og iværksættere med en virksomhed, som gælder. Lykkes det ikke, er der med den her lovgivning mulighed for, at man kan tage det år, man var ansat, inden man startede sin iværksættervirksomhed, og bruge det til at udregne ud fra, hvis man har brug for at komme på arbejdsløshedsdagpenge.
Det er helt generelt set
et ønske fra Socialdemokratiets side, at vi får flere iværksættere, at vi får flere forskellige iværksættere, og også at flere kvindelige iværksættere tør kaste sig ud i det her.
Jeg tror, at en del af at sikre det, er at skabe en tryghed for de mennesker, der vover pelsen og gør noget.
Nogle gange bliver det rigtig stort, men vi har brug for, at rigtig mange forsøger, også for at der kommer flere af de succeser, som dansk erhvervsliv jo i høj grad er lavet af.
Så vi støtter forslaget.