Thomas Danielsen (V), 2023-10-12:
Tak for det, formand.
Hold da op!
Det var mange påstande, der blev skudt af her på meget kort tid, så jeg glæder mig til nogle gode drøftelser med de af jer, der har misforstået eller måske i virkeligheden ikke helt fået læst lovforslaget.
Men skal vi ikke slutte med det?
Først og fremmest vil jeg godt takke det store flertal for den positive modtagelse af lovforslaget.
Jeg er glad for, at vi med indgåelsen af den brede politiske aftale før sommerferien fik udstukket de kommende rammer for postsektoren.
Det er en helt anden postsektor, vi har i dag, end vi havde for 10 eller 20 år siden.
Dengang handlede det først og fremmest om breve.
Nu handler det mest om pakker.
Digitaliseringen har drevet meget af udviklingen.
Ni ud af ti breve er forsvundet og erstattet af elektronisk kommunikation, og til gengæld blomstrer internethandelen og dermed også de mange pakker.
Og så har den åbning af markedet, der har været drevet af EU's postdirektiver, også haft en stor effekt.
I stedet for ét statsligt monopol, er der nu en række virksomheder på markedet i skarp konkurrence om kunderne.
Derfor er den hidtidige model med at udpege Post Danmark som befordringspligtig virksomhed også forældet.
Det har den jo nok været i nogle år, og derfor har der også været taget flere tilløb til at ændre postloven, men uden at det er lykkedes helt at komme i mål.
I stedet for at udpege én befordringspligtig postvirksomhed ændrer vi nu med lovforslaget modellen, sådan at markedet fremover varetager postbetjeningen og staten alene regulerer de områder, hvor der er behov.
Det kan ske ved udbud og efterfølgende kontraktindgåelse eller udpegning.
For selv om ni ud af ti breve er faldet bort, er der stadig behov for at kunne sende og modtage breve i hele landet.
Der er stadig mange ikkedigitale borgere, som skal betjenes.
Det er klart, at det stiller større krav til, at staten følger op på, at markedet rent faktisk leverer postservicen.
Med lovforslaget udvides tilsynet med postsektoren, og ministeren får mulighed for og pligt til at gribe ind, hvis markedet svigter.
Så har der været rejst en lang række spørgsmål i salen fra jer ordførere.
Jeg tror, jeg først og fremmest bliver nødt til lige at understrege, at postloven må og skal være begrundet i postfaglige begrundelser, altså sådan at de ændringer, vi laver i postloven, er ændringer, der skal ske med postfaglige begrundelser og ikke hverken kærlighed til en enkelt virksomhed eller andre ønsker.
Flere har nævnt, at der kan blive en slagside i landdistrikterne.
Der er dele af Danmark, hvor vi ikke har tilfredsstillende postservice, og det er jo der, vi skal ligestille alle i Danmark.
Og når der bliver talt om, at den løsning, der er lavet med øerne, kan ses som et udtryk for, at det er skrøbeligt, vil jeg derfor sige: Nej, det er et udtryk for, at det ikke fungerer i dag, hr. Alex Ahrendtsen.
Det fungerer jo ikke tilfredsstillende ude på øerne.
Dansk Folkeparti kan jo ikke mene alvorligt, at bor man på en ø, skal man nøjes med én leverandør, når man skal modtage en pakke eller et brev.
Derfor investerer vi nu med statslige midler i centrale anlæg, som kan sikre, at man selv på den mindste ø bliver ligestillet med fastlandet, hvor du, når du sidder og skal sende et brev eller modtage et brev eller sende en pakke eller modtage en pakke, har de samme muligheder som inde på fastlandet, fordi posten bliver befordret over, og hvor vi så udbyder én leverandør til at sende dem rundt.
Alene det er jo en af de små klimagevinster, som SF og Enhedslisten måske også efterspørger, ligesom 50-metersreglen burde have været noget af det, man fremhæver som det positive for klimaet.