runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-12-08:
Lovforslaget her handler om principper for elevfordeling ved optagelse på de gymnasiale uddannelser.
I 2016 og 2017 fik 95 pct. af eleverne på landsplan opfyldt deres førsteprioritetsønske ved fordeling til gymnasierne.
Erfaringerne med de nuværende regler viser imidlertid, at der fortsat er udfordringer, herunder at tilgængeligheden til den almene studentereksamen og hf-eksamen bliver udfordret i visse udkantsområder.
Det så vi bl.a. med eleverne fra Stevns og Faxe kommuner tidligere på året, der oplever det helt absurde, at de må rejse meget langt, fordi Køge Gymnasium er fyldt med elever, der bor tættere på.
Med lovforslaget her hjælper vi de elever, der kommer i klemme, fordi de bor længere væk fra gymnasiet end andre.
Vi løser ikke alle problemerne med fordeling til gymnasierne, men vi når et stykke af vejen.
For det er vigtigt, at vi i visse tilfælde, som i den sag med eleverne fra Stevns, giver mulighed for at dispensere fra afstandskriteriet for at imødekomme et mindre antal ansøgeres ønsker.
Konkret foreslås der bl.a., at den tidsmæssige begrænsning af kapacitetsloftet skal udgå.
Fremover vil det i særlige tilfælde være muligt at fastsætte et kapacitetsloft uden at skulle afvente en indstilling fra regionsrådet og en udtalelse fra den berørte institution.
På den måde giver vi undervisningsministeren en mulighed for at styre og sørge for, at der er geografisk fordelt kapacitet over hele landet, således at alle unge, uanset deres bopæl, har adgang til et tilstrækkeligt og varieret uddannelsesudbud overalt i landet.
Det Konservative Folkeparti kan støtte den videre behandling af lovforslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2017-12-08:
Tak for det.
Jeg synes, at mine kollegaer her i Folketingssalen har givet en god og grundig gennemgang af L 102, og jeg kommer jo her som rosinen i pølseenden, i hvert fald næsten, så jeg kan nok ikke tilføje så meget nyt om, hvad der er indholdet i det her lovforslag, men jeg kan fortælle, at Det Konservative Folkeparti bakker op om det, fordi det giver en øget beskyttelse af vores grundvand.
Jeg synes også, at man må sige, at I har fået nogle reelle indrømmelser i den tekst, der ligger, og man kan godt se jeres aftryk rundtomkring.
Jeg synes, at det er et udtryk for, at man vil være med til at påvirke tingene, og det har jeg stor respekt for.
Så Det Konservative Folkeparti stemmer også for det her lovforslag.
Trine Torp (SF), 2017-12-08:
En væsentlig del af beskyttelsen af vores drikkevand og drikkevandsboringer mod forurening er de boringsnære beskyttelsesområder.
I SF havde vi gerne set et generelt stop for anvendelse af pesticider i de boringsnære beskyttelsesområder, men det kunne der ikke skabes politisk flertal for, og vi ser derfor det her forslag, som vi behandler i dag sammen med øvrige restriktioner, som skal forhandles i januar, som et skridt i den rigtige retning, indtil der er et politisk flertal, der vil gå længere i beskyttelsen af grundvandet mod forurening inden for de boringsnære beskyttelsesområder.
Uanset om man ønsker et generelt forbud mod pesticider i BNBO'erne eller ej, er der brug for de forbud, som det her forslag handler om, nemlig forbud mod etablering af vaskepladser og håndtering af pesticider inden for BNBO'erne.
Uheld eller defekt på vaskepladser kan nemlig udgøre en væsentlig risiko for punktkildeforurening.
Med forbuddene følger også dispensationsmuligheder, men det er afgørende for os, at de muligheder administreres restriktivt.
Derfor har vi også aftalt med ministeren, at der kommer et ændringsforslag, hvor det fremgår tydeligt.
Men som sagt, vi håber på, at der kan være støtte til forslaget fra alle Folketingets partier
, fordi forslaget trods alt er et første skridt mod beskyttelse af de områder, der er tæt på vores drikkevandsboringer.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-08:
Da den radikale ordfører på området, fru Ida Auken, ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af hende fortælle, at vi også kan støtte lovforslaget.
Det er næppe nogen hemmelighed, at hvis det havde stået til Radikale Venstre og vi havde 90 mandater i Folketinget, ville vi have foretrukket et helt totalt forbud omkring drikkevandsboringerne, forstået sådan, at man hverken skulle kunne sprøjte med pesticider eller udlede store mængder kvælstof.
Men vi har jo valgt at gå ind i forhandlinger for i det mindste at påvirke regeringens politik, og det her er et skridt i den rigtige retning, og med de ændringsforslag, der kommer, er det et yderligere skridt i den retning, som vi er glade for at det lykkedes os at få med.
Så vi støtter lovforslaget.
Carsten Bach (LA), 2017-12-08:
Vi har rent grundvand i Danmark – det kan vi trygt drikke, og det skal vi selvfølgelig kunne blive ved med.
Det meste af det grundvand, vi bruger til drikkevand, henter vi op under arealer anvendt til landbrugsproduktion.
Det kan vi trygt gøre, og det skal vi også kunne blive ved med.
Derfor har vi måske også verdens bedste godkendelsesprincipper for pesticider, der for nylig endda har været evalueret af internationale eksperter.
Vi har også et state of the art-test- og varslingssystem med såkaldte VAP-marker, hvor man undersøger, om godkendte pesticider er til fare for vores grundvand.
Derudover har vi nok også verdens tætteste net af grundvandsovervågningsboringer, som frem mod 2021 endda bliver endnu tættere.
Lovforslaget her giver også en forbedret grundvandsbeskyttelse, fordi vi styrker den målrettede beskyttelse af vores grundvand mod punktkildeforurening ved f.eks. uheld i forbindelse med påfyldning, opblanding og vask af pesticidsprøjter inden for de såkaldte boringsnære beskyttelsesområder, også kaldet BNBO.
Lovforslaget udmønter en del af en bred og meget fornuftig politisk aftale om pesticidstrategi frem mod 2021 mellem regeringen og Folketingets øvrige partier med undtagelse af Enhedslisten og Alternativet.
Regeringen og partierne bag aftalen står med andre ord i spidsen for en styrket beskyttelse af grundvandet, samtidig med at fødevareproduktion kan opretholdes som hidtil.
Forslaget her indeholder også en hjemmel til ministeren til i en bekendtgørelse at udpege de her boringsnære beskyttelsesområder.
Det er i den forbindelse afgørende for den ensartede regelanvendelse rundtom i landet, at afgrænsning af boringsnære beskyttelsesområder fastlægges efter klare og helt objektive retningslinjer.
Fremadrettet bliver der så et større arbejde med at få verificeret udpegningen.
Her regner jeg selvfølgelig med, at man ikke mindst i landbruget vil være meget opmærksom.
Men vi bør bestemt give landbruget
rigelig med tid til at gennemgå det kortmateriale, der skal udarbejdes, så BNBO-udpegningen ikke kuldsejler i frustrationer hos de enkelte lodsejere.
Jeg glæder mig over lovforslaget her, og jeg glæder mig meget over den politiske aftale, det udspringer af.
Liberal Alliance støtter selvfølgelig op om lovforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2017-12-08:
Tak for det.
Det er rigtig godt, at der er ret bred politisk opbakning til at passe godt på vores grundvand og drikkevand, og med dette lovforslag, som er en opfølgning på den aftale, vi indgik tidligere, foreslås det at styrke den målrettede beskyttelse af grundvandet, og her fokuseres der på beskyttelse mod risiko for forurening med pesticider inden for drikkevandsboringernes nærområder.
Forslaget omfatter forbud mod påfyldning og opblanding af pesticider og udvendig vask af pesticidsprøjter inden for de boringsnære beskyttelsesområder, herunder på vaskepladser.
Det vurderes, at lovforslaget vil have positive effekter på miljøet, idet risikoen for punktforurening i tilfælde af spild og uheld samt uopdagede defekter på vaskepladser minimeres.
Danmark har af noget af verdens bedste drikkevand, og i Danmark kan vi jo drikke vandet direkte fra vandhanen.
Derfor skal vi selvfølgelig fortsat passe godt på det.
Venstre støtter lovforslaget.
Lise Bech (DF), 2017-12-08:
Jeg vil lige sige, at lovforslaget hedder L 102, men ellers er det i orden.
Det her er et lovforslag om ændring af lov om miljøbeskyttelse og lov om vandforsyning.
Det er målrettet arealbeskyttelse for at beskytte grundvandet mod pesticider.
Det her lovforslag er en del af Aftale om Pesticidstrategi 2017-2021, som de fleste partier står bag.
Forslaget drejer sig om en styrkelse af grundvandsbeskyttelsen i de såkaldte BNBO'er, altså de boringsnære beskyttelsesområder.
Forslaget skal beskytte grundvandet mod punktkildeforurening og omfatter et forbud mod at opblande og påfylde pesticider og at foretage udvendig vask af pesticidsprøjter, også på vaskepladser i BNBO'er.
Forbuddet kommer ikke til at gælde indendørs i væksthuse, hvis påfyldning og opblanding foregår i et lukket system, hvor der ikke kan ske afledning til kloak og lignende.
For allerede etablerede vaskepladser ydes der en godtgørelse.
Forslaget giver også miljø- og fødevareministeren hjemmel til i en bekendtgørelse at udpege BNBO'er.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-12-08:
Tak for det.
Når man laver brede politiske aftaler, bliver der givet og taget.
Det er noget, man lærer hurtigt på Christiansborg.
Men så meget desto mere tilfredsstillende er det, at vi i dag i forlængelse af pesticidstrategien, en aftale, der er indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti, SF, Radikale og Socialdemokratiet, kan behandle L 201 , som er en entydig forbedring af vores grundvand.
Jeg føler mig således også optimistisk omkring, at selv om enkelte partier står uden for den samlede aftale, ja, så bør der i dag være en entydig opbakning i hele Folketinget til at beskytte vores grundvand der, hvor det er allermest sårbart, i de såkaldte BNBO'er, de boringsnære beskyttelsesområder, altså tæt omkring vores drikkevandsboringer.
Med lovforslaget tager vi et første skridt i den retning, som aftalepartierne har forpligtet hinanden på, nemlig at vi nu vil og nu får en bedre beskyttelse af grundvandet ved BNBO'erne.
Helt konkret forbyder vi med loven sprøjtevaskepladser og håndtering af pesticider inden for BNBO'en.
Det mindsker risikoen for punktforurening i de områder, hvor uheld med pesticider har den allermest kritiske konsekvens for vores grundvand, nemlig tæt på hvor det udvindes.
Det er et helt igennem fornuftigt skridt, hvis man ønsker, at færre boringer skal lukkes i fremtiden.
Klart er det nemlig, at en effektiv beskyttelse af BNBO er et vigtigt skridt i retning af en situation, hvor vi ikke længere lukker drikkevandsboringer på grund af forurening.
Jeg kan således meddele, at Socialdemokratiet med entusiasme støtter forslaget, og vi ser frem til at gå videre med beskyttelsen af vores boringsnære beskyttelsesområder og vores grundvand, når vi i starten af det nye år i aftalekredsen skal diskutere, hvordan vi på et fagligt grundlag kan indføre en differentieret godkendelsespraksis for pesticider anvendt inden for BNBO'erne, således at vi kan opnå en endnu bedre beskyttelse af grundvandet, end tilfældet er i dag.
I den forbindelse bliver det interessant at se, i hvilket omfang vi kan lære af Sverige og Holland, hvor man allerede i dag har en mere restriktiv praksis, i forhold til hvilke pesticider det er tilladt at benytte tæt på grundvandsboringerne.
Jeg vil ligeledes med stor tilfredshed notere, at det er aftalt med miljøministeren, at han stiller et ændringsforslag til dette lovforslag, således at det utvetydigt fremgår, at der vil være en meget restriktiv dispensationspraksis i forhold til loven, hvilket selvfølgelig styrker den beskyttelse, som loven giver.
Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-12-08:
Tak for det.
I dag finder man sprøjtegifte i hver fjerde drikkevandsboring i Danmark, og i nogle kommuner, f.eks. Aarhus Kommune, har man også fundet rester af forbudte sprøjtegifte i drikkevandsboringerne.
Hvert år må ca. 40 vandboringer i Danmark lukke på grund af sprøjtegifte.
Der er altså ikke nogen diskussion om, at vi står med et meget alvorligt problem.
Jeg må sige, at jeg er noget kritisk over for, at man kalder det her lovforslag en forstærket beskyttelse af grundvandet mod pesticider.
Forslaget går alene på forbud mod påfyldning og opblanding af pesticider og vask af pesticidsprøjter, traktorer og andet materiel på vaskepladser i de boringsnære beskyttelsesområder.
Det kan muligvis være et lille skridt i den rigtige retning, men ligefrem at kalde det for en forstærket beskyttelse er måske lige at overdrive en anelse.
Det her tiltag står i hvert fald slet ikke mål med den udfordring, vi står med.
I nogle få kommuner, bl.a. Egedal og Aarhus, er man gået foran og har allerede stillet krav om, at der indføres sprøjtefri dyrkning omkring de sårbare vandindvindingsområder, men i langt de fleste af de sårbare områder, som dyrkes, stilles der i dag ikke nogen krav i forhold til sprøjtegifte, på trods af at vi netop ser et stort antal boringer, der lukkes hvert år på grund af sprøjtegift.
Vi burde i stedet for at nøjes med det her forslag følge de progressive kommuner og tage et meget større ansvar, så vi gør en reel indsats for at sikre vores drikkevand.
Den indsats handler altså ikke om bare at forbyde vask af sprøjteudstyr på vaskepladser i de boringsnære beskyttelsesområder, men at sikre fuldstændig sprøjtefri dyrkning i BNBO'erne.
Der er også en lang række af høringssvar, der giver udtryk for, at den her såkaldt forstærkede beskyttelse af grundvandet mere er symbolpolitik end en reel forbedring.
Vi er ikke med i pesticidaftalen, og det er vi bl.a. ikke, fordi vi ikke mener, at den aftale indeholder en seriøs indsats over for de boringsnære beskyttelsesområder.
Og jeg noterer mig også, som jeg sagde før, at både DANVA og Danske Vandværker og en række kommuner sådan set kritiserer det lovforslag, vi står med i dag, for grundlæggende at være utilstrækkeligt.
Jeg er også, og det må vi arbejde videre med i udvalgsbehandlingen, kritisk over for, hvordan man vil håndhæve det her forbud, for vaskepladserne opretholdes.
Det jo bare nogle bestemte aktiviteter, der ikke må foregå på vaskepladserne.
Så vidt jeg har forstået lovforslaget, er det ikke kommunerne, der skal kontrollere det, men styrelsen.
Hvordan det skal foregå, og om de får nogle penge i merbevilling til at gøre det her, synes jeg er uklart i lovforslaget.
Det er også vandforbrugerne, der skal betale de landmænd, som så nedlægger deres pesticidvaskeladser.
Der undrer det mig ligesom DANVA, hvorfor det ikke er over pesticidafgiften, vi afholder de her udgifter.
Det her er et lille skridt i den rigtige retning.
Der er nogle svar, vi gerne vil have i udvalgsarbejdet, før vi tager endelig stilling, og det er så det, jeg vil tilkendegive her i dag på Enhedslistens vegne.
Og jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at de deler vores forbehold.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-12-08:
Tak for det formand, og tak til ordførerne for bemærkningerne.
Jeg vil ikke gå ind i det substantielle, for det er der gjort fornemt rede for.
Så med det ser jeg frem til det videre arbejde.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-12-08:
Tak for det.
Jeg vil bare gerne spørge ministeren om, hvordan det her skal håndhæves, når det ikke er kommunerne, der skal gå ind i det, og når vi dybest set fastholder nogle vaskepladser i BNBO'erne, men bare siger, at her må du ikke vaske pesticider.
Altså, det forekommer mig at være utrolig svært at sikre, at det her faktisk kommer til at ske.
Henrik Dahl (LA), 2017-12-08:
Det er meget forvirrende med alle de ordførere, der ikke er her, men det lykkedes jo alligevel til sidst.
Med lovforslag L 113 tager vi hul på at udmønte den store aftale om gymnasiernes fremtidige indretning, som blev indgået mellem syv partier i et rigtig godt samarbejde i juni 2016.
Men efter at have rådført mig med diverse af mine ordførerkollegaer tror jeg, at jeg kan forklare lovforslaget ud fra to sager, og det er to sager, som tilfældigvis har noget at gøre med to byer, som jeg enten bor i eller har boet i, og som jeg holder meget af.
Den ene er Store Heddinge, hvor der er tradition for, at man går på Køge Gymnasium, og hvor der for nogle år siden skete det uheldige, at det ikke kunne lade sig gøre på grund af nogle kapacitetsgrænser.
De unge mennesker, som søgte ind på Køge gymnasium, måtte så gå på andre gymnasier, som det er væsentlig vanskeligere at nå frem til, og hvor der ikke er familietraditioner for at man går.
Det var meget problematisk, og det får vi altså indirekte løst her, ved at det hjemler, at man kan lave bekendtgørelserne om.
Det andet case er Ribe, hvor Danmarks ældste gymnasium – grundlagt i 1145 – ligger, men hvor der er en frygt for, at store gymnasier i nabobyerne vil tømme det her ikke så store, men traditionsrige gymnasium for elever, og det får vi altså så også mulighed for at gøre noget ved med lovforslaget her.
Begge dele giver jo rigtig god mening ud fra det hensyn, at der skal være gymnasier i landets tyndere befolkede områder, og at vi skal værne om de gymnasier, der er.
Det er en pragmatisk løsning, det er udtryk for det arbejdende folkestyre, og det er jo noget, vi selvfølgelig kan bakke op i Liberal Alliance.
Anni Matthiesen (V), 2017-12-08:
I dag førstebehandler vi L 113, som skal give os nogle bedre muligheder for at sikre, at vores unge mennesker kan tage en gymnasial uddannelse, uanset hvor i landet de bor.
Vi står nemlig over for, at der nogle steder er en række udfordringer, i forhold til at også de store gymnasier bliver magnet og tiltrækker – måske også unødigt – mange fra landdistrikterne.
Og det her lovforslag handler altså om at sikre, at det ikke sker, ved at give ministeren en øget mulighed for at skabe de her kapacitetslofter.
Jeg tror, alle vi folketingsmedlemmer indimellem oplever – især tæt mod sommerferien, når de unge mennesker har fået at vide, hvorhenne de skal gå i gymnasiet – at der kommer et pres på os, når vi modtager henvendelser fra både forældrene og eleverne selv om deres utilfredshed i forhold til det gymnasium, de er blevet tilbudt.
Med lovforslaget her sikrer vi, at vi ikke udvander de små gymnasier, og vi sikrer, at ministeren får nogle muligheder og et værktøj til bedre at kunne styre de her ting.
I Venstre og i vores regering vil vi et Danmark i bedre balance, et Danmark, hvor det ikke kun er attraktivt at bo og leve i de større byer, men jo også at leve og kunne uddanne sig i hele landet.
Og jeg synes, det her lovforslag er et vigtigt skridt i den rigtige retning, for på den her måde kan vi fortsat sikre, at man også kan have gymnasiale tilbud jævnt fordelt i hele landet.
Og derfor støtter Venstre naturligvis også lovforslaget.
Marie Krarup (DF), 2017-12-08:
Lovforslaget handler om at indføre en nemmere adgang til at installere et kapacitetsloft på gymnasier, som er meget søgte.
Det gøres for at forsvare udkantsgymnasier imod udsultning, altså når de har svært ved at modstå konkurrencen fra større bygymnasier.
Da det er i alles interesse, at der er tilgængelige ungdomsuddannelsesinstitutioner, herunder selvfølgelig almene gymnasier, i hele landet og ikke kun i byerne, er det godt at forsøge at forsvare de mindre udkantsgymnasier, og det her med at installere et kapacitetsloft er en af de måder, man kan forsvare de mindre udkantsgymnasier på.
Det ser vi meget positivt på, og derfor kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-12-08:
Tak for det.
Nu er løsningen jo ikke altid at sende flere penge, og derfor bliver det her selvfølgelig afvejet i forhold til de indsatser, der skal varetages på forskellige områder.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-12-08:
Bliver der tilført flere penge til området i forhold til dem, der skal kontrollere det her?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-12-08:
Tak for spørgsmålet.
Der er jo ingen tvivl om, at såvel de nationale myndigheder i Miljøstyrelsen som de kommunale jo har en interesse i, at det her bliver håndhævet, som det skal, fordi vi ingen interesse har i, at vores vaskepladser medfører forurening.
Og derfor bliver der selvfølgelig lavet et helt klart setup for, hvordan det skal håndhæves.
Britt Bager (V), 2017-12-08:
Debatten om ungdomsboliger har efterhånden kørt i mange år.
Det er et emne, der fylder meget, særlig i de store studiebyer som København og Aarhus.
Derfor støtter vi i Venstre også op om regeringens samarbejde med KL om de almene boliger.
Det kan vi i Venstre ikke bakke op om.
Det skyldes bl.a., at grundkapitalen forhandles ved kommuneaftalen mellem staten og KL, og vi ser i Venstre mange fordele ved, at man bibeholder den aftaleform.
Derudover vil etableringen af de 10.000 ekstra støttede ungdomsboliger, som Enhedslisten foreslår, indebære en betydelig offentlig udgift på samlet set 4,3 mia. kr. ifølge beregninger fra Boligministeriet.
Samtidig vil meromkostningerne for staten på 660 mio. kr. ikke kunne dækkes med en afvikling af skattefordele ved brug af virksomhedsordningen til forældrekøb, som Enhedslisten ellers foreslår som finansieringskilde.
Vi er i Venstre enige i, at der er et problem omkring de større studiebyer som Aarhus og København, men at løse det på den måde, Enhedslisten foreslår, er vi ikke begejstrede for.
Det er ikke nogen hemmelighed, at der er stor efterspørgsel efter almene studieboliger, og jeg hilser alle relevante input velkommen.
Venstre kan dog ikke støtte dette forslag, og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de heller ikke kan støtte det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-08:
Jeg er da glad for, at også Venstres ordfører kan se, at der i virkeligheden er et problem, og så må vi jo som politikere arbejde på, at det bliver løst.
Venstre kan så ikke lide den finansiering, som Enhedslisten foreslår her, og siger, at ifølge beregninger fra Boligministeriet er der en underfinansiering her på 4,3 mia. kr.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er 4,3 mia. kr. fordelt over 40 år, eller hvad det er for et regnestykke, som fru Britt Bager har fået indleveret af boligministeren.
Kristian Jensen (V), 2017-12-08:
Det er sådan, at hr. Christian Rabjerg Madsen jo er ny i Folketinget.
Det er ikke noget, jeg skal holde ham op på, for det har vi alle sammen været på et eller andet tidspunkt, men jeg siger det blot for at understrege, at hr. Christian Rabjerg Madsen jo ikke var en del af Folketinget, dengang Helle Thorning-Schmidt og fru Mette Frederiksen var ministre, og dengang man havde et offentligt forbrug, der voksede langt mindre end demografien.
Dengang spurgte vi den daværende regering: Betyder det her dramatiske fald i velfærden?
Og den daværende regering sagde: Nej, nej, for vi omprioriterer bare, vi bruger pengene klogere.
Det kan man ikke mærke som enkelt borger, og så er det, at hykleriet kommer tilbage, nemlig når andre siger, at de godt kan levere god velfærd på en vækst – sådan som vi lægger op til i finansloven – og man så siger: Nej, det kan de ikke.
På spørgsmålet om, hvor vi vil skære ned, siger jeg: Vi ønsker ikke at skære ned.
Jeg ønsker at ikke at skære ned i velfærden.
Jeg ønsker at tilføre folkeskolerne flere penge.
Jeg har fremsat et finanslovsforslag, der tilfører sygehusvæsenet flere penge, jeg har fremsat et finanslovsforslag, som reserverer flere penge til de ældre til en værdig alderdom, og det ønsker jeg at gennemføre, og det kan vi også godt gennemføre inden for rammerne af en økonomi, der vokser, også i procent af BNP.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-12-08:
Tak for det.
Med det offentlige forbrug, som regeringen planlægger, har vi udsigt til dramatiske nedskæringer i velfærden.
Der bliver simpelt hen mindre velfærd pr. borger.
Det kan være færre sygeplejersker, det kan være færre pædagoger, og det kan være færre SOSU-assistenter til at tage sig af de ældre på plejehjemmene.
Men vi kan ikke blive kloge på, hvor regeringen ønsker at skære ned.
Er det ikke rimeligt, at vi her i ellevte time, før finansloven måske – måske ikke – skal vedtages, kan få et klart svar på: Hvad er det for nogle store velfærdsgrupper, som danskerne kan se frem til eller frygte at de får færre af i fremtiden, hvis regeringen får magt, som den har agt?