Klaus Markussen (V), 2017-04-28:
Det tror jeg sådan set ikke der er nogen der er eller kan være uenig i, og det er heller ikke det, jeg har hørt nogen af de forrige ordførere udtrykke.
Selvfølgelig skal vi hjælpe indvandrerkvinder, der ikke har mulighed for at blive en del af det danske arbejdsmarked, fordi deres mænd på forskellig vis beordrer dem til at gå derhjemme.
Men er det her beslutningsforslag fra SF så den måde, vi bedst giver indvandrerkvinder mulighed for at blive en del af det danske arbejdsmarked på?
Det tror jeg ikke, for jeg mener, at store dele af beslutningsforslaget allerede er til stede i den eksisterende lovgivning.
Lad os bare tage et nyligt eksempel, som ministeren også fremhævede: Odense Kommune gik sygemeldte kontanthjælpsmodtageres lægeerklæringer efter i sømmene og konstaterede, at ni ud af ti indvandrerkvinder rent faktisk kunne erklæres jobparate.
Det siger måske noget om, at vi som samfund, som system, har kørt lidt efter automatpilot.
Jeg noterer mig, at ministeren har sendt brev til alle landets 98 kommuner med henvisning til Odense Kommune.
Kommunerne kan sagtens lære af hinanden, og vi må fastholde, at vi har gode aktiviteter med jobperspektiver, som vi blot skal blive bedre til at igangsætte.
Hvad angår opkvalificeringskurser for kontanthjælpsmodtagere som en del af beskæftigelsesindsatsen, må jeg bare konstatere, at det allerede er en mulighed for kommunerne, hvis de vurderer, at det er det rigtige for den enkelte borger på vej mod beskæftigelse.
Så er der den del af forslaget, der handler om uddannelsespålæg.
Kontanthjælpsmodtagere skal kunne pålægges et uddannelseskrav for at kunne modtage kontanthjælp, lyder det fra SF.
Men det mener Venstre ikke er den rigtige vej at gå.
Indsatsen bør være rettet mod virksomhederne.
Vi ved, at det er her, der kommer skub i integrationen, og det har vi brug for.
Så må vi også sige, at i den situation, vi står i lige nu, mener Venstre, at det, der er brug for, er, at indvandrerkvinder, i øvrigt ligesom alle andre, kommer ud på arbejdsmarkedet.
Der skal arbejdes for kontanthjælpen.
Det var bl.a. derfor, at vi i sin tid indførte nyttejobs, som har vist sig at være en stor succes.
Bare i Horsens Kommune, forstår jeg, er det hver tredje, der har været i gang med et nyttejob, der er blevet selvforsørgende.
Så indførte den tidligere Venstreregering jo 225-timersreglen, som netop tager udgangspunkt i, at man skal arbejde for kontanthjælpen og dermed få en fod indenfor på arbejdsmarkedet.
Det handler jo om, at vi gør det attraktivt at tage et arbejde.
Et uddannelsespålæg målrettet indvandrerkvinder ender med at blive en bjørnetjeneste.
Det er ikke det samme som at påstå, at jeg ikke anerkender, at der kan være en stærk social kontrol, der gør, at beskæftigelsesfrekvensen blandt indvandrerkvinder er lav.
Med de initiativer, som jeg allerede har nævnt, kommer vi et stykke ad vejen med at bryde den kontrol.
Derudover synes jeg også, at det er værd at nævne den nationale handlingsplan om bekæmpelse af social kontrol, som blev lavet i oktober 2016.
Den indeholder nemlig en række initiativer, der netop skal medvirke til at bekæmpe negativ social kontrol.
Her er der bl.a. etableret rådgivningstilbud til kommunerne om forebyggelse og håndtering af sager om negativ social kontrol.
Alt i alt finder Venstre ikke, det her beslutningsforslag er det rette middel til at sikre ligestilling for indvandrerkvinderne.
Vi er fuldt ud enige i intentionerne.
Vi skal selvfølgelig sikre, at indvandrerkvinder kommer ud på arbejdsmarkedet og ikke beordres til at være hjemme af deres mænd.
Men på baggrund af de ting, jeg har fremhævet her, kan Venstre ikke bakke op om SF's beslutningsforslag.
Og så skal jeg bare hilse fra hr. Rasmus Jarlov og sige, at Det Konservative Folkeparti heller ikke kan bakke op om beslutningsforslaget.