Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Mange tak.
Der er fremgang i Grønland, og væksten var i 2016 høj.
Helt nye tal viser, at der i 2016 var 311 mio. kr. mere i landskassen, end der var budgetteret med.
Det skyldes ikke mindst, at der var gunstige priser på fisk og rejer.
Der er grund til optimisme, men der er også behov for en langsigtet og holdbar vækst.
Der er behov for øget erhvervsudvikling og en stærkere økonomi.
Vi mener, at det er vigtigt, også af hensyn til solidariteten, hvis det er, vi skal sikre fremgang i samfundet.
For os handler det om en større social lighed.
Det handler om, at der er for mange børn og unge, som efterlades i dag med for få uddannelsesmuligheder, og som mangler de helt basale færdigheder.
Ønsker vi at fremme samfundsøkonomien i Grønland, er der også behov for en større balance mellem rig og fattig.
Det er en absolut nødvendighed.
I dag ved vi, at knap 90 pct. af de arbejdsledige er ufaglærte, og mange har sociale udfordringer, som hindrer dem i at kunne møde de krav, som der er på arbejdsmarkedet i dag.
I et moderne samfund ved vi, at der er en klar sammenhæng mellem uddannelse og jobsikkerhed, og derfor bør vækst og jobskabelse sammen med et øget uddannelsesniveau stå allerøverst på den politiske dagsorden i de kommende år.
Knap 40 pct. af den voksne befolkning i Grønland har en kompetencegivende uddannelse, og tallet er heldigvis stigende.
Desværre ved vi også, at blandt de studerende er der for højt et frafald – 50-60 pct. af dem, der starter på en uddannelse, ender med at droppe ud.
I Grønland bruger vi 14 pct. af vores BNP på uddannelse, mens man i Danmark bruger ca. 8 pct.
Uddannelse er et højt prioriteret område i Grønland, men stadig ser vi, at frafaldet er for højt, og i sidste ende får vi ikke nok ud af de anvendte investeringer, som der er i uddannelse.
Det er afgørende for Grønlands fremtid, at flere unge grønlændere får sig en uddannelse.
I Grønlands arktiske hovedstad Nuuk har Kommuneqarfik Sermersooq ambitiøse vækstplaner.
I 2030 er målet, at vi skal være 30.000 indbyggere i Nuuk.
Det kræver en massiv investering i by- og boligudvikling, og selv om der i de sidste år har været massive investeringer i bl.a. den kommende anstalt, noget, som staten har været med til at finansiere, og den nye havn i Nuuk, er der behov for, at vi også kigger længere ud i fremtiden og er med til at sikre, at der er gang i hjulene, og at vi får sikret jobs.
Nuuk er som hovedstad en drivkraft for hele landet, og ønsker vi, at der skal være gang i hjulene fremadrettet, er der behov for, at vi omsætter visionerne om udvikling af Nuuk og resten af landet til handling i de kommende år.
Tilskuddet udefra udgør omkring 55 pct. af landskassens indtægter, som det er i dag.
Bloktilskuddet udgør dog en mindre andel de seneste 5 år, fordi BNP i Grønland er stigende.
At vores økonomi er afhængig af tilskud, er ikke tilfredsstillende for Grønland.
Derfor bør der i et moderne grønlandsk samfund sikres en bredere erhvervsudvikling inden for de fire erhvervssøjler: fiskeri og fangst, turisme, råstoffer, landbaserede erhverv, herunder innovation og iværksætteri.
Vi skal også i Grønland lære at hylde det frie initiativ.
Vi skal hylde iværksætterne, og vi skal hylde entreprenørerne.
Selv mindre virksomheder er med til at skabe få arbejdspladser, og det fremmer en iværksætterånd i Grønland, som der skal styrkes i de kommende år.
Viden til de unge om iværksætteri og startups skal komme helt i folkeskolen, og derfor er det rigtig glædeligt, at naalakkersuisut sammen med Fonden for Entreprenørskab er gået sammen om finansiering til undervisning af netop dette i de grønlandske folkeskoler.
Inden for råstofbranchen har vi også behov for at skabe nogle succeser.
Vi ser, at rubinminen i nærheden af Nuuk er åbnet her for ikke så lang tid siden, og det er rigtig, rigtig positivt, at der begynder at komme gang i nogle af de her mindre projekter.
For der er behov for at skabe lokale arbejdspladser, der skal opbygges kompetencer, og vi skal indsamle erfaring.
Naalakkersuisut har også her på det seneste uddelt en række efterforskningstilladelser til mindre råstofprojekter, og man forventer, at der er flere, der kommer til.
Som politikere har vi et meget bredt samfundshensyn at tage.
Det var et af mine budskaber til Future Greenland, hvor jeg var med til en af workshopperne, der var, for ud over at vi skal være med til at skabe jobs og vi skal sikre nogle skattemuligheder, skal vi også tage hensyn til miljøet, og vi er nødt til at tænke langsigtet, når vi snakker om råstofprojekter.
Hvis vi ser på det menneskelige, kan man sige, at nøglen til at sikre, at flere grønlændere vil være en del af et moderne grønlandsk samfund, også handler om at skabe vækst i Grønland. Går det godt for et land, og er der jobs at få, er det også attraktivt for folk at komme tilbage igen til Grønland.
Det ser vi jo bl.a. også på Færøerne, hvor der er rigtig positive tendenser, og hvor man for første gang kommer op over at være, jeg mener, at det er 50.000 mennesker.
Vi skal være bevidste om, at der skal skabes nogle vækstinitiativer i Grønland.
Der skal drives en mere progressiv erhvervspolitik, og vi skal sikre, at der skal investeres i vores børn og unge, for uddannelse og vækst går også hånd i hånd, og tingene er tæt forbundne.
Min vision for et moderne grønlandsk samfund handler om et land, der tager ansvar for egen fremtid.
Det handler om, at vi er et land, som ikke ser os som ofre, ikke ser os som undertrykte.
Det handler også om, at vi ikke står og peger fingre ad Danmark, men at vi ønsker at indgå i en ligeværdig og konstruktiv dialog til gavn for begge lande.
Grønland skal tages alvorligt, og vi som grønlandske folketingsmedlemmer skal ses som seriøse og respekterede politikere, som repræsenterer Grønland på bedste vis.
Det kan jeg godt nogle gange savne.
Personligt mener jeg også, at vi som grønlandske folketingsmedlemmer skal sidde med ved de større forlig, som handler om Grønland.
Vi skal sikre, at Grønland bliver hørt, og at vi bliver inddraget, når det kommer til forsvarspolitikken og udenrigspolitikken.
De forskellige sager, der har været nævnt også tidligere i dag, Camp Century, men også andre sager om forurening ved tidligere militære anlæg bliver en kile ned i relationen mellem landene, og der er behov for, at man sikrer en plan for oprydningen
Exelis Services er i gang med at overtage servicekontrakten på Pituffik, og det er måske et af de første tegn, vi ser, på, at den amerikanske udenrigspolitik ændrer sig til at have fokus på US first.
Ønsker vi at sikre rigsfællesskabets interesser, er det vigtigt, at vi samarbejder, og at vi har en tæt dialog internt.
Regeringen er heller ikke uden ansvar i forhold til Grønlands udvikling.
Det er vi heller ikke her i Folketinget.
Vi har en lang række sager, som vi skal samarbejde om.
Grønlandske studerende i Danmark, et trygt retssamfund og sikkerhed til søs er blot nogle af de mange områder, som vi skal arbejde for at forbedre.
Lovgivning, som er blevet opdateret for år tilbage her i Danmark, er en hindring, når den ikke bliver opdateret i Grønland.
En opdatering af arveloven er et af de områder, som vi også mener regeringen bør prioritere og sikre, så mulighederne for at kunne overdrage sin virksomhed som erhvervsdrivende kan ske til næste generation.
Tidligere på året havde vi en høring her i Folketinget, som Inuit Ataqatigiit tog initiativ til.
Den handlede om at sikre et tryggere Grønland, og fra Inuit Ataqatigiit kom vi med et udspil til et stærkere retssamfund.
I sidste uge var jeg også i Sisimiut, hvor jeg repræsenterede Folketinget i forbindelse med de arktiske parlamentarikeres besøg i Grønland, men jeg var samtidig også henne at besøge anstalten i Sisimiut.
Man kan sige, at Kriminalforsorgen gør et rigtig, rigtig godt stykke arbejde under nogle lidt svære vilkår.
Vi har tidligere talt om retspsykiatrien og de mangler, der er, i forhold til behandling, men jeg synes også, at det er vigtigt at understrege, at selve bygningen, som jo et eller andet sted repræsenterer staten i Grønland, er under al kritik.
Den er utidssvarende, og jeg synes ikke, at det er en værdig måde, hvorpå vi samarbejder om at finde nogle gode løsninger.
Jeg synes, at det er vigtigt, at vi giver de kvinder og de mænd, som er med til at give os alle sammen tryghed i Grønland, nogle ordentlige rammer til at udføre deres arbejde.
Det handler om en ordentlig uddannelse, men det handler også om nogle ordentlige fysiske rammer.
I næste uge skal vi behandle et beslutningsforslag, som Inuit Ataqatigiit har fremsat, som netop handler om en styrkelse af justitsområdet i Grønland.
Området er et dansk ansvarsområde, og det er min store forhåbning, men også min formodning, at der er et bredt politisk flertal til at bakke op om det her forslag, fordi en styrkelse af justitsområdet i Grønland vil sende et signal om, at Grønland og Danmark i fællesskab søger at understøtte samfundsudviklingen i Grønland.
Qujanaq – mange tak.