Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-02-20:
Tak for det, formand.
Alternativet kan på ingen måde tilslutte sig forslaget.
Vi stemmer imod, fordi vi mener, at lovgivningen bør sigte på i videst muligt omfang at tage hensyn til minoriteter, hvilket bygger på, at vi grundlæggende er tilhængere af et rummeligt samfund, hvor majoriteten som minimum bør tillade, at der tages hensyn til minoriteter.
Som udgangspunkt bemærker jeg, at hovedbeklædning af religiøse grunde kun kan tillades efter en konkret vurdering, sådan som både ministeren og de andre ordførere har gennemgået det.
Og de gældende regler volder ikke nogen problemer i praksis.
Så jeg har svært ved at se nærværende beslutningsforslag som andet end eksplicit modvilje mod hensyntagen til religiøse minoriteter i det hele taget.
Og den modvilje deler vi ikke i Alternativet.
I Alternativet er vi tilhængere af, at Folketinget efter bedste evne laver empatisk lovgivning, hvor udformningen af loven er optimal i forhold til det eller de sociale forhold, der reguleres, og ikke er et spørgsmål om, hvad der kan profilere et partis politik.
I den forbindelse kan vi dvæle ved, at i Danmark – som også beskrevet af LA's ordfører – er religionsfrihed indskrevet i grundloven, og på mange måder tages der i dag hensyn til religion i dagligdagen.
Eksempelvis afholdes der hvert år nationale helligdage, der tilgodeser et kristent flertal i Danmark.
Grundloven rummer derudover også religionsfrihed og forbyder forskelsbehandling på baggrund af religiøse tilhørsforhold.
Det er altså svært for mig at se en god grund til, at man ikke bør udvise hensyn i forhold til religiøs hovedbeklædning, når det kommer til kørekort, som er nødvendigt for mange danskere.
Jeg ser det som et fornuftigt hensyn, fordi vi så vidt muligt skal sikre, at alle har lige mulighed for at deltage aktivt i samfundet, hvad der i dette tilfælde altså betyder at få et kørekort.
Nærværende beslutningsforslag
er et skridt i den forkerte retning.
Sammenlignet med andre samfundsgrupper føler borgere med etnisk minoritetsbaggrund – herunder undertegnede – sig generelt mindre beskyttet af retssamfundet, domstolene og politiet.
Jeg tror ikke, at et forbud mod at bære religiøs hovedbeklædning på kørekortfotografiet vil gøre det problem, jeg lige har omtalt, mindre.
Faktisk tror jeg, at det forholder sig lige omvendt.
I stedet for at begrænse minoriteters adgang til samfundets muligheder og konstant fokusere på dette, burde vi måske bruge lidt mere energi på at sikre minoritetsdanskeres ligebehandling, herunder f.eks. lige adgang til og lige udbytte af forskellige ordninger.
Tak for ordet.
Jeg tænker, at spørgeren selv besvarede sit spørgsmål, nemlig at man bliver begrænset i at udøve sin religion – at man måske får en opfattelse af, at man bliver diskrimineret på baggrund af sin religion.
Af justitsministerens svar til Retsudvalget på spørgsmål nr. 849 fremgår det, at i tilfælde af at den konkrete hovedbeklædning udgør en hindring for, at pågældende person kan identificeres med den fornødne sikkerhed, vil afvejningen altid skulle falde ud til fordel for, at hovedbeklædning ikke kan bæres.
Desuden er ministeren ikke bekendt med, at reglen skulle give problemer i praksis.