Lars Aagaard (M), 2024-11-14:
Først og fremmest tak for ordførernes bemærkninger.
Omstillingen af vores samfund er en stor og vigtig opgave, og vi er godt på vej.
Men der er fortsat sektorer, der belaster vores klima alt for meget både nationalt og globalt, og det gælder ikke mindst i transportsektoren.
Med lovforslaget, vi drøfter i dag, implementerer vi EU's svar på, hvordan vi får omstillet to af de tunge og svære sektorer, nemlig søfarten og luftfarten.
Det er også to aktiviteter, der i deres natur er så grænseoverskridende, som vel noget kan være, og derfor er det vigtigt, at vi har en ambitiøs og ensartet regulering på tværs af EU-landene.
Derudover implementerer lovforslaget forhøjede krav fra EU om anvendelse af vedvarende energi i Danmark.
Her er transportsektoren igen i fokus, hvor der bl.a. stilles krav til anvendelse af ptx-brændstoffer i 2030.
På den måde skabes der fra europæisk side et større efterspørgselstræk efter de nye grønne brændstoffer.
Det kan jeg kun bifalde, så vi får hurtigere gang i et marked for de brændstoffer, vi i fremtiden skal bruge for at være grønne.
Endelig implementerer lovforslaget en række fælleseuropæiske tiltag, der skal lette administrationen eller gøre grønne løsninger mere gennemsigtige over for forbrugerne.
Bl.a. bliver det med den nye EU-regulering nemmere at gøre status for import og eksport mellem medlemslandene af brændstoffer baseret på vedvarende energi.
Batteriproducenter skal stille batterioplysninger til rådighed, og frivillige mærkningsordninger til industriprodukter, der hævdes at være produceret af vedvarende energi, skal også fremmes.
Helt konkret er lovforslaget, som vi førstebehandler i dag, et samlelovforslag, som implementerer dele af det reviderede direktiv for vedvarende energi – VE III-direktivet – forordningen om anvendelse af vedvarende energi og kulstoffattige brændstoffer i søtransport og forordningen om sikring af lige konkurrencevilkår for bæredygtig lufttransport.
Meningen med lovforslaget er at sikre, at vi har de tilstrækkelige hjemler til at kunne administrere den nye fælleseuropæiske regulering.
For virksomhederne vil omkostningerne ved lovforslaget primært følge af, at der med lovforslaget gives bemyndigelse til, at staten kan bruge gebyrer til at finansiere administrationen af de to forordninger, som skal reducere CO 2 -udledningerne fra luftfart og søfart.
Regeringen ønsker at gøre brug af denne hjemmel, så de selskaber, der er omfattet af regulering, skal betale gebyret.
Fastsættelsen af gebyret vil ske i en supplerende bekendtgørelse.
Derudover forventer vi, at indrapporteringen til EU vil indebære mindre administrative konsekvenser for Evida og Energinet i forbindelse med de indberetninger, de skal foretage.
Vi er i regeringen fortsat i gang med at undersøge, hvordan vi kan implementere dele af VE III-direktivet, og derfor ligger der fortsat politiske beslutninger forude, som kan få øvrige konsekvenser på området.
Konkret vedrører det f.eks. efterlevelse af krav om brug af VE i transportsektoren i 2030.
Jeg vil gerne bemærke, at virksomhedernes omkostninger forbundet med at omstille søfarten og luftfarten ikke fremgår af lovforslaget, da omkostningerne følger direkte af EU-forordningen, men lovforslaget understøtter, at 70 pct. af brændstofferne til luftfarten er grønne i 2050, og at søfarten reducerer drivhusgasudledningerne med 80 pct. i 2050.
Med lovforslaget implementerer vi centrale dele af Fit for 55, og det er derfor vigtigt, at vi får sikret de rette hjemler, så vi effektivt kan give vores bidrag til realiseringen af EU's samlede klimamål.
Klimapolitik er en holdsport, og vi skal løfte i flok, også på tværs af EU.
Det gør vi med dette lovforslag.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.