Søren Pape Poulsen (KF), 2016-12-01:
Det er regeringens klare opfattelse, at der er behov for et tæt europæisk samarbejde om bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet og terrorisme.
Det siger sig selv, at det behov jo ikke pludselig forsvinder den 1. maj 2017, når Danmark som udgangspunkt ryger ud af politisamarbejdet i Europol.
Derfor arbejder regeringen også efter mandat fra Folketingets partier på at indgå en aftale med Den Europæiske Union om den tættest mulige tilknytning for Danmark til Europol efter den 1. maj 2017.
Samtidig er Rigspolitiet blevet bedt om at tage de nødvendige skridt, så dansk politi så godt som muligt er forberedt på en eventuel udtræden af Europol.
Det er udtryk for rettidig omhu, at dansk politi er begyndt at forberede sig på konsekvenserne ved en eventuel udtræden.
Dagens forespørgselsdebat drejer sig netop om konsekvenserne af en dansk udtræden af Europol.
Europol er i dag et helt centralt internationalt omdrejningspunkt for bekæmpelse af grov og organiseret kriminalitet i Europa, og Europol spiller en afgørende rolle i forhold til opklaring og bekæmpelse af kriminalitet i Danmark.
Det vil derfor have meget alvorlige konsekvenser for dansk politi, hvis Danmark må udtræde af Europol.
En udtræden vil i betydelig grad kunne vanskeliggøre konkrete grænseoverskridende efterforskninger, da dansk politi ikke længere vil kunne gøre brug af Europols støtte og bistand.
Jeg vil kort gennemgå de væsentligste operative konsekvenser ved en udtræden.
Det vil jeg gøre ved at gennemgå en række af de former for støtte og bistand, som Europol stiller til rådighed.
Det er den støtte og bistand, som dansk politi vil miste, hvis Danmark må udtræde af Europol.
Kernen i Europol-samarbejdet er udveksling af oplysninger til brug for kriminalitetsbekæmpelse.
Europol er allerede i dag knudepunktet for udveksling af informationer mellem politimyndighederne i Europa, og denne rolle vil kun blive forstærket i fremtiden.
De informationer, som Europol modtager, lagres og behandles i Europols databaser, herunder Europols Informations System – det, vi kalder EIS.
Lagringen og behandlingen af informationerne i EIS betyder, at informationerne bliver tilgængelige for samtlige medlemsstater, og via en direkte søgning i EIS kan dansk politi i dag let opnå kendskab til f.eks. relevante efterforskninger i andre medlemsstater.
Det har helt konkret den betydning, at politiet f.eks. kan finde ud af, om udlændinge, der er blevet stoppet, er kendt som omrejsende kriminelle i andre EU-lande.
Dansk politi bruger denne mulighed meget aktivt og foretager således årligt et stort antal søgninger i EIS.
Alene i 2015 foretog dansk politi 91.472 søgninger i EIS, hvilket svarer til ca. 250 søgninger om dagen.
Ved en udtræden af Europol-samarbejdet vil dansk politi ikke længere have adgang til at foretage direkte søgninger i de oplysninger, som de øvrige medlemsstater har videregivet til Europol, og som er lagret i Europols databaser.
Det er helt urealistisk at forestille sig, at dansk politi skulle kunne erstatte denne adgang med at rette over 91.000 forespørgsler årligt til politimyndighederne i de enkelte medlemsstater.
Den manglende adgang til oplysningerne i Europols databaser vil skade politiets muligheder for at efterforske grænseoverskridende kriminalitet.
Hvis Danmark ikke længere er med i Europol-samarbejdet, vil dansk politi miste afgørende viden både forhold til konkrete efterforskninger og i forhold til at kunne målrette konkrete indsatser inden for enkelte sagsområder, f.eks. på rocker-bande-området.
En særdeles vigtig del af informationsudvekslingen mellem europæiske politimyndigheder sker i dag via de forbindelsesofficerer, som er udstationeret ved Europol i Haag.
Tilstedeværelsen af forbindelsesofficererne under samme tag giver en hel unik mulighed for et tæt dagligt samarbejde mellem medlemsstaternes politimyndigheder.
Det gælder bl.a. grænseoverskridende observationer og sager om smugling af narkotika, hvor forbindelsesofficererne er med til at sikre en korrekt og rettidig håndtering på tværs af landegrænser.
Uden deltagelse i Europol-samarbejdet vil dansk politi endvidere ikke længere have adgang til Europols analysekapacitet.
Det er f.eks. i forhold til it-kriminalitet, hvor dansk politi er afhængig af at kunne sende store mængder af data til bearbejdning og analyse i Europol med henblik på at kunne identificere bagvedliggende kriminelle netværk, der opererer globalt via internettet.
Udveksling og analyse af data i regi af Europol giver også Danmark et markant styrket efterretningsbillede i forhold til andre kriminalitetsformer som menneskesmugling, narko, omrejsende kriminelle og seksuelle overgreb mod børn.
Jeg vil i øvrigt fremhæve, at Europol kan yde analysebistand i forbindelse med ekstraordinære situationer.
Det var bl.a. tilfældet efter terrorangrebet i Paris i november 2015, hvor Europol ydede efterforskningsassistance til Frankrig og Belgien.
Flere end 60 Europol-ansatte blev i den forbindelse tilknyttet for at yde analysebistand til fransk og belgisk politi.
Også en sådan mulighed for analysebistand til konkret efterforskning vil vi miste, hvis vi må forlade samarbejdet i Europol.
Europol har bl.a. ved etablering af det europæiske center for terrorbekæmpelse i januar 2016 fokuseret og styrket sin bistand og støtte til medlemstaternes indsats mod terror og radikalisering.
Dette center fungerer som et informationsknudepunkt for terrorbekæmpelse.
Medlemsstaterne bruger i stigende grad Europols tjenester til at dele informationer om terrorbekæmpelse og radikalisering.
Det gælder f.eks. Europols database om fremmedkrigere.
Gennem denne database indsamles, analyseres og deles information om rekruttering af potentielle fremmedkrigere og deres rejseruter, og der er i dag indrapporteret mere end 5.000 fremmedkrigere til databasen.
Danmarks udtræden af Europol vil betyde, at dansk politi ikke længere har adgang til oplysninger om potentielle fremmedkrigere via Europol.
Hvis Danmark forlader Europol, vil det også svække den moderne analysekapacitet, som dansk politi i disse år er ved at opbygge, bl.a. for at imødegå alvorlig grænseoverskridende kriminalitet.
Politiet vil således ikke i sin analyseplatform kunne integrere de meget omfangsrige og valide efterretninger og oplysninger om udenlandske kriminelle, tendenser i kriminalitetsbilledet m.v., som Europol stiller til rådighed.
Det er altså fortsat vurderingen, at det vil have meget alvorlige konsekvenser for dansk politi, hvis Danmark må træde ud af Europol.
Derfor vil jeg også gerne understrege, at regeringen arbejder stenhårdt for, at der indgås en aftale med EU, som skal sikre Danmark den tættest mulige tilknytning til Europol efter den 1. maj 2017.
Jeg kan i den forbindelse nævne, at statsministeren i går sendte et brev til partilederne.
Brevet handler om en status for drøftelserne med Kommissionen.
Det fremgår af brevet, at statsministeren den 8. december 2016 vil holde et orienteringsmøde.
Umiddelbart derefter vil jeg holde et møde med partiernes ordførere, hvor også Rigspolitiet vil være til stede.
Der vil her kunne stilles mere tekniske spørgsmål.