runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-26:
Man tvinger Danmark, og det er faktisk et Folketing, som velvilligt desværre gør det, til at give penge til EU, og så får man pengene, nogle af dem, tilbage igen, selvfølgelig med en lang række krav om, hvordan man skal bruge dem.
Det er en umyndiggørelse, og det er en klientgørelse, som er helt forfærdelig, og det, der følger med, er mere EU-kontrol, det er mere statskontrol, og det er mere magt til politikerne og mindre frihed til borgerne.
Kort sagt er det en elendig måde at tvinge borgerne til at aflevere deres skattekroner på.
De penge burde aldrig nogen sinde have været nede i EU.
Nu har vi fået nogle af dem tilbage, selvfølgelig med en masse krav om, hvordan de skal bruges.
Det her handler så lidt om at få tilrettet noget administrativt, så de forskellige instanser kan indstille noget til det, men jeg har en lang række spørgsmål, som jeg godt kunne tænke mig at få svar på, inden vi overhovedet synes, at det her kan være en god idé i Nye Borgerlige.
Jeg kunne godt tænke mig også at udfordre, hvad de her penge reelt set skal bruges på.
Nu står der, at noget af det skal bruges til folk, som ikke har det så godt, og at der skal være social retfærdighed, som de kalder det her, en social retfærdig omstilling, socialfonde plus og regionale fonde – ja, som om vi ikke havde fonde nok, opfinder man lige en mere.
Og så står der, hvordan de her penge skal bruges, men i vores optik er noget, som virkelig kan gavne dem, der har mindst, at sænke afgifter, f.eks. på nogle af de varer, som folk, som ikke har så meget indkomst, rent faktisk bruger en del af.
Det var noget, der virkelig ville gøre en forskel.
Vi kunne også lette skatten for især dem i bunden.
Det ville også hjælpe dem.
Så jeg kunne godt tænke mig at udfordre, om de her penge skal bruges til noget, hvor det altid skal være således, at politikerne skal bestemme via nogle fonde og alt muligt andet, hvad de skal bruges på, for så er det bare mere styring herinde fra Christiansborg af, og det er vi ikke store fans af i Nye Borgerlige.
Ja, og en god og konstruktiv dialog skal man få.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Ville det efter ministerens opfattelse være muligt, at dem, som ønsker at indstille nogle af midlerne – jeg siger ikke, at det skal være dem alle sammen – kan søge om, at de bliver givet til enten afgiftslettelser eller skattelettelser, eller kan ministeren på egen hånd tage initiativ til, at nogle af de her midler bliver brugt til afgifts- eller skattelettelser?
Simon Kollerup (S), 2021-10-26:
Nej altså, de midler, som skal udmøntes i den her sammenhæng – og det er det, loven handler om at skabe administrationsgrundlaget for – er det ikke muligt at bruge på afgiftslettelser, og det er simpelt hen ifølge det forordningskrav, der ligger.
Vi har vi jo så fra dansk side mulighed for på forskellig anden vis at sænke skatterne eller afgifterne for vores virksomheder i Danmark.
Regeringen har jo foreslået at give en støtte til virksomheder, som ønsker at forske og investere i udvikling, sådan at man får en permanent skattebegunstigelse på fou-fradraget.
Så de her penge kan noget meget positivt i forhold til de dele af Danmark og Europa, som f.eks. skal have hjælp til at komme igennem den grønne omstilling, men det er altså ikke noget, der kan vedrøre afgiftslettelser.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-26:
Nej, men vi er forhåbentlig enige om, at skattelettelser og afgiftslettelser også skaber job, for ellers har vi da i hvert fald nogle helt grundlæggende økonomiske uenigheder.
Hvis de her midler ikke direkte kan bruges til skatte- og afgiftslettelser, kunne man så ikke bruge dem til nogle formål, f.eks. forskning og uddannelse, og så bruge de midler, som man ellers ville have brugt til de formål, til skattelettelser og afgiftslettelser?
Så bruger man jo ikke direkte de midler, som der ligger i den her forordning – man bruger bare nogle andre midler, og så har man faktisk de samme midler, og det vil sige, at man jo reelt set også frigør penge til skattelettelser og afgiftslettelser.
Simon Kollerup (S), 2021-10-26:
Det bliver jo lidt en cirkelslutning.
Men lad os antage, at vi er enige om, at der er et sted i kongeriget, hvor vi ønsker en særlig indsats for at få skabt vækst og nye arbejdspladser blandt SMV-virksomhederne.
Vi finder så ud af, at vi med de her midler i hånden får etableret en indsats, som løser det – det er så ikke afgiftslettelser, men det er en særlig dedikeret indsats ved hjælp af de her fonde.
Man vil jo så i teorien godt kunne frigøre andre midler, man ellers ville have brugt, og så bruge dem på skattelettelser, men det vil så kræve, at man er enige om det.
Så fortrængningen er jo teoretisk set mulig – og det håber jeg giver svar på spørgsmålet – men om det reelt også er det, der ville udmønte sig, må jo bero på en politisk debat.
Orla Hav (S), 2021-10-26:
Tak for det, formand.
Som formanden læste op, er det her ændring af lov om administration af tilskud fra Den Europæiske Regionalfond og Den Europæiske Socialfond og lov om erhvervsfremme.
EU har fået godkendt sit budget for perioden 2021-2027, og det er jo sådan, at Danmark tildeles midler fra Den Europæiske Regionalfond, Socialfonden Plus og den nye fond, Fonden for Retfærdig Omstilling.
Det europæiske regelgrundlag for fondene er blevet opdateret, og det nationale lovgrundlag, der etablerer administrationsgrundlaget for fondenes virke i Danmark, skal derfor også opdateres.
Uanset at Danmark ligger lunt i svinget efter de samlede opgørelser for de tre fondes anvendelse, er udfordringerne forskellige mellem landsdelene.
Derfor er det fornuftigt at give regionsrådene hjemmel til efter høring i de regionale arbejdsmarkedsråd at indstille om anvendelsen af socialfondsmidler til erhvervsministeren, for så vidt angår tildelte midler fra Socialfonden Plus til uddannelsesområdet, og at åbne mulighed for, at Bornholms Regionskommune kan få samme indstillingsret som et regionsråd.
Med lovforslaget lægges der op til, at lovens anvendelsesområde generelt udvides til at omfatte Fonden for Retfærdig Omstilling, herunder at der etableres et indstillingsudvalg, der indstiller om midler fra fonden til erhvervsministeren.
Vi har naturligvis tillid til, at erhvervsministeren er den øverste ansvarlige myndighed for administrationen af Regionalfonden og Socialfonden Plus, og har ingen betænkeligheder ved, at erhvervsministeren også bliver den øverste ansvarlige myndighed for administrationen af Fonden for Retfærdig Omstilling, der i øvrigt administreres efter de samme principper som Regionalfonden og Socialfonden Plus.
Vi ser hen til, at der i EU-forordningerne afsættes 3 pct. af den samlede tildeling til Socialfonden Plus til konkrete målsætninger, der skal understøtte fondens specifikke målsætninger om fremme af social integration og adressering af materielle afsavn for de dårligt stillede borgere.
Med lovforslaget lægges der op til, at social- og ældreministeren afgiver indstilling til erhvervsministeren om anvendelse af tildelte midler fra Socialfonden Plus til afhjælpning af materielle afsavn.
Idet jeg i øvrigt henviser til lovforslaget og de bemærkninger, som jeg nu har givet til lovforslaget, er vi fra Socialdemokratiets side helt indstillet på at følge lovforslaget, og vi er selvfølgelig også indstillet på at deltage aktivt i det udvalgsarbejde, der bliver. Så vi hilser lovforslaget velkommen. Tak.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-10-26:
Jeg nævnte i min ordførertale, at jeg synes, det er lidt underligt, at sagen kommer op nu.
Hvis nu regeringen vurderer, at det er rigtigt, at vi får rettet op på de her ting, kan det måske virke sådan lidt pegefingeragtigt, men der peges i lovbemærkningerne på, at der rettes op på fejl i lovgivningen tilbage fra 2003 og 2010, og det er jo selvfølgelig også længe at vente på, at man retter op på eventuelle fejl.
Men når vi nu står lige foran at skulle forhandle en ny finansieringsmodel på det her område, hvorfor er det så så vigtigt for regeringen, at vi særskilt går ind og retter på det her lige nu?
Det står mig lidt uklart.
Astrid Krag (S), 2021-10-26:
Det er jo rigtigt, at der var et helt konkret spørgsmål fra Enhedslistens ordfører, som – og det har ordføreren jo ret i – han også har stillet mig i andre sammenhænge.
Derfor tror jeg heller ikke, ordføreren bliver overrasket over svaret, nemlig at der ikke med vedtagelsen og behandlingen af det her lovforslag på nogen måde er forhåndskonteret eller forhåndskonkluderet eller ligger nogen forhåndsforpligtelse på den diskussion, vi skal have, om evalueringen af det specialiserede socialområde.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-10-26:
Det sætter jeg pris på, og det gør også, at Enhedslisten så er positivt indstillet over for at lave ændringen.
Astrid Krag (S), 2021-10-26:
Jamen det kvitterer jeg så positivt tilbage for.
Orla Hav (S), 2021-10-26:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her kan man jo godt betegne som i høj grad af teknisk karakter, for det er en opfølgning af EU's retsakter om økonomiske forbindelser til tredjelande.
Helt konkret vil man med dette lovforslag ophæve forbuddet mod teknisk bistand og erstatte det med en straffebestemmelse for ny kontrol med såkaldte cyberovervågningsprodukter.
Det skal gøres for at opdatere lovgivningen og tilpasse den til den nye EU-forordning på området.
Men vi skal jo også gøre det, fordi vi i høj grad har en interesse i at bekæmpe terror og anvendelse af våben til krigsførelse og masseødelæggelse og anden militær aktivitet, der krænker menneskerettighederne, og det gør man, når man sælger produkter og teknologier, der kan anvendes til sådanne aktiviteter, til tredjelande, som er under våbenembargo.
Dansk eksportvirksomhed er afgørende for, at vores samfundsøkonomi hænger sammen, og den skal selvfølgelig fremmes så meget som muligt, men ikke for absolut enhver pris, og dette område er et, hvor man må sige at andre principper er vigtigere.
Vi ser i Socialdemokratiet på tiltag fra EU som den såkaldte dual use-forordning som kærkomment – altså det der med, at ting kan bruges til både noget skidt og noget godt.
Så forordningen er revideret med henblik på klarere regler og grundigere kontrol med de her produkters dobbelte anvendelse, herunder digitale cyberovervågningsprodukter.
Det synes vi at lovforslaget kommer godt i mål med at få igangsat, og vi er selvfølgelig enige i forslaget om, at det skal være strafbart at overtræde den nye kontrol af disse produkter.
For os at se
får vi her et velvægtet lovindgreb med det formål at gøre lovgivningen tidssvarende og retfærdig og forhåbentlig verden til et bedre sted, end hvis vi ikke havde vedtaget det.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Thomas Danielsen (V), 2021-10-26:
Tak for det, formand.
Ud over det i sagen fremsatte har Venstre ikke yderligere bemærkninger.
Vi forudser derfor også en fuldstændig uproblematisk udvalgsbehandling, hvorfor vi allerede nu kan gøre det klart, at der som en del af udvalgsarbejdet skal opstå noget fuldstændig uforudset, hvis vi ikke stemmer for ministerens lovforslag L 10.
Bent Bøgsted (DF), 2021-10-26:
Tak for det, formand.
Jeg skal på vegne af hr. Hans Kristian Skibby holde den her tale.
Lovforslaget omhandler ophævelse af forbuddet mod teknisk bistand og indførelse af straffebestemmelse for ny og forøget kontrol med cyberovervågningsprodukter.
Den nye dual use-forordning trådte i kraft den 9. september 2021, og der blev i den forbindelse bl.a. indført en ny kontrolmekanisme for cyberovervågningsprodukter, der kan anvendes til krænkelse af menneskerettighederne, samt et krav om tilladelse til levering af teknisk bistand i tilfælde, hvor der er risiko for misbrug i forbindelse med masseødelæggelsesvåben og/eller militær anvendelse i lande, der er underlagt international våbenembargo.
I DF anser vi det som at udvise rettidig omhu, når vi med den her lovtilpasning opnår bedre mulighed for at sikre imod misbrug ved brug af overvågningsprodukter, og kan på den baggrund støtte lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2021-10-26:
Tak for det.
Jeg kan oplyse om, at jeg ikke er ordfører på området, men skal udtale mig på vegne af hr. Rune Lund.
Og jeg vil sige, at Enhedslisten støtter den foreslåede styrkelse af kontrollen på dobbeltanvendelsesområdet ved at udvide det til også at omfatte cyberovervågning.
Enhedslisten kunne dog godt tænke sig, at det i lovgivningen bliver præciseret, hvem der er den primære ansvarlige for at udøve den rettidige omhu, der skal til, når det kommer til dobbeltanvendelsesprodukter, som ikke er opført på Erhvervsstyrelsens kontrolliste.
Den nye catch all-bestemmelse angiver både kontrolmyndigheden og virksomhederne som ansvarlige.
Men er risikoen så ikke, at ansvaret i praksis tilfalder virksomhederne alene, når det kommer til stykket, eller forestiller regeringen sig, at Erhvervsstyrelsen aktivt skal indhente viden om risikoen for misbrug af de nye cyberovervågningsbestemmelser?
Ideelt set ønsker Enhedslisten at løse denne uklarhed om ansvarshierarkiet ved at opføre et klart forbud mod at eksportere cyberovervågningsudstyr til diktaturstater og stater, der krænker menneskerettighederne.
Men vi er positive over for forslaget og skal også hilse fra De Radikale og sige, at de støtter forslaget.
Mona Juul (KF), 2021-10-26:
Tak for ordet.
Det er klart, at med Parlamentets og Rådets vedtagelse af omarbejdningen af forordningen om eksportkontrol af dual use-forordningen, altså det her med produkter med dobbelt anvendelse, hvor der er risiko for, at de anvendes til militære formål, så må vi også her såkaldt konsekvensrette lovgivningen.
Der er to ændringer: Dels ophævelse af det nuværende forbud mod teknisk bistand, simpelt hen fordi der nu indføres en bestemmelse om teknisk bistand i den nye dual use-forordning, dels tilføjelse af straffebestemmelser for overtrædelse af den nye bestemmelse i forordningen om kontrol med eksport af cyberovervågningsprodukter, der kan anvendes til krænkelse af menneskerettigheder.
Konservative har ingen bemærkninger og stemmer for forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-26:
Jeg skal gøre det kort: Nye Borgerlige kan godt støtte forslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-26:
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Samira Nawa (RV), 2021-10-26:
Mange tak.
Stalking er systematisk og vedvarende forfølgelse af enkelte personer.
Det kan være fysisk, og det kan være digitalt.
Stalking er chikane, det er psykisk vold, og ofre for stalking skal have bedre hjælp.
Det er ikke noget nyt fænomen, men det har bare ikke været taget alvorligt nok.
Op imod 100.000 mennesker er hvert år udsat for stalking, og halvdelen i en sådan grad, at de har måttet ændre deres dagligdags rutiner.
Stalking er altså en indskrænkning af den enkeltes frihed og kan have store psykiske, fysiske og sociale følger for den, der udsættes for stalking.
I dag er altså en rigtig stor og vigtig dag for ofrene for stalking, og det her lovforslag indeholder flere elementer, men det helt centrale er, at stalking nu bliver skrevet ind og får sin helt egen plads i straffeloven.
I Radikale Venstre kan vi varmt anbefale lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-10-26:
Jamen jeg vil altid være med til at blive klogere på en problemstilling, og jeg har også kun ét ønske, og det er, at vi kan bruge de her redskaber og hjælpe ofrene, og at politiet ved, hvordan de skal håndtere det her.
Når jeg alligevel sådan hejser et flag i forhold til at definere det for meget, er det, fordi jeg kan blive bekymret for, om det så kan blive en bremse for, at man rent faktisk kan tage nogle sager op, som har været kortvarige, men meget intense, og hvor man i princippet har brug for at skride ind meget hurtigt og på et tidligt tidspunkt.
Men lad os gerne kigge på det, for jeg er ikke helt afvisende over for tanken.
Så det vil jeg gerne holde hr. Preben Bang Henriksen op på, altså at vi sammen skal sørge for at holde hånd i hanke med det.
Peter Skaarup (DF), 2021-10-26:
Jeg forstår på ordføreren, at SF er af den opfattelse, at strafrabat er skidt, og at det er træls, at vi overhovedet skal diskutere det, men at når nu vi er nødt til at diskutere det, vil SF egentlig gerne af med strafrabatter på grund af lang sagsbehandlingstid, og så vil jeg egentlig godt spørge fru Karina Lorentzen Dehnhardt, om det så ikke er et problem for SF, at der åbenbart er den begrænsning, at der er ting omkring strafrabatter, vi ikke må fjerne, og som gavner gerningsmanden – ting omkring strafrabatter, vi ikke må fjerne på grund af menneskerettighedskonventionen.
Er det ikke et problem for SF, at der er konventioner, altså udefrakommende ting, der i virkeligheden forhindrer os i at gøre det rigtige til gavn for de ofre, der har været udsat for kriminalitet?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-10-26:
Jeg synes nogle gange, at det er lidt kedeligt, at straf er det eneste, vi tilbyder ofrene.
Jeg er klar over, at det også er en del af helingsprocessen at kunne få sat et punktum, og at det rent faktisk giver en straf, men jeg synes, at vi er for dårlige i øvrigt til at imødekomme ofrene.
Hvorfor er det, at der stadig væk skal være en egenbetaling, når man er et offer i en sag?
For det er nogle gange det, der kan hjælpe ofrene videre.
Jeg tror, at vi også skal kere os en lille smule om, hvad det så er, vi ellers i øvrigt tilbyder ofrene, når de har været udsat for et overgreb.
Straf er én del, men der ligger rigtig mange flere elementer, som jeg synes vi skulle være mere opmærksomme på også.
Peter Skaarup (DF), 2021-10-26:
Der er vi jo fuldstændig enige i Dansk Folkeparti: Vi skal være bedre til at holde ofrene i hånden igennem systemet og tilbyde dem hjælp, f.eks. psykologbistand, sådan at det ikke er et problem for dem, når de har været udsat for noget kriminalitet.
Når vi så lige vender tilbage til strafrabatterne, er det, fordi jeg vil spørge til det, som regeringen skriver i lovforslaget, nemlig at hvis man skal fjerne strafrabatter fuldstændig, uanset konventionerne, skal man give en eller en form for kompensation til gerningsmanden, altså en økonomisk kompensation.
Vil SF gå ind at være med til at diskutere, om det så var en mulighed, hvis man nu er enig i synspunktet om, at strafrabatter er noget skidt?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-10-26:
Altså, vi er altid klar til at diskutere forslag.
Jeg kan ikke lige vurdere konsekvenserne af det, hr. Peter Skaarup kommer med her – vi vil i hvert fald være optaget af at overholde konventionerne.
Og så synes jeg i virkeligheden, at vi står med et mindst lige så alvorligt problem, når det handler om retten til at kunne pulje sagerne.
Det er jo det, der betyder, at nogle sager også trækker ud: Fordi gerningsmanden begår noget nyt, skal det efterforskes, og så skal det med i sagskomplekset.
Dermed trækkes tiden også rigtig meget ud, og vi ser desværre fra tid til anden, at der er nogle gerningsmænd, som jeg også startede med at læse op her, som spekulerer i det, og det tror jeg altså også vi er nødt til at kigge på.
Samira Nawa (RV), 2021-10-26:
Mange tak.
Det her lovforslag gennemfører flere elementer af den aftale, som et bredt flertal i Folketinget indgik om politiets og anklagemyndighedens økonomi.
Det handler f.eks. om etablering af en ny national enhed i politiet, som skal sikre, at indsatsen mod den allermest komplekse økonomiske organiserede kriminalitet styrkes.
Det mener vi i Radikale Venstre forhåbentlig kan give en anden og bedre tryghed for ofrene i voldtægtssager, så de ikke oplever en retraumatisering ved gentagne gange at skulle forklare sig i de sager.
Radikale Venstre støtter det samlede lovforslag.
Britt Bager (KF), 2021-10-26:
Tak for det.
Som flere andre ordførere har nævnt, udspringer det her lovforslag af politiaftalen.
I Det Konservative Folkeparti er vi glade for den ændring, der er, i forhold til at sagsbehandlingen skal indgå som et moment ved strafudmålingen.
Vi ser også frem til etableringen af den nye nationale enhed for økonomisk organiseret kriminalitet.
Det er vigtigt, at vi opruster på den front.
Det gør vi med det her tiltag.
Vi har med den her flerårsaftale besluttet at indføre målsætninger for sagsbehandlingstiden i sager om personfarlig kriminalitet, og det er godt.
Men der er allerede nu alt for lang ventetid ved domstolene, og derfor hæfter jeg mig særlig ved, at både Dommerforeningen og Domstolsstyrelsen gør opmærksom på, at den her prioritering vil medføre længere sagsbehandlingstid for andre sager.
Det kan være vanvidskørsel; det kan være afpresning, indbrudssager eller civile sager, som vi ikke må glemme også kan udgøre en stor belastning for de involverede parter.
En opprioritering af én ting betyder en nedprioritering af en anden ting, medmindre der følger ressourcer med.
Så jeg kan allerede nu flage over for ministeren, at det her kommer vi altså til at diskutere mere indgående i de kommende forhandlinger om en ny flerårsaftale for domstolene.
Vi etablerer desuden en fasttrackordning i Hvidvasksekretariatet.
Det operative myndighedsforum er vigtigt for at opruste og gøre bekæmpelsen og efterforskningen af hvidvask mere effektiv.
Men der bliver dog i høringssvaret rejst nogle relevante bekymringer af både Advokatrådet og Justitia.
Det må vi diskutere nærmere i udvalgsbehandlingen, ligesom vi skal have en diskussion om, hvorvidt det forslag, der er fra Finans Danmark, om, at udenlandske filialer skal inddrages, er relevant.
Alt i alt er det her et rigtig, rigtig godt lovforslag, som Det Konservative Folkeparti naturligvis støtter.
Pernille Vermund (NB), 2021-10-26:
Tak for det.
Det bliver verdens korteste ordførertale.
Nye Borgerlige er med i aftalen om politiets og anklagemyndighedens økonomi, som vi indgik i vinter.
Det er en aftale, hvor vi bl.a. fik indført udrejsekontrol og en specialenhed mod socialt bedrageri.
Det er en aftale, som vi er rigtig glade for at være med i.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, er jo så også gennemgået af andre partier, og jeg kan på vegne af Nye Borgerlige sige, at vi bakker op om forslaget, som er en udmøntning af den aftale, vi indgik i vinter.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-10-26:
Ja, som i alt for mange tilfælde – hvor mange ved jeg ikke – er vi ikke uenige på de her områder.
Men lad mig så lige kort vende blikket mod noget andet: Jeg frygter, at det her i højere grad kunne gå hen og blive en sovepude inden for nogle politienheder, der vil medføre endnu længere sagsbehandlingstider.
Er ordføreren enig i, at vi på en eller anden måde i højere grad bør søge at kontrollere sagsbehandlingstidens længde i fremtiden for at sikre, at det her ikke bliver tilfældet?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-10-26:
Jeg tror egentlig, jeg gjorde det lidt i min tale, for jeg synes faktisk, det er bagvendt, at vi står og har en diskussion om at fjerne strafrabatten.
Det gør vi jo kun af én årsag.
Det er, fordi der ikke har været afsat ressourcer til politiet og til domstolene, så sagerne kan komme igennem med den fornødne hastighed.
Hvis sagerne gjorde det, stod vi ikke her og diskuterede strafrabatten, og det er derfor, jeg synes, det er lidt bagvendt.
Pilen peger på os alle sammen.
Vi har ikke fået gjort det, vi skulle, i tide.
Jeg synes, der er et rigtig stort hensyn at tage til ofrene her, og det er jo også derfor, at vi kigger på det her forslag.
Men man må også sige, at der er nogle gerningsmænd, for hvem det kan have enorme konsekvenser, at tiden trækker ud.
Man kan sige: De skulle lade være med at begå kriminalitet – det er jeg sådan set enig i, for så stod vi slet ikke i den her situation, men for dem betyder det jo også, at de venter meget, meget lang tid på at kunne komme videre med deres liv.