runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Tak, formand.
Det har været en interessant ordveksling om et utrolig centralt og aktuelt tema.
Vi betragter det som en ganske farlig kurs, også selv om der på et tidspunkt måtte indfinde sig en regering i Ankara, der til forveksling kunne ligne det, man kender fra Vesteuropa, ganske enkelt fordi Tyrkiet med sit islamiske udgangspunkt har en historie, hvor man bølger imellem de sekulære kræfter og de islamiske kræfter, som vi fra de vestlige demokratier sides kender det, at man bølger mellem højre og venstre, men hvor der dog er den væsentlige forskel, at det kun er ganske få af de højre- og venstreekstreme poler, der bevæger sig ud på et udemokratisk overdrev, mens det ganske ofte i de islamiske lande er sådan, at når pendulet svinger over i den islamiske retning, ja, så er der ikke meget demokrati tilbage.
Derfor hører et land som Tyrkiet simpelt hen ikke til i EU.
Man kan jo diskutere, om det overhovedet er en del af Europa.
Jeg havde nok en forventning om, at vi ikke i Dansk Folkeparti ville kunne bakke op om nogle af de forslag til vedtagelse, der ville blive fremsat i dag, men for alligevel at gå ind i debatten her i en god ånd, så valgte jeg at vente og lytte, men må konstatere, at vi fremsætter vores eget forslag til vedtagelse – og med formandens tilladelse vil jeg læse det op: Forslag til vedtagelse »
Folketinget beklager, at regeringen ikke ønsker at stoppe EU's forhandlinger med Tyrkiet, der hverken kulturelt eller geografisk hører til Europa og derfor aldrig skal være medlem af EU.
Folketinget pålægger derfor regeringen at meddele EU, at den igangværende optagelsesforhandling samt den vedvarende finansiering af førtiltrædelsesprocessen standses.
Folketinget noterer sig, at EU's optagelsesforhandlinger ikke har bragt Tyrkiet i en mere vestlig retning.
Tanken om, at Tyrkiet i en ikkedefineret fremtid som et demokratisk og frihedsorienteret land skulle kunne optages i EU, er derfor farlig.
Træffes en sådan beslutning, lader man nemlig et land komme ind uden garantier for, at de mørke kræfter, der i dag regerer landet, vender tilbage.
Man accepterer derfor en potentiel ulv i fåreklæder som medlem af EU.
En sådan risiko vil være utilgivelig.
Derfor skal enhver del af optagelsesforhandlinger afbrydes.«
Jeppe Kofod (S), 2019-10-31:
Jeg hørte også ordføreren i sin ordførertale nævne behovet for at hjælpe flygtninge i nærområderne, og det er jo det, der også sker, når man ser på Tyrkiet.
Det er jo i den grad nærområdet til Syrien, hvor mange flygtninge kommer fra.
At vi så skal være sikre på og stille krav til, at de penge, vi giver, selvfølgelig også kommer flygtningene til gode, er jo rigtig vigtigt, og det er derfor, jeg nævner, at det er noget, vi følger meget tæt.
Men at det hjælper flygtninge, og at de flygtninge havde haft det meget værre, hvis vi ikke havde givet de penge, er uomtvisteligt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-31:
Jo, jo, men jeg synes ikke helt, at udenrigsministeren svarer.
Alle pengene er ikke gået til håndtering af flygtninge.
Der er sendt penge derned, der er gået til bl.a. grænsekontrol, og jeg kan ikke se, at det hjælper en flygtning, at man kontrollerer grænsen hårdere; at man har oplevet, at Tyrkiet har skudt mod mennesker, der prøvede at flygte fra borgerkrigen i Syrien.
Så det er bare for, at vi er præcise: Ja, vi har sendt penge ned for at hjælpe med at håndtere flygtninge.
Det gør man en række steder.
Det kan man gøre direkte til civilsamfundsorganisationerne, så de gør de her ting.
Man kan gøre det på en række måder.
Man har også valgt at understøtte Erdogans regime med den her såkaldte Tyrkietfacilitet.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-31:
Den her Tyrkietfacilitet støtter jo Tyrkiets håndtering af de store strømme af primært syriske flygtninge i Tyrkiet.
På nuværende tidspunkt opholder ca. 4 mio. sig i landet.
Der er tale om meget udsatte personer, som jeg også nævnte tidligere.
Der er enighed blandt medlemslandene, Kommissionen og Revisionsretten om, at Tyrkietfaciliteten har givet god støtte til flygtningene.
Langt de fleste af projekterne har opnået målsætningerne.
Tyrkietfaciliteten har bidraget til at løse et massivt problem med et klart humanitært sigte.
Man kan sige, at Tyrkiets handlinger jo ikke på den baggrund skal gå ud over flygtningene, men på nuværende tidspunkt er der så heller ikke konkrete forslag om indbetaling af nye midler til den her facilitet.
Men det er bare for at understrege, at pengene jo er gået til flygtninge.
Det er klart, at i forhold til nogle af de mange flygtninge, der er i landet, bliver der lavet aftaler med f.eks. det tyrkiske sundhedssystem, som ordføreren er inde på, om at håndtere nogle ydelser til flygtningene, og det gavner selvfølgelig indirekte det tyrkiske sundhedsvæsen, men målet om at hjælpe flygtninge er noget, som de penge i høj grad er gået til.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-31:
Jeg har et lille spørgsmål, for vi har jo også diskuteret den her flygtningeaftale og alle de penge, vi sender ned til Erdogan, og jeg hørte udenrigsministeren – det kan være, jeg ikke hørte det hundrede procent præcist – sige, at det gik til håndtering af flygtningene, fordi man jo havde mange flygtninge dernede, og så kunne det godt komme til at smitte lidt af på den tyrkiske økonomi.
Jeg ved jo, at ministeren selv har siddet i Europa-Parlamentet, hvor man også har haft adgang til de oversigter, der er blevet sendt ud fra Kommissionens side, over, hvor pengene præcist blevet sendt hen.
Så det er bare lige for at få præciseret, at alle pengene ikke er gået direkte til at håndtere flygtninge.
Der er også blevet sendt penge til Erdogans regime, til sundhedsvæsen, til grænsekontrol osv.
Så det er bare for lige at have præcisionen i det i forhold til de milliarder, vi har sendt derned.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-31:
Jeg har ingen bemærkninger.
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Jeg skal bare sige, at jeg jo er enig i stort set hvert eneste ord af det, udenrigsministeren har sagt nu fra Folketingets talerstol – helt enig.
Selvfølgelig skal man jo gøre alt, hvad man kan, i forhold til demokrati, menneskerettigheder osv.
Men man skal bare også passe på, som udenrigsministeren selv siger, hvad det er, man gør.
Hvis vi nu tager en anden situation, nemlig det, vi fra europæisk side gjorde i forhold til Ukraine, dengang vi havde alle optagelses-/partnerskabsforhandlingerne.
Der gjorde vi med en meget, meget dogmatisk holdning det hele til sådan et spørgsmål om Julia Timosjenko.
Så skubbede vi jo Janukovitj mere og mere over i retning af Putin, og lige pludselig havde vi faktisk selv været med til at skyde den proces i foden og skyde os selv i foden.
Det skal man bare huske på at man nogle gange kan komme til i sådan en situation.
Men jeg er meget tilfreds med udenrigsministerens svar nu og glæder mig over, at vi kan bibeholde vores plads på forslaget til vedtagelse.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-31:
Jeg tror, vi skal have en åben og ærlig diskussion om de dilemmaer, der er i forhold til vores samarbejde med Tyrkiet.
Der vil jeg gerne sige til hr. Morten Messerschmidt, at jeg som sagt tror, vi har en interesse i et samarbejde, også i at stå fast, når Tyrkiet og Erdogan gør nogle ting, som vi i den grad er uenige i, f.eks. den militære operation i Nordøstsyrien.
Det er helt klart.
Man kan også stille sig spørgsmålet, hvad det er for en interesse, Europa har, i samkvem med Tyrkiet.
Jeg tror, vi faktisk har en interesse i selvfølgelig at sikre og støtte de demokratiske kræfter, men også sikre, at Tyrkiet økonomisk kan hænge sammen.
Man kan vel sige, at hvis et land er presset økonomisk, kan det også nogle gange foretage nogle handlinger generelt set, som ikke altid er i vores interesse.
Det skal vi også være opmærksomme på.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Jeg forstår også godt argumentet, men det paradoksale er jo, at man på den tid, jeg tror for 10 år siden, gentagne gange og vedholdende siden har set Erdogan præsentere sig selv over for den islamiske eller konservative del af den tyrkiske offentlighed som den, der skal forsvare landet imod den frihedstradition eller individtradition eller demokratiske proces, som EU forsøger at presse ned over landet – og at Erdogan altså på den måde bruger EU-reformsporet til at sikre sin egen magtbase.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-31:
Tak til hr. Morten Messerschmidt.
Faktisk var det sådan, da man indledte optagelsesforhandlinger med Tyrkiet i 2005, at det gik stærkt fremad med reformer i Tyrkiet i en periode.
Man kunne ønske sig, at det reformtempo var fastholdt.
Det er det desværre ikke, og som andre ordførere har været inde på, bl.a. hr. Jan E. Jørgensen, er det jo et andet Tyrkiet, der er i dag under Erdogans ledelse, desværre.
Derfor må vi forholde os til situationen, som den er i dag.
Jeg synes, det er vigtigt at have en balanceret tilgang.
Der er også en opposition, en demokratisk opposition i Tyrkiet.
Der er kræfter, der kæmper for mediefrihed, ytringsfrihed.
Vi havde et valg i Istanbul, hvor der faktisk var en ny borgmester, der kom til, som ikke tilhører det regerende parti.
Så vi skal være opmærksomme på den kompleksitet, landet også har.
Derfor har vi en kerneinteresse i at samarbejde med dem og finde nogle løsninger, som både gavner de demokratiske kræfter, men også gavner os selv og de interesser, vi har fra dansk og europæisk side.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Det er jo glædeligt.
Præmissen er dog stadig væk hos udenrigsministeren, at så længe man forhandler med Tyrkiet, bevæger de sig dog i vores retning.
Det kan jeg bare ikke få øje på.
Jeg mener, det er i 1997, Erdogan sætter sig i borgmesterstolen første gang, dengang for Refah Partisi.
Siden da er det da bare gået i den gale retning.
Så hvad bygger udenrigsministeren den antagelse på, at det med at forhandle med EU skulle føre til noget godt?
Tværtimod har jeg indtryk af, at Erdogan flere gange bruger de krav, som EU stiller til reformer i det tyrkiske samfund, som skræmmebilleder for, hvorfor man netop skal stemme på ham og hans islamistiske venner og imod de sekulære kræfter.
Balder Mørk Andersen (SF), 2019-10-31:
Tak, formand, og ikke mindst tak til Dansk Folkeparti for at tage debatten op her i dag.
Samtidig er debatten om eventuelle EU-udvidelser på det seneste blevet reaktualiseret med diskussioner om EU-udvidelse med Albanien og Nordmakedonien.
SF har faktisk længe ment, at der ville være perspektiver i, at Tyrkiet kunne blive medlem af EU, specielt sikkerhedspolitisk på grund af situationen i Mellemøsten, men også for at understøtte positiv intern udvikling i Tyrkiet og forholdene for landets mindretal.
Derfor har vi også gennem mange år støttet de tyrkiske optagelsesforhandlinger med EU.
Men den støtte giver selvfølgelig kun mening, såfremt Tyrkiet lever op til Københavnskriterierne om demokrati, markedsøkonomi, sikring af grundlæggende rettigheder og et velfungerende retssystem.
Det giver kun mening, hvis der ikke forekommer vilkårlige fængslinger af regimekritikere, systematisk tilsidesættelse af basale rettigheder og grove krænkelser af international lov og ret.
SF har tidligere været skeptiske over for at afbryde forhandlingerne, fordi vi mente, at det ville blive kontraproduktivt i forhold til mulighederne for at kunne påvirke Tyrkiet.
Men det er klart, at vi efter den seneste udvikling i det nordlige Syrien nu står i en ny situation.
Der kommer et tidspunkt, hvor man er nødt til at standse op og spørge sig selv, om det nu ikke er tiden, til at vi reagerer.
For når vi nu kan se, at Tyrkiet bevæger sig så meget i retning af et autokratisk og vel nærmest en diktatorisk regime, som tænkes kan, og når Tyrkiet i forhold til situationen i Syrien er så aggressiv, som man overhovedet kan forestille sig, og sønderbomber og angriber de styrker, som har hjulpet i kampen mod Islamisk Stat, så er det, at man må sige stop, forstået på den måde, at hvis det overhovedet skal have nogen mening, at vi har mulighed for at suspendere forhandlingerne, så er det nu.
Dermed også sagt, at det naturligvis er SF's tolkning, at der er tale om en suspension, hvilket den socialdemokratiske ordfører også har bekræftet, og hvilket vi også forventer at udenrigsministeren senere vil slutte af med at bekræfte.
SF er dog af den holdning, at der ikke nødvendigvis skal være tale om et permanent ophør af EU-udvidelsesforhandlingerne med Tyrkiet.
Vi mener stadig væk, at det kan give god mening, at Tyrkiet kan have et europæisk perspektiv, både af sikkerhedspolitiske og mange andre grunde.
Men det er jo indlysende, at det forudsætter en helt anden positiv demokratisk udvikling end den, Erdogan længe har stået i spidsen for.
Derfor ønsker vi at støtte det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet har fremsat.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Forhåbentlig er der nogle store lande, der træder i karakter.
Vi kan jo ikke alene forhindre Erdogan i at rykke ind i Syrien, og der kan vi frygte, at der kommer endnu flere flygtninge.
Jeg synes egentlig, regeringen har været ret tydelig, med hensyn til hvad vi synes om den invasion.
Vi er en af de få regeringer i Europa, der har fordømt den her invasion meget tydeligt.
Men der er da nogle store lande, Frankrig, Tyskland, som burde have gjort noget mere for lang tid siden.
Victoria Velasquez (EL), 2019-10-31:
Jeg kunne godt tænke mig at høre et konkret tiltag, for jeg går ud fra, at ordføreren er helt enig i, at det, vi ser med brud på menneskerettigheder og retssager, der ikke behandles, er stærkt alarmerende og problematisk.
Hvad tænker ordføreren vi kan gøre for at prøve at komme hen mod en mere retfærdig fordelingsnøgle i forhold til flygtninge?
Eller er der måske nogle andre tiltag, man kunne gøre for ikke bare at give Erdogan krammet på Europa på den måde, som vi ser det nu?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Medmindre man har lyst til, at alle sammen skal komme til Vesteuropa, er man nødt til at tale med de lande, der er i nærområderne – Tyrkiet, Libanon, Jordan og andre lande.
Men det er da helt klart problematisk, når der er det styre, der er nu.
Victoria Velasquez (EL), 2019-10-31:
Tak for ordførertalen.
Ordføreren rejser selv nogle ting, som jeg godt kunne tænke mig at høre lidt mere om.
Det er et paradoks og et problem, at vi betaler virkelig mange milliarder kroner til Erdogan for at håndtere flygtningesituationen, mens han på samme tid har krammet på Europa, så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Socialdemokratiet ser i forhold til den her problemstilling.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Jeg synes faktisk, jeg svarede på spørgsmålet, for hr. Peter Skaarup spurgte mig i første runde, om jeg havde indtryk af, at Erdogan altid var ligeglad.
Og der sagde, at mit indtryk fra de mange gange, hvor jeg har været i Tyrkiet – også sammen med gode kollegaer her fra Folketinget – er, at det faktisk hjælper noget at presse på, at det faktisk hjælper noget, at EU's institutioner og andre forsamlinger presser Tyrkiet.
Det gør det ikke alene, og jeg er enig i, at den udvikling, vi ser, er meget bekymrende.
Men jeg synes, at vi må medgive, at man faktisk har en relativt stærk opposition i Tyrkiet, som jeg synes det er vigtigt at bakke op om.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-31:
Det var jo mildest talt ikke svar på spørgsmålet.
Ja, det er sågar næsten sådan, at når USA siger et eller andet, har man også lidt svært ved at rette ind, men man lytter dog noget mere til, hvad USA siger.
Er det egentlig ikke EU's store problem, ikke bare over for Tyrkiet, men i en række andre sammenhænge, at tilliden til, at EU for alvor kan rykke noget, er meget lille?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Nu ved jeg ikke, hvor meget hr. Peter Skaarup har været i Tyrkiet, men jeg har været der mange gange – også sammen med kollegaer fra EU-landene – til retssager mod demokratisk valgte parlamentarikere.
Jeg kan sige, at for dem gør det en stor forskel.
Vi har oplevet folk, der er kommet ud af fængslerne, og vi har oplevet fængselsdomme blive reduceret på grund af massivt internationalt pres.
Og det er jo det, oppositionen siger til os: I må aldrig glemme os; I skal huske, at der også er rigtig mange, der ikke støtter det her regime.
Så selvfølgelig har det en virkning.
Der er i hvert fald noget hykleri, for Dansk Folkeparti vil ikke have Tyrkiet med, fordi flertallet er muslimer.
Så lige meget hvad Tyrkiet gør, vil Dansk Folkeparti stemme imod.
Dansk Folkeparti er reelt ikke interesseret i nogen forbedringer af menneskerettighederne i Tyrkiet, for de vil aldrig kunne komme med i EU uanset hvad.
Peter Skaarup (DF), 2019-10-31:
Som flere andre ordførere har været inde på, synes jeg også, det har været en anelse upræcist, hvad der er kommet ud både fra den socialdemokratiske ordfører, men egentlig også fra udenrigsministeren: Er det at stoppe eller at suspendere?
Nu tror jeg, vi fik svaret, og det var så at suspendere, hvilket jo ikke er særlig godt, fordi det netop siger til Tyrkiet, at vi alligevel ikke rigtig mener det alvorligt, når vi kritiserer dem.
Det er så det ene.
Er det ikke i virkeligheden EU's store udfordring, problem – katastrofe i virkeligheden – at vi har en samling vestlige lande med de bedste meninger, der vil alt muligt godt, som ikke har nogen som helst indflydelse på, hvad der foregår, fordi Erdogan bare lader som ingenting?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Ja, det er jo også det, der står i teksten.
Jeg tror, vi egentlig på den måde deler holdningen med Venstre, at det da kunne være rart, hvis Tyrkiet på et tidspunkt overholdt sådan nogle basale menneskerettigheder.
Men det, der også er vigtigt for Socialdemokratiet, er, at det uanset EU eller ej er vigtigt fortsat at lægge et pres på Tyrkiet for at efterleve basale menneskerettigheder.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Jeg har de samme bekymringer.
Når man har et fælles forslag til vedtagelse, må der også være en fælles forståelse af, hvad den tekst betyder.
Det er ikke et stop, det er en suspension, og det er jeg glad for at Socialdemokratiets ordfører bekræftede på talerstolen.
Det er en suspension, vi taler om – den suspension, der allerede er besluttet.
Jeg er enig i, at det kan komme til tage endog meget, meget lang tid, før man overhovedet, om nogen sinde, kan, om jeg så må sige, genoptage forhandlingerne.
Det er ikke det samme som et stop, og det var nemlig sådan, man meget let kunne høre det, som udenrigsministeren fik sagt, men det går vi ud fra var en mindre fortalelse, så jeg henholder mig til Socialdemokratiets ordfører: at der er tale om en suspension og ikke et stop.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Det er jo sådan lidt teknisk, men det er selvfølgelig en suspension på den måde, at det godt kan være, at man på et tidspunkt kan blive medlem af EU.
Men lige meget hvad Tyrkiet gør, vil Dansk Folkeparti jo aldrig acceptere, at Tyrkiet kommer med, så det er jo også det, der er forskellen.
Vi ser i Socialdemokratiet sådan på det, at det da godt kan være, at Tyrkiet, potentielt om rigtig lang tid, kan komme med i EU – jeg tror ikke, det bliver i min levetid, men altså, det betyder ikke, at det aldrig nogen sinde er noget, der kan ske.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Jo, men der er forskel på at stoppe noget og at suspendere noget.
For hvis man suspenderer noget, stopper man det ikke, så meddeler man bare Tyrkiets regering, at forhandlingerne ikke kan køre, så længe tingene er, som de er – det er en suspension.
At stoppe noget er, at man sætter hele processen i stå, så der ikke længere er nogen førtiltrædelsesoverførsler og der ikke er nogen forhandlinger.
Hvis man skal begynde forfra og på et tidspunkt tage det op igen, ja, så begynder man forfra, så de kapitler, der i dag er lukket – jeg tror, det er otte kapitler, der er lukket – skal tages op igen.
Det er sød musik i mine ører, men jeg er bare ikke helt sikker på, at alle dem, som I har fået til at give tilsagn om det der forslag til vedtagelse, helt synes, at den samme melodi er værd at danse til, som jeg gør.
Derfor er det rart at vide, om vi taler om suspension, eller om vi taler om at stoppe forhandlingerne.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Men vi har jo bakket fuldstændig op om den tidligere regering i forhold til at stoppe forhandlingerne med Tyrkiet.
Det, jeg vil sige, er, at forskellen ligger i spørgsmålet om, om Tyrkiet nogen sinde kommer med i EU eller ej.
Der er vores holdning: Ja, det kan godt ske på et tidspunkt, såfremt ting bliver anderledes.
Men vi har jo bakket op om den tidligere regering, som valgte at suspendere de her forhandlinger.
Det betyder ikke, at man aldrig kan blive medlem af EU.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-31:
Altså, nu har vi i Dansk Folkeparti ingen planer om at stemme for det forslag til vedtagelse, som er fremsat, men jeg må indrømme, at også for os er det ganske uklart, hvad der egentlig er regeringens position.
Nu ved jeg godt, at hr. Lars Aslan Rasmussen ikke er i regering, men han kender dog nogen, der er det, også folk, der sidder her i lokalet, og derfor kunne han måske gøre os lidt klogere på spørgsmålet: Altså, ønsker man at suspendere forhandlingerne, sådan at de sådan set stadig væk er der og Erdogan stadig væk får fyldt lommerne med førtiltrædelsestøtte osv., men man bare går og venter på, at det bliver lidt forår i Tyrkiet, så at sige, og der kommer en anden regering til, og så kører man videre, eller ønsker man at stoppe?
Jeg håber jo på det sidste, for hvis det er det sidste, der er tilfældet, vil vi da godt se på det der forslag til vedtagelse en gang til, for det er fuldstændig afgørende for os, at man stopper forhandlingerne.
Det er ikke sandsynligt, men den diskussion vil vi da godt holde åben.
Altså, er det et spørgsmål om, at man suspenderer, eller er det et spørgsmål om, at man stopper forhandlingerne?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-10-31:
Jeg synes, det er meget tydeligt, at Tyrkiet ikke på nuværende tidspunkt er i nærheden af at kunne være medlem af EU.
Det er både den tidligere regering og den nuværende regering, som har suspenderet de her forhandlinger.
Kan det så være, at Tyrkiet aldrig nogen sinde kan være med?
Nej, det er ikke Socialdemokratiets holdning.
Det kan være, at det er DF's.
Men på et tidspunkt er det da muligt for Tyrkiet, men det har bare rigtig lange udsigter.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-10-31:
Tak for det.
Der er ikke meget godt at sige om udviklingen i Tyrkiet.
Det går den forkerte vej, og det gør det på stort set alle områder.
Efter kupforsøget i 2016 har vi set, hvordan mere end 100.000 offentligt ansatte er blevet fyret eller suspenderet uden rettergang eller anden mulighed for at forsvare sig.
Over 35.000 mennesker er blevet arresteret.
Hvis man ytrer sig kritisk, bliver man truet med vold og retsforfølgelse.
Erdogan har sagt, han vil genindføre dødsstraffen, men har dog endnu ikke gjort det.
Internettet og uafhængige medier lukkes og overtages af statsvenlige medier.
Fredelige demonstranter mødes med vold, vandkanoner, tåregas og tortur, og voldtægt af fanger er rapporteret efter kupforsøget.
Retssikkerheden er svækket.
Dommere bliver forflyttet, chikaneret, truet, fængslet eller fyret, hvis de ikke gør, som regimet ønsker.
Tyrkiet har senest indledt en militær offensiv mod kurderne i Syrien, og når Tyrkiet så bliver mødt med fordømmelse, truer man med at åbne sine grænser og sende 3,6 millioner flygtninge til Europa.
På den baggrund er det ganske, ganske vanskeligt at forestille sig Tyrkiet som medlem af EU nogen sinde.
Og det var jo også derfor, at man skred til den ret kraftige reaktion, at man simpelt hen har suspenderet optagelsesforhandlingerne med Tyrkiet.
De ligger billedlig talt i en dybfryser, og den dybfryser bliver koldere og koldere.
Men det er jo ikke det samme, som at vi ikke kan have et håb om, at demokratiske kræfter i Tyrkiet på et tidspunkt får overtaget.
Og Tyrkiet – det er vi jo nødt til at anerkende – er medlem af NATO.
Så på den baggrund kan vi bakke op om forslaget til vedtagelse.
Det er vigtigt at sende endnu et signal til Tyrkiet om, at det, der foregår, er fuldstændig forkasteligt, og det er vigtigt, at vi som Folketing står bag det.
Victoria Velasquez (EL), 2019-10-31:
Tak for ordførertalen.
Nu sagde ordføreren selv, at Erdogan netop truer med at åbne op for grænserne.
Hvad tænker ordføreren at vi skal gøre ved det her problem, som vi på en eller anden måde også selv har skabt?
Jens Rohde (RV), 2019-10-31:
Jeg ved godt, at man ikke må diskutere med formanden, men jeg ved simpelt hen ikke, hvem der har sagt du.