runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Det er selvfølgelig helt afgørende, at ingen mennesker, ingen asylansøgere ender i et limbo, men det er også vigtigt at holde fast i, at står de på dansk jord og siger asyl, er det Danmark, der har de forpligtelser, der følger af konventionerne, til at behandle deres asylansøgning og sikre dem sikkerhed og sikre særlig børnene den sikkerhed, de har krav på.
Står de på tysk jord, er det altså ikke Danmarks ansvar, ligesom det ikke er Danmarks ansvar, hvis de står på Østrigs eller Spaniens eller Yemens jord.
Lige nu er der masser af børn i Yemen, der har brug for beskyttelse, men det diskuterer vi jo ikke i Folketingssalen.
Vi må tage ansvar for de mennesker, der står på dansk jord og siger asyl.
Der synes jeg som sagt at vi skal strække os langt, men vi har ikke noget særligt ansvar over for asylansøgere, der opholder sig i alle mulige andre lande.
Det er altså ret væsentligt at holde fast i.
Jeg har taget ordet, fordi jeg synes, at der var meget kritik af EU-samarbejdet i ordførerens tale.
Hvis man nu forestillede sig, at Europa blev opløst i nationalstater, ville der så ikke være en enorm risiko for, at flygtningestrømmene ville ende i Nordog Vesteuropa, og at det ville være fuldstændig umuligt for Danmark at håndtere f.eks. at udsende asylansøgere, der har søgt om asyl i et andet europæisk land?
Altså, er Dansk Folkeparti ikke bange for, at den meget kritiske tilgang til EU reelt set er med til at save den gren over, som partiet egentlig selv sidder på?
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Jeg synes nok ikke helt, at ordføreren svarer på mit spørgsmål, for
hvad er det, der skal til, for at vi sikrer, at de her flygtningebørn ikke ender i et limbo, hvis Dublinkonventionen er brudt sammen?
Hvad er det, der tilsiger, at Danmark så skal kunne sige: Dem vil vi ikke tage imod, vi straksafviser dem ved grænsen?
Jeg hører jo ordføreren sige, at det er meget vigtigt for ordføreren – og det er jeg jo rigtig glad for – at ordføreren vil sikre sig, at vi kommer til at leve op til Børnekonventionen.
Så hvordan er det, ordføreren konkret vil gribe det an?
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Jeg forstår godt Enhedslistens ordfører, og jeg har det også sådan, at jeg hellere ville have, at det så ud som i den norske lov, hvor man lidt mere præcist beskriver nogle forskellige kriterier, bl.a. omkring beredskabsplaner og modtagekapacitet, og hvorvidt det eksisterende regelværk er udtømt.
Det er også derfor, at jeg sagde i min ordførertale, at det er noget af det, som vi vil spørge lidt ind til, herunder hvad ministeren har gjort sig af overvejelser om, hvornår den kan sættes i kraft.
Men jeg vil da også sige, at vi har en regering, der er den udøvende magt, og som er dem, der har overblik over, hvorvidt myndighederne er presset, og hvorvidt vores nabolandes håndtering af flygtningestrømmen er så presset, at vi ville kunne sige, at Dublinforordningen er brudt sammen.
Vi vil til enhver tid stole på, at den til enhver tid siddende regering træffer den fornuftige beslutning.
Vores opgave som Folketing er ikke at diskutere, om den i detaljer, f.eks. i 2015, ville være trådt i kraft.
Vi skal sikre, at der er nogle ordentlige kriterier for, hvornår den skal træde i kraft – og så har vi jo en regering til at være den udøvende magt, når den situation opstår.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-23:
Jeg vil gerne spørge hr. Mattias Tesfaye om situationen i vores nabolande, og Tyskland er vel her det mest oplagte.
Spiller det en rolle, hvad situationen i Tyskland er, for, om Socialdemokratiet og hr. Mattias Tesfaye vil aktivere den her lov?
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Ja, og det mener jeg også fremgår rimelig tydeligt af lovforslaget, nemlig at nødbremsen vil skulle sættes i værk, hvis Dublinsystemet reelt er brudt sammen.
Og der er Tyskland vel den mest afgørende brik i fortolkningen af, om det er brudt sammen.
Så ja, hele situationen i Tyskland er jo omdrejningspunkt for også meget af den udlændingepolitik, vi diskuterer i Danmark.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-23:
Så var jeg desværre ikke tydelig nok.
Det er jeg jo rigtig ked af.
For det, det handlede om, var jo sådan set, hvis Dublinforordningen på en eller anden måde er ude af kraft.
Det står også uklart for mig i forhold til lovforslaget, hvad kriterierne er for, hvornår man vil anse det for at være ude af kraft.
Men det, jeg egentlig mente, var, at hvis det er det, der er vurderingen, så er situationen i Tyskland jo med meget stor sandsynlighed, som også Børnerådet påpeger, alvorlig.
Så har vores naboer også en ordentlig opgave i forhold til at modtage eksempelvis uledsagede flygtningebørn.
Spiller det nogen rolle for ordføreren?
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Hvis jeg forstår spørgsmålet korrekt her anden gang, for det kan jeg fornemme at jeg ikke gjorde første gang, så ja.
Vi skal selvfølgelig ikke ende i en situation, hvor vi afviser børn, der forsøger at indrejse fra et land, hvor deres sikkerhed ikke er garanteret.
Det mener jeg egentlig også fremgår ret tydeligt af lovforslagets bemærkninger.
Uanset om det er et EU-land eller et andet land, der er tilsluttet Dublinforordningen, er det selvfølgelig helt afgørende, at vi ikke afviser til lande, som myndighederne i Danmark ikke vurderer er sikre.
Vi skal med sikkerhed kunne sige, at de ikke bliver udsat for tortur eller forfølgelser eller overgreb.
Det er selvfølgelig klart.
Men blot fordi Dublinforordningen er brudt sammen, betyder det ikke nødvendigvis, at sikkerhedssituationen er brudt sammen i de EU-lande, vi taler om her.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-23:
Tak for det.
Ordføreren vil gerne være med til at lave en straksopbremsning ved grænsen, hvis ministeren vurderer, at Dublinforordningen er brudt sammen, men hvis Dublinforordningen er brudt sammen vil det altså sige, at vi er parate til at afvise flygtningebørn ved grænsen til hvad?
Jeg synes ikke, at det er tydeligt, hvad Socialdemokratiets holdning er i forhold til at acceptere, at vi afviser flygtningebørn ved grænsen, og hvor er det så, vi sender de her børn hen?
Er det i orden, at de kommer til at leve på gader og stræder, eller forestiller man sig så en aftale med Tyskland, eller hvordan sikrer vi, at de her børn ikke bare ender i ingenmandsland?
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Alternativets ordfører spørger: Afviser til hvad?
Hvis de forsøger at indrejse fra Tyskland, er det jo til Tyskland, og så er det den tyske regerings ansvar at sørge for, at de får den behandling, de skal have.
Det er rigtigt, at det måske ikke er det, de drømte om.
Måske drømte de om at komme til Danmark eller til Sverige.
Men vi må også holde fast i, at flygtninge ikke har nogen ret til at vælge, hvor de vil søge beskyttelse.
De har ret til at få beskyttelse, der skal vi strække os meget langt for at sikre, at alle får beskyttelse, men vi kan ikke ende i en situation, hvor de har krav på at få beskyttelse i lige præcis Danmark.
Hvis Dublinforordningen er brudt sammen, vil det jo betyde, at der vil være gennemtræk op igennem Europa, at folk selv vil søge hen, hvor de vil søge asyl, og der tror jeg at der vil være en overhængende risiko for, at forholdsvis mange vil søge mod de nordiske velfærdsstater, og så vil Danmark sammen med Sverige og Norge nok også ende med at blive endestation for flygtningestrømmene.
Jeg mener, det er fuldstændig uansvarligt, hvis ikke vi som Folketing giver regeringen bemyndigelse til i sådan en situation at sige, at så må de mennesker, der opholder sig i et sikkert land, f.eks. Tyskland, det kunne også være Polen eller Sverige, blive i de lande.
Det er også lande, der er tilsluttet flygtningekonventionen, har skrevet under på menneskerettighederne, og så har de ansvaret for, at de børn eller voksne eller handicappede, eller hvem det er, får den ordentlige behandling, de selvfølgelig skal have.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-24:
Tak for det.
Da vi havde folkehøringen her på Christiansborg, var der en meget, meget stor del af deltagerne, som jo var repræsentative for den danske befolkning, som meget klart udtrykte, at der skulle sættes ind over for social dumping.
Jeg mener, det var mere end 80 pct., som faktisk sagde, at der blev gjort for lidt, og at det simpelt hen ikke skulle være acceptabelt, at man arbejder i Danmark uden at arbejde på danske overenskomster.
Så når man har den situation, at der er så massivt et flertal i den danske befolkning, der mener, der er et problem med social dumping, så undrer det mig lidt, at som jeg læser redegørelsen fra udenrigsministeren og lytter til udenrigsministerens tale, jamen så bliver social dumping overhovedet ikke nævnt.
Er det, fordi man fra regeringens side ikke mener, der bør gøres en yderligere indsats imod social dumping?
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-24:
Jamen altså, svaret er, at regeringen anerkender, at der er et bredt flertal i Folketinget, som ønsker at bekæmpe social dumping på det danske arbejdsmarked.
Og regeringen vil arbejde for, at det danske arbejdsmarked er kendetegnet både ved dynamik, men også ved ordentlige forhold.
Det er vigtigt, at kontrolindsatsen f.eks. i forhold til ulovlig cabotagekørsel er effektiv, så der skabes en fair konkurrence på vejtransportområdet, og regeringen medvirker jo også allerede aktivt til det.
I finanslovsaftalen for 2016 var de tre regeringspartier jo med til at sikre, at der med politiaftalen for 2016-2019 er blevet afsat særskilte midler til kampen mod social dumping, herunder ulovlig cabotagekørsel.
Også i finanslovsaftalen for 2017 var de tre partier, der nu er i regering, med til den aftale, som blev indgået, om at undersøge muligheden for at etablere en forsøgsordning med anvendelse af f.eks. automatisk nummerpladegenkendelse som et element i kontrollen med det helt specifikke område, som vi kalder cabotagekørsel.
Så det er den dagsorden, som den her regering også arbejder med.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-24:
Altså, situationen er jo så bare den, at trods de her initiativer, som udenrigsministeren nævner, er der stadig et gigantisk problem med social dumping rundtomkring på de danske arbejdspladser, og det, som det her massive flertal på mere end 80 pct. af deltagerne i folkehøringen gav udtryk for, var, at der skulle gøres langt mere.
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-24:
Men det er jo, fordi jeg har henvist til, at vi allerede har taget initiativer på området, og de initiativer har jeg en stor forventning om også kommer til at virke, bl.a. de initiativer, som vi tog i forbindelse med finanslovsaftalen for 2016.
Jeg mener, at folk, der arbejder på det danske arbejdsmarked, skal arbejde på ordentlige vilkår.
Det er derfor, vi har den danske model, som skal være med til at sikre det.
Søren Espersen (DF), 2017-03-24:
Udenrigsministeren nævnte i sine afsluttende bemærkninger her, at almindelige lønmodtagere skulle have fået 65.000 kr., var det vistnok, mere i lommen på grund af det indre marked.
Jeg har altid syntes, at den slags opgørelser er så latterlige, for det er jo rent kontrafaktisk pjank at vurdere, hvad det vil betyde.
Og jeg vil egentlig bare have en bekræftelse af, at også inden det indre marked foregik der er en slags liv her i Danmark.
Der blev også handlet med andre lande på helt naturlig vis.
Er det ikke korrekt, at vi altså faktisk handlede med andre lande, og at vi havde en rimelig velstand, både inden det indre marked, men så sandelig også inden 1973, hvor vi kom med?
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-24:
Det kan jeg bekræfte.
Søren Espersen (DF), 2017-03-24:
Der er næsten heller ikke andet at gøre.
Må jeg så ikke også sige: Når man nævner de her tal, altså fuldstændig grebet ud af den blå luft – jeg har slet ingen respekt for den slags opgørelser, det må jeg sige; jeg synes det er latterligt – hvorfor nævner man så ikke, hvad det har gavnet Danmark at stå uden for euroen?
Der har været nogle tal for det.
Har udenrigsministeren nogen idé om det?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Hvilke konkrete ting, som EU foretager sig i dag, skal EU ikke foretage sig i fremtiden?
Og mener udenrigsministeren stadig, at Liberal Alliance er et mere EU-skeptisk parti end Dansk Folkeparti?
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-24:
For det er vigtigt, at vi sørger for, at vi får et EU, som er stort på de store, afgørende spørgsmål, men er småt på de små spørgsmål, og ikke går derhen, hvor man kommer til at forskyde balancerne i den forkerte retning, som vi har set et eksempel på helt konkret på velfærdsområdet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Tak for det, og tak til udenrigsministeren.
Se, vi skal igen tilbage til en artikel fra den 4. april 2014 i Berlingske, hvor hr. Anders Samuelsen, den nuværende udenrigsminister, udtalte sig.
Der sagde hr. Anders Samuelsen, udenrigsministeren, sådan her: »Hvis man kigger på, hvordan Dansk Folkeparti stemmer i Folketinget, så er de jo et reelt ja-parti.
Kommer det til den konkrete politik, så stemmer vi langt mere skeptisk end de gør.«
Det lægger jo et vist sådan ambitionspres på udenrigsministeren, kan man sige, for så kan man jo som medlem af Dansk Folkeparti have ret store forhåbninger til, hvad det her langt mere EU-skeptiske parti vil kunne udrette i regeringen.
Så jeg vil sådan set bare spørge udenrigsministeren, hvordan den her angiveligt mere EU-skeptiske linje end Dansk Folkepartis konkret har afspejlet sig i regeringens politik frem til og med i dag på EU-området.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-24:
Hvis vi lige starter med Balkan, er det sådan, hvis du eksempelvis ser på Kroatien og Serbien, at de jo faktisk taler udmærket sammen nu.
Kosovo er ikke længere det helt, helt store tema i serbisk politik, som det var så meget tidligere
Det er klart, at så er der nogle andre modsætninger, der er ved at komme op, som giver anledning til stor bekymring, f.eks. Bosnien, det er jeg da fuldstændig enig i.
Men igen vil jeg sige, at det eneste, der kan gøre, at det bliver håndteret, er, at EU bliver mere offensivt i forhold til det.
Med hensyn til Tyrkiet har vi tidligere sagt, at det, der sker i øjeblikket i Tyrkiet, betyder, at vi midlertidigt bør suspendere optagelsesforhandlingerne.
Men jeg håber da, at det kommer i orden igen i Tyrkiet, så man kan genoptage dem.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Jeg må bare sige, at jeg ikke deler den iagttagelse med hr. Holger K. Nielsen.
Faktum er, at vi har at gøre med et område af Europa, der notorisk har været uroligt altid, fordi det er en etnisk smeltedigel.
I Bosnien har vi jo alvorlige problemer.
Vi har en Republika Srpska, som truer med at melde sig ud, og derfor synes jeg, at selve den idé, altså at der overhovedet er en eller anden tanke om, at de på et tidspunkt skal være medlem af EU, forekommer så uendelig fjern, at det næsten ikke er til at se for sig.
Men jeg vil spørge hr. Holger K. Nielsen: Hvad med Tyrkiet?
Skal de også stadig væk have et perspektiv om at blive medlem af EU, eller har det ændret sig?
Hvordan ser Socialistisk Folkeparti på det?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-24:
Jamen det mener jeg da, når de lever op til de krav, de skal leve op til.
Jeg mener, der skal forhandles med dem.
Jeg ved ikke, om hr. Kenneth Kristensen Berth kan huske 1990'erne – jeg ved ikke, hvor gammel han var dengang – men der var borgerkrig i Jugoslavien.
Det var et mareridt for hele Europa, det var et mareridt, og det var også dyrt for os.
Der synes jeg da, at det er vigtigt – det er det forhåbentlig også for Dansk Folkeparti – at vi kan undgå, at vi kommer i den situation igen.
Der har det jo vist sig, at det er EU, der er den afgørende nøgle – den afgørende nøgle – hvis man skal undgå, at konflikten bryder ud igen.
Det er derfor, at EU-perspektivet er så vigtigt.
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-24:
Jeg tror, at jeg vil lade den sidste del være op til borgerne at afgøre.
Jeg tror, at det var et helt afgørende moment i folkeafstemningen i forhold til Europol og de yderligere ting, som man forsøgte at lægge ind der, at Liberal Alliance valgte den side, hvor vi anbefalede et nej.
Det er jo sådan et eksempel på, at vi konkret har indflydelse på det og har sagt: Hertil og ikke længere.
Jeg ved godt, hvordan jeg ville have tilrettelagt den folkeafstemning, hvis jeg på det tidspunkt havde siddet i regering.
Nu sidder Liberal Alliance i regeringen og er med til at påvirke de udspil, der kommer fra regeringen.
Men vi tager også udgangspunkt i det, som der er – en virkelighed, som måske kommer på baggrund af den kritik, som Liberal Alliance har været med til at rejse, og som Dansk Folkeparti også har været med til at rejse, nemlig at EU skal blive mere fokuseret i stedet for at brede sig over alle mulige områder.
Det er bl.a. derfor, at vi har set et langt mindre omfang af initiativer fra Kommissionens side, end man har set tidligere.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Jo, jo, det har Schäuble da fuldstændig ret i, for det er jo de facto sådan, det er.
Altså, der er nogle lande, der er gået sammen om noget om finansielle transaktioner, og der forstår jeg at Socialdemokratiet i virkeligheden er med på den galej.
Men jeg synes da alligevel, at der er et interessant perspektiv her, for hr. Peter Hummelgaard Thomsen vil ikke udelukke, at traktatændringer er en nødvendighed for at få EU til at gå i den rigtige retning.
Det mener vi også i Dansk Folkeparti.
Det kunne jeg måske have en idé om at der var andre partier i Folketingssalen der også gjorde, og det er måske i virkeligheden tæt på et flertal.
Så jeg synes da, vi skulle sætte os sammen stille og roligt i Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti og finde ud af, om vi kan pålægge regeringen at have en anden indgangsvinkel til EU-samarbejdet, der indebærer en ambition om traktatændringer, der grundlæggende tilbageruller magt til nationalstaterne.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-24:
Jamen jeg tror også, at forårsstemningen vil indfinde sig hos hr. Søren Espersen, når solen skinner endnu mere, end den gør i dag.
Det er jeg sikker på.
Jeg tror ikke, jeg har talt om sådan en EU-begejstring, men man kan se, at de meningsmålinger, der bliver lavet i de forskellige lande, viser, at opbakningen til EU stiger.
Og det er jo ikke, fordi man nødvendigvis ønsker at være medlem af klubben, og det er ikke nødvendigvis sådan, at man så mener, at alt det, klubben foretager sig, er fantastisk.
Man kan måske også godt se, at klubben ikke leverer de resultater, som man havde håbet.
Jeg tror, årsagerne er flere.
En af dem er, at der har været en utilfredshed med, at de store problemer, som EU har haft på sit bord, er der ikke kommet løsninger på.
Det er eksempelvis flygtninge- og migrantkrisen, hvor man har set, at de ydre grænser har været hullede, og at der ikke er blevet foretaget de registreringer osv. af flygtninge og migranter, som skulle være blevet foretaget.
Det tror jeg er en af forklaringerne, helt sikkert.
Der kan man så se, at EU er blevet voldsomt meget bedre, og ikke mindst er aftalen mellem EU og Tyrkiet et rigtig godt eksempel på, at man har været i stand til at lave politik, som i den grad har virket.
Det tror jeg er en af forklaringerne, men der er mange, og dem tillader tiden ikke at vi kommer i dybden med.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Tak for det.
Man kunne selvfølgelig fæstne sig ved mange ting i hr. Holger K. Nielsens causerende indlæg.
Der er en enkelt ting, som jeg dog synes, der er grund til særlig at fæstne sig ved, og det er det forhold, at hr. Holger K. Nielsen taler om et perspektiv for landene på Vestbalkan, Bosnien, Albanien, Makedonien, og hvad det nu måtte være for lande, som hr. Holger K. Nielsen har i tankerne.
Jeg synes bare, det er et lidt besynderligt ordvalg, altså et »perspektiv«, de skal have et »perspektiv«.
Mener hr. Holger K. Nielsen, at de pågældende lande skal være medlem af EU – ja eller nej?
Det må ligesom være det, det handler om.
Det der med at holde nogle lande sådan lidt for nar ved at sige, at de har et perspektiv om måske på et eller andet tidspunkt at blive medlem, er jo i virkeligheden det, der er sket med Tyrkiet, kan man sige.
De har også haft et perspektiv i adskillige årtier efterhånden.
Så mener hr. Holger K. Nielsen, at de lande skal være medlem af EU eller ej?
Søren Espersen (DF), 2017-03-24:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Jeg kan forstå, at det går godt på alle felter og EU-begejstringen stiger rundtomkring i Europa.
Det er ikke noget, jeg har bemærket selv, men det er skønt at vide.
Jeg vil bare spørge: Hvad nu, hvis ordføreren skulle prøve ligesom at stille sig over på den anden side og tænke over, hvad årsagerne til, at Storbritannien stemte sig ud og Hollands EU-kritiske parti stormede frem, er?
Og hvad er årsagerne til, at der er uro omkring EU i Grækenland og i Frankrig, der måske får en ny præsident, der vil have folkeafstemning om EU?
Og der er også en skepsis i Danmark.
Hvad tror ordføreren er grunden til det her?
For han må også acceptere, at det altså findes.
Hvad er årsagerne set med ordførerens øjne?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-24:
Hvis hr. Kenneth Kristensen Berth fisker efter hele områder, som EU ikke skal tage sig af, må jeg skuffe.
Vi har ikke nogen planer om, at EU fremover slet ikke skal beskæftige sig med fiskeripolitik eller slet ikke skal beskæftige sig med landbrugspolitik eller slet ikke skal beskæftige sig med det retlige område.
Men inden for de områder, som man vælger EU skal beskæftige sig med, skal EU kun beskæftige med det, der giver mening.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-24:
Det var jo igen en variation over, at hvis jeg går på McDonald's 5 dage om ugen, skal jeg bare fortsætte med det.
Det er jo ikke slankere; det er bare, at jeg gør det samme som hidtil, og forhåbentlig tager jeg ikke mere på som følge af det.
Det, som skatteministeren er inde på, er jo sådan set, at der er nogle ting, som skatteministeren mener i dag løses på EU-plan, som fremover skal løses på nationalt plan.
Og det, jeg fisker efter, er: Hvad er det for nogle ting, som EU i dag tager sig af, som Venstre gerne vil have at nationalstaterne fremover tager sig af?
Det behøver ikke at være 10 eller 20 ting, for vi har også begrænset tid, men bare et par eksempler.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-24:
Først og fremmest er jeg glad for sammenligningen.
Det var Uffe Ellemann-Jensen, der i sin tid fik mig til at melde mig ind i Venstre, og jeg stemte faktisk på ham som formand, da han var i kampvalg med Ivar Hansen.
Så det er en sammenligning, jeg er glad for.
Jeg mener, at vi godt kunne bruge flere politikere som Uffe Ellemann-Jensen.
Skatteministeren siger også mange kloge ting; det gør han bestemt.
Jeg tror ikke, at man sådan kan tage hele områder ud, men man skal have en høj grad af selvdisciplin, når man beslutter sig for at regulere inden for nogle områder, eksempelvis det retlige område, som vi jo havde en afstemning om i december.
Når man eksempelvis taler om ægteskabslovgivning, skal EU så gå ind og regulere de enkelte landes ægteskabslovgivning?
Nej, det skal EU da holde sig langt væk fra.
Men er der et ægteskab, der er indgået mellem to parter fra hvert sit EU-land, er det måske meget fornuftigt, at man har fælles regler for, hvilket lands domstol der skal tage sig af skilsmissen, afhængigt af hvor parterne bor osv.
Så altså en udpræget grad af selvdisciplin, hvor man ikke nødvendigvis afholder sig fra at regulere inden for de enkelte områder, men hvor man meget præcis går ind og kun regulerer der, hvor det giver mening, og hvor det skaber merværdi.