runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-21:
Er ministeren enig i det principielle i, at en studerende med handicap, som på grund af sit handicap efter endt uddannelse vil være berettiget til et fleksjob på halv tid og derfor har behov for at tage praktikker på halv tid, bør kunne få et tillæg til den reducerede praktikløn under lønnede praktikker?
Maja Torp (V), 2021-04-21:
Ministeren taler om at udvide kapaciteten.
I øjeblikket kører der nogle forsøg via puljemidler fra Socialstyrelsen, og det er netop behandlingstilbud til børn og unge, der vokser op i eller er vokset op i familier med misbrug.
Det er jo børn og unge, som er meget hårdt ramt på trivslen, og de er ramt negativt på deres udvikling.
De har en øget risiko for at udvikle ensomhed, angst og depression og også selv få et misbrug, så det er jo virkelig en indsats, som er med til at bryde den sociale arv, og som der i høj grad er brug for.
Så derfor: Når ministeren taler om at udvide kapaciteten og ministeren taler om fra 12 år og op, mener ministeren så også, at det her skal være en ret til børn og unge, der vokser op i familier med misbrug, og er ministeren også klar til at kigge på, hvor aldersgrænsen så skal ligge, i forhold til hvem der skal have hjælp?
Astrid Krag (S), 2021-04-21:
Når et barn vokser op med voksne i hjemmet, der drikker alt for meget eller har et stofmisbrug, kaster det lange skygger ind over barnets eller den unges liv, for det er voldsomt utrygt og angstfyldt at leve i et hjem med druk og misbrug.
Derfor skal de børn og unge også have bedre hjælp, end de får i dag, og derfor indeholder regeringens udspil »Børnene Først« forskellige initiativer, som skal sikre bedre hjælp og støtte til børn og unge, som vokser op i familier med alkohol- og stofmisbrug.
Vi vil afsætte midler til en pulje, som skal sikre, at civilsamfundsorganisationer kan udvide kapaciteten på deres eksisterende tilbud for børn og unge under 18 år.
Der skal være tilbud og kapacitet nok til at tilbyde behandling uden for lang ventetid, uanset hvor i landet barnet eller den unge bor, og uanset om det er et barn på 10 år eller en ung på 17 år.
Det kan være enormt svært, hvis man som barn eller ung vokser op i en familie med misbrug, at tale med forældrene om misbruget eller bede forældrene om hjælp til at håndtere de følelser og tanker, der følger af det at vokse op i en familie med misbrug.
Derfor vil vi med den nye barnets lov, som vi foreslår og for tiden forhandler med Folketingets partier, gøre det muligt, at børn og unge fra 12 år, der oplever deres forældres misbrug i hjemmet, kan få psykologbehandling fra en privat organisation uden at have samtykke fra forældremyndighedsindehaverne eller uden at skulle inddrage kommunen.
Så er der hele det store spørgsmål, der handler om at lytte meget mere til børnene og hjælpe dem i tide og sørge for, at alle børn ved, hvad det er for nogle rettigheder, de har, og at det bl.a. også er retten til at vokse op i et trygt hjem, hvor der er voksne, der kan tage vare på en, og det vil vi løfte ind i skolerne med rettighedsundervisning på alle klassetrin.
Alle børn og unge, som vokser op med misbrug i hjemmet, skal vide, at der er hjælp at få, og at det ikke er en hverdag, man skal leve med.
Maja Torp (V), 2021-04-21:
Tak for det.
Mener ministeren, at indsatsen over for børn og unge, der lever i familier med alkoholmisbrug eller stofmisbrug, er god nok?
Rasmus Prehn (S), 2021-04-21:
Det er jeg enig i.
Alle kender til Danish Bacon, men også Lurpak, smørret, som der jo faktisk er en større efterspørgsel på, og det kan vi producere stadig mere miljø- og klimarigtigt.
Og hvorfor tage sådan et eksporteventyr og flytte det til et andet land, hvor det så kommer til at udlede mere CO 2 , være dårligere for dyrevelfærden og formentlig også give nogle dårlige arbejdsbetingelser for de mennesker, der arbejder der?
Der skal vi holde fast og sikre gode danske arbejdspladser, gode indtægter og en meget, meget målrettet omstilling til det mere klimaeffektive.
Erling Bonnesen (V), 2021-04-21:
Tak for det.
For at koncentrere, om jeg så må sige, fokus på den sidste del af det: Jeg har også noteret mig, at de danske fødevarevirksomheder er fremme i skoene i forhold til at være med til at udvikle det nye.
Det svarer også meget gået til det, som jeg plejer at formulere på denne måde: Vi skal udvikle det nye, men vi skal ikke beskære det, vi har.
Og jeg er ret sikker på, at det også er det, som vores udmærkede, fantastiske fødevarevirksomheder sådan set tænker på, for det, der efterspørges, er jo store konventionelle varer rundtomkring i hele verden, og dem kan man jo så produktudvikle på.
Er ministeren enig i, at det skal vi stadig væk nurse og passe rigtig godt på?
Rasmus Prehn (S), 2021-04-21:
De taler alle sammen om, at der både er en pullfaktor og en pushfaktor.
Så det er altså også noget med, at producenterne skal være vakse ved havelågen og være klar med de nye produkter, når forbrugerne begynder at efterspørge dem.
Det er der, vi skal vide det og være helt skarpe, og der er jeg sikker på, at hr. Erling Bonnesen og Venstre vil være med i forhandlingerne og sikre, at vi får sat fuld turbo på planteproduktionen, så vi er klar, når forbrugerne i stadig større omfang, også dem uden for Danmarks grænser, begynder at efterspørge det.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det, vi skal være opmærksomme på, er, at vi nok kan forvente, at der lige pludselig sker en eksplosion, en revolution i forbrugernes nye ønske om det mere plantebaserede, og der skal vi altså være klar til at levere de her produkter.
Det er derfor, vi skal starte op nu.
Nu er formanden jo tidligere fødevareminister, så jeg tænker, at der er lidt plads til at komme ind på det her felt.
Når vi taler om husdyrproduktionen og bl.a. også mælkeproduktionen, er vi altså ekstremt godt kørende i Danmark.
Altså, for 40 år siden havde vi dobbelt så mange køer i Danmark, som vi har nu.
Nu laver vi mere mælk med halvdelen af de køer, så vi kan noget på det her felt.
Erling Bonnesen (V), 2021-04-21:
Tak for det.
Det er jo fantastisk at følge op på det.
Jeg er meget glad for, at vi er enige om, at den plantebaserede fødevareproduktion skal udvikles, og opfølgningen herpå vil gå på, om ministeren er enig i, at det også skal ske, i takt med at forbrugerne tager det til sig.
Set med mine øjne som liberal og Venstremand er det jo helt afgørende, at det er forbrugerne, der bestemmer, hvad der skal i indkøbskurven, og hvad der skal på tallerkenen; det er ikke noget, som vi som politikere skal sige.
Så når vi taler om den grønne omstilling, er det at give muligheder og ikke at give begrænsninger.
Så jeg er glad for den del af det.
Som mit opfølgende spørgsmål er: Er ministeren enig i, at det skal ske, i takt med at forbrugerne selv frivilligt tager det til sig?
Det skal ikke tvangsstyres på nogen måde.
Rasmus Prehn (S), 2021-04-21:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg faktisk er rigtig glad for det her spørgsmål, fordi det er så aktuelt og det er så vigtigt og det fylder rigtig meget.
Jeg er helt enig i, at vi skal fokusere langt, langt mere på udvikling af plantebaserede fødevarer.
Jeg tror, det var på et af de første møder, vi havde i forbindelse med teknisk gennemgang af det her felt, hvor det var hr. Erling Bonnesen selv, der sagde, at vi skal have turbo på det med det plantebaserede.
Det er jeg simpelt hen så glad for, og det virker, som om man meget bredt i Folketinget gerne vil have meget mere turbo på det plantebaserede.
Vi kan blive nogle af verdens førende på det her felt, og bl.a. på Fyn, som hr. Erling Bonnesen selv repræsenterer, er der jo nogle af dem, der er bedst på det her felt, så lad os virkelig sætte turbo på det her.
Det er i øvrigt også pointen med de nye kostråd.
Vi havde jo lejlighed til at have et 2 timer langt virtuelt forsamlingshus i går, hvor vi diskuterede det i samrådet, og det var noget af en publikumstræffer.
Så vi har fokus på det med at spise mere grønt og så måske spise lidt mindre kød eller spise kød, der har en bedre kvalitet og i hvert fald er lokalt, sådan at man også spiser dansk, når man spiser kød.
Så vi er allerede gået i gang.
Regeringen har sammen med støttepartierne i finansloven og partierne bag minkaftalen afsat 38 mio. kr. til udvikling af den økologiske, plantebaserede sektor, og generelt skal vi udvikle og ikke afvikle landbrugssektoren, men vi skal løse problemerne med vores vandmiljø og klima, og det gør vi bl.a. ved at gøre husdyrproduktionen grønnere og ved at tage lavbundsjord ud.
Dansk husdyrproduktion er blandt de mest effektive i hele verden, det er der slet ingen tvivl om, altså, vi er virkelig gode her.
En reduktion af husdyrproduktionen vil føre til, at produktionen flytter til andre lande – det var også det, hr. Erling Bonnesen var inde på tidligere – og det har hverken klimaet eller Danmark glæde af.
Så den der lækageproblematik skal vi undgå.
Derfor skal vi finde nye grønne løsninger på husdyrproduktionen, så vi kan beskytte klimaet, bevare landbrugserhvervet og beholde arbejdspladserne.
Og jeg glæder mig rigtig meget til at drøfte den grønne omstilling af landbruget, både den plantebaserede og husdyrproduktionen i de kommende landbrugsforhandlinger.
Og bare lige et kort eksempel, og nu kan jeg godt se, at formanden ...
Erling Bonnesen (V), 2021-04-21:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan: Er ministeren enig i, at det er godt også at fokusere på udvikling af fremtidens plantebaserede fødevarer, og at det skal ske uden at beskære den nuværende animalske produktion, herunder af kvæg, svin, mælk, fjerkræ m.v.?
Rasmus Prehn (S), 2021-04-21:
Jamen jeg prøvede at være så præcis, som jeg ligesom kan.
Vi taler om nogle forhandlinger, der ikke er gået i gang endnu.
Den her regering har over de seneste to finanslove sat 2,7 mia. kr. af til udtagning af lavbundsjord.
De penge er ikke brugt endnu, der er stadig væk penge til gode.
Der har jo været andre finansieringsmetoder fremme, og det skal vi jo diskutere ved de kommende forhandlinger, men jeg er bare optaget af, at det skal være sådan, at den enkelte lodsejer, at den enkelte landmand føler sig ordentligt behandlet og kan se sig selv i det her.
Det er vigtigt, fordi vi skal have et samarbejde omkring de her ting.
Vi skal udtage meget jord til fordel for miljø og klima.
Erling Bonnesen (V), 2021-04-21:
Tak for det.
Så det er jeg glad for.
Det blev ikke sagt helt præcist af ministeren, at det er forbrugerne, der bestemmer, men det tolker jeg nu sådan.
Det vil jeg i hvert fald tillade mig.
Sådan er det i hvert fald for mig som Venstremand.
Det er forbrugerne, der bestemmer, hvilken takt det her skal gå i, og det har det jo altid været udviklingshistorisk set.
Så det, jeg vil ind på i de sidste runder, er, at der ikke fra os som politikere skal lægges begrænsninger ind i forhold til den nuværende animalske produktion.
Vi er jo, som vi lige har fået dokumenteret, verdens bedste til det, så det skal vi jo ikke smide ud med badevandet.
Astrid Krag (S), 2021-04-21:
Jeg er meget, meget enig, når spørgeren beskriver, hvor svære konsekvenser det har for børn at vokse op i familier med misbrug og at have forældre, som er utilregnelige, og meget tit overtager barnet jo den voksnes rolle og er den, der skal stå for den basale omsorg derhjemme, for at køleskabet er fyldt osv.
De indsatser, der er nu, finansieret med puljemidler, er jo faktisk permanente midler og har været det siden 2015, og det er helt afgørende for det her område, at det ikke er en indsats, hvor vi pludselig ikke har midlerne.
Derfor synes jeg, det er enormt vigtigt, at det er permanente midler, der så udmøntes med nogle intervaller.
Maja Torp (V), 2021-04-21:
Så kan ministeren komme lidt ind på, hvornår der i givet fald vil blive givet midler til alle landets kommuner til det her tilbud, så alle landets børn og unge, der er vokset op i en familie med misbrug, kan få en ret til at få behandling?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-04-21:
Jamen jeg mener, at vi har et system, der i forvejen går ind og ser konkret på den enkelte unge, og hvor vi også har en række forskellige muligheder for at give løsere rammer og give nogle andre muligheder, når man kommer med et handicap.
Det synes jeg er godt.
Men grundpræmissen om at have et su-system, der bunder i, at du faktisk har en studieaktivitet, er udgangspunktet, og at du så kan søge dispensation fra det, synes jeg er fornuftig.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-21:
Jeg kan få su i 5-6 år, og måske kan jeg få lidt forlængelse, hvis jeg søger om det undervejs, men jeg kan ikke være sikker på det.
Nej, så tør jeg ikke gå i gang med uddannelsen.
Hvorfor ikke give den sikkerhed, når vi nu gerne vil have, at de her unge mennesker, der faktisk har evnerne til det, tager en uddannelse?
Hvad skal vi svare dem?
Man kan jo typisk få ekstra klip, at hvis man er blevet syg, eller hvis forholdene forværres, ændrer sig eller der sker nogle andre ting.
Men det, vi taler om her, er: Hvad skal svaret være til den unge med et handicap, med hensyn til om det kan lade sig gøre for den unge at tage det her studie over f.eks. 10 år, altså sådan set at have den fremdrift, der skal til?
Hvad siger vi til vedkommende?
Skal man lade være, fordi det ikke kan lade sig gøre på fuld tid?
Skal man bare gå ud og sætte sig ned og få sin førtidspension?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-04-21:
Men endnu en gang må jeg bare sige, at jeg glæder mig over spørgerens engagement på vegne af den her gruppe af borgere.
Spørgeren har fuldstændig ret i, også når han citerer de ting, jeg tidligere har været ude at sige, i forhold til at det da er en politisk opgave løbende at se på det her.
Det er jo også derfor, at vi lige nu igen sidder og drøfter, om der er elementer, vi kan gøre noget ved, f.eks. studiemiljøet og andet.
Men jeg mener også bare grundlæggende, at princippet i vores su-system, som jeg sagde i min indledende tale, er fornuftigt – med de fleksible muligheder, der er; med de dispensationsmuligheder, der er; med de muligheder, der er, for at søge om f.eks. ekstra klip.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-21:
Jeg er sådan set enig i, at et su-system som udgangspunkt er beregnet på fuldtidsstuderende og selvfølgelig også beregnet på en studieaktivitet.
Når jeg gerne vil have den her diskussion i dag, handler det jo om, at der er personer med handicap, hvor man godt på forhånd kan vide, at det ikke er noget med, at det bliver værre, bedre eller ændrer sig, men at hvis de skal komme igennem den her uddannelse, så vil de have brug for 6, 7, 8, måske 10 år til at gøre det.
Hvis de skal kunne gøre det i tryghed, giver det jo god mening, at man, hvis universitetet f.eks. vurderer – ministeren siger også, at de har mulighed for at være fleksible – at det, der er brug for, faktisk er 10 år til at tage her uddannelse, så også kan give mulighed for, at de kan være sikre på at have deres su i hele perioden.
For alternativet er jo den usikkerhed, der vil være, og som for mange studerende vil gøre det sværere.
Det er sådan en ekstra sten på vejen i forhold til at tage den uddannelse.
De mennesker, vi taler om her, vil jo komme ud bagefter og skulle have et fleksjob – på halv tid i det eksempel, jeg har tegnet her.
Hvorfor kan vi så ikke give dem mulighed for på samme vis, som vi gerne vil gøre det på arbejdsmarkedet, at få den uddannelse, som de jo rent faktisk er nødt til at have for at kunne komme ud at bidrage?
For de kan typisk ikke gå ud og tage ufaglært arbejde eller noget andet.
Jeg synes jo egentlig, og ministeren siger det også nu, at der er flere svar, hvor ministeren siger: Derfor ser vi fra regeringens side løbende på, om der er steder, hvor vi kan tage initiativer til at forbedre forholdene for unge med handicap, så flere kommer godt igennem uddannelsessystemet og videre ud på arbejdsmarkedet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-04-21:
Nej, jeg håber virkelig ikke, at det er det, folk tænker.
Jeg glæder mig over, at vi har et uddannelsessystem, hvor vi netop har pligt til at se den enkelte studerende som et individ og lave en konkret vurdering af den enkelte studerende.
Jeg glæder mig over, at vi har verdens mest generøse su-system, også når det gælder handicappede.
Jeg glæder mig over, at der kan søges dispensation til at læse på nedsat tid.
Jeg glæder mig over, at vi ovenikøbet har mulighed for at lade det gå ud over, hvad uddannelsen er normeret til, også når det gælder su.
Der er rigtig meget, som allerede i dag fremmer, at det skal være muligt at tage en uddannelse som handicappet, og det mener jeg også det skal være i fremtiden.
Tak for spørgsmålet.
Og jeg ønsker grundlæggende at holde fast i et su-system, der understøtter heltidsundervisning og gennemførelse af uddannelserne.
Og derfor mener jeg også, at et krav om studieaktivitet for at få SU er ganske fornuftigt for alle studerende.
Formålet er jo, at de studerende, også studerende med handicap, gennemfører og færdiggør deres uddannelse.
Når det er sagt, er jeg enig i, at handicap kan give særlige udfordringer, som kræver fleksible og individuelle hensyn, både i uddannelsessystemet, men også når det kommer til su.
Og jeg ville derfor også være bekymret, hvis vi havde et system, hvor der f.eks. ikke var plads til at blive syg, men det mener jeg faktisk at der er.
Der er plads til at blive syg i de nuværende su-regler.
Man kan søge om su-tillægsklip, hvis man bliver forsinket, f.eks. på grund af sygdom.
Man kan søge flere gange for den samme sygdom eller for et handicap, hvis der kan dokumenteres en opblussen eller forværring.
Og derudover har de videregående uddannelsesinstitutioner en tilpasningsforpligtelse, som betyder, at de har et ansvar for at vurdere den enkeltes behov individuelt og konkret, når de bliver bekendt med, at den studerende har et handicap.
Jeg ser ikke et su-system for mig, hvor vi, som spørgeren nævner, generelt giver mulighed for at kunne få su i en periode på f.eks. 10 år, og jeg er derfor heller ikke enig i, at su-systemet skal understøtte uddannelse på deltid.
Tak for ordet.
Astrid Krag (S), 2021-04-21:
Jeg håber da i første omgang at få opbakning, også fra spørgerens parti, i de forhandlinger, vi sidder i lige nu, til at udvide, så vi får en større kapacitet.
Og det er jo så den kapacitet, sammen med den nuværende kapacitet, vi skal ind at kigge på og finde ud af, om den er tilstrækkelig, og hvad der skal til, for at det er egentligt landsdækkende, og om det er den rette kapacitet.
Man kunne godt omlægge hele indsatsen, men umiddelbart mener jeg, at vi har rigtig stor glæde af den måde, vi går til det på nu, hvor meget af det her også løftes i civilsamfundet.
Alt det kan vi jo tage en diskussion om.
I første omgang håber jeg på opbakning til at øge midlerne til området.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-21:
Er ministeren enig i det principielle i, at en studerende med handicap, som på grund af sit handicap efter endt uddannelse vil være berettiget til et fleksjob på halv tid, bør kunne få su i de 10 år, som den studerende skal bruge for at tage en kandidatuddannelse på halv tid?
Astrid Krag (S), 2021-04-21:
De permanente midler til behandlingstilbud for børn og unge i familier med alkohol- eller stofmisbrug, foreslår vi med »Børnene Først« jo at øge.
Og derudover at få evalueret, hvordan de midler egentlig bliver brugt.
Og hvor langt er vi fra, at det er landsdækkende, og hvor langt er vi fra, at der er kapacitet nok?
Så det er en del af vores udspil.
Noget andet handler så om, at der simpelt hen er nogle børn, der ikke skal vokse op i hjem, hvor der er misbrug, fordi det er skadeligt for dem.
Og her skal vi som samfund gribe ind langt tidligere, end vi gør i dag.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-22:
Hæren og Beredskabsstyrelsen opererer jo inden for zonerne, og der har så været tvivl om nogle af de her action cards i forhold til politiets vejledning vedrørende det osv., og det er jo noget af det, vi nu har sat en advokatundersøgelse i gang af.
Men jeg er ikke enig i den udlægning, at der har været en aktion, der er foregået uden for zonerne.
Det, vi nu kommer til at referere til, er så bilag til det møde, der er 1. oktober, og jeg tænker, at det er det, hr. Per Larsen henviser til, og der er jo ikke dér skitseret scenarier for, at den beslutning, man træffer den 3. november, i givet fald skulle være ulovlig.
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-22:
Det var et spørgsmål, som min gode kollega fra De Konservative stillede, men som jeg ikke synes hr. Jeppe Bruus svarede på.
Derfor vil jeg gerne spørge igen.
Kan man forvente, hvis man er minkavler og borger i det her land, berørt af den meget, meget voldsomme beslutning, som statsministeren og regeringen træffer uden at have lovhjemmel, og hvis den kommission, der lige om lidt bliver nedsat, kommer frem til, at ja, her er der handlet ulovligt, og hvis der er uvildige advokater, der indstiller til Folketinget, at her skal være en rigsret, at regeringen og Socialdemokratiet så vil støtte det, ligesom de støttede en rigsretssag mod Inger Støjberg?
Per Larsen (KF), 2021-04-22:
Det forstår jeg ikke.
Men lad mig så prøve noget andet.
Man undskylder sig med, at man ikke vidste, hvad det var, man havde med at gøre, og at der ikke var noget lovgrundlag, men da man så den 7. november bliver opmærksom på, at der intet lovgrundlag er – og jeg ved det, for fødevareministeren ringede til mig den 8. november og sagde, at han gerne ville have, at vi hjalp med at tilvejebringe noget lovgivning – men fortsætter den ulovlige aktion med politiet, med hæren, med Fødevarestyrelsen ude på ejendommene, er det så ikke en yderligere skærpelse af det lovbrud, man er i gang med?
Jeppe Bruus (S), 2021-04-22:
Jeg er ikke sikker på, at jeg med mit svar kan tilfredsstille det, som spørgeren ønsker.
Jeg har ingen problemer med den undersøgelse.
Vi har selv støttet den.
Modsat den daværende regering, der gjorde alt, hvad de kunne, for at forhindre, at der faktisk kom en undersøgelse af Instrukssagen, har vi sådan set støttet det her, fordi vi synes, det er rimeligt, når der er begået en så alvorlig fejl, at vi selv fremlægger, hvad der er foregået, og at man så også får det efterprøvet af eksterne kræfter.
Det har vi ikke nogen problemer med.
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-22:
Men spørgsmålet, som jeg egentlig synes er rimelig simpelt, handlede om det system, vi har, og nu er der nedsat en kommission, og hvis den når frem til, at her er der ministre, måske statsministeren, der ikke overholder loven – ikke fordi der er mangel på ofre og konsekvenser af den beslutning, man traf – og hvis to uvildige advokater, som i Instrukskommissionen laver en vurdering, der viser, at her er der grundlag for en rigsretssag, ville man så støtte det fra Socialdemokratiets side?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-22:
Jeg må sige, at det overrasker mig lidt at høre fra ordførerens side, at vi har ministerstyre her i landet – altså, sidst jeg tjekkede det, troede jeg faktisk vi havde folkestyre – men det noterer jeg mig selvfølgelig.
Det, jeg vil spørge til, er den kredsen om, at man som minister nødvendigvis skal have gjort noget ulovligt for at kunne dømmes ved en rigsretssag, og at man som statsministeren nødvendigvis skulle have forbrudt sig mod loven for at kunne dømmes ved en rigsretssag.
Vil hr. Jeppe Bruus fastholde det?
Og i givet fald vil jeg gerne høre, hvad det var for en lov, hr. Sigurd Berg havde forbrudt sig mod, da han blev dømt ved Rigsretten.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-22:
Vi har jo lige haft behandlingen af et beslutningsforslag fra hr. Morten Messerschmidt, hvor jeg jo sagde – og det vil jeg da gerne bekræfte – at Folketinget jo sådan set kan beslutte at rejse en rigsretssag på baggrund af en serviet eller på baggrund af et borgerforslag med en enkelt overskrift, det kan man sådan set godt, og der vil formentlig også være partier her i Folketinget, der vil støtte.
Jeg vil bare stille mig meget undrende over for, hvis der var hæderkronede partier, der stort set altid har siddet i Folketinget, som forfaldt til at støtte en rigsretssag på baggrund af en enkelt linje; det ville jeg synes var meget, meget mærkværdigt.