runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Det, jeg siger, er, at Menneskerettighedsdomstolen siger, at hvis der skal ske forskelsbehandling på baggrund af religiøs overbevisning, kræver det meget tungtvejende grunde for at kunne anses for at være retfærdiggjort.
Det er den internationale lovgivning, vi fungerer inden for rammerne af.
Så siger vi så samtidig, at vi godt kan se, at det ikke er alle mennesker, der kan falde lige godt til i det danske samfund, og at der er en række parametre, man vurderer integrationspotentialet på, og at vi ikke vil reducere det til kun at være et spørgsmål om, hvorvidt man er kristen eller ej.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Tak for det.
I Danmark har vi både undersøgelser og historier, der viser, at når kristne er på asylcentrene, bliver de chikaneret af muslimer.
I Tyskland havde man på et tidspunkt overvejelser om, om man skulle opdele de flygtninge og migranter, der var kommet, efter religiøse forhold, fordi de kristne ikke kunne være i fred for muslimer, der chikanerede dem og var voldelige over for dem.
Så det er to meget tungtvejende årsager.
Er ministeren enig i det?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Jeg vil starte med at sige, jeg er enig i, at de forfølgelser og overgreb, der er på kristne mindretal i f.eks. Mellemøsten, er underbelyste i den offentlige debat.
Jeg læste, som jeg sagde i talen, for nylig en artikel fra Irak, hvor jeg var helt chokeret over at læse, at der var foregået en etnisk udrensning i Irak i min levetid, som jeg slet ikke havde hørt om og ikke kendte til.
Alt det er jeg med på, og regeringen kommer også til i år at tage 200 kvoteflygtninge fra Rwanda, og de er hovedsagelig kristne.
Det, jeg bare insisterer på, er, at jeg ikke er tilhænger af, at vi har en flygtningepolitik, som siger, at for at få adgang til Danmark, skal man, ud over at man har et beskyttelsesbehov, og ud over at man har et integrationspotentiale, også have en bestemt religion.
Det er vi ikke tilhængere af.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Jeg er glad for, at vi deler så mange synspunkter, også i forhold til hvilke bøger der er interessante at læse.
hvorfor er det så, at regeringen vælger lige præcis at tage flygtninge fra Congo, der befinder sig i Rwanda, i stedet for fra Mellemøsten, hvis det er sådan, at man overhovedet ikke ønsker at tage imod kristne kvoteflygtninge?
Pernille Vermund (NB), 2020-11-19:
Det er jo nok der, hvor vi siger, at beskyttelsesbehovet og integrationspotentialet, altså de to punkter, som ministeren nævner, netop er større, hvis man er kristen.
Det er evident.
Det er evident fra asylcentre i Danmark, fra asylcentre i resten af Europa og fra Mellemøsten, at kristne er forfulgte, når der er muslimer i nærheden.
Og det er evident fra vores asylpolitik og flygtningepolitik gennem mange år – ikke kun nu, efter der er kommet muslimske migranter, men også før – at flygtninge, som kommer med kristne værdier eller fra et kristent kulturgrundlag, integrerer sig bedre i vores samfund.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Jeg er lidt i tvivl om, om der var et spørgsmål, men den diskussion, jeg kan høre at vi har med hinanden, handler jo om, om man generelt kan sige, at kristne er mere forfulgte end folk, der ikke er kristne.
Hvad det angår, tror jeg bare vi skal holde fast i, at der foregår individuelle vurderinger af hvert enkelt menneske af, hvorvidt de har et beskyttelsesbehov eller ej, og enten har de et beskyttelsesbehov, eller også har de ikke.
Og det er rigtigt, at rigtig mange kristne har det, og hvis du ser på sammensætningen af dem, der søger asyl i Danmark, vil det være mit bedste gæt, at der er en underrepræsentation af kristne, i forhold til hvor mange kristne forfulgte der er i verden.
Alt det er jeg med på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-11-19:
Ministeren kom som sædvanlig ind på, at det kan vi ikke gøre, for hvad vil Menneskerettighedsdomstolen sige?
Det er jeg altså ikke så interesseret i.
Jeg er interesseret i at høre fra hjertet, hvad folketingsmedlemmer valgt af det danske folk, og hvad regeringen, som er dem, der har ansvaret, dem, der kan komme med lovforslagene – vi andre kan stemme for eller imod – egentlig mener.
Der er jo ingen tvivl om, at man i forvejen vælger noget bevidst, vedrørende hvem der bedst kan integreres i Danmark, men hvorfor så ikke tage skridtet fuldt ud og sige: Vi tager de kristne forfulgte, som er meget nemmere at integrere i Danmark, når vi nu skal tage kvoteflygtninge?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Jamen før jeg kommer til hjertet, vil jeg gerne sige, at grundlaget for vores politik er, at vi har en grundlov og vi har nogle internationale forpligtelser, som vi er en del af.
Det er grundlaget for regeringens politik.
Så er det klart, at inden for de rammer forsøger vi at forfølge nogle politiske mål.
Et af dem er, at vi synes, der bliver brugt for mange ressourcer på folk, der slet ikke har noget beskyttelsesbehov, og derfor ønsker vi at omlægge asylpolitikken.
Som et instrument til at få omlagt asylpolitikken vil vi gerne bruge kvoteflygtningeordningen.
Det er f.eks. derfor, at vi i år har valgt at samarbejde med Rwanda, fordi Rwanda er et land i Afrika, der tager et ansvar for at sikre, at folk ikke sætter sig i gummibådene over Middelhavet, men at de får en fremtid i Afrika.
I det samarbejde med FN og med Rwanda om at at udvælge de kvoteflygtninge lægger vi vægt på integrationspotentialet, sådan som der står i lovgivningen.
Og så har jeg heller ikke på noget tidspunkt lagt vægt på, heller ikke da vi meddelte, at vi ville tage 200 kvoteflygtninge, at de hovedsagelig er kristne, der kommer fra to nabolande.
Men de er ikke kun kristne.
De er blevet udvalgt, fordi de har et beskyttelsesbehov, og ikke fordi de er kristne.
Men jeg har ikke på noget tidspunkt været ked af, at de er kristne.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-11-19:
Jeg må så bare sige, at jeg tror, at det først er i det øjeblik – som ministeren selv siger, er der heldigvis færre, der kommer til Danmark, men vi har stadig væk mange problemer med dem, der er her – hvor der er færre, der kommer til Danmark, at vi kan få mere styr på udlændingepolitikken.
Det har vi ikke endnu.
Det tror jeg også at ministeren vil indrømme.
Men i det øjeblik, vi kan få det, og når der er fuldstændig styr på det, så tror jeg, at der vil være meget større opbakning til en idé om kvoteflygtninge.
Og der vil være endnu mere opbakning til det, hvis man satser på, at det er kristne forfulgte flygtninge.
Ministeren brugte et par gange ordene at gøre det smartere, men hvis man vil gøre det smartere for nu at bruge ministerens lidt underlige udtryk – det tillader jeg mig at sige – så synes jeg, man skal overveje det.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-19:
Det kan også hurtigt blive en diskussion om hønen og ægget.
Jeg ser sådan på det, at den måde, vi kan få styr på udlændingepolitikken på, er ved at bruge kvoteflygtningeordningen lidt mere strategisk.
Hvis vi beslutter os for, at vi først vil tage kvoteflygtninge, når vi har fuldstændig styr på tilstrømningen, så tror jeg aldrig, vi kommer til at tage kvoteflygtninge, og jeg tror heller aldrig, at vi får styr på tilstrømningen.
Jeg synes faktisk, at vores eksempel her i 2020 med samarbejde viser noget.
Rwanda siger først: I stedet for at de, der opholder sig i detentionscentre i Libyen, hopper i bådene og forsøger at komme til Italien, tager vi dem til Rwanda.
Til gengæld aflaster vi Rwanda ved at tage kvoteflygtninge.
Det er det, vi skal.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Kvoteflygtninge udvælges på baggrund af deres beskyttelsesbehov; sekundært lægges der vægt på den enkelte kvoteflygtnings integrationspotentiale, altså muligheden for at blive integreret i Danmark.
Her bliver der set på den enkelte kvoteflygtnings sproglige forudsætninger, uddannelsesforhold, arbejdserfaring, familieforhold, netværk, alder, religion, motivation m.m. I år har udlændinge- og integrationsministeren besluttet, at Danmark skal modtage 200 kvoteflygtninge fra Rwanda, som vi lige har hørt en del uddybende om, og en stor andel af de flygtninge, som opholder sig i flygtningelejre i Rwanda, er kristne flygtninge fra Congo og Burundi.
I Socialdemokratiet ønsker vi at hjælpe verdens flygtninge bedst muligt.
Vi kunne hjælpe langt flere, hvis vores indsats kunne fokuseres alene på nærområderne, og det er også derfor, vi arbejder for et nyt asylsystem, som skal sikre, at langt færre overhovedet kommer til Danmark og søger asyl.
Og religion betyder noget i den sammenhæng.
Det konkluderer den hollandske sociologiprofessor Ruud Koopmans også i sin virkelig interessante nye bog »Islams forfaldne hus« – en bog, som jeg ved at forslagsstilleren hr. Marcus Knuth også har liggende på sit natbord, for det har han fortalt mig.
Koopmans tegner et troværdigt og entydigt mønster ved at sammenligne samfund, som på mange måder er ens, men hvor religionen udgør forskellen.
Den nordlige del af Nigeria, som er islamisk domineret, sammenlignes med den sydlige del af landet, som er kristent.
I Australien sammenlignes kristne libanesere med muslimske libanesere osv.
Og alle steder er den deprimerende tendens, at med islamisk dominans følger ufrihed, stagnation og vold.
Så ja, religion betyder noget.
Og det er vi i Socialdemokratiet helt enige med forslagsstillerne i.
Det ville også stride mod vores internationale forpligtelser, forpligtelser, som Konservative mig bekendt i hvert fald indtil i dag også har begrænset sig selv af.
Og på den baggrund støtter Socialdemokratiet ikke beslutningsforslaget.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Nu vil jeg nødig gentage mig selv, men som sagt er der dele i de her, bl.a. i forhold til SIRI, som jeg tror vil løse en del af de problemstillinger, som er derude.
Men at gå ud og lave en fuldstændig de facto, firkantet regel , der siger, at i 90 dage skal man have en dansk bankkonto, vil ramme mange virksomheder så skævt, uden at det reelt vil løse den problemstilling, som jeg tror ordføreren også selv gerne vil løse.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-19:
Tak for det.
Noget af det, som jeg synes er rigtig berigende ved at samarbejde med ordføreren, er, at vi ser mennesker, uanset hvor i verden de er fra, som ligeværdige; vi ser dem som kollegaer og ikke som modstandere.
Derfor tænker jeg også, at det for ordføreren helt grundlæggende er uretfærdigt, når det er, at nogle mennesker bliver udnyttet og udbyttet på den måde, som vi har set utallige eksempler på.
Derfor vil jeg gerne høre ordføreren om, hvilke andre forslag Radikale Venstre så tænker kunne komme på banen, hvis ikke det skal være de her ting.
Det er jo ikke dem, det drejer sig om; det drejer sig om dem, der skal være her i længere tid.
Jeg synes faktisk, at den balance, ordføreren efterspørger, bliver ramt her i lovforslaget.
Men hvad tænker ordføreren så man kan gøre i stedet for?
Samira Nawa (RV), 2020-11-19:
Radikale Venstre forkaster jo ikke det her lovforslag fuldstændigt; vi synes bare, at balancen er tippet – i modsætning til spørgeren, må jeg så forstå.
Derfor påpeger vi jo netop de dele, som vi godt kan stemme for.
Dem er vi sådan set varme tilhængere af og vil rigtig gerne bakke op om, og vi har jo også i fællesskab siddet under finanslovsforhandlingerne og netop snakket om, hvordan man kan komme social dumping til livs.
Så det her er jo et tema, som vi samarbejder om.
I lige præcis det her lovforslag mener vi balancen er tippet, og at man ikke har taget hensynet til erhvervslivet med også – et erhvervsliv, hvor der jo er virksomheder, som virkelig gør deres ypperste for at opfylde alle mulige krav.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-19:
Kender I begreberne: Det dobbelte polske bogholderi eller kineserfinten?
Det gør jeg.
Det er nemlig den her lidt for kreative og lidt for snedige trafik, hvor der øjensynlig betales en ordentlig løn til den ansatte, men hvor pengene på forunderlig vis fordamper som dug for solen, inden de når frem til lønmodtageren.
Penge, der forsvinder til oppustede huslejer, men hvor værelset er trist i en kælder, i en nedlagt industribygning eller er en udrangeret campingvogn eller et utæt loftværelse – eller som forsvinder fra den udenlandske bankkonto, som lønmodtageren ikke har fuld råderet over.
Der er i den grad brug for meget mere og effektiv kontrol, og at myndighederne dropper enhver naiv tanke om de iskolde vilkår på bunden af arbejdsmarkedet.
Social dumping kommer i mange former og – ja, undskyld udtrykket – mutationer, for de forandrer sig konstant.
Vi skal være over det med hakkejernet, hver eneste gang den sociale dumping stikker sit grimme ansigt frem.
Flere hundrede kinesiske kokke skulle øjensynlig arbejde i Danmark til månedslønninger på over 35.000 kr. – en anelse underligt, når en take away-boks koster 40 kr., og ret nr. 15 koster en halvtredser hos Grillcorner.
Og uanset om det skal spises dér eller tages med hjem, er det helt uspiseligt, når det tilberedes gennem to ansatte for en ansats pris, når arbejdsugerne er på over 70 timer, og når boligforholdene er uhumske.
En del af de her såkaldte kokke, som jo for øvrigt for det meste er ufaglærte køkkenarbejdere, er i forvejen fanget i et gældsfængsel.
De har nemlig ofte hjemme i Kina betalt dyrt for at få rejsen og arbejdspapirerne klaret, og så ender de som ofre for grådige arbejdsgivere og kyniske mellemhandlere.
Mon dog Grillcorner betaler 35.000 kr. om måneden for en 37 timers arbejdsuge?
Altså, jeg siger bare: I perioder tror jeg både på nisser og på påskeharer, men den her historie kommer jeg aldrig til at tro på.
Stop udsalget på det danske arbejdsmarked – Danmarks fordør skal ikke åbnes for billige udenlandske lønmodtagere.
I stedet for at konkurrere om at ramme bunden, skal vi have fair og lige vilkår.
Vi skal holde hånden under det ordnede og regulerede arbejdsmarked, så lønarbejderne ikke ender i en konkurrence om hurtigst muligt at kunne spænde livremmen mest muligt ind, og vi skal holde hånden under de seriøse danske firmaer, som jo kun kan vinde, hvis forholdene er fair.
Og det kan lade sig gøre, hvis et politisk flertal beskytter vilkårene på arbejdspladserne, herunder mulighederne for et sundt og sikkert arbejdsmiljø, og hvis fagbevægelsen er stærk nok til at kunne indgå overenskomster og kontrollere, at de overholdes.
Hver dag udfører fagbevægelsen et stort samfundsnyttigt arbejde for anstændige vilkår på arbejdspladserne.
Folketinget kan med det her lovforslag støtte arbejdet for at sikre ordnede forhold og fair konkurrence.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-19:
Tak for det.
Flere ordførere har gennemgået indholdet af lovforslaget, så det vil jeg ikke gøre.
Jeg vil i stedet for glæde mig over, at der bliver taget fat i flere års forsømmelser.
Det er jo ret vildt, at mens vi står her, er der stadig flere af disse huller.
Jeg håber selvfølgelig, at det snart kommer til at blive fortid, og egentlig ville jeg jo ønske, at vi slet ikke havde brug for at skulle bruge så meget krudt på kontrol, og at det ikke var nødvendigt, men desværre er det her lovforslag meget tiltrængt.
Jeg synes, der er tre ting, vi mangler, og som vi i Enhedslisten vil arbejde for at få, og jeg hører også gode idéer og bud og svar fra flere af de andre partier, så jeg håber, at det er noget, vi kan arbejde videre med.
Jeg tænker, det er vigtigt, at vi er skarpe på, hvordan løndefinitionen er – og ikke kun for den person, som får arbejdstilladelsen, men også for den medfølgende ægtefælle.
Det var de to ting.
Og den tredje ting er, at selv om kontrol her er nødvendigt og godt, savner jeg, at vi også tager nogle initiativer i forhold til organisering og en løbende indsats.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig stærkt, at ministeren har gjort tiltag til at få lavet oplysningsmateriale, eller rettighedsmateriale kunne man næsten få lyst til at kalde det, til dem, der får arbejdstilladelsen, så man faktisk bliver klædt på helt fra start, før ens fødder rammer den danske muld, så man ligesom får at vide, hvad ens rettigheder er.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi også har et opfølgende arbejde, og det kunne fint være i samarbejde med de faglige organisationer, som løfter et kæmpe arbejde i hverdagen, og flere andre.
Og det gælder i forhold til at vide, hvad ens rettigheder er i forhold til både husleje og løn og ansættelsesvilkår osv.
For selv om vi vedtager det her, er jeg lidt bekymret for, at vi desværre ikke helt undgår at se, at der er nogle arbejdsgivere, der vil udnytte andre mennesker i form af social dumping.
Vi støtter lovforslaget og synes, det er tiltrængt.
Tak for det gode arbejde.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Tak, hr. formand.
Jeg tror, at vi i forhold til det her lovforslag har det lidt ligesom bl.a. Venstre, der har udtrykt, at der er nogle dele i det, som de er positive over for.
Vi synes, det er fint med den del, hvor SIRI kan gå ind og udøve bedre kontrol i forhold til folk, der bl.a. er her på tvivlsomme eller falske arbejdsgrundlag.
Vi vil også gerne sikre, at der er ordentlige arbejdsvilkår.
Det synes vi jo er rigtig, rigtig fint, men som det er blevet påpeget allerede af flere fra den her talerstol i dag, blander man forskellige ting sammen.
Når hr. Rasmus Stoklund fra Socialdemokratiet siger: Jamen det her skal jo ikke gå ind at ramme virksomheder, som har rent mel i posen – jamen så er det faktisk det, det her forslag gør, bl.a. i forhold til delen med et kontokrav – det skaber mere bureaukrati.
Og hvis man kigger på, hvad det præcis er, man vil have ud af det, vil man se, at Skattestyrelsen tidligere i et svar til Skatteudvalget har sagt, at når man kigger på bankkontokravet, er det ikke noget, der styrker skattegrundlaget og heller ikke i væsentligt omfang styrker skattekontrollen.
Vi vil gerne kigge på også at dele det her lovforslag.
Det håber vi ministeren og et flertal vil bakke op om.
Jeg ser ikke nogen årsag til at være så firkantet og sige, at nu laver vi regler, som decideret rammer virksomheder, som har rent mel i posen, for at bruge hr. Rasmus Stoklunds udtryk.
Så vi vil gerne vente til behandlingen af det her lovforslag i udvalget, før vi stiller os endelig klar til, om vi stemmer ja eller nej, og vi vil i hvert fald som første skridt foreslå en opdeling.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-19:
Tak for det.
Jeg har et konkret spørgsmål til ordføreren.
Vi har jo set problemer med, at modtageren ikke selv har mulighed for at styre sin egen lønkonto.
Vi har set problemer med, at man ikke får udbetalt det, som står på et eller andet papir man efterfølgende skulle få udbetalt i løn.
Det er jo nogle af de problemer, vi prøver at løse med det her.
Det synes ordføreren er bureaukratisk.
Hvad vil ordføreren så gøre i stedet for for at løse det her problem?
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Som jeg sagde i min ordførertale, er Skattestyrelsen jo selv gået ind og har sagt, at det her ikke vil øge skattekontrollen.
Det synes jeg egentlig er meget, meget klart.
Så for mig er det ikke der, problemstillingen ligger.
Problemstillingen ligger i de mange eksempler, som vi bl.a. også har haft i medierne.
Det er jo nu engang sådan, at skat bliver fratrukket ens løn, inden man modtager den, så om man modtager den på den ene konto eller den anden tror jeg ikke vil gøre nogen forskel.
Jeg synes, at vi skal kigge nærmere på noget, for der er jo gode dele i det her lovforslag i forhold til SIRI og øget kontrol, og det er der, vi skal sætte ind.
Det er jo det, vi gerne vil støtte op om, og det er derfor, at vi også gerne vil dele det her lovforslag.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-19:
Tak for det.
Det ændrer jo bare ikke ved den manglende mulighed for at kunne følge op på det, når der ikke er en dansk bankkonto.
Tænker ordføreren, at det er mindre vigtigt, eller hvad tænker ordføreren der skal gøres?
Er det øget skattekontrol, ordføreren så mener er løsningen, eller hvad er svaret fra ordføreren?
Karsten Hønge (SF), 2020-11-19:
Nu nævner hr. Marcus Knuth også i sin tale her den udfordring, der skulle ligge i at oprette en bankkonto, og har også rejst det flere gange under debatten.
Jeg er sådan lidt paralyseret over, hvad det er, problemet er.
Kan ordføreren prøve at sandsynliggøre over for mig, hvad problemet er i at oprette en bankkonto?
Altså, vi taler om professionelle firmaer – at oprette en bankkonto; hvori består problemet?
Marcus Knuth (KF), 2020-11-19:
Der var et rigtig godt eksempel for 1 år eller 2 år siden.
Jeg mener faktisk også, at ministeren selv var inde over det i forhold til Saxo Bank, som er et godt eksempel på en dansk virksomhed, der har mange udlændinge, der kommer og arbejder på kontrakter a nogle få måneder.
Og bureaukratiet i forhold til at få en dansk bankkonto, et midlertidigt cpr-nummer og hele det her gjorde, at mange gange var de rejst igen, inden de her ting rent faktisk var på plads.
Længere er den sådan set ikke.
Og det tror jeg hverken SF eller noget andet parti her i Folketinget har et ønske om, altså om unødvendigt bureaukrati, og det er det, vi ikke synes vi skal have mere af.
Karsten Hønge (SF), 2020-11-19:
Jamen det er jeg jo fuldstændig enig med hr. Marcus Knuth i.
Men det er bare endnu ikke lykkedes overhovedet antydningsvis for hr. Marcus Knuth at sandsynliggøre over for mig, at der er særlig meget bureaukrati forbundet med det.
Hvis der virkelig er en stor bureaukratisk byrde, så lad os da kigge på det.
Helt ærligt, det handler om at oprette en bankkonto.
Og at det ovenikøbet skulle være et problem for en bank at oprette en bankkonto, overgår simpelt hen mine evner for at forstå det.
Vil hr. Marcus Knuth prøve én gang til bare for mig?
Hvordan kan det være et problem for en bank at oprette en bankkonto til sine ansatte?
Altså, jeg kan jo selv gå ned i en bank og i løbet af no time oprette sådan en bankkonto.
Og vi taler alligevel om nogle måneder, og vi taler om 10.000 firmaer hvert år, der faktisk er i stand til at gøre det.
Hvor er vi henne her?
Er det virkelig den udfordring, De Konservative ser for erhvervslivet, altså at oprette en bankkonto?
Samira Nawa (RV), 2020-11-19:
3 måneder kan synes som lang tid, men det kan også være kort tid, hvis det er tung administration, der skal til, og man egentlig bare gerne vil have en arbejdskraft, der kommer ind og arbejder igen osv., og det er jo også noget af det, som virksomhederne selv påpeger.
Det er derfor, vi i Radikale Venstre ligesom siger, at den her del af lovforslaget ikke er noget, vi kan støtte.
Rasmus Stoklund (S), 2020-11-19:
Der synes jeg, også lidt i forlængelse af, hvad hr. Bent Bøgsted var inde på, at det ikke er uvæsentligt, at når man kommer ud over det, er der jo et behov for, at der kan være en vis kontrol med skatteindbetalinger osv., og hvor pengene ellers bliver kanaliseret hen.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-19:
Tak for det.
Jeg havde ellers håbet, at ordføreren ville sige, at det var en fejl, at man under Venstres ledelse faktisk ikke havde fået ryddet op i det her, da vi tog fat omkring, at halvdelen af lønnen kan udgøre kost og logi, og at man kun fik rettet op på det ved beløbsgrænsen.
Nogle af de problemer, vi ser, hvor der er tale om slavelignende forhold, nogle af de problemer, vi ser, hvor folk står i en grotesk situation, er jo netop, fordi det her er så svært.
Og derfor forstår jeg det bare ikke.
Du har jo sagtens mulighed for at kunne leje en bolig, også af din arbejdsgiver for den sags skyld.
Selv om du får en rigtig løn, altså at du faktisk får løn på din konto, forhindrer det jo ikke, at du kan leje en bolig af din arbejdsgiver.
Du skal bare have en huslejekontrakt og overføre pengene, ligesom vi giver mulighed for i forhold til andre borgere her i landet.
Så hvorfor sætte sådan en falsk modsætning op?
Altså, man kan jo sagtens få mulighed for at kunne leje en bolig.
Jeg kan godt være bange for, at vi i stedet for kommer til at se, at det bliver en måde at udnytte på i forhold til at kunne betale lavere lønninger.
Mads Fuglede (V), 2020-11-19:
Jeg tror, det hedder en stråmand, når man bliver tillagt et argument, man ikke rigtig har.
Altså, vi taler ikke i Venstre om, at nogen skal være her på slavelignende forhold.
Vi taler bare om, at bolig og kost sagtens kan være en del af lønnen.
Det er det også herhjemme, hvis man er kostskolelærer og andet.
Det betyder ikke, at man ikke ved siden af det skal have en løn, man kan leve af, og det skal være sådan, at det ikke på nogen måde er en kunstig høj kostpris eller en kunstig høj pris for bolig.
Så lad os få de rette proportioner ind i den her debat og lade være med at skyde hinanden sådanne argumenter i skoene, som der ikke rigtig er nogen af os der står for.