runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-29:
Nu kunne jeg mærke, at ordføreren manglede lidt anerkendelse, og det vil jeg godt give ham.
Man har ansat en halvtidsambassadør til at kigge på konventionerne; det vil jeg godt anerkende.
Der har man da strakt sig rigtig langt.
Når det så er sagt, kunne jeg forstå, at håb er en strategi for regeringen.
Det er jo så fint, hvis ikke man har noget, som er mere håndfast.
Men når nu håb er en strategi, vil jeg spørge ordføreren til, hvis nu det går frem og de her dommere dernede rent faktisk hører på det her,
For enten ved man, at de falder til, og så behøver man ikke udspillet, eller også ved man godt her og nu, at det ikke kommer til at ske, og derfor har man behov for udspillet.
Begge dele kan ikke være sande, ordfører.
Men jeg anerkender, at man har ansat en halvtidsambassadør; så det anerkender jeg regeringen for.
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Tak for det.
For de seneste år har vi sådan set skabt mange gode resultater, og jeg er også overbevist om, at når Dansk Folkepartis ordfører bare sådan lige reflekterer lidt over det, må der også være anerkendelse for de resultater, den nuværende regering har skabt, i forhold til at udvise udlændinge og sikre, at tilstrømningen til Danmark er på et rekordlavt niveau.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Tak for det.
Jeg er glad for et mere konkret svar, end jeg kunne få fra både hr. Frederik Vad og fra Socialdemokratiets minister.
Det tyder jo på, at vi har en større fællesmængde på det udlændingepolitiske område i de borgerlige partier, herunder også med Venstre.
Jeg kan også forstå, at Venstre støtter en udmeldelse af statsborgerretskonventionen nu.
Jeg synes, det er rigtig positivt, at der i de borgerlige partier er en større forståelse for de her problemer, end der er på venstrefløjen og i Socialdemokratiet.
Så tak for hr. Hans Andersens bemærkning.
Den er vi glade for.
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Det er et rigtig godt spørgsmål.
Jeg synes, at det at kunne betale ville være den løsning, jeg gerne så.
Og når jeg siger, at jeg gerne så den løsning, så er det, fordi jeg ikke er sikker på, hvordan det her endelig falder ud, hvis jeg skal være ærlig, og det vil jeg gerne være.
For jeg mener, at når man er udvist af Danmark, så har man sådan set ikke noget at gøre i Danmark igen, selv om vi bliver underkendt, og hvis det kan løses, ved at vi betaler en bøde, så ser Venstre gerne, at vi gør det.
Og jeg siger »hvis«, for jeg er ikke jurist, og jeg har ikke den kompetence til at kunne redegøre for, hvordan det i givet fald ville foregå.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare stille hr. Hans Andersen det samme spørgsmål, som jeg stillede til både hr. Frederik Vad og til ministeren, nemlig: Hvad sker der i den situation, hvor Menneskerettighedsdomstolen underkender en dansk udvisningspraksis?
Vil man da omgøre de udvisninger, der i mellemtiden er effektueret, eller vil man betale den bøde, man ville skulle betale for ikke at imødekomme Menneskerettighedsdomstolens omgørelse?
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget her handler om Danmarks forhold til den europæiske menneskerettighedskonvention.
Vi anerkender, at der i praksis er udfordringer med fortolkningen af konventionen, især når det gælder udvisning af kriminelle udlændinge.
Det er en problemstilling, vi tager alvorligt, for vi ønsker, at det skal være muligt at udvise kriminelle udlændinge.
Kriminelle udlændinge, som misbruger vores tillid, har ikke noget at gøre i Danmark, og når afgørelser opleves som urimelige eller ude af trit med almindelig retfærdighedsopfattelse, er det et problem, vi skal tage alvorligt.
På trods af dette støtter Venstre ikke op om beslutningsforslaget.
For Venstre er det afgørende, at Danmark fortsat står som en del af et internationalt regelbaseret samarbejde, og her er det jo vigtigt at slå fast, at vi ikke står stille, tværtimod.
Regeringen har i de seneste år indtaget en langt mere aktiv international rolle og arbejder målrettet på at påvirke fortolkningen af konventionerne, og vi står ikke alene.
Der er i dag bred opbakning blandt en række lande til, at der skal findes en bedre balance, særlig når det gælder udvisning af kriminelle udlændinge, og arbejdet er i fuld gang.
Det er også derfor, at der fra Venstres og regeringens side arbejdes med at sikre, at udlændinge, der idømmes mindst 1 års ubetinget fængsel for alvorlig kriminalitet, som udgangspunkt skal udvises uanset deres tilknytning til Danmark.
Derfor deler Venstre ikke forslagsstillernes tilgang.
Vores fokus er på at ændre praksis, påvirke fortolkningen og skabe resultater, og det arbejde er allerede i gang.
Tak for ordet.
Frederik Vad (S), 2026-01-29:
Jamen det er klart, at hvis målstregen er, at alt er gået galt og intet lykkes, hvis der er én tilbage i Danmark, som vi gerne vil af med, og som vi ikke kan komme af med – hvis det er målstregen – så er det gode jo blevet det bedstes værste fjende, eller er det omvendt?
Der vil jeg bare sige, at ligesom da vi var hernede i sidste samling for at diskutere, at vi ville lave de strammeste udvisningsregler inden for dansk ret nogen sinde, hvilket vi kom igennem med, er vi tilfredse med hver eneste kriminelle udlænding, der kan komme ud på vores vagt.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Tak for ordet, og tak for debatten.
Den har været spændende, selv om der jo helt som forventet desværre nok ikke er opbakning til forslaget her.
Endnu en gang ser vi jo bare, at regeringen og Socialdemokratiet er langt bedre til at skrive kronikker og debatbøger, end man er til faktisk at stramme udlændingepolitikken.
Der er flere ord i hr. Rasmus Stoklund og Socialdemokratiet, end der er handling, og det ser vi jo tydeligt, ved at regeringen i mere end 3 år har talt om at stramme indfødsretloven, men gang på gang bliver det ikke gjort.
Derfor er der brug for Danmarksdemokraterne.
Vi er klar til at tage ansvar og stå i spidsen for en stram, realistisk og konsekvent udlændingepolitik, og det starter med, at vi tager kontrollen tilbage over, hvem der kan blive dansk statsborger.
For det første foreslår vi en 10-årig prøveperiode for dansk statsborgerskab.
Det er ikke rimeligt over for de danskere, der passer deres arbejde, overholder loven og bidrager til fællesskabet.
Statsborgerskab er en tillidserklæring, og den tillid kan mistes.
Hvis man misbruger den tillid ved at begå grov kriminalitet, så skal det have konsekvenser, også for statsborgerskabet.
For det andet foreslår vi, at anerkendelse af Israels ret til at eksistere bliver en betingelse for dansk statsborgerskab.
I en tid med stigende antisemitisme er det afgørende, at vi sender et klart og tydeligt signal om, at der ikke er plads til jødehad i Danmark.
Hvis ikke man kan anerkende Israels eksistensberettigelse, deler man ikke grundlæggende demokratiske værdier, som vores samfund bygger på.
Udlændinge, der benægter Israels ret til at eksistere, skal derfor ikke kunne blive danske statsborgere.
Det handler om at beskytte vores værdigrundlag og om at stå vagt om vores jødiske medborgere.
For det tredje foreslår vi en grundig kulegravning af tildeling af statsborgerskab.
Vi har gentagne gange set alvorlige fejl og mangler på indfødsretområdet i forhold til personer, der ikke har levet op til kravene og alligevel har fået statsborgerskab.
I nogle tilfælde er mennesker endda blevet registreret som danske statsborgere ved en fejl.
Det underminerer tilliden til hele systemet.
Derfor er der brug for en grundig gennemgang og oprydning, så vi sikrer, at dansk statsborgerskab kun gives til dem, der reet lever op til kravene.
Endelig foreslår vi en værdimæssigt screening af ansøgere til dansk statsborgerskab.
I mere end et år har regeringen lovet det her, men i stedet for handling har regeringen nedsat et ekspertudvalg, som først afleverer sine anbefalinger senest til sommer.
Imens risikerer vi at give dansk statsborgerskab til personer, der foragter vores friheder, hylder terror, støtter ekstremistiske bevægelser eller sætter religiøse dogmer over dansk lov, når vi om lidt her i Folketingssalen skal behandle lovforslaget om indfødsret meddelelse, og det er ganske enkelt uacceptabelt.
Derfor foreslår vi, at regeringen pålægges af handle nu.
Hvis man ikke deler vores værdier, og hvis man ikke vil overholde vores love, så skal man heller ikke have dansk pas.
Sværere er det ikke.
Tak for ordet.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Jeg håber jo egentlig, at Socialdemokratiet spørger ind, fordi man har indset, at det var en dårlig ide at lave en midterregering, hvor man prøver at finde ud af, hvad der skal stå i et regeringsgrundlag med de rød-grønne partier næste gang.
Anders Kronborg (S), 2026-01-29:
Ordføreren siger, at hans parti omfavner forslaget og støtter intentionerne, og han nævner alternative løsninger.
Jeg tror, det blev udtrykt sådan på det blå konvent, altså at man var en stor familie, der nu vil lave et blåt alternativ til det resterende, og nu viser målingerne jo et blåt flertal.
Så skal jeg forstå det sådan, at hvis fru Inger Støjberg kommer med det her forslag i en regeringskonstellation i den blå familie – det blå konvent – så blokerer Det Konservative Folkeparti for det her?
Det vil sige, at det jo er et rent paradeforslag, der kommer fra Danmarksdemokraterne.
Det har jo ingen gang på jorden, hvis Det Konservative Folkeparti ikke er med på det her.
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Tak til ordføreren for spørgsmålet eller postulatet – eller måske begge dele.
Jeg vil sige det sådan: Der er jo grundlæggende stor enighed i den blå blok omkring udlændingepolitikken og indfødsretspolitikken.
Vi kom jo med det blå konvent og det blå fundament, hvor vi jo bl.a. har det her forslag om at træde ud af statsborgerretskonventionen, som Venstre efterfølgende har sagt at de også er med på.
Så jeg tænker, at hvis vi ender i den situation, hvor vi skal på Marienborg og tale om regeringsgrundlag, samarbejdspapirer og alt muligt andet, og hvad man nu ellers kan kalde det, så er jeg sikker på, at vi nok skal blive enige om at lave nogle gode opstramninger på udlændingeområdet og indfødsretsområdet.
Mange af de ting, der står i det her forslag, kan vi sagtens omfavne.
Men der er f.eks. nogle detaljer og nogle byggeklodser, som vi skal få til at passe med hinanden.
Det er kun naturligt, fordi vi er forskellige partier, men vi vil alle sammen i den samme retning, nemlig mod strammere, klarere og mere individualiserede regler.
Anders Kronborg (S), 2026-01-29:
Der tales om gode intentioner og den samme retning.
Det, der er helt faktuelt her, er, at når vi skal stemme om det her forslag, som fru Inger Støjbergs parti har fremsat her, og som er til førstebehandling i dag, så er der ud for de konservative mandater på tavlen en rød cirkel, og ud for Danmarksdemokraterne er der en grøn cirkel.
Det er da i to forskellige lejre.
Der er da ikke enighed i forhold til det blå konvent.
Kan ordføreren ikke se det?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Der er masser af enighed i den blå familie om, hvor vi skal hen med udlændingepolitikken.
Det ville jeg være meget bekymret for som dansker, hvis jeg gik op i, at der skal være en stram udlændingepolitik.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Tak for det, og tak for talen.
Modsat hr. Anders Kronborg synes jeg jo faktisk, at det er meget fair, at man siger, at som det står her, har vi nogle detaljer, vi har brug for at vide noget mere om.
Jeg fornemmer også helt bestemt, som ordføreren siger, at vi finder en fælles løsning, der går i den rigtige retning.
Det er jeg helt overbevist om.
Jeg vil egentlig bare stille et enkelt spørgsmål: Kan ordføreren ikke bekræfte, at når hr. Anders Kronborg begynder at snakke om uenigheder her, så kan vi da også konstatere, at der så sandelig også er interne uenigheder i regeringen, altså imellem Venstre, Socialdemokraterne og Moderaterne, som åbenbart er fanget i et eller andet morads?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Tak til ordføreren for spørgsmålet.
Ja, vi har også været i salen i mange timer, så det er helt fair.
Jeg vil sige, at jo, regeringen er tydeligvis i infight med sig selv på det her spørgsmål.
Vi kan jo forstå, Moderaterne bare skal slippes fri, så kan de blive meget rødere i deres udlændingepolitik, end de ellers er i dag.
Så må man sige, at det røde alternativ på udlændingepolitikken godt nok er skræmmende, og det ville være meget, meget skadeligt for Danmark, hvis de fik lov til at få magt, som de har agt.
Så jeg vil sige, jeg er sikker på, vi kan finde en masse gode borgerlige løsninger, og det synes jeg jo allerede at vi har.
Vi skal bare have lov til at kunne føre arbejdet ud i livet og gøre det til virkelighed.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Tak for ordet.
Først vil jeg sige, at når hr. Anders Kronborg, som altid er meget engageret her, siger, at der var mange tusinde personer på sidste lovforslag, så må det da i hvert fald være inklusive nogle bipersoner eller noget.
Der var 1.086 sidste gang – det er ikke mange tusinde.
Men når hr. Anders Kronborg står og snakker om det her og siger, at vi skal have strammet op, at der skal ske noget – nu har vi hørt fra Moderaterne og hørt fra Venstre om indfødsret og stramninger – kan hr. Anders Kronborg så gøre os lidt klogere på, hvorfor der ikke på trods af mindst 2½ års opfordringer er blevet taget initiativ til at holde nogle samtaler om at få lavet en ny indfødsretslov, der strammer op?
Frederik Bloch Münster (KF), 2026-01-29:
Tak for det, formand.
Det beslutningsforslag, vi behandler i dag, tager fat i et af de mest alvorlige og principielle spørgsmål i vores danske demokrati, og det er jo: Hvem giver vi adgang til dansk statsborgerskab, og på hvilke vilkår giver vi dem adgang?
I forhold til den grundlæggende analyse er der jo meget i forslaget, som Det Konservative Folkeparti kan genkende og deler bekymringen bag.
For dansk statsborgerskab er jo ikke et stykke papir, man får pr. automatik; det er en tillidserklæring og et løfte om loyalitet over for Danmark, vores fælles historie, kultur, demokrati, retsstat og frihedsrettigheder.
Når den tillid misbruges, eller når statsborgerskab gives til mennesker, der ikke deler de grundlæggende værdier, svækkes sammenhængskraften.
Det er et reelt problem, som skal tages alvorligt, og derfor er det åbenlyst, at der skal strammes op og stilles tydeligere krav, så vi kan sikre, at dansk indfødsret kun gives til dem, der reelt ønsker at være en del af det danske fællesskab og ikke modarbejder det.
Ligeledes er det relevant at kulegrave området, da det i dag er svært at løfte bevisbyrden for, om et statsborgerskab er opnået ved svig, og spørgsmålet er, om vi overhovedet kan løfte den bevisbyrde.
Vi er også enige i, at der ikke må gives statsborgerskab til personer, der hylder terror, foragter demokratiet eller sætter ekstreme ideologier over dansk lov.
Det er sund fornuft og helt nødvendigt med effektive mekanismer til at sortere den slags individer fra.
Dansk statsborgerskab skal være for dem, der gerne vil Danmark.
Så er der selvfølgelig nogle initiativer i det her forslag, som vi ikke er sådan helt klar til at støtte.
Først og fremmest rejser forslaget om en generel prøveperiode nogle juridiske og principielle spørgsmål, som set fra vores perspektiv ikke er tilstrækkelig belyst.
Der ser vi gerne, at vi udtræder af statsborgerretskonventionen, som jeg også ved Danmarksdemokraterne gerne vil, og derigennem kan man måske finde en alternativ løsning.
Ligeledes er der også det her med Israel, hvor vi jo klart siger, at i den screeningsproces, man gerne skal have, vil det også være en vigtig ting at se på, om folk dybest set antisemitter osv.
Vi deler bekymringerne.
Vi vil gerne stramme op på reglerne vedrørende dansk statsborgerskab og erhvervelse af det, men vi kan desværre ikke støtte forslaget i dets nuværende form.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Jamen tak for rosen.
Hvis vi skal tage en historisk erindring, var det jo også hr. Aksel Larsen, der i sin tid var med til at foreslå at pille en ansøger af indfødsretslovforslaget.
Dengang var det jo i kølvandet på anden verdenskrig, og jeg mener, det var en tysk nazist, hvis jeg husker rigtigt, altså en højtstående nazist, der var kommet med på lovforslaget af en eller anden grund.
Eller i hvert fald ville man fratage ham sin indfødsret.
Det var så før, hr. Aksel Larsen blev formand for SF; det var dengang, han var medlem af kommunistpartiet.
Men ja, så kom han over til SF.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Tak for ordet.
Når vi giver nogen nøglerne til det danske fællesskab, skal det være til mennesker, der reelt ønsker at være en del af det.
I Liberal Alliance mener vi, at vi som folketingsmedlemmer har et særligt ansvar for at sikre, at det kun er de rette, der får dansk statsborgerskab.
Derfor er vi glade for, at forslagsstillerne med dette beslutningsforslag lægger op til at indføre en screeningsmodel, hvor man undersøger, om ansøgere reelt deler de demokratiske og liberale værdier, Danmark bygger på.
Det er helt afgørende, at vi får skabt en model, hvor det bliver muligt at sige nej til personer, der viser støtte til ekstremisme, terror, kvindeundertrykkelse eller antisemitisme eller ønsker at afskaffe demokratiet.
Det er faktisk præcis det, vi i Liberal Alliance selv har foreslået – at Folketinget skal have mulighed for kvalificeret at tage stilling til, om det er til gavn for Danmark at gøre en person til medborger.
Kravet om, at ansøgere skal anerkende staten Israels eksistensberettigelse som betingelse for statsborgerskab, synes vi dog er et noget mærkeligt forslag.
Det er ikke, fordi vi ikke ser alvoren i den antisemitisme og det had, der desværre trives alt for mange steder i Danmark.
Den bekymring deler vi skam.
Men vi mener, at det netop er den type holdninger, som skal fanges i screeningsmodellen, ikke gennem et udenrigspolitisk troskabsritual.
Vi bakker også op om ønsket om en kulegravning af sagsbehandlingen på indfødsretsområdet.
Endelig er der forslaget om at indføre et betinget statsborgerskab med 10 års prøvetid.
I Liberal Alliance deler vi frustrationen over, at man i dag kan begå grov personfarlig kriminalitet, kort tid efter at man har fået et dansk statsborgerskab, uden konsekvens.
Det er simpelt hen ikke rimeligt.
Om en prøvetidsordning er den rigtige løsning, er vi ikke helt sikre på, men der er ingen tvivl om, at det er nødvendigt, at vi finder en løsning på denne her problematik.
Alt for længe har området sejlet.
Alt for længe har statsborgerskab været noget, man får, og ikke noget, man skal gøre sig fortjent til.
Derfor kommer vi i Liberal Alliance til at støtte beslutningsforslaget.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Jeg vil egentlig bare sige tusind tak for støtten.
Jeg kan efterhånden ikke finde ud af det med de meldinger, der kommer om en ny indfødsretsaftale.
Det er ikke tilfældigvis sådan, at ordføreren ved, hvem det er af de tre regeringspartier, der holder igen og ikke vil forhandle en ny indfødsretsaftale?
For jeg kan ikke finde ud af det længere.
Det lyder, som om de alle sammen gerne vil.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Jeg kan heller ikke helt finde ud af det.
Det lyder, som om de alle sammen ligesom har inviteret alle partier med ind i indfødsretsaftalen.
Men det er jo kun et år siden, at vi selv blev bedt om ikke længere at være en del af den.
Jeg vil da opfordre ministeren til at invitere på en kop kaffe.
Vi er i hvert fald åbne for at tale om stramninger på indfødsretsområdet.
Anders Kronborg (S), 2026-01-29:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed – og vi kan jo også godt tælle – at det her forslag bliver stemt ned i Folketingssalen, men jeg vil bare sikre mig, i forhold til hvis der nu kommer et blåt flertal efter næste valg.
Det er der jo nogle målinger der viser.
Det kunne jo være, at det var ordføreren, der blev ny udlændingeminister og sad med ansvaret i forhold til hele indfødsretsdelen.
Så jeg vil bare gerne have en bekræftelse her på, at det så er noget af det første, man fremsætter som ny regering, hvis det blå flertal vel at mærke har ansvaret for regeringsdeltagelse i Danmark.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Jeg tror, at det er i forhold til prioritering, men der er ingen tvivl om, at der skal ske noget på indfødsretsområdet, og det tror jeg faktisk vi er enige om i den borgerlige opposition.
Vi har et system, der ikke fungerer, og det skal vi simpelt hen have gjort noget ved.
Hvad der så konkret kommer til at ske på området, må vi jo så tage ved forhandlingsbordet.
Anders Kronborg (S), 2026-01-29:
Det er jo sådan et ikkesvar, i forhold til at der er et blåt flertal i flere målinger.
Altså, danskerne må jo vide, hvad de får med en blå regering.
Det lyder jo til, at man så bare skal snakke.
Folk ved jo godt, at beslutningsforslag ikke er så bindende som konkrete forslag fra en regering.
Nu kan det jo være, at det er ordføreren, der bliver ny udlændingeminister.
Det kan også være, det bliver hr. Kristian Bøgsted.
Det kan også være, hvem ved, at det bliver hr. Morten Messerschmidt i en kommende blå regering.
Men kan vi ikke få en garanti på, at det her forslag bliver fremsat med en blå regering?
Jamen der er taget flere initiativer.
Vi har strammet reglerne for nordiske statsborgere i forhold til statsborgerskab; vi har sat en ekspertgruppe i gang i forhold til screeninger; og i forhold til det praktiske parlamentariske arbejde herinde i Folketinget er der i den grad udvist nye tiltag, f.eks. samtaler i Indfødsretsudvalget.
Det er første gang nogen sinde, at der bliver pillet en person af et lovforslag, som vi mener ikke efterlever de danske demokratiske værdier.
Det synes jeg i den grad er et fremskridt.
Jeg må også bare minde hr. Kristian Bøgsted om, at det her, vi sidder og arbejder med nu, og den indfødsretsaftale der ligger i dag, og den lovgivning der er, jo er strammere, end dengang hr. Kristian Bøgsteds partiformand sad på området her.
Så jeg kan jo spille bolden retur og sige: Hvorfor var det ikke, at det her blev gennemført, da fru Inger Støjberg var minister?
Jeg kan også konstatere i dag, at der jo ikke er blåt flertal for det her, for Det Konservative Folkeparti ikke vil støtte fru Inger Støjbergs parti i det.
De vil stemme imod, de trykker på den røde knap.
Kristian Bøgsted (DD), 2026-01-29:
Hr. Anders Kronborg står og siger: Vi kan samarbejde over midten.
Skal jeg forstå det sådan, og skal vælgerne forstå det sådan, at hr. Anders Kronborg og Socialdemokratiet lige nu står og siger, at man ikke kommer til at samarbejde med partierne helt ude på venstrefløjen?
Det, man satser på, er, at man igen skal have en midterregering, og at man dermed de facto siger, at man baserer sit håb på, at man kan lokke et blåt parti med sig igen.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Radikale Venstre er imod beslutningsforslaget.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Jeg har tænkt mig at gøre det næsten lige så kort som fru Zenia Stampe.
Jeg tror ikke, det kommer bag på Danmarksdemokraterne, at Alternativet heller ikke kommer til at stemme for det her beslutningsforslag, ligesom vi ikke har stemt for nogen af de andre beslutningsforslag, vi har behandlet i dag.
Jeg tror ikke, at Danmarksdemokraterne har behov for at høre vores argumenter imod.
Jeg tror godt, Danmarksdemokraterne kender dem.
Anders Kronborg (S), 2026-01-29:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Alternativet og Socialdemokratiet har haft meget forskellige holdninger til mulighederne for samtale i Indfødsretsudvalget.
Grunden til, at jeg spørger, er, at der er 179 medlemmer herinde, og der er en repræsentation i Indfødsretsudvalget, og for borgerne er det jo vigtigt, at de samtaler også bliver med en bred politisk repræsentation.
Det er i hvert fald sådan, jeg selv tænker det vil være, og der ville det jo være ærgerligt, hvis nogle partier allerede på forhånd siger, at det gider man ikke, at man ikke vil, eller at man har principielle synspunkter om, at det er noget, man overhovedet ikke vil.