Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-03-23:
Mine kolleger fra de andre partier har redegjort så fint for lovforslagets indhold.
Jeg vil fokusere på den del af det, som omhandler de såkaldte pizzalån: Buy now – pay later; eller på dansk: Køb nu – betal senere.
Det er lån, som vi måske ikke havde fantasi til at forestille os ville dukke op i det omfang, de har gjort, da vi lavede den såkaldte kviklånslov eller kreditaftalelov i 2020, men som der er sket en ret voldsom fremkomst af.
Så kan nogle måske tænke: Hvad betyder det, at man kan få en pizza eller få noget andet og så betale senere?
Er det et problem, for der påløber jo ikke renter eller andre omkostninger?
Men vi har set eksempler med nogle meget voldsomme konsekvenser, hvis man ikke kan betale det, man nu skal.
Og som flere har været inde på, er det jo i forvejen mennesker med en rigtig dårlig økonomi, som vi ved tager de her typer lån.
Det har været et ønske fra SF igennem lang tid, at vi får de her såkaldte pizzalån ind under kviklånsloven, så man skal leve op til de samme regler som virksomhed i forhold til ÅOP-loft, loft over samlede omkostninger, at der skal ske en kreditvurdering, og at de her selskaber – i stedet for det vilde vesten, vi ser lige nu – skal have en tilladelse fra Finanstilsynet for at tilbyde den her slags forbrugslån.
For en uges tid siden kom der jo en opgørelse fra Finans Danmark – tror jeg det var – som viste, at kviklånsloven har virket rigtig, rigtig godt, og jeg synes, at det var fantastisk dejligt at se, at den lov, som vi i fællesskab herinde har lavet, virker så godt.
Før så vi tusindvis af mennesker blive fanget i gældsspiraler; mange af os fik henvendelser fra ulykkelige pårørende, som kunne se deres børn blive fanget i måske livslang bundløs gæld.
Det er afgørende, når vi så ser eksempler på nogle ting, der kan smyge sig uden om den her lov, at vi så får dem ind under den.
Det er rigtig, rigtig godt.
Der er nogle helt fornuftige undtagelser fra den her type lov.
Forestil jer, at man skal have renoveret sit hjem.
Så er det tit, at man betaler regningen for f.eks. en håndværksydelse senere hen – det er helt fornuftigt.
Der er også visse typer kort, hvor man betaler regningen senere – og det er også helt fornuftigt.
Så jeg synes, der er lavet en fornuftig afvejning af, hvad der skal indeholdes i det her lovforslag, og hvad der skal undtages.
En ting, jeg godt kunne tænke mig at diskutere i behandlingen af lovforslaget, er den deadline for, hvornår de virksomheder, der tilbyder den her type lån, skal ind og have en tilladelse fra Finanstilsynet til at blive omfattet af de samme regler.
Som der står i lovforslaget, er deadline for at indsende sådan en ansøgning den 1. januar 2024, og man kan jo godt forestille sig, at Finanstilsynet vil få en bunke ansøgninger på det tidspunkt, og at vi så ser ind i, at der måske skal sagsbehandles et halvt års tid.
Det betyder jo, at i langt over et år endnu kan nogle af de værste typer af virksomheder, altså nogle af dem, der tilbyder de allerværste vilkår, få lov at fortsætte – og det synes jeg ville være ærgerligt.
Derfor vil jeg undersøge, om vi i udvalgsbehandlingen – og også med et spørgsmål til ministeren – kan fremrykke den deadline.
Det er jo tydeligt allerede nu, at der er et stort flertal for lovforslaget, så den her type virksomhed ved jo, at det kommer, og de kan derfor begynde deres ansøgning allerede nu.