Peter Hummelgaard (S), 2021-04-15:
Tak for ordet, formand.
Og også tak for en indtil videre rigtig, rigtig god debat med rigtig, rigtig mange engagerede indlæg.
Som flere også er inde på, er det jo reelt ikke særlig lang tid siden, at vi i december debatterede ligestilling med udgangspunkt i regeringens perspektiv- og handlingsplan for 2020.
Men med regeringens nye perspektiv- og handlingsplan for ligestilling 2021 har vi lagt sporene for det kommende års arbejde med at fremme ligestilling på tværs af ministerier.
Planen indeholder 57 ligestillingsinitiativer på tværs af 13 forskellige ministerområder.
I dag vil jeg fremhæve de centrale udfordringer, som står øverst på min og regeringens ligestillingsdagsorden i 2021.
For det første skal vi udbrede kampen mod seksuel chikane.
For det andet skal vi fortsætte kampen mod negativ social kontrol.
For det tredje skal vi skabe bedre muligheder for, at fædre kan holde mere orlov med deres børn.
For det fjerde skal vi arbejde for at fremme ligeløn.
Og for det femte skal vi understøtte, at flere kvinder kommer i ledelse og bestyrelser.
Lad mig starte med det første.
Seksuel chikane er ikke et problem, der kan isoleres til stærke kvinder med lang uddannelse, som vi indtil videre har hørt mest til i metoodebatten.
Problemet findes alle steder på arbejdsmarkedet på tværs af brancher og relationer, men især blandt unge, dem med de korteste uddannelser og laveste lønninger.
Vi ved fra undersøgelser, at de lavest lønnede udsættes syv gange så ofte for krænkelser og chikane end de højtlønnede.
Derfor ligger der også en stor opgave foran os i den her debat.
Vi skal have et bredere fokus på udfordringerne, for kun på den måde kan vi skabe en reel kulturforandring ude på arbejdspladserne.
Regeringen lancerede sidste år 14 initiativer med fokus på styrket forebyggelse, opdagelse og konsekvenser ved sager om seksuel chikane både på arbejdsmarkedet og på uddannelsesinstitutioner.
Jeg er i øjeblikket i gang med trepartsdrøftelser med arbejdsmarkedets parter om, hvordan seksuel chikane bedst muligt forebygges og håndteres på arbejdspladserne.
Planen er, at vi forhåbentlig lander en aftale omkring sommeren.
Når trepartsdrøftelserne er afsluttet, etablerer jeg en bred alliance på tværs af organisationer og med relevante ngo'er.
Den skal sikre et vedvarende fokus på kulturforandringer også i de kommende år.
En anden vigtig kamp for ligestillingen foregår blandt de minoritetsetniske kvinder, som udsættes for negativ social kontrol.
Det er der også flere ordførere der her i salen i dag har fremhævet som et nøglepunkt i kampen for ligestilling.
For dem skylder vi – alt, hvad vi overhovedet kan – støtte i deres frihedskamp.
Meget handler om, at kvinderne skal hjælpes ind på arbejdsmarkedet.
Ikkevestlige kvinder udgør en femtedel af dem, der har været på kontanthjælp 10 år i træk, men udgør kun 2 pct. af befolkningen.
I Danmark startede kvindefrigørelsen netop, da kvinderne kom ud på arbejdsmarkedet og blev økonomisk uafhængige af deres mænd.
Regeringens ambition fra kravet om, at man skal bidrage med 37 timers arbejde, hvis man modtager en offentlig forsørgelse, er derfor også, at indvandrerkvinderne bliver en aktiv del af det danske samfund.
Vi skal sende et klart signal om, at både kvinder og mænd skal deltage i samfundet og bidrage uanset deres baggrund og kultur.
Regeringen vil også arbejde for, at fædre får bedre muligheder for at holde mere orlov med deres børn.
Vi skal gennemføre EU-direktivet om øremærket orlov, og selv om jeg helst ikke havde set EU-regulering på området, så er jeg enig i, at det er vigtigt med en mere lige fordeling af orloven.
Det vil gavne både børnene, fædrene og mødrene.
For mig er det i høj grad i både børnenes og mændenes interesse, og derfor er det nok så meget en mandepolitisk dagsorden.
Fædre tager fortsat kun 10 pct. af den samlede orlov, selv om vi ved, at mange fædre gerne ville have holdt mere.
Og undersøgelser tyder på, at fars orlov gavner både børns udvikling og trivsel, forbedrer fars sundhed og tilknytning til barnet og også mindsker risikoen for skilsmisse.
Det håber jeg at øremærkningen kan bidrage til.
Jeg forventer her sidst på foråret at indkalde til forhandlinger om, hvordan vi bedst implementerer EU's orlovsdirektiv.
Men der er også brug for en kulturforandring, så det bliver naturligt for fædre at tage orlov med deres barn.
Derfor sætter kampagnen »Aktion Fars Orlov« i 2021 fokus på netop det.