runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2018-11-07:
Altså, umiddelbart er støtte og udenlandsk støtte til religiøse organisationer ikke nødvendigvis et problem.
Der er f.eks. nogle kristne menigheder i Danmark, som modtager udenlandsk støtte, og vi støtter også selv den danske kirke i udlandet.
Så på den måde kan man sige, at der er udenlandsk støtte jo ikke et problem.
Men udenlandsk støtte til religiøse bygninger og skoler kan jo i den grad, det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i, være problematisk, hvis støtten bidrager til – og jeg tror, det er det, der bliver spurgt til – at modarbejde og underminere demokratiet og grundlæggende frihedsog menneskerettigheder, f.eks. hvis støtten går til formål, der understøtter parallelsamfund og parallelle retsopfattelser i Danmark.
For hvis man bor i Danmark, skal man selvfølgelig tage Danmark til sig og dermed også det værdisæt og selve det fundament og grundlag, som Danmark er bygget på.
Derfor har vi også i regeringen taget initiativ til en række aftaler, der skal bidrage til at gøre op med parallelsamfundene i Danmark.
Med forkynderaftalen har regeringen indført en national sanktionsliste, der jo forhindrer, at udenlandske religiøse forkyndere med rabiate holdninger overhovedet kan komme ind i Danmark, og vi vedtog i december sidste år en ny trossamfundslov med et bredt flertal i Folketinget.
Loven forpligter anerkendte trossamfund i Danmark til at være åbne om deres økonomi og om donationer til trossamfund.
Dansk Tyrkisk Islamisk Stiftelse er i dag anerkendt som trossamfund i Danmark og derfor også undergivet de krav om åbenhed om finansiering og tilsyn, som er fastsat i lovgivningen om trossamfund uden for folkekirken.
Når det gælder skoleområdet, er der jo på det frie skoleområde indgået flere aftaler om åbenhed med donationer til de her skoler og helt konkret senest om et forbud mod anonyme donationer på over 20.000 kr.
Og herudover er tilsynet med skolernes efterlevelse af kravet om uafhængighed, frihed og folkestyre styrket ad flere omgange.
Så vi har altså fra regeringens side et stort fokus på udenlandske donationer, og vi følger selvfølgelig også hele tiden op på det her og følger med på området, også for at se, om der kan gøres mere og andet.
Lotte Rod (RV), 2018-11-08:
Fordi vi overtog en økonomi med et stort faktisk underskud.
Der var høj ledighed og lav beskæftigelse.
Og hvorfor var der det?
Det var der jo, dels fordi der havde været en økonomisk krise, dels fordi man jo også i Venstreregeringen havde brugt så lang tid på at tage sig sammen til at lave de reformer, som man ellers godt vidste var nødvendige.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-08:
Jamen når nu den førte politik var så ualmindelig ringe, som fru Lotte Rod siger, ville det da være nærliggende at komme med sin egen økonomiske politik.
Det er altså meget, meget svært at forstå inden for rammerne af en saglig debat.
Lotte Rod (RV), 2018-11-08:
Man ventede og ventede indtil sidste øjeblik.
Prøv at tænke på, hvilken stærkere økonomi vi kunne have haft, hvis Venstre havde lavet reformer i tide.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-08:
Det lyder rigtig dejligt med alle de mennesker og virksomheder, som Liberal Alliance vil beskytte.
Kunne det tænkes, at de mennesker, der betaler skat, rent faktisk vil føle sig bedre behandlet, hvis deres børn kunne få en god uddannelse?
Kunne det tænkes, at de virksomheder, som betaler skat, rent faktisk vil synes, at regeringen passede bedre på dem, hvis de fik den kvalificerede arbejdskraft, der var behov for?
Jeg er ikke sikker på, at nogen af de skatteydere, vi har i Danmark, synes, det er totalt, komplet urimeligt, at der bliver brugt penge på uddannelse, fordi det jo netop er det, som holder hjulene i gang i Danmark.
Ministeren har jo helt ret i, at nogle gange møder man sol, mens man andre gange møder regn, også på uddannelsesinstitutionerne, men vi må sige, at vi virkelig er ude i en trist og lang vinter, måske næsten istidslignende forhold, under den her regering.
Jeg har ikke helt givet op, for tingene kan jo spire igen, og jeg tror, der skal mere til end en enkelt regeringsperiode for at ødelægge vores uddannelsessystem.
Hvad betyder det?
Henrik Dahl (LA), 2018-11-08:
Tak for talen.
Jeg har bare et opklarende spørgsmål, som sikkert er nemt at svare på.
Det er: Hvorfor tvang Radikale Venstre i 2011 sine samarbejdspartnere S og SF til at overtage, og jeg citerer »VK-regeringens økonomiske politik i bredeste forstand«, hvis den var så dårlig, som fru Lotte Rod lige har sagt?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-08:
Men hvad betyder det, hvad er et udkantsgymnasium, og hvad kommer det til at betyde, hvis de hvert eneste år skal spare 10.000 kr. pr. elev?
For Kalundborg Gymnasiums vedkommende drejer det sig om 13.000 kr., det er 13.600 kr. på Høng Gymnasium, og det er 9.200 kr. for Slagelse Gymnasiums vedkommende.
Hvad kan de forvente af den her regering?
Tæller de med, når ministeren snakker om udkantsgymnasium, eller hvad kan vi forvente, og hvad kan de forvente i kroner og øre?
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Det, jeg gerne vil vide, er: Hvad skal Skive Gymnasium gøre nu, hvor de har fyret 15 lærere?
Der var 67 i alt.
Det, jeg gerne vil vide, er: Hvor stiller det egentlig vores ungdomsuddannelser, som ministeren har ansvaret for, at man nu viderefører nogle besparelser, der har stået på siden 2016?
Så det, jeg egentlig bare gerne vil spørge om helt konkret i det her spørgsmål, er: Hvor skal der spares nu?
Altså nu, når der skal lægges budgetter, og der endnu en gang skal spares ude på gymnasierne, hvor mener ministeren så, at man skal spare henne?
Merete Riisager (LA), 2018-11-08:
Der ligger jo en definition i dag, men jeg kan ikke huske, hvor mange elever der er tale om, for at man kan snakke om et udkantsgymnasium, men den vil jeg gerne oversende til hr. Rasmus Horn Langhoff.
Men jeg kan jo ikke forudsige, hvordan den forhandling i fremtiden eventuelt vil tage sig ud, for det vil være vanskeligt på nuværende tidspunkt.
Selvfølgelig må man regne med, at der er kvalificeret arbejdskraft, og skal vi lige op i helikopteren igen, så har Socialdemokratiet lige afvist et forslag fra regeringen om også at kigge på, om der kunne komme et dygtigt menneske fra et andet land.
Men lad nu det ligge.
Så selvfølgelig kan man forvente præcis det.
Jeg synes ikke rigtig, det giver mening at diskutere det, når man kigger på, at vi i et par år har haft et omprioriteringsbidrag på det her område, det er nok lidt voldsomt.
I forhold til udkantsgymnasierne vil jeg sige, at vi er villige til at diskutere det, og det, jeg sagde i samrådet forleden dag, var, at det ville være fornuftigt, når nu man på et tidspunkt skal i gang med at lave en taxameterreform, at se på, hvorvidt det udkantstaxameter, som jo findes allerede, og som Venstre har været med til at trække i gang, bestemt, om det vil være en god idé at justere det.
Det skal selvfølgelig være på en bæredygtig måde, hvor man eventuelt laver en justering, men som også skal tage hensyn til, hvordan det samlede billede ser ud.
Den diskussion bør man tage, når man skal i gang med en taxameterreform.
Lotte Rod (RV), 2018-11-08:
Hvert år har regeringen valgt at skære på uddannelse, hvert år.
Det har været sådan, at det ikke engang har været specielt spændende, når finansloven ligesom kom, for man har bare vidst, at hvis der var et, der var sikkert, så var det, at regeringen ville skære på uddannelse.
Det er et valg, regeringen har truffet.
Vi gjorde noget andet i Radikale Venstre, da vi sad i regering.
Vi overtog ellers regeringsmagten i en tid, hvor der havde været økonomisk krise, der var lavvande i kassen, fordi Venstre havde forsømt at lave reformer, og alligevel valgte vi at investere i uddannelse.
Det er, fordi vi i Radikale Venstres synes, at uddannelse er det vigtigste.
Og hvis Radikale Venstre stadig havde siddet i regering, havde der ikke været et omprioriteringsbidrag på uddannelse.
Men det gør vi ikke, og det betaler de unge prisen for.
For når man på den her måde, som regeringen gør, skærer ned år efter år, betyder det, at der bliver færre lærere, der bliver mindre tid til at forberede undervisningen, der bliver mindre tid til vejledning, der bliver mindre tid til at give ordentlige feedback på ens opgaver – og dermed også dårligere kvalitet.
Tværtimod synes jeg, at det er ret lidt voksent at lave sådan en grønthøsterbesparelse, som man ligesom bare lægger ud på institutionerne og så næsten får det til at lyde, som om det ikke er regeringens skyld, at der nu bliver fyret lærere over det hele.
Regeringen har valgt at spare på erhvervsuddannelserne, på de almene gymnasier, på handelsgymnasierne, på de tekniske gymnasier, på BUC'erne, på sosu-skolerne, på de maritime uddannelser, på åben uddannelse, på Scienceskolen, på arkitektskolerne, på erhvervsakademierne, på professionshøjskolerne og på universiteterne.
Så blev jeg lige så glad, indtil jeg læste på Finansministeriets hjemmeside, at der jo ikke kommer en eneste ekstra krone, men at elementerne i regeringens erhvervsskoleudspil vil skulle nedjusteres, som der står på Finansministeriets hjemmeside.
Hvor er ambitionerne?
Uddannelse koster en bondegård.
At spare på uddannelse koster et kongerige.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-08:
Altså, vel har jeg meget høje tanker om VLAK-regeringen, men jeg tror ikke, at den er en social kraft, der kan sammenlignes med trediveårskrigen.
Så derfor tager jeg det sådan forholdsvis roligt.
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Tværtimod er der nogle af de økonomer, som LA plejer at læne sig op ad, der f.eks. har været ude at sige, at man burde hæve boligbeskatningen, fordi vi har et løbsk boligmarked.
Det er bare til information.
Så har jeg et spørgsmål.
Jeg spurgte tidligere hr. Leif Mikkelsen, om det egentlig var LA's politik på kulturområdet, nu hvor man vil have lavere skat og en mindre offentlig sektor, at fortsætte besparelserne, altså ikke omprioritering, men simpelt hen fortsætte med besparelser for at kunne give lavere skat på sigt.
Jeg vil ikke stille ministeren det her spørgsmål, for ministeren står jo til ansvar for regeringen.
Jeg vil egentlig gerne høre, hvad Liberal Alliances politik er på det her område.
Vil man fortsætte besparelserne, så man kan sænke skatten?
Det, hr. Leif Mikkelsen sagde, var, at man godt kunne fortsætte besparelserne, og at man kunne lave brugerbetaling på kultur.
Jeg ved ikke, om ordføreren er inspireret af det.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-08:
Jeg tror, man skal have en anden tilgang til undervisningsområdet, end man har til kulturområdet.
Det er klart.
Altså, vores tilgang er jo sådan set den, at det, der alt i alt er bedst, også for den offentlige sektor, er at have en sund økonomisk vækst.
Derfor er vi ikke kritiske over for alle mulige skatter, for vores politik vil jo føre til et skatteniveau, der ligner det, man har i Sverige.
Og jeg vil også godt indrømme, at når man ser på graden af fornuft i forskellige skatter, så er f.eks. topskat meget ufornuftigt ligesom selskabsskat, mens ejendomsskat hører til blandt de mere fornuftige skatter, fordi det er med til at bekæmpe boligbobler, og vi ved jo alle sammen, at det ikke er særlig smart med dem.
Så man kan ikke sammenligne uddannelsesområdet og kulturområdet.
Men jeg tror også, man kan sige logisk i sig selv, at man jo selvfølgelig ikke kan spare noget område ned til nul og så med god samvittighed hævde, at det fortsætter, selv om det er sparet ned til nul.
Det er logisk og klart.
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Det logiske efterfølgende spørgsmål fra mig vil jo så være: Man har sparet 12 pct., og ordføreren siger, at man ikke kan spare ned til 0, så hvor mener Liberal Alliance man skal ende?
Henrik Dahl (LA), 2018-11-08:
Jeg er skuffet over den måde, institutionerne har grebet udfordringen an på med hensyn til at prøve at forbedre produktiviteten.
Jeg har simpelt hen svært ved at tage f.eks. Københavns Universitet helt alvorligt, så længe de har folk siddende til at udarbejde en sombreopolitik.
Det synes jeg er helt forkert, og når de har råd til det, så klinger mange af deres beklagelser altså lidt hult i mine ører.
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Tak for ordførertalen, og jeg har egentlig ros til Alternativets ordfører.
Ordføreren leverer altid nogle smukke taler, synes jeg.
Og der er rigtig mange af de ting og rigtig mange af de ord, som bliver sagt, som jeg faktisk er fuldstændig enig i.
Altså, frihed osv. holder vi også af i Venstre.
Men jeg savner så et svar.
Der tænker jeg sådan lidt igen, hvis vi skal vende den om: Er der ikke en øvre grænse for, hvor meget Alternativet mener man kan plukke f.eks. private virksomheder i forhold til så at kunne investere i offentlige uddannelser?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-08:
Der er den grænse, at det vil være en procentbeskatning.
Vi ønsker jo ikke at beskatte virksomheder over hele linjen.
Det, vi har som forslag, er, at hvis man som virksomhed producerer produkter, som har en høj CO2-belastning, altså klimabelastning, så er det det, vi beskatter.
Det er jo ikke virksomhederne som sådan, vi ønsker at beskatte.
Men vi ønsker på miljøområdet at beskatte al den produktion og produktivitet, som giver en høj CO2-belastning.
Så ønsker vi også at beskatte formue.
Altså, det vil være noget kapitalbeskatning og beskatning i form af arveafgift i tråd med Socialdemokratiets udspil i forhold til den progressive arveafgift, hvor vi går ud og siger, at dem, der har rigtig mange penge mellem hænderne, skal overlade lidt til statskassen.
Så der er selvfølgelig også nogle områder der, hvor vi henter noget.
Anni Matthiesen (V), 2018-11-08:
Så er det her, det ville være rigtig sjovt at stille spørgsmålet: Gælder det også, når man flyver, altså at man så skal til at beskattes, hvis man udleder for meget CO2?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-08:
Nu er det jo meget sjovt, når det er mig, der er på talerstolen.
Men med stolthed kan jeg sige, at vi har et punkt her, der hedder klimaafgift på flyrejser.
Det er faktisk beregnet til at give os 5 mia. kr. over en 4-årig periode i skatteindtægter.
Tommy Ahlers (V), 2018-11-08:
Tak for det.
Så går jeg ud fra, at de I de svære overvejelser, de har ude på den enkelte institution, også sætter sig ned og kigger på det.
For det, vi har sagt, er: I kan desværre godt regne med, at det er der i de der 3 år.
Så til det der med, at de skal jagte det hvert år, vil jeg sige, at de faktisk godt kan træffe strategiske beslutninger om det.
Det er derfor, jeg prøver at referere tilbage til, at vi har en samlet besparelse over den her 6 års periode på 12 pct.
Det har jeg nemmere ved at forholde mig til, og det tror jeg egentlig også de har på den måde, de tænker på det.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-08:
Du kan lave det her regnskabsnummer 1 år eller 2 år, men du kan ikke blive ved med at lave det.
Du kan ikke blive ved med at lade være med at investere, at lade være med at indkøbe det materiel, der er behov for, og lige presse en eller anden ansættelse om på den anden side af et regnskabsår, eller lade være med at renovere bygninger.
Man kan ikke blive ved med at bygge oven på det.
Det her kan gå 1 år eller 2, men det kan ikke blive ved.
Det kan ikke være sådan i 6 år, og så ved de ikke engang, om de er købt eller solgt, når de her 6 år er gået.
Som SF's ordfører også har gjort opmærksom på, fortsætter det jo.
Det kan godt være, at det bliver i systemet, men det enkelte uddannelsessted skal forberede sig på, at de stadig væk skal finde de her procenter.
Pas nu på, hvad det er, I gør med vores uddannelsessystem.
Tommy Ahlers (V), 2018-11-08:
Som jeg sagde før, anerkender jeg fuldt ud, at både for bestyrelsen og ledelsen på de enkelte institutioner er det her en udfordring.
Det er ikke bare nemt.
Men jeg vil bare sige, at vi prøver at give dem noget gennemsigtighed ved at sige, at det her er der de næste år.
De må jo gerne lave en besparelse på 6 pct. i 2019 for at have noget luft de næste år.
Så det er bare en kommentar til det.
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Tak for opsamlingen.
Jeg er egentlig rigtig glad for den der erkendelse af, at det kan være svært at planlægge, også for de enkelte institutioner, og også med det, der er lagt ud i 2022, hvor man ikke aner, om man er købt eller solgt.
Man risikerer stadig at skulle spare.
Altså, så kan der sidde nogle gymnasier, der allerede siger: Okay, vi kommer også til at mangle penge i 2022.
Og det er jo en mega usikker situation for uddannelserne.
Vi hører egentlig, at ministeren også selv siger, at det kan ministeren godt se, og derfor vil ministeren arbejde for, at man sådan rimelig tidligt bliver enige om, hvad pengene skal bruges til.
Og med tidligt sagde ministeren nærmest lidt før december, hørte jeg.
Så det, jeg vil spørge om, er: Hvad skal lederne gøre derude?
Skal de planlægge med besparelser i 2022, fordi de ikke ved, om de får pengene?
Eller skal de regne med, at der kommer penge?
Hvad gør en ansvarlig leder, hvis der kommer en vurdering her fra ministeren?
Tommy Ahlers (V), 2018-11-08:
Nu er vi ovre i ledelsesrådgivning her.
Her i formiddags havde jeg en diskussion med formanden for professionshøjskolerne, og vi havde faktisk lidt den her diskussion.
For der har vi sagt, at der lægger vi op til, at besparelserne fortsætter.
Og så vil vi gerne prøve at arbejde for, at man kan få en afklaring på: Hvad sker der så i 2022?
Men lige nu, når de sidder og laver deres budgetter – og der laver de jo ikke kun nødvendigvis 1-årsbudgetter – så tænk, at de der besparelser, som ligger der, er der også de næste 3 år.
For det er det, vi lægger op til.
Det er mit råd til dem.
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Så hører jeg egentlig – det er bare, så jeg har forstået det rigtigt, og ellers kan ministeren vel nå at rette det endnu – at man skal regne med 3 år med besparelser, og så kommer der en tid, hvor man godt kan planlægge med ikke at skulle spare 2 pct.
Og så kunne ministeren måske, hvis ministeren havde mod på det, også sige, hvad de så skal gøre med årene derefter.
Tommy Ahlers (V), 2018-11-08:
Jeg siger, at de har gennemsigtigheden i de næste 3 år.
Men jeg kan ikke sige dem noget bestemt.
For det er jo det, vi ikke har sagt.
Det er den garanti, vi ikke kan give, og det er derfor, vi holder det som en central reserve.
For det kan være, at vi i den mellemliggende periode træffer en beslutning om at bruge dem på en anden måde.
Det kan være, de skal bruges til et konkret initiativ derude.
Så derfor kan jeg ikke sige det til dem.
Men jeg kan sige: Besparelserne er der, men pengene skal jo tilbage.
Altså, pengene er på området – det var det, der var min pointe før.
De er på området, og der er nogle institutioner derude.
Så nogle af dem får dem jo til at bruge til nogle ting.
Og det kan også godt være, de kommer tilbage til området.
Men altså, jeg vil også gerne have en forståelse for det, som spørgeren også selv i en af runderne her før lagde op til; det var, at det godt kunne være, at man traf en beslutning et enkelt år om f.eks. at sige til institutionerne: Nu kan I ikke bruge så mange penge på markedsføring næste år.
Men det er også noget, man fra politisk side siger med et vist varsel til institutionerne.
Og det er jo den politiske virkelighed, de også er i.
Og det føler jeg faktisk godt at de kan manøvrere i.
Lotte Rod (RV), 2018-11-08:
Jeg blev nysgerrig efter: Hvad var så ministerens første tanke til opfordringen fra forgængeren om at droppe besparelserne?
Tommy Ahlers (V), 2018-11-08:
Lige først var jeg jo ikke klar over det, da jeg ikke forstod institutionernes, hvad skal man sige, sådan økonomi og vilkår ordentligt endnu, men min første tanke var, at jeg synes, det giver god mening at sige, at noget stopper på et tidspunkt.
Så det var min første tanke.
Så skulle jeg ind i området og forstå det, og så havde vi diskussionerne om det, og så endte vi med den her løsning, som jeg synes er en god løsning.
Merete Riisager (LA), 2018-11-08:
Det forstår jeg sådan set godt, men det er jo, fordi omprioriteringsbidraget er på den helt store klinge i forhold til økonomien i det her land.
Det var en beslutning, som den daværende Venstreregering traf i forhold til den helt overordnede økonomi i landet, og det er også derfor, at vi ikke kan undgå at tale helt overordnet økonomi, når vi er i det her rum i dag.
Hvad skal man så gøre på Skive Gymnasium?
Dengang jeg havde et ledelsesansvar i en privat organisation og jeg fik at vide, at nu skulle jeg holde på pengene, var det mit ansvar at finde ud af, hvordan vi kunne gøre det.
Det er ikke særlig sjovt at stå i den situation, men det er en situation, som ledere oplever både i den offentlige og i den private sektor, og ligesom der nok ikke ville være nogen udefra, der kunne fortælle mig, præcis hvordan jeg skulle gøre det dengang, vil jeg også afholde mig fra at sige, hvad den konkrete rektor skal gøre i den konkrete situation.
Det ville ikke være seriøst.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2018-11-08:
Jeg bilder mig jo ikke ind, at vi kan overbevise hverken ordførerne eller ministrene i dag om at droppe omprioriteringsbidraget.
Det er jo noget, der selvfølgelig er besluttet meget højere oppe i systemet i regeringens økonomiudvalg, men sådan set også i Dansk Folkepartis øverste ledelse.
Så det her er bare en opfordring til jer alle sammen om at prøve at presse på de rigtige steder for at få omgjort den her beslutning, som altså er i gang med at ødelægge vores uddannelsessystem.
Jeg mener det virkelig, når jeg siger, at det forhindrer vores uddannelsesinstitutioner i at udvikle sig, udvide, nytænke og være visionære, fordi de hele tiden skal løbe efter sig selv.
De skal hele tiden jagte den næste nedskæring, og det er altså ikke en særlig god måde at arbejde på år efter år, så det her er bare en venlig opfordring til ministeren og også til jer andre om at prøve at tage det her op internt og se, om ikke det var på tide at stoppe det her.
For det er altså hele Danmarks uddannelsessystem, det drejer sig om, og det er også jeres uddannelsessystem, og vi bliver nødt til at passe på det sammen.
Jacob Mark (SF), 2018-11-08:
Så lad mig spørge på en anden måde.
Hvornår er grænsen så nået for, hvor meget gymnasierne, f.eks. Skive Gymnasium, kan spare – altså, hvornår?
For jeg spurgte egentlig også LA's ordfører, hvor grænsen ligger for, hvor meget vi kan blive ved med at pålægge at de skal spare.
Og dem, der ikke får noget i 2022, dem, der ikke er tilgodeset af ministeren, når fordelingen kommer, vil jo igen skulle spare, så hvor går grænsen egentlig?
Hvor længe kan det her stå på?
Merete Riisager (LA), 2018-11-08:
Jeg kan jo ikke se længere frem end det, som finansministeren siger om omprioriteringsbidraget, som er 2022, og der siger finansministeren, at der stopper vi med omprioriteringsbidraget, og så prioriterer vi inden for sektoren, og jeg må regne med, at det er den plan, han har lagt, og det kan jeg jo ikke diskutere, ud over hvad der ligger deri.
Man må beslutte sig til i næste regeringsperiode, hvordan man vil arbejde videre.
Lotte Rod (RV), 2018-11-08:
Vil ministeren lige gentage for mig, hvad besparelserne betyder for antallet af undervisningstimer og studiemiljøet?
Merete Riisager (LA), 2018-11-08:
Jeg ved ikke, om ordføreren forventer, om jeg har nogle tal med herop, hvor jeg kan sige, præcis hvad der er sket i Skive.
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår spørgsmålet.
Lotte Rod (RV), 2018-11-08:
Så vil jeg bare gerne give ministeren muligheden igen.
Altså, hvad mener ministeren at regeringens besparelser betyder for antallet af undervisningstimer og studiemiljøet og de studerendes trivsel?
Merete Riisager (LA), 2018-11-08:
Jamen det er forskelligt, hvordan man prioriterer på det enkelte gymnasium, men det, der er vigtigt for regeringen, er, at man særligt sætter fokus på kerneopgaven, som er den gode undervisning.
Det vil sige, at vi har en forventning om, at man starter med at kigge på opgaver, som ikke er direkte sammenhængende med kerneopgaven, men jeg siger ikke, at det er en nem opgave at prioritere på det enkelte gymnasium.
Det er det bestemt ikke.