runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Det skulle være, at kundegrundlaget falder, fordi folk begynder at indse, at hvis de er økonomiske migranter, er det helt håbløst at begive sig ud på Middelhavet med fare for deres eget liv.
Hvis de har et asylgrundlag, vil de få bedre hjælp i nærområderne, fordi vi bruger ressourcerne der og vi kommer til at hjælpe langt flere mennesker.
Det er at få hjælp til så mange mennesker som muligt, samtidig med at vi værner om Danmark og undgår at gøre integrationsproblemerne større og større år for år.
Det er jo det, der er baggrunden for, at vi har det her ønske om at ødelægge den incitamentsstruktur, hvor man i dag er villig til at sætte sit liv på spil for at få foden indenfor i Skandinavien og så kunne slå sig ned her og blive her til evig tid, hvad vi jo desværre kender for mange eksempler på.
Det er det, der er baggrunden.
Det er jo der, hvor vi håber at få ødelagt den her incitamentsstruktur hos menneskesmuglerne og få frigjort trecifrede millionbeløb, som man så kan bruge i de nærområder, hvor de fattigste flygtninge i verden lever, og hvor det er helt basale fornødenheder, man så vil kunne hjælpe folk med.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
For vil mange af de her mennesker ikke sidde og kigge på de undtagelsesbestemmelser, som er i loven, og sige: Jamen det kan godt være, at jeg ikke kan få min asylbehandling behandlet i Danmark efter hovedreglen, men hvis jeg har en fætter i Danmark, kan jeg – hvis jeg er 17 år, eller hvis jeg har paradentose – simpelt hen spekulere i, hvordan man bedst kommer ind under de undtagelsesbestemmelser, som regeringen har fremlagt?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-06:
Det er rigtigt, at hovedreglen er, at man vil blive overflyttet til et modtagecenter, men det er også rigtigt, at der er nogle undtagelsesbestemmelser.
Jeg stiller mig dog noget tvivlende over for, om det er nok at have eksempelvis paradentose.
Jeg stiller mig også noget tvivlende over for, om en fætter regnes som et tilstrækkelig nærtstående familiemedlem til, at det er en undtagelsesbestemmelse.
Det er jo heller ikke sådan, at man kan sende sine børn, hvis de er under 18 år,
, og så kan resten af familien følge efter.
Men hovedreglen i det her forslag vil være, at langt, langt de fleste – på trods af de undtagelser, der er – vil blive sendt til et modtagecenter og få behandlet deres asylsag dér og få beskyttelse dér.
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Tak for ordet.
I Venstre deler vi forslagsstillernes undren over, at regeringen siger ét og gør noget andet.
Regeringen er langt fra at nå i mål med deres ambition om et modtagecenter uden for Europa.
Der er det ene tiltag efter det andet, som vi skal tage stilling til.
Venstre har flere gange spurgt regeringen, om de kommer til at levere på det her valgløfte om at oprette et modtagecenter uden for Europa, og hver gang synes vi at have fået en ny forklaring.
Ministeren har ad flere omgange udtalt, at det har været svært at komme igennem med planerne om et modtagecenter, bl.a. fordi ingen lande hidtil rigtig er bidt på krogen for at huse det.
Samtidig har regeringen i deres udlændingepolitiske udspil »Retfærdig og realistisk« lovet, at et modtagecenter for asylansøgere uden for Europa kunne gennemføres af Danmark alene, hvis der ikke var opbakning til det i EU.
Det er snart 3 år siden, at regeringen fremlagde deres udlændingepolitiske udspil, så vi vil selvfølgelig gerne spørge ministeren, om der snart kommer en plan for, hvordan man vil etablere det her nye asylsystem, om det er realistisk, og om vi kan komme videre med det, vi nu har talt om så længe.
Regeringen har gjort alt for lidt for at få opfyldt sin ambition om at etablere det her modtagecenter, hvor flygtninge kan søge asyl, og det bekræfter endnu engang billedet af, at regeringen ikke lever op til de løfter, de gav, før de gik til valg.
Er der overhovedet en praktik i det, som vi vil kunne bakke op om?
Vi synes faktisk, det er ærgerligt, fordi vi overordnet set bakker op omkring selve grundidéen i det.
Så vi støtter det her forslag af to årsager.
For det første vil vi meget gerne se en model for et modtagecenter uden for Europa, således at flygtninge kan opholde sig på et modtagecenter uden for Europa i stedet for at være i Danmark.
Og for det andet støtter vi selvfølgelig forslaget for at vise, at regeringen ikke har travlt med at leve op til deres egne valgløfter.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Jeg har bare lidt svært ved at finde ud af, hvad Venstre egentlig mener, og hvad Venstre er for og Venstre er imod.
Og lige så snart Socialdemokraterne så kom med deres forslag, begyndte Venstre med det samme at fortælle – i hver en sætning – at det her var fuldstændig urealistisk og helt håbløst osv.
Skal vedkommende til Danmark, eller skal vedkommende til Dadaablejren i Kenya, som et eksempel?
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Men lad mig opklare forvirringen hos hr. Jens Rohde.
For det, vi har ment tidligere, har handlet om et udrejsecenter, som Østrig fik en aftale med Serbien om i sin tid, og det var et spor, som Danmark også fulgte i vores tid, og vi kom ikke i mål med det.
Et modtagecenter har vi ikke forholdt os til tidligere, og derfor er vi egentlig – og det prøvede jeg også at give udtryk for i min tale – lige så spørgende, som hr. Jens Rohde er, omkring, hvad der så er praktikken med sådan et modtagecenter.
Kan man søge asyl dernede?
Kan man garantere, at man ikke kan det?
Hvor skal man opholde sig, hvis man får asyl?
Hvem skal varetage driften af centeret og alt det?
Hvad med menneskerettighederne, hvis det ligger i et land, hvor man ellers ikke sådan har været gode til at overholde dem?
Så alle de her spørgsmål har vi også i forhold til et modtagecenter.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
I forhold til de krav, ministeren opremser der, mener ministeren så, at de krav er opfyldt, hvis et land har en siddende præsident, der får 99 pct. af stemmerne, hvis det pågældende land fængsler mennesker for at ytre offentlig kritik af myndighederne, og hvis flygtninge i det land kan blive skudt for at kritisere madrationerne?
Er de forhold, som ministeren opremsede, opfyldt, hvis de ting sker i landet?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Danmark kommer kun til at lave en aftale omkring overførsel asylansøgere, hvis vi er sikre på, at menneskerettigheder bliver overholdt.
Og sådan en aftale vil også inkludere, at der vil være en uafhængig monitorering af, at aftalen bliver overholdt, uanset hvilket land sådan en aftale vil blive indgået med.
Jeg har ingen interesse i hverken komik eller mystik.
Vi har brugt en del tid på at præsentere vores tanker for regeringer uden for Europa, og nogle har jo ret kategorisk afvist det og sagt, at det ikke kommer til at ske hos dem.
Der er også nogle, som vi ikke mener er relevante – det kan være på grund af sikkerhedssituationen, den politiske stabilitet i landet eller andet – og så er der en gruppe lande tilbage, som ikke har afvist det, og som vi godt ville kunne se det realiseret i under de rigtige betingelser.
Og det er det, jeg har sagt er en god håndfuld lande – så det betyder mere end fem og mindre end ti – som vi nu prøver at indgå en mere konkret dialog med.
Nogle er vi kommet længere med end andre, og jeg vil ikke på nogen måde skabe et indtryk af, at vi bare mangler at skrive under, og så er det etableret, for det er ikke der, vi er.
Men som jeg også har sagt til nogle medier, vil vi gerne prøve at holde det nogenlunde i fortrolighed, hvem vi taler med, og hvad vi taler om.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-06:
Den nuværende asyllovgivning er både inhuman og dybt dysfunktionel.
Den understøtter menneskesmugling, og den hjælper de få på bekostning af de mange.
Adgangen til asyl har tiltrukket tusinder og atter tusinder af migranter, der hverken har viljen eller evnen til at leve fredeligt med os danskere.
Det er hovedårsagen til de dybe skader, som vores samfund er blevet påført gennem de seneste 40 år.
I vid udstrækning fungerer den nuværende asyllovgivning som en magnet for migranter, der ikke deler vores værdier, ikke overholder vores love og direkte modarbejder vores frihed, demokrati og folkestyre.
Det betyder, at skaderne vokser år for år: Der kommer flere danske ofre for kriminelle asylansøgere, og regningen til offentlig forsørgelse, de sociale myndigheder og kriminalforsorgen forbliver massiv.
Vi skal ikke fortsætte med at skade vores land og støtte et inhumant asylsystem.
Derfor skal vi selvfølgelig afskaffe retten til at søge spontant asyl i Danmark, og det kan gøres med relativt enkle lovændringer uden at komme i konflikt med de internationale forpligtelser og konventioner.
Udlændinge- og integrationsministerens forgænger sagde i maj 2019, at et asylstop ikke strider mod Danmarks forpligtelser i forhold til FN's flygtningekonvention, og Dublinforordningen er jo som bekendt en frivillig ordning for Danmark, som vi på grund af vores retsforbehold kan opsige til enhver tid.
Det er med andre ord kun mangel på politisk mod og vilje, der står i vejen for at afskaffe adgangen til at søge spontant asyl i Danmark.
I februar 2018 fremlagde fru Mette Frederiksen sin ambition om at afskaffe spontant asyl og indføre et retfærdigt asylsystem med modtagecentre og asylbehandling uden for Europa, og i sin tale ved Folketingets åbning i 2019 lovede den nye statsminister at stille sig i spidsen for arbejdet med et nyt asylsystem.
Nu har regeringen så fremsat et lovforslag, der skal sikre det juridiske grundlag, så det er muligt at sende asylansøgere til et modtagecenter i et tredjeland, hvor de skal opholde sig, mens deres sager bliver behandlet.
Det er da en start, men jeg kan godt frygte, at regeringen ikke har det politiske mod og den vilje, der skal til for at løse problemerne fra bunden.
I udvalgsbehandlingen vil vi i Nye Borgerlige gøre alt, hvad vi kan, for at fjerne så mange forbehold som muligt.
Lovforslaget her er og kan i langt højere grad blive et skridt i den rigtige retning.
Det ville være meget svært at forklare, hvis man skulle være imod.
Men vi skal have fjernet undtagelserne i videst muligt omfang, hvis det skal have en effekt.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Jeg er enig i, at ministeren ikke prøver at skabe komik her, og det var heller ikke sådan ment.
Men jeg er ikke enig i, at ministeren ikke prøver at skabe mystik, for ved at sige ingenting og få hele Danmark, undtagen Socialdemokratiet, til at tale om modtagecentret, skaber man jo mystik.
Men når nu – jeg vil ikke en gang sige, at katten er ude af sækken – alle taler om Rwanda, så er der jo ikke nogen fortrolighed længere.
Så kan ministeren ikke bare sige ja eller nej til, om der er en egentlig dialog i gang med Rwanda om et modtagecenter?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Der er en egentlig dialog i gang med en god håndfuld lande.
Det er også rigtigt, at vi har indgået nogle politiske aftaler, og det er også rigtigt, at den ene af de to politiske aftaler handler om asyl- og flygtningepolitisk samarbejde, og at vi i den aftale fra dansk side har understreget, at det her er en del af den danske regerings politik.
Men det betyder ikke, at Rwandas regering har sagt, at det også er noget, de nødvendigvis vil indfri.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Ja, det er en hyggelig fætter, ministeren og den danske regering har fået sig som ven i Rwanda, kan vi se – men lad det ligge, det vender vi jo tilbage til.
Jeg har ikke helt forstået baggrunden for at sige nej til Dansk Folkepartis forslag her.
Det skyldes lidt, at jeg læser den aftale, man har indgået – og jeg har det kun fra aviserne, altså den målsætning, man har i den danske regering, og nu ved jeg ikke, hvor bindende den er, og hvor bindende den ikke er, det vender vi også tilbage til – sådan, at man søger asyl i Danmark, og så bliver man sendt til Rwanda.
Det er jo ikke det, der ligger i det her forslag.
Men det var jo det – altså det, at man søger asyl i det pågældende center – der lå i valgoplægget fra Socialdemokratiet.
Eller tager jeg fejl?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jeg tror, at hr. Jens Rohde tager fejl.
Vi har ikke på noget tidspunkt haft det synspunkt, at man skulle kunne gå hen og banke på døren i et modtagecenter i et tredjeland og søge asyl.
Det var simpelt hen, fordi antallet af asylansøgninger ville være eksorbitant højt.
Men hykleriet i den beslutning er jo, at man siger: Du må ikke banke på døren hos den danske ambassade i Kairo eller andre steder; du skal om bord i menneskesmuglernes både og komme sikkert over Middelhavet og kæmpe dig op igennem Europa.
Og hvis du så kommer til Sandholm i Nordsjælland, så vil vi gerne stille advokater og tolke til rådighed og måske en velfærdsstat bagefter, hvis du har brug for asyl.
Og det er det hykleri og den dysfunktionalitet i det internationale asylsystem, vi forsøger at gøre op med med vores tanker om et nyt asylsystem – som jeg i øvrigt synes er beskrevet sådan nogenlunde udmærket i det her beslutningsforslag.
Det er ikke, fordi vi er uenige i det.
Det kan vi jo af gode grunde ikke, for der skal to til tango, og der sidder også nogen på den anden side af bordet.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Jamen jeg ved ikke, hvad der er hykleri, og hvad der ikke er hykleri.
Altså, vi ved jo alle sammen, at det her er svært.
Jeg forstår bare ikke helt logikken i, at man skal om bord på de her menneskesmuglerbåde, at man skal kæmpe sig hele vejen op igennem Europa, at man skal søge asyl i Danmark – og at man så skal på en flyver til Rwanda.
Jeg er ked af at sige det, men jeg forstår simpelt hen ikke logikken i det.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Logikken er, at folk, der ved, at hvis de indgiver en ansøgning om asyl i Danmark, vil den blive behandlet uden for Europas grænser, og at de vil få ophold uden for Europas grænser, hvis de har brug for beskyttelse, ikke vil tage til Danmark og søge asyl.
For hvorfor skulle de betale menneskesmuglerne flere tusind dollars for en tur i en båd eller en tur op igennem Sahara for alligevel bare at blive fløjet den anden vej?
Dermed ville vi kunne spare ufattelige mængder af ressourcer i Danmark og passe bedre på det danske samfund, og vi ville kunne bruge de ressourcer på at hjælpe flygtninge i nærområderne og på at genbosætte kvoteflygtninge, som vi ved har brug for beskyttelse, fordi de har fået behandlet deres asylansøgning uden for Europas grænser.
Det er jo det, vi gør i de år, vi tager kvoteflygtninge.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Tak for det.
Jeg spørger ministeren nu, fordi ministeren selv var inde på det, og fordi andre spørgere også har været inde på det.
I forhold til den her aftale, man forsøger at lave med Rwanda, kan vi jo læse, at der står alle mulige flotte ting om det her samarbejde, man gerne vil starte, men hvad med bagsiden af medaljen, hr. Mattias Tesfaye?
Altså, Rwanda er et land, som ikke ligefrem er kendt for at overholde demokratiske rettigheder.
Oppositionspolitikere forsvinder op i den blå luft.
Hvad ved vi om homoseksuelles rettigheder, og hvad med uledsagede flygtningebørn?
Jeg synes, der åbner sig rigtig mange spørgsmål her, hr. minister, og jeg vil egentlig gerne høre, hvad ministeren tænker om, at Rwanda måske ikke er det mest sådan pålidelige land i verden.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
For det første vil jeg sige, at Rwanda selv har ønsket, at der i de aftaler, vi har indgået, skal være et afsnit omkring menneskerettigheder, og at det også skal indgå som en del af det fremtidige samarbejde.
For det andet vil jeg sige, at hvis Danmark pludselig er blevet så fine på den, at vi ikke vil samarbejde med lande, der har menneskerettighedsudfordringer eller demokratiske udfordringer, så kan vi lukke ned for en stor del af dansk udenrigspolitik, og jeg mener, at det er den helt forkerte vej at gå.
Jeg mener, at der er behov for mere samarbejde internationalt og særlig samarbejde med lande, som har udfordringer med det ene eller det andet, for det er jo netop i den dialog, at man mødes på tværs af historiske erfaringer, politisk historie og kulturelle forskelle og også kan påvirke hinanden.
Så hvis vi ønsker at påvirke resten af verden, skal vi jo være i dialog med resten af verden, og vi har heldigvis i Danmark masser af udviklingspolitik i lande, der har demokratiske udfordringer – heldigvis.
Jeg vil da sige, at det var et problem, hvis vi kun brugte penge der, hvor der var velfungerende demokratier.
Rosa Lund (EL), 2021-05-06:
Jeg er bestemt ikke modstander af internationalt samarbejde.
Det synes jeg kun er dejligt.
Hvad er det, Rwanda får ud af det her?
Altså, som jeg hører ministeren, skal vi komme til et tredjeland med vores flotte, fine demokratiske rettigheder, og så skal vi lige parkere det, som ministeren betegner som et flygtningeproblem.
Man får lyst til at spørge, hvad de får ud af det, andet end at vi på en eller anden måde skal blåstemple en stat, hvor oppositionspolitikere forsvinder.
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-06:
Jeg vil starte med at sige, at jeg altså ikke kan bekræfte, at vi er i realitetsforhandlinger med Rwandas regering omkring etablering af et modtagecenter.
Det andet, jeg vil sige, er, at det er rigtigt, at vi er i dialog med Rwandas regering omkring håndtering af flygtninge- og asyludfordringer for begge lande – vi har nogle, og de har også nogle.
Og så har vi også været i dialog med ministre, der har udtrykt andre ønsker, som ikke har knyttet sig til asyl- og flygtningepolitik, f.eks. omkring hvordan man kan øge turismen fra Danmark til Rwanda, hvordan man kan få flere private investeringer, og hvordan Danmark kan hjælpe med teknologi til den grønne omstilling.
Og alt det lytter vi selvfølgelig meget opmærksomt til for også at være opmærksomme på, hvad de kunne have af interesse i et fremtidigt samarbejde med Danmark.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-06:
Tak for det.
Jeg vil høre, om ministeren mener, at et land, hvor den siddende præsident får 99 pct. af stemmerne, hvor mennesker kan komme i fængsel for at ytre kritik af offentlige myndigheder, og hvor flygtninge kan blive skudt for at kritisere madrationerne det pågældende sted, kan garantere overholdelse af menneskerettigheder?
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Men det er fint.
Vi har bare diskuteret det i mange, mange år, og på EU-plan har man diskuteret modtagecentre.
Jeg kan huske, at man tilbage i 1980'erne har diskuteret det her.
Men det, som jeg spørger om her, er jo ikke angående alle de her spørgsmål, men det er mere, hvad der er Venstres holdning.
Jeg har simpelt hen svært ved at finde ud af, hvad Venstres holdning f.eks. er til, hvad der skal ske, hvis man har fået asyl.
Hvor skal vedkommende så hen?
Til Danmark eller til Dadaablejren i Kenya eller en anden flygtningelejr?
Og hvor skal man søge om asyl?
Skal det være i Danmark?
Eller skal det være i nærområdet?
For det er jo to vidt forskellige spor, man her følger.
Så det er ikke bare for at lave polemik, men det er, fordi jeg simpelt hen ikke kan finde ud af, hvad Venstres holdning er.
Mads Fuglede (V), 2021-05-06:
Altså, vi har jo syntes, det har været svært at forholde os til noget, vi kun har set skitser af fra regeringens side.
Men jeg vil gerne sige, at Venstre ikke kommer til at bakke op om et modtagecenter i Rwanda, hvor man eksempelvis ville kunne søge asyl i Danm n ark.
Det vil vi aldrig bakke op om.
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Men det er jo ikke Socialdemokratiets forslag, vi behandler.
Det er et forslag fra Dansk Folkeparti, som Det Konservative Folkeparti støtter, og hvor Det Konservative Folkeparti så ikke vil give et svar på, hvad det er for nogle kvalifikationer, det pågældende land skal have, altså hvor der eventuelt skal være et modtagecenter.
Altså, det skylder man da svar på, når man går ind og støtter et konkret forslag her.
Man skylder svar på, hvor den asylbehandling skal finde sted, eller hvor man skal kunne søge om asyl.
Og man skylder sådan set også svar på, hvad der efterfølgende skal ske med det menneske, som får asyl.
Men dem, som får asyl, hvor skal de hen?
Skal de tage til Dadaab-lejren i Kenya, der er bygget til 90.000 og i øjeblikket huser 475.000 mennesker, eller skal de til Danmark?
Det må man da have en holdning til, når man støtter et forslag.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Der er jeg simpelt hen nødt til at rette hr. Jens Rohde, fordi forslaget, vi debatterer lige nu, er godt nok lagt i salen af Dansk Folkeparti, men det, der er lagt i salen, er jo, at det er forslaget fra Socialdemokratiets udspil »Retfærdig og Realistisk« fra 2018, der ikke er blevet leveret på.
Så det er jo i virkeligheden Socialdemokratiets forslag , vi debatterer.
Og et modtagecenter uden for Europa kan jo stykkes sammen på mange, mange forskellige måder, men det er altså nu engang Socialdemokratiet, der er gået til valg på, at de vil indføre det.
Så jeg håber, at hr. Jens Rohde kan få nogle svar fra Socialdemokratiet – det er i hvert fald ikke lykkedes for os Konservative.
Lars Løkke Rasmussen (UFG), 2021-05-06:
Jeg vil bare spørge, hvordan man kan støtte et forslag, man ikke aner hvad går ud på.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Jamen vi støtter den overordnede tanke om et modtagecenter uden for Europa.
Rammerne er i hvert fald beskrevet, og det kan man læse i beslutningsforslaget, af Socialdemokratiet, og de er jo rent faktisk gået til valg på det.
Det, vi bare synes er et vælgerbedrag, er, at nu har man talt om det her i 3 år, og der er ikke sket noget som helst, og pludselig, måske inspireret af nogle avisartikler, er Rwanda blevet et emne.
Der synes vi bare, at Socialdemokratiet skylder at lægge kortene på bordet.
Lars Løkke Rasmussen (UFG), 2021-05-06:
Men så ved man åbenbart godt, hvad det går ud på, men så undrer jeg mig over, at man ikke kan svare på hr. Jens Rohdes spørgsmål.
Nu foregriber jeg måske den næste sag, men jeg ser, at ordføreren er citeret for i en avis i dag at sige, at når man støtter det lovforslag, vi skal behandle om lidt – og det ligger jo i forlængelse af beslutningsforslaget – så er det, fordi man føler sig sikker på, at hvis man stemmer imod, vil regeringen bruge det forhold, at man stemmer imod, som en undskyldning for, at noget, ingen tror på, ikke bliver til noget.
Og så er vi vel bare derhenne, hvor det er ét stort totalteater, vi opfører herinde i Folketingssalen, og som ikke har noget som helst med virkeligheden at gøre.
Marcus Knuth (KF), 2021-05-06:
Jeg har sådan set
selv brugt ordene, at det er kejserens nye klæder, for det er jo et eller andet sted et teater.
Vi diskuterer noget, som Socialdemokratiet ikke vil be- eller afkræfte, men når det er sagt, har vi sagt, at vi grundlæggende ikke er imod et modtagecenter uden for Europa, hvis det kan gøres på ordentlig vis.
Vi synes, det er helt skævt, at man behandler det juridiske grundlag, inden man rent faktisk har en konkret case, som man vil lægge på bordet.
Men der er regeringen jo altså i deres gode ret til at fremlægge et forslag med det juridiske, før man rent faktisk har landet.
Man tager altså ægget før hønen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-06:
Jeg er ked af, at hr. Jens Rohde tilsyneladende synes, at jeg er blevet så vægelsindet og fået så meget uld i mund her på mine midaldrende dage.
Der er meget i det, hr. Jens Rohde siger, som jeg kunne have lyst til at gribe fat i, og det vil jeg måske gøre, når jeg om lidt får ordet.
Altså, han har siddet i Europa-Parlamentet i 10 år sammen med mig og stemt det ene direktiv efter det andet igennem.
Vil han ikke godt præcisere det synspunkt?
Jens Rohde (KD), 2021-05-06:
Det fritager jo ikke nogen fra at prøve at finde de svar, man ikke har, når man skal forholde sig til noget, som i øvrigt er så vigtigt og centralt, og som hele Danmark diskuterer.
Så skylder man da sig selv, sine vælgere eller andre, at man i det mindste prøver at gå ind og finde nogle svar på de spørgsmål, som rettelig bliver stillet.
Men det eneste svar, jeg får, når jeg stiller spørgsmål til V og K, er, at det skal Socialdemokratiet svare på.
Det er da ikke Socialdemokratiet, der skal svare på, hvad der er Venstre og Konservatives holdning.
Det er bare det, jeg anfægter.
Hvad angår det der med at ikke at forstå lovgivningen i Europa-Parlamentet, så må det stå helt og aldeles for hr. Morten Messerschmidts egen regning.