runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-15:
Tak, formand, og tak for et yderst interessant forslag fra Venstre.
Her rammer I klart og tydeligt inden for skiven, og jeg vil lige lægge ud med at tage ejerskab og skifte partinavnet ud i starten og citere fra det første afsnit i jeres forslag.
Jeg lægger lige hovedet på blokken og påstår, at der ikke er et eneste parti herinde, der ikke kan tilslutte sig dette.
Her bliver jeg i tvivl om, om Venstre oprigtigt mener, at en forøgelse af beskæftigelsesfradraget er vigtigt, eller om forslaget handler om at markere sig som opposition.
Men i stedet for at referere beskrivelsen af det tilsyneladende ragnarok, vi har forårsaget sammen med regeringen og de andre støttepartier, så vil jeg bare understrege, at det aldrig har været Radikale Venstres politik at sænke eller øge en skat blot med det ene formål at sænke eller øge skatten.
En skat er et redskab til at skabe det samfund, som Venstre også så fint beskriver i indledningen.
Derfor bliver jeg lidt nedslået af den konfrontatoriske retorik, som kommer til at stå i vejen for, at vi reelt vil det samme.
For ja, det er også radikal politik, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde.
Samtlige lønmodtagere i samtlige indkomstgrupper burde kunne beholde en større del af deres egne penge.
Sidst beskæftigelsesfradraget blev øget, var under SRSF-regeringen, så I har ramt et felt, som vi ved og I ved at der er realpolitik i.
Så kunne det ikke være spændende, hvis vi kunne lægge den her idé ind i fælles reformtanker på skatteområdet?
Håbet kom så selvfølgelig op i mig, men så ryger håbet ud til sidst, for sidst i forslaget kan I ikke lade være med at blande udlændingepolitik ind i finansieringen, fordi I så ved, at Radikale Venstre ikke kan stemme for forslaget.
Det er smart, hvis man bare vil markere sig selv, men dumt, hvis man reelt vil en forbedring for lønmodtagerne, og derfor kan vi naturligvis ikke lægge radikale stemmer til forslaget, som det foreligger, hvilket vi har lært her i aften at det hedder på »socialdemokratisk«.
Men jeg håber, at både Venstre og Socialdemokratiet har hørt mig byde op til dans.
Carl Valentin (SF), 2021-04-15:
I SF går vi ikke ind for brede skattelettelser, sådan som der foreslås her.
Vi har tidligere foreslået og hævet fradraget for enlige forsørgere, og det var en del af en større forslagspakke, hvis formål var at afskaffe børnefattigdom.
Men det er ligesom det.
Forslaget koster 0,3 mia. kr. og skal ifølge Venstre finansieres med yderligere stramninger på udlændingeområdet, opholdskrav for dagpenge, afskaffelse af midlertidige højere ydelser til arbejdsløse indvandrere og en reduktion af integrationsydelsen for forsørgere.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-15:
En af tingene, som jeg kan nævne, og som faktisk også endte ud i noget, der var lidt gakket, var, at man havde det, der hed en afgift på luften i softice, hvor jeg ikke tror, at de i ministeriet syntes, at det var afgiften på luften i softice, der var problemet, selv om det jo egentlig er sådan en svulmningsafgift.
Altså, du betaler jo en afgift af den oppustede masse, og det vil sige, at du så også betaler en afgift af den luft, der skal til, for at puste den op, og det har man i Skatteministeriet jo så faktisk fundet ud af var et problem, fordi de ismaskiner, der puster det op, puster lidt forskellige mængder is ind i det, og så skulle de jo kontrollere maskinerne, og det var jo i hvert fald gakket, syntes de.
Så udfordringen var faktisk ikke så meget det politiske, men det var mere embedsværket, hvor jeg ikke tror, at de syntes, det var så gakket alligevel.
Så det er bare for at sige, at det ikke nødvendigvis altid er politikerne alene, der skal kæmpe med hinanden, men at det faktisk også godt kan være et embedsværk, som synes, at det er den bedste måde at gøre det på, og jeg synes stadig væk, det er gakket, skal jeg slå fast, og jeg synes altså, at afgiften på luften i softice skal væk.
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Tak for ordet.
Med dette beslutningsforslag ønsker forslagsstillerne at sænke bo- og gaveafgiften for overdragelse af erhvervsvirksomhed fra 15 til 5 pct.
Der er med andre ord tale om en gentagelse af den skattesænkning, som VLAK-regeringen gennemførte i 2017, men som den socialdemokratiske regering tilbagerullede i forbindelse med finanslovsaftalen for 2020, da vi gennemførte en ensartet bo- og gaveafgift på 15 pct.
I Socialdemokratiet ønsker vi gode vilkår for danske virksomheder.
Derfor indførte vi en henstandsordning, som gør det muligt at betale boafgiften over 30 år, og satte en ekspertgruppe i gang med at komme med forslag til en ny model for at udregne værdien af virksomheden, da vi tilbagerullede VLAK-regeringens lempelse af bo- og gaveafgiften for erhvervsvirksomheder, ligesom vi var med til at indføre muligheden for skattefri overdragelse af virksomhed til erhvervsdrivende fonde.
Men vi kan ikke støtte forslaget om igen at sænke bo- og gaveafgiften, og det er der tre primære grunde til.
For det første vil det være en skæv skattelettelse til velhavende virksomhedsarvinger og særlig velstillede grupper i samfundet.
Skatteministeriets opgørelser viser, at cirka en tredjedel af den generelle boafgift betales af arvemodtagere, der hører til i gruppen af danskere, der har de 10 pct. højeste indkomster.
Forslaget vil altså trække i retning af større indkomstforskelle og mere ulighed, og det ønsker Socialdemokratiet ikke.
For det andet har både OECD, Produktivitetsrådet og De Økonomiske Råd konkluderet, at den skæve skattelettelse, som VLAK-regeringen gennemførte, og som Venstre her ønsker at gentage, kan medføre forringet produktivitet og lavere indtjening i dansk erhvervsliv.
Forslaget vil være en skattemæssig begunstigelse af en bestemt type af ejerskifte og dermed en forvridning, som kan medføre et samfundsøkonomisk tab.
Det vil Socialdemokratiet heller ikke være med til.
For det tredje var tilbagerulningen af VLAK-regeringens skæve skattelettelse med til at finansiere et stort løft af velfærden.
Forslagsstillerne har ikke redegjort for den præcise finansiering af forslaget, men blot henvist til partiets finanslovsprioritering fra 2021.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Men jeg tænker bare, fordi jeg mindes, at ordføreren tidligere har sagt, at man laver sådan en lang liste med alle de her gakkede afgifter, at der så må være nogle, der har siddet og sagt: Jo, jo, nuvel, nu fjerner vi lige 30 pct. af de gakkede afgifter, men vi lader 70 pct. af de gakkede afgifter blive.
Der har jeg bare svært ved at ræsonnere mig frem til et rationale bag ved, at der er nogen, der kan sidde der og sige: Nej, vi bevarer nogle af de her gakkede afgifter.
Jeg prøver bare på at blive klogere på, hvad der er foregået i de lokaler, for jeg sad jo ikke i Folketinget, så jeg aner det ikke.
Jeg er bare nysgerrig.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-15:
Men det er jo nogle gange sådan i politik, at man ikke får det hele igennem på én gang.
Vi lavede faktisk nogle aftaler – jeg tror, det var to gange – hvor vi fjernede nogle gakkede afgifter, f.eks. en afgift på te, som ikke er usundt, og det var ikke med et stort provenu.
Der er afgifter på alle mulige tobaksting, og jeg tror f.eks. også, at afgiften på kaffeerstatning var en af de afgifter, der var gakkede.
Altså, der er ingen, der drikker det mere.
Men vi gjorde faktisk noget for det.
Jeg kan jo f.eks. også nævne, at der i forbindelse med indkomstskatten er kommet noget, der hedder et jobfradrag, som er noget andet end et beskæftigelsesfradrag, og jeg kæmpede i forhandlingerne faktisk imod, at vi skulle have et jobfradrag, fordi vi kunne få den samme effekt ved at skrue på beskæftigelsesfradraget, men nu var man jo fra Lars Løkke Rasmussens side, som var statsminister på det tidspunkt, kommet til at sige, at vi skulle have et jobfradrag.
Jeg prøvede også at spørge: Er der nogen grund til, at det bliver unødig kompliceret, og kunne vi ikke skrue på de knapper, vi har, og få stort set den samme effekt?
Det kunne jeg så ikke komme igennem med, men det gjorde så, at det bedre kunne betale sig at arbejde.
Så vi gik jo med i kompromiset, for sådan er politik jo også.
Men vi prøvede faktisk på at holde kompleksiteten ude, da vi lavede den skattereform sidste gang, men det lykkedes jo så desværre ikke.
Det er jo måske så mig, der er for dårlig, men jeg har faktisk kæmpet for at prøve på at få nogle af de her ting væk, også tidligere.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Jeg er helt enig i, at vi skal af med de gakkede afgifter.
Nu er vi jo selvfølgelig godt 2 år inde i en valgperiode, men før det havde vi altså en valgperiode med en VLAK-regering, hvor DF var støtteparti.
Hvorfor fjernede man ikke de her gakkede afgifter i de 3-4 år, hvor man havde muligheden for det?
Jeg må gå ud fra, at DF havde en rimelig god indgang til at snakke med dem.
Hvem var det?
Hvorfor ville regeringen ikke slette de her gakkede afgifter?
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-15:
Det er bestemt ikke det, vi ønsker.
Vi ønsker – og så kan jeg så fortsætte der, hvor jeg nåede til sidst – at provenuet rammer det, vi i arbejdsgruppens kommissorium også har pindet ud er der, det skal ligge.
Det var det, der lå i finanslovsaftalen, og så vidt jeg husker, var det 1 mia. kr. – der bliver nikket – som vi skulle finde til at finansiere vores finanslov i 2020.
Hvis det så viser sig, når arbejdsgruppen vender tilbage, at provenuet bliver væsentlig højere, fordi værdigrundlaget også er ændret, har vi for mig at se et andet grundlag, og så har hele rammen omkring den aftale egentlig skubbet sig.
Så arbejdsgruppens opgave er bl.a. at finde et grundlag, der rammer det provenu.
Så der er to ting: Der er satsen, og der er vurderingen, og de to ting skal passe sammen, så vi rammer 1 mia. kr.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-15:
Jeg tror, vi rammer lidt forbi hinanden, om ikke andet i hvert fald i det, der er målet med det.
For jeg anerkender, at der er nedsat en arbejdsgruppe for at lave mere forudsigelige vurderinger, og det er jo en god ting, men det, jeg hører arbejdsgruppen skal, er jo at finde ud af, hvad provenuet skal ramme, ud fra det, man har aftalt i finansloven.
Det er den, der er 1 mia. kr. for høj efter min mening, for der har man jo ikke taget højde for, at man tidligere har fjernet det her formueskattecirkulære, som pludselig gav de her høje og uforudsigelige vurderinger.
Så det, Radikale får ud af den arbejdsgruppe, er jo 1 mia. kr. mere i generationsskiftebeskatning end det, man egentlig sagde til virksomhedsejerne tilbage under Benny Engelbrecht som skatteminister.
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-15:
Ja, det er rigtigt, og det var, fordi vi skulle finde 1 mia. kr.
Altså, vi var jo i gang med at finde fælles finansieringsforslag til vores finanslov, som vi skulle lave sammen med regeringen og de øvrige støttepartier.
Så igen: Det er jo nok et holdningsspørgsmål.
Det var der, vi fandt pengene.
Rune Lund (EL), 2021-04-15:
Tak for det.
Grundlæggende forekommer det forslag, som vi diskuterer nu, jo fuldkommen urimeligt.
En lønmodtager, som arver et sommerhus, skal betale 15 pct. i arveskat af beløb over bundgrænsen, men arvingen til ECCO eller Danfoss skulle så betale 5 pct. i arveskat.
Det er en form for rigmandspolitik, som man normalt kun ser i USA og heldigvis sjældent i Danmark, og godt, at denne skattelettelse blev rullet tilbage.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-15:
Venstre foreslår med det her beslutningsforslag, at vi tilbageruller tredoblingen af skatten på generationsskifte i familieejede virksomheder.
Det er også en del af det finanslovsforslag, som vi i Det Konservative Folkeparti fremlagde, og derfor kan vi også godt støtte beslutningsforslaget.
Forslaget er jo en konsekvens af, at den nuværende regering desværre som noget af det allerførste forhøjede afgiften ved generationsskifte for familieejede virksomheder fra 5 til 15 pct. med virkning fra 2020, og det ønsker vi naturligvis at tilbagerulle.
De familieejede virksomheder beskæftiger seks ud af ti privatansatte i Danmark og står for mere end 70 pct. af den danske eksport, og de er afgørende for dansk velstand og velfærd.
Der er tale om både store virksomheder og helt små, lokale virksomheder som f.eks. købmænd, små håndværksvirksomheder og små landbrug og mange andre små virksomheder, som nu på grund af regeringens skattestigning kan se frem til nogle meget store regninger ved generationsskifte, og det er store regninger, der rammer nogle af virksomhederne.
Det er ikke usædvanligt, at en familieejet virksomhed, der skal gå i arv, nu skal betale en millionregning, selv om virksomhedens værdi egentlig er ganske lille, og det synes vi er ude af proportioner og har konsekvenser for virksomhedernes mulighed for at skabe arbejdspladser og vækst.
Det synes vi ikke er den rigtige måde at behandle vores familieejede virksomheder på, og vi stemmer derfor for beslutningsforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Den her generationsbeskatning er dybt skadelig for Danmark.
Så kort kan det siges.
En af grundstenene i Danmarks historie og for vores succes er familieejede virksomheder, og når man behandler dem på den her måde, kan det alene betragtes som et udtryk for, at man ikke har respekt for det historiske aspekt og for, hvad der har gjort Danmark godt og stort.
Det rykker desværre Danmark i en retning, hvor staten spiller en større rolle, og hvor store kapitalforeninger, pensionsordninger og andre kommer til at spille en endnu større rolle i stedet for de her familievirksomheder.
Det er en udvikling, vi absolut ikke bryder os om i Nye Borgerlige, og derfor kan vi støtte et forslag om at sænke generationsbeskatningen.
Men vi mener også, at vi skal gå skridtet videre.
Jeg håber, at når flertallet engang skifter, og det håber jeg snart at det gør, kan det være et fælles borgerligt projekt at få den her skat fjernet og få den fjernet helt, således at man ikke kan snakke om at tilbagerulle den – altså at man polemisk og retorisk kan sige, at man tilbageruller skattelettelser eller alt muligt andet.
For nej, hvis man så vil indføre en arveskat eller generationsskat, skal man indføre en ny skat på familievirksomhederne – og det skal man så stå ved at man gør.
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-15:
Så vidt jeg husker, var det sådan, da vi lavede aftalen, at vi lavede et ekstremt håndholdt kommissorium til den her arbejdsgruppe, som jeg taler om.
I det kommissorium er det bl.a. fremført, at vi rigtig gerne vil have nogle objektive kriterier for en værdiansættelse.
Jeg håber, at det kan lade sig gøre.
Jeg er meget spændt på, om det ønske imødekommes, eller om det rent faktisk viser sig, at det er svært at lave noget, der er objektivt, i den her sammenhæng.
Det må vi se på.
Derudover er der jo et provenu, vi skal ramme, og som også var det, der stod i arbejdsgruppens kommissorium.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Venstre ikke vil hoppe med på den borgerlige vogn i det her og så sige, at verdens højeste skattetryk kan vi ikke blive ved med at have.
Og derfor vil jeg spørge, om Venstre vil støtte Nye Borgerlige og Konservative, når vi snart fremsætter et beslutningsforslag om fuldstændig at afskaffe den her afgift, ikke kun generationsskifteafgiften, men også arveafgiften, altså et clean cut, så vi ikke igen står med nogle socialister, som bare drejer på knappen, men så vi fjerner den, således at de skal indføre en ny skat, hvis de mener, at de vil gøre det her.
Og inden man nu siger, at det bliver alt for dyrt, så vil jeg lige pointere, at det kun koster 3,7 mia. kr.; det vil sige, at det er 0,3 pct. af kagen.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Jeg mener sådan set, at jeg er på den borgerlige vogn.
Jeg står her med et beslutningsforslag om at sænke skatten på generationsskifte for familieejede virksomheder, og det mener jeg sådan set er en borgerlig sag.
Så er jeg godt klar over, at både Nye Borgerlige og Konservative ønsker at gå endnu videre, men vi kan ikke finansiere det i vores finanslovsforslag, og derfor kommer vi med det, vi kan finansiere.
Jeg er glad for den opbakning, vi har fået – det har jeg også glemt at sige, det må I undskylde.
Tak for opbakningen til De Konservative, til Nye Borgerlige, til Dansk Folkeparti, altså for at ville bakke op om det her, men vi kan ikke skaffe finansiering til mere.
Vi er et ansvarligt økonomisk parti, så derfor skal vi finde finansiering til alt det, vi foreslår, og alt det, vi støtter.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Finansieringen til at afskaffe både arveafgiften og generationsskifteafgiften koster 3,7 mia. kr.
Det er det, vi giver om året til Danmarks Radio.
Så vi kan vælge at privatisere Danmarks Radio, og vi får endda nogle penge ind på det, eller vi kan vælge at fjerne arveafgiften og generationsskifteafgiften – noget, som er dybt skadeligt, ligesom Venstre siger, for de familieejede.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Venstre støtter de familieejede virksomheder, og det er derfor, at vi har fremsat det her forslag.
Vi støtter op om, at vi skal have familieejede virksomheder, der sikrer vækst, velstand og arbejdspladser i Danmark.
Og det er så inderligt vores ønske, at vi kan skabe mere vækst og velstand i Danmark, så jeg kan ikke se den store problematik, som ordføreren prøver på at tegne her.
Jeg mener sådan set, at det, vi prøver på, er at skabe en fornuftig fremtid for Danmark og en mulighed for, at vi fortsat kan have de her mange arbejdspladser, 850.000, i private familieejede virksomheder.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-15:
Tak for det.
Jeg vil bare lige følge lidt op på det her, for vi havde jo under VLAK-regeringen et regeringsgrundlag, hvor det var en målsætning, at vi frem mod 2025 helt afskaffede arveafgiften.
Er Venstre ikke længere enig i det?
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Nej, men det, der står helt klart for mig, er, at vi kan bruge de her penge – altså 1 mia. kr. om året i skattelettelser til de mest velhavende – langt mere fornuftigt og langt mere rimeligt, fordi vi investerer i det, der betyder noget for de fleste mennesker, og som også har kæmpe betydning for virksomhederne; det har jo kæmpe betydning for virksomhedernes rammevilkår.
Altså, vi investerer i uddannelse, i opkvalificering, i børn og unge, vi investerer i arbejdspladser, og vi investerer i kernevelfærd.
Det vil have langt større betydning for vores sammenhængskraft og for vores samfund, end hvis vi giver skæve skattelettelser til dem, der er de allermest velhavende i samfundet.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Faktisk er der en del af de her virksomheder, der kan opleve en skat på over 50 pct., når man medregner, at de først skal tage pengene ud af virksomheden og betale skat af det for derefter at betale generationsskifteskatten.
Det er en ret høj beskatning, de reelt set oplever, i forhold til at det bare er den næste generation, der skal overtage virksomheden og egentlig skal køre den videre.
Det lyder jo, som om Socialdemokraterne bare er imod ejerformen familieejede virksomheder.
Hvorfor er det så stort et problem for Socialdemokraterne, at der findes familieejede virksomheder i Danmark?
Skal alting være ejet af udenlandske kapitalfonde eller af staten?
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Nej, og Socialdemokratiet har intet udestående med familieejede virksomheder.
Bl.a. også i forbindelse med lovforslaget, da vi gennemførte en hævelse af bo- og gaveafgiften fra 5-15 pct., indførte vi et sælgerpantebrev, eksempelvis i landbruget, som har kæmpe betydning for, at man kan lave et generationsskifte, og som landbrugets organisationer også selv anbefalede.
I lovforslaget her nævner Venstre selv landdistrikterne, og det er da utroligt, at Venstre så også vil fastholde eksempelvis det, vi har finansieret med vores tilbagerulning her, som er, at vi har afviklet jeres omprioriteringsbidrag og dermed altså også gjort det muligt, at man i landdistrikterne kan lave udvikling på uddannelser.
Så jeg vil gerne bede om, forslagsstillerne også ser lovforslaget her i den sammenhæng.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Det er nærmest grænsende til det uforskammede at stå og sige, at man skaber arbejdspladser med en skat, man har pålagt, som trækker arbejdspladser ud.
Der er jo ingen sammenhæng i det.
Det her er en generationsafgift på virksomheder, og hvis de mennesker skal arve, bliver de stadig væk pålagt en arveafgift.
Til hele den der forestilling om, at man giver det til de mennesker, vil jeg sige, at det jo er til virksomhederne.
Så kan ordføreren ikke bekræfte, selv om man nu to eller tre gange har sagt, at han ikke vil give det til dem, der er rige, at det her er noget, der præcist og specifikt er møntet på virksomheder
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
Virksomhedernes rammevilkår er jo langt mere og andet end skat, og det at skabe arbejdspladser er eksempelvis også, at vi som samfund, som fællesskab investerer i uddannelse og i opkvalificering, at vi investerer i velfærd, og det er det, vi har brugt pengene fra den her skæve skattelettelse til.
Jeg kan ikke forstå andet, end at det også må gøre indtryk på ordføreren for Nye Borgerlige, at OECD, Produktivitetsrådet og Det Økonomiske Råd konkluderer, at den skæve skattelettelse, som VLAK-regeringen gennemførte, og som Venstre nu ønsker at gentage, har medført forringet produktivitet, lavere indtjening i dansk erhvervsliv.
Det må da gøre indtryk.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-15:
Det grænser simpelt hen snart til Komiske Ali.
Det her er en dybt, dybt skadelig skat, og lande som Norge, Sverige, Østrig og Schweiz har helt afskaffet det her, og det har de gjort, fordi den her skat på ingen måde giver mening.
Den skader produktivitet, og den skaber et sort marked for folk, der prøver på at flytte penge over på en ufin måde, og samtidig skader den dansk erhvervsliv.
Der er intet positivt ved den her skat overhovedet.
Men den her regering har jo ikke gjort andet end at trække folk ud af beskæftigelsen, så i forhold til hele forestillingen om, at man har hævet beskæftigelsen, at man har investeret i beskæftigelse, vil jeg spørge: Hvornår ser vi så det?
Indtil videre har vi kun nøgletal, der viser, at man i den her regering har trukket folk ud af beskæftigelse.
Troels Ravn (S), 2021-04-15:
I virkeligheden har den her skattelettelse, som Venstre og Nye Borgerlige vil rulle tilbage, medført en skæv skattelettelse til de allermest velhavende i vores samfund, og nu har vi rullet den tilbage, og vi bruger pengene på det, der styrker vores fællesskab: Uddannelse, generel velfærd, opkvalificering, alt det, som vores virksomheder også efterspørger.
Og der, hvor jeg kommer fra, har man virkelig kunnet mærke eksempelvis omprioriteringsbidraget, fordi det har betydet millionbesparelser på vores skoler og på vores uddannelsesinstitutioner, men det er slut nu, og det er også noget, der betyder noget for vores virksomheder.
Carl Valentin (SF), 2021-04-15:
Mange tak.
SF var med til at hæve den omtalte skat på generationsskifte i familieejede virksomheder.
Det gjorde vi som en del af finansloven i 2020.
Skatten på generationsskifte i familieejede virksomheder blev på det tidspunkt bragt tilbage på niveau med den almindelige arveskat.
I det forslag her er der et finansieringsbehov på ca. 1 mia. kr., hvis det bliver tilbagerullet, og forslaget er pilskævt og ren overklassepolitik, og det er på ingen måde noget, som vi fra SF's side kan støtte.
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-15:
Altså, godt nok er jeg sproglig student, men det kan selv jeg regne ud nok er sådan, det forholder sig.
Louise Schack Elholm (V), 2021-04-15:
Omkostningscirkulæret blev jo fjernet i 2015 af den daværende skatteminister, Benny Engelbrecht, dengang der var en SR-regering.
Vil den radikale ordfører, fru Kathrine Olldag, medgive, at det gav et øget provenu, at man ændrede værdiansættelsen, altså sådan at man fik en højere værdiansættelse?
Det kan godt være, at du ikke ændrer på satsen, men når du øger værdiansættelsen og det er den samme sats, bliver beløbet, man betaler, større.
Vil ordføreren medgive det?