runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2018-05-15:
Jeg har ikke tænkt mig at trække alle ordførerne igennem mange spørgsmål, men jeg vil sige i forhold til det med korruption: Nej, der står i vores forslag, at det kan være en uformel noget for noget-økonomi, og det kan antage karakter af korruption.
Det er virkelig stramme ord, helt enig, men det er netop det, vi skal have gjort op med.
For jeg mener ikke, at det er tilfældigt, at vi også i de her år får endnu mere at vide ude fra verden udenfor, i forhold til om vi nu også opfører os ordentligt.
For vi åbner Borgen, vi laver gennemsigtighed, alle kan følge med, vi livestreamer, alt bliver tilgængeligt, vi vil måske bruge nye lokaler herinde til at invitere borgerne endnu mere ind.
Og her vil jeg så bare mane til besindighed og sige, at hvis vi laver et register over de gaver, vi får, så er det jo bare det.
Der kan være noget bureaukrati i det, og der skal vi finde en god løsning, ellers skal vi ikke gøre det, for det skal heller ikke drukne i bureakrati.
Men at få offentliggjort, hvad der er af gaver, vil da give et retvisende billede af, hvor meget det er, og hvordan det forholder sig.
Vi har et hvervsregister, og der er nogle, der ikke ønsker at deltage i det.
Det skaber utrolig stor mistillid, at nogle ikke ønsker det, selv om deres grunde faktisk kan være ganske glimrende.
Vi skal bare gå i samme retning.
Altså, hvordan kan det være, at man ikke bare kan fremlægge, hvilke gaver man får?
Så ville andre også kunne forstå omfanget af det, for jeg må ærlig talt sige, at jeg er ret sikker på, at der forekommer rigtig store gaveydelser frem og tilbage mellem politikere og andre.
Det er ikke sikkert, det er forkert, at det er sådan, men det tror jeg der gør.
Karen Ellemann (V), 2018-05-15:
Alternativet foreslår her, at alle politikere forpligtes til offentlig registrering af gaver over 1.000 kr., og et decideret forbud mod at modtage gaver til en værdi af mere end 5.000 kr.
Og lad mig starte med at slå fast, at Venstre faktisk er helt enig i, at gaver naturligvis ikke skal kunne rykke en politisk dagsorden eller på nogen måde skal kunne få folkevalgte til at tilgodese særlige grupper eller særlige interesser.
Heldigvis, og det har flere ordførere også været inde på, er Danmark et af verdens mindst korrupte lande.
Det var også derfor, at vi sidste år reviderede loven om privatøkonomisk støtte til politiske partier, hvilket netop har betydet, at vi har fået mere åbenhed om privat støtte til de politiske partier.
Og vi har i den sammenhæng jo også allerede regler for modtagelse af gaver.
Der findes et hvervregister for folketingspolitikere, hvor man kan registrere gaver for over 3.000 kr., og det ser jeg sådan set ikke noget behov for at ændre.
Jeg må sige, at beslutningsforslaget måske har sådan lidt en snert af mistillid over sig, en mistillid, som jeg helt ærligt synes er både ærgerlig og egentlig også ret ubegrundet.
For jeg stoler på, at de folkevalgte politikere, lige meget om det er på nationalt niveau, på regionalt niveau eller på kommunalt niveau, generelt varetager deres vælgeres interesser, og at man agerer ud fra sin politiske overbevisning.
For gør man ikke det, er der en rimelig stor sandsynlighed for, at man så i hvert fald ikke bliver genvalgt.
I Venstre mener vi ikke, vi skal bruge tid på at vedtage virkningsløse eller unødvendige forslag.
Det er vigtigt, at vi i et land som Danmark har åbenhed, men vi skal altså her passe på, at vi ikke indfører en overdreven bureaukratisk løsning og en kontrol af problemer, som ikke findes.
Det tror jeg har den risiko i sig, at det vil kunne virke helt modsat.
Og på den baggrund støtter Venstre ikke det her beslutningsforslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-05-15:
Det er i hvert fald en anden diskussion, nemlig om lønforhold osv., som andre må tage.
Den vil jeg ikke blande mig i.
Jeg henholder mig bare til, at vi både har kriminallovgivning og regnskabslovgivning i forhold til ligning, som tager hånd om de her ting.
Vi er et meget gennemreguleret land, vil jeg sige til hr. René Gade.
Det er jo ikke sådan, at vi bor i et uland, hvad angår digitale indberetninger.
Det, man foreslår med det her, er, at vi skal have endnu en indberetning for gaver, som man modtager fra – som der står i beslutningsforslagets bemærkninger – »private virksomheder eller enkeltpersoner i tilknytning til deres politiske hverv«.
Forslagsstillerne nævner ikke fonde eller fagforeninger eller andre foreninger eller alt muligt andet.
Altså, skulle man ikke prøve at undersøge de her ting, før man rejser debatten her i Folketinget.
Jeg har indtryk af, at det er noget, man mest har gjort, fordi der har været en del i pressen om ishockeybilletter.
René Gade (ALT), 2018-05-15:
Vi behøver ikke blive enige.
Det kan være en frokost, det kan være lobbyarbejde.
Jeg oplever da tit som gammel sælger, at det præcis er sådan, man skaber en god dialog, en god kontakt.
Der behøver slet ikke være noget galt med det overhovedet.
Men det handler om at vide, hvordan det foregår, hvem der mødes med hvem, om det er et lobbyregister eller et fondsregister, og hvor betalingen bliver givet, eller om at kunne se, hvem man får små, ubetydelige gaver af i ny og næ.
Der er slet ikke noget forgjort i det.
For min skyld kunne Folketingets politikere fra i dag – og det er så på egne vegne, det er ikke partiet, der siger det – få dobbelt løn, det synes jeg da i den grad vi har fortjent.
Det har ikke noget at gøre med, at vi skal gå i små sko.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-05-15:
Jeg bliver også somme tider – det er da ikke nogen hemmelighed – inviteret til nogle fodboldkampe mellem FCK og Brøndby, men hvad hjælper det, når jeg holder med VB?
Man må jo bare lære at sige nej, hvis man ikke vil med.
Jeg synes faktisk, at vi i dag har oplevet det sådan relativt fint.
Justitsministeren står heroppe og siger, at han gerne vil til ishockey.
Det er jo en fri sag, bare man sørger for, at man overholder den regel, vi har, om vores skatteindberetninger.
Jeg synes jo, at man skal overholde loven, og vi har altså værnsregler i straffeloven og også i ligningsloven i forhold til alle de her gaver.
Jeg ved ikke, hvor dyre tingene er, og hvor Alternativet har tallene fra for deres formodninger.
Jeg synes bare, at når man kommer herned med et beslutningsforslag, skulle man måske prøve at undersøge det lidt før – det er jo ikke, fordi der er den helt store beskrivelse af jeres beslutningsforslag; der er otte linjer eller sådan et eller andet – og jeg tror altså ikke på, at omfanget er så stort.
Så tror jeg faktisk, at Transparency International og andre, som sidder og kigger os over skulderen, ville have fundet det i løbet af de mange år, hvor de har undersøgt korruptionskulturer i parlamenter rundtomkring i hele verden.
René Gade (ALT), 2018-05-15:
Det er ikke nødvendigvis forkert, men så kan vi få en debat om, hvor meget det er.
Ordføreren virker ikke til at vide, hvor mange gaver der bliver givet til over 5.000 kr. eller over 1.000 kr.
Det, jeg kan love, er, at det gør jeg heller ikke.
Det kan være, det er meget, meget få, men jeg mener, det er væsentligt at få et overblik, ikke mindst her i Folketinget, men også udeomkring i landet.
Det er derfor, vi har sagt folkevalgte.
Hvis vi har retningslinjer for det, der i dag er så klare, som de skal være, jamen så er det bare godt. Det er bare meget svært for mig at se, at det ikke kunne være fornuftigt at få et overblik – ligesom når vi har talt om et register over, hvad fonde giver penge til.
Der er heller ikke altid fuld opbakning til det.
Der er heller ikke altid fuld opbakning til, at man skal kunne se, hvor støttemidlerne til partierne fra donorer kommer fra.
Vi har selv oplevet i Alternativet, at hold da op, det kan godt nok give bagslag, hvis der ikke er styr på, hvor de midler kommer fra.
Jeg kan simpelt hen ikke se, at åbenheden vil skade.
Jeg ville være helt villig til i et arbejde at finde ud af, at det her er for bureaukratisk, det giver ingen mening, folk havde ret, der er slet ikke nogen gavedonationer.
Men jeg kan ikke forstå, hvorfor billetter, koncerter, whatever, som man som folketingspolitiker bliver tilbudt – jeg har selv et par eksempler, som jeg vil komme med – ikke må blive blotlagt; hvorfor det ikke bare må være gennemsigtigt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2018-05-15:
Så kan man altid diskutere, hvad der er ubetydeligt, og hvad der ikke er, og det vil jeg da gerne være med til at tage en principiel diskussion om.
Men det, som Alternativet lægger op til, er jo, at vi simpelt hen skal lave et forbud mod gaver til en værdi af over 5.000 kr. Det kunne da være rart at vide, om Alternativet har nogle tal på, hvor mange politikere der modtager gaver til en værdi af over 5.000 kr. Nu ved jeg godt, at jeg bare er løjtnant, men jeg har været herinde i 14 år, og jeg kan ikke mindes, at jeg har fået noget.
Jeg har fået to flasker rødvin og sådan noget, men 5.000 kr. er saftsuseme mange penge.
Jeg tror ikke på, at det er noget, der er et sådan særlig omfangsrigt fænomen.
Det er jo også sådan, at vi som folkevalgte har hvervregisteret, så vi kan indberette de ting, vi får, og hvis vi får gaver, kan vi ligesom alle mulige andre her i landet få dem beskattet, selvangive dem som indkomst, hvis det er gaver til en værdi af over 3.000 kr.
Det ville jeg da mene var helt naturligt, for ellers er der sådan set tale om skatteunddragelse, altså hvis man ikke indberetter gaver, man har fået til en værdi over det, i form af embedsrelaterede eller arbejdsmæssige gaver fra arbejdsgivere eller andre.
Så jeg synes lidt, at man med det her beslutningsforslag prøver at sparke en åben dør ind.
Det er sådan lidt det, vi kalder et feel good-forslag.
Altså, Alternativet vil gerne påberåbe sig, at de er lidt bedre end os andre i forhold til at se på den her udfordring, og al ære og respekt for det – det har vi ikke noget imod at diskutere – men jeg tror bare ikke på, at der er så forfærdelig meget at komme efter i forhold til de her ting.
Jeg synes også, det er lidt ærgerligt, at ordet korruption fremgår så mange gange.
Når man kigger på alle de opgørelser, der er blevet lavet igennem de sidste 20-25 år af Transparency International, kan man se, at Danmark har ligget i en ubestridt toptre i alle målinger.
Vi er det mindst korrupte land i hele verden, og det skal vi blive ved med at være.
Derfor har vi også de værnsregler, vi har.
Vi har en straffelov, som justitsministeren jo redegjorde for, hvor der selvfølgelig også står, at vi som politikere og folkevalgte ikke må modtage de her typer af gaver.
Det er der regler for.
Der er også en skattelovgivning, hvorefter de skal registreres, hvis de overstiger en vis værdi.
Og så har vi også et hvervregister, som vi som folkevalgte skriver vores ting ind i.
Det er der så nogle der vælger ikke at gøre, og dem må man så tage diskussionen med, men det er jo så en anden side af sagen. I hvert fald er det efter vores optik en åben dør, man prøver at sparke ind.
Nu noterede jeg mig også, at hr. René Gade fra Alternativet selv sagde, at han havde en formodning om, at det var ret omfattende.
Altså, det er da alligevel noget af en påstand.
Hr. René Gade er i hvert fald velkommen til at komme op og se på mit kontor.
Men det er ikke noget, der flytter noget i den her henseende.
Så vi afviser forslaget fra Alternativet.
Christine Antorini (S), 2018-05-15:
Og det er derfor, jeg lige holder fast i worst case og derfor også det, som Alternativet skriver, om, at det kunne medføre en antagelse af korruption.
Vi har klokkeklare regler her i landet for, hvad der er sanktionen, hvis der er kommission indblandet.
Og det synes jeg at justitsministeren gjorde rede for, og det synes jeg egentlig vi skal minde hinanden om.
Det her er et land, hvor man bliver straffet, hvis der er korruption.
Og vi ser heldigvis ikke i Danmark det, man også ser andre steder.
Jeg ved godt, at det ikke er det, som Alternativet vil med det.
Men ved at rejse det på den her måde giver det alligevel et skær af, at sådan noget foregår.
Der synes jeg altså regelsættet er rigtig fint i Danmark.
Og det er så grunden til, at vi ikke kan støtte Alternativets forslag.
René Gade (ALT), 2018-05-15:
Det er vi også godt tilfredse med, men vi prikker alligevel til det, for når vi taler om gaver til politikere, må jeg bare igen spørge også denne ordfører: Jamen skal politikere overhovedet have gaver?
Jeg har selv været i mange private virksomheder, hvor jeg overhovedet ikke skænkede det en tanke, hvis jeg tog imod en dyr frokost eller fik et lækkert lift eller en flot gave.
Men her tænker jeg over det hver eneste gang.
Og det er måske bare, fordi man går i for små sko selv.
Det kan godt være, at både ministeren og ordføreren har en forestilling om, at man ikke skal ilte den her diskussion om, at politikerne er sådan og sådan.
Det er da trist, at det er sådan nogle små – i mine øjne lidt åndssvage – ting, der koster så meget.
Christine Antorini (S), 2018-05-15:
Og dem håber jeg Alternativet tager med sig og overvejer, for jeg hørte det som et reelt ønske om at sige, at intentionen kan være god nok, men at virkelighedens udøvelse ville måske fremme noget andet. Vi kan tage diskussionen omkring hvervsregisteret, og det afspejler jo også, at der er forskellige politiske holdninger.
I S går vi ind i det og offentliggør det, og så er der partier, der har nogle andre holdninger.
Det vigtigste er, at vi finder nogle rammer om alt det, der har med partistøtte og offentlighed osv. at gøre, hvor alle partier forhåbentlig kan se sig selv i det, selv om man ikke fik det hele.
Og det har der faktisk være grundige diskussioner om, hvorfor det her forslag heller ikke er nødvendigt, altså i forhold til den diskussion, vi havde sidste år, der handlede om partistøttens størrelse og offentlighed omkring det.
René Gade (ALT), 2018-05-15:
Ud over at vi vil gøre ordningen landsdækkende, altså at reglerne for gaver også skal gælde kommunalpolitikere og regionalpolitikere, så er den primære forskel her jo, at vi tager den grænse, der i dag hedder 3.000 kr., for, hvornår det skal offentliggøres, og sætter den ned til 1.000 kr.
Og så siger vi, at når det er gaver for over 5.000 kr., må man slet ikke modtage dem, medmindre der er en minister, der står i et smukt land og simpelt hen ellers ikke kan komme ud af en situation, hvor ministeren får et eller andet overrakt, og som vedkommende så modtager på Danmarks vegne.
Alle er glade, og så finder man ud af, hvordan det skal håndteres, når man kommer hjem.
Så altså, i bund og grund er det her beslutningsforslag forhåbentlig bare en forbedring af det, vi allerede har, altså at vi sænker grænsen for, hvornår det skal offentliggøres, fra 3.000 kr. til 1.000 kr., og at vi siger, at hvis det er 5.000 kr., skal der godt nok være en særlig hjemmel af en eller anden art, hvis det skal tillades.
Så i bund og grund synes jeg bare, det er en forbedring.
Der bliver talt lidt om populisme – ikke af ordføreren med det ord, men af flere, der undrer sig over, hvorfor man egentlig vil det her – og om at tale ned.
Nej, slet ikke, vi vil egentlig bare gøre det sådan, at folk kan være pavestolte, som vi plejer at sige, og at hver gang man går forbi en politiker på gaden, kipper man med hatten på tværs af partifarve og siger: Hold da op!
Det er sådan, det skal være.
Det er det, vi vil med forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-15:
Jeg må sige, at det havde jeg ikke forventet fra fru Christina Egelund.
Det er jo fair nok at være uenig i et forslag, men at begynde at sige, at det er, fordi man er blevet inspireret af konspirationsteorier på nettet, synes jeg simpelt hen er så usagligt, specielt når det er et beslutningsforslag, der har elementer i sig fra regeringens eget udvalg om cirkulær økonomi, fra Ingeniørforeningen, IDA, fra forbrugernes vagthund, Forbrugerrådet Tænk og mange andre, som er inspireret af, hvad vores nabolande og lande, vi sammenligner os med, gør.
Det er simpelt hen useriøst at diskutere på den måde.
Så kan man sige, at man er imod det, fordi ja, det pålægger erhvervslivet nogle ekstra byrder.
Vi synes bare ikke i dag, at balancen er til stede i forhold til det, som er rettigheder og forpligtelser i forhold til erhvervslivet, og det, der er rettigheder og forpligtelser i forhold til forbrugerne, og vi synes, at det er absurd at have en reklamationsperiode på 2 år, når det kommer til produkter som eksempelvis hårde hvidevarer, køleskabe osv.
Det var mere en kommentar, men jeg synes faktisk ikke, at det er klædeligt, og jeg er lidt overrasket.
Josephine Fock (ALT), 2018-05-15:
Tak for det.
Det er jo andenbehandlingen af databeskyttelsesloven, som vi har brugt rigtig, rigtig meget tid på i Retsudvalget.
Vi har stillet rigtig, rigtig mange spørgsmål, og der har været to udeståender her på det sidste.
Det andet udestående, der har været,
er, hvornår det så er, man vil orientere borgerne om, at man bruger deres oplysninger til noget andet end det, de er indsamlet til.
Med hensyn til det første, hvor vi jo normalt har haft en lovbehandling, når ministre ønsker at bruge oplysninger til andet, end de er indsamlet til, er der nu blevet indgået en aftale mellem regeringen og Socialdemokratiet om, at det skal igennem to udvalgsbehandlinger.
Det skal igennem Retsudvalget, og så skal det igennem det pågældende fagudvalg.
Og hvis et af de to udvalg siger nej til det, er ministeren forpligtet til at følge det nej.
Der har vi fået et svar om, at det er juridisk forpligtende, og derfor slår vi os til tåls med den model.
Men jeg vil også sige, at det er en hel nyskabelse, at vi nu ikke skal diskutere tingene her i Folketinget, men at man laver en ordning, hvor man har to udvalg, som hver især skal drøfte de pågældende ting.
Vi har forsøgt at få det skrevet ind i loven, men det ønsker regeringen ikke.
Vi er positive over for den aftale, der er lavet, men vil selvfølgelig holde øje med den nyskabelse.
Det andet, som fortsat er meget, meget kritisabelt, er, at man, hvis man indsamler oplysninger om borgerne, stadig ikke vil orientere dem, hvis man bruger oplysningerne til profilering af borgerne.
Og profilering af borgerne betyder jo, at man analyserer eller vil forudsige ting og sager vedrørende de her borgere, hvis man sammenstiller forskellige oplysninger, f.eks. ens beskæftigelse, interesser, geografisk bosted osv.
Og det vil altså sige, at vi nu kan indsamle oplysninger om borgerne uden at orientere dem om, at vi bruger oplysningerne til noget andet.
Regeringen har været med til at lave et ændringsforslag, så nu skal vi trods alt orientere borgerne, når det er i kontroløjemed, men vi skal altså ikke orientere borgerne, hvis vi vil bruge oplysningerne til at profilere dem, som det hedder.
Og vi er stærkt, stærkt kritiske over for det og har meget, meget svært ved at forstå, hvorfor man ikke vil orientere borgerne.
Vi synes, det er helt grundlæggende i et demokrati, at der skal være gennemsigtighed med de ting, de offentlige myndigheder gør, og i sidste instans er jeg alvorligt bange for, at borgernes tillid til systemet vil blive svækket.
Så det håber jeg meget at partierne vil.
Derudover vil vi gerne have taget L 68 tilbage til udvalgsbehandling her imellem anden og tredje behandling.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-15:
Jeg vil først og fremmest gerne sige tak til fru Dorthe Ullemose for den positive tilgang, som jeg egentlig hører hende give udtryk for.
Det er rigtigt, at man i Frankrig har indført en lovgivning, hvor man siger, at forbrugerne som minimum skal have oplyst, hvor længe et produkt forventes at kunne holde, og hvor længe der vil være reservedele til rådighed, og så kan de jo selv beslutte sig ud fra det.
Jeg har fået henvendelser fra bl.a. Dansk Erhverv, der er meget kritiske over for det her, men jeg savner så måske, at de spiller sig på banen og siger: Vi kan egentlig godt se, at det er noget sjusk at smide gode produkter ud, fordi man ikke kan få en eller anden lillebitte dims til dem.
Det var egentlig mest en kommentar.
Jeg vil rigtig gerne arbejde videre med det i udvalget.
Det kunne jo være, at der er enkeltelementer i det her, som vi kan finde fælles fodslag om.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-05-15:
Ordføreren må gerne hænge mig op på en masse ting – jeg er her for det samme.
Men jeg vil bare sige, at ordføreren også bliver nødt til at respektere, at vi også ser det som en del af en anden større aftale og umiddelbart er positive over for det.
Og når der bliver sagt, at alle mulige organisationer er for det, så tror jeg også, det er let at finde nogle organisationer, som kunne være imod noget af det her – det tror jeg er alt efter, hvor man lægger snittet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-15:
Jeg er ked af at hænge hr. Lars Aslan Rasmussen op på det, men det er bare en lille smule frustrerende, når man fremsætter beslutningsforslag, der er gennemarbejdede, og som fagorganisationer her været inde over, at høre, at det gør man på et andet tidspunkt, eller at man selv har gang i noget arbejde.
Altså, det er også en lille smule utilfredsstillende at være opposition på den måde, hvor det at finde fælles fodslag omkring sådan nogle forslag jo også kan bære ind, når regeringsmagten forhåbentlig skifter, så vi ligesom lover hinanden, at det her er noget, vi vil gøre noget ved. Derfor vil jeg bare spørge igen: Ud af de fire forslag er det her ene forslag om at forlænge reklamationsretten til henholdsvis 3 og 5 år afhængig af produkt noget, som Socialdemokratiet i dag kan sige ja til, det vil man gerne, men man stemmer ikke for beslutningsforslaget?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2018-05-15:
Jeg beklager, hvis vi stemmer imod nogle gange, men det gør sig altså også gældende den modsatte vej.
Ja, der er meget af det, som vi synes er rigtig positivt, men som jeg tror jeg sagde, indgår det også i noget cirkulær økonomi, og i noget andet, som vi også har diskuteret med nogle af vores erhvervsordførere, så derfor ser vi gerne, at det bliver behandlet mere der.
Men som sagt er der meget af det, som vi synes er fornuftigt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-05-15:
Det er jo ved at blive lidt en tradition her i Folketinget, at Socialdemokratiet siger en masse i hvert fald delvis pæne ting om forslag, vi fremsætter, og så ikke vil stemme for dem.
Jeg ved godt, at det er sådan et princip, Socialdemokratiet har, nemlig at man ikke vil stemme for nogle af vores – centrum-venstres – beslutningsforslag.
Men jeg vil gerne strække mig rigtig langt for at komme socialdemokraterne i møde.
Jeg har måske tidligere hørt, at Socialdemokratiet ikke var så glad for det første forslag, altså det om et forbud mod bevidst at designe produkter med planlagt forældelse, og der vil jeg faktisk gerne komme partiet i møde, for det er egentlig et forslag, der hører bedre hjemme på EU-niveau.
Vi er jo en åben økonomi og får vores produkter alle mulige steder fra.
Det her er gennemarbejdet.
Det er ikke bare noget, vi lige har fundet på, og det er selvfølgelig også lavet på baggrund af Forbrugerrådets og andres input.
Mit spørgsmål er bare: Er der noget i det her, vi kunne gå videre med sammen?