runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sjúrður Skaale (JF), 2021-09-09:
Nu vil jeg gøre en ting, som er meget usædvanlig.
Man skal altid foregive, at man har en klar mening, har en klar holdning og en klar indsigt i et eller andet, som man bliver spurgt om.
Mit svar er: Det ved jeg ikke.
Simpelt hen
Torsten Gejl (ALT), 2021-09-09:
Det var både ydmyge og ærlige ord fra vores færøske venner.
Til at starte med vil jeg takke regeringen for, at de vil afskaffe de ægtefælleafhængige ydelser for pensionister og førtidspensionister.
Det er en god ting rent menneskeligt, og det er en god ting rent økonomisk.
Det ville have klædt regeringen at have givet lidt større kredit for idéen om afskaffelsen – f.eks. til de 50.000 borgere, der står bag borgerforslaget om afskaffelse af ydelserne, og måske endda til Alternativet og Enhedslisten, som jo har knoklet for, at Socialdemokraterne skulle få den her åbenbaring om at afskaffe de her ægtefælleafhængige ydelser.
Uanset er vi stadig væk lykkelige på vegne af alle dem, der nu slipper for kærlighedsskat.
Vi mener, at afskaffelsen vil bringe mange gode ting med sig.
F.eks. vil der blive en masse boliger ledige, og der skal vi lige huske de hjemløse, for der kan måske komme 1.000 ledige boliger i spil, og det, der er det store problem på hjemløseområdet, er at skaffe boliger.
Til gengæld er vi totalt uenige i, at dimittendsatsen skal nedsættes, og vi håber ikke, at regeringen blander tingene sammen, sådan at man skal stemme for det for at få lov til at stemme for afskaffelsen af gensidig forsørgerpligt.
Vi er heller ikke glade for den der påtænkte tvangsaktivering på 37 timer om ugen for kontanthjælpsmodtagere; jeg ved godt, at det er et stærkt ord, men det er jo næsten sådan en slags moderne slaveri, altså, de er ganske vist ikke kommet på slaveskibe, mange af dem er flygtet hertil, og vi slår dem jo ikke ihjel, hvis det er sådan, at de ikke vil arbejde, men vi tager i hvert fald forsørgelsesgrundlaget fra dem, så vidt jeg har forstået det.
Det er jo heller ikke sådan, at vi lader dem bestemme selv, hvad de skal gøre, vi dikterer simpelt hen, hvad de skal gøre.
Jeg synes, der er for meget tvang.
Det er lige før, man skulle spørge Institut for Menneskerettigheder om, om det er på kanten af frihedsidealerne.
I Alternativet vil vi gerne lave jobcentrene om.
Det er i øjeblikket så populært at sige, at vi bare skal lukke dem, men vi vil faktisk gerne give dem en anden organisationsform.
Så vi kunne godt tænke os, at man fik en individuel kvalitetsservice, når man går ind i jobcenteret.
Jeg ved godt, at jeg i dag er citeret i medierne flere steder for at sige, at jobcentrene skal være så fede, at flere vil være arbejdsløse, og det er selvfølgelig lidt kækt sagt, men der er faktisk mening med galskaben, for i Alternativet arbejder vi på at etablere kontanthjælp uden modkrav, og det vil sige, at vi sætter systemet frit, vi sætter sagsbehandlerne fri til med deres egen faglighed at give ansvaret for borgerens liv tilbage til borgeren, og vi sætter selvfølgelig også borgeren fri, for vi tror, at folk godt vil arbejde.
Så vi vil hellere give noget kvalitetsstøtte, så jobcenteret bliver et sted, hvor folk søger hjælp uden at være tvunget, i stedet for at være det sted, som så mange ledige kæmper imod, samtidig med at de forsøger at komme på benene og finde et arbejde.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Jeg synes, jeg har pligt til at korrigere hr. Torsten Gejl, når han bruger ord som slaveri, at noget muligvis er tæt på slaveri, og når han siger, at måske skal vi anmelde det til Institut for Menneskerettigheder, og at der er planer om, at man, når man kommer og beder om kontanthjælp, så skal tage imod et nyttejob på kommunen.
Og der er den mulighed, at vi selv gør det, eller der er den mulighed, at andre arbejder for os.
Og det, at man ikke selv er i stand til at få eller ikke vil tage det arbejde, man kan få, og at man så går ned på kommunen, indebærer selvfølgelig, at kommunen kan sige: Jo, jo, vi kan godt give dig nogle penge og hjælpe dig lidt, men du skal til gengæld gøre det her for dine penge.
Det er ikke slaveri.
Tværtimod ville det være slaveri, hvis ethvert menneske i det her land kunne sige: Jeg gider ikke at arbejde; der er nogle andre, der skal arbejde for mig.
Det er slaveri i ordets egentlige betydning.
Torsten Gejl (ALT), 2021-09-09:
Det skulle jo være Liberal Alliance, der skulle være det liberale parti, som accepterer den menneskelige frihed, i stedet for at den menneskelige frihed er accepteret langt hen ad vejen, undtagen når vi privilegerede skal have de udsatte til at arbejde for os, for at vi kan beholde vores privilegier.
Så jeg synes ikke, at det er ordentlig liberalisme, hvis det ikke gælder for alle.
Det viser sig jo i forsøg efter forsøg rundtomkring i verden, at når vi sætter mennesker fri fra tvang, finder de marginalt mere arbejde.
Det blev f.eks. bevist i Finland.
De havde det også bedre og havde bedre helbred, hvilket man jo kan spare rigtig mange penge på i sundhedsvæsenet.
Så den der tanke om, at mennesker måske af egen fri vilje kan det, som de liberale faktisk går og tror, synes jeg at hr. Ole Birk Olesen skulle dyrke noget mere.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Det er jo det, at det ikke er tvang.
Det forhold, at vi mennesker bliver nødt til at arbejde for at ernære os selv, er jo ikke tvang.
Det er jo bare naturen, der er sådan indrettet, at vi ikke kan læne os tilbage, og så kommer maden af sig selv flyvende ned i vores munde.
Derfor er det, hr. Torsten Gejl siger, noget pjat.
Jeg kunne sige: Jeg gider ikke at arbejde, hr. Torsten Gejl skal arbejde for mig.
Så ville hr. Torsten Gejl ikke være i tvivl om, at det ville være slaveri.
Men det, at man har staten som mellemmand og jeg går til staten og siger, at jeg ikke gider at arbejde, en eller anden anden skal arbejde for mig, og staten så tvinger hr. Torsten Gejl til at arbejde, er slaveri.
Torsten Gejl (ALT), 2021-09-09:
Der tror jeg bare mere på mennesker.
Derimod får de ganske, ganske få, der ikke gider arbejde, lov til at diktere vores beskæftigelsespolitik, sådan at vi driver alle dem, der gerne vil arbejde, ud i sådan et tvangsregime.
Det er det, der ikke duer.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Altså, det giver jo anledning til at glæde sig over, at vi ikke er endt der, hvor vi forudsagde at vi ville ende, nemlig som tidligere under Anker Jørgensens økonomiske politik.
Det betyder ikke, at vi ikke kan ende der.
Vi har netop lige i dag kunnet se, at det, regeringen lægger op til, jo er, som finansordføreren også prøvede at svare hr. Torsten Schack Pedersen under spørgsmålet, at Socialdemokratiet og regeringen gør Danmark 4 mia. kr. fattigere i 2030 med den førte politik.
Det synes vi er forkert.
Men vi glæder os jo over, at vi ved fælles hjælp – og det glemmer den socialdemokratiske finansordfører så desværre – har holdt hånden under det danske samfund med talrige aftaler.
Det er jo kun glædeligt, at dansk økonomi ikke er blevet så hårdt ramt, som meget i perioder tydede på.
Det er jo sjældent, at jeg har lejlighed til at rose finansministeren, men jeg tror, at han sagde noget klogt – ikke for en gangs skyld, men måske tæt på – da han præsenterede finansloven, hvor han sagde, at selv ikke i den vildeste fantasi ville man kunne forestille sig, at dansk økonomi havde det så godt.
Det var faktisk rigtigt og klogt sagt.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Det, som ordføreren svarer, er: Vi kritiserede Socialdemokratiet for at føre en uansvarlig økonomisk politik.
Det viste sig, at regeringen og Socialdemokratiet sammen med et bredt folketingsflertal – hvilket jeg i øvrigt også sagde i min egen tale – fører den rigtige politik og fik Danmark godt igennem coronakrisen.
Nu vælger man så igen at kritisere regeringen for at føre en uansvarlig politik.
Jeg synes, at man i stedet for skulle anerkende den førte politik, og jeg synes også, at det skulle give anledning til refleksioner omkring ens egen kritik og måske også overvejelser omkring den politik, man førte efter finanskrisen.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Politikken efter finanskrisen og det hykleri, som ordføreren nu tager fat i, kan jeg næsten ikke holde til at høre på.
For noget af det, der skete som konsekvens af finanskrisen, var jo, at man lavede nødvendige reformer, som er årsagen til, at det her samfund bliver rigere.
Og når regeringen står og bryster sig af, at arbejdsudbuddet stiger, som man jo gør, så er det på baggrund af to store initiativer.
Det er reformen i forhold til efterløn, som ikke blev afskaffet, men som blev lavet om, og så er det dagpengeaftalen.
Det er lige præcis det, der er med til at skabe arbejdsudbuddet.
Det er derfor, det er helt vanvittigt at høre, at regeringen står og bryster sig af, at der kommer flere i arbejdsstyrken.
Det gør der jo på baggrund af de reformer, der er blevet lavet.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Tak for det, tak for talen, og tak for at sætte fokus på den efterspørgsel, der er derude, på arbejdskraft.
Når vi ser den fine pakke, der kom her i tirsdags, hvad tænker ordføreren så, når man så samtidig lægger yderligere beskatning på investering?
Når virksomhederne står derude og har den gode idé og kan skabe nogle arbejdspladser, så siger regeringen: Vi vil øge arbejdsudbuddet, men vi vil sådan set også hæmme arbejdspladserne.
Er det ikke det, der sker, når man vil hæve aktiebeskatningen i forhold til de her innovative virksomheder, som skal ud og skabe kapital?
Er Venstre ikke enig i, at det er kontraproduktivt i forhold til den situation, som vi står over for?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Det, som Dansk Folkepartis ordfører sætter fokus på, er fuldstændig rigtigt.
Jeg havde selv fornøjelsen af at høre statsministeren til Dansk Erhvervs årsmøde, som jo var et årsmøde, der, tror jeg, fandt sted i sidste uge, hvor statsministeren talte om vigtigheden af, hvad man kunne gøre for at styrke dansk erhvervsliv.
Der var ikke et øje tørt, og alle sad og klappede, og man gik derfra og tænkte, at den socialdemokratiske statsminister har forstået vigtigheden af at styrke dansk erhvervsliv.
Så går der en uge, og så kan man se, at regeringen gør det stik modsatte.
Sandheden er jo, at statsministeren godt vidste, hvad der ville blive præsenteret, nemlig en højere beskatning på iværksætteri.
Jeg forstår det ikke, for det er den fuldstændig forkerte vej at gå, og det er også derfor, at der jo er brug for, om man så må sige, sund fornuft i de forhandlinger, som kommer til at finde sted.
Jeg håber ikke, det bliver til noget, for det vil være gift for dansk erhvervsliv.
René Christensen (DF), 2021-09-09:
Tak for det, og det er dejligt, at vi er enige om det.
En anden ting, som ordføreren også havde med, og som ordføreren fra Socialdemokratiet også tidligere havde med, er, om udlændinge med ikkevestlig baggrund skal ind på arbejdsmarkedet.
Når Venstre også siger, at man har nogle forslag til det, er der jo en udfordring, når vi kan se, at for særlig de kvinder med ikkevestlig baggrund, der er her, gælder det, at det snart er 20 pct., der er på førtidspension, altså en livslang ydelse.
Når man taler om, at man skal have flere til at bidrage, nytter det jo ikke noget, at man giver dem en ydelse, der er livslang, altså at de kommer på passiv forsørgelse og er parkeret uden for arbejdsmarkedet.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Det er lige præcis et meget, meget vigtigt tema.
Kvinderne med ikkevestlig baggrunds manglende deltagelse på arbejdsmarkedet er jo noget, som rider os som en mare, og som rider mange kommuner som en mare rent økonomisk, for ikke at tale om menneskeligt, for det nedarves jo også til børnene, og derfor bliver man nødt til at tage mere håndfast fat.
I forhold til det konkrete spørgsmål om førtidspension kan man jo også overveje, om man skal lave en genvisitation af dem, der har fået førtidspension.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Jeg vil gerne tale lidt om landbruget, fordi det er, som ordføreren jo er fuldstændig klar over, noget, der fylder rigtig meget i vores CO 2 -regnskab, og noget, vi ikke kan komme udenom at diskutere for at nå op til 70-procentsmålsætningen, som Venstre jo også har tilsluttet sig.
Hvis vi ikke gør noget og vi fortsætter som hidtil, kommer landbruget til at stå for halvdelen af samtlige udledninger i 2030.
Jeg er lidt nysgerrig på, hvad ordføreren mente med, at vi har verdens mest klimaeffektive fødevarer.
Vil ordføreren ikke sige lidt om det?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Jo, jeg sagde, at vi har et af de mest klimaeffektive produktionsværktøjer i forhold til fødevarer.
Og det er af den grund, at når vi ser på den måde, vi belaster vores miljø på i forhold til produceret enhed, så er det jo helt anderledes end i mange andre lande.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Det passer jo ikke.
Det er, bl.a. fordi vi opgør vores regnskaber på den måde, vi gør.
Vi importerer soja fra Sydamerika.
Vi har en enorm kødproduktion.
Hvis vi i sandhed skal producere mere klimaeffektivt, skal vi jo hjælpe landbruget med at få omlagt til en langt mere plantebaseret produktion, så vi kan være med til at tage ansvar for, at de fødevarer, man spiser overalt i verden, er mere klimaeffektive.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Grundlæggende tror jeg stadig væk, at folk har lyst til at spise kød i fremtiden.
Hvis man ser på den måde, dansk landbrug producerer på i forhold til f.eks. Tyskland eller Polen eller Spanien, så er det jo helt tydeligt, at vi har et meget, meget mere avanceret produktionsapparat, end de lande har, og det er jo den vej, vi skal gå.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Tak for ordet, tak for talen, og tak for den konstruktive tilgang, som Venstre udviser i forhold til at forhandle det vigtige reformforslag, som vi skal have i gang.
Jeg vil gerne spørge til det forhold, at Venstre i det forgangne år jo har forsøgt at tegne noget af et skræmmebillede af regeringens økonomiske politik under coronakrisen.
Og ved åbningsdebatten sidste år hævdede fru Sophie Løhde, at vi har en regering, der tilsyneladende vil føre Danmark tilbage til Anker Jørgensens tid.
Det er voldsomme anklager, men det er også anklager, som står i rimelig betydelig kontrast til den økonomiske situation, som vi har, efter regeringens førte politik.
Det er en gæld, som er den laveste i Europa.
Det er en beskæftigelse og vækst, som buldrer derudad.
Giver det anledning til selvransagelse hos Venstre?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Jeg tror, at hr. Peter Skaarup, som har været lang tid i politik, godt er klar over, at upåagtet hvor man placerer et udrejsecenter, vil det give en betydelig og meget forståelig lokal modstand.
Jeg tror også, at hr. Peter Skaarup vil have forståelse for, med udgangspunktet i sådan en helt almindelig forhandlingssituation, at hvis ikke man, forud for at vi lagde vores placeringsforslag frem, havde sikret sig bygningen, så ville bygningsprisen nok efterfølgende være blevet betydelig højere.
At der så ikke kunne dannes flertal for placeringen i Folketinget, må vi jo tage til efterretning.
Det betyder så, at det samlede Folketing bærer ansvaret for, at den nuværende struktur på udrejsecenterområdet fortsætter, også hvad angår de geografiske placeringer.
Peter Skaarup (DF), 2021-09-09:
Jeg mener, at der er to ting i det her.
Men lad mig bare lige sige her, at en valuar jo siger, at det koster 5,3 mio. kr. at købe det, man siger, i år.
Hvor dyrt skulle det være, mener hr. Christian Rabjerg Madsen, hvis man valgte at gøre det senere?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg anerkender fuldt ud, at vi på Kærshovedgård har nogle udfordringer med nogle dybt kriminelle mennesker, som skulle sendes hjem.
Og hr. Peter Skaarup ved jo, at den nuværende regering helt i forlængelse af andre regeringer, hvor hr. Peter Skaarups parti var parlamentarisk grundlag, gør, hvad vi kan for at få de her mennesker hjem.
For hvis man har fået frataget sit statsborgerskab på grund af alvorlig kriminalitet, skal man sendes hjem.
Det ændrer ikke på, at den placering, vi foreslog, ikke kunne gennemføres, og derfor må de her mennesker blive på Kærshovedgård.
Hvad angår købet og de overvejelser, der lå op til det, synes jeg, jeg har redegjort ganske detaljeret for det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-09-09:
Når man begår kriminalitet, skal man selvfølgelig stå til regnskab for sine handlinger, og jeg går ud fra, at Socialdemokraterne står fast på deres konsekvente retspolitik, som jo meget tit og ofte betyder, at vi får brug for flere fængselspladser.
De ansatte forsvinder simpelt hen; de siger op; eleverne kan de ikke fastholde; resocialiseringen er i smadder; de ansatte betaler med deres helbred en meget, meget høj pris.
Hver fjerde ansat i kriminalforsorgen har nu symptomer på ptsd.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, hvorfor der ikke er afsat en bøjet femøre til kriminalforsorgen i det her finanslovsforslag.
Hvor er de penge henne, som skal få kriminalforsorgen på ret køl?
I 2017 lovede statsministeren 0,5 mia. kr. til kriminalforsorgen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Jeg er helt enig med spørgeren i, at vi har betydelige udfordringer i kriminalforsorgen, og jeg brugte jo også en del af min ordførertale på at sige noget af det, som spørgeren nu gentager, nemlig at vi har en udfordring med flere indsatte og også med indsatte, som er mere negativt styrende, mere forhærdede kriminelle, end vi tidligere har set.
Og der er ikke nogen tvivl om, at den adfærd, som de indsatte har, har negative konsekvenser for vores ansatte i kriminalforsorgen.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Tak for talen.
Vores to partier er jo enige om, at når det handler om mennesker i økonomien, skal vi have ambitionerne op i forhold til det, der blev fremlagt i tirsdags.
Det vil jeg kvittere for, og vi glæder os til at samarbejde også med Venstre om det.
Jeg glæder mig også over, at Venstre gerne vil sætte penge af til klimaområdet.
Men et andet område, hvor vi har været uenige med Venstre i hvert fald i den tidligere periode, var investeringer i uddannelse og forskning, hvor den tidligere Venstreregering og VLAK-regering skar på uddannelse og forskning.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, om også Venstre i dag er klar til at øge investeringerne i uddannelse og forskning, ligesom Venstre nu har lagt op til på klimaområdet.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-09-09:
Men der er jo ikke afsat flere penge.
Det er altså ikke det, der kan skaffe flere hænder ude i kriminalforsorgen.
Jeg er dybt bekymret.
Jeg ved ikke, om ordføreren ved det, men nogle steder har man nu personalefri afdelinger.
Jeg prøver lige at tænke lidt over, hvad det betyder.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at vi kan lave så fint et politiforlig, men når det kommer til kriminalforsorgen, er der ikke nogen pengetræer.
Hvordan kan det hænge sammen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Det, der er situationen i vores finanslov, er, at vi har en bevillingsprofil, som er nedadgående på kriminalforsorgens område.
Så vi tilfører området penge i finansloven.
Hvis man så derudover i finanslovsforhandlingerne har et ønske om, at vi skal gøre mere, så må man jo komme med de ønsker.
Vi har en forhandlingsreserve, som vi kan tale om, og der er ikke nogen tvivl om, at fru Karina Lorentzen Dehnhardt har ret i, at der er udfordringer i kriminalforsorgen.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Jeg kommer som rosinen i pølseenden.
Tak, formand.
Tak for en god tale.
I Radikale Venstre glæder vi os jo også over, at vi er kommet så godt ud af coronakrisen rent økonomisk.
Det kunne også være, at det er, fordi der er nogle meget dygtige og omstillingsparate virksomheder.
Derfor skurrer det i mine ører, når jeg hører beskæftigelsesministeren angribe dansk erhvervslivs ønske om international arbejdskraft med ordene – og nu citerer jeg frit efter hukommelsen: Ja ja, så vil de gerne have noget billig arbejdskraft.
Jeg kunne godt tænke mig høre finansordføreren for Socialdemokratiet: Er det virkelig sådan, at alle mennesker, der er kommet fra udlandet og arbejder her i Danmark og bidrager til vores økonomi, bare er billig arbejdskraft, og at det er sådan lidt amoralsk af virksomhederne at have taget de mennesker ind?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Jeg nævnte tre årsager til, at vi er kommet godt igennem krisen, og den første årsag, jeg nævnte, var, at vi har et knaldhamrende kompetent erhvervsliv, så på det område kan der ikke presses et stykke papir ind imellem hr. Andreas Steenberg og mig selv.
Når det er sagt, er jeg også enig med De Radikale i, at vi har en kæmpe udfordring, i forhold til at danske virksomheder har brug for kloge hænder og dygtige hoveder.
Det er en udfordring, vi skal løse.
Når vi er uenige med De Radikale i, at beløbsgrænsen skal sænkes yderligere, så er det jo, fordi hvis vi sænker den yderligere, så vil vores faglærte arbejdsmarked komme i en meget hård lønkonkurrence med nogle lande, hvor lønniveauet for faglærte er væsentlig under det, vi ser i Danmark, og det ønsker vi ikke.
Jeg synes, at vi også skulle sige til virksomhederne, at vi har et europæisk arbejdsmarked, hvor der vel er 10-15 millioner ledige, som man også kan gøre noget for at få ind, hvis man har behov for det.
Derudover er der i Danmark en betydelig arbejdsmarkedsreserve af danskere, som er ledige, og som vi skal have ind på arbejdsmarkedet.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Tak for svaret.
Jeg tolker svaret på den måde, at det altså ikke er alle udlændinge, der arbejder i Danmark, der bare er billig arbejdskraft, som beskæftigelsesministeren sagde.
Hvis vi kigger på de nuværende ordninger og ser bort fra, om de skal laves om, så kan vi se, at rigtig mange virksomheder får afslag, og at sagsbehandlingstiderne stiger, og det gør, at virksomhederne ikke benytter sig af de ordninger, der er.
Er det noget, Socialdemokratiet vil være klar til at se på i de her finanslovsforhandlinger?
For noget kunne jo tyde på, at der simpelt hen mangler medarbejdere til at sagsbehandle.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-09-09:
Det er forslag, vi har med i vores finanslov, også med det in mente, at vi har en finanslov, som har få initiativer, fordi vi har behov for at lette foden fra speederen.
Men Radikale bliver inviteret til finanslovsforhandlingerne, og der kan man jo spille ind med de ønsker, man måtte have, og så tager vi en drøftelse af det.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-09-09:
Vi har jo haft et enormt højt niveau, i forhold til hvor mange penge vi har brugt på vores uddannelsessystem.
Det, der jo, synes jeg, er noget, man bliver nødt til at diskutere på et tidspunkt, er, at den del, vi bruger på su, nærmest fylder lige så meget som det faglige indhold.
Og så vil jeg gerne sige, at det ikke betyder, at jeg står og lancerer en su-reform her fra talerstolen – bare fordi jeg kan mærke, at der er nogle, der lige om lidt vil spørge om det.
Men det bliver man jo nødt til at se på, altså hvordan og hvorledes man bruger midlerne.
Vi har jo ingen modstand mod, at man skal lave en prioriteret strategi i forhold til både forskningsindsatsen og uddannelsessystemet.
Jeg synes, at der, hvor man skal sætte ind, først og fremmest er i forhold til forskning og udvikling.
Der ligger kæmpemæssige opgaver i forhold til den grønne omstilling, og hvis det skal lykkes, bliver vi altså nødt til at allokere nogle nye, friske midler til den proces.
Det kommer ikke af sig selv.
Det tror jeg at vi ærligt må indrømme.
Jeg vil også gerne lige, inden min taletid løber ud, kvittere for et godt samarbejde med hr. Ole Birk Olesen, bare for at det er sagt.
Jeg synes ikke, at det med at sætte dagpengeperioden ned fra 2 år til 1 år er løsningen, i forhold til at man så siger, at så har man et større arbejdsudbud.
Jeg anerkender, at det giver et større arbejdsudbud, men der er nogle andre redskaber, jeg hellere vil bruge frem for at halvere dagpengeperioden.
Jeg synes sådan set, at det at have en 2-årig dagpengeperiode er et fornuftigt udgangspunkt.
Det betyder heller ikke, at jeg er villig til at sætte dagpengeperioden op.
Nu er regeringen kommet med et forslag om, at man skal sætte satsen op – det er jeg også kritisk over for.
Men jeg vil gerne sige, at vi anerkender, at det har en effekt, så hvis det er det, hr. Ole Birk Olesen var utilfreds med, er det hermed præciseret.