runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-09-09:
Tak for den indrømmelse: Konsekvensen af regeringens hidtil førte politik og af det, som regeringen fremlagde tidligere på ugen, er altså, at vores strukturelle velstand er 4 mia. kr. lavere, end hvis regeringen havde siddet på hænderne, siden den tiltrådte.
Det er rart at få det på plads.
Vi deler jo sammen med mange andre partier herinde – det kniber måske lidt med regeringen – ambitionen om at gøre Danmark rigere, og et af de forslag, som regeringen har lagt på bordet, vil gøre Danmark fattigere.
Og da der er flertal imod det, vil finansministeren nu i dag sige: Forslaget om højere aktiebeskatning bliver ikke en del af forhandlingen, regeringen har lyttet til debatten i Folketinget, respekterer det og tager det af bordet?
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jeg er bare nødt til igen at sige i al stilfærdighed til Venstres ordfører, hr. Torsten Schack Pedersen, at det, vi har lagt frem her, og som vi debatterer i dag, er noget, der skaffer varig beskæftigelse for ca. 10.500, og som også bidrager positivt med ca. 10 mia. kr.
Det kan man jo godt prøve at trylle væk med alverdens retorik og avisartikler, men det er jo fakta, og regeringen har lagt sit forslag til forhandlinger frem, og det er selvfølgelig det, der er udgangspunktet for de forhandlinger, vi får, og det gælder alle Folketingets partier, herunder Venstre, når vi mødes i næste uge.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-09-09:
Tak for det.
Som finansministeren nok er bekendt med, har det været nogle lidt hårde år at være it-ordfører, fordi regeringen jo i den grad har trukket i bremsen, når det gælder om at bevare vores digitale førerposition, bl.a. ved at bekæmpe hurtigt internet i landdistrikterne og ved gang på gang at prøve at afskaffe bredbåndspuljen.
En anden ting, jeg synes er meget problematisk, er, at man hele tiden vil skære ned på Datatilsynet.
Jeg vil godt høre ministeren, hvorfor han mener det kan hænge sammen – også i en tid, hvor der er større og flere trusler mod vores børn på nettet – at man kan skære i tilsynets midler til at føre tilsyn med vores alle sammens datasikkerhed.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jeg kan forstå på ordføreren, at det har været en svær tid at være it-ordfører i.
Det er jeg lidt ked af, for jeg synes egentlig, der er sket så utrolig meget på it-fronten.
Hvis der er noget, vi har oplevet under coronakrisen, så er det jo, hvordan digitaliseringen af det danske samfund er blevet afprøvet i fuld skala, og hvor store potentialer der er i det.
Og vi har også bedt en række kloge mennesker med Mærskformand Jim Snabe i spidsen om at komme med en række anbefalinger til, hvordan vi kan blive endnu bedre på digitaliseringsområdet.
Jeg vil bare lige minde Venstres it-ordfører om, at Danmark faktisk ved flere lejligheder af FN er blevet udråbt som verdens bedste land, når det gælder offentlig digitalisering.
Det skal vi ikke bruge som en sovepude – det skal vi bruge som et springbræt.
Og så er det jo rigtigt, at vi generelt i forhold til styrelser og andre instanser hele tiden ser, at der er behov for, at man lige effektiviserer, og det gælder også Datatilsynet.
Men hvis der er et ønske om i de forhandlinger, der kommer, at øge bevillingerne til Datatilsynet, blandt de partier, der forhandler finansloven, så er jeg da bestemt åben over for det.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-09-09:
Det er jeg jo glad for, men jeg synes bare ikke, at regeringens ord om, at man vil digitaliseringen, og bekymringen for alt det, vores børn f.eks. oplever på nettet, og det, som vores virksomheder bøvler med, når det handler om cybersikkerhed og andet, hænger sammen med, at man så fortsætter med de her besparelser.
Men jeg er rigtig glad for invitationen.
I den forbindelse vil jeg høre, om vi bredt i Folketinget bliver inviteret til de her forhandlinger om den nye digitaliseringsstrategi, som jeg vil rose regeringen for, for det er jo bedre sent end aldrig, at vi kommer i gang med det her arbejde.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Tak for det.
Jeg glæder mig over den positive tilgang, der er kommet her i anden runde fra ordførerens side, for jeg synes egentlig, at vi har haft et godt samarbejde om de her ting.
Nu skal vores folk lige have lejlighed til med Jim Snabe i spidsen at komme med deres anbefalinger, og det forventer jeg vil ske her inden længe.
Så må vi jo vurdere, hvad den bedste politiske proces er i den forbindelse.
Det kan være, at noget kan håndteres i forbindelse med finansloven, og det kan også være, at vi venter med det til bagefter.
Vi tager et skridt ad gangen, men jeg har noteret mig, at Venstre gerne vil være med i arbejdet, og det vil jeg gerne sige tak for.
Stén Knuth (V), 2021-09-09:
Tak for det, og tak til ministeren for at svare på rigtig mange forskellige spørgsmål.
Jeg vender lige en lille smule tilbage til de her 45.000 unge mennesker, som ikke har arbejde eller uddannelse.
Jeg kan forstå, at også ministeren mener, at der skal ske noget.
Der er en lang række, der synes, at der skal ske noget her, og det synes vi jo sådan set også.
Fgu er den her uddannelse, vi i samarbejde har lavet for et par år siden, og som kom af produktionsskoler, vuc og kommunernes forskellige indsatser.
Ministerens egen ordfører siger på konferencen, at der ikke er behov for at opfinde den dybe tallerken, for den findes lige på den flade.
Altså, fgu kunne være en løsning, måske ikke for dem alle sammen, men i hvert fald for nogle af de her 45.000 unge mennesker.
Vil ministeren ikke bekræfte det og sige, at det faktisk også er en del af løsningen på noget af den udfordring, vi ser ind i her?
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jeg tror, der er rigtig mange forskellige ting, vi skal gøre for at få de her 45.000 unge enten i uddannelse eller i arbejde, og fgu er ét værktøj.
Jeg tror også, at vi skal se på vores folkeskole og på, hvordan vi kan sørge for, at den bliver lidt mindre boglig og lidt mere praktisk for dem, som har brug for det.
Jeg tror, der er rigtig mange af vores skoleelever og måske ikke mindst mange drenge, som løber sur i det undervejs, ikke fordi de ikke har evnerne, men fordi den måde, vi har indrettet vores skole på, ikke giver dem de bedste muligheder for at bruge de evner.
Så hvis Socialdemokratiets ordfører har været inde at sige noget, og jeg synes i øvrigt, det var et meget sjovt citat med den dybe tallerken, og at den lå lige på den flade, skal jeg på ingen måde anfægte det, men jeg tror, der er mange forskellige ting, vi skal gøre for at hjælpe de her unge ud i arbejde og uddannelse.
Stén Knuth (V), 2021-09-09:
Jeg kan kun tage æren for den sidste del i forhold til det med, at det lå på den flade.
Men han sagde faktisk, at der ikke er nogen grund til at opfinde den dybe tallerken.
For den er her, og fgu er en del af løsningen.
Det er jeg sådan set enig med ministeren i.
Altså, fgu er jo også et omdrejningspunkt i kommunerne, og det, vi hørte på konferencen, er, at kommunerne, hvad skal man sige, godt kunne tage ansvaret mere på sig.
Det var vi sådan set alle sammen enige om, og derfor vil jeg også lige høre ministeren, i forhold til hvad regeringen, måske ikke ministeren, agter at gøre, i forhold til at kommunerne også kommer op i gear og får brugt fgu, som er et supergodt værktøj i forhold til den her del.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jamen det her er et fælles ansvar: Det er regeringens ansvar, det er Folketingets ansvar, det er kommunernes ansvar, det er vores uddannelsesinstitutioner og erhvervslivets ansvar.
Og det er også den enkelte unge og families ansvar.
Jeg tror i virkeligheden ikke, man kan sige, at der er en, der kan klare det hele.
Jeg tror, at når man har en så stor opgave, som vi har med 45.000 unge mennesker, som af den ene eller den anden grund hverken er i job eller i uddannelse, så kræver det et helt samfund, et helt fællesskab, der går ind og er med til at løfte den opgave.
Og det vil vi også gerne i forhold til fgu, men også på mange andre områder.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-09-09:
Jeg bliver lige nødt til at følge det op: Er Børsens historie i dag et falsum?
Hvis finansministeren mener, at det er et falsum, forventer jeg selvfølgelig, at han rejser sagen over for Pressenævnet.
En anden ting, der har været tydelig under dagens debat, er, at regeringens forslag om at gøre det vanskeligere at tiltrække kapital til virksomheder i Danmark ved at forøge aktieindkomstskatten er der absolut ikke flertal for.
Jeg har ikke mødt en eneste økonom, der har rost regeringens forslag, tværtimod.
Men når der nu tegner sig et så entydigt flertal imod regeringens forslag om at beskatte iværksætteri hårdere, vil regeringen så tage det forslag af bordet, inden forhandlingerne kommer i gang?
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jeg kan bekræfte, at vi har fremlagt et forslag til reformer, som isoleret set bidrager med 10.500 flere i varig beskæftigelse og en forbedring af bnp på ca. 10 mia. kr.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-09-09:
Tak for det.
Ingen er glade, ingen er vrede, og alle er enige om, at det, vi selv gør, er uendelig kedeligt.
Kierkegaard skriver faktisk en hel del om kedsomhed som sindstilstand, og ud af kedsomheden kan der vokse nye idéer, nye tanker, det er en gavnlig sindstilstand, for man får en indsigt, som man ikke får ellers.
Det store problem i dagens samfund blandt de unge med al den skærmtid, de har, er, at de simpelt hen mangler kedsomheden, for det er det, der stresser dem og gør, at de har behov for hjælp af den ene og den anden slags.
Så det er faktisk en god ting.
Et finanslovsforslag, som er så fornuftigt og så pragmatisk, at det kan samle et bredt flertal, må vel være kedeligt, for ellers ville folk fordele sig i forskellige lejre.
Det, jeg vil spørge om, har finansministeren faktisk svaret på, for jeg vil spørge, om vi igen i år kan mødes, selv om jeg ikke er med til forhandlingerne, og drøfte muligheden for, at vi støtter nogle projekter, som er fælles for Danmark og Færøerne.
Det svar fik jeg, og det er jeg meget glad for, for det bliver i hvert fald ikke kedeligt, kan jeg love.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Lad mig starte med at sige, som jeg også sagde indledningsvis, at hvis det, at vi har lagt noget frem, der er så ansvarligt og er et udtryk for rettidig omhu på et tidspunkt, hvor det går så godt i Danmark, er kedeligt, må jeg leve med det.
Jeg tror faktisk, at de fleste danskere er mest optaget af, at der er styr på butikken, efter vi har været igennem en så turbulent tid, som vi har.
I en situation, hvor vi har den højeste beskæftigelse nogen sinde og den største vækst i dansk økonomi i 15 år, er det vel ikke så mærkeligt, at der ikke er en voldsom debat i salen.
Sjúrður Skaale (JF), 2021-09-09:
Tak for det, det kvitterer jeg for, og det glæder jeg mig også til.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jeg kan sige, at glæden er gengældt, og jeg vil også sige det på den måde, at det er vigtigt for regeringen, at de forhandlinger, vi har med vores nordatlantiske medlemmer, foregår i den ånd, som det har været tilfældet, nemlig som ligeværdige parter, som i fællesskab finder nogle gode initiativer, vi støtter, til gavn for borgerne i Grønland, på Færøerne og i Danmark.
Erling Bonnesen (V), 2021-09-09:
Tak for det.
Sidste år glemte regeringen jo bredbåndspuljen i sit finanslovsforslag, men ved hjælp af de fleste øvrige partier i Folketinget blev det heldigvis sikret, at bredbåndspuljen kom på plads i sidste års finanslov.
Og så skulle man jo tro, at den sag var på plads og kørte, for hver gang det emne er til debat, så siger alle jo: Jamen det skal vi gøre noget mere ved, og der skal sættes en pulje af til at hjælpe de steder, hvor der er behov for det.
Men så ser vi i år, at regeringen igen har glemt puljen, og det lyder sådan lidt på vandrørene, at der er tale om et taktisk spil, for så kan nogle komme og kræve det, og så kan de ligesom føle, at de har fået et eller andet på plads.
Det synes jeg simpelt hen det er for alvorligt til, og det hænger overhovedet ikke sammen med regeringens øvrige taler om at ville gøre en masse for landdistrikterne.
Og når jeg taler med borgere på Langeland, på Sydfyn og mange andre steder, kan det dreje sig om hjemmearbejdspladser, børnenes lektier eller virksomheder, der skal indberette en masse til regeringen.
De står jo med håret i postkassen igen, og hvad skal man regne med?
Altså, jeg synes, det er for alvorligt.
Kan finansministeren garantere, at det var en smutter, en hovsating, og at det selvfølgelig bliver sikret, at bredbåndspuljen igen bliver sat af på den kommende finanslov?
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Det er derfor, at vi har taget en række initiativer for at bidrage til det, bl.a. at vi vil flytte uddannelser ud i hele Danmark; at vi har sørget for, at der kommer lokale politistationer; at vi lægger skat ud lokalt.
Og vi vil også se initiativer på sundhedsområdet.
Vi vil snart komme med vores land og by-udspil, og uden at røbe for meget tænker jeg, at man i den forbindelse også vil også kunne glæde sig i forhold til bredbåndspuljen.
Erling Bonnesen (V), 2021-09-09:
Det var vistnok så tæt på en garanti, som man kan komme her i salen på nuværende tidspunkt, men jeg vil da opfordre finansministeren til at tage det sidste skridt, for man bruger en masse ord om sammenhæng og udflytning, hvilket jo sådan set lyder godt, men man mangler lige nøjagtig at få sat stikket ind i kontakten.
Så kære finansminister, få nu lige det her stik sat ind i kontakten nu, så vi ikke skal bruge mere krudt på det, og så vi kan få fjernet den usikkerhed en gang for alle.
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Regeringen bruger ikke bare en masse ord – vi har vist i handling, at vi ønsker at binde land og by bedre sammen, og noget af det vigtigste er jo uddannelser, politi og sundhed, men det er også, at man kan blive koblet op og bruge sin netforbindelse lige så hurtigt ude i landet som andre steder.
Som sagt tror jeg, at hr. Erling Bonnesen inden længe vil kunne smile endnu bredere, end han gjorde for et øjeblik siden.
Louise Schack Elholm (V), 2021-09-09:
Man kan læse, at regeringens reformudspil giver et bnp i 2030 på 10 mia. kr., men samtidig har regeringen brugt i alt 14,25 mia. kr., altså i 2030-tallene, siden regeringen trådte til.
Så kan ministeren bekræfte, at den her regering har gjort Danmark fattigere, og kan ministeren måske uddybe, hvornår det sidst er sket, at vi har haft en regering i Danmark, der har gjort Danmark fattigere?
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Det ville vel være en mærkelig finanslovsdebat, hvis der ikke kom sådan nogle spørgsmål som: Har I ikke gjort Danmark fattigere?
Altså, undskyld mig et øjeblik, den her regering har stået i spidsen for Danmark under den største krise, vi har haft siden anden verdenskrig.
Det, jeg kan stå og fortælle Folketinget her i dag, er, at vi har den højeste beskæftigelse nogen sinde, vi ser, at der i den grad er styr på gælden, og vi ser, at vi har den højeste vækst i dansk økonomi i 15 år.
Vi har sammen med Folketinget, men jo også i meget, meget høj grad og primært takket være den danske befolkning, herunder danske virksomheder og lønmodtagere, klaret os rigtig, rigtig godt igennem krisen.
Så har vi lavet en investering i den reform, man kalder Arnereformen, og som gør, at mennesker, som har været meget lang tid på arbejdsmarkedet, og som er blevet slidt ned, får nogle bedre vilkår.
Det er også med til at skabe tryghed og i øvrigt med til at langtidssikre hele det system, vi har i det her land, hvor vi skal arbejde længere.
Så det her er en regering, der er dybt optaget af at gøre Danmark stærkere, rigere og grønnere.
Det er det, der er vores projekt, og det er det, vi arbejder målrettet på.
Louise Schack Elholm (V), 2021-09-09:
Kan ministeren bekræfte, at den her regering gør Danmark over 4 mia. kr. fattigere i 2030?
Nicolai Wammen (S), 2021-09-09:
Jeg er utrolig glad for, at vi har kunnet fremlægge en finanslov, som både er et udtryk for rettidig omhu og stor ansvarsfølelse, og så har jeg sagt, at hvis man så vil kalde det kedeligt, lever jeg med det.
Om det så også gælder finansministeren selv, må jeg prøve at se om jeg kan få talt mig ud af.
I forhold til spørgsmålet om, om danskere, også når man er kommet lidt op i årene, kan være med til at bidrage til, at flere kommer ud på arbejdsmarkedet, eller at man lægger nogle flere timer, vil jeg sige, at en del af det, vi foreslår her, jo er at opgive modregningen, sådan at man som pensionist ikke behøver at være bange for, at det skader ens families økonomi, hvis en anden i husstanden får en højere arbejdsindkomst.
Det vil da være noget af det, der gør, at der vil være mennesker, der bliver længere på arbejdsmarkedet, end de ellers ville blive.
Andreas Steenberg (RV), 2021-09-09:
Det er jo sjældent, man møder en mand, der er så glad for at blive kaldt kedelig, men det kan jeg forstå er det generelle billede her.
Det, jeg vil spørge om, refererer til noget af det, statsministeren sagde omkring unge mennesker og nye borgere i det her land, som, måtte jeg forstå, måtte tage sig sammen og finde et arbejde, også selv om de ikke har lyst til det.
Det synes jeg jo er en interessant ny tilgang fra Socialdemokratiet, for jeg husker i hvert fald noget med forkortelse af en dagpengeperiode, hvor Socialdemokratiet lå et andet sted i forhold til det spørgsmål, at man så på et tidspunkt måtte finde sig et arbejde.
Jeg synes jo, det er tankevækkende, at den her logik åbenbart kun gælder for de unge og for nye borgere og ikke for f.eks. ældre medborgere, som man har valgt at lave en ordning for, der sender raske mennesker tidligt på pension, i stedet for at sige til dem, at de må arbejde.
Derfor vil jeg høre, om det er muligt i de her forhandlinger set med regeringens briller at se på nogle af de mange ordninger, der efterhånden er.
For det kunne jo være, at der også var nogle mennesker i 50'erne og 60'erne, som også godt kunne tage et arbejde på sig.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Det er mere, fordi jeg tror, ordføreren i sin ordførertale glemte, og det vil jeg jo gerne hjælpe med, ligesom at anerkende og give Socialdemokratiet ros for, at den amerikanske vækst også har sat rekord, og at væksten i UK også sætter rekord.
Det må vi jo også takke Socialdemokratiet her i Danmark for, altså at det også ser sådan ud rundtom i verden.
Det kan vi ikke tilskrive alt muligt andet end Socialdemokratiet.
Mit spørgsmål skal gå på væksten i 2023.
Når vi kigger på 2023, falder væksten pudsigt nok til 2,8 pct., og spørgsmålet er, hvor høj den kunne have været.
Altså, en vækst på 2,8 pct. er måske i en dansk kontekst ret høj, men det er den jo ikke, hvis vi kigger internationalt.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-09-09:
Tak til hr. Lars Boje Mathiesen for at gøre opmærksom på, at Socialdemokratiet jo også har skabt vækst i USA og England.
Det er korrekt, at det har Socialdemokratiet gjort.
Vi har meget at takke Socialdemokratiet for i den her verden.
Det er rigtigt, at vækstraterne i Danmark i dag ikke er, som de var for 50 år siden.
Så gjorde Socialdemokratiet jo primært det, at man fordoblede skattetrykket i Danmark, man opslugte en masse mennesker i den offentlige sektor, i stedet for at de kunne være til rådighed i den private sektor, og siden har vi så set mere moderate vækstrater på, når det går godt, omkring 2 pct. eller sågar 2,8 pct., som man synes er rigtig flot.
Det er aldrig nogen sinde 4 pct. i hvert fald.
Så kan man jo diskutere, hvad årsagen er til, at vi nu har lavere vækst.
Jeg mener klart, at det er, fordi vi har en offentlig sektor, der er for stor, og et skattetryk, der er for højt, i Danmark.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Tak for det.
Når man har hørt de borgerlige ordførere tale i dag, skulle man tro, at de ikke kendte forskel på arbejdsudbud og beskæftigelse, men det gør I jo.
Og derfor synes jeg jo bare, at vi, hvis der overhovedet skulle være nogen derude, der sidder og følger den her debat, også skylder at sige det, som det er, altså at arbejdsudbud er teoretisk – selvfølgelig kan vi empirisk se, at noget af det arbejdsudbud også bliver til rigtige jobs.
Det synes jeg bare er det mest ordentlige at gøre.
Fra SF's side
vi vil rigtig gerne være med til at skaffe hænder, både til den offentlige og den private sektor.
Det er bare sådan – og der er jeg helt enig med hr. Jens Rohde – at ordet reformer har været omtalt, som om det er noget, der gør ondt på folk, noget, der tager noget fra dem, og som forringer deres økonomi, deres vilkår osv.
Vi har noget, vi kalder et rødt arbejdsudbud, og det er igen teoretisk.
Vi har en forventning om, at noget af det bliver til rigtige jobs og beskæftigelse.
Og det handler om at kigge på at forbedre det i forhold til sygefraværet, at forbedre arbejdsmiljøet.
Og ægtefælleafhængighed er en anden ting.
Det er bare for at sige, at vi går ind i den diskussion, vi vil bare gerne gøre det på den måde, at vi siger, at der er meget stor forskel på, hvilken type reformer man gennemfører.
Jens Rohde (KD), 2021-09-09:
Det sidste er jeg jo meget enig i, og det er også derfor, jeg f.eks. nævnte det med pensionsalderen.
Jeg bliver simpelt hen så træt af at høre, at vi skal arbejde, til vi er 98 år – altså, hvad er det for noget sludder.
Jeg gider ikke, kan jeg lige så godt sige.
Det er jo en virkelighed, der er alt for konkret, og den er alt for konkret, som tilfældet er lige nu.
Det er vi jo nødt til at forholde os til.
Så er det rigtigt, at når vi så begynder at sidde og lave vores beregninger på, at det giver den beskæftigelse og det giver det arbejdsudbud og sådan noget, kan man altid diskutere, om Finansministeriets regnemodel så giver et retvisende billede.
Men det er jo nu engang den målestok, vi har at arbejde ud fra, hvis vi skal kunne tale om det samme, og det er vel forudsætningen for, at vi kan nå hinanden i diskussionen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-09-09:
Det er lidt problemet – vi taler ikke altid om det samme.
F.eks. havde vi for et par år siden en diskussion om, hvilket arbejdsudbud det at sænke registreringsafgiften ville give.
Det startede med at være et meget højt tal, og det endte med at være et noget lavere tal, da Finansministeriet havde tænkt sig om.
Og selvfølgelig er det bedste mands bedste gæt – det er bare igen for ligesom at sige, at arbejdsudbud ikke er det samme som beskæftigelse.
Jo klogere dem, der regner på det, bliver, og jo flere erfaringer der kommer, jo mere nærmer man sig det også.
Når alt det er sagt, er jeg fuldstændig enig i, at der mangler reelle hænder, og derfor skal vi også prøve at sætte ind der, hvor det giver rigtige jobs til rigtige mennesker.
Jens Rohde (KD), 2021-09-09:
Ja, men det forudsætter jo så også, hvis man skal have den vækst, at arbejdsmarkedet ved, at der er nogle mennesker til at udfylde det.
Og jeg er da enig i, at dagpengeforringelserne havde den fejl, at man, samtidig med at man forkortede dagpengeperioden, gjorde det sværere at optjene dagpenge.
Det var jo der, hvor togene stødte mod hinanden.
Og det er jo den slags samspilsproblemer, vi skal undgå, når vi går ind og kigger på det –
det er jeg meget enig i.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-09-09:
Jeg synes simpelt hen, det var befriende at høre fra SF's ordfører, at der i forbindelse med spørgsmålet om arbejdsudbuddet er tale om tekniske beregninger, for nu har man, f.eks. i forbindelse med Nye Borgerliges økonomiske plan, der bygger på tekniske beregninger, og som indebærer, at der skal være færre offentligt ansatte, konstant fra venstrefløjens side kørt på med, hvem det så konkret er, der skal fyres, og alt muligt andet.
Så det er da dejligt, at man nu anerkender, at det her er baseret på tekniske beregningsmetoder – det er dejligt befriende.
Nu kommer mit spørgsmål til Kristendemokraterne.
Jobcentrene er for mig noget af det mest dysfunktionelle, som vi har i det offentlige.
Jeg har stillet spørgsmålet til flere af partierne, lige fra Enhedslisten til Venstre og andre, som er enige i, at det her er et problem, som vi skal have gjort noget ved.
Og jeg synes næsten, jeg begynder at kunne tælle til 90 nu, og jeg ved godt, at Kristendemokraterne kun har 1 mandat, men vi vil så gerne have den stemme med også, så er Kristendemokraterne enige i, at jobcentrene er noget af det, vi skal have kigget på?