runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-22:
Mange tak.
Jeg vil også gerne sige tak til SF for det gode samarbejde i folketingsåret, der er gået.
Det er jo sådan, at der stadig væk er det flertal, som ønsker, at der skal være uranudvinding i Narsaq i Sydgrønland ved Kvanefjeldet, og det er vi meget bekymrede for fra IA's side.
Vi gør, hvad vi kan, for at vise vores modstand, og vi mener, at der skal være fokus på bæredygtig udvikling, økonomisk udvikling.
Det gælder jo sådan set også turisme.
Kigger vi på Island har det jo virkelig været en turismeudvikling, som har boomet voldsomt, og som også har haft nogle konsekvenser, bl.a. for naturen.
Så vi mener, at det her med at finde balancen mellem miljøet og naturen, samtidig med at man sikrer nogle penge, er vigtigt.
Der er jo mange, der siger, at Grønland har opfundet det her begreb om bæredygtighed, for vi lever jo i naturen og ved naturen og omkring naturen.
Vi er jo også nødt til at tænke langsigtet, så vi ikke fisker alle fiskene op.
Men der er mange forskellige politiske holdninger i Grønland til det her spørgsmål, og der er desværre et flertal, som gerne vil have uranudvinding i Grønland.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-22:
Lederen af det amerikanske konsulat i Nuuk, Sung Choi, rejser jo midnatssolen sort i Grønland – rundt til alle steder for at promovere sine egne eller amerikanske eller i hvert fald meget sådan venlige interesser – og kombineret med, at man også har lavet sådan et hyggehjørne med sofaer og læsemuligheder og det amerikanske flag på universitetet, virker det jo alt sammen meget venligt og imødekommende.
Hvad mener fru Aaja Chemnitz Larsen dog kan ligge bag denne usædvanlige nye forelskelse i Grønland fra amerikansk side?
Kunne der ligger andre motiver end sådan ren oprigtig forelskelse?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-22:
Jeg tror, det er vigtigt, at man ikke er naiv i den her situation, og jeg tænker også, at det kan handle om militær interesse i Grønland.
Jeg er jo også bekymret for, om Grønland bliver sådan en trædesten, hvis man kan sige det sådan, i forhold til Rusland, men også resten af verden, hvis der skulle ske en oprustning.
Så jeg synes, det er vigtigt at være opmærksom.
Vi anerkender, at naalakkersuisut har sagt ja til den her aftale, og vi er også opmærksomme på både Rusland og Kina.
Man skal huske på, at kineserne jo sådan set har investeret penge i tre forskellige råstofprojekter i Grønland, så de er jo ikke helt ude af Grønland endnu.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-06-22:
Tak for det, og tak for talen og for det aldrig svigtende engagement.
Det er rigtig dejligt.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til noget af det, fru Aaja Chemnitz Larsen sagde om Search and Rescue eller SAR-beredskabet, som skal i udbud nu her, hvor der skal laves ny kontrakt.
Vi ved jo alle sammen fra mange af de seancer, som hr. Christian Juhl også har deltaget i, at der kommer nogle større opgaver de kommende år.
Der er mere aktivitet i området, og vi har brug for nogle andre og flere kapaciteter i forhold til Search and Rescue.
Det er også noget, der er rigtig meget fokus på fra grønlandske politikeres side.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om fru Aaja Chemnitz Larsen kan uddybe lidt mere, hvad hun tænker der skal til af nye kapaciteter, før man både kan leve op til den grønlandske befolknings forventninger til et ordentligt beredskab og håndtere de udfordringer, som vi står over for, fordi der er mere aktivitet i området.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-22:
Mange tak.
Jeg vil også gerne kvittere for det gode samarbejde med Enhedslisten.
Jeg tror sådan set, man skal se det i et lidt større perspektiv, for et flertal i Grønland var jo egentlig ret klar i mælet om, at Grønland er grønlandsk, og det understregede statsministeren jo også.
Jeg tænker, at det primært er rådgivning, som pengene skal gå til.
Og der er vi da også mange i Grønland, der vil være lidt kritiske, i forhold til at USA er et helt andet land, som er baseret på nogle helt andre værdier, end vi er i Grønland, så den måde, man f.eks. driver råstofudvinding på i USA, er ikke nødvendigvis noget, som vil fungere godt i Grønland.
Så der er også en kritisk masse i det grønlandske samfund og i grønlandsk politik.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-06-22:
Tak for det.
Jeg glæder mig til at diskutere videre også med ministeren om, hvordan vi kan komme i mål eller så tæt på målet med de her prioriteter.
Så vil jeg høre ordføreren om, hvilken proces hun fremadrettet ser for sig, og om det er noget, som ordføreren har været involveret i, når det gælder en dialog med ministeren om, hvordan vi løser det her på den rigtige måde.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-22:
Mange tak for spørgsmålet.
Vi skal have et samråd, som flere partier har bedt om, hvor vi skal prøve at finde hoved og hale i det her.
Det er jo noget, vi fra Grønlands side har været optaget af i mange år.
Men noget af det, jeg måske har lært i Folketinget, er det der med at samarbejde med nogle, der har nogle andre holdninger, end man selv har.
Det ville jeg bare ønske at man gjorde meget mere i Grønland, for så tror jeg vi ville nå meget, meget længere i forhold til de mange opgaver, der ligger.
Så det er jo en af de – hvad skal man sige – præmisser for demokratiet, som jeg i hvert fald har været rigtig glad for i forhold til arbejdet i Folketinget.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-06-22:
Tak, og tak til ordføreren for et rigtig godt samarbejde og ikke mindst også en stor kamp for grønlandske børn.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ind til, er noget, vi har diskuteret før.
Det er to ting: Den ene er klimaet, og den anden er et moderne rigsfællesskab, et moderne samarbejde.
For man kan sige, at et er at snakke om, hvad der er hjemtaget og ikkehjemtaget, noget andet er, og det er jeg nogle gange optaget af, hvordan vi kommer videre.
Og en dagsorden, som vi burde kunne samarbejde om – Grønland, Færøerne og Danmark som ligeværdige lande i et rigsfællesskab – er jo netop klimaet og den indsats, der skal laves for klima, miljø og biodiversitet.
Er det noget, som ordføreren ser nogle perspektiver i, altså netop at begynde målrettet med nogle emner, som der jo i den grad er behov for også globalt set der er en stærk tilstedeværelse i Arktis af?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-22:
Tak for spørgsmålet.
Det er sådan, at Grønland næsten udleder dobbelt så meget, som man gør i Danmark.
Det er jo sådan lidt skræmmende tal.
Det er jo bl.a. på grund af transporten.
Altså, man får rigtig, rigtig meget mad sendt til Grønland til almindeligt forbrug.
Jeg synes, man skulle kigge på øget selvforsyning.
Kunne man skrue op for priserne på importeret kød f.eks.?
Jeg hørte på et tidspunkt, at Grønland er det sted, hvor man spiser allermest svinekød.
Det synes jeg er lidt påfaldende, når vi har så meget godt kød i Grønland og selv har mulighed for at tage ud og fange rensdyr f.eks. Så der er bestemt behov for en indsats, men indsatsen skal først og fremmest komme fra Grønland.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at jeg som udgangspunkt mener, at det er grønlandske initiativer, der bør komme, også når vi snakker om de her 32 områder, og der har Grønland også sovet i timen i mange, mange år, når vi kigger på de opgaver, der ligesom ligger.
Så den her ligeværdighed handler om, at begge parter skal agere anderledes.
Rasmus Nordqvist (SF), 2020-06-22:
Når jeg spørger ind til det her, er det også lidt i lyset af det, som hr. Christian Juhl var inde på, om den her økonomiske investering fra amerikansk side, hvor man godt kan blive bekymret – når man hører, hvad det er for nogle områder, som jo netop også har en indflydelse på miljø, klima og biodiversitet – over, om det er det rigtige sted at kigge hen, når man ser på USA's track record i forhold til miljøindsats.
Så er det måske ikke det helt rigtige sted at se på, hvordan man kan få opdyrke et samarbejde.
Ville det ikke være noget af det, som vi egentlig kunne tage fat på at se på hvordan man kunne opdyrke?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-22:
Mange tak for spørgsmålet.
Det er sådan set vores pointe, at det var et wakeupcall, og spørgsmålet er, om vi helt er vågnet og helt har taget opgaverne på os, eller om vi egentlig bare står og peger lidt fingre ad, at amerikanerne fik så meget opmærksomhed for sølle 83 mio. kr.
Så spørgsmålet er, om man ikke skulle kigge indad også her i Folketinget og se, om der er nogle initiativer, vi i fællesskab kunne tage.
Jeg mener også, der er en kæmpeopgave i forhold til grønlændere i Danmark, hvor der jo også er folk, der oplever en form for racisme, som jeg ved også har været et tema i dag.
Kunne vi med viden og dialog være med til at bygge en bro og få de her fordomme brudt ned?
Kasper Roug (S), 2020-06-22:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for et rigtig godt samarbejde.
Og selvfølgelig også tak for roserne til regeringen og også for de forbedringsforslag, som ordføreren kom ind på.
Jeg synes egentlig, det er lidt vigtigt også at anerkende – det har jeg jo hørt ordføreren nævne – at der jo egentlig er sket ret meget i det her år, hvor regeringen har siddet, hvis man ser det over tid.
Der er sket ret meget i vores forhold.
Og jeg synes egentlig også, at det er vigtigt, at vi lægger mærke til det, og forhåbentlig er ordføreren også enig i, at vi skal lytte, og at vi skal styrke vores forhold og vores samarbejde.
Ordføreren har jo allerede nævnt flere gode ting, som vi har efterkommet, bl.a. på forespørgsel fra ordføreren.
Vi har allerede kigget på anstaltsbetjentene, og vi har også efterkommet en efterspørgsel fra den grønlandske regering om på socialområdet bl.a. Og derfor håber jeg lidt, at ordføreren også vil dele det her perspektiv om et stærkere samarbejde.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-22:
Vi kunne rigtig godt tænke os, at man kigger lidt kritisk på den udbudspris, der er lagt op til, for vi ved, at mange af dem, der bød på opgaven sidste gang, har budt dobbelt så meget i den pris, som de ønsker at give, for at betjene det her beredskab.
Der er i den grad behov for en opgradering i forhold til nogle nyere helikoptere, og vi har også peget på, at der også bør være et lægeberedskab.
Og skulle man sammenligne det grønlandske beredskab med det danske, tror jeg virkelig man vil se, at der er meget stor forskel i den service, man kan yde.
Og vi ser, at der er flere og flere af de her ulykker, og vi ved jo også godt, at falder man i vandet i Grønland, overlever man ikke særlig længe – i hvert fald ikke om vinteren.
Så vi er meget bekymrede.
Christian Juhl (EL), 2020-06-22:
Jeg vil også gerne kvittere og takke for et godt samarbejde.
Det er både udfordrende og spændende at have med Arktis og Grønland at gøre i de her år, og jeg synes, vi lærer meget af, at vi har to kollegaer i Folketinget, som er så engagerede, som de er.
Tak for det.
Jeg deler ordførerens frygt for, at der er en oprustning på vej i Arktis, og hvis jeg forstod det, der blev sagt, rigtigt, deler jeg også opfordringen til, at Danmark og for den sags skyld hele Norden gør, hvad de kan for at undgå den oprustning og den stormagtsrivalisering, der er på vej.
Jeg vil så bare stille et lille spørgsmål til USAID's penge til Grønland – jeg kalder det ikke støtte, for jeg opfatter det ikke som støtte.
Kan ordføreren sige lidt mere om, hvad de penge skal gå til?
Det ser ud, som om USA siger: Nu bevilger vi 82 mio. kr. til at ansætte nogle amerikanske eksperter for at blive klogere på, hvordan vi får mere ud af Arktis og Grønland først og fremmest.
Jeg har ikke kunnet få øje på, hvor det er, de kan placeres, for at det gavner grønlænderne.
Nu ligner det heller ikke Trump at føre den slags politik til gavn for Grønland – han gør det til gavn for USA.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-22:
Tusind tak for de ord.
Vi vil gerne gå den vej.
Om man lige præcis skal nedlægge jobcentrene, ved jeg ikke.
Vi tror måske, det kunne være en god idé at omdanne dem til et sted, hvor man, hvis man var ledig, rigtig gerne ville komme – et sted, hvor man kunne få hjælp til iværksætteri og hjælp til at komme på benene, hvis man var syg, og hjælp til psykolog.
Der måtte gerne være masser af småerhverv, hvor man måske kunne få arbejde, og der måtte gerne være rådgivning om mange ting.
Jeg tror, vi skal starte med at finde et nyt navn.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Det kan man jo så tage positivt og konstruktivt ned, eller også kan man sige, at der så måske alligevel er en forskel.
Men jeg vælger at tage det positivt og konstruktivt ned, for der er jo vitterlig nogle mennesker i det her system, som kommer i klemme, og som bliver pisket rundt i systemet i årevis.
Der er folk, der er i ressourceforløb og ender med at dø, før de får en førtidspension.
Dem, der midlertidigt står uden for arbejdsmarkedet, finder vi en anden løsning for, men de syge og de nedslidte skal altså ud af jobcentrene.
Kan man bakke op om det i Alternativet?
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-22:
Vi skal i hvert fald ikke tro, at arbejde er medicinen.
Det er sådan, at hvis vi lukkede jobcentrene nu, ville vi spare en del milliarder, men i stedet for at de milliarder forsvandt et eller andet sted hen, så tror jeg, de kunne være rigtig godt brugt på at få folk på benene.
Og når folk så er kommet på benene, er det min erfaring, at så vælger de at være aktive.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Liberal Alliance er bl.a. kommet foran Alternativet i køen herinde, og jeg kender jo selv til det med mytteri i egen lejr.
Det er da ikke nødvendigvis særlig behageligt, så jeg vil egentlig bare lige til at starte med høre, hvordan hr. Torsten Gejl egentlig har det.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-22:
Tusind, tusind tak for det spørgsmål.
Vi er ved godt mod.
Det viser sig faktisk, at det er til at have med at gøre.
Josephine Fock og jeg mødte hinanden her på gangen for et par dage siden og gav hinanden et knus og sagde til hinanden: Det er faktisk lige før, det begynder at blive sjovt igen.
Der mener jeg ikke sjovt som i komisk, men jeg mener, at vi begynder at kunne mærke arbejdsglæden igen.
Det er også, fordi vi synes, at regeringen og ministrene er vældig, vældig positive og hjælpsomme over for os og giver os lidt ekstra snor.
Folketingets Lovsekretariat er meget, meget serviceminded.
Så man hjælper os på alle måder til at fungere som parti, og det betyder jo, at vi endda kan få politiske sejre.
Og jeg har da i hvert fald noget at fortælle mine børnebørn, og det er, at vi i den grad var med til at sikre CO 2 -reduktionen på 70 pct. i 2030.
Nu skal det bare lykkes.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Jeg kan også høre oprigtigheden i de ting, som ordføreren siger.
Så det er dejligt.
Men det betyder selvfølgelig også, at jeg kan smide fløjlshandskerne og gå til den politiske debat, for et eller andet sted viser den her coronakrise jo, at Alternativets drømmesamfund med mindre forbrug og alle de her ting ikke er noget, folk ønsker.
Folk har savnet at komme ud at flyve, rejse, forbruge og få gang i det kapitalistiske samfund igen.
Er det ikke det, folk bl.a. har hungret efter i den her krise?
Er det egentlig ikke et tegn på, at hvis man gennemførte Alternativets drømmesamfund, er det meget få mennesker, der vil have lyst til at tage del i det?
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-22:
Jeg tror, at vi har nogle forskellige venner.
Rigtig mange af de mennesker, jeg har snakket med, har været utrolig glade for at være sammen med deres børn, de har været glade for at gå i naturen, de har været glade for at gøre en hel masse ting, som de ikke har gjort rigtig, rigtig længe.
Vi ved, at der selvfølgelig er mange dårlige erfaringer, men jeg har lavet sådan et facebookopslag, hvor jeg ville høre om folks gode erfaringer, og jeg har aldrig fået så mange kommentarer.
Camilla Fabricius (S), 2020-06-22:
Jeg vil også ligesom Nye Borgerlige takke for et rigtig konstruktivt og godt samarbejde.
Jeg har mest haft noget med ordføreren at gøre på socialområdet, og det er også det, jeg gerne lige vil knytte lidt an til.
Så bliver jeg også lidt optaget af det her med, hvad det er, man i virkeligheden skulle bruge afgifterne til.
Ordføreren har stillet det spørgsmål gentagne gange.
Derfor bliver jeg sådan lidt nysgerrig efter at høre, hvad det i virkeligheden er, han selv tænker på.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-22:
Tusind tak for de ord.
Og jeg kan forvisse ordføreren om, at det ligger os rigtig meget på sinde at sikre, at et provenu fra klimaafgifter også går til social kompensation, da klimaafgifter kan blive til en meget, meget dyr fornøjelse for de lavestlønnede, de laveste indkomster.
Derudover vil vi gerne beholde de grønne penge i den grønne branche.
Vi mener, at grøn forskning er utrolig vigtigt.
Vi mener, at grønt iværksætteri er utrolig vigtigt – ikke mindst i forlængelse af den klimalov, der bliver lavet.
Hver gang vi laver en ny aftale i Klimaministeriet – nu har vi ikke lavet så mange – så tænker jeg: Gid jeg stadig væk var iværksætter, for her er der godt nok spændende, spændende ting at lave.
Grønne virksomheder synes jeg også godt man kunne belønne på en eller anden måde, hvis man kan finde et system, som kan håndtere det.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-22:
Jamen altså, hvis ordføreren mener, om vi vil være med til at prøve at hjælpe med at finde yderligere midler til det, så vil svaret være ja.
Det er den bedste investering, vi kan gøre.
Det vil altid betale sig.
Det er amu, det er vuc, det er alle de private aktører, som, hvis de er seriøse og ikke bare beholder dem ledige så længe som muligt, også kan komme i spil.
Så for mig er det en myriade af små og store uddannelsesaktører, som vi har, både på det offentlige og private uddannelsesmarked, og som jeg gerne ser komme i sving.
Jette Gottlieb (EL), 2020-06-22:
Jeg vil gerne uddybe mit spørgsmål meget konkret, fordi vi kommer ind i en situation nu, hvor der allerede er mange, altså mere end 100.000, der er arbejdsløse, og vi er helt overbeviste om, at det tal kommer til at vokse dramatisk i det kommende efterår.
Hvordan sikrer vi, at den tid, der går, inden de mennesker får job igen, kan bruges konstruktivt, sådan at de kan bruge det til at tilegne sig nye kundskaber?
Der er, selv om der lige er indgået en uddannelsesaftale med lidt mere uddannelse, stadig rigtig mange barrierer for, hvordan man kan komme til at uddanne sig under arbejdsløshed, herunder regler for, hvad der bl.a. formuleres som hurtigst muligt i job.
Men nogle gange er
hurtigst muligt i job faktisk via noget uddannelse
Hvordan vil ordføreren sikre, at det ikke bliver normen, at det er sådan, det foregår?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2020-06-22:
Tak for kommentarerne.
Siden kl. 3 har vi helt konkret været inde at regne på det, og vi har opnået resultater for omkring 175 mio. kr., særlig på justitsområdet, på forsvarsområdet og på socialområdet.
Så det er jo sådan set relativt godt, kan man sige.
Men vi er her jo, fordi vi har en opgave at løse, så ja, der er stadig rigtig mange ting, vi godt kan tage fat i, f.eks. bilsyn, det er mere end 20 år siden.
Det er noget, jeg ofte hører, når der kommer nogle gode tiltag: Ja, men der er virkelig nogle ting, som ikke er blevet løftet.
Og det skyldes jo sådan set ikke kun den her regering, som måske også skulle have 1 år til lige at finde sig til rette i stolen, og så kom der corona.
Men jeg har nogle forventninger, måske særlig på det udenrigspolitiske område, til, at der kommer flere konkrete initiativer, og så meget gerne et tættere samarbejde.
Det kunne være på erhvervsområdet.
Der er to ting, der er afgørende for Grønlands økonomi, og det er erhvervsudvikling og uddannelse.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-22:
Altså, nu er vi jo sådan et mærkeligt sted i samfundet, hvor vi har mulighed for at gøre tingene på en lidt anden måde.
Der er rigtig mange, som nu står med en ny udfordring, fordi de skal på kursus eller uddanne sig.
Og der vil jeg faktisk synes, at det ville være klogt at prøve sammen med arbejdsgiverne, men også sammen med fagbevægelsen, at finde ud af, hvor de næste flaskehalse er, hvor de kommende væksterhverv er, hvor det er, der bliver brug for mennesker, og så prøve at kvalificere mennesker især til de områder, hvor der er job at få, sådan at arbejdet kommer som en gulerod og der faktisk er arbejde for enden.
Det er ikke altid, at man kan det, og jeg siger heller ikke, at vi kun må kvalificere mod arbejde.
Derudover kunne man også være bedre til at dokumentere den læring, som rigtig mange mennesker får på det uformelle læringsmarked, sådan at de faktisk har noget at vise frem, i stedet for at læringen nogle gange smuldrer mellem fingrene på dem, fordi der ikke rigtig er sat ord på.
Jette Gottlieb (EL), 2020-06-22:
Jeg vil, eftersom ordføreren jo nævnte rigtig mange områder, hvor vi skal gå i spidsen, spørge om, hvordan ordføreren vil sikre, at der kommer den opkvalificering, der skal til, for at det kan lade sig gøre.
Alle i produktionslivet er nødt til at få nye kundskaber.
Hvordan vil ordføreren sikre, at der kommer en stadig efteruddannelse, videreuddannelse, overbygningsuddannelse i forhold til de mennesker, der er i produktionen, og hvordan vil ordføreren sikre, at dem, der midlertidigt er kommet ud af produktionen, får mulighed for at uddanne sig videst muligt?
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-22:
Det kan vi jo ved at tænke os rigtig godt om som forældre.
Altså, den tid har vi kun én gang, og lige pludselig er den gået.
Så det kan vi alle sammen gøre noget ved, altså vores institutioner og vores skoler.
Men det er jo klart, at der også er nogle børn, der har særlig dårlige vilkår, altså nogle særlig udsatte børn, og her synes vi, det er utrolig vigtigt, at man laver en helhedsopbakning i forhold til familien og prøver at beholde børnene i familien.
Vi har lagt mærke til Herningmodellen og andre modeller, hvor man har givet ekstra penge til sagsbehandlere, og det viser sig jo faktisk, at det skaber store sociale investeringer og afledte besparelser.
Camilla Fabricius (S), 2020-06-22:
Som opfølgende spørgsmål kunne jeg godt tænke mig lige at vende tilbage til det her med det gode liv.
Der er rigtig mange børn rundtomkring i Danmark, som oplever ikke at være en del af det gode liv; som vokser op i en usikkerhed med voksne, der ikke er tydelige, hvis de overhovedet er til stede.
Jacob Mark (SF), 2020-06-22:
Tak for det, og jeg vil gerne spørge til noget, som jeg håber kan muntre statsministeren lidt op, for vi har typisk i de her debatter diskuteret uddannelsesloft og minimumsnormeringer, hvad der jo er endt lykkeligt, men hvad der nogle gange har virket lidt træls på statsministeren.
Noget, som jeg ved statsministeren er vild med, er mindre bureaukrati og forslag, som ikke koster noget.
Derfor har jeg simpelt hen fået den idé, som egentlig har været en idé et stykke tid, at man laver en frihedsreform for den danske folkeskole.
Mit bud er simpelt hen, at vi kan få en markant bedre folkeskole for præcis de samme penge – det er ikke, fordi jeg ikke vil bruge flere penge på folkeskolen – men ved at sætte den fri, tror jeg faktisk, at vi kan lære eleverne mere, sørge for, at de trives bedre, og jeg synes også, at corona har vist det: kortere dage, børn, der trives bedre, fordi holdene er mindre, mere tid til den enkelte elev.
Var det ikke på tide nu at sætte folkeskolerne fri i stedet for at holde dem i det jerngreb, som man har holdt dem i i mange år?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-22:
Jeg tror, det er helt rigtigt, og jeg sagde det også i min indledende tale i dag, at mange i den offentlige sektor har gjort sig rigtig gode erfaringer under corona.
Processer er blevet skrevet ud af planlægningen.
Der har ikke været så mange mellemlag, man har skullet spørge om lov.
Folketinget har ikke blandet sig på samme måde, som vi plejer at gøre – rigtig gode erfaringer.
Jeg tror, at man skal passe meget på med at konkludere, at alle børn har trivedes under den undervisning, der har været under corona.
Mange af vores mest udsatte børn har haft en betydelig dårligere skolegang, og der har ikke været opmærksomhed nok på deres problemer.
Så billedet kan ikke tegnes så generelt, men konklusionen om at give mere frihed til faglighed gælder her, og som det gælder på andre områder i den offentlige sektor.
Det deler vi jo helt grundlæggende, men det bliver selvfølgelig altid nødt til at være med det meget, meget klare formål, at flere børn skal lære mere og trives bedre, og der tror jeg, at tillid er et kerneord.