Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-05-12:
Altså, når vi f.eks. laver et loft over klassekvotienten i folkeskolen, er det faktisk ikke et udtryk for, at vi ikke synes, at folkeskolen leverer et vigtigt bidrag til at undervise og danne danske skolebørn.
Og når vi går ind og lægger et loft her, er det jo, fordi vi mener, at det gør det tilbud bedre og sikrer en bedre ramme omkring de børn og unge, der er der.
Og det, der er min store bekymring – som jeg også sagde i mit indledende svar – er, at kostskolerne ikke er under lov om voksenansvar, og det vil sige, at der ikke er samme beskyttelse af de børn og unge, og derfor er der brug for, at vi går ind og kigger på de rammer og får skruet dem sammen på en ordentlig måde.
Så det, at man justerer på ting, hvad enten det er folkeskoler eller ungdomsuddannelser, eller hvad det ellers er, kan godt være forbundet med, at man alligevel synes, at der er ting, der fungerer rigtig godt.
Og jeg vil sige det på den måde, at det her faktisk er et område, hvor jeg ville være temmelig bekymret, hvis vi centraliserede svarene.
Børn og unge, også dem med ordblindhed, har det meget, meget forskelligt med eksamenssituationen, og det vil sige, at det, der ville være et tilbud for nogle, hvor man kunne få lov til at tage den om, simpelt hen nærmest ville føles som en trussel for andre, der synes, at det fungerede fint med, at man lige ventede et par timer, og så havde man fået det overstået.
Derfor synes jeg egentlig, at snittet ligger rigtigt, i forhold til at det er den enkelte skoleleder, der skal tage stilling til det, og det har de så værktøjerne til i forhold til at sige: Her har der været så store udfordringer, at vi lige tager eksamen om igen og kan tilbyde det til eleverne.
Jeg vil sige, at jeg jo synes, det er utrolig ærgerligt, at vi har stået i en situation, hvor man den 3. og den 5. maj – i forbindelse med nogle elever med ordblindhed – havde vanskeligheder med at tilgå de hjælpemidler, der skulle til.
Jeg har sendt et svar på spørgsmålet over, og det handler jo om, at der var problemer med det her hjælpeprogram, som i øvrigt ikke er et, Undervisningsministeriet kører.
Det har styrelsen, altså STUK, valgt at gøre for at undgå, at vi står i sådan en situation i fremtiden, for det skal jo sådan set helst undgås.
På selve prøvedagen vejledte styrelsen også skolerne både via mail og via sms om, hvordan de kunne håndtere de problemer, der så opstod, sådan at man med det samme fik besked om, hvordan man kunne håndtere de problemer i forhold til at kunne forlænge prøvetiden for eleverne, sådan at de kunne få lov til at aflægge prøven med hjælpemidler.
Styrelsen har derfor gjort og vil gøre alt, hvad den overhovedet kan, for at sikre, at de problemer ikke opstår igen, og i situationen har den også gjort det, den skulle.
I den her prøvetermin, altså maj-juni 2021, kan eleverne jo så – og det er jo bare sådan i tillæg til det – få deres standpunktskarakterer ophøjet til prøvekarakterer, hvis standpunktskarakteren er højere end prøvekarakteren, og den ordning giver så et ekstra sikkerhedsnet lige i år.
Men jeg vil gerne understrege, at der allerede er gældende regler, som gør, at skolens ledere kan tilbyde en ombedømmelse eller en decideret omprøve til eleven, hvis der har været væsentlige fejl og mangler i prøvesituationen, der kan have betydning for karakterfastsættelsen.