runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2019-03-12:
Nej, det spørgsmål, der melder sig, er, hvorfor vi ikke her i huset har evnet at sikre en værdig tilbagetrækning for de lønmodtagere, der har været længst tid på arbejdsmarkedet, for den findes ikke.
Og jeg afviser bestemt ikke, at vi kan gøre seniorførtidspensionen bedre.
Det er jo det, vi sidder og forhandler om nu.
Men det er bare ikke det, som rigtig mange gode, solide danske lønmodtagere gerne vil have.
For de vil ikke visiteres til en tidligere tilbagetrækning.
Det er stolte, gode danske lønmodtagere, som har gjort alt det, vi har bedt dem om, og som nu kan se, at efterlønnen de facto for manges vedkommende er afskaffet, og at den værdige tilbagetrækning ikke længere findes.
Og når vi nu er i gang med historieskrivningen, vil jeg sige, at da vi laver velfærdsforliget i 2006, er der en afgørende præmis, nemlig at efterlønnen står og består.
Det vælger et flertal så efterfølgende at ændre på – jeg vil sige ødelægge, de facto afskaffe.
Ved valget i 2011 var der ikke flertal for at ændre det, desværre.
Nu beder jeg jo så danskerne om et mandat, så vi kan få det ændret; så vi ikke bare holder fast i en udvikling, hvor dem, der har de hårdeste job, også skal være længst tid på arbejdsmarkedet uden en værdig tilbagetrækning, men at vi ændrer kurs den her gang og siger til dem, der har slidt og slæbt for det her samfund, at nu er det deres tur.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Jamen det er da nogle fine, indøvede replikker, der kommer der.
Altså, jeg har ikke sat mig for at ødelægge noget som helst.
Jeg har sat mig for – og det tænder mig hver morgen, når jeg går på arbejde – at sørge for, at det her land hænger sammen nu og i fremtiden.
Det er sådan set grunden til, at vi i sin tid lavede en velfærdsaftale, som er hele fundamentet under dansk økonomi.
Det fulgte vi så op med tilbagetrækningsreformen.
Jeg tror, det var fru Mette Frederiksen selv, der fremsatte lovforslaget her i Folketingssalen.
Vi stemte med glæde for; vi havde tabt valget i mellemtiden, men det var fru Mette Frederiksens lovforslag.
Det var den regering, fru Mette Frederiksen selv sad i, som implementerede det, vi aftalte.
På fru Mette Frederiksens initiativ lavede vi så en førtidspensionsreform, som gjorde det sværere at komme på førtidspension, og som derfor også har haft en effekt på muligheden for at komme på seniorførtidspension.
Sådan er det, og det vil vi gerne kigge på.
Det er 2.850 mennesker, pengene rækker til.
Er det så pengene, der skal tale, altså at det bliver så få, og hvem skal være med, og hvem skal ikke?
Eller er det de forventninger, man er i gang med at skabe, fordi der skal være folketingsvalg, der skal være styrende, og så skal man slå et kæmpestort hul i statskassen bagefter?
Det er jo det spørgsmål, der melder sig.
Mette Frederiksen (S), 2019-03-12:
Jeg kan egentlig ikke forstå, at statsministeren ikke forstår vores måde at arbejde på, for den minder jo i virkeligheden om noget, statsministeren selv har gjort.
Statsministeren satte sig for at ødelægge efterlønnen.
Det var det, man ville; det var det, man gjorde.
Og man meldte det ud, holdt en flot nytårstale.
Man satte sig for at ødelægge efterlønnen for helt almindelige gode, solide danske lønmodtagere.
Konsekvensen af det kan vi jo se nu, nemlig at folk, der har slidt og slæbt i det her samfund og for det her samfund, gjort alt det, vi har bedt dem om, nu ikke kan få lov til at trække sig tilbage før tid, selv om de har været mange år på arbejdsmarkedet; selv om de har et langt hårdere arbejdsmiljø, end nogen herinde på Christiansborg har; selv om deres arbejdstempo er højere; selv om de er kommet tidligere ud på arbejdsmarkedet; selv om de mærker konsekvenserne af deres arbejde – måske psykisk, men i hvert fald fysisk.
Så statsministeren gjorde jo fuldstændig det samme.
Det fandt man en metode til at gøre.
Vi gør det samme, bare med modsat fortegn.
Vi vil indføre en ret, sådan at dem, der har været længst tid på arbejdsmarkedet og er blevet nedslidte, kan få lov til at gå fra før os andre.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Altså, jeg har det sådan, at hvis man er nedslidt, skal man ikke arbejde.
Jeg har det også sådan, at hvis man skal behandle folk lige, skal man i virkeligheden nok behandle dem forskelligt, for det er ikke alle, der er nedslidte – det er nogle, der er nedslidte – og vi ser heldigvis også i de her år, at rigtig mange arbejder ud over pensionsalderen.
Hvem er de, og hvem er de ikke?
Jeg kan ikke bedømme den her idé.
Jeg kan se, at for 3 mia. kr. ville der vel være i omegnen af 2.850 danskere, tror jeg, som ville kunne gøre brug af den her ordning.
Det er det niveau, vil jeg tro.
Hvordan er det så, man afgrænser de 2.850 danskere?
Er det via den fagforening, de står i, eller via det svendebrev, de oprindelig fik?
Altså, det er her, hvor jeg synes det begynder at blive lidt flimrende,
så jeg kan ikke bedømme ideen.
Jeg er enig i holdningen , nemlig at man med værdighed skal kunne trække sig tilbage, hvis ikke man kan arbejde mere.
Mit udgangspunkt er – men nu forhandles det jo – at vi, altså den daværende regering, lavede en seniorførtidspensionsordning sammen med Dansk Folkeparti, og jeg må så helt ærligt sige, at på fru Mette Frederiksens initiativ forringede vi jo ordningen, da vi lavede førtidspensionsreformen, og vi bidrog til det, altså vi strammede reglerne omkring førtidspension op, og det er jo en af grundene til, at den ordning formentlig ikke blev så brugt, som vi troede, dengang vi lavede den i 2011.
Jeg synes, det er det rigtige sted at se på, hvordan man kan skabe mere fleksibilitet omkring det.
For mig er det jo en lige alvorlig situation, om man er slidt ned som håndværker eller skolelærer eller pædagog.
Og jeg kan forstå på Socialdemokratiet, at man vil ekskludere nogle af de her grupper, og jeg kan ikke få styr på og hold om, hvem det er, der skal, og hvem det er, der ikke skal – og derfor er det jo svært at bedømme den her idé.
Mette Frederiksen (S), 2019-03-12:
Arh, mon ikke statsministeren trods alt opnår genvalg.
Jeg ved snart ikke, hvordan jeg skal starte, andet end ved selvfølgelig at takke for rådgivningen, såfremt mandaterne måtte falde anderledes ud og der skal dannes en ny regering efter næste valg.
Jeg tror sådan set, at rådgivningen er den helt rigtige.
Samarbejdet i rigsfællesskabet kræver et rigtig stort engagement – det er vigtigt.
Jeg tror, at vi kan komme endnu længere i at være ligeværdige partnere – tre lande, tre nationer og tre folk – og det er et arbejde, som heldigvis ligger mange af os på sinde uagtet politisk tilhørsforhold.
Så noterede jeg mig, at statsministeren nævnte en række internationale arbejdsopgaver, man har som statsminister, og derfor kan det være svært også at få tid til rigsfællesskabet.
Der er jo også nogle nationale opgaver, som er rigtig vigtige.
Det er en af dem, jeg gerne vil diskutere med statsministeren i dag.
Vi har fra Socialdemokratiets side foreslået, at der skal indføres en ret til tidlig folkepension, ikke en ret til seniorførtidspension eller en lignende ordning, men en ret til tidligere folkepension.
Og det har vi foreslået, og det foreslår vi, og det vil vi insistere på at gøre alt, hvad vi kan, for at få gennemført, fordi vi kan se, at der er ganske mange helt almindelige gode danske lønmodtagere, der har arbejdet rigtig mange år på det danske arbejdsmarked, og som har gjort alt det, vi som samfund har bedt dem om.
En del af dem er nu nedslidte af at gå på arbejde.
Jeg synes som socialdemokrat, at det er vigtigt, når man så at sige har aftjent sin værnepligt på arbejdsmarkedet, at man en dag kan lukke døren bag sig med rank ryg og fratræde arbejdsmarkedet og vide, at man har gjort sit, og at man ikke skal igennem en visitation og ikke bede nogen om en værdig tilbagetrækning, men have retten til at kunne forlade arbejdsmarkedet med værdighed og ordentlighed.
Det synes jeg vi skylder nedslidte danske lønmodtagere, som har været mange år på arbejdsmarkedet.
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål, da vi var her for 2 uger siden – derfor genoptager jeg diskussionen i dag.
Vil statsministeren være med til at indføre en ret til tidlig folkepension for dem, der har været mange år på arbejdsmarkedet, og som er blevet nedslidte af at gå på arbejde?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Jeg tror, der ligger en vedvarende debat i, hvordan vi får finpudset vores taxametre de steder, hvor vi har taxameterstyrede uddannelsesinstitutioner, så vi altså også tager tilstrækkelig højde for geografi.
For omstændighederne ved at drive et gymnasium, eller hvad det nu kunne være, er forskellige, afhængigt af hvor i landet man er, og hvad for et elevgrundlag man har.
Jeg tror, der ligger noget i at få engageret vores videregående uddannelsesinstitutioner i at tænke i satellitter.
Nu var det en diskussion, der startede her omkring Nordatlanten, og det er jo så også en diskussion, der foregår deroppe.
Altså, der kan være en ambition om at have nogle uddannelser, man egentlig ikke har bæreevne til i sådan et lille samfund – kunne man så forestille sig, at man kunne løse det i kombination med f.eks. danske uddannelsesinstitutioner, så man havde delt undervisning?
Altså, det her rummer mange perspektiver.
Men på det overordnede holdningsmæssige plan vil jeg gerne markere en interesse i at følge det her til dørs.
Vi har gjort utrolig meget for at liberalisere planloven og give noget mere albuerum til kommunerne derude, så der kan ske noget; vi har lavet en fødevare- og landbrugspakke, sådan at der er kommet optimisme tilbage i den del af vores erhvervsliv; vi har flyttet statslige arbejdspladser; vi har gjort transporten billigere for de kommuner, hvor der er lidt længere mellem husene; vi har taget nogle initiativer på uddannelsesområdet her; vi har taget et opgør med den regering, der var der før, som bare lukkede ned og flyttede det til København.
Og det er selvfølgelig en linje, vi skal holde fast i.
Pernille Skipper (EL), 2019-03-12:
Tak for det.
I fredags kunne man læse en kronik i Politiken, som var skrevet af en nu tidligere leder af en daginstitution i København.
Hun slutter kronikken af med at sige: Når jeg hver eneste dag ser børn, der ikke får den kontakt, der er så livsvigtig, har jeg fået nok og tager konsekvensen.
Hun har nu sagt op, fordi hun simpelt hen ikke kan være i det længere.
Og i går aftes kunne man så se en dokumentar på Danmarks Radio, som bl.a. Tinas tidligere daginstitution indgår i.
I den dokumentar er der mildt sagt flere ret hjerteskærende situationer, og der er bl.a. en situation, hvor der i en vuggestue i Greve er 3 voksne til 31 vuggestuebørn, dvs. blebørn.
På et tidspunkt er der simpelt hen 4 børn, der skal skiftes på en gang, og det er der én pædagog til at gøre.
Der er flere børn, der græder, og der sidder et lille barn i en barnevogn og græder, men der er ikke tid til at trøste det lillebitte spædbarn.
Pædagogen understreger sådan set også, at det slet ikke er usædvanligt, for det er tit, at de er 2 voksne til 16 vuggestuebørn.
Der er også en situation fra en børnehave, hvor der ude på legepladsen er 44 børnehavebørn.
Det er ret mange børn, men der er kun 2 voksne til at tage sig af dem!
Så er der selvfølgelig – det sker jo på legepladser i børnehaver – en, der falder og græder, og så er der én pædagog, der trøster det barn, og så er der 1 voksen til 43 børn!
Jeg afleverer min datter i vuggestue hver eneste dag, og jeg ved, at statsministeren også har børn og har haft afleveret dem i institution, og jeg tror, jeg taler på vegne af rigtig mange forældre og rigtig mange pædagoger, når jeg spørger statsministeren, hvad statsministeren vil gøre ved det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Den store forskel er jo, for at gå helt ind i det seriøse svar, og jeg forsøgte også at sige det i min åbningsbemærkning, at vi faktisk – og jeg ved godt, at det generer dem, der tror, at de ligesom har taget patent på den der farve – har en ret bred konsensus i Danmark.
Vi har næsten firedoblet den grønne strøm, siden jeg blev minister første gang.
Vi tager globale initiativer, vi bliver valgt af FN, fordi vi kan det, vi kan.
Hvis man skal løse de her problemer, skal man ud i Europa.
I 2030 er al vores strøm grøn, i 2050 er hele vores energi grøn – lige syd for grænsen bruger de brunkul og kul.
Derfor er det jo der, at det skal løftes.
Jeg gentager igen: Jeg udelukker ikke, at en fælleseuropæisk brændstofafgift kan være en del af en løsning, men det skal være en sammentænkt løsning, hvor man også tænker resten af verden ind og får lukket nogle smuthuller.
Der kører et arbejde i FN, mig bekendt med en deadline i 2021, om fly og transport og brændstof.
Det er jo der, at det kæmpe potentiale ville ligge.
Det handler også om strukturelle forandringer, som hr. Uffe Elbæk antyder, altså, hvordan man kan få et europæisk jernbanesystem op at stå, når vi nu skal kigge ind i flerårige budgetter, sådan at der reelt kommer nogle alternativer til flytrafikken.
Så det, jeg måske lige anholder, er det der med, at så kommer der lige sådan en hurtig en, altså en afgift på oksekød, med et fingerknips.
Jeg skal ikke kritisere, at folk fra Alternativet flyver, for jeg flyver også selv.
Det var også sagt med et smil på læben, og det var egentlig bare for at sige, at vi også har et andet hensyn.
Vi vil gerne sørge for, at vores erhvervsliv kan flyve til en god og fornuftig pris, og at borgerne også kan det, og de ting skal jo balanceres.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-03-12:
Altså, jeg får selvfølgelig af gode grunde lyst til at kommentere det, når statsministeren lige nævner Alternativets folketingsmedlemmers flyrejser.
Ja, vi har fløjet, ja, vi flyver mindre.
Det synes jeg at vi alle sammen skulle.
Det er i hvert fald et væsentligt spørgsmål at stille sig selv.
Men det kræver jo også strukturelle forandringer, og det er derfor, at det er så godt, at der er nogle europæiske lande, der går i front, og så er der åbenbart nogle lande, som hænger lidt i bremsen, i hvert fald på det her område, og det gør Danmark.
Det kan statsministeren ikke komme udenom.
Regeringen har sagt, at vi ikke ønsker at være med til at lave en europæisk flyskat på det her område, og det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt.
Vores medlemmer har også fulgt Venstres landsmøde og var rigtig glade for at høre det her udspil fra Morten Løkkegaard om, at klima og miljø skulle være med til at sætte rammerne for vores økonomiske prioriteringer.
Spørgsmålet fra medlemmerne i dag er: Hvis man har de ambitioner på EU-niveau, hvorfor gennemfører man det så ikke i dag i Danmark?
Hvorfor sikrer vi ikke, at klima og miljø er rammesættende for den lovgivning, vi har i Danmark?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Jeg udelukker ikke, at vi på et tidspunkt kan bakke op om en fælles europæisk brændstofsafgift på fly.
Det gør jeg ikke.
Jeg insisterer bare på, at vi lige har hovedet med hele vejen, at vi altså holder hjertet varmt og hovedet koldt og det grønne fokus.
For hvad hjælper det at lave en brændstofsafgift, hvis den bliver omgået, ved at man handler brændstoffet uden om EU f.eks.?
Det er bare for at nævne ét eksempel.
Så vi er jo nødt til at bruge noget energi på at finde ud af: Hvad er den rigtige løsning for at nå et mål?
Vi er nødt til at gøre flytrafikken mere grøn, for – sagt med et smil på læben – ellers kommer det jo til at gå helt galt med alle de der ferierejser, som Alternativets folketingsmedlemmer skal ud på.
Så frem for at de skal spare på det, skal vi da prøve at gøre flytrafikken mere grøn.
Både SAS og Københavns Lufthavn har en målsætning om klimaneutralitet i 2050.
Meget af det her handler også om forskning.
Så jeg er helt med på, at man kan sidde der og sige, at vi lige skal have en hurtig løsning.
Vi vil gerne gå ind i de her debatter, og bare for at der ikke skal være nogen tvivl om det: Jeg udelukker ikke, at en europæisk brændstofsafgift kan være en del af en samlet løsning.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-03-12:
Jamen det er der, hvor de to paralleluniverser clasher.
For jeg er på den ene side ikke i tvivl om statsministerens grønne ambitioner, men man kan på den ande side også kigge på, om der er grøn handling bag ved det.
Der har vi bl.a. set, at Holland og Belgien er gået ud med et stort forslag om at lave en fælles europæisk flyafgift, og at andre lande – nu nævner jeg dem i rækkefølge: Frankrig, Italien, Storbritannien, Østrig, Sverige og Luxembourg – har bakket op.
Hvem bakkede ikke op?
Det gjorde Danmark ikke.
Danmark bakkede ikke op.
Hverken klimaministeren eller transportministeren syntes, at det her var et godt forslag, og det står jeg fuldstændig uforstående over for, når statsministeren netop lige har stået og sagt, hvor vigtigt det her område er, og der er en række EU-lande, som vi i øvrigt har et godt forhold til, som siger: Vi skal gøre noget i forhold til at lave den her europæiske flyafgift.
Hvorfor, statsminister?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Tak for det.
Det er godt lige at minde mig om, at vi også skal huske udlændingetemaet.
For der kan man sige, at regeringens stramninger i kombination med vores europæiske indsats er en af grundene til, at vi nu kan investere 2,5 mia. kr. mere i nærområderne og dermed tage trykket fra Europa og give folk en bedre fremtid i deres egne lande, hvilket jo også er klimarelevant.
For vi kan jo gøre, hvad vi vil, i et land, som står for 0,1 pct. af det globale CO 2 -udslip, hvis resten af verden sejler.
Derfor skal det gå hånd i hånd, og det var jo så også præcis det, der skete på Venstres landsmøde.
Nu er jeg jo her som statsminister – jeg har så det dobbelte privilegium, at jeg også er formand for Venstre, men regeringen består også af andre partier – og jeg kan genkende referatet fra det her landsmøde: en høj ambition, en tanke om at lave en egentlig klima- og miljøpagt i Europa.
Det står jeg selvfølgelig bag.
Regeringen arbejder også målrettet for hele tiden at sørge for, at vi i Europa har de højest tænkelige ambitioner.
Vi har f.eks. sat den ambition, at vi skal udfase benzin- og dieselbiler i 2030.
Det er jo en langt, langt stærkere ambition, hvis den kan løftes op i Europa.
Vi har sat den ambition, at Danmark skal være klimaneutralt og uafhængigt af fossile brændstoffer i 2050.
Det er meget, meget stærkere, hvis hele Europa kan købe ind på den ambition.
Vi har sat det mål, at kullet skal udfases af vores varmeforsyning i 2030.
Den er lidt løs i kanterne.
Det er altså langt stærkere, hvis det kan løftes ind i en europæisk ramme i en situation, hvor en betragtelig del af elektriciteten i Tyskland den dag i dag kommer fra kul og brunkul.
Altså, lige nede på den anden side af grænsen producerer de el ved brunkul.
Så derfor vil det være naturligt for den her regering at arbejde i et europæisk spor for at få danske ambitioner løftet op, og det er ikke bare ord.
Jeg nævnte også det forhold, at Guterres, FN's generalsekretær, har bedt Danmark om at stå i spidsen for et initiativ frem til klimatopmødet.
Det er da, fordi man kigger til Danmark og siger, at vi kan noget.
Uffe Elbæk (ALT), 2019-03-12:
Tak for det.
Der har nærmest været breaking news herinde i salen i dag, og nu kigger jeg op på pressen for at se, om I har fanget den.
Jeg tror næsten, det er første gang, jeg kan mindes, at vi ikke har diskuteret flygtninge og integration her i spørgetimen.
Det er en kæmpe fornøjelse, og jeg kommer ikke til det.
Til gengæld har vi snakket om pension og uddannelse og ligestilling og normeringer, og det er så dejligt, at vi får nogle af de helt store og brede debatter, og det ikke bare er meget snævert.
Men for at det ikke fuldstændig skal være overraskelsernes dag, vil jeg alligevel snakke om det grønne.
Jeg har jo med stor interesse fulgt Venstres EU-landsmøde, hvor man i hvert fald på det verbale plan virkelig kunne mærke, at Venstre havde ambitioner på det her område, og at de ikke nok med det som sagt også har ambitioner på det grønne område.
Bl.a. siger Morten Løkkegaard, som jo er spidskandidat for Venstre i forbindelse med det kommende EU-parlamentsvalg, og nu citerer jeg direkte: »Vi vil ophøje klima og miljø til at være et princip for at lave politik.
Man skal indarbejde og vægte klima og miljø på lige fod med økonomi.
Det er det vigtigste«.
Man skulle næsten have troet, at det var ud fra vores partiprogram.
Men det er godt, at der er gode folk i Venstre, der siger de her ting.
Nogle gange har jeg det virkelig sådan, at jeg nærmest agerer i et politisk parallelunivers, hvor der er det ene univers, der handler om politiske taler, og der er det andet, der handler om politiske handlinger, og nogle gange er det fint med alle de her gode udmeldinger, og jeg siger virkelig tak for dem, men spørgsmålet til statsministeren er: Har statsministeren og regeringen så en konkret plan for, hvordan man vil få det, som Morten Løkkegaard sagde på landsmødet, igennem på EU-niveau?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Ja, jeg forstår godt sondringen, og det er også baggrunden for, at jeg her giver udtryk for den holdning, at sex forudsætter frivillighed – læs: samtykke.
Så siger fru Pernille Skipper også meget rigtigt i en eftersætning, at vi ikke skal have omvendt bevisbyrde.
For vi lytter også til debatten, og vores holdning er, at sex forudsætter frivillighed – læs: samtykke.
Pernille Skipper (EL), 2019-03-12:
Det vælger jeg simpelt hen at tage som et ja til, at Venstre og regeringen nu er med på, at vi skal have en samtykkebaseret lovgivning.
Statsministeren bliver nok nødt til at være lidt mere specifik, med hensyn til hvad det, statsministeren siger, betyder.
Var det det samme, som man sagde i går, eller er Venstre og regeringen med nu?
Grunden til, at det er så vigtigt, er jo, at vi har gerningsmænd, der går fri, og vi har tusindvis af ofre for overgreb, hvis overgrebsperson aldrig nogen sinde bliver dømt.
Vi har eksempler på, at overgrebsmænd går fri, selv om kvinderne har grædt; at overgrebsmænd går fri, selv om kvinderne har sovet; og at overgrebsmænd går fri, selv om kvinderne har sagt nej, men åbenbart ikke har strittet nok imod, på trods af at overgrebsmændene i de tilfælde er blevet anmeldt og er blevet stillet for en dommer.
Det, der er spørgsmålet, er jo, om vi skal have en voldtægtslovgivning, der materielt sigter på, om hun gjorde nok modstand, eller om vi skal have en voldstægtslovgivning, som materielt sigter på, om han sikrede sig samtykke – ikke omvendt bevisbyrde, men at man skal bevise, at der ikke var samtykke.
Det ved jeg statsministeren forstår forskellen på, så hvad synes statsministeren voldtægtslovgivningen skal være?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-03-12:
Tak for det.
I lyset af det spørgsmål skubber jeg lige til side, hvad jeg også kunne have lyst til at replicere i forhold til den ordveksling, vi havde før.
Det er uomgængeligt, at det er der.
Derfor skal vi gøre noget, og jeg tror seriøst, at vi skal gøre flere ting, for jeg tror ikke kun, at det handler om, hvilken straffelovsbestemmelse vi har, men rimeligvis handler om mere end det, nemlig om, hvordan hele setuppet er, når man som voldtægtsoffer henvender sig til myndighederne, og hvilken sagsbehandling der er.
Jeg tror, der er mange, mange ting i det.
Men i forhold til det materielle lovgrundlag er det min holdning – og det er jo også regeringens – at sex forudsætter frivillighed.
Derfor er det også fornuftigt at se på, om den eksisterende formulering i straffeloven er hensigtsmæssig og tilstrækkeligt afspejler det her holdningsmæssige synspunkt.
Derfor vil det rigtige være at bede Straffelovrådet om at komme med nogle bud på, hvordan man kan justere de materielle bestemmelser i straffeloven, så de afspejler den her holdning, som jeg med stor tilfredshed over de seneste dage og uger har set har forplantet sig helt bredt i samfundsdebatten og jo også her på Christiansborg.