runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-16:
Nej, jeg er bare meget, meget overrasket over, at jeg kan få sådan et ikkesvar, hvor vi skal til at diskutere, om ordet permanent betyder permanent, eller om det betyder midlertidigt.
Og vi er enige om, at det betyder vedvarende, ikke?
Det er bare sådan, at ordføreren ikke bliver i tvivl om, hvad permanent betyder.
Per Husted (S), 2025-12-16:
Jeg forstår ikke helt problematikken.
Ordet permanent bruges.
Altså, alt kan jo ændres.
Nu fortsætter vi det, og hvis det viser sig, at det ikke er optimalt, så er det jo netop sådan, at vi kan ændre det, og der sker jo en løbende evaluering.
Det kan jeg se på attituden.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-16:
Jeg synes, det er vildt at se Socialdemokraternes ordfører først stå og højhelligt sige, at man støtter op om ministeren, og at man så, hver gang der bliver stillet et spørgsmål, febrilsk kigger ned på ministeren for at se, om man skal nikke eller man skal sige nej oppe på talerstolen.
Så jeg vil holde det helt kort, og så håber jeg da, at ordføreren kan holde øjenkontakten den her vej, så han ikke skal have lov til at svare et eller andet.
Ordføreren er ordfører for det største parti i Folketinget.
Går det største parti i Folketinget ind for, at en midlertidig ordning, som var sat i værk ud fra præmisser, der gjorde, at vi blev nødt til at give dispensationer i lovgivningen, bliver gjort permanent?
Og mener ordføreren for det største parti i Folketinget, at retstilstanden for danskerne derved bliver dårligere?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-12-16:
Det kan han ikke.
Men jeg kan jo i forbindelse med den her debat også sige, at jeg håber, at det står klart for alle – og sådan vil vi jo være – at der, hvis du nu om dage skal bruge en mail, også via ePrivacy-forordnigen, så, for at mailsystemerne overhovedet kan fungere, bliver nødt til at være en scanning og en filtrering, så tingene ikke bliver oversvømmet af spam.
Det har vi givet dem lov til, og vi har givet dem lov til frivilligt at scanne efter overgrebsmateriale.
Det, der har været debatten her, er f.eks. også, om vi i forbindelse med end to end-krypterede tjenester skal kunne bede dem om at bryde den kryptering, så man kan scanne på forsiden af det, eller kunne pålægge dem det og dermed bryde krypteringen.
Det er det, som debatten har stået om, og om det er inden for de grundlæggende rettigheder, og det er jo det, som kompromisforslaget nu gør klart at vi ikke pålægger nogen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-16:
Jeg bliver nødt til at stille ordføreren det samme spørgsmål, jeg stillede Socialdemokratiets ordfører.
For GDPR og ePrivacydirektivet fastlagde nogle rammer, hvor de sagde: Nej, man kan ikke scanne privat kommunikation for alle borgere uden mistanke, uden dommerkendelse; det kan man ikke.
Så tænkte man: Vi bliver nødt til at finde en måde at lovliggøre det her problem på.
Og så kom undtagelsen, og den har vi nu haft i snart 5 år.
Det, man jo så gør nu, er at lovliggøre det, der før var ulovligt.
Og ifølge en notits fra det tyske statsapparat havde deres eksperter sagt, at man ikke kunne se, at det på nogen måde ikke var i konflikt med grundlæggende rettigheder.
Jeg vil bare gerne have ordføreren til at anerkende, at det var den historiske kontekst, det her kom fra.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-12-16:
Nu er jeg ikke hundrede procent mester i historikken, men som jeg har forstået det, er det her noget, man har arbejdet med i mange år, og som jo har udviklet sig, hvad angår de teknologiske muligheder, og mængden af indhold, der bliver delt, har jo også udviklet sig sideløbende med reguleringen i EU, hvor man i 2021 så et behov for – på grund af spredningen af overgrebsmateriale kombineret med, at man i EU også har reguleret mere og mere på det område – at der skulle være en undtagelse på det her område for netop at sikre, at de her private tjenester kunne scanne for det her indhold.
Der ligger jo også en mulighed for ePrivacydirektivet.
Google scanner jo alle vores mails, og det gør alle de her mailudbydere jo – for alting for at undgå spam.
Så længe det er private tjenester, hvor der er åbenhed om det – altså, når man med en privat udbyder indgår en aftale om, hvad der skal til, for at en mail kan køre på en fornuftig måde, der ikke også giver anledning til, at det bliver brugt som et redskab til at sprede overgrebsmateriale i meget, meget store mængder, så skriver man under på nogle vilkår, der er åbenhed om – så har jeg ikke det store problem med det.
Jeg synes, det er fornuftigt, at man har fundet nogle juridiske løsninger på det, også i EU-regi.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-16:
For mig som bruger, der vil kryptere noget, er det vel fløjtende ligegyldigt, om det er den ene eller den anden, der overvåger min besked.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om han kan redegøre for samtlige terms og conditions – det hedder det, jeg beklager, formand – der ligger i alt programmel hos Meta.
Kan han det?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-12-16:
Det tror jeg er en misforståelse fra ordførerens side.
Det, der ligger i kompromisforslage er, at private tjenester, ligesom det er nu, frivilligt kan sige til dig som bruger, at du, hvis du bruger g-mail, skal være klar på, at de, ud over at de scanner for at forhindre, at 99,5 pct. – tror jeg de siger det er – af spam når frem til dig, så også vil scanne efter overgrebsmateriale.
Det synes jeg det er fint at en privat udbyder kan sige, hvis jeg som privat bruger gerne vil bruge dem, altså at det er vilkårene for at bruge deres platform.
Der, hvor man ikke går ind og siger det, er f.eks. i forbindelse med end to end-krypterede tjenester, hvor der har været tvivl om, hvad det f.eks. kan gøre ved muligheden for, at der kommer bagdøre ind, som hackere kan udnytte.
Dem vil man ikke tvinge til at gøre det her, fordi det vil have en anden betydning for f.eks. deres sikkerhed.
Det er forskellen.
Så de private får stadig mulighed for at udbyde forskellige produkter til dig, hvor du som forbruger så kan vælge, hvor du gerne vil have lov at lægge dine penge eller dit forbrug.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-16:
Tak og tak for en interessant tale.
Jeg kan ikke lade være med at tænke, at det godt nok er heldigt, at der er kommet et kompromisforslag, der er lidt anderledes.
For ellers havde Venstre jo været på den, når vi skulle behandle den sag her i dag.
For hvordan pokker skulle man så kunne stemme nej?
Nu har man så en kattelem.
Men bottomline er jo, at det, uanset om det er det gamle kompromisforslag eller det nye, så indebærer en overvågning af brugerne, fordi de beskeder, som man ellers skulle sende til kryptering, nu bliver læst.
Så konsekvensen må jo være, at Venstre går ind for masseovervågning.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-12-16:
Så ministeren havde jo aldrig kunnet komme ud med et resultat, som ikke havde overholdt de grundlæggende rettigheder.
Det har der så været sået tvivl om i forbindelse med det forslag, der var ved at blive forhandlet, og vi ved jo aldrig præcis, hvad det var, det ville være endt med.
Men derfor er jeg på Venstres vegne bare glad for at kunne sige, at der hvert fald nu ikke er nogen tvivl om, at det mandat, der blev givet i Europaudvalget, står klokkeklart, og at det, der er blevet forhandlet hjem, klart er inden for rammerne.
Der har jo især i den seneste måneds tid været en debat med nogle argumenter også fra eksperter og andre, der selvfølgelig også har gjort os klogere på nogle af de her ting, og jeg vil bare sige, at vi er rigtig glade for det kompromis, ministeren har forhandlet hjem.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-16:
Men det var jo ikke det, der skete.
Man gik da derned og ville gerne forhandle noget videre, og så var der nogle andre lande, der sagde nej.
Det er jo derfor, det ikke blev til noget.
Hvis de andre lande havde sagt ja, var det jo det, som regeringen gerne ville, man var gået ned til EU med.
Så spørger jeg bare: Det må Venstre jo så have bakket op om?
For Venstre gjorde da ikke indsigelser i regeringen.
Altså, man kan jo ikke både blæse og have mel i munden.
Man vil nu gerne stå og sige: Nej, det var ikke noget, vi gerne ville.
Jo, for jeg går da ud fra, at justitsministeren er blevet sendt derned på regeringens mandat, hvor Venstre også sidder.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-12-16:
Da der oprindelig blev givet mandat til det i Europaudvalget, var en af de ting, som Venstre lagde afgørende vægt på i forbindelse med det at give mandatet, at de grundlæggende rettigheder skulle overholdes.
Så jeg kan da sige det på den måde, at vi er rigtig glade for, at vi nu har et forslag, der står rent i forhold til alle de jurister, der før såede tvivl om, om det kompromisforslag, der var før, holdt sig inden for rammerne, og at de nu er enige om, at det holder sig inden for rammerne.
For det har vi netop lagt afgørende vægt på.
Det er den bedste måde, jeg kan prøve at forklare det på.
For hele den her debat har selvfølgelig også gjort indtryk på os.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-16:
Jeg skal bare lige forstå det rigtigt, nemlig om Venstre ikke bakkede op om, at justitsministeren på vegne af regeringen gik ned og prøvede på at forhandle noget, som gik videre end det, man nu er endt op med.
Det er jo et ret afgørende spørgsmål.
Hvad er op og ned i det her?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2025-12-16:
Altså, som jeg forstår det, har de historisk også scannet både billeder og tekst for at finde det her overgrebsmateriale.
Og når du skriver dig op og går ind på de her platforme, ved du, at en del af at være på den her platform er, at du kan være sikker på, at de gør et stykke arbejde for at sikre, at den platform, du støtter op om, ikke også er et sted, hvor der bliver støttet op om, at det kan bruges til at dele børneporno.
Som privat forbruger har jeg, så længe der er åbenhed om det, ikke noget problem med, at de har de muligheder for at øge også min sikkerhed i forhold til ikke at bakke op om en platform.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-16:
Man kan selvfølgelig altid lovliggøre noget, der var ulovligt.
Jeg vil spørge til noget andet: Er det ikke rigtigt, at det her kompromisforslag er markant anderledes end det oprindelige forslag?
Som mor til tre ville det for mig også være et markant større dilemma at stå heroppe, hvis jeg var overbevist om, at det her var en meget effektiv løsning til at forhindre eller opspore noget af det mest alvorlige, gruopvækkende kriminalitet, der findes i verden.
Justitsministeren har jo ret i, at der er en stigning i det; det er voldsomt, og det findes derude.
Men meget af det findes jo på det mørke net, og dér er der helt sikkert mere, der vil flytte hen.
Det er helt sikkert.
Hvem skal sidde og gennemgå 69 millioner billeder fra én platform hver eneste dag?
Altså, vi fjerner fokus fra en mere effektiv måde at gøre det på.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-16:
Præcis.
Det er jeg glad for, og jeg er også glad for, at vi kan stikke en pæl fuldstændig igennem det her med – jeg har jo selv to små piger – at det skulle være et udtryk for, at vi ikke vil bekæmpe børneporno, hvis vi ikke bare stemmer for, at der kan være fuldstændig masseovervågning af befolkningen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-16:
Jeg synes da, at vi som digitaliseringsordførere, men også ordførere på andre områder, har prøvet på at få svar, og vi får ingen svar.
Vi føler sådan lidt, at vi er holdt ude i strakt arm.
Det gør jo bare bekymringen endnu større for, om der er noget fordækt i det på en eller anden måde, som vi ikke ville synes om, og så skal det bare stemmes igennem.
Nu blev jeg spurgt tidligere af De Konservative, om jeg ville sende det til afstemning, og man kan sige, at det er jeg uafklaret over for.
Men jeg har da behov for at vide, om der er flertal, for for at få det til afstemning, skal der jo også være et flertal.
Men jeg ved da, at vi har justitsministeren i samråd, inden det her skal til afstemning, såfremt der er nogen, der kræver det.
Hvis vi kan få stemt det her igennem, får vi i hvert fald sat en stopper for det sådan lige umiddelbart.
For jeg kan godt være bange for, at der er sådan en »vi trækker det i langdrag«-strategi fra ministerens side, og på et tidspunkt kommer han hjem fra en rejse til Bruxelles og siger: Nu har vi for øvrigt også besluttet det.
Det er jeg jo stærkt bekymret for, for jeg synes simpelt hen også, man har trukket tiden rigtig meget og ikke sådan er kommet med klare svar.
Det var rart at se, at ministeren i dag meldte meget klart ud, men vi mangler jo klare svar.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-12-16:
Nu er det, vi behandler i dag, jo et borgerforslag, som blev udarbejdet i forbindelse med en tidligere version af et forslag.
På den måde kan man sige, at virkeligheden ligesom har overhalet det her borgerforslag og på den måde også i virkeligheden har gjort det uaktuelt at skulle stemme ja eller nej til det, fordi det adresserer noget andet end det, der jo er virkeligheden i dag.
Derudover er det her jo ikke vedtaget.
Det noget, der skal behandles i Europa-Parlamentet.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Jeg synes i hvert fald, at jeg bliver i tvivl, når jeg på den ene side hører børneorganisationerne sige, at der er et ekstremt stort behov for det her, og på den anden side hører nogle eksperter sige – de siger jo ikke grænseløs overvågning, forstå mig ret – at det her betyder en øget brug af overvågning, altså den her chatkontrol, som gør, at man kan læse alle vores beskeder.
Så synes jeg i hvert fald, vi har brug for nogle lidt klare svar på, hvad det her egentlig betyder, og hvor langt man er villig til at gå i brugen af overvågning.
Det er måske der, vi er mest bekymrede i Enhedslisten.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-12-16:
Så kan jeg jo gentage det, jeg lige sagde: Det ville da være fint at få udboret yderligere, hvordan man vil operationalisere det, og det er jeg sikker på at ministeriet gerne vil være behjælpelig med.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-16:
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad er »strengt nødvendigt«?
Altså, hvis der bare står, at man ikke må scanne andet end det, der er »strengt nødvendigt«, så er jeg bare nødt til at sige, at så tror jeg, at ordføreren, ministeren, jeg og egentlig alle os, der sidder i salen, nok har ret forskellige opfattelser af, hvad der er »strengt nødvendigt«.
Hvad er det?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-12-16:
Jeg støtter da helt klart op om, at ministeriet deler det materiale, som jeg har fået, og hvor det helt klart fremgår, at der ikke skal scannes mere end det, der er højst nødvendigt.
Alexander Ryle (LA), 2025-12-16:
Det, som vi er blevet præsenteret for i udvalget, er, at i det tidligere forslag pålægger man, at al højrisikokommunikation bliver scannet, men i det nye forslag kan man scanne alle beskeder – alt undtagen lyd, dvs. også tekst og billeder og videoer og mistænkeligt indhold skal rapporteres.
Det er det, som vi er blevet informeret om i udvalget, men det kan jo være, at ordføreren eller ministeren har lyst til at oversende det materiale, som regeringspartierne har fået, og som vi andre ikke har fået.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-16:
Så det vil sige, at man har vedtaget eller accepteret et forslag, man egentlig ikke ved hvad går ud på.
Det må jeg jo forstå på ordførerens svar: Man har sagt ja til et forslag, hvor det fremgår, at det vil være »strengt nødvendigt«, men man ved ikke, hvad »strengt nødvendigt« er.
Så man har egentlig bare sagt ja til noget, som man ikke aner hvilken rækkevidde har.
Det må jeg jo forstå på ordførerens svar.
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-12-16:
Tak til ministeren for talen.
Jeg vil egentlig bare have ryddet en misforståelse af vejen.
Vil ministeren ikke bekræfte, at det her jo ikke er ment som en ordning, der skal komme tidligere kriminelle til gavn?
Det er jo generelt folk i en svær situation med meget specifikke omstændigheder, der vil få gældseftergivelse.
Det er ikke et program for tidligere indsatte, man laver med det her lovforslag.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-12-16:
Det kan jeg bekræfte, og jeg synes, at det er rigtig fornuftigt, at man har den mulighed i vores land.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-16:
Hvis jeg som ordfører var gået op og havde sagt, at jeg ikke er bekymret, at det godt kan være, vi siger ja til det her, men hvad udvikler det sig så til, ville jeg blive skudt i skoene fra regeringspartierne, at jeg bruger den der glidebaneargumentation, men det er slet ikke det.
Vi har jo bare set på andre områder, at hvis vi først laver en lov ét sted, er det utrolig nemlig at få den flyttet over til noget andet, for som en anden ordfører sagde, er der jo rigtig mange andre ting, hvor man også vil kunne sige det, og kan man så stille en gruppe, man vil sikre, op imod en anden gruppe, og hvem er mest vigtig?
Så er det nemt lige at overføre det til en masse andre ting, og så kommer vi nemlig frem til det, som jeg også personligt er meget bekymret for, nemlig en generel masseovervågning, hvor vi faktisk ikke har den her frihed til at gå mellem hinanden og være lidt uenige også med magthaverne.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Det kan jeg bekræfte, for jeg har talt med Radikale Venstres ordfører forud for den her behandling om, om vi havde nogle fælles tvivlstilfælde og spørgsmål.
De er ligesom Enhedslisten bekymrede for rigtig mange ting ved det her, men kan også lidt se det fra begge sider, men støtter også borgerforslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-16:
Jeg kan berolige ordføreren med, at hun absolut ikke er dummere end gennemsnittet på her spørgsmål, for der er bare sindssygt mange spørgsmål, som vi ikke har fået svar på, og som jo gør, at vi bliver frustrerede.
Men det er ikke derfor, jeg har taget ordet.
Det er, fordi jeg kom til at glemme noget utilgiveligt i min tale.
Jeg skulle nemlig hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også er bekymrede for skift i princip og at de bakker op om borgerforslaget.
Rosa Lund (EL), 2025-12-16:
Ja, præcis, jeg synes i hvert fald, at vi skal give det den seriøsitet, det fortjener.
Jeg har da f.eks. behov for at vide, om vi er sikre på, at der er nogle kontrolmekanismer i det her, som ikke bare er techgiganterne, der siger: Ja, ja, vi skal nok kontrollere det her.
Det tror jeg da ikke en dyt på.
Jeg har da brug for en eller anden demokratisk instans eller kontrolmekanisme.
Men det er jeg faktisk tvivl om om der er her.
Det kan muligvis være mig, der ikke har lavet mine lektier godt nok, men jeg har virkelig gjort mig umage med at læse mig ned i det her, og jeg forstår det stadig væk ikke helt.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-12-16:
Det her er vigtigt.
Det handler om vores frihed, det handler om retsstaten, og det handler om, hvorvidt vi i Danmark accepterer, at alle borgere skal behandles som potentielle forbrydere.
Borgerforslaget er adresseret mod regeringens ønske om tvang, den såkaldte chatkontrol, men jeg synes, at vi skal til at kalde tingene ved deres rette navn, for det er masseovervågning.
Det betyder, at staten – eller i praksis: algoritmer på statens vegne – potentielt skal kigge ind i alle danskeres private kommunikation; ikke fordi de har gjort noget galt, men fordi de kunne gøre noget galt.
Det er et fundamentalt brud med alt, hvad et frit samfund er baseret på.
I et retssamfund er udgangspunktet ikke overvågning; udgangspunktet bør være frihed.
Udgangspunktet bør være, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Regeringens ønske om chatkontrol vender det fuldstændig på hovedet, for her siger man, at man overvåger alle for en sikkerheds skyld.
Det er præcis den logik, vi kender fra autoritære systemer – og ikke fra liberale demokratier.
Man forsøger så at sælge det som et værktøj til at beskytte børn.
Lad mig sige det helt klart: Borgernes Parti vil altid stå på børnenes side.
Men netop derfor siger vi nej.
For det første risikerer vi, at den her masseovervågning rent faktisk forringer mulighederne for at bekæmpe det, vi gerne vil bekæmpe.
For det andet: Når man svækker krypteringen, svækker man alles sikkerhed.
Når man indfører bagdøre, bliver de ikke kun brugt af myndighederne, men også af kriminelle, af hackere og af fremmed magter.
Men kan ikke lave en såkaldt sikker bagdør.
Enten er kommunikationen privat, eller også er den det ikke.
Hvis staten kan læse dine beskeder i dag for at beskytte børn, hvad skal staten så læse i morgen for at beskytte samfundet?
Hvem definerer næste formål, og hvem sætter grænsen?
Ja, vi ved, at statsministeren gerne sletter sine sms'er for at beskytte sig selv.
Historien lærer os én ting: Når overvågning udvides, rulles den sjældent tilbage.
Borgerforslaget beder ikke om lovløshed, det beder ikke om passivitet.
Nej, det beder om målrettede, proportionale indsatser, hvor man går efter de skyldige og ikke efter alle.
Og det er sund fornuft.
Det er retsstat, og det er frihed.
Vi skal ikke bare nikke ja til regeringens masseovervågning, fordi Socialdemokratiet har et mantra, der siger, at overvågning er frihed.
Nej, vi skal være det land, der siger: Nej, ikke her, ikke i vores navn, og ikke med vores borgere.
Det her Folketing er sat i verden for at beskytte borgerne.
Jeg vil opfordre alle partier herinde til at stille sig selv dette spørgsmål: Ville man være dem, der forsvarede borgernes frihed, eller dem, der stemte den væk, fordi det lød bekvemmeligt for regeringen?
Frihed er ikke noget, man får af staten; det er noget, man beskytter mod staten.
Tak for ordet.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-12-16:
Der er jo forskellige dele af den her forordning, hvoraf det seneste er 202 sider langt.
Jeg har fra ministeriet fået udleveret materiale, hvor det fremgår, at der netop er en klar afgrænsning i, hvad der skal scannes: kun det, der er strengt nødvendigt.
Jeg synes, det er meget vigtigt at fremhæve artikel 1, stk. 5, hvor det jo fremgår, at kryptering ikke må krænkes.
Hvis jeg må læse op, står der helt tydeligt: This Regulation shall not prohibit, make impossible, weaken, circumvent or otherwise undermine cybersecurity measures, in particular encryption, including end-to-end encryption …
Så det er jo noget, der gør, at alt ikke kommer til at blive scannet.
Undskyld, at jeg læste på engelsk, men den er jo på engelsk.
Alexander Ryle (LA), 2025-12-16:
Ordføreren nævner, at det ikke er alle beskeder og al kommunikation, man vil scanne.
Det skal kun være det, som er strengt nødvendigt.
Hvor har ordføreren det fra?
Det er ikke noget, jeg mindes at have set før, og selv hvis det var tilfældet, hvordan ved man så, hvad der er strengt nødvendigt, hvis man ikke først scanner det?
Kan ordføreren svare på det?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-12-16:
Jeg synes, at ordføreren antager, at alle borgere nu kommer til at få deres kommunikation scannet.
Det er jo ikke korrekt.
Det er jo en væsentlig forskel.
Der vil være platforme, som ikke kommer til at scanne på den her måde, og som man vil kunne oprette en profil på.
Og hvis man opretter en profil på nogle af dem, som vælger den frivillige ordning, er der jo nogle terms – undskyld, jeg taler engelsk – som man accepterer, når man opretter sin profil.
Så det er jo ikke sådan, at der nu kommer til at blive indført masseovervågning, hvor alles kommunikation kommer til at blive scannet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-12-16:
For igen at bruge billedet med brevet: Brevet bliver jo stadig væk læst, inden det bliver puttet i kuverten – bare i forhold til borgere, der synes, at det er at gå for langt.
Altså, bliver det åbnet, inden det kommer i postkassen, eller fra postkassen til modtageren.
Det er jo den tekniske differentiering.
Det andet spørgsmål var det med, at de 5 år har været en undtagelse fra almindelig retspraksis og europæisk lovgivning om, at man ikke må kigge udifferentieret i borgeres private kommunikation eller scanne det.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-12-16:
Jeg synes, at ordføreren tidligere rejste en relevant bekymring om den her operationalisering af, hvordan vi distingverer mellem lavrisiko og højrisiko.
Jeg er ikke bekendt med, hvordan det kommer til at udspille sig helt konkret.
Jeg antager, at der vil være tjenester, som ikke er højrisiko, og hvor man godt vil kunne have en profil og kommunikere privat, for det fremgår jo af artikel 1, stk. 5, at der stadig væk er mulighed for at kunne kommunikere krypteret.
Det her kryptering er fortsat noget, der er ukrænkeligt.
Det blev jo indsat i det seneste kompromisforslag.
Det er noget af det, der gør, at jeg mener, at det her stadig væk opretholder de grundlæggende rettigheder.