runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-24:
Til det sidste vil jeg sige nej.
Jeg synes ikke, regeringen, kommunen og boligselskabet har svigtet; det synes jeg ikke.
For mig minder det om en sang fra min egen ungdom i Aarhus i 1990'erne, hvor bandet TV 2 med Steffen Brandt i spidsen sang om en mand, der sad på en bænk ude på Viby Torv og sang om, at det hele var samfundets skyld.
Det var integrationsdebatten i 1990'erne, som vi bliver nødt til at bevæge os væk fra.
Det hele er ikke samfundets skyld.
Vi har et ansvar fra regeringens side, fra kommunernes side til at sørge for, at der er testfaciliteter, at der bliver banket på dørene, at der bliver oversat materialer, at politiet er til stede, at skoler bliver lukket, at vi følger smitten tæt i daginstitutioner og skoler.
Alt det har vi ansvaret for, og det tager vi gerne på os, og det kunne helt sikkert godt have været bedre.
Jeg synes, vi har gjort det godt, men det kan altid blive bedre.
Men vi må simpelt hen ikke konkludere, at hvis der så fortsat er smitte, er det, fordi samfundet ikke har gjort det godt nok.
Det er simpelt hen en tidsrejse tilbage til 1990'erne.
Vi bliver nødt til at insistere på, at folk har et ansvar, hvad enten de bor på Amager eller i Vollsmose.
Jeg stiller ikke større krav til dem i Vollsmose end til dem, der bor i Albertslund, eller dem, der bor på Amager, men vi bliver nødt til at insistere på, at der altså er de samme forventninger om at leve op til det samme ansvar.
Det synes jeg vi skal holde virkelig hårdt fast i her i Folketingssalen – ellers bliver vi skubbet tilbage til fortiden her.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-24:
Det er ikke som sådan et landsdækkende problem.
Det mener jeg ikke det er.
Det er et problem, som vi diskuterer nu.
Det er et meget, meget stort problem i ghettoområderne, og så er der andre steder, og nu nævner fru Victoria Velasquez påsken, og jeg har ikke siddet med i forhandlingerne, og det kommer nok, men jeg kan da rolig sige, at jeg har været lidt ærgerlig over, at man ikke også tog lidt hul på forsamlingsforbuddet her op til påske.
Men det har man altså ikke gjort, og så vil jeg sige, at man skal rette sig efter de restriktioner, der er.
Altså, man kan jo ikke forbyde folk at gøre, hvad de vil, i deres private hjem, det synes jeg overhovedet ikke man skal, og jeg må sige, at jeg selv gør det.
Jeg har børn, jeg har børnebørn, og der er utallige fødselsdage, vi er gået glip af i det sidste år, og det gør langt de fleste af os, og det synes jeg vi skal gøre.
Det synes jeg virkelig vi skal.
Altså, jeg tror, vi vil have utrolig dårlig samvittighed, hvis ikke vi gør det, og sådan er det heldigvis for de fleste.
Og igen ...
Per Larsen (KF), 2021-03-24:
Tak for det, og tak til ministeren.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren mener, at regeringen har gjort det godt nok i forhold til udsatte områder.
Det er jo åbenlyst, at der, hvor der bor flere generationer på samme bopæl, som har forskellige omgangskredse, som måske i forvejen bor tæt, og som har jobs med tæt kontakt til andre mennesker i forskellige sammenhænge, vil der jo være en øget risiko.
Hvis der så samtidig er nogle sprogbarrierer, som gør, at de måske ikke ser dansk tv og lytter til dansk radio og læser danske aviser, så vil det i min optik være helt åbenlyst, at man skulle sætte massivt ind med information i sådan et område, så man var hundrede procent sikker på, at alle borgere var klar over, hvordan situationen var.
Når man har set så store stigninger i smittetallene, vil jeg umiddelbart mene, at regeringen har svigtet.
Er ministeren enig med mig i det?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-24:
Jeg synes, at det personlige ansvar gælder for os alle sammen, men vi er jo nødt til at bringe samfundet et sted hen, hvor vi kan håndtere lokale smitteudbrud, slå hurtigt og hårdt ned, uden at vi skal trække et regime ud over alle mulige mennesker, som i forvejen nu igennem et år har været udsat for restriktioner og retningslinjer.
Derfor synes jeg, det giver god mening at have en værktøjskasse, som myndighederne kan åbne i lokale områder, hvis der opstår lokal smitte.
Det er den diskussion, der har været omkring Vollsmose.
Jeg håber selvfølgelig ikke, at der kommer nye lokale smitteudbrud, men det ville nok være naivt at tro, at det ikke kommer til at ske.
I Vollsmose er det i øvrigt ikke slået ned endnu; der er stadig væk udfordringer med smitte i Vollsmose.
Martin Geertsen (V), 2021-03-24:
Jeg synes simpelt hen, at ministeren roder fuldkommen rundt i begreberne omkring personligt ansvar.
Altså, hvordan kan det være, at det personlige ansvar kun gælder for folk, der er bosiddende i Vollsmose, og ikke for mig, som er underlagt restriktioner?
Jeg bor ude på Amager, og jeg bor ikke i nogen ghetto eller noget udsat boligområde.
Hvorfor stoler ministeren ikke på, at jeg kan holde afstand til fru Pernille Vermund og fru Pia Kjærsgaard og huske at spritte af og den slags, men skal underlægges restriktioner?
Det personlige ansvar gælder ikke for mig, men det gælder åbenbart for borgerne i Vollsmose.
Det har jeg meget vanskeligt ved at se.
Kan ministeren ikke elaborere lidt over det der med det personlige ansvar og friheden en gang til?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-24:
Altså, lige i forhold til diskussionen omkring påbuddet om at lade sig teste var det jo omvendt.
Der var det jo regeringen, der ønskede, at man skulle kunne blive sanktioneret, hvis ikke man lod sig teste og efterfølgende lod sig isolere.
Det var jo netop for at sikre resten af samfundets mulighed for at åbne op og sikre frihed.
Men jeg er i øvrigt enig i, at vi har ladet en række parallelsamfund udvikle sig.
Jeg tror selv på, at de aftaler, der blev indgået, faktisk under den tidligere regering, omkring parallelsamfund, er en af de vigtigste politiske beslutninger, der er truffet her i Folketingssalen i rigtig mange år.
Jeg tror på, at vi, når vi rammer 2030, så ikke vil have nogen udsatte boligområder, der lever op til de her kriterier, der gør, at man slår ud og kommer på de her lister, og det vil være et gigantisk socialt fremskridt, særlig for børnene.
Men det vil også gøre, at det danske samfund står bedre rustet til at håndtere sådan nogle krisesituationer som den, vi befinder os i, hvis ikke vi har det, som den tidligere statsminister kaldte huller i danmarkskortet, altså parallelsamfundene.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-24:
På linje med statsministeren siger udlændinge- og integrationsministeren, at det her jo handler om frihed og ansvar for den enkelte.
Jeg må bare sige, at det for os er ekstremt bizart, at man kalder det frihed og ansvar, at man benytter sig af metoder, hvor man i den grad holder samfundet lukket, også dele af samfundet, hvor det overhovedet ingen effekt har på smittespredningen, frem for at slå målrettet og hårdt ned der, hvor problemerne er.
Nu siger ministeren, at man ikke fra regeringens side har berøringsangst.
Det er meget muligt, men det ændrer jo bare ikke ved, at man fortsat ikke har fået løst det her problem.
Havde man nu stået som repræsentant for et parti, som i årtier havde kæmpet for at løse de øvrige problemer, der er med de mennesker, der kommer fra Stormellemøsten, så kunne jeg forstå, at man var lidt rådvild.
Men det gør man jo ikke.
Man står som repræsentant for et parti, der har ladet det her ske i årtier, og når vi nu står i en epidemi, en pandemi, så insisterer man på frihed for beboerne i Vollsmose på bekostning af friheden for beboerne i Viborg.
Det er simpelt hen skørt.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-24:
Jeg ved, at jeg har kolleger i regeringen, bl.a. erhvervsministeren og beskæftigelsesministeren, som er i tæt dialog med arbejdsmarkedets parter om, hvordan vi håndterer hele den her situation, og jeg har også selv – lidt perifert, men dog alligevel – deltaget i nogle af de her diskussioner med nogle af de brancher, hvor der er mange indvandrere ansat.
Jeg tror også bare, det er vigtigt – det er det i hvert fald for mig – at få sagt, at jeg også har venner, der har boet i Vollsmose, og dem har jeg besøgt, og der er da ikke tale om små trange baggårdslejligheder; det er store, lyse lejligheder.
Og problemet er ikke, at der er for mange kasseassistenter, for mange rengøringsassistenter og for mange buschauffører i Vollsmose – problemet er, at der er for mange, der ikke går på arbejde.
Det er jo i virkeligheden interessant, at det er i områder, hvor vi har så enormt høj en arbejdsløshed, og hvor folk ikke skal af sted på et arbejde, at vi ser så meget smitte.
Jeg siger det ikke for at negligere problemet, for jeg er fuldstændig enig i, at der er folk på det danske arbejdsmarked, der har markant sværere ved at leve op til retningslinjerne end folk, der sidder derhjemme med en kop kaffe og en laptop i sofaen – det er jeg fuldstændig med på – men vi skal bare passe på med at oversætte det til, at det er lavtlønnede mennesker, der kæmper hårdt i frontlinjen, som bor i vores udsatte boligområder.
Altså, vores problem er, at der er for få, der har et arbejde.
Jeg ville næsten ønske, at de alle sammen var buschauffører, men det er de desværre ikke.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-24:
Tak for det.
Jeg vil først lige komme med en kort bemærkning – daginstitutionerne var altså åbne i lang tid, og der var i lang tid en times transport til de nærmeste testcentre osv.
Mit spørgsmål går på, at vi jo ved, at mange af dem, der bor i Vollsmose, har en kort uddannelse – det gælder bl.a. ca. 25 pct. af dem med etnisk dansk baggrund – og der ved vi, at den kommunikation, strategi og tilgang, der er i forhold til coronaindsatsen, og hvordan man får stoppet smitten, er svær at oversætte i hverdagen.
Altså, man kunne smile lidt af, at man i starten sagde, at man skulle bruge de to badeværelser, man havde til rådighed, som sundhedsmyndighederne sagde helt i starten.
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at det bliver lettere at oversætte de forskellige anbefalinger til ens hverdag, når man f.eks. arbejder som kassemedarbejder i Netto, som rengøringsassistent eller buschauffør?
Hvad skal vi gøre, for at anbefalingerne bliver lettere at overføre til ens hverdag, og at vi får styrket de tiltag de steder, hvor vi ved folk er til daglig, og hvor smitten er til stede?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-24:
Vi har faktisk vedtaget et lovforslag her i Folketingssalen, der gør det muligt for udlændingemyndighederne at tvangsteste afviste asylansøgere, som nægter at lade sig teste, fordi der er nogle flyselskaber, der ikke vil være med til at udsende afviste asylansøgere, hvis ikke de har en negativ coronatest.
Dér taler vi om tvangstest.
Og alle, der er interesseret i at vide, hvad tvangstest er, kan så læse det lovforslag og se, at det er noget fuldstændig andet end det, der blev diskuteret i forbindelse med Vollsmose, som netop var et påbud.
Så til diskussionen om: Hvad er frihed?
Det er jo rigtigt nok, at påbud er et lille indgreb i friheden.
Man kan få en bøde, hvis ikke man lader sig teste.
Men den pris tror jeg vi må betale, for at vi kan få frihed andre steder i samfundet.
Det er også en indskrænkning af frihed, at folk ikke kan have deres butikker åbne, at de ikke kan komme på arbejde, at ungerne ikke kan komme i skole, og derfor er det jo en afvejning af frihed.
Der synes jeg, at Folketinget endte med at finde en lidt skæv afbalancering af frihedsbegrebet.
Det er jeg ærgerlig over, og jeg vil meget gerne tage det med videre til sundhedsministeren, at Dansk Folkeparti fortsat har det samme standpunkt, men det kræver, at nogle andre partier i Folketingssalen rykker sig, hvis vi skal komme videre.
Per Larsen (KF), 2021-03-24:
Jo, jeg skal prøve, så godt jeg kan.
Alle virologer siger jo, at frivillighed i forhold til at håndtere en pandemi er vejen frem, og det her princip om mindstemål burde jo gøre sig gældende.
Og vi kan konstatere, at der ikke har været dialog mellem ministerierne og dem, som står for teststrategien og testning i Vollsmose, nemlig regionen, i forhold til om der ligesom var nogen, der modsatte sig at blive testet – det har vi jo ikke set eksempler på.
Vi har haft pandemien et helt år, og det er jo på mange måder gået okay, i forhold til at folk har ladet sig teste og isolere efterfølgende ad frivillighedens vej.
Og så laver man sådan en nyskabelse her uden at kunne fremvise, at der er nogen, der har modsat sig at blive testet.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Peter Skaarup (DF), 2021-03-24:
Jamen undskyld mig, er det ikke faktuelt rigtigt?
Jeg hørte sådan set regeringen selv anerkende, at man har været for sent ude.
Er alt, hvad der står i det forslag til vedtagelse, ikke faktuelt rigtigt, og burde man ikke bare erkende, at ja, vi har været for sent ude, og tilslutte sig, så vi bredt kan sende et signal over til indvandrerkredse om, at Folketinget står sammen om, at den sammenhængskraft, vi har i Danmark, altså også betyder, at man skal indordne sig under de retningslinjer, hele den danske befolkning har måttet indrette sig under igennem de seneste måneder?
Var det ikke det rigtige?
Genovervej lige, vil jeg sige til hr. Rasmus Stoklund, om man vil stå fast på sin lille Hassan i stedet for at støtte det, som næsten et flertal i Folketinget gerne bredt vil have?
Jeppe Bruus (S), 2021-03-24:
Altså, kravet om test og en bøde, hvis ikke du lader dig teste i lufthavnen, blev indført den 7. februar.
Og der er et krav om, at du lader dig teste, hvis du skal møde op på en ungdomsuddannelse.
Nu har vi så et krav om test, hvor vi har sagt, at hvis ikke du bliver testet, og det var der jo ca. 1.000 eller flere der ikke gjorde i Vollsmose til trods for en kæmpestor indsats, kan du få en bøde.
Og jeg forstår simpelt hen heller ikke, hvorfor man, hvis man mener, at det er regeringens skyld, at smitten går amok i Vollsmose, så stemmer nej til det her krav om at sørge for, at de sidste kommer med og også lader sig teste, når det åbenbart ikke sker ad frivillighedens vej.
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-24:
Som jeg er oplyst, kan det gøres, men det kræver selvfølgelig, at branchen tager kontakt på den måde, som nu engang er praksis.
Som sagt er det ikke mit ressortområde.
Hvis det er sådan, at der er brug for noget dialog eller andet, så skal jeg gerne videreformidle det til min kollega, men man kunne jo selvfølgelig også stille spørgsmålet direkte til klima-, energi- og forsyningsministeren.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-24:
Så det skal forstås sådan, at ministeren er fuldstændig fløjtende ligeglad – undskyld sprogbrugen, formand.
Det er i hvert fald sådan, jeg opfatter svaret fra ministeren, nemlig at ministeren er fuldstændig ligeglad med, hvorvidt der kan findes en holdbar og brugbar løsning, sådan at vi kan fastholde arbejdspladser både i Brande, men selvfølgelig også på havnen i Esbjerg.
Der er det afgørende, at der findes en løsning på det problem, der er med ledninger, som hænger, hvilket er en hindring for netop den her transport.
Er det fuldstændig ligegyldigt for regeringen?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-24:
Det er sådan, at der er en praksis i branchen, hvor vindmølleproducenter og andre kan anmode om at få omlagt elledninger og selv finansiere det, og den praksis har eksisteret i rigtig mange år.
Det er rigtigt, at jeg har stået på havnen i Esbjerg og også videreformidlet de her budskaber.
Og jeg kan kun opfordre til, at man tager den direkte kontakt, for som jeg forstår det, har der været en praksis, som har været ret velfungerende.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-24:
Tak for ikkesvaret her.
Jeg burde så i virkeligheden ikke sige tak.
Det siger måske lidt om, hvad det er for en sag, vi har at gøre med her, for jeg stillede fuldstændig korrekt spørgsmålet til transportministeren og fik at vide, at det skulle omstilles til klima-, energi- og forsyningsministeren.
Det gjorde jeg så, hvorefter jeg fik at vide, at det alligevel var transportministeren, der skulle svare på spørgsmålet.
Det siger måske lidt om, hvad det er for en sag, vi har at gøre med her – altså en sag, som regeringen ikke på nogen måde er optaget af at finde en løsning på.
Det synes jeg er rigtig, rigtig ærgerligt, og særlig er det ærgerligt, al den stund transportministeren som medlem af regeringen, som er et kollektiv, har stået på havnen i Esbjerg og sagt, at nu skal der handles, at nu skal der ske noget, og at vi skal have løst den her udfordring, der er med at sikre, at vigtige vindmøllekomponenter kan transporteres fra Brande til Esbjerg.
Mener ministeren helt oprigtigt, at man på den måde blot kan børste det væk og sige: Væk med det, det har jeg ikke spor med at gøre?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-24:
Tak for spørgsmålet.
Det er et både godt og relevant spørgsmål, som jeg desværre må meddele at jeg ikke er den rette til at svare på.
Udfordringer med elledninger, herunder også dialogen med elselskaber for at finde løsninger, hvad angår de konkrete elledninger på strækningen mellem Brande og Esbjerg, ligger nemlig ikke under Transportministeriets ressort, og derfor skal jeg også gøre det relativt kort her.
Men spørgsmålet hører under Klima-, Energi- og Forsyningsministeriets ressortområde, og derfor vil jeg opfordre spørgeren til at stille spørgsmålet til min kollega.
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-24:
Mange tak.
Hvad agter ministeren at gøre for at løse problemet med de elledninger på strækningen mellem Brande og Esbjerg, som er en forhindring for transporten af vindmøllekomponenter til Esbjerg?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-24:
Ja, det er jo min opgave.
Jeg kan godt forstå, at der bliver spurgt sådan her hen mod slutningen af spørgsmålet, for det er jo topmålet af frustration, når man arbejder benhårdt her i Folketinget for at få sikret noget, som virkelig trænger, nemlig vores psykiatri, uden at det bliver en realitet.
Det er så faktisk lykkedes i vores finanslov at få sat et stort beløb af, ikke kun et engangsbeløb, men et varigt løft, og det er jo noget af det, som vi altid hører er det, der skal til.
Det giver helt konkret styrket kapacitet, mere personale.
Det er helt klart det, der er formålet, det, der er aftalerne.
Så det er min opgave at sikre, at det selvfølgelig bliver udmøntet og bliver til en realitet.
Liselott Blixt (DF), 2021-03-24:
Det her er jo noget, vi har haft oppe flere gange, også under den forrige regering, nemlig at når man har givet penge til psykiatrien, forsvinder de.
Der har regionerne et ansvar, og spørgsmålet er: Hvordan gør vi, så pengene bliver der, når der bliver sat penge af til psykiatrien – uanset hvem der er minister og hvilken regering der sidder?
For vi ser bare større og større forskel på somatikken og psykiatrien.
Så spørgsmålet er: Vil ministeren sikre, at de penge, der bliver givet, bliver der, og at det løft, man vil have, kommer?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-24:
Jo, vi har aftalt med Danske Regioner, at vi som en del af udmøntningsaftalen følger op på konkrete punkter: udviklingen i antallet af sengepladser, udgiftsniveauet for psykiatriområdet, udviklingen i antallet af genindlæggelser og udviklingen i forhold til tvang i psykiatrien.
Det er sådan fire nøgleparametre, og der vil vi forud for netop den kommende forhandling om en økonomiaftale for næste år lave sådan nogle baselineniveauer, så vi helt klart kan følge det og selvfølgelig også vil være klar til at agere ud fra det, vi får at vide.
Liselott Blixt (DF), 2021-03-24:
Men kunne man ikke gøre noget fra ministerens side?
Nu er der jo ikke ret lang tid, til der skal laves nogle økonomiaftaler med regionerne, sådan at man sikrer, at man ved, hvad det er for nogle beløb, der bliver brugt.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-24:
Det er jo præcis det, der skal følges op på.
Jeg ved, at der er sat konkrete byggerier i gang osv., og det er vi jo også orienteret om, som virkelig også er tiltrængt.
Der går noget tid, før de er der, så her og nu er der også brug for, at vi kan se, at de penge kommer vores psykiatri til gavn.
Liselott Blixt (DF), 2021-03-24:
Jeg er rigtig glad for, at ministeren tager det alvorligt, for vi har i hvert fald hørt meget, at man fra ministerens og Socialdemokraternes side har været ude at bryste sig af, at man nu har givet 600 mio. kr. til psykiatrien.
Det er en psykiatri, som vi alle sammen ved er trængt, og som er endnu mere trængt under corona, fordi der er rigtig mange, som har fået det psykisk dårligt.
Mange af dem har ikke kunnet få den behandling og den indlæggelse, som de havde brug for, og samtidig har der været nogle utrolig stramme kår, fordi man har været pakket ind, og fordi der har været alle de restriktioner, så der har jo været endnu mere brug for dem.
Så spørgsmålet er: Hvorfor har man så ikke gjort noget mere for de her penge?
Det er jo ikke kun Region Hovedstaden.
Og de to regioner nævner begge to, at man ikke kunne nå at bruge dem, og så tænker jeg: Hold da op, vi taler om en psykiatri, som vi alle sammen mener virkelig har brug for penge, både til at ansætte folk og til andre ting.
Tænk, at man ikke kunne finde ud af at bruge dem.
Og så tænker jeg: Hvordan kan ministeren, når der kommer svar fra regionerne, sikre, at de penge, der er sat af – og de penge, de nu har brugt på noget andet, må de tilføre igen – plus de næste penge bliver brugt til psykiatrien og ikke trukket ud til noget andet?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-24:
Mange, mange tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at midlerne her er givet med ét klart formål for øje, nemlig at sikre en styrket kapacitet og mere personale i den regionale psykiatri.
Det ved jeg ordføreren også mener der i den grad er behov for i alle fem regioner, men der er ikke mindst behov for det i den pågældende region.
Jeg har også læst den artikel, som ligger til grund for spørgsmålet her, og jeg må sige, at jeg umiddelbart er lige så undrende som spørgeren over for de prioriteringer, som bliver fremlagt i den artikel, og det gør mig virkelig ærgerlig at læse.
Midlerne er tiltænkt flere hænder og flere pladser, men også bedre pladser, så vi kan medvirke til at nedbringe brugen af tvang, og så vi kan styrke behandlingskvaliteten og nedbringe genindlæggelser og alt det her, som vi ved psykiatrien i den grad lider under, og som medarbejdere, patienter og deres pårørende dermed også lider under.
Det er jo et varigt løft, vi har indført med finansloven, og et varigt løft, som i den grad var tiltrængt, men midlerne skal så også bruges til det, de var tiltænkt, og ikke om 12 år.
For jeg kan forstå, der er sådan lidt debat om, om man måske kan få glæde af på sigt, at man nedbringer noget leasing, eller hvad det var, men nej, det skal være nu og her, man skal have løftet det, og så skal der være et varigt løft.
Jeg har derfor bedt Danske Regioner via Region Hovedstaden om at redegøre for regionens brug af psykiatrimidlerne sidste år, nu og fremover.
Der er også stillet en række udvalgsspørgsmål, som jeg selvfølgelig vender tilbage med svar på, når jeg får en udtalelse fra Danske Regioner og kan se, hvad det giver mig anledning til.
Jeg er nødt til selvfølgelig lige at spørge dem om det.
Nu har jeg en artikel, og jeg er nødt til at få klart svar fra dem på, hvad der er op og ned i sagen.
Liselott Blixt (DF), 2021-03-24:
Mange tak.
Mener ministeren, at det er i orden, at Region Hovedstaden har brugt 90 ud af de 141 mio. kr., der er blevet tilført for at løfte kvaliteten i psykiatrien, til at betale gæld af, og hvad agter ministeren at gøre?
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-24:
Jeg må tilstå, at jeg synes, det er en mærkelig form for ansvarsforflygtigelse, som jeg skal udsættes for her fra regeringens side.
Hvorfor sagde ministeren så ikke præcis det, da ministeren stod på havnen i Esbjerg?
Der gjorde ministeren sig til talsmand for, at nu skulle der ske handling, underforstået, at det ville ministeren selvfølgelig sætte sig i spidsen for.
Men jeg kan så for mit vedkommende i hvert fald konstatere her i Folketingssalen i dag, at det ikke er en problemstilling, som optager regeringen.
Jeg blev som sagt kastet rundt mellem ministerens kollega og ministeren selv, og ministeren tog det så til sig og indvilligede i at svare, men så fralægger man sig her i salen alligevel fuldstændig ansvaret og siger: Det er ikke mit ressort, det må nogle private aktører bare finde sig til rette med.