runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 2018-04-17:
Det, jeg forsøgte at forklare spørgeren, var, at der er så mange forskellige motiver til at bære tørklæde, og jeg vil ikke gøre mig til dommer over, hvilket motiv den konkrete forælder har eller den konkrete pige i skolen har til at bære tørklæde.
Jeg tror, vi skal have meget mere oplysning om, at det ikke er en pligt i forhold til Koranen at gå med tørklæde.
Selv i Tyrkiet har man jo haft det forbudt i en periode, fordi man betragtede det som noget, der var i modstrid med det sekulære.
Jeg synes bare ikke, lovgivning er det rigtige svar på at sikre, at piger og børn og unge i det hele taget bliver beskyttet mod social undertrykkelse eller bliver sendt rundt som religiøse symboler i en alder, hvor de ikke selv ved, hvad de gør.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-17:
Så lad mig spørge på den her måde: Mener fru Karen J. Klint, altså er det fru Karen J. Klints opfattelse og holdning, og er det Socialdemokratiets opfattelse og holdning, at det, som tørklædet symboliserer – jeg kan hvert fald sige, at det er min holdning og Dansk Folkepartis holdning – er et forsøg på at signalere, hvem der er de værdige kvinder, og hvem der er de uværdige kvinder.
Dem, der bærer tørklæde, er de rigtige kvinder, og dem, der ikke bærer det, er de forkerte kvinder?
Det er ret vanvittigt, faktisk, men det er jo sådan, det er.
Deler fru Karen J. Klint den opfattelse, at det dybest set er det, som tørklædet symboliserer?
Hvis fru Karen J. Klint deler den opfattelse, hvordan kan man så som socialdemokrat eller som en hvilken som helst anden politiker herinde forsvare, at vi accepterer, at det kvindesyn og pigesyn bliver lagt ned over små piger i folkeskolen?
Man kunne til nød forstå, at en voksen kvinde måske kunne sige fra – vi ville også godt forbyde det for offentligt ansatte – men piger i folkeskolen kan ikke sige fra.
De har ikke lært det endnu.
Karen J. Klint (S), 2018-04-17:
En burka er utrolig begrænsende i den kommunikation, man har, fordi andre ikke ser hele ansigtet.
Et tørklæde er meget mindre indgribende, netop fordi der er så mange forskellige motiver til at tage et tørklæde på.
Der er faktisk nogle lande, hvor man siger, at det er et frihedsbrev til kvinder at tage det på.
I andre lande går selv mænd med tildækkede hoveder, og der er ikke så mange steder, man kan finde det som en religiøs lov.
Så der er simpelt hen så mange motiver til det, og der synes jeg, vi skal passe på med, hvilket motiver vi tillægger forældrene, når børn kommer med tørklæde på.
Og det er derfor, jeg siger, at børn skal være klædt på til at gå i skole, og at de skal kunne deltage i al undervisning.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-17:
Tak for det.
Det minder jo lidt om den diskussion, vi har haft om burka og niqab og tildækningsforbuddet igennem en hel del år.
Der startede man også med at sige fra regeringens side – der sad Liberal Alliance så ikke i regeringen – og fra Socialdemokratiets side: Vi tager dialogen, vi kan snakke dem til rette, vi finder nok en løsning hen ad vejen.
Det har jo ikke kunnet lade sig gøre, og derfor ender man så med 10 år for sent at sige: Okay, vi forbyder det, inden det trods alt bliver alt for omfangsrigt.
Kunne Socialdemokratiet ikke bare skynde sig lidt med at nå frem til den konklusion, som man var 10 år om at nå frem til i forhold til at forbyde burka og niqab?
For de holdninger, som fru Karen J. Klint kommer med, lyder jo sådan set meget fornuftige, nemlig at små piger ikke kan betragtes som seksualobjekter.
Altså, hvis Socialdemokratiet sådan set er på linje med Dansk Folkeparti på de her områder, forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man ikke bare slår til og siger: Ja, så vil vi selvfølgelig forbyde det i vores folkeskoler, for vi vil sende et klart og tydeligt signal om, at det er uacceptabelt; at man ikke på den måde skal rende rundt og være en reklamesøjle for en religion, når man går i 6., 7. eller 8. klasse.
Så kan man diskret bære et smykke, som man har fået af sine forældre.
Med Dansk Folkepartis beslutningsforslag vil forældrene jo stadig væk kunne give en halvmåne til deres datter, hvis man som muslimske forældre ønsker at gøre det, for ligesom at markere deres religiøse tilhørsforhold.
Det kan man jo stadig gøre, så hvorfor er det ikke nok for Socialdemokratiet?
Karen J. Klint (S), 2018-04-17:
Tak for det.
Socialdemokratiet er faktisk meget på linje med undervisningsministeren i, at et forbud ikke løser de udfordringer, som de piger, der er nævnt i beslutningsforslaget, måske står over for.
Vi er jo meget enige i, at vi skal bekæmpe social kontrol, og at små børn ikke skal betragtes som seksuelle objekter.
Spørgsmålet er så bare, hvordan vi når derhen, hvor pigerne er beskyttet, fordi børn jo har behov for beskyttelse mod begge dele.
De børn og alle børn i Danmark skal have rum til at vokse op som selvstændige og frie personer og også i en globaliseret verden, hvor vi har respekt for hinandens overbevisninger, også når det handler om tro og religion.
Jeg er så enig i, at elever og voksne i skolen, for det er også de voksne, der skal møde på deres arbejdsplads i beklædning, ikke skal forhindres i fællesskabet og i det at deltage i undervisningen.
Når jeg læser op på, hvor mange motiver, der er beskrevet forskellige steder til det at bære et tørklæde, er der jo ikke ret stor enighed om, hvad motivet er, og det tror jeg så heller ikke at der vil være blandt de forældre i Danmark, hvor små og mindreårige børn går med tørklæde.
Så jeg tror, at vi skal fortsætte den dialog, der er, om, hvordan vi undgår parallelsamfund, hvor man føler at det skal være nødvendigt at illustrere en eller anden kvindeting eller pigeting med et tørklæde, som begrænser barnet, for det handler om, at børnene skal frisættes til at være med og ikke, at børn skal gå rundt som stærkt religiøst engagerede personer i en tidlig alder.
Jeg tror så ikke, at et forbud hjælper på det.
Jeg tror, at vi skal øge dialogen, vi skal også øge dialogen i skolerne, hvor vi jo har forældrebestyrelser, så forældrene har også en indbyrdes forpligtelse til at tale sammen om, hvordan man får alle børn med i undervisningen.
Så kunne jeg godt finde på at sige, at der jo også er andre beklædninger, der begrænser børn i undervisningen.
Jeg ser nogle gange nogle små piger i prinsessetøj og laksko, der bestemt ikke er velegnet til at gå på idrætsbanen i.
Så det er jo også en generel snak om, hvordan alle børn bliver ligestillet i det ikke at være pyntedukker, ikke at være undertrykte, ikke at være voksnes religiøse objekter for noget, som forhindrer dem i at være ligeværdige elever indbyrdes.
Så Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.
Merete Riisager (LA), 2018-04-17:
For man skal kunne indgå frit og uhindret, både i undervisningen, men jo også i frikvartererne og i al den leg og glæde, der foregår der.
Man skal kunne tage med på lejrskole.
Man skal simpelt hen uhindret kunne indgå i det børne- og ungdomsliv, vi har i Danmark.
Det er forældrenes ansvar at sikre det, og særlig når vi taler om små piger, som ikke er myndige og ikke selv træffer beslutning om deres egen beklædning, er det jo forældrenes ansvar at sikre, at de kan indgå uhindret i et almindeligt dansk børne- og ungeliv.
Martin Henriksen (DF), 2018-04-17:
Tak for det.
Det, som tørklædet symboliserer, er jo et bestemt kvindesyn og menneskesyn.
Det handler jo om, om den kvinde eller den pige, der bærer eller ikke bærer tørklæde, er ren eller uren, er værdig eller uværdig.
Men der mener vi så i Dansk Folkeparti, at der burde vi her i Folketinget som minimum kunne blive enige om, at det trods alt er for voldsomt at lægge sådan noget over på piger i folkeskolen.
Og jeg vil høre, om ministeren er enig i, at det, som tørklædet symboliserer og er med til at understrege, er – i det her tilfælde – en opdeling af små piger i, hvem der er de rigtige og de forkerte, hvem der er de rene og de urene.
Er det et acceptabelt syn at have i en folkeskole, som bl.a. skulle hvile på åndsfrihed?
Merete Riisager (LA), 2018-04-17:
Det, jeg sagde, var, at når det især handler om børnene, skal de kunne deltage i undervisningen på lige vilkår med alle andre.
Det vil sige, at det er forældrenes pligt at sende deres børn af sted om morgenen med en beklædning, som gør, at de kan deltage i undervisningen, deltage i idræt, deltage i svømning, deltage i leg og pjat osv.
Det handler også om, at man ikke uligestiller børnene.
Og der slår det jo mig som kvinde, at tørklædet gælder pigerne – det gælder ikke drengene, det er en pigebeklædning.
Og derfor bliver jeg også opmærksom på, at det er vigtigt, at det er et ansvar, som forældre i Danmark har.
Hvis man vælger at bo i Danmark, har man et ansvar for at sende sine børn af sted den første skoledag, og de skal kunne dansk – det skal man sørge for at de kan.
Det er ens eget ansvar som familie, og det er også ens eget ansvar, at man sender dem af sted på en måde, så de kan indgå i undervisningen på lige vilkår med andre.
Så det mener jeg er et forældreansvar, som jeg meget gerne vil understrege at man har, og det er den forventning, jeg har til forældre i Danmark.
Naser Khader (KF), 2018-04-17:
Vi i Det Konservative Folkeparti er principielt også tilhængere af en lempelse af racismeparagraffen.
Vi står på ytringsfrihedens side i det her spørgsmål.
Der findes ingen reel politisk debat uden ytringsfrihed.
Der findes ikke noget demokrati uden ytringsfrihed.
Hvis man har demokrati uden ytringsfrihed, er man en bananrepublik.
Regeringen har allerede taget et stort og vigtigt og principielt skridt i kampen for ytringsfrihed.
Vi har afskaffet blasfemiparagraffen – det religiøse har ikke brug for en særlig beskyttelse mod blasfemi på bekostning af ytringsfriheden.
Det Konservative Folkeparti har også en vision om at lempe på racismeparagraffen, for det er ikke alle konflikter, der kan løses med straf og lovgivning.
Principielt mener vi, at den eneste ytring, der skal kriminaliseres, er, når der opfordres til vold eller ulovligheder.
Vi skal i Danmark med vores stærke civilsamfund kunne tale racismen midt imod, også selv om det ikke er kriminelt.
Jeg tror, at vi er stærke nok til det i Danmark.
Derfor mener vi også, at vi konstant skal være opmærksomme på, hvordan ytringsfriheden har det i Danmark.
Og netop derfor har regeringen nedsat en kommission, der skal vurdere, hvordan det egentlig går med ytringsfriheden i Danmark.
Det gør vi ikke, fordi det vil kortslutte processen for udvalget.
Lad os vente på kommissionens arbejde, så kan vi tage stilling.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-17:
Tak for det.
Og tak til ministeren for besvarelsen, selv om jeg jo kan ærge mig over, at den ikke går vores vej i forhold til det konkrete beslutningsforslag.
Jeg mener jo godt, at man samtidig og parallelt med det arbejde sagtens kan have en debat om, hvordan vi vil indrette de her rammer, og så selvfølgelig på et senere tidspunkt finde ud af, hvad kommissionen siger, når den måtte være klar engang i løbet af 2019.
Jeg vil bare spørge ministeren: Skal vi tolke det her sådan, at vi generelt, hver gang der bliver nedsat en kommission, lige skal afvente konklusionerne fra den kommission, før vi kan lave noget om?
For så må jeg bare sige, at så får vi ikke meget at se til i Retsudvalget i den kommende tid.
Så jeg skal bare høre, om det er noget, der vil danne præcedens fra regeringens side.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-04-17:
Tak for det.
Jeg nævnte i min tale i forbindelse med første behandling af L 136, at der udestår en afklaring med KL om de økonomiske konsekvenser af lovforslaget.
I samme ombæring lovede jeg at orientere Folketinget om sagens udvikling.
Jeg tager ordet kort nu og her for at give en status på sagen.
Ministeriet har dog kunnet eftervise, at den anvendte størrelse på målgruppen er i overensstemmelse med Dansk Blindesamfunds vurdering af målgruppens størrelse.
KL har nu erklæret sig enig i ministeriets skøn for merudgifter for kommunerne.
De økonomiske drøftelser med KL er dermed afsluttet og er i overensstemmelse med den samlede ramme som afsat med satspuljeaftalen for 2018.
Vedtages forslaget, kan det således træde i kraft den 1. juli 2018 som oprindelig forudsat.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-17:
Tak, formand.
Der er jo optrykt et svar fra Justitsministeriet, og det er et svar på et spørgsmål fra mig, nemlig om regeringen kunne henvise til domme fra Menneskerettighedsdomstolen, der gjorde, at man kunne afvise beslutningsforslaget.
Og efter et seks sider langt svar kommer man til allersidst frem til, at nej, der er ikke nogen domme, som man kan henvise til.
Hvorfor er det så et vigtigt svar, og hvorfor skal vi tage det op?
Det skyldes ganske enkelt, at så har regeringen en mulighed for at tilslutte sig dette beslutningsforslag, som ikke strider mod grundloven, og som vi vurderer heller ikke strider mod konventionerne.
Og for at være sikker på, at det strider mod konventionerne, skal der være en dom, og da der ikke er nogen domme, bliver regeringen jo nødt til at tilslutte sig det her forslag, så vi kan få en dom dernedefra, der så viser, at vi sandsynligvis har ret, fordi der er en lang række paralleldomme, sådan som vi også har skrevet i beslutningsforslaget.
Jeg ved, at justitsministeren lige er kommet hjem fra Europarådet, hvor han har haft en stor sejr.
Der er jo sket det fornøjelige, at man nu vil fortolke konventionen lidt mere bøjeligt, fleksibelt og smidigt.
Jeg ved ikke, om ministeren har lyst til lige at svare, for det ville vi da sætte stor pris på i Dansk Folkeparti, i og med at vi har et forrygende samarbejde med justitsministeren.
Så det ser jeg frem til, ellers må vi jo tage det et andet sted, men jeg håber da på, at ministeren har lyst til lige at komme op og sige et par borgerlige ord.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-17:
Jeg tror, man må sige, at det kommer meget an på, hvad det er for nogle tidsrammer, vi arbejder med.
Spørgeren ved udmærket godt, at § 266 har været gældende i mange år, så at vi skal vente lidt endnu på at få det foldet ud, når vi har bedt nogen om at undersøge det, synes jeg er fair nok.
Vi har jo, kan man sige, måske lidt af samme grund holdt lidt tilbage med at nedsætte straffelovskommissionen.
Den er ikke nedsat endnu, og det er den netop ikke, fordi jeg er meget enig i, at vi skal passe på, at det ikke betyder, at vi så f.eks. ikke kan vedtage nogle stramninger som eksempelvis strafskærpelser – det må det jo ikke betyde.
Så derfor har jeg, for nu at være helt ærlig, trådt lidt vande med den, og det må vi jo så tage en snak om hvordan vi håndterer.
Det er bare for at sige, at med den tidshorisont, og når der er tale om en lovgivning, der har været diskuteret så meget, så kan vi nok vente på det.
Og jeg synes egentlig, at jeg var ret imødekommende i mit oplæg her om, hvordan vi skal prøve at kigge på det efterfølgende.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-17:
Det sidste kan jeg bekræfte, og jeg vil også gerne kvittere for, at det var et imødekommende svar på nogle punkter.
Men min forundring går egentlig på, at det her jo er et, kan man sige, relativt afgrænset spørgsmål.
Derfor skulle man jo tro, at det var relativt konkret at forholde sig til, da der ikke er tale om en overflyvning af hele strafferetten.
Kan ministeren ikke se, at det kunne være fint nok at justere på den her enkelte del?
Og så er det jo rigtigt, at der skal sættes et arbejde i gang i forhold til resten, og det er sikkert noget, vi løbende vil komme til at diskutere.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-04-17:
Tak, formand.
Tak til DF for at rejse det her, om end jeg synes, at det er en lille smule præmaturt, fordi vi netop har en Ytringsfrihedskommission, der skal arbejde med det her, et forslag, som SF præsenterede i januar 2016, og som kom ind i den nye regerings nye regeringsgrundlag.
Det er rigtig godt, fordi tingene skal ses i sammenhæng, og jeg synes, det er fint, at man diskuterer det her og bliver færdige med den diskussion, inden vi går videre.
Men lige kort lidt historik.
Racismeparagraffen blev indført i Danmark i 1971 på baggrund af en FN-konvention, og dengang var både Socialdemokraterne, Venstre og Konservative faktisk kritiske og sagde: Er det her den bedste måde at imødegå usympatiske holdninger på?
Er det ikke i den demokratiske debat, vi skal tage det her?
Den største kritiker var dengang faktisk SF's Poul Dam, der sagde: Usympatiske udtalelser skal bekæmpes på frihedens vilkår.
I Danmark har vi det jo også sådan, at vi ikke i hvert fald i vid udstrækning forbyder hverken racistiske eller nazistiske organisationer, selv om de fleste af os jo synes, at deres holdninger er forfærdelige.
Det er, fordi vi synes, at det er bedre at få det ud i lyset og kunne bekæmpe de holdninger med ord end at have det i mørket.
Derfor er vi fra SF's side også positivt indstillet over for at ændre racismeparagraffen og skære den til.
Justitsminister Thestrup sagde i 1971, da man netop også debatterede det her, at anklagemyndigheden skulle være forsigtig med at rejse sager.
Så summa summarum, jeg kan ikke se, at et forslag, som DF har fremsat, skulle betyde, at det ikke fortsat selvfølgelig vil være ulovligt med injurier, at det ikke fortsat vil være ulovligt at opfordre til vold mod bestemte grupper.
Alle de ting har vi beskyttelse for i straffeloven allerede.
Jeg synes, at vi skal vente på, at Ytringsfrihedskommissionen bliver færdig med sit arbejde og så tage det op igen, men jeg ville også gerne lige redegøre for, hvordan vi i SF ser på det her.
Henrik Dahl (LA), 2018-04-17:
Tak for ordet.
Forslagsstillerne ønsker med forslag B 76 at indskrænke racismeparagraffen på en måde, så den kun kan anvendes på ytringer, der risikerer at forstyrre den offentlige orden.
Og det synes vi jo i LA grundlæggende er et rigtig godt forslag, for jeg er sikker på, at hr. Peter Kofod Poulsen har et indgående kendskab til LA's arbejdsprogram og således også er klar over, at der i dette arbejdsprogram står, at vi ønsker en afskaffelse af racismeparagraffen.
Når vi så ikke stemmer for forslaget, er det af nogle lidt kedelige proceduremæssige eller procesagtige årsager, for det er nemlig sådan – hvad vi også har hørt om tidligere – at der er nedsat en ytringsfrihedskommission.
Det har vi selv været med til at foranledige, fordi vi jo ønsker at styrke ytringsfriheden i Danmark.
Og der ser vi altså sådan på det, at når man nu har nedsat en kommission for at undersøge det her spørgsmål, er det altså meget rimeligt at vente på dens endelige konklusioner og se, hvad den kommer frem til.
Den her praksis, som man så i 00'erne med at nedsætte kommissioner og så i øvrigt afvise dem dagen før, de offentliggjorde deres afsluttende rapport, er ikke en god måde at gøre tingene på.
Men vi vil altså sætte stor pris på, at kommissionen gør sit arbejde færdigt, og derfor kan vi ikke støtte forslag B 76.
Tak for det.
Britt Bager (V), 2018-04-17:
Det er korrekt, som Dansk Folkepartis ordfører siger, at vi har været med til at afskaffe blasfemiparagraffen, og det sender jo også et signal om, at vi er indstillet på at diskutere, hvad vi skal gøre med racismeparagraffen.
Så når jeg siger, at vi vil afvente det arbejde, der foregår i Ytringsfrihedskommissionen, så er det alene af respekt for, at når vi sætter et arbejde i gang, skal vi også se, hvad der kommer ud af det.
Og det er også, fordi vi i Venstre ønsker at have et veloplyst fundament at stå på.
Om det bliver i dag, eller om det bliver om et år, er ikke så afgørende.
Det, der er afgørende, er, at vi gør det her ordentligt og grundigt.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-17:
Egentlig ville jeg takke ordføreren, for ordføreren er medlem af et parti, der har været med til at afskaffe blasfemiparagraffen, og det er vi jo i Dansk Folkeparti godt tilfredse med.
Vi synes, det kunne være en god indledning på det, der forhåbentlig kunne blive en folketingssamling, hvor vi var med til at fjerne nogle af de klare og negative begrænsninger, der er af ytringsfriheden.
Når nu den her Ytringsfrihedskommission bliver færdig og der selvfølgelig kommer en grundig konklusion til os og vi skal diskutere det, og hvis nu kommissionen kommer frem til noget, der smager af det samme som det, der er i det her beslutningsforslag, så er jeg nysgerrig på, om Venstre vil sige: Det er fint nok, for det er der nogle kloge folk, der har arbejdet meget lang tid med, og de foreslår det.
Morten Bødskov (S), 2018-04-17:
Vi er meget med på at tage en diskussion af det her.
Vi har jo også haft en diskussion af det her forslag adskillige gange i Folketingssalen efterhånden.
Det er ganske udmærket, at synspunkterne bliver luftet, og at vi jo så også med de debatter, vi har i Folketinget, får en diskussion af, hvor grænsen går her.
Det synes jeg bestemt er relevant.
Det vil Socialdemokratiet ikke være med til, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-17:
Det kan hr. Morten Bødskov jo få lejlighed til at spørge mig om, når jeg skal på talerstolen senere på dagen, for det vil jeg da gerne redegøre for.
Men sagen er jo, når det handler om den her bestemmelse, at vi med forslaget her siger – og det synes jeg jo egentlig kunne være godt at få afprøvet – at vi på den ene side lever med, at forslaget findes, for vi accepterer jo, at der ikke er et flertal for at afskaffe racismeparagraffen fuldstændig, men på den anden side bliver der også sat nogle klare værn op, så der ikke sker den her inflation, som der altså er gang i i øjeblikket, hvis man kigger på antallet af domme.
Morten Bødskov (S), 2018-04-17:
Nej, egentlig ikke.
For hvis man læser, hvad der står i forslaget, vil man se, at der står, at der altså fremover udelukkende skal kunne dømmes efter § 266 B, hvis der er tale om ytringer, der klart og utvetydigt opfordrer til had.
Hvad så med trusler, som står i paragraffen i dag?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-17:
Ja, nu ærgrer jeg mig.
For ordføreren var jo faktisk inde på noget, der var ret rigtigt, i sin tale, og det var det her spørgsmål om, at forslaget jo ikke lægger op til en fuldstændig afskaffelse, men tværtimod en indsnævring, og jeg havde jo det fromme håb – kan det være – eller naive håb, da jeg mødte op her i salen i dag, at det måtte Socialdemokratiet da kunne se sig selv i.
For på den ene side får hr. Morten Bødskov jo, kan man sige, hvis man vedtager det her forslag, garantien for, at bestemmelsen stadig væk vil findes – der vil så godt nok blive sat hegn op omkring den – og på den anden side må jeg jo så leve med, at den stadig væk er der, at det ikke er en total afskaffelse, men at man kan bruge den i færre tilfælde, så man kunne bremse den inflation, der er i sagerne.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-17:
Det er jo, fordi vi har lagt det her ind under Ytringsfrihedskommissionen.
En straffelovskommission vil jo ikke kunne barsle så hurtigt, som en Ytringsfrihedskommission kan, og når vi beder nogle gode mennesker og nogle eksperter om at sætte sig ned og lave et stykke arbejde, så vil vi i respekt for det gerne vente.
Men det er også derfor – og det håber jeg at spørgeren har bemærket – jeg sagde, at mens den arbejder, kan vi jo godt undersøge både internationalt og herhjemme, om der er nogle barrierer og nogle rammer, vi skal kigge nærmere på, og når kommissionen så barsler med sit resultat, må vi tage diskussionen, også gerne mens det kører, for vi skal da have en fri og åben debat om det, selvfølgelig skal vi det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2018-04-17:
Altså, først og fremmest får man jo lyst til at spørge, om hr. Martin Henriksen har læst det forslag, han selv har været med til at stille.
Der står ordret: »Små diskrete religiøse symboler som et kors, en davidsstjerne eller en halvmåne f.eks. i et hals- eller ørevedhæng skal stadig være tilladt.«
Altså man går målrettet efter et tørklæde, men man tillader et kors og en davidsstjerne og en halvmåne, når bare den er skjult.
Altså, jeg synes, det skal være tilladt i folkeskolen at gå med det tøj, man har lyst til.
I så fald er den danske folkedragt et symbol på undertrykkelse.