runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-11:
Jeg tør næsten ikke sige det, men det er om ikke andet et lovforslag af teknisk karakter.
Jeg siger ikke, at det er uden betydning – det vil jeg gerne understrege.
Det er ikke en debat, jeg tør kaste mig ud i.
Der er nogle bekymringspunkter, jeg mener vi skal vende i udvalgsbehandlingen, og det er særlig nogle af dem, som bl.a. Dansk Industri rejser i deres høringssvar.
De mener, at det vil komplicere dansk lovgivning, hvis vi har forskellige forbrugerdefinitioner i forskellige forbrugerlove, og der er jo lidt sådan en juridisk tvist om, hvorvidt den definition, vi har i Danmark, er i strid med det, som direktivet så at sige dikterer.
Så jeg tænker, at det er nogle af de ting, som vi skal have afklaret i løbet af udvalgsbehandlingen, ligesom vi skal have afklaret, om de her krav, der er til vurderingen af aggressiv handelspraksis, allerede er indeholdt i forarbejderne til markedsføringsloven, sådan som Dansk Industri påstår.
Så på baggrund af de småting, der kan blive afklaret i udvalgsbehandlingen, vil vi tage stilling til, om vi støtter lovændringen eller ej.
Tommy Ahlers (V), 2019-10-11:
Jo, det er jeg helt enig i.
Og så vil jeg sige, at hvis vi endelig skal løfte os op på den helt store klinge, så er jeg enig i ordførerens bemærkninger om, at vi selvfølgelig skal leve op til vores forpligtelser, og at det indre marked og internationale aftaler er en kæmpe fordel for et lille land som Danmark.
Så tak for muligheden for lige at løfte os derop også.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-11:
Jeg synes egentlig, det lidt er en syge, vi tit har herinde i Folketinget, at vi i stedet for at sige, om der er noget, vi politisk er for eller imod eller synes er godt eller skidt, så taler om overimplementering eller underimplementering.
Det synes jeg simpelt hen er ødelæggende i forhold til debatten.
Vi har mange ting, hvor Danmark går længere, end hvad direktiver siger.
Vi har været foregangsland i forhold til hormonforstyrrende stoffer i legetøj til børn, fordi det er rigtig, rigtig skadeligt.
Så kan man sige, at vi overimplementerer, men det gør vi, fordi vi synes, det er rigtigt at gå længere.
Vi overimplementerer også i forhold til støtte til iværksætteri – noget, som jeg ved hr. Tommy Ahlers går meget op i.
Hvorfor gør vi det?
Fordi vi synes, det er vigtigt at understøtte iværksætteri.
Vi overimplementerer også på udlændingeområdet, hvor Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti sikkert sætter pris på, at vi som land dér går længere.
Det gør vi, fordi vi i Folketinget synes, at vi skal gå længere.
Nogle gange går vi også alt for langt, men den diskussion må vi jo tage her og sige: Hvad synes vi er vigtigt, og er der et politisk flertal i Folketinget, som vælger en eller anden vej?
Derfor: Kan vi ikke holde op med at tale om overimplementering og sige, om vi synes, at et forslag går for langt i forhold til forbrugerbeskyttelse eller ej?
Tommy Ahlers (V), 2019-10-11:
Dermed er det en ændring af forbrugerbegrebet, og derfor ser vi frem til at få undersøgelsen og kunne godt tænke os, at den ikke lå, for lang tid efter at vi har ændret markedsføringsloven, så vi ligesom kan få et ensrettet begreb.
Simon Kollerup (S), 2019-10-11:
Det ved jeg ikke på dato i dag, det kan jeg lige så godt sige, men det vil jeg gerne vende tilbage til.
Jeg synes bare, det er centralt at holde fast i, at forbrugerbegrebet og retstilstanden omkring det ikke forandres ved den måde, vi tilretter loven på nu.
Men jeg skal meget gerne vende skriftligt tilbage til udvalget om den præcise dato, når vi ved, hvornår det er.
Tommy Ahlers (V), 2019-10-11:
Jeg har et spørgsmål, som også går lidt på det, som fru Pernille Vermund spurgte til, omkring forbrugerbegrebet.
For såfremt vi vedtager det her lovforslag, vil det være sådan, at markedsføringsloven har et forbrugerbegreb, der afviger fra andre forbrugerrettede love.
Der står i høringssvaret – hvilket jeg selvfølgelig synes er positivt – at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen er i gang med at foretage en undersøgelse af forbrugerbegrebet på tværs af lovgivningen.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvornår en sådan undersøgelse ventes at foreligge.
Simon Kollerup (S), 2019-10-11:
Nej, jeg mener, at vi skal tænke os om, og det gør vi også.
Vi skal ikke lave unødvendig overimplementering – så skal der være nogle tunge hensyn, der taler for det – og det er heller ikke det, der er tilfældet her.
Men det er da klart, at når man får henvendelser fra Europa-Kommissionen, og når der falder domme ved EU-Domstolen, skal vi da selvfølgelig forholde os til det.
Og det gør vi så på en måde, som jeg synes er begavet, og jeg er glad for, at Folketinget også er med, så vi bevarer den retstilstand, der er gældende, lige med undtagelse af det her med straffebestemmelsen, som jo skulle bringes i orden, kan man sige.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-11:
Det er 2 år siden, at et ekspertudvalg lavede den her lov.
Nu siger man så, at vi skal lægge os fladt ned, fordi Europa-Kommissionen kommer med en løftet pegefinger, vel vidende at vi jo i Danmark har ret til selv at bestemme, hvordan vi implementerer loven.
Mener regeringen, at der skal gælde andre vilkår for at implementere EU-direktiver i dansk lovgivning i fremtiden, i forhold til hvad der har gjort tidligere?
Simon Kollerup (S), 2019-10-11:
Nej, altså, jeg er ikke bekymret for det, og det er jeg ikke af den helt simple årsag, at det lige præcis er en fastholdelse af den tilstand, der er gældende i Danmark.
Så jeg er ikke bekymret for det, og som jeg også sagde før: Hvis man kan forstå forbrugerbegrebet, som det var optegnet tidligere, så kan man også godt forstå det nu.
For det er den samme retstilstand, der gør sig gældende i det her.
Jeg prøver faktisk at anerkende det, og jeg kan godt forstå, at vi kan have forskellige principielle indgange til EU-systemet og reguleringen, der kommer fra EU, og som jeg også sagde til hr. Tommy Ahlers, skal vi være kritiske, og vi skal ikke overimplementere unødvendigt i Danmark.
Men det gør vi heller ikke her.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-11:
Tak for ordet.
Når det her er en principiel sag for os i Nye Borgerlige, er det til dels, fordi det handler om, hvorvidt man bare skal lægge sig fladt ned, når EU-embedsmænd beder om, at vi ikke bare skal fortolke EU-direktiver ind i dansk kontekst, men at vi direkte skal afskrive dem.
Men det handler også om det principielle i, at borgerne naturligvis skal kunne forstå en lovtekst.
Det har været principielt for Danmark helt tilbage til Jyske Lov, så vidt jeg husker.
Så derfor er det principielt for os, og det handler både om det her med, at man flytter for meget tekst ind i selve lovbestemmelsen, men primært også om, at man forvirrer forbrugerbegrebet.
På den baggrund bliver jeg nødt til at spørge ministeren, om ministeren mener, at det giver mening, at man har en lovgivning – hvis ellers den bliver udformet, som den står her – hvor forbrugerbegrebet er anderledes i den her ene danske lov, end det er i øvrig dansk lov.
Victoria Velasquez (EL), 2019-10-22:
Tak for ordet.
Tak for ordførertalen, og tak for bl.a. kommentaren om, at den tidligere regering var ufejlbarlig .
Det efterlader i hvert fald mig lidt med en undren i forhold til, hvad ordføreren svarer de virksomhedsejere, der er skuffede over, at de betaler deres skat, at de bidrager til, at deres medarbejdere kan få passet deres børn, at de bidrager til vejene til infrastrukturen, og at de bidrager til, at der er lige adgang til sundhed, mens de kan se, at andre ikke gør det.
Over for mig i hvert fald er de ret frustrerede og ser det som konkurrenceforvridende, at der er så stort et hul, at der mangler så mange ressourcer i skattevæsenet, for imens de betaler deres skatter, ser de, at andre virksomheder ikke gør det.
Så jeg kan ikke helt se sammenhængen mellem, at den tidligere regering skulle have været ufejlbarlig, og det kæmpeproblem, vi står med i skattevæsenet.
Kan ordføreren prøve at hjælpe mig lidt med at forstå den del?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Jamen man bør ikke være tvivl om, hvad der er Det Konservative Folkepartis politik.
Det er jo det, jeg siger her.
Men vi er også tilhængere af, at man behandler kommunerne ordentligt og man ikke læsser en hel masse ekstra opgaver over på dem.
Nu vil Socialdemokraterne have flere flygtninge.
Det kommer til at give ekstra udgifter rundtomkring i kommunerne.
Nogle vil have minimumsnormeringer, og der er mange andre ting, som Folketinget lover at kommunerne skal løse.
Når man så gør det, er man selvfølgelig også nødt til at give de penge, som det kræver at løse de opgaver, og der kan det godt være svært at være borgmester, altså hvis man bliver bedt om en hel masse, men ikke får penge til det.
Bjørn Brandenborg (S), 2019-10-22:
Undskyld, det var forkert af mig at antage, at ordføreren også taler med sine partikolleger.
Det kan godt være, at det var min fejl.
Men nu bliver jeg en lille smule forvirret.
Hvis hr. Michael Ziegler mener, at der er brug for et større forbrug end 1,3 pct., og ordføreren siger, at der ikke er brug for et større forbrug, så bliver jeg bare en lille smule i tvivl – og det tror jeg måske alle gør i denne forsamling – om, hvad der egentlig er Konservatives politik.
Altså, er der brug for et større forbrug, eller er der ikke brug for et større forbrug?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Det vil jeg meget gerne.
Nu kan jeg jo kun gætte på, hvad hr. Michael Ziegler mener, eftersom jeg ikke er ham,
så man skulle måske spørge ham selv.
Men jeg vil tro, at han og de øvrige konservative borgmestre har det på den måde, at de gerne vil have et budget, som gør, at de har mulighed for at leve op til alle de mange opgaver, som de bliver pålagt af Folketinget.
Så når Folketinget giver kommunerne flere opgaver – nu er der nogle, der eksempelvis vil have minimumsnormeringer rundtomkring i institutionerne; det er jo meget hypet lige i øjeblikket – så skal der selvfølgelig også følge nogle penge med.
Det synes jeg er meget rimelige krav at fremføre, også af en konservativ borgmester, selv om man som konservativ som udgangspunkt er modstander af, at de offentlige udgifter skal være større og større.
Så man siger: Når I beder mig om at løse alle de opgaver, skal jeg også have et budget, som svarer til det.
Bjørn Brandenborg (S), 2019-10-22:
Tak for det.
Hr. Rasmus Jarlov nævnte en masse ting, som vi ikke havde brug for.
Bl.a. havde vi ikke brug for et større offentligt forbrug.
Regeringen har sammen med Kommunernes Landsforening lige indgået en økonomiaftale, som giver 2,3 mia. kr. mere til velfærd i 2020 og sikrer en realvækst i det offentlige forbrug på 1,3 pct. – betydelig mere, end hvad den forrige regering formåede at levere i sin levetid.
Alligevel var ordførerens partifælle, Michael Ziegler, som jo er borgmester i Høje Taastrup og bestyrelsesmedlem i Kommunernes Landsforening ude at sige, at den her aftale ikke var god nok, at den ikke leverede nok penge til velfærd, og at han derfor for første gang i de 10 år, han har siddet i Kommunernes Landsforenings bestyrelse, ikke ville stemme for en aftale.
I den forbindelse er det måske også værd at nævne, at Michael Ziegler altid har stemt for tidligere aftaler, også i 2016 og 2017, hvor aftalerne var væsentlig dårligere end den, der blev indgået i år.
Kan ordføreren ikke være venlig at forklare mig, hvordan det hænger sammen?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Det er rigtigt, at vi har holdt hånden over udviklingsbistanden og sørget for, at den ikke er blevet skåret for meget ned i den periode, hvor vi har siddet i regering og været en del af det borgerlige flertal.
Det har faktisk været vigtigt for os, at vi har levet op til vores forpligtelser om at yde bistand til udviklingslande.
Det vil vi fortsat gerne, men jeg tror ikke, man vil se, at vi vil foreslå, at vi skal ud at lave store, dramatiske hævninger af udviklingsbistanden.
Men vi vil gerne være med til prioritere klimabistanden; det synes vi også er vigtigt.
Så synes jeg også, man skal huske på, at noget af det vigtigste, vi kan gøre for klimaet rundtomkring i verden, ikke er via udviklingsbistand, men det er at sørge for, at de danske virksomheder – eksempelvis Ørsted, Vestas og andre – som er førende inden for grøn teknologi, får gode muligheder for at udbrede den til resten af verden.
Jamen altså, jeg synes egentlig, jeg svarede rimelig direkte på det før, og det var en høflig måde at sige: Nej, det vil vi nok ikke; det ligger ikke i vores planer, at vi skal til at hæve udviklingsbistanden.
Vi vil gerne have, at vi lever op til vores forpligtelser, og vi har også holdt hånden over bistanden, i forhold til at den skulle blive skåret ned, som der tidligere var andre borgerlige partier der ønskede.
Men vi har ikke planer om, at vi skal ud at give meget mere i den samlede udviklingsbistand.
Jamen jeg tror måske, at det nogle gange kan være svært at gennemskue sjove bemærkninger – åbenbart.
Jeg mener naturligvis ikke, at den tidligere regering var ufejlbarlig.
Det var selvfølgelig en vittighed, og det håber jeg man forstod.
Det er der ikke nogen mennesker der er.
Og derfor er det også sådan, at der er ting, der kunne gøres endnu bedre, selv efter at vi har siddet 4 år med en borgerlig regering, som jeg synes har gjort det udmærket, men som selvfølgelig var menneskelig og ikke guddommelig, og derfor ikke var ufejlbarlig – bare lige så det er på plads.
Altså, vi er jo lige så meget modstandere, som Enhedslisten måtte være, af skattesvindel – det er klart.
Vi er også tilhængere af et stærkt skattevæsen.
Vi har måske forskellige måder, vi godt vil løse problemerne på.
Jeg synes eksempelvis, at det mest oplagte for at få skattevæsenet til at fungere var at lave nogle mere simple skatteregler. I dag er skattereglerne blevet så komplicerede, at selv hvis man ringer til skattevæsenet og spørger, hvordan skattereglerne er, kan de ikke svare på det.
Det er der, vi er henne.
Og der synes jeg jo bare, at det er ret oplagt så at gå til opgaven og sørge for, at skattesystemet bliver til at forstå, så skattevæsenet kan administrere deres opgaver, og så borgerne kan forstå, hvad det går ud på.
Men vi skal have et skattevæsen, der fungerer – det tror jeg ikke der er nogen i Folketinget der er uenige i.
Christian Juhl (EL), 2019-10-22:
Tak for det.
Der vil jeg spørge: Er det også De Konservatives holdning at gøre det på den måde, eller vil man se en reel progressivitet i De Konservatives holdning til klimabistand, sådan at man finder nye penge, uanset om det gavner danske virksomheder eller ej?
Vi skal have fundet de penge, og vi har lovet FN, at de er nye.
Victoria Velasquez (EL), 2019-10-22:
Og i forhold til at nogen skal kunne håndtere de her opgaver, kræver det jo også, at vi har nogle medarbejdere, der kan løfte den opgave, i stedet for at have blind tillid til, at det kan være en it-løsning, der kan gøre det.
Og netop når vi taler om glimt i øjet og humor, så var det jo nærmest det, Enhedslisten blev mødt med, da vi sagde: I kan ikke bare fyre medarbejderne i skattevæsenet; et it-program kan ikke bare løse det.
Så jeg vil bare gerne høre: Hvad synes ordføreren vi skal gøre på det her område?
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Det synes jeg er rigtig interessant, fordi udviklingsbistanden jo hurtigt kan blive til nogle projekter – og det kan vi jo desværre også se, når vi får evalueret nogle af dem – som ikke giver så meget.
Men det er godt, hvis det er projekter, der virkelig gør noget i forhold til klima, miljø og natur.
Når man bare kigger på noget som det afrikanske kontinent, lever over 20 pct. af befolkningen faktisk af protein fra havet.
Derfor kunne det jo være givtigt, hvis man eksempelvis kiggede på, om vi kan være med til at sikre, at der kommer mindre plastik i verdenshavene, for
så kan vi sådan set sikre, at der er et større grundlag for at skaffe føde, og dermed er det jo på den lange bane en bedre måde at bruge udviklingsbistanden på.
Er ordføreren enig i det?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Tak for det.
Og tak for en god ordførertale.
Jeg vil godt kvittere for den konstruktive tilgang til oppositionsrollen, som De Konservative lægger ud med i dag – det var der måske nogle af de andre borgerlige partier der kunne lære noget af.
Ordføreren lagde i sit indlæg vægt på det grønne og talte varmt og stærkt for, at vi skal passe godt på vores natur, og det er jeg meget enig med ordføreren i.
Noget af det, som ligger ude i vores natur og sviner, og som ikke bør være der, er plastik.
Derfor har regeringen jo i forbindelse med finanslovsforslaget foreslået en afgift på bæreposer.
Vi ønsker at gøre bæreposer 50 øre dyrere, og vi ønsker at hæve prisen for engangsservice med lige i omegnen af 20 pct.
Det vil give 20 pct. færre bæreposer, og det vil give næsten 3.000 t mindre affald inden for de her kategorier.
Er det et forslag, som Konservative kan bakke op om?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Tak til hr. Christian Rabjerg Madsen for at anerkende, at vi forsøger at være konstruktive over for regeringen, for det gør vi, og det er faktisk meget vigtigt for os, at det også bliver opfattet på den måde.
Vi håber også, regeringen vil gøre brug af os i den kommende periode, for vi mener faktisk, at det i mange tilfælde vil kunne være til gavn for Danmark og faktisk også for regeringen, hvis man bruger os til at få nogle brede flertal; også fordi det giver regeringen nogle handlemuligheder, så det ikke bliver sådan, at nogle partier på den yderste venstrefløj kan fremsætte nogle meget skrappe krav, som regeringen så ikke kan sige nej til, fordi der ikke er andre muligheder.
Derfor ser vi det som vores pligt at byde os til og sørge for at hjælpe regeringen, og vi håber, vi kan være med på rigtig mange områder.
Bl.a. på miljøområdet håber vi meget at vi kan komme med.
Vi er ikke allergiske over for grønne afgifter.
Jeg vil ikke stå på talerstolen og lige tage stilling til det konkrete spørgsmål, før vi har hørt nærmere om effekterne af en plastikafgift, men vi er ikke allergiske over for det.
Vi er bare ikke tilhængere af, at skattetrykket stiger – så skal man sænke afgifter og skatter andre steder.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Tak for det, formand.
Det var egentlig, fordi Enhedslisten stillede et ret interessant spørgsmål om udviklingsbistanden, og det er jo sådan, at når man kigger på tallene fra 2018, som vi har nu, så brugte vi 16,3 mia. kr.
Man kunne også gå ind at se, at vi har brugt 832 mio. kr. på blandt andet klima, miljø, natur og andre tiltag i forbindelse med det her; og som ordføreren for Konservative også blev spurgt om af Enhedslisten, så er det jo rigtigt, at vi ser, at rigtig mange flygtninge nu ikke flygter fra sult og krig, men sådan set også flygter fra naturkatastrofer og andet.
Derfor vil jeg egentlig bare spørge ordføreren som opfølgning på det spørgsmål, der blev stillet tidligere: Hvis man ikke kan finde nye penge – og det er vi sådan set også enige i – er De Konservative så klar til at begynde at kigge på en omlægning, altså målrette mere?
For når vi nu kan se, at folk flygter på grund af klimaforandringer, så giver det vel egentlig mening at bruge udviklingsbistanden til at sikre, at de her mennesker også kan dyrke deres jord, og sørge for, at udviklingsbistanden bruges til at sikre, at der ikke bliver oversvømmelser osv.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Det kan give en rigtig god mening, og det er vel også det, vi har gjort i de senere år, hvor mere og mere af udviklingsbistanden netop er gået til den type af hjælp rundtomkring.
Og det synes vi er ganske fornuftigt.
Vi er jo selvfølgelig også enige med Dansk Folkeparti i, at det er vigtigt, at vi adresserer flygtningeudfordringerne rundtomkring.
Det har vi jo stået sammen om i de sidste 4 år og også før det, og det vil vi også gøre fremadrettet.
Det er jeg i hvert fald principielt enig i.
Jeg tror, man skal vurdere hvert enkelt udviklingsprojekt nøje – fordele og ulemper – og få lavet nogle estimater af, hvor man får mest for pengene.
Men principielt er jeg meget enig i de betragtninger.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Tak for det.
Er det stadig væk Alternativets politik?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Jeg synes, vi skal have nogle mere simple skatteregler, så der ikke er brug for lige så mange skattemedarbejdere, og så borgerne kan forstå, hvad det er for nogle regler, man har med at gøre.
Altså, i sommers ringede jeg for at høre om reglerne for at udleje en varevogn – jeg har købt en varevogn, fordi jeg flyttede her i sommers.
Så ringer man til tre forskellige, og så får man endelig fat i Per – eller hvad han nu hed – som var ham, der vidste noget om reglerne for udlejning af varevogne, og han siger så: Jamen jeg tror nok, reglerne er sådan her, men jeg tør ikke give et bindende svar, fordi jeg er ikke helt sikker.
Selv ret simple ting kan man efterhånden ikke få svar på i skattevæsenet, fordi reglerne er blevet så komplicerede.
Det er vores ansvar at sørge for, at skattevæsenet fungerer, bl.a. ved at sørge for, at der er skatteregler, der er til at administrere – og der er vi ikke i dag, desværre.
Christian Juhl (EL), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg kommer ifølge Konservative fra den yderste venstrefløj.
Jeg vil alligevel gerne stille et par spørgsmål, da der jo er alt for mange inde på midten, der tumler rundt, inklusive Konservative.
Hvis ikke man vil gå til yderligheder, er der sådan set ikke nogen grund til at gå.
Altså, hvis ikke vi giver udviklingsbistand, er der en rigtig stor risiko for, at vi får rigtig mange flygtninge – især hvis man ikke giver noget af den langsigtede udviklingsbistand.
Vil Konservative være med til at sikre, at vi får nogle nye penge til klimabistanden, så verdens fattigste også kan give et bidrag, måske endda store bidrag for små penge, når vi skal lave klimaforbedringer i fremtiden, sådan at vi ikke skal vente på de andre?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Det tror jeg ikke det er, og jeg tror heller ikke, at man vil se, at vi synes, at der skal rejses et kæmpestort ekstraprovenu i form af øgede skatter for at betale for en klimaomstilling.
Vi mener jo altså, at skattetrykket er højt nok i Danmark i forvejen, og vi mener godt, at der kan prioriteres rundtomkring, så man kan lave de initiativer, som skal til.
Det vil i hvert fald være vores klare udgangspunkt.
Men vores udgangspunkt er jo, at det helst ikke skal være en kattelem for ad bagdøren at indføre en masse afgifter, planøkonomi og alt muligt andet socialisme, som vi er modstandere af.
Der kommer vi selvfølgelig forskellige steder fra, men vi skal nok bakke op, og vi skal nok være med til at gøre det, der skal til, for at vi kan reducere vores udledninger.
Vi mener altid, at det er vigtigt at gøre det godt for de danske virksomheder, og vi mener selvfølgelig, at det har en påvirkning på de danske virksomheder, om man lægger en kæmpestor millionregning hos dem.
Og det er det, man gør, hvis man vil forhøje, ikke tilbagerulle, beskatningen af de familieejede virksomheder, sådan som regeringen har foreslået.
Og det mener vi er problematisk for de danske virksomheder, og dermed har det også potentiale til at koste vækst og arbejdspladser.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
Nu er vi jo sådan set ikke et parlamentarisk grundlag for regeringen og dermed en støtte til regeringen.
Vi er et konstruktivt parti, der forhandler alt det, vi kan, også i de her finanslovsforhandlinger.
Vi står stadig væk fuldstændig på mål i forhold til det regeringsprogram, vi fremlagde sidste år, hvori der jo var en 4-årig økonomisk plan, også i forhold til at afskaffe kontanthjælpsloft og integrationsydelse.
Det er stadig væk vores politik, som vi selvfølgelig også tager med ind til bordet i finanslovsforhandlingerne.