runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-13:
Tak for spørgsmålet.
Når man taler om resultater for Liberal Alliance i den her regering, så er 2 minutter selvfølgelig lidt hårdt sat, fordi det kan være svært at nå.
Nu kan man jo sige, at det, jeg gør som økonomi- og indenrigsminister, både er at have med kommuner at gøre, men det er også at være med i alle de store forhandlinger, der handler om dansk økonomi.
Jeg har også som økonomi- og indenrigsminister været med til at forhandle spørgsmålet om lavere takster på Storebælt, også en anden markant Liberal Alliance-mærkesag, hvorom der jo ved regeringens tiltræden blev sagt, at nå ja, der kommer nok ikke til at ske noget – men det gjorde der.
Så har jeg været med til at forhandle en erhvervs- og iværksætterpakke, som vi jo er glade for, at vi ikke alene har lavet med vores støtteparti, Dansk Folkeparti, men også Det Radikale Venstre, altså et bredere flertal i Folketinget, hvor vi har sænket en række forskellige afgifter på forbrugsvarer, på elvarer og andre ting.
Det har været positivt.
Der er lavet et investorfradrag, der gerne skulle sørge for, at der kommer flere investeringer i nystartede virksomheder.
Godt ser det ud.
Så har jeg jo også været med til at lave en aftale om flere år på arbejdsmarkedet, hvor vi altså sørger for, at folk får lov til at blive lidt længere, sådan at vi kan frigøre nogle penge til at lave den aftale, vi i øjeblikket forhandler, om at løse en del af den udfordring, der er, i forhold til om det kan betale sig at spare op til pension.
Nu siger tiden nul, og så må jeg jo fortsætte i næste runde.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-13:
Hvilke markante aftryk inden for ministerens ressortområde mener ministeren at Liberal Alliance har sat på VLAK-regeringen?
Christine Antorini (S), 2017-12-13:
Jeg vil gerne holde fast i Gribskov Kommune.
Det er ganske få private leverandører, som har hovedparten af opgaverne i forhold til ældreplejen, og det er blevet sådan som det seneste, at der kun er én privat leverandør, der til gengæld sidder på hele sygeplejen.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-13:
Men spørgeren kender jo udmærket min politiske holdning.
Min politiske holdning er, at konkurrenceudsættelse er godt.
Det ville være en lidt afideologiseret måde at se det på til glæde for borgerne, både når de skal modtage service, og når de skal betale skat.
Det ville være rart, hvis man ligesom trak visiret til side og kom ind i kampen for at lave nogle gode løsninger for borgerne.
Christine Antorini (S), 2017-12-13:
Jeg vil bare helt stilfærdigt gøre opmærksom på, at det, som er Dansk Folkepartis politik – det er selvfølgelig lidt underligt, jeg lige skal stå og fremhæve det her, men det betyder noget i forhold til det flertal, som er bag regeringen – er, at partiet ser med skepsis på resultaterne af udliciteringen i ældreplejen.
Lad os bare tage ældreplejen.
Gribskov Kommune – en kommune, som er statsministerens tidligere borgmesterkommune – har nærmest udliciteret alt til privat hjemmepleje.
Er det det, som ministeren synes er visionen for Danmark?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-13:
Nu havde vi jo en forespørgselsdebat for ganske nylig, hvor det var sådan, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti stod sammen om en fælles vedtagelse.
Det er jo en af de mange debatter, jeg har haft om netop dette emne, og jeg var glad for, at vi netop havde en fælles vedtagelse, som et flertal i Folketinget stod bag.
Spørgeren henviser til regeringsgrundlaget, og der står, at det skal komme i 2018, men kalenderen skriver stadig 2017, så derfor vil der jo ikke blive afsløret noget i dag, ligemeget hvor meget fru Christine Antorini ønsker det.
Og så må jeg bare sige, at det er faktuelt forkert, når der er påstande om, at der er tale om privatisering og udlicitering, når vi siger konkurrenceudsættelse, men de to ting kan vi jo diskutere i en anden sammenhæng, men det er ikke det, vi diskuterer her.
Christine Antorini (S), 2017-12-13:
Jeg tror, ministeren skal se det som en oprigtig bekymring, i forhold til hvad det er, regeringen med LA i spidsen vil i forhold til den offentlige sektor.
Det er grunden til, at ministeren og spørgeren her har været her før.
Det er jo en del af regeringsgrundlaget, og så sent som i går var ministeren medunderskriver af et læserbrev, der igen sagde, at der skulle komme mere konkurrenceudsættelse.
Jeg vil sige potato-potato – lad os bare kalde det udlicitering og privatisering, for det er jo det, det handler om.
Det handler om, at regeringen ønsker et måltal for, at langt mere skal udliciteres og privatiseres.
Mit spørgsmål til ministeren lyder sådan her: Det er jo meget fint, at regeringen vil det, men vi venter stadig væk på, hvad det præcis skal indeholde, og det må jo så komme på et eller andet tidspunkt i 2018.
Hvem ønsker regeringen at gennemføre det med?
Dansk Folkeparti, der ellers er støtteparti, er meget klar i mælet, som det også sker i andre forhandlinger lige for tiden, og de ser med stor skepsis på udlicitering, herunder ikke mindst i ældreplejen.
Står ældreplejen for skud?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-13:
Julen er jo en hyggelig tid, og det er den, fordi der sker ting, man ofte har oplevet før, og sådan er det også med dette spørgsmål, som jeg har fået i seks tidligere onsdagsspørgsmål, fem tidligere samrådsspørgsmål og i en tidligere forespørgselsdebat.
Så derfor vil jeg gerne gentage, hvad jeg har sagt ved tidligere lejligheder.
Regeringen taler for så vidt hverken om udlicitering eller privatisering i den her sammenhæng, for for regeringen handler det om konkurrenceudsættelse.
Konkurrenceudsættelse er nemlig et godt redskab til at sikre, at borgerne får mest mulig velfærd for skattekronerne, så det er altså ikke afgørende, om leverandøren er privat eller offentlig.
Men konkurrenceudsættelse er en vigtig brik i forhold til at fastholde en god og sund offentlig økonomi.
Desværre er det sådan, at udviklingen mere eller mindre er gået i stå på det her område, og derfor ønsker regeringen, at der skal være måltal for øget konkurrenceudsættelse, fordi erfaringen viser, at det virker.
Det skal naturligvis ske på en hensigtsmæssig og effektiv måde, hvor vi er ambitiøse, men også realistiske på samme tid.
Regeringen vil derfor præsentere et samlet politisk udspil om øget konkurrenceudsættelse i 2018.
Det er jo sådan, at der er stor forskel på, hvor meget konkurrenceudsættelse kommuner og regioner skaber om deres opgaver.
Den bedste kommune konkurrenceudsætter halvdelen af opgaverne, mens bundskraberen kun konkurrenceudsætter knap hver femte.
Det er altså et fingerpeg om, at der er et potentiale.
Det handler om at teste markedet, så man hele tiden er sikker på at få den bedste løsning for færrest mulige skattekroner.
Med andre ord handler det om sund fornuft, så vi som borgere, når vi har brug for hjælp, får den bedste service, og at vi som borgere, når vi er skatteydere, skal betale mindst muligt for det.
Det er bestemt hverken regeringens eller Liberal Alliances vision for Danmark.
Det er også derfor, jeg er enig i de bekymringer, som Dansk Folkepartis ordfører ved forespørgselsdebatten udtrykte, nemlig at det er vigtigt at sørge for at have nogle markeder, hvor der er nok aktører til at sørge for, at der er en rigtig konkurrence.
Det er jo bl.a. derfor, at regeringen synes, det er vigtigt med måltal.
Christine Antorini (S), 2017-12-13:
Hvilke planer har ministeren for at øge udlicitering og privatisering markant inden for den offentlige sektor, som ministeren ofte har udtrykt ønske om?
Hvilke planer har ministeren for at øge udlicitering og privatisering markant inden for den offentlige sektor, som ministeren ofte har udtrykt ønske om?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-13:
Jeg kan jo ikke stå her og foruddiskontere, hvordan finansieringen af skattereformen ender.
Men det er klart, at vi synes, det er vigtigt, at man gør nogle ting, i forhold til at det kan betale sig at arbejde.
Og det synes vi er interessant, når det kommer til skattesystemet, og det synes vi også er interessant, når det kommer til overførselsindkomstssystemet, sådan som det har været, når vi har indført kontanthjælpsloft, 225-timersregel og integrationsydelse.
Christine Antorini (S), 2017-12-13:
Den socialdemokratisk ledede regering sparede ikke på uddannelse.
Det har Liberal Alliance gjort både som støtteparti og som regeringsparti.
Jeg vil gerne spørge Liberal Alliances minister om den ulighed, der kommer, og som skal finansiere skattereformen, nemlig at der er en ufinansieret manko, fordi der skal skæres over 5 mia. kr. på overførselsindkomster.
Hvad er det præcist, ministeren ønsker at spare på?
Og vil det ramme socialt lige?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-13:
Det var ellers noget af en påstand.
Der er da lige adgang til uddannelse.
Folk kan gå i folkeskole, de kan gå på en ungdomsuddannelse, og de kan gå på en videregående uddannelse.
Vi har i øvrigt lige lavet en trepartsaftale, hvor vi jo også har set på det her med efteruddannelse.
Det er sådan, at ja, der er nogle effektiviseringer i den offentlige sektor.
Det var der vist også, dengang fru Christine Antorini var minister.
Det tror jeg godt at spørgeren kan bekræfte – i hvert fald hvis det skal være et sandt svar.
Og så er det, vi går tilbage til spørgsmålet.
Uligheden er ikke et problem.
Christine Antorini (S), 2017-12-13:
En af grundene til, at der er lige muligheder i Danmark, er bl.a., at samfundet betaler for adgangen til uddannelse.
Det er noget af det, som den borgerlige regering sammen med Liberal Alliance har skåret konsekvent på, siden regeringen er kommet til, og det er også en del af den netop indgåede finanslovsaftale.
Der er blevet skåret 2 pct. på samtlige ungdomsuddannelser og samtlige videregående uddannelser.
Det er der også blevet i forhold til arbejdsmarkedsuddannelserne, men heldigvis har trepartsaftalen givet lidt flere chancer for nogle af dem, der ikke har uddannelse.
Så det er ganske enkelt forkert, når Liberal Alliances minister påstår, at der er lige adgang til uddannelse.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-13:
Nej, det mener ministeren ikke.
Til gengæld er ministeren enig med spørgeren i, at uddannelse, job og sundhed selvfølgelig er vigtige ting.
Derfor er det jo godt, at der er rigtig mange, der uddanner sig, at der er rigtig mange, der i de her år kommer i beskæftigelse, og at der også er et godt og flot sundhedssystem stillet til rådighed for skattekronerne.
Nu er det jo sådan, at hvis man gennemfører skattereformen, har borgerne flere penge til rådighed til dem selv.
De har altså flere muligheder, end de har i dag.
Det vil sige, at der er bedre mulighed for at få noget ud af at gå på job.
Der bliver skabt flere jobs, og det er godt.
Det er godt, må jeg sige til fru Christine Antorini.
Karsten Lauritzen (V), 2017-12-13:
I det her tilfælde mener jeg faktisk, at man godt som politiker kan tillade sig at tage en faglig kritik ned og sige, at jeg lægger vægt på noget andet, ellers skulle vi have økonomer som politikere.
Det er der muligvis nogle der ønsker.
Jeg tror ikke, at Danmark samlet set bliver et bedre samfund af den årsag.
Jeg har stor respekt for dygtige økonomer.
Dem er der masser af både i Finans- og i Skatteministeriet.
Men det er fair nok som politiker at lægge vægt på nogle andre ting end det, men det er altså også fair nogle gange at udfordre den faglige kritik, der kommer.
Jeg mener, at der er grundlag for også at udfordre noget af det, som vismændene på det her punkt konkluderer, ligesom jeg tror, at spørgerens kollega i Socialdemokratiet vil udfordre nogle af de ting, der ligger i deres anbefalinger i forhold til at gøre noget ved topskatten.
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-13:
Hvad er ministerens holdning til, at Økonomi- og Indenrigsministeriet siden 2014 har været bekendt med, at en række hovedstadskommuner har modtaget milliarder af kroner gennem udligningssystemet på bekostning af fattigere kommuner, fordi udlændinges uddannelsesniveau ikke har været opgjort, hvilket har medført, at eksempelvis velbetalte forskere har udløst tilskud, og hvilke initiativer påtænker ministeren at tage for at rette op på denne fejl?
Skriftlig begrundelse
I en række artikler i Nordjyske Stiftstidende er det afdækket, hvordan en række kommuner har modtaget tilskud gennem udligningssystemet på bekostning af fattigere kommuner, fordi udligningssystemet ikke tager højde for udlændinges uddannelsesniveau, hvilket har medført, at bl.a. højt betalte forskere har udløst tilskud til rige kommuner, da denne gruppe af udlændinge også er talt med som socialt belastede.
Og det er så sket på bekostning af fattigere kommuner.
Det fremgår bl.a. af artiklen »Embedsmænd lukkede øjnene« fra Nordjyske Stiftstidende den 26. november 2017.
Tak for det.
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-13:
Tak for det.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-13:
Jeg kan godt fortælle, hvad man gjorde, så hvis det er det, der er spørgsmålet, er det ikke så hemmeligt.
Man tog henvendelsen alvorligt.
Man så, at det umiddelbart ikke på daværende tidspunkt gav de store problemer.
Og så sørgede man for at lægge det ind i finansieringsudvalgets arbejde fra begyndelsen af 2015.
Det var jo meningen, at det skulle være kommet allerede sidste år, og det er så af forskellige politiske årsager blevet udsat med et enkelt år, så man kunne sørge for at gøre arbejdet ordentligt i forhold til de forskellige politiske beslutninger, som var blevet truffet, altså at de også kunne blive afhjulpet med den justering af udligningssystemet, vi skal lave.
Så jeg synes egentlig ikke, at der er så meget mystik i det.
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-13:
Som jeg har forstået det ud fra de artikler, jeg har læst i Nordjyske Stiftstidende, så drejer det sig nok ikke lige om de sidste nye ting, der er kommet frem, efter at ministeren er blevet bekendt med de her ting i september måned – tror jeg ministeren sagde.
Men man indleverede jo allerede fra 2014 besked om, at der kunne være problemer i tallene.
Og så beder man om at få aktindsigt, så man kan se, hvad de gjorde i 2014, eller hvad de ikke gjorde.
Hvorfor kan den aktindsigt ikke gives?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-13:
Det korte svar er, at ja, jeg finder det rimeligt, og at nej, jeg vil ikke tage initiativ til, at avisen kan få aktindsigt i den pågældende sag.
Jeg forstår godt, at der er mange, der er nysgerrige efter at finde ud af, hvad der sker i finansieringsudvalgets arbejde, men det er jo sådan, at vi taler om få uger, i forhold til at det bliver offentliggjort, og at vi dermed jo alle vil blive bekendt med, hvad det egentlig er for modeller, der foreslås, for at løse de problemer, som vi taler om.
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-13:
Finder ministeren det rimeligt, at Nordjyske Stiftstidende har fået afslag på aktindsigt af ministeriet i sagen om, at milliarder af kroner er fordelt forkert til en række hovedstadskommuner på bekostning af en række fattigere kommuner, fordi udligningssystemet ikke har taget højde for udlændinges uddannelsesniveau, og vil ministeren tage initiativ til, at avisen kan få aktindsigt i sagen?
Finder ministeren det rimeligt, at Nordjyske Stiftstidende har fået afslag på aktindsigt af ministeriet i sagen om, at milliarder af kroner er fordelt forkert til en række hovedstadskommuner på bekostning af en række fattigere kommuner, fordi udligningssystemet ikke har taget højde for udlændinges uddannelsesniveau, og vil ministeren tage initiativ til, at avisen kan få aktindsigt i sagen?
Skriftlig begrundelse
Der kan bl.a. henvises til artiklen »Først lukkede de øjnene, nu nægter de at åbne munden« af 3. december 2017.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-13:
Så kan man jo selv bestemme, om man synes, at det er meget eller lidt.
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-13:
Det vil jeg se frem til og håbe på.
Ministeren har jo – synes vi i Dansk Folkeparti – desværre udtalt sig sådan lidt med, at den her udligningsreform, man nu skal i gang med, og som vi i Dansk Folkeparti også ser meget frem til, bare skal være en mindre justering.
Jeg kunne godt håbe på, at ministeren her i dag gav et tilsagn om, at vi med de ting, der har været her, tager et spadestik dybere og får vendt alle sten og så kigger lidt grundigere på, om vi ikke skal lave en større pakke.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-13:
Det er sådan, at ministeriet i 2014 blev bekendt med problemstillingen, der på daværende tidspunkt ikke så ud til at være stor.
Jeg blev bekendt med i efteråret 2017, altså dette efterår, at der var lavet en undersøgelse, der så ud til, at det kunne være større.
Jeg er jo så i den heldige situation som den første indenrigsminister siden 2014, at jeg har tænkt mig at gøre noget ved det, og jeg er også i den heldige situation, at vi alligevel har planlagt, at vi skulle se på det her omkring årsskiftet, og det kommer vi til.
Det lover jeg fru Susanne Eilersen.
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-13:
Det er jeg også glad for at vi får set på.
Men det løser jo ikke problemet.
Der er jo nogle kommuner, især nordjyske kommuner, der har været meget optaget af det her og mener, at der godt for lang tid siden kunne have været gjort et eller andet i forhold til, at man havde kigget på den her problemstilling.
Derfor vil jeg spørge ministeren, hvornår ministeren blev gjort bekendt med undersøgelsen fra den her Rockwoolfond og Danmarks Statistik, og hvad ministeren så har foretaget sig i den forbindelse og hvordan.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-13:
Der er jo en række problemstillinger, som vi kommer til at se sammen på, vil jeg sige til fru Susanne Eilersen, når vi kommer ind i det nye år.
Jeg har jo også selv i tidligere besvarelser omkring det her emne været inde på, at der i det, man kalder udlændingeudligningen, måske endda har været større problemer, end der er på det område, der spørges ind til i dag.
Og at det også har medvirket til, at en række kommuner, især i de fire største byer og på Københavns vestegn, sandsynligvis har fået mere, end hvad man umiddelbart skulle sige tilkom dem.
Og det er jo også et af de andre elementer, som vi så tager med ind i det.
Men jeg lover, at vi kommer med et samlet udspil her lige om lidt, og så må partierne, og det gælder også Dansk Folkeparti, jo komme med deres synspunkter, og så må vi se på det i en helhed.
Det var sådan set det, der var min pointe i forhold til NB Økonomi.
Vi må se på, hvordan vi gør det bedre fremadrettet.
Susanne Eilersen (DF), 2017-12-13:
Jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren vil kigge på, hvordan vi nu får det her problem løst.
Derudover vil jeg bare nævne, at man i NB Økonomi i går kunne læse en udtalelse fra ministeren
: »Danmarks Statistik kan ikke levere retvisende tal for udlændinges uddannelse til brug i beregningen af den kommunale udligning, oplyser Økonomi- og indenrigsministeren til Folketinget.
Han opfordrer kommunerne til at se på helheden fremfor de enkelte kriterier«.
For der er jo mange afledte effekter som følge af, at man ikke indgår i en eller anden uddannelsesstatistik.
Lige pludselig indgår ens børns beregning af det.
Det, som man kan få til børn, når det bliver betegnet, at man lever i socialt lavtstående familier, kan jo udløse op til 70.000 kr. pr. ekstra barn.
Så der er jo mange afledte ting, der gør, at der er ekstra ting, der udløses i forhold til de her ret velstående familier, der oftest arbejder i hovedstadsområdet.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (LA), 2017-12-13:
Det er korrekt, hvad spørgeren siger, altså at denne statistik har vist sig ikke at være tilstrækkelig opdateret med hensyn til indvandreres medbragte uddannelse, og at der gradvis er opstået en skævhed i kriterierne.
Som jeg tidligere har slået fast, mener jeg selvfølgelig, at der skal rettes op på denne skævhed.
Det er sådan, at der i 2014 blev rettet en henvendelse til mit ministerium med kritik af uddannelsesstatistikken, og i den anledning blev problemstillingen taget med ind i finansieringsudvalgets arbejde med at forberede ændringer i udligningen.
Det er også sådan, at man dengang troede, at der var tale om et mindre problem end den undersøgelse, der nu er lavet, antyder at der er.
Danmarks Statistik opdaterer så uddannelsesstatistikken i september 2017, og den opdatering tyder på, at oplysninger om uddannelsesniveau har en relativt stor betydning for kriterierne og dermed potentielt for de beløb, der omfordeles mellem kommunerne.
Vi må bare, som jeg sagde før, konstatere, at der er en vis usikkerhed ved den spørgeskemaundersøgelse, som er baggrunden for, at man siger det her.
Så derfor mener jeg, at vi skal fortsætte med at analysere problemstillingen, før vi konkluderer, hvad der er den rigtige løsning.
Og så er det jo sådan, at vi er meget tæt på at få den samlede rapport fra finansieringsudvalget, som jo vil pege på en løsning på problemstillingen, og i den anledning vil jeg invitere Folketingets partier til drøftelser, så vi kan se på, hvad vi skal gøre.
Så vil jeg bare knytte et par faktuelle bemærkninger til det, og de handler om, at udligningssystemet jo omfordeler et beløb på over 13 mia. kr. fra hovedstadskommunerne til landets øvrige kommuner, og at beløbet endda er vokset med 6 mia. kr. siden 2007 og 3 mia. kr. siden 2014.
Med hensyn til de midler, der i høj grad går til yderkommunerne, er det sådan, at udligningstilskuddet til dem er vokset fra 4 mia. kr. i 2007 til det dobbelte til næste år.
Karina Due (DF), 2017-12-13:
Men hvis man så spørger dem, så viser de stolt deres certifikater frem, som i øvrigt står på arabisk.
Vi ser moskeer og minareter rundtomkring i Danmark, og senest hører vi om en dansk folkeskole, som dropper alt, hvad der hedder julegudstjeneste for alle børn, af hensyn til minoriteter, der måtte have en anden religion.
Hvornår er nok nok?
Inger Støjberg (V), 2017-12-13:
Jeg tror nok, at hvis der er en, der kender til at få trusler på baggrund af et forsvar for danske værdier og det danske værdisæt, de danske traditioner, frihedsrettigheder, så er det ærlig talt mig. Så jeg ved godt, hvad jeg taler om, når jeg siger de her ting.
Når det er sagt, mener jeg rent faktisk, at det er så grundlæggende for os alle sammen i Danmark at stå fast på det værdisæt, vi har, at stå fast på de traditioner og det frihedsorienterede samfund, som vi alle sammen er vokset op i.
Derfor mener jeg rent faktisk – og jeg siger det gerne igen – at vi står os bedst ved, at det er et ansvar, vi hver og en påtager os.
Og det er jo altså også sådan, at hvis der er rigtig mange, der står fast på det her, så er det et helt anderledes billede og et helt anderledes tryk, man oplever som mindretal, hvis man ønsker, at der skal tages nogle særlige hensyn.
Vi står langt stærkere, hvis vi står på det alle sammen.
Karina Due (DF), 2017-12-13:
Ministeren udtaler, at forsvaret for det danske værdisæt og de danske traditioner står sig bedst, hvis det er noget, vi hver især påtager os.
Det har taget rigtig, rigtig mange år for os politikere at komme hertil, hvor vi kan komme med vores ytringer, vores holdninger til det danske værdisæt uden at føle os chikaneret og udsat for trusler.
Synes ministeren, at det er i orden?
Vi har jo trods alt som politikere valgt at stikke næsen frem, og derfor ved vi også godt, at vi er i skudlinjen en gang imellem, men synes ministeren virkelig, at det er fair at overlade til den enkelte borger at komme i den krydsild?
Synes ministeren, at det er fair at sætte ganske almindelige mennesker i den situation og skubbe ansvaret fra sig?
Jeg synes jo lige nøjagtig, at det er det, ministeren gør i den her situation.
Det er her, man har muligheden for at lave lovændringer, der er her, vi har muligheden for at ændre noget, og så skubber ministeren det alligevel fra sig og siger: Det må de tage ude lokalt.