runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-07:
Tak for det, formand.
Vi skal som bekendt snart til valg, og det kan man bl.a. se, ved at venstrefløjen er ved at dele gaver ud til vennerne – gaver, som skal betales af andre.
Det drejer sig om rettigheder til tidlig tilbagetrækning til vennerne i 3F og FOA betalt af endnu højere skat hos alle dem, som ikke vil kunne benytte sig af den rettighed, og højere fradrag for fagforeningskontingenter, men kun til de fagforeninger, som venstrefløjen kan lide – sjovt nok er der så også et sammenfald mellem dem og de fagforeninger, som støtter venstrefløjen økonomisk.
Det her er et helt klassisk eksempel på det, som økonomer kalder for rent seeking.
Det er et forsøg på at skaffe en økonomisk gevinst til vennerne betalt af alle andre mennesker – skide være med, at forslagene ikke gør Danmark rigere, ikke skaber nogen merværdi.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Hans Andersen (V), 2019-02-07:
Det var jo en meget tydelig besked til de 300.000 medlemmer af de åbenbart forkerte fagforeninger, at de medlemmer af fagforeningerne kun rager til sig.
Intet yder de foreninger, ingen hjælp giver de.
Det er altså ikke min oplevelse, når jeg taler med medlemmer af de pågældende, åbenbart forkerte fagforeninger.
De er meget glade for at være medlem det pågældende sted.
De får hjælp i hverdagen.
De yder en rigtig god indsats, og derfor ønsker vi i Venstre ikke at skelne mellem de rigtige og de forkerte fagforeninger.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Vi er optaget af at skelne mellem fagforeninger, der laver foreningsarbejde udkrystalliseret i at lave kollektive overenskomster, og andre.
Det er definitionen.
Jeg tænkte ellers, at det da måtte være nærliggende for en Venstremand også at gå ind på argumentationen om, at man skal yde, før man kan nyde – noget for noget.
Det er da sådan et gammelt Venstreslagord, som i øvrigt er ganske udmærket.
Her taler ordføreren ganske vist om 300.000 mennesker, der ikke skal have lov til at trække deres kontingent fra i skat.
Ja, for de yder ikke noget; der er ikke noget for noget, men kun, at de rager til sig.
Derfor er der ingen grund til, at de skal have en fradragsret for deres kontingent.
Hans Andersen (V), 2019-02-07:
Hr. Karsten Hønge: Det forslag går ud på at sige til de over 300.000 mennesker, som har valgt de åbenbart forkerte fagforeninger, at de ikke længere skal have fradrag for deres fagforeningskontingent.
Det er det, forslaget i bund og grund går ud på.
Jeg synes, de udfører en rigtig god opgave.
Derfor synes jeg, det berettiger til, at deres medlemmer også skal have fradrag.
Det står vi ved.
Vi er sådan set ikke optaget af nu lige her inden valget at skelne mellem de rigtige og de forkerte fagforeninger.
Men det kan jeg forstå at SF og Karsten Hønge er meget optaget af lige her inden valget.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Hr. Hans Andersen:
Det handler om at give fradragsret til medlemmer af fagforeninger.
Det, der er problemet med den ordning, vi har i dag, er, at den giver fradragsret til medlemmer af foreninger, der ikke har en snus med fagforeninger at gøre overhovedet – rene private forretninger, der kan give noget juridisk vejledning, som folk i øvrigt kan gå ud på gaden og købe uden fradragsret.
Det er det, der er forskellen.
Det her handler ikke om, hvorvidt man kan lide en fagforening, eller om man kan lide en anden type forretning.
Det handler alene om spørgsmålet, som jeg vil bede ordføreren forholde sig til, nemlig hvilke kriterier man skal stille op for at få lov til at trække kontingent fra.
Er det alle mulige foreninger her i landet, der bare kaster sig op og siger, at de er en fagforening, og så skulle det give fradragsret for deres medlemmer, hvis de ikke udfører det, som er fundamentet og idéen i, at deres medlemmer skulle have fradragsret, nemlig at de eksempelvis indgår kollektive overenskomster?
Så hvilke kriterier vil ordføreren stille op for, at man skal have lov at trække kontingentet fra?
Skal det bare sådan være lysten til at kalde en forening et eller andet?
Hvordan har de her medlemmer nogen sinde sneget sig ind til at få lov til at trække deres kontingent fra?
Det er det, jeg vil bede ordføreren om at forholde sig til, ikke noget med, hvorvidt man kan lide en forening eller ej; men udfører de fagforeningsarbejde, karakteriseret ved overenskomster?
Hans Andersen (V), 2019-02-07:
Socialistisk Folkeparti foreslår, at det kun skal være muligt at få fradrag for fagforeningskontingent, hvis man er medlem af – hvad skal man sige – den rigtige type fagforening.
Er man det, foreslås det samtidig at hæve fradragsloftet fra 6.000 kr., som det er gældende i dag,
Jeg må indrømme, at jeg har svært ved at se det fornuftige eller positive i det her forslag.
Det skulle da lige være, at Socialistisk Folkeparti nu gerne vil give skattelettelser, og det har de jo som bekendt stemt imod, da regeringen og Dansk Folkeparti sidste år sørgede for, at mennesker i arbejde fik skattelettelser.
Men med det her forslag er det min oplevelse, at Socialistisk Folkeparti rammer skævt.
Man vil give skattelettelser til medlemmer af udvalgte fagforeninger, og det kan jeg så forstå skal betales af en skattestigning for de mennesker, der i SF's øjne er medlem af en forkert fagforening.
Det er altså medlemmer, der i dag har valgt en bestemt fagforening, som ifølge SF ikke er den rigtige, og de skal nu straffes med en skattestigning.
Det mener vi ikke er rimeligt.
Vi vil gerne give skattelettelser til hårdtarbejdende danskere.
Det gjorde vi sidste år, og det gør vi også gerne igen, hvis der er penge til det.
Forskellen er bare, at det for os handler om, at det skal kunne betale sig at arbejde, men ikke om at belønne bestemte lønmodtagere, afhængigt af om de er medlem af den ene eller den anden type fagforening, den rigtige eller den forkerte.
Så vi kan ikke støtte det forslag, som ligger her.
Tak for ordet.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-07:
Det er sådan set ikke det, vi snakker om.
Det er det, det her forslag drejer sig om, og det er der, hvor Dansk Folkeparti siger, at der forskelsbehandler vi ikke.
Når vi laver en lov, der gør, at man kan trække fagforeningskontingenter fra i skat, gælder det alle, der har meldt sig ind i en fagforening, uanset hvilken fagforening de har meldt sig ind i.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-07:
Tak for bekræftelsen af, at også selv om det her bliver vedtaget, vil det stadig væk være sådan, at en lønmodtager kan melde sig ind i en hvilken som helst fagforening, lønmodtageren måtte ønske at melde sig ind i.
Vil ordføreren så også indrømme, at der ikke er tale om noget indgreb i foreningsfriheden?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-07:
Nej, det er det ikke.
Og hr. Karsten Hønge afslører jo sig selv, når han siger, at vi kan vurdere, hvad der skaber samfundsmæssig nytte.
Nej, altså, vi repræsenterer staten.
Samfundet er menneskene derude, og de har vurderet – samfundet har netop vurderet – at de gule fagforeninger skaber nytte.
Det er derfor, folk vælger dem til, og derfor, at folk i højere grad har valgt de røde fra.
Samfundet, menneskene, borgerne, har vurderet, hvad det er, der skaber nytte, og det er det, vi synes at borgerne skal have rum til at gøre, i stedet for at hr. Karsten Hønge og andre skal sidde og bestemme, hvad der er nytte for de enkelte mennesker.
Men det er forskellen på at være kollektivist og liberal.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-07:
Men hvis ordføreren mener, at vi fører klassepolitik og gerne vil tilgodese nogle bestemte interesser, så har ordføreren forstået det fuldstændig rigtigt.
Vi synes, det er rimeligt, når man har sådan et fradragssystem, at man så fremmer medlemskab af de organisationer, der løser de opgaver, som sådan en organisation skal løse.
Så det er fuldstændig rigtigt forstået.
Hvis ikke vi havde gjort det og sørget for, at der havde været nogle gode, stærke fagforeninger i det her land, der tegnede overenskomster og indimellem også tog de nødvendige kampe med arbejdsgiverne og sørgede for at hverve medlemmer, så havde vi ikke haft et samfund med de goder, som almindelige lønmodtagere trods alt har opnået.
Så det har ordføreren forstået fuldstændig rigtigt.
I øvrigt – jeg ved ikke præcis, hvad begrebet betyder – gør ordføreren sig vel også skyldig i det der rent-seeking, eller hvad det nu går ud på, i hvert fald i klassepolitik.
For ordføreren vil jo bare tilgodese nogle andre dele af samfundet.
Han vil gerne tage fra kontanthjælpsmodtagere for at sørge for, at dem med lystyachterne oppe i den ende af samfundet kan få endnu mere, end de havde i forvejen.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-07:
Det kan jeg i hvert fald selv komme med en konklusion på.
Jeg synes, det er en fin ordning, vi har i dag, og den understøtter begge former for fagforeninger, og det synes jeg også er rimeligt.
Jeg synes, at begge former for fagforeninger kan have deres berettigelse.
Derfor synes jeg, det er en fin ordning.
Jeg synes, at fradraget er tilstrækkelig højt til, at det jo ikke kun understøtter de her gule fagforeninger, som har lavere kontingenter, fordi de rigtigt nok også yder mindre, men fradraget understøtter også de fagforeninger, som yder mere, fordi man faktisk kan trække et større kontingent fra.
Jeg synes, det er ganske fint, at vi der har forskellige valg.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Jeg har fuld forståelse for, at ordføreren er trådt ind i stedet for en anden ordfører, og derfor går jeg også lige så stille til det.
Stadig væk sådan i et opklaringsarbejde vil jeg dog sige, at det jo ikke kan nytte noget, når ordføreren siger: Fradrag er ikke det rigtige sted at behandle det her.
Men det er jo det, vi gør.
Jeg mener bare, at uanset hvad I diskuterer på Alternativets gruppemøder, må I jo forholde jer til, at staten rent faktisk har besluttet sig for at give skattefradragsret for dem, der er medlemmer af faglige organisationer.
Så kan I ikke sige, at det ikke er det rigtige sted.
For så må Alternativet forholde sig til, om det skal være alle mulige foreninger, altså om det skal være alle mulige foreninger inden for arbejdsmarkedsområdet, der bare kalder sig faglige organisationer.
Eller skal det begrænses til dem, som udfører et samfundsnyttigt arbejde ved at tegne kollektive overenskomster?
Jeg mener, at det tror jeg godt man kan komme frem til en konklusion på, også på et gruppemøde i Alternativet.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-07:
Jeg skal beklage, hvis jeg ikke fik gjort det tydeligt.
Det var også netop en lidt utydelig diskussion eller i hvert fald en svær snak, vi havde i gruppen, og jeg er som nævnt før ikke ordfører på området, så hvis jeg ikke tydeliggør mig nok, skal jeg beklage det.
Men jeg synes jo nok, at jeg alligevel fik sagt, at jeg ikke synes, at fradraget er det rigtige sted at håndtere den her forskel, som jeg sådan set anerkender der er.
Jeg synes nemlig også, det er rimeligt, at de andre fagforeninger – eller foreninger, hvis vi skal lade være med at kalde dem fagforeninger – også varetager medlemmers interesser og lønmodtageres interesse på en fornuftig måde.
Jeg synes også, vi skal anerkende de fagforeninger for at yde et stykke arbejde, som sådan set kan være ganske fornuftigt, og som man også dermed kan få noget fradrag for.
Jeg ved ikke, om det svarede på spørgsmålet.
Ellers må spørgeren jo spørge igen.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Jeg prøvede virkelig med opbydelse af alle mine intellektuelle – i det omfang, man kan kalde dem det – ressourcer at få hoved og hale i ordførerens tale.
Det lykkedes så desværre ikke.
Jeg kan forstå, at man har diskuteret det på Alternativets gruppemøde.
Det har så tydeligvis ikke hjulpet på at få klarlagt, hvad det var, det her forslag gik ud på.
Jeg tror måske ovenikøbet, I har siddet og forvirret hinanden.
Men det er altså det, vi diskuterer i dag.
For samfundet, staten har besluttet, at vi ønsker at understøtte bestemte foreninger, hvis medlemmer får ret til at trække deres kontingent fra i skat.
Derfor er spørgsmålet nu til ordføreren: Der er jo forskel på ikke bare gamle fagforeninger, som ordføreren siger, og nyere, men på fagforeninger, der udfører for fagforeningsarbejde, et samfundsnyttigt arbejde, over for foreninger, der bare er private sammenslutninger.
Der er der vel forskel?
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-07:
Tak for det.
Nu står jeg her egentlig i stedet for vores ordfører, Torsten Gejl, og vil fremføre vores holdning til det her forslag.
Det har egentlig været en svær debat i vores gruppe.
Det synes jeg så til gengæld også understøttes af fradraget, som jo netop dækker de fleste af de store gamle fagforeninger, som ret bredt dækker alle fagforeninger, og hvis det handler om, at fagforeningerne har brug for at hæve priserne eller på den her måde har brug for ekstra støtte, vil jeg sige, at jeg ikke synes, at det at hæve fradraget er der, hvor vi kan yde noget.
Så vil det måske i hvert fald handle om at hæve det generelle fradrag, og der synes jeg så til gengæld, at det generelle fradrag på de 6.000 kr. om året for fagforeninger er passende.
Nu er det jo sådan, at man, når man læser i skattevæsenets forklaring af det, kan se, at du får et fradrag for dit normale kontingent til fagforeningen, ekstra strejkekontingenter, hvis de er pålagt fagforeningen, klubkontingenter til en anden forening, hvis formål er at varetage medlemmernes faglige og økonomiske interesser, og særlige bidrag til en forening, når de skal dække et tilskud til pensionerede medlemmer.
Der mener jeg, at de her gule fagforeninger jo sådan set går fint ind under det, og i og med at de også har et lavere kontingent og man dermed får et lavere fradrag, synes jeg allerede, der er en rimelig fornuftig fordeling af det på den måde.
Altså, vi understøtter, at nogle foreninger faktisk har en højere udgift, ved at vi har et fradrag.
Så er skattefradraget den rigtige måde at gøre det her på?
Personligt synes jeg, jeg oplever mange steder, og at der er historier fra mange virksomheder, både offentlige og private, hvor det desværre virker, som om der netop er en manglende solidaritet blandt medlemmer og en manglende opbakning til fagforeninger, som jo egentlig har en værdi i et arbejdsliv.
Men jeg synes netop også, at den her opbakning mangler blandt medarbejdere, altså medarbejdere, som måske ikke længere står sammen og bruger den fagforening, som de kunne bruge.
Så det handler også om kultur, ud over at det handler om fradrag.
På samme måde synes jeg heller ikke altid, jeg hører, at tillidspersoner er så stærke, som de var tidligere.
Jeg hører historier, hvor tillidspersoner også er ledelsens folk, altså hvor der ligesom i det hele taget er en kultur, som jeg synes er ærgerlig, som ikke bakker op om den her traditionelle solidaritet, der har været på det her område, som virkelig har styrket vores arbejdsmarked.
Så jeg tænker, at der er nogle ting omkring kulturen, og der mener jeg ikke, at vi skal gå ind og gøre forskel på fradraget.
Der synes jeg sådan set, at det fradrag ganske rimeligt understøtter de muligheder, der er for at støtte de her foreninger.
Så konkret kan vi ikke stemme for det her forslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-07:
Skattelettelser er noget af det absolut mest fornuftige, du kan lave i et land som Danmark med så høje skatter.
Det er bare sådan for at få det helt på det rene: Hvis jeg opkræver flere penge hos dig, så tager jeg noget fra dig, og det kan jeg have politiske årsager til at jeg vil gøre.
Men hvis jeg vælger at sige, at jeg ikke vil tage så meget fra dig, så har jeg ikke givet dig noget, så har jeg taget lidt mindre.
Det er ikke at give dig en gave, at jeg siger, at jeg vil tage lidt mindre fra dig.
Det er det altså ikke.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-07:
Så synes jeg til gengæld også lige, jeg vil bemærke, at ordføreren lidt står og udvander skattebegrebet, i og med at ordføreren fremfører, at Liberal Alliance tager mindre, og at det er det modsatte af at give til folk.
Jeg mener nu nok, at skat handler om fordeling.
Det handler ikke om bare at tage mindre og mindre, indtil vi slet ikke tager noget.
Det handler om at fordele pengene i samfundet, og derfor kan man ikke opsætte den her modsætning med, at det at pålægge og at tage er to vidt forskellige ting.
Det er jo i virkeligheden det samme.
Man fordeler pengene.
Når vi tager noget fra nogen, giver vi også noget til nogen, og det vil jeg bare lige understrege.
Så derfor er det jo lige så retfærdigt at indkræve skatter, som det er at give skattelettelser.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-07:
Jamen vi vil hver sin vej.
Enhedslisten roste for få år siden regeringen i Venezuela og socialistisk politik, og nu er det hele styrtet i grus med ufattelige menneskelige konsekvenser.
Jamen det gjorde Enhedslisten jo.
Nu var det så ikke rigtig socialisme.
Det er det aldrig, når det går helt galt.
Ja, vi vil noget forskelligt.
Men jeg kan argumentere for, at den politik, vi fører, øger velstanden i det her land.
Det gør alle rigere på den lange bane.
Det er forskellen på os to.
Hr. Finn Sørensen hænger fast i en ideologi, som jo egentlig er begravet og død, fordi den har vist, hvor frygtelig den er, og hvilke konsekvenser den har.
Og så står vi andre her og er rationelle og fører en fornuftig politik.
Så det er forskellen på os.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-07:
Jeg ved ikke, om ordføreren har hørt, hvad jeg har sagt, og hvad hr. Karsten Hønge har sagt.
Vi lægger jo ikke skjul på, hvad det er, det går ud på.
Vi vil gerne fremme fagforeninger, der løser de samfundsopgaver, som fagforeninger løser ved at tegne overenskomster og organisere medlemmerne – nøjagtig ligesom hr. Joachim B. Olsen gerne vil fremme en skattepolitik og en fordelingspolitik, der gavner de 10 pct. rigeste i det her samfund.
Der er fuldstændig rene linjer os imellem.
Derfor er det jo altid en fornøjelse at diskutere sådan nogle ting, fordi vi kan få det trukket helt klart op, at vi bare vil hver sin vej med det her samfund.
Så tak for ordførerens bidrag til debatten.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-07:
Bevares, det skal vi selvfølgelig tilstræbe.
Men nogle gange er der jo begreber, som ja, man måske skal slå op.
Det er fair nok, det skal jeg også selv indimellem.
Det kan hr. Finn Sørensen ikke argumentere sagligt for at vores politik ikke gør.
Den skaber en højere velstand.
Den gavner landet, nationen som helhed.
Det gør det her ikke.
Det her er gaver fokuseret mod bestemte grupper på bekostning af andre.
Hvorfor er man ikke bare ærlig omkring det?
Hvorfor er man ikke bare ærlig?
Selv folk ude i landet, som vil støtte det her, vil aldrig nogen sinde købe præmissen om, at det her ikke handler om, at I vil gøre nogle tjenester over for nogle bestemte fagforeninger, som man har et tilhørsforhold til.
Vær dog bare ærlig omkring det.
Enhver kan da gennemskue det.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-07:
Det var også bare lige for at understrege, at jeg synes, ordføreren fik det til at lyde, som om skattelettelser er det eneste fornuftige samfundsmæssigt.
Det syntes jeg lige var på et sidespor.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-07:
Det er da fuldstændig korrekt, at lønmodtagerne kan melde sig ind i en hvilken som helst fagforening, de vil.
Det, som hr. Finn Sørensen så siger, er, at de bare ikke skal have lov at have fradrag, hvis de melder sig ind i en forkert fagforening efter hr. Finn Sørensens mening.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-07:
Jeg skal bare have ordføreren til at bekræfte, at selv om det her skulle blive vedtaget, vil det stadig væk være sådan, at en lønmodtager kan melde sig ind i en hvilken som helst fagforening, lønmodtageren ønsker at melde sig ind i.
Det var jo derfor, man indførte det her fradrag for fagforeningskontingent.
Det var jo, fordi et flertal i Folketinget anerkendte den rolle, som fagforeningerne har og har haft i det danske samfund som basis for vores demokrati og som basis for alle de velfærdsforbedringer, der er gennemført.
Så vil jeg bare sige til ministeren: Det her fjerner jo ikke den fri konkurrence.
Altså, de der fagforeninger, der i dag ikke gør sig den umage at få tegnet nogle overenskomster, der sikrer medlemmerne nogle gode løn- og arbejdsvilkår, kan jo bare se at komme i gang og komme op på det antal overenskomster og antal medlemmer, som ligger i forslaget.
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-07:
Jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke er så dybt inde i fagforeningsområdet, at jeg kan stå her og sige, at der ingen problemer er.
Så jeg må afvise at svare på det spørgsmål.
Hvis de fagforeninger, man her vil tilgodese, er så fantastisk dygtige – hvis det at tegne en overenskomst gør, at man ender som sådan en spitzenklassefagforening – så undrer jeg mig over, hvorfor medlemmerne ikke bare søger derover og vælger det.
Hvis dem, der ikke er overenskomstbærende eller har 25 pct. af medlemmerne, var så ringe og så elendige, hvorfor pokker er der så nogen, der vælger dem?
Men det er der, og jeg tror, det er, fordi de kan noget andet og er dygtige til nogle andre ting end nogle af de fagforeninger, som man her ønsker at tilgodese.
Derfor er det altså fornuftigt at behandle fagforeningerne lige.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-07:
Tak til ministeren for talen.
Nu siger ministeren, at det er klassisk for venstrefløjen, at vi vil omfordele.
Det er vel også klassisk for højrefløjen.
Kan ministeren ikke se, at der er noget galt i det nuværende system, fordi man jo rent faktisk favoriserer medlemskab af fagforeninger, der – undskyld mig – ikke løfter en finger til fordel for fællesskabet?
Det er jo ikke sådan, at de bliver udelukket fra den her fradragsmulighed; de kan bare sørge for at tegne det tilstrækkelige antal overenskomster.
Men de har jo heller ikke udgifter til faglig uddannelse af medlemmerne eller uddannelsesindsats i det hele taget, også erhvervsmæssigt.
De har heller ikke udgifter til arbejdsmiljøforanstaltninger.
Der er en lang række opgaver, som en bestemt type fagforeninger ikke forsøger at løse.
Kan ministeren ikke se, at så er det da urimeligt, at medlemskab af sådanne fagforeninger skal give lige så stort et fradrag, som man vil kunne opnå ved at være medlem af en fagforening, der gør sit arbejde og tegner de overenskomster?
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-07:
Men det her er jo ikke et noget for noget-forslag.
Det her er et forslag, hvor man omfordeler.
Det er klassisk SF og klassisk venstrefløj, at vi i stedet for at se på, hvordan vi kan gøre samfundskagen større, så skal skære kagen ud i de interesser, man nu ønsker at varetage.
Og al respekt for det synspunkt; det er regeringen bare ikke enig i.
Vi synes, de fradragsregler, der gælder, hvor man behandler fagforeningerne lige, er det mest rimelige, og det er det synspunkt, regeringen står for.
Vi respekterer, at andre mener noget andet.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Ja, og manipulationen fortsatte.
Nu er det så et skel mellem gamle og nye fagforeninger.
Nej, skatteminister, det er et skel mellem, om man laver en samfundsnyttig indsats ved at tegne overenskomster for sine medlemmer eller man ikke gør det.
Der kan da være al mulig sympati for foreninger og private forretninger, der giver juridisk bistand, og det findes der faktisk et marked for derude.
Det kan man da bare gå ud at købe.
Hvorfor er det lige, at skatteborgerne skal understøtte en privat forretning?
Det giver ingen mening overhovedet.
Det, det handler om her – og det må egentlig kunne tiltale en Venstremand – er noget for noget.
Noget for noget, ikke?
De giver kollektive overenskomster, som er fundamentet for vores arbejdsmarked, og vi giver dem skattefradrag.
De her forretninger er bare skabt til, at nogle mennesker kan slippe billigere i kontingent, og så er det rent private forretninger, der ikke har noget som helst med en fagforening at gøre.
Det er jo der, skellet ligger.
Hvorfor ikke noget for noget?