Mattias Tesfaye (S), 2017-03-23:
Det skal vi diskutere i dag.
Asyltallet er nedbragt betragteligt det seneste år, men vi betragter det som en almindelig rettidig omhu at gøre det muligt for myndighederne at kunne håndtere de situationer, vi ikke mere kan afvise vil opstå.
Socialdemokratiet ser derfor grundlæggende positivt på forslaget.
I slutningen af 2015 var hele Europa vidne til enorme flygtningestrømme op gennem Europa.
Myndighederne i flere lande havde reelt opgivet at håndhæve egen lovgivning, og bl.a. vores nabolande Sverige og Tyskland oplevede i en periode at miste overblikket over flygtningesituationen.
Socialdemokratiet arbejder for, at den situation ikke opstår igen.
Derfor har vi støttet nedkæmpelsen af Islamisk Stat, der er en blandt flere kilder til flygtningestrømmen, derfor støtter vi EU-samarbejdet om bevogtning af den ydre grænse i Middelhavet og Dublinforordningen, der skal modvirke, at mennesker søger asyl i flere forskellige lande, derfor støtter vi EU's flygtningeaftale med Tyrkiet og håber, at der kan indgås lignende aftaler med regeringer i Nordafrika, og derfor er vi fuldt bevidste om, at europæerne kommer til at bruge rigtig, rigtig mange skattekroner de kommende år på nødhjælp og etablering af mere stabile nationer i Mellemøsten og Afrika.
Men hvis alt det ikke lykkes, hvis vi igen ender i en situation med gennemtræk i Europa, hvis vi måske endda oplever et sammenbrud i de europæiske aftaler om at registrere asylansøgere i det første land og fordele asylansøgere efter gældende regler, så støtter Socialdemokratiet, at den til enhver tid siddende regering skal have mulighed for at forandre den eksisterende grænsekontrol til regulær afvisning af asylansøgere – selvfølgelig under forudsætning af at afvisning sker, hvis de forsøger at indrejse fra et sikkert land.
Det er for Socialdemokratiet afgørende, at den særlige tilstand kun igangsættes i helt ekstraordinære situationer.
Vi har i den forbindelse bemærket Dansk Flygtningehjælps høringssvar, hvori de foreslår, at de norske kriterier for aktivering af nødbremsen også bliver skrevet ind i det danske lovforslag.
I Norge skal modtagekapaciteten være udfordret, der skal være iværksat beredskabsplaner, og alle muligheder i det eksisterende regelværk skal være udtømt, før regeringen trækker i nødbremsen.
Vi vil fra Socialdemokratiets side spørge mere ind til, hvorfor den danske regering ikke har ønsket at være lige så konkret i beskrivelsen af de omstændigheder, der skal kunne udløse nødbremsen på vores grænse.
Herudover skriver Børnerådet, at mindreårige uledsagede børn ikke bør adskilles fra deres familie, som jo kan opholde sig på den danske side af grænsen.
Det mener Socialdemokratiet er fuldstændig rimeligt og en rimelig indsigelse, og vi er derfor glade for, at regeringen efter høringsrunden har ændret lovforslaget, så Danmarks forpligtelser er præciseret.
Vi vil fra Socialdemokratiets side være opmærksom på, om den her præcisering er tilfredsstillende, eller om der er behov for yderligere at uddybe den konkrete retsstilling for asylbørnene.
For Socialdemokratiet er det selvfølgelig helt afgørende, at ingen uledsagede børn overlades til sig selv.
Alle børn skal selvfølgelig garanteres et sikkert ophold i en sikker stat.
Diskussionen går på, hvilken sikker stat og hvordan og hvornår det afgøres.
Men som sagt er Socialdemokratiet overordentlig tilfreds med, at vi nu kan behandle det her lovforslag, og vi ser frem til debatten.