Jeppe Kofod (S), 2019-12-17:
Tak for ordet, formand, og tak til hr. Søren Espersen for at rejse forespørgslen.
Konkret har amerikanerne bl.a. anmodet om at oprette et konsulat i Nuuk, og det har ført til omfattende rejse- og mødeaktivitet.
Desuden overvejer man løbende fra amerikansk side, hvordan den militære tilstedeværelse i Grønland bedst tilpasses udviklingen i regionen.
Fra kongerigets side ser vi positive perspektiver, men vi har også en række opmærksomhedspunkter.
I har måske hørt om amerikanske tanker om infrastruktur, råstoffer, uddannelse m.v. i Grønland reflekteret i pressen.
I regeringen er vi sammen med Grønland optaget af, at det bliver omsat til konkrete resultater til gavn for grønlænderne.
USA's engagement skal også på sigt bidrage til en bæredygtig økonomisk udvikling.
Vi er også opmærksomme på USA's tilgang til rigsfællesskabet.
Vi kan naturligvis ikke bestemme den amerikanske tilgang, men i rigsfællesskabet kan vi vælge at stå sammen.
Jeg er blevet bedt om at kommentere forlydender om, at der på højt plan forhandles udenrigs- og sikkerhedspolitisk direkte mellem repræsentanter for Grønlands selvstyre og højtstående repræsentanter for præsident Trumps administration, og jeg har tidligere fået et spørgsmål fra Udenrigsudvalget om samme emne.
I den forbindelse indhentede Udenrigsministeriet bidrag fra naalakkersuisut, som kunne afvise, at der var – og jeg citerer – gennemført formelle møder eller forhandlinger med nogen amerikansk eller anden myndighed.
Det vidner om en fælles forståelse.
Når det kommer til kongerigets udenrigs- og sikkerhedspolitik, ligger kompetencen hos rigsmyndighederne, men vi samarbejder tæt i rigsfællesskabet, også om de her emner.
Når udenrigs- og sikkerhedspolitiske drøftelser har særlig betydning for Grønland, gennemføres de i en tæt koordination med Grønland som foreskrevet i selvstyreloven.
Samtidig må jeg også sige, at Grønland selvfølgelig kan mødes med internationale samarbejdspartnere på egen hånd i fuld overensstemmelse med fuldmagtsordningen.
Det har vi en god dialog med vores grønlandske kollegaer om, og somme tider kan der f.eks. være bredere udenrigs- og sikkerhedspolitiske aspekter af overtagne områder, som rigsmyndighederne så må forholde sig til.
Bl.a. på den baggrund er det vigtigt for regeringen, at alle dele af rigsfællesskabet omfattes af investeringsscreeningsordningen.
Grønland og Færøerne er efter fælles overenskomst omfattet af det kommissorium, som er grundlaget for det igangværende arbejde vedrørende lovgivning.
Udfordringerne er jo ensartede for os alle i rigsfællesskabet.
Det er derfor meget positivt, at vi inden for rigsfællesskabet har en løbende og tæt dialog med respekt for kompetencefordelingen i rigsfællesskabet om nødvendigheden af investeringsscreening ud fra sikkerhedshensyn.
Jeg er glad for, at også landsstyreformand Kim Kielsen har givet udtryk for, at det er en nødvendig dialog.
Det kan jeg ikke mærke.
Besøget havde ikke karakter af en forhandling, men snarere af en studietur, og var for både Danmark og Grønland en lejlighed til at præsentere kongerigets synspunkter i fællesskab.
Rigsfællesskabet kan kun fungere, fordi det er baseret på politisk forståelse, tillid og gensidig respekt.
Vi går til de samme møder, som handler om fælles sager.
Et praktisk eksempel herpå er jo mit eget møde med den amerikanske udenrigsminister Pompeo i Washington.
Til dette møde var der aftalt et separat punkt om Grønland.
Derfor var det for mig at se kun naturligt og rigtigt, at min gode kollega fra naalakkersuisut, Ane Lone Bagger deltog, i drøftelsen om det punkt.
Og kan det ikke lade sig gøre rent praktisk, koordinerer vi jo på forhånd og følger også op i fællesskab mellem Grønland og Danmark.
Det er afgørende for mig som udenrigsminister at styrke samarbejdet og inddragelsen i rigsfællesskabet om udenrigs- og sikkerhedspolitikken i fuld respekt for kompetencefordelingen i rigsfællesskabet og i en ånd af gensidig respekt og tillid. Det har været ledesnoren for mig som ny udenrigsminister, og det vil det også være fremover. Tak, formand.