runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tanja Larsson (S), 2020-11-05:
Lovforslaget handler om, at angreb med genstande mod personer i offentlig tjeneste bliver en selvstændig paragraf i straffeloven, og at straffen forhøjes med en tredjedel i forhold til det nuværende strafniveau.
Jeg har overtaget det her lovforslag fra Socialdemokratiets retsordfører, hr. Jeppe Bruus, der jo desværre er blevet smittet med coronavirus.
Jeg vil gerne takke Folketingets partier og Præsidiet for, at vi trods denne vanskelige og pludseligt opståede situation alligevel kan behandle lovforslaget.
På baggrund af den særlige situation vil jeg bede om Folketingets forståelse for, at opklarende spørgsmål til lovforslaget kan blive besvaret under udvalgsbehandlingen.
Baggrunden for lovforslaget er, at vi omkring nytår sidste år så flere episoder, hvor politi og beredskabspersonale blev angrebet med fyrværkeri, mens de udførte deres arbejde.
Efterfølgende har vi set flere eksempler på, at bander og grupperinger har brugt sten og fyrværkeri til at holde myndighedspersoner ude af bestemte boligområder.
Det er selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt.
Man skal ikke forhindre politi, ambulanceførere eller andre i at udføre deres arbejde, og de mennesker, der passer på os alle sammen, skal ikke udsættes for fare på deres arbejde.
Det skaber utryghed, det kan bringe andre menneskers liv i fare, og det skal stoppes.
Derfor foreslår regeringen at indsætte en selvstændig bestemmelse i straffeloven, § 119 b, om angreb med genstande på personer i offentlig tjeneste.
Samtidig foreslås straffen hævet med en tredjedel.
Det skal gøre det helt klart, at den her adfærd er uacceptabel, og det skal sikre, at strafniveauet afspejler den fare, man udsætter offentlige medarbejdere for med den helt uacceptable opførsel.
Samtidig vil vi give domstolene mulighed for at udvise udenlandske statsborgere, der har overtrådt den nye bestemmelse i straffeloven og har angrebet offentlige medarbejdere med fyrværkeri, kasteskyts og lignende.
Vi har også set eksempler på, at almindelige, tilfældige borgere er blevet angrebet med fyrværkeri eller stenkast.
Det er selvfølgelig ikke acceptabelt.
Derfor foreslår regeringen også, at straffen for ikke at overholde straffelovens § 252 om fareforvoldelse af andres liv eller førlighed øges med en tredjedel, hvis det er udført med en genstand.
Man skal kunne færdes trygt i Danmark.
Vi kan og vil ikke acceptere, at man skaber utryghed og bringer andres liv i fare.
Det er uacceptabelt, og hvis man gør det, skal det udløse en passende straf.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-05:
Det forslag, vi behandler i dag, har vel dybest set sit folkelige udspring i det, der skete sidste nytårsaften, hvor der flere steder blevet affyret fyrværkeri, bl.a. mod beredskabet.
Det skal der gøres noget ved.
Det er der ikke gjort nok ved tidligere.
Det råder vi forhåbentlig bod på her.
Der indføres en selvstændig bestemmelse i straffelovens § 119 b.
Det hjælper jo isoleret set ikke meget, men det har dog den signalværdi, at det her er noget, vi ser meget, meget alvorligt på.
Det, der derimod efter vores opfattelse i Venstre hjælper, er at forhøje straffen for de angreb mod beredskabet, der sker.
Jeg kan forstå, at den i regeringens udspil forhøjes med en tredjedel.
Jeg vil godt bede regeringen om at præcisere lidt nærmere, hvad man forstår ved en tredjedel, for hvad er normalstraffen i de her tilfælde?
Det er jo egentlig det, der tæller.
Vi har efter § 119 en strafferamme på 8 års fængsel, og som ved alle andre straffebestemmelser er det jo helt vanvittigt, hvilket gab der er mellem strafferammer og faktisk idømt straf.
Så lad os lige få helt på det rene, hvad det er, vi taler om.
Hvad kan vi forvente vil være normalstraffen efter det her forslag ved angreb på beredskabet?
Og det er nøjagtig det samme spørgsmål, når det er civile, der angribes.
Her vil det i givet fald være § 245 om grov vold, vi taler om.
Der er en strafferamme på 6 års fængsel.
Hvor ligger vi henne, når civile angribes med fyrværkeri?
Også det vil vi gerne have klarhed over.
Forholdet mellem straffe og strafferammer er altså noget, som vi i hvert fald efter Venstres opfattelse er nødt til at fokusere på og kommer til at fokusere mere på.
Derfor vil et spørgsmål fremover konsekvent fra vores side være: Hvad er det rent faktisk domstolene dømmer i de, om jeg så må sige, normale tilfælde?
Det skulle jo helst være en straf, der har en vis præventiv virkning, så andre afholder sig fra tilsvarende forbrydelser.
Afslutningsvis skal jeg spørge, om ministeren har nogen idé om, hvor mange der forventes yderligere dømt i fremtiden, den præventive virkning osv.
Hvis ikke den vikarierende minister har det, kan det selvfølgelig være, at vi kan få det uddybet ved en senere lejlighed under en senere behandling.
Men summa summarum kan jeg sige, at Venstre i enhver henseende kan støtte forslaget, om end vi har en fornemmelse af, at de normalstraffe, som ministeren kommer og redegør for, er i den lave ende, og vi gerne ser dem forhøjet.
Tak for det.
Rosa Lund (EL), 2020-11-05:
Grunden til, at vi ikke mener, at det vil have en præventiv effekt at hæve straffen, er, at det allerede er ulovligt i forvejen.
Altså, der er allerede en straf.
Det er det ene.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-05:
De billeder, som vi så i december 2019 fra bl.a. Nørrebro, hvor asociale unge mænd skød fyrværkeri af efter uskyldige, var totalt uacceptable, og det er ikke noget engangstilfælde.
Der har været adskillige episoder med brandfolk, der ikke har turdet køre ind i bestemte områder, fordi de ved, at de der vil møde unge utilpassede mænd, som skyder fyrværkeri af efter dem, og andre lignende situationer.
Det skal stoppes, og derfor vil vi gerne isoleret set rose regeringen for lovforslaget her, for der er et klart behov for, at vi får taget et opgør med den uacceptable adfærd, som desværre findes nogle steder i vores samfund.
Vi skylder de mennesker, der bliver udsat for den samfundsskadelige adfærd, at der bliver slået
hårdt ned på gerningsmændene
Det er isoleret set et godt forslag.
Vi kunne godt tænke os, at regeringen generelt havde en mere fast kurs over for de kriminelle, som skal mærke, at deres handlinger har konsekvenser.
Vi mener, at det er med til at holde kriminaliteten nede, og vi mener også, at det er vigtigt for retfærdighedsfølelsen, at det har en konsekvens, når man begår skadelige handlinger over for andre mennesker.
Vi kunne også godt tænke os, at regeringen generelt havde en strammere udlændingepolitik, for det er en del af problemet her, at der er nogle ghettoområder, hvor der befinder sig for mange indvandrere, som ikke fungerer i vores samfund, og hvis man skal gå helt til kernen, er det jo en af hovedårsagerne til, at vi sidder med den her type af problemer.
Men isoleret set vil vi gerne rose lovforslaget, og vi støtter det selvfølgelig.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-05:
Tusind tak.
Jeg er torsdagsordfører, fristes jeg næsten til at sige, i dag.
Jeg tror, at vi alle sammen kan huske billederne fra Nørrebro sidste år.
Det var billeder, som nok mest gav os alle sammen mindelser om tv-optagelser, vi har set, fra konflikter i Mellemøsten eller andre steder – billeder af et Nørrebro med gader i brand og fuldstændig utilpassede unge, der vælter rundt og skyder med raketrør og fyrværkeri.
Det er selvfølgelig fuldstændig uacceptabelt.
I Nye Borgerlige mener vi sådan set, at kriminelle udlændinge skal udvises konsekvent og efter første dom, og det gælder selvfølgelig også i sager som de her.
Og så skal vi altså også stoppe med at tildele statsborgerskaber til folk, der kommer fra muslimske lande, som er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne.
Vi kan også godt bakke op om det, som nogle af de andre ordførere har sagt, nemlig om endnu strengere straffe.
Ordføreren for Enhedslisten anførte, at hun ville have noget, der virkede.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-05:
Jeg vil bede ministeren redegøre nærmere for, hvad normalstraffene så er i det her forslag –
normalstraffene i relation til den, der forsætligt affyrer fyrværkeri mod beredskab, og den, der gør det mod civile.
Hvad er det for normalstraffe, vi taler om?
Ved samme lejlighed kan ministeren så også kommentere, om han tror, at det er et niveau, der har en generalpræventiv virkning.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-05:
Tak for spørgsmålet.
I dag er det sådan, at ved angreb med fyrværkeri og lignende, f.eks. sten, mod personer i offentlig tjeneste vil man typisk udmåle straffen til fængsel i fra 4 til 9 måneder.
Det betyder konkret, at der i dag gives 6 måneders fængsel, og fremover vil det så blive takseret til 8 måneder i stedet.
Rigsadvokaten har også oplyst, at hvis vi taler om privatpersoner, vil straffen typisk blive udmålt til fængsel mellem 10 og 60 dage.
Konkret betyder det så 30 dages fængsel, og det vil så fremover skulle takseres til 40 dages fængsel.
Det er det, vi taler om, når vi taler om en tredjedel.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-05:
Det er bare lige for at følge op.
Det er så de normalstraffe, vi nu fastsætter, hvis vi vedtager den her lovgivning.
Tror ministeren, at det er et niveau, der har en præventiv virkning, 40 dages fængsel, der, nu taler jeg om angreb på civile, kan afsones via en fodlænke – det kan det jo normalt op til 60 dages fængsel – eller har det slet ikke nogen virkning, når det kommer til stykket?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-05:
Og sammenholdt med, at politiet vil være mere til stede, og at der vil blive foretaget forebyggende arbejde, er det helt klart vores forventning.
Man kan også spørge: Virker straf?
Ja, det tror jeg det gør.
Det er klart, at man altid kan diskutere, om det er nok.
Og hvis der kommer ændringsforslag, f.eks. fra Venstre eller fra andre partier, må vi jo diskutere det, og så vil jeg nok bede justitsministeren tage stilling til de konkrete ændringsforslag.
Vores bud er altså en tredjedel mere i forhold til den straf, der ville være blevet idømt i dag.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-05:
Det er da positivt, hvis der er lydhørhed, hvis man selv kan se, at ens forslag er for svagt.
Jeg vil så godt spørge, om man så vil støtte Dansk Folkepartis forslag om 1 års fængsel som minimum i de her sager, hvor nogen fyrer fyrværkeri direkte af mod andre mennesker.
Vil regeringen så støtte det?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-05:
Det er jo desværre ikke et nyt fænomen, at der bliver fyret fyrværkeri af, heller ikke direkte imod folk.
Det har jeg i hvert fald kunnet læse om i medierne i årevis.
Det strafniveau, som vi har overtaget fra den tidligere regering, har heddet 30 dage, og nu foreslår vi en strafskærpelse.
Vi er altid klar på at diskutere, om folk har andre idéer – det kan både være i forhold til strafniveauet, og det kan også være i forhold til den forebyggende indsats – hvis der bliver stillet konkrete ændringsforslag, er jeg helt sikker på, at justitsministeren nok skal forholde sig til dem.
Vores bud er, at vi nu skærper det med en tredjedel, og det er med en klar forventning om, at det kommer til at have en præventiv effekt.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-05:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg har lidt svært ved at tage seriøst, at man mener, at 40 dages fængsel, hvis nogen har skudt fyrværkeri direkte efter andre mennesker, på nogen som helst måde er afskrækkende.
Det kan godt være, at regeringen i et møde har fundet ud af, at det er vældig afskrækkende, men jeg tror så, at man er blevet grebet af sådan et massehysteri fra regeringens side ved det møde.
For hvis man ser på det som borger her i landet, er ens retsbevidsthed alvorligt truet, når vi kan se den række af domme, der jo stort set ingenting har givet efter nytårsfyrværkeriet her i år.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om ikke man vil genoverveje, om 40 dages fængsel, hvis det skulle ende der, virkelig er nok til at give en afskrækkende effekt over for mennesker, der er fuldstændig ligeglade med andre mennesker, når de fyrer bomberør direkte af mod enkeltpersoner, f.eks. på en cykel eller på en gade, som vi så det på Nørrebro omkring nytår.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-05:
Jeg forstod godt synspunktet, nemlig at man ikke mener, at det vil have en effekt.
Jeg spørger til, hvorfor Enhedslisten ikke mener, at det vil have en effekt at straffe folk, der fyrer fyrværkeri af i hovedet på andre, når Enhedslisten i andre situationer – ligesom Det Konservative Folkeparti – mener, at straf har en effekt i forhold til at skræmme folk fra at have en adfærd, som er uacceptabel for vores samfund.
Morten Dahlin (V), 2020-11-05:
Tak for det.
Det mener ministeren er rimeligt; det tror jeg vi kan have nogle lange diskussioner om.
Tror ministeren, det vil have en effekt af, at der er færre, der næste nytårsaften fyrer fyrværkeri af mod politibetjente, brandfolk og civile?
Altså, hvilken konkret effekt regner ministeren med at det her forslag vil have?
Der er jo mange stærke ord om, at nu skærper man straffen, og det synes vi i Venstre er fint og godt, men hvilken effekt regner ministeren helt ærligt med, at det her vil have næste nytårsaften?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-05:
Det er jo en noget anden strafferamme, hvis det handler om personer i offentlig tjeneste – så kommer vi op på omkring 8 måneder i stedet.
Men vores bud er som sagt at gå fra de 6 til de 8 måneder, når det handler om folk i offentlig tjeneste, og fra de 30 til de 40 dage, når det handler om privatpersoner.
Men jeg er helt med på, at formålet her er at forhindre, at der bliver kastet sten eller fyret fyrværkeri af, både mod folk i offentlig tjeneste og mod privatpersoner.
Og når vi lægger det frem som både en strafskærpelse og som øget polititilstedeværelse og som forebyggende arbejde, er det, fordi vi tror, der skal flere forskellige instrumenter til for at få dæmmet op for det her.
Morten Dahlin (V), 2020-11-05:
Jeg vil følge lidt op på min kollega hr. Preben Bang Henriksens spørgsmål, men jeg vil egentlig starte med at spørge ministeren: Er ministeren af den holdning, at 40 dage er en fair straf for at affyre fyrværkeri mod uskyldige civile mennesker på gaden?
Synes ministeren, det er fair?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-05:
Men det er klart, at vi har en forventning om, at strafskærpelse kombineret med forebyggende arbejde, også bare kombineret med øget polititilstedeværelse i de særlig udsatte områder, tilsammen vil have en effekt.
Formålet er ikke et tomt slag i luften.
Formålet er, at man skal kunne arbejde i hjemmeplejen eller cykle en tur ned ad Nørrebrogade uden at være bange for, hvad der sker.
Rosa Lund (EL), 2020-11-05:
Fordi vi ligesom Det Kriminalpræventive Råd er helt overbevist om, at det her ikke vil have en præventiv effekt.
Når det så f.eks. kommer til vores banker, er vi af den overbevisning, at der vil det have en præventiv effekt.
På samme måde har vi i Enhedslisten også været med til at hæve straffen for deling af krænkende billeder, for det første fordi vi syntes, at den straf var for lav, og for det andet var og er vi overbevist om, at det, at hele Folketinget har hævet den strafferamme til 4 år, faktisk vil have en præventiv effekt.
Det er det, der er det afgørende for os, hr. Rasmus Jarlov.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-05:
Tak for det.
Og tak for Venstres udmærkede ordførertale her.
Jeg vil lige stille et spørgsmål, fordi jeg kan forstå, at Venstre, tror jeg, ligesom Dansk Folkeparti stiller nogle spørgsmål til regeringen i forbindelse med den her sag og det her lovforslag.
Jeg går ud fra, at det, hr. Preben Bang Henriksen tænker på her, er, at den straf, der ser ud til at blive givet i de her sager, er meget, meget mild, og hvis regeringen så lægger en tredjedel oveni, ja, så er den måske stadig væk meget mild.
Og hvis man ser på de sager, der var efter alle urolighederne omkring nytår, er det sådan, at der var 80 sigtelser og 13 sager, der særlig handlede om den paragraf, som vi har fokus på her.
I kun to af sagerne affødte det ubetinget fængsel.
I alle de andre sager var der tale om betingede fængselsdomme.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Venstres ordfører, om det er tilfredsstillende, og om Venstre vil støtte en minimumsstraf på 1 års fængsel for at fyre fyrværkeri af mod andre mennesker og dermed bringe dem voldsomt i fare.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-05:
Jeg kender ikke de konkrete sager, men hvis det er en – i gåseøjne – traditionel sag, hvor man med forsæt forsøger at affyre fyrværkeri mod andre, så lyder det helt beskæmmende med de straffe, som hr. Peter Skaarup redegjorde for, hvilket jeg bestemt ikke har grundlag for at betvivle, og at man kan slippe af sted med det på det grundlag.
Til Peter Skaarups spørgsmål om, om vi vil være med til højere straffe: Ja, det vil vi gerne, hvis det, som hr. Peter Skaarup redegør for, er strafniveauet.
Peter Skaarup (DF), 2020-11-05:
Det kan vi jo diskutere om domstolene altid kan håndtere.
Sagen er jo, at der er en strafferamme på 8 års fængsel i de her sager, men altså, vi kan se, at der gives meget, meget korte straffe og i de fleste tilfælde altså betingede straffe.
For det er altså meget oprørende for mennesker, f.eks. omkring nytårstid, at der bliver fyret af direkte mod personer.
Preben Bang Henriksen (V), 2020-11-05:
Det er som sagt straffe, jeg slet, slet ikke kan sympatisere med.
De har efter min opfattelse ingen præventiv virkning.
Derfor skal straffen op, og det gør vi efter Venstres opfattelse ved at vedtage normalstraffe her.
Derfor spørger jeg også justitsministeren, hvad straffene er i det her konkrete tilfælde.
Vi skal ikke frarøve domstolene deres muligheder for at kunne foretage en individuel vurdering af hver enkelt sag.
Men jeg kan kun give hr. Peter Skaarup ret i, at det er Folketinget, der bestemmer strafferammerne, og det gør vi jo ikke uden grund.
Så ja, der skal ske noget.
Kristian Hegaard (RV), 2020-11-05:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her indeholder for det første et forslag om at indføre en selvstændig bestemmelse om angreb med genstande på personer, der handler i offentlig tjeneste eller hverv, herunder politi og beredskab.
Det er dybt uacceptabelt at kaste sten efter f.eks. ambulancepersonale – offentligt ansatte skal selvfølgelig være trygge i deres arbejde.
Forslaget indebærer ikke en nykriminalisering, og det betyder jo, at det selvfølgelig er ulovligt i dag at udøve den slags kriminalitet, hvor man kaster sten mod ambulancepersonale eller andre offentligt ansatte.
Fremover vil der således være en paragraf om vold og trusler, om vold mod personer i offentlig tjeneste og nu også en paragraf, hvor angreb med genstande specifikt er nævnt.
Straffene ønskes hævet med en tredjedel i forhold til det, der i dag er praktiseret af domstolene i forbindelse med den slags overtrædelser.
For det andet foreslås det at skærpe straffen for at forvolde nærliggende fare for nogens liv eller førlighed ved at kaste eller affyre genstande mod privatpersoner i henhold til straffelovens § 252, stk. 1.
Det er med baggrund i den ganske uacceptable adfærd, vi har set, med kast af fyrværkeri mod privatpersoner, hvilket jo er dybt forkasteligt og en meget, meget farlig situation at skabe.
Det, der fremgår her, er, at straffen i dag som udgangspunkt ligger på mellem 10 og 60 dages fængsel, og det foreslås så også forhøjet med en tredjedel.
Det vil sige, at det, der tidligere gav 30 dages fængsel, nu skal give 40 dages fængsel.
Man kan godt diskutere, om sådan noget med strafskærpelser med en tredjedel er det, der rykker noget i forhold til det store billede, men vi er glade for, at man i lovforslaget også har fremhævet forebyggelsesdelen, som er meget vigtig, og da der i høringssvarene ikke er udtrykt betænkeligheder ved dele af lovforslaget, støtter vi det, men vi vil også opfordre regeringen til fremadrettet, når man øger strafmassen, som man eksempelvis gør her, også at finde finansiering til kriminalforsorgen, så man ikke uden videre pålægger dem byrder og gør arbejdsforholdene værre.
Derfor skal vi opfordre til, at man finansierer den her slags initiativer, da det vil udgøre en belastning for kriminalforsorgen.
Astrid Carøe (SF), 2020-11-05:
Jeg er lige i sidste øjeblik trådt til som ordfører, så jeg læser bare talen højt – så er I advaret!
Det var voldsomt, hvad vi var vidner til omkring nytår sidste år på Nørrebro, hvor der blev kastet farligt fyrværkeri efter politi og beredskab og mod tilfældige forbipasserende.
På tv-billederne lignede det nærmest gadekampe, og jeg kan godt forstå, at lokalområdet var utrygt at færdes i.
Derfor er det selvfølgelig også på sin plads at skærpe straffen for angreb med genstande mod f.eks. politi og beredskab eller for at fremkalde fare for de personer, der tilfældigvis befinder sig et sted.
Men hånden på hjertet: Vi ved jo godt, at det ikke er straffen, der kommer til at gøre forskellen.
Derfor er det godt, at ministeren i lovforslaget også anerkender, at strafskærpelser ikke kan stå alene, men at det også kræver en forebyggende indsats at stoppe den slags episoder.
Og vi så jo også, hvordan den strategi virkede på Nørrebro, da politiet gik ind i sagen, bankede på døren til familierne og forklarede dem alvoren i handlingerne.
Jeg tror derfor, det er vigtigt, at vi styrker lokalpolitiet, og det snakker vi også om i politiforhandlingerne lige nu.
I den forbindelse er det helt nødvendigt, når det nu er en af krumtapperne i regeringens udspil, at vi også uddanner lokalbetjentene til opgaven, men der må vi jo tage en mere indgående snak i forhandlingerne om, hvordan det kommer til at ske.
Til sidst et lille surt opstød om noget, der var lige ved at få SF til at sige nej til det her forslag.
Kriminalforsorgen får nemlig ikke kompenseret sine merudgifter til længere straffe.
Kriminalforsorgen er jo i forvejen ved at revne af opgaver og indsatte, og de ansatte er ved at rende livet af sig for at løse opgaverne.
Derfor kan vi simpelt hen ikke være bekendt at sige endnu en gang, at det må de bare klare inden for rammen.
I forvejen vurderer regeringen, at lidt af den ekstra strafmasse, der nu plager kriminalforsorgen, kan henføres til ufinansierede strafskærpelser.
Så jeg synes virkelig, at regeringen skulle tænke sig om her.
Vi vil i udvalgsbehandlingen af forslaget spørge ind til, om regeringen vil sætte penge af til det.
Men indholdet af forslaget kan vi støtte, og derfor kommer vi også samlet set til at støtte op om det.
Rosa Lund (EL), 2020-11-05:
Jeg husker meget tydeligt hændelserne op til nytår i 2019.
Der blev også fyret fyrværkeri af inde i en bus.
Jeg synes, det er interessant, at hr. Peter Skaarup kender både baggrund og statsborgerskab på de mennesker, som gjorde det.
Så sidder hr. Peter Skaarup på nogle andre oplysninger, end jeg selv gør.
Men jeg har det sådan, hr. Peter Skaarup, at uanset hvor man kommer fra, hvad for en hudfarve man har, eller hvad man tror på, skal man som minimum tro på, at man skal opføre sig ordentligt og give plads til sine medmennesker.
Det har jo ikke nogen effekt, hr. Peter Skaarup.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-05:
Jeg kan forstå på fru Rosa Lund, at Enhedslisten ikke mener, at straf virker over for folk, der fyrer fyrværkeri af efter andre.
Det undrer mig lidt, for i nogle situationer mener Enhedslisten jo, at straf virker, f.eks. over for banker eller andre, som Enhedslisten ikke kan lide.
Men her mener Enhedslisten ikke, at straf virker.
Hvorfor ikke?
Peter Skaarup (DF), 2020-11-05:
Tak for det.
Nu vil jeg så bare lige sige til fru Rosa Lund, at der jo var 2-3 dage omkring nytårstid i 2019, hvor vi oplevede den situation, at fortrinsvis drenge med indvandrerbaggrund fyrede fyrværkeri af direkte op mod andre mennesker.
Vi kan næsten alle sammen huske cyklisten, der kører hen ad, jeg tror, det var Nørrebrogade, og bliver ramt af en raket.
Altså, kan fru Rosa Lund ikke se, at der er et gigantisk kulturelt problem her, hvis ikke man forstår eller vil forstå vores lovgivning?
Og er der så ikke brug for, at vi strammer straffene?
Det skal ikke være sådan, at vi siger nul plus en tredjedel – det er jo reelt det, regeringen gør her – men vi skal sige meget hårdere straffe til dem, der bare ikke gider følge dansk lovgivning.