runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2019-12-12:
Det her handler jo ikke om at fratage noget.
Det handler om, om man skal give den største gave, vi har som samfund i Danmark, netop den danske indfødsret, det danske statsborgerskab.
Det, jeg kan høre ordføreren sige, er fuldstændig kuk.
Det handler om, at man skal belønne antidemokrater med dansk indfødsret, fordi det så måske kan være, at man kan snakke med dem.
Jeg er rimelig sikker på, at eksempelvis de IS-terrorister, som har fået dansk indfødsret, og som nu heldigvis, for nogles vedkommende, kan fratages det igen – desværre ikke dem alle sammen, for det ønskede vi ellers – sådan set er ret ligeglade med det danske demokrati og kommer til at være det fremadrettet også.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-12:
Så lad mig spørge mere direkte: Hvis man kommer hertil med islamiske værdier, som jo i høj grad er i kontrast til de værdier, vi lever efter – altså hvor demokratiet ingen rolle har at spille, hvor mænd og kvinder har et helt andet forhold til hinanden, end vi har i vores del af verden – og er kommet hertil i et meget stort antal, anerkender ordføreren så ikke, at de værdier i højere grad kommer til at få indflydelse på vores samfund, hvis man ovenikøbet får ret til at stemme, når man kommer hertil?
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-12:
Jamen forudsætningen for demokrati er jo, at de mennesker, der er en del af et fællesskab, kan deltage i det.
Og det er klart, at den udvikling, der jo har været i Danmark, er, at vi gradvis har været med til at udvide de demokratiske rettigheder, så vi har fået udjævnet nogle af de store forskellige, der har været mellem rig og fattig; vi har fået fjernet nogle af de privilegier, man har haft, alene fordi man var født til en bestemt status.
Det er jo et resultat, vi har opnået gennem en kamp for at udvide de demokratiske rettigheder og sikre, at alle kan deltage.
For vi er faktisk så grundfæstede i vores demokratiske opfattelse, at vi tror på demokratiet.
Vi tror på, at hvis vi spreder magten ud, sådan at så mange som muligt kan deltage i demokratiet, så kan det også lade sig gøre at få det samfund, der bedst afspejler de ønsker, der er blandt de mennesker, der bor i det.
Og det gør, at vi gør op med tyranni; det gør, at vi gør op med undertrykkelse; det gør, at vi gør op med forskelsbehandling.
For hvis man ser, hvor den slags værdier slår igennem, så er det præcis i demokratiske samfund.
Det er der, man opnår den slags værdier, for det er der, man tror på mennesket.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-12:
Tak for ordet.
Det var jeg nu heller ikke i tvivl om i forhold til EU-politikken.
Der, hvor man fra højre til venstre måske går lidt fejl af hinanden, er der, hvor man oftere taler kultur i forhold til værdier blandt de borgerlige partier, de konservative partier, og så taler man måske mere rettigheder i forhold til værdier på venstrefløjen.
Så jeg vil spørge ind til de her rettigheder, som ordføreren selv var inde på: Anerkender ordføreren så ikke, at rettigheder jo også hænger sammen med værdier, og at hvis et stort antal af mennesker, der lever efter værdier med andre rettigheder, f.eks. mellem mænd og kvinder eller mellem høj og lav – altså økonomisk konservative værdier, reaktionære værdier, hvis man kan sige det sådan – kommer ind i vores samfund og får den rettighed, det eksempelvis er at få stemmeret, så kan det være med til at ændre vores land og vores samfund?
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-12:
Nej, det gør man ikke, for det betyder bare, at der er nogle mennesker, der opholder sig inden for landets grænser.
Jeg sagde jo også udtrykkeligt i min ordførertale, at det at få statsborgerskab selvfølgelig er betinget af nogle krav, vi kan stille.
Der er f.eks. et opholdskrav, sådan at man skal have været her i 5 år.
Selvfølgelig stiller vi nogle krav, men grundlæggende er det jo sådan, at hvis man bor i Danmark, har lovligt og permanent ophold her, så skal man selvfølgelig kunne deltage i det demokratiske liv.
Mette Thiesen (NB), 2019-12-12:
Tusind tak.
Først og fremmest nævner ministeren selv det med kriminaliteten; at der er nogle kvalitative krav, man skal leve op til, eksempelvis det, at man ikke begår kriminalitet.
Nu er det jo sådan, at på det lovforslag, som vi skal stemme om i næste uge, nemlig indfødsretslovforslaget, er der faktisk folk, der er dømt for ganske alvorlig kriminalitet.
Hvordan hænger det sammen med, at ministeren siger det her med, at der selvfølgelig skal være nogle krav til dem, der får indfødsret?
For mig bekendt har Socialdemokratiet og ministeren tænkt sig at stemme for det her lovforslag, hvor der også er dømte kriminelle på.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Jeg mener faktisk, Dansk Folkeparti ender med at rette opmærksomheden det forkerte sted hen.
Vi anerkender, at der er en væsentlig antalsdiskussion – altså en kvantitativ diskussion – men den problemstilling skal løses i forhold til tilstrømningen; det er dér, vi håndterer det.
For det handler jo om, hvor mange mennesker der opholder sig i vores samfund.
Vi mener ikke, at det er et problem, at Folketinget det her efterår behandler et lovforslag, som tildeler statsborgerskab til mere end 1.000 mennesker.
Jamen vi to kan nok hurtigt blive enige om, at udlændingedebatten er et af de definerende spørgsmål i vores tid – det tror jeg ikke der er nogen tvivl om.
Der vil nok være andre folketingsmedlemmer, der vil pege på andre sagsområder, og det kan vi så have en meget lang diskussion om.
Det, som er vores synspunkt, er, at oplysninger, der er offentligt tilgængelige, bl.a. på Folketingets hjemmeside, skal vi ikke betale et antal millioner for at et universitet lægger i forlængelse af hinanden og kalder en redegørelse.
Hvis der er tvivl om, hvor man kan finde oplysningerne – det kan jeg selv have; det har jeg hver eneste dag – så synes jeg, det er helt regulært, og så er det bare, formelt, at spørge ministeriet, hvad f.eks. EU's indvirkning er på Schengen eller på familiesammenføringsreglerne eller på hvad som helst, og så skal vi nok grave de oplysninger frem og oversende dem til Folketinget.
Så får vi, tror jeg, en mere kvalificeret diskussion, i forhold til at vi sender penge efter nogle universitetsprofessorer, der lægger alle de her oplysninger i forlængelse af hinanden, og at vi så siger, at vi har en redegørelse.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-12-12:
Det var jo et ikkesvar.
Altså, en udredning er jo en udredning, og det betyder, at man faktisk ville få mulighed for at få belyst de samlede infiltreringer i forhold til EU-lovgivning og oplysninger, som bliver stilet til Danmark, om, at vi skal overholde dit og dat. De 5 mio. kr. har ministeren også været inde på, i forhold til om det var for lidt eller for meget osv.
Alene Farumkommissionen, som Socialdemokraterne var en af bannerførerne for, arbejdede i næsten 10 år og kostede 60 mio. kr.
Det vil man gerne retfærdiggøre fra Socialdemokraternes side.
Nu har vi så et ønske, som ser ud til maks. at koste 5 mio. kr., og som er om et langt, langt vigtigere område, også rent omkostningsmæssigt, men det vil ministeren ikke, fordi man mener, at det er for voluminøst.
Altså, jeg synes, man skylder en god forklaring.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Som jeg også sagde i min tale, synes jeg faktisk, det handler om noget væsentligt.
Vores væsentligste anke imod det er, at det er oplysninger, der i forvejen er offentligt tilgængelige, og i det omfang man har behov for at få det fremlagt, altså få det gravet frem, fordi det ligger inde på bagerste hylde på internettet, så hjælper vi meget gerne med at finde det frem.
Jens Rohde (RV), 2019-12-12:
Mange tak for den velvilje og fleksibilitet.
Jeg er jo stærkt fristet til at sige ja til det her forslag, men det er jo, fordi jeg rent faktisk synes, det kunne være skægt at vise og få dokumenteret, at EU har alt for lidt indflydelse på dansk udlændingepolitik.
Så det er jo sådan lidt med det omvendte fortegn, at jeg føler mig fristet.
Altså, jeg synes jo ikke, der kunne være noget bedre, end hvis vi havde ét sæt asylregler i EU og ét sæt familiesammenføringsregler.
Så ville man bl.a. også langt bedre kunne realisere Socialdemokratiets drøm og andres forslag om, at man har nogle lejre i nærområderne, for så har man ét sæt regler at lave asylbehandlingen ud fra og ét sæt regler at behandle flygtninge ud fra.
Og så kunne man jo få skabt en fordelingsordning i det europæiske rum, som kunne give en meget mere solidarisk fordeling af flygtninge og give en meget mere solidarisk og robust løsning på de udfordringer, vi jo godt ved at vi står med; så det er vores indgangsvinkel.
Når jeg så alligevel afviser forslaget, er det jo, fordi jeg ikke er enig i præmissen, som ordføreren for forslagsstillerne, hr. Morten Messerschmidt, sætter op, bl.a. i forhold til det, at EU-Domstolen skulle være aktivistisk.
Hvis man vil forstå EU-samarbejdet, skal man ikke bare læse traktaten; så skal man også læse – og det ved hr. Morten Messerschmidt jo alt om – traktaten om den europæiske fællesskabsmetode.
Og i den er der en § 267, så vidt jeg lige husker, som pålægger Domstolen at påse, at EU-landene overholder EU-traktaten.
Dermed får Domstolen jo også helt automatisk en mere fremtrædende rolle, end vi f.eks. kender det herhjemmefra.
Så det er helt naturligt.
Men det er ikke det samme som at kunne konkludere, at EU-Domstolen er aktivistisk.
Skal man ud i den diskussion, om hvorvidt den er aktivistisk, er det jo lidt alt efter, hvem man spørger.
Derfor vil sådan en udredning jo i sidste ende altid afhænge af, hvem det så er, man sætter til at lave det her arbejde, fordi man rent faktisk meget hurtigt kommer ud i en synsning.
Og det mener vi ikke at vi skal bruge en hel masse ressourcer på.
Her støtter jeg regeringen og ministeren i, at vi jo må tage sagerne, som de kommer, og så må vi diskutere dem derudfra, og derfor afviser vi forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-12:
Altså, hvorvidt EU-Domstolen er aktivistisk eller ej, synes jeg da vi kan diskutere i en helt anden sammenhæng – det er jo ikke det, der er relevant her.
Det, der er det relevante her, er at tage de afgørelser, som har påvirket dansk udlændingepolitik, og få lavet en samlet fremstilling.
Hvad baggrunden for de afgørelser er, kan være hip som hap; om det er aktivisme, eller om det ikke er aktivisme, er egentlig ikke det vigtige.
Vi i Dansk Folkeparti vil bare gerne have et fuldt billede over, hvor det er, EU – om det er direktiver, om det er forordninger, om det er domme, om det er henstillinger – samlet påvirker dansk udlændingepolitik.
Så det her handler egentlig ikke om en vendetta imod EU-Domstolen.
Derfor vil jeg spørge hr. Jens Rohde: Hvis vi så i fællesskab stiller et ændringsforslag, hvor man fjerner de enkelte ord, som støder hr. Jens Rohdes veneration for EU-Domstolen, kunne det så foranledige Det Radikale Venstre til at støtte forslaget?
Jens Rohde (RV), 2019-12-12:
Det har jeg ikke helt bagt færdigt endnu, for den overvejelse er jo først kommet til mig nu, da hr. Morten Messerschmidt her bibringer mig den.
Så det vil jeg egentlig positivt overveje.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-12:
Det vil jeg glæde mig over, for sådan som jeg anskuer både hr. Jens Rohdes parti, Det Radikale Venstre, og hr. Jens Rohde selv, vil man vel nok noget fundamentalt andet, end det som vi i Dansk Folkeparti gerne vil, men man stræber altid efter at nå sine mål på et redeligt grundlag.
Og det er egentlig derfor, at det undrede mig lidt, at hr. Jens Rohde i sin første tale var imod det her forslag.
For det handler grundlæggende om at finde ud af, hvor meget EU fylder i forhold til dansk udlændingepolitik.
Hvis hr. Jens Rohde mener, at det så er for lidt – jeg vil nok mene, det er for meget – så fred være med det, men det er da rart at vide, hvad vi taler om, ikke sandt?
Jens Rohde (RV), 2019-12-12:
Jo, og det er også derfor, jeg hæfter mig ved præmissen, men den kan vi jo så diskutere
Som sagt har jeg ikke bagt det færdigt, for det er først nu, at hr. Morten Messerschmidt lige giver mig den, skal vi sige håndsrækning eller imødekommelse i forhold til at diskutere præmissen.
Og når hr. Morten Messerschmidt gør det, tager jeg jo i samarbejdets ånd naturligvis gerne positivt imod det, sådan som vi altid trods vores uenigheder har haft et fremragende samarbejde om EU.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-12:
Der er jo hverken noget uventet eller underligt i, at hr. Jan E. Jørgensen lovpriser EU.
Sådan må det være; hr. Jan E. Jørgensen repræsenterer jo Venstre, og der må man sige, at det jo er svært at sætte et frimærke ind imellem EU og partiet Venstre.
Frontex er fantastisk, selv om det er det bovlamme organ, som har gjort det muligt for – jeg ved ikke hvor mange – menneskesmuglere, der kalder sig ngo'er, at få folk ind i Europa.
Schengen er fantastisk, selv om det er hullet som en si og var årsagen til, at folk kunne vandre hele vejen op igennem kontinentet for så ulovligt at stille i Danmark.
De skulle have været bremset helt nede ved grænsen.
Reglerne om vandrende arbejdstagere er fantastiske, selv om det har vist sig at være katastrofalt i forhold til lønpres og hele den danske model osv., osv.
Men sådan må det jo bare være hos Venstre.
En ting, som jeg dog erindrer at en Venstremand har sagt, er, at dansk udlændingepolitik afgøres i Folketinget, indtil solen brænder ud.
Det harmonerer jo bare ikke særlig godt med det, som hr. Jan E. Jørgensen nu siger.
Derfor vil jeg bare spørge: Er hr. Jan E. Jørgensen enig med sin tidligere formand i, at udlændingepolitikken alene afgøres i Folketinget, eller er solen brændt ud?
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Jeg anerkender ikke helt præmissen, for det er for mig en lidt diffus efterlysning, der ligger i det her beslutningsforslag.
Altså, der findes jo masser af skrifter – bogudgivelser, notater, svar fra ministerier osv. – vedrørende forskellige beslutninger og konsekvenser af EU-domme, som fint redegør for alle mulige aspekter, der vedrører det danske samfund.
Der kan man jo dykke ned i det, man synes er interessant på et givent område.
Og ligesådan er det, hvis der i fremtiden er en sag, der interesserer en, så kan man gøre det der.
Samtidig ved jeg jo også, at man i ministerierne har kontorer, der sidder og følger med i, når der f.eks. er sager på vej ved EU-Domstolen, der kan få betydning for os, så følger man jo med i, hvordan man kan fortolke den lovgivning, der ligger til grund for Domstolens afgørelse, og komme med præciseringer, inden dommen afsiges.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-12-12:
Tak, fru formand.
Jeg hæfter mig lidt ved, at ministeren flere gange i besvarelsen siger, at man ikke er interesseret i at bruge ressourcerne på det i en hvilken som helst sag – jeg tror, det er det, ministeren har sagt flere gange, altså en hvilken som helst sag.
Men nu er det jo ikke en hvilken som helst sag, når man tænker på de udgifter, som det medfører for statens finanser.
Altså, tallet for 2018 viste jo en udgift på netto 36 mia. kr.
Det er trods alt rimelig mange penge sidst på måneden.
Så hvorfor er det, man siger »en hvilken som helst sag«, når det jo vitterlig er den mest essentielle sag og den mest omkostningstunge sag og også den, der kulturelt, historisk osv. giver de største udfordringer for et retssamfund som det danske?
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Nu har hr. Morten Messerschmidt og undertegnede jo kun været kolleger her i relativt kort tid, men på den korte tid synes jeg da, at vi i Europaudvalget flere gange har kigget bagudrettet.
Altså, når f.eks. hr. Morten Messerschmidt har stillet spørgsmål til forskellige domme eller forskellige konsekvenser af lovgivning fra EU, har vi fået redegørelser fra de respektive ministerier, som har forklaret sagernes tilstand.
Og det er jo det, der er det væsentlige, når hr. Morten Messerschmidt spørger til det her med, om danskerne holdes i uvidenhed eller ej; hr. Morten Messerschmidt er jo en af danskernes repræsentanter i den her forsamling, og derfor er det så positivt, at han får syn for sagen og svar på de spørgsmål, der også gør sig gældende bagudrettet.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-12:
Nu er det måske for meget at ønske sig, at en socialdemokratisk ordfører skulle afvige fra en socialdemokratisk minister, men alligevel kan man jo være den enfoldige i salen og håbe.
Håbet stødte så alligevel på grund under ordførerens tale, og det undrer mig, når jeg ser indholdsmæssigt på sagerne, men selvfølgelig ikke, når jeg ser på det sådan rent strategisk, altså ved at man fra Socialdemokratiets side har en interesse i, at danskerne ved så lidt om det her som overhovedet muligt.
Men lad mig alligevel spørge som den enfoldige: Hvordan kan det være, når man beder om en undersøgelse, om en redegørelse, som er bagudrettet, at Socialdemokratiet alene er i stand til at svare fremadrettet?
Altså, Socialdemokratiet siger, at man meget gerne vil undersøge det og sende folk af sted, når der køres sager af præjudiciel karakter ved EU-Domstolen, være opfølgende i Parlamentet og alt muligt andet, men når det gælder at give danskerne et vue ud over, hvad der er sket, de domme, der er faldet, de retsakter, der allerede gælder, så vil man ikke være med.
Det er da en underlig måde at behandle danskerne på, hr. Rasmus Stoklund.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Tak for det.
Beslutningsforslaget her lægger op til en udredning af EU's indvirkning på dansk udlændingepolitik.
Og lad mig starte med at sige, at jeg sagtens kan tilslutte mig opfattelsen af, at EU kan være en både uoverskuelig og kompliceret størrelse i nogle sammenhænge.
Det er så også derfor, at vi herhjemme har en række procedurer, som skal hjælpe os til at sikre gennemsigtighed i forbindelse med de regler, domme m.v., der kommer fra EU.
F.eks. indeholder lovforslag jo et afsnit, der redegør for eventuelle EU-retlige aspekter af det pågældende lovforslag, og det samme gælder love og bekendtgørelser, som implementerer lovgivningen fra EU.
Vi har også en procedure, der indebærer, at alle væsentlige EU-sager bliver forelagt Folketingets Europaudvalg til orientering, og udvalget giver mandat, når vi fastlægger den danske holdning til EU-sager.
Jeg mener måske ikke så overraskende derfor, at det ikke vil have værdi at bruge ressourcer på nu at lave en lang liste med domme og regler fra EU.
Det vigtige er derimod, at vi allerede har procedurer, der giver os et indblik i de EU-retlige aspekter, som har betydning for os i forskellige konkrete sager og konkret lovgivning.
Jeg kan derfor ikke se behovet for den udredning, som forslaget lægger op til.
Og på den baggrund kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-12:
Jeg prøver netop som danskernes repræsentant at røgte mit hverv, men jeg må jo sige, at jeg støder på grund med den regering, vi har i dag, for hele debatten i dag er jo foranlediget af, at regeringen ikke har villet svare på det spørgsmål, vi har stillet.
Vi har bedt om en samlet redegørelse for EU-rettens påvirkning af dansk udlændingepolitik, og ministeren, der sidder derovre, og som jo tilhører samme parti som hr. Rasmus Stoklund, har returneret en afvisning, fordi det ville være for ressourcekrævende.
Alene det forhold, at det vil være for ressourcekrævende, taler da for, at man skal have redegørelsen.
For hvis nu det bare var noget, der kunne ordnes med et fingerknips, kunne vi måske leve med ikke at vide det, men når det netop er så ressourcekrævende, som ministeren siger, så må det jo være, fordi der er en hel del, der skal graves frem.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-12-12:
Nej, solen er ikke brændt ud, selv om det godt kan virke sådan på en kold decemberdag.
Og det var jo heller ikke det, som statsministeren sagde; statsministeren sagde, at der ikke kommer nogen ændringer i retsforbeholdet på det udlændingepolitiske område uden en folkeafstemning – og at den garanti gjaldt, indtil solen brændte ud.
Så hr. Morten Messerschmidt må lige prøve at forstå, hvad det egentlig er, der bliver sagt, i stedet for at komme med et fejlcitat.
Jeg siger ikke, at EU er fantastisk.
Eller jo, jeg synes, at EU er fantastisk, men dermed ikke sagt at jeg synes, at EU er fejlfrit – overhovedet ikke.
Og de ting, som hr. Morten Messerschmidt peger på, er jo korrekte.
Altså, det er ikke systemer, der fungerer fantastisk og perfekt i alle sammenhænge, ligesom det her Folketing vel heller ikke altid fungerer fuldstændig fejlfrit og perfekt.
Ikke desto mindre kunne jeg ikke forestille mig noget andet end det danske folkestyre, og jeg vil ikke afskaffe det for noget i verden – dets mange fejl ufortalt.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-12:
Tak for det, formand.
Jeg er lidt forundret over ministerens reaktion på det her.
I Danmark har vi jo haft samme debat, kan man sige, dog alligevel i det lys, at vi har haft et retsforbehold siden 1993, der skulle have sikret dansk udlændingepolitik, men hvor vi bare må konstatere, at det jo ikke er tilfældet.
I sommer kom ministeren hjem fra Luxembourg med en tabt sag, som kunne have fået betydning for tusindvis af familiesammenføringer, og derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at ministeren ikke bare omfavner det her og siger: Ja, selvfølgelig skal vi have en kortlægning, så vi klart kan se EU's fulde betydning for dansk udlændingepolitik.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Jeg vil starte med at sige, at jeg da giver spørgeren ret i, at det er tankevækkende, at vi har den her debat i dag, mens briterne går til valgurnerne og forhåbentlig stemmer på Labour, vores søsterparti, men jeg vil passe på med at konkludere for hurtigt, at den væsentligste årsag til brexit skulle være Den Europæiske Unions påvirkning af britisk udlændingepolitik.
Jeg tror, der er mange årsager til, hvorfor de stemte, som de gjorde.
Det ændrer dog ikke ved, at den måde, vi i regeringen ser på det her spørgsmål på, er, at vi skal forsøge at påvirke de politiske beslutningsprocesser i Den Europæiske Union og blande os, hvis vi mener, at der er nogle domme, som går Danmark imod, eller hvis der er nogle domme, hvor der kommer nogen udtalelser, f.eks. fra generaladvokaten, hvor vi kan se, at her blæser det i den forkerte retning.
Der synes vi, det er helt rimeligt, at den danske regering træder ind, også på et andet lands regerings side, og udtaler sig om, hvorfor vi mener, at lovgivningen er rimelig, som den er.
Men når vi forholder os til Den Europæiske Union, tror jeg også, det er vigtigt at forholde sig til bundlinjen og ikke kun til de enkelte løsrevne domme, der afsiges, men bundlinjen: Er det grundlæggende set i Danmarks interesse, at vi er medlem af Det Europæiske Fællesskab?
Her er vi ikke så meget i tvivl: Det er grundlæggende set i vores interesse.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-12:
Nu truer det jo ikke ligefrem Danmarks medlemskab af EU at få en redegørelse for, hvad EU har af betydning for udlændingepolitikken, så jeg ved ikke, hvad det er for nogle fabulanterier, ministeren bevæger sig ud i her.
Altså, det er sådan, at man kan sende folk af sted og følge sagerne ved Luxembourgdomstolen – fred være med det – men det er jo kun fremadrettet.
For til spørgsmålet, vi stillede i sommer, siger han jo selv, at en redegørelse for omfanget vil være for tids- og ressourcekrævende til, at det står mål med formålet.
Så der må da være virkelig, virkelig meget få afdækket.
Hvorfor må danskerne uden for de tykke mure her på Christiansborg ikke kende det fulde omfang af EU's betydning for udlændingeretten?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Jamen jeg ser sådan på det, at hvis der er noget, der ønskes belyst, vil jeg gerne her garantere, at ministeriet står til rådighed for at få de forhold belyst.
Så hvis der er en konkret dom, et stykke lovgivning eller noget andet, som man gerne vil have belyst, lad os da endelig få det belyst.
Det hele er jo i forvejen fremlagt for Folketinget, da dommen blev afsagt, eller da loven blev indført og vedtaget, men hvis der er et ønske om, at der er specifikke elementer af udlændingeloven, som skal belyses i relation til EU's påvirkning af den, så lad os da endelig få det på bordet; men sådan en altomfattende undersøgelse må jeg indrømme jeg ikke lige kan se værdien i.