runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-22:
Nogle gange løber munden jo over med det, hjertet er fuldt af.
Men vi må bare erkende – og det har jeg også været ude at sige efterfølgende – at der er indgået en aftale mellem Fonden Fristaden Christiania og Bygningsstyrelsen om de vilkår, der er, for køb og leje af bygninger og jord.
Så derfor er det ikke bare lige sådan.
Men hvis vi nu kan oversætte det der med at rydde bulen lidt til at sige, at der er nogle bestemte områder, som vi i hvert fald skal sikre at vi får ryddet op i, så kræver det nok en længere diskussion, end jeg har mulighed for her.
Jeg mener stadig væk det samme, som jeg gjorde dengang, og derfor må politiet hele tiden følge det: Bliver der udfordringer?
Er der steder, hvor man ikke kan gøre nogle ting?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-22:
Noget af det andet, der fremgår af artiklen på tv2.dk den 1. september 2016, er: »De Konservatives formand, Søren Pape Poulsen, har torsdag morgen opfordret justitsministeren« – det var så i sin tid hr. Søren Pind – »til at genåbne den såkaldte Christiania-aftale, der blev indgået mellem fristaden og staten i 2011.«
Så jeg vil spørge ministeren: Vil ministeren, nu som justitsminister, sørge for at få genåbnet aftalen om Christiania?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-22:
Der sker jo det, når man bliver spurgt om sådan nogle ting, at så bliver man oplyst på et højere grundlag.
Og der var det så, at jeg selvfølgelig blev gjort opmærksom på de love, der er vedtaget her i Folketinget, og de aftaler, der er lavet om Christiania.
Det er jeg jo nødt til affinde mig med.
Men hvad jeg ikke vil affinde mig med, er, at der er kriminelle typer, der tror, de skal styre en bestemt del af vores land, en bestemt del af København.
Og derfor har jeg det sådan, at hvis det bliver nødvendigt med yderligere tiltag og politiet siger, at nu har vi lige pludselig nogle udfordringer, så skal vi da tage de skridt, der er nødvendige.
Jeg skal ikke nødvendigvis sådan polititaktisk sidde og afgøre det, men alt det, der kan gøres, er jeg sådan set bare med på.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-22:
Jamen det er jeg også med på, om det så er at rydde bulen, om det er at ekspropriere det og bygge studieboliger, eller hvad det nu kunne være.
Men så vil jeg bare spørge til de tre konkrete ting, og de skulle være til at gennemføre, uden at der skal sættes større ting i værk: mobil politistation, videoovervågning og forbud mod at bære masker.
Hvor langt er vi med det, og hvornår kan vi forvente at det er fuldt indfaset?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-22:
Der er visse dele af det, spørgeren spørger om, som det ikke vil være hensigtsmæssigt at svare på i den offentlige spørgetime her, men det vil jeg rigtig gerne drøfte.
Jeg kan sige, når det gælder mobile politistationer, at skulle politiet vurdere, at det er den bedste måde at skabe sikkerhed og tryghed på, så skal jeg garantere for, at jeg vil bakke op om det lige med det samme.
Jeg sagde sådan set bare, lige efter at vi oplevede betjenten blive skudt på Christiania: Jamen så må vi jo sætte noget i gang.
Og hvis det er det, der skal til, så er det det, der skal til.
Pernille Bendixen (DF), 2017-03-22:
Tak for det.
Vil ministeren være med til at lovgive imod kønsopdelte svømmehaller, siden ministeren indleder et opslag på Facebook den 2. marts 2017 med: »Kønsopdelt svømning er et uvæsen, som vi skal til livs«?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-22:
Det er et rigtig godt spørgsmål – og et stort spørgsmål, for det er jo en udfordring, der har været der for os i lang tid.
Christiania skal være et sted, hvor politiet kan komme frit, et sted, hvor der ikke foregår organiseret kriminalitet, og på de punkter adskiller Christiania sig altså ikke fra andre steder i Danmark.
Der skal et langt sejt træk til at normalisere Christiania, det tror jeg er åbenlyst for enhver.
I efteråret satte christianitterne pusherne på porten, og den kurs skal der holdes stædigt fast i, hvis kriminelle rockere og bandemedlemmer skal holdes ude.
Narkobagmænd skal ikke have lov til at komme tilbage og drive forretning i Pusher Street eller de øvrige dele af Christiania.
Politiet har efterlyst en udvidelse af mulighederne for zoneforbud.
Udvidelsen vil give mulighed for, at der kan udstedes zoneforbud til såkaldte løbere og hashvagter, som bidrager til at skabe utryghed.
Det får vi jo så nu taget hånd om, og herudover er der iværksat en række tiltag for at komme det dybt kriminelle miljø på Christiania til livs og skabe tryghed i området.
Der er opsat pullerter ved indgangene, som styres af politiet.
De kan sikre politiet uhindret adgang til Christiania, så man kan rykke ind i området.
Derudover er der udarbejdet en plan for etablering af bedre belysning for at modvirke utryghed for beboere og besøgende.
Så det er en kontinuerlig proces, hvor politiet selvfølgelig skal ind og virke.
Det er sådan set det vigtigste for at skabe lov og orden, at politiet kan virke der, og så må vi jo hele tiden tage en række tiltag, der er nødvendige for at sikre lov og orden på Christiania.
Inger Støjberg (V), 2017-03-22:
Det kan jeg jo ikke afvise er noget af det, vi overvejer i fremtiden, men jeg vil også bare gerne sige, at der er flere måder at fastslå rejseruter på og dermed også identificere, hvem det er, der er her.
F.eks. tapper vi jo mobiltelefonerne for oplysninger i ret stort omfang.
Til hele spørgsmålet om det med at lyve sig yngre, end man er, må jeg sige, at vi jo tager relativt mange alderstest, og at vi tager alderstest i alle tilfælde, hvor vi er i tvivl, og derfor vil antallet af tilfælde, hvor folk boner ud til at være ældre end 18 år, være relativt højt, fordi vi tester i tvivlstilfælde og ikke i ikketvivlstilfælde.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-03-22:
Jeg er sikker på, at ministeren har bemærket EU's egne tal, der viser, at der blev indgivet 1,2 millioner nye asylansøgninger i EU-landene i 2016, hvilket er et fald på kun 4 pct. i forhold til katastrofeåret 2015, hvor der blev indgivet 1,26 millioner asylansøgninger.
Som udgangspunkt kan jeg kun bifalde, at Danmark modtager langt færre asylansøgere end i 2015.
Problemet er bare, at Tyskland modtager seks ud af ti asylansøgere, og når de så har fået asyl, kan de efter en årrække rejse, hvorhen de vil, på grund af EU-reglerne.
Inger Støjberg (V), 2017-03-22:
Det er jeg slet ikke uenig i, og jeg kan sige, at det med, hvordan vi kan styrke kontrolindsatsen, også er noget af det, som vi diskuterer meget med hinanden i ministerkredsen i EU, for det er jo rigtigt, at der på sigt bliver fri bevægelighed for de mennesker, der er kommet hertil.
Så jeg er fuldstændig enig i, at det ikke nytter noget, at det kun er i Danmark, man opruster i forhold til id-kontrol, men at det også skal være på europæisk plan.
Jeg kan så sige, at det måske er et af de steder, hvor man faktisk fra Dansk Folkepartis side skulle glæde sig over EU, for det er faktisk et af de steder, hvor man er gode til at samarbejde, synes jeg.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-03-22:
Selv tak.
Nu nævner ministeren en række eksempler på, at Udlændingestyrelsen tester asylansøgernes forklaringer, men man kan jo så snyde sig til alder.
F.eks. ved vi, at i 75 pct. af alle de sager, hvor asylansøgere blev alderstestet i 2016, var der tale om snyd.
Man kan lyve om, at man er konverteret til kristendom, eller at man er homoseksuel eller statsløs.
Ifølge Nationalt Udlændingecenter under Rigspolitiet bliver der ikke ført statistik over, hvor mange asylansøgere der kommer til Danmark uden identifikationspapirer.
Men vicepolitiinspektør Claus Birkelund fra Nationalt Udlændingecenter skønner, at det kun er hver fjerde asylansøger, der kan fremvise id-papirer i form af et pas eller noget tilsvarende.
Det vil sige, at ifølge vicepolitiinspektør Claus Birkelund har 75 pct. af asylansøgerne ikke deres papirer i orden, og der kan være god grund til, at det er et udbredt og stigende problem
Migranter brænder deres identifikationspapirer, enten fordi de hellere vil opholde sig lovligt i et EU-land end at blive sendt tilbage til deres eget land, eller fordi de håber på at kunne lyve sig til asyl.
Udlændingestyrelsen fører ikke statistik over, hvor mange asylansøgere der dukker op uden et eneste stykke papir, men det gør myndighederne i Norge f.eks., og i hele 94,1 pct. af tilfældene har asylansøgerne ikke papirerne i orden, når de kommer til Norge.
Vil ministeren sørge for, at der bliver ført statistik over, hvor mange asylansøgere der kommer til Danmark uden at have papirerne i orden, ligesom de gør i Norge?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-22:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at postaftalen ikke går ud over patientsikkerheden og forsinker undersøgelser og behandling i sundhedsvæsenet som beskrevet i Nordjyske, hvor en ledende overlæge fra Klinisk Biokemisk Afdeling på Aalborg Universitetshospital kunne fortælle, at de på hendes afdeling for nylig havde skullet sende en række vigtige blodprøver fra syge børn til en kompliceret analyse på Rigshospitalet, men at disse prøver ved ankomsten var optøede og ubrugelige på grund af for lang leveringstid med PostNord?
Spørgsmålet lyder: Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at postaftalen ikke går ud over patientsikkerheden og forsinker undersøgelser og behandling i sundhedsvæsenet som beskrevet i Nordjyske, hvor en ledende overlæge fra Klinisk Biokemisk Afdeling på Aalborg Universitetshospital kunne fortælle, at de på hendes afdeling for nylig havde skullet sende en række vigtige blodprøver fra syge børn til en kompliceret analyse på Rigshospitalet, men at disse prøver ved ankomsten var optøede og ubrugelige på grund af for lang leveringstid med PostNord?
Jan Erik Messmann (DF), 2017-03-22:
Jeg vil takke ministeren og så ønske god bedring med halsen.
Inger Støjberg (V), 2017-03-22:
Det kan jeg forsikre hr. Jan Erik Messmann om at jeg synes er et stort problem – endda et meget stort problem.
Derfor har vi også fra regeringens side meget stort fokus på netop en både effektiv og også målrettet kontrolindsats på udlændingeområdet.
Det er i øvrigt et sted, hvor vi har oprustet meget i den seneste tid, og det har vi gjort sammen med Dansk Folkeparti.
Det undrer nok ikke så mange, at det var i den forbindelse.
Men det, der bl.a. sker nu, er, at vi etablerer en ny national id-enhed, som netop skal bidrage til et kvalitetsløft i forhold til identifikation af udlændinge i Danmark, og så forventer jeg også, at vi i april kan fremsætte et lovforslag om, at udlændingemyndighederne i langt videre omfang end i dag skal have mulighed for at optage og også opbevare og anvende biometrisk data om udlændinge, der kommer til Danmark.
Men det er altså alt sammen noget, vi har aftalt sammen med Dansk Folkeparti, og der vil jeg jo bare igen sige tak for, at Dansk Folkeparti altid bakker op, når det er vigtige sager som dem her.
Pernille Bendixen (DF), 2017-03-22:
Jeg læser lidt mere op fra det citat, som var på Facebook den 2. marts 2017.
Citatet starter med: Kønsopdelt svømning er et uvæsen, som vi skal til livs.
Det middelalderlige kvindesyn hører ikke hjemme i Danmark.
Det burde være en formssag at skaffe flertal, for Socialdemokratiet siger jo også på forsiden af Jyllands-Posten, at de er imod kønsopdelt svømning.
Citat slut.
Ministeren kunne jo dermed faktisk skaffe et flertal også for sin egen holdning, nemlig sammen med Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, hvis ministeren var villig til at sætte handling bag ordene.
For ellers bliver det jo et eller andet sted tomme ord fra ministerens side.
Så hvorfor er det, at ministeren er så uvillig til at handle, når ministeren på forhånd ved, at der faktisk kunne stå 51 på den næste kage?
Inger Støjberg (V), 2017-03-22:
Jamen jeg kan jo godt have en holdning om, at det står stærkest, når man rent faktisk tager den her debat lokalt, og det mener jeg at det gør.
Jeg mener, at forsvaret for det danske værdisæt står stærkest, når man tager debatten lokalt, og ikke når man skubber lovgivningen foran sig.
Og så vil jeg gerne sætte spørgsmålstegn ved det med Socialdemokratiet, for mig bekendt er det sådan, at Venstre i Københavns Kommune har stillet et meget fornuftigt forslag om netop at forbyde kønsopdelt svømmeundervisning, og det bakkede Dansk Folkeparti op om, da det var til debat i byrådssalen, men det gjorde Socialdemokratiet ikke.
Pernille Bendixen (DF), 2017-03-22:
Jeg er sikker på, at hvis ministeren fremsatte et forslag, ville ministeren være sikker på, at i hvert fald Dansk Folkeparti ville bakke op.
Men i forhold til det lokale, og det giver selvfølgelig en vis mening, at man skal forsvare de danske værdier og gøre det lokalt, må vi jo bare sige, at det også kan være, at det ikke sker, og så har vi 98 kommuner, hvor man kan sige, at hvis ikke man sætter ind med lovgivning og lader det være op til de lokale, kan man jo få det, som Venstre også har stemt imod, nemlig et forbud mod minareter, maskeforbud og forbud mod kønsopdelt svømning.
Alle de her ting kan jo sniges ind lokalt.
Inger Støjberg (V), 2017-03-22:
Nu kunne man jo sådan set se, at i Aarhus tog man sagen alvorligt og man tog debatten, om end man jo også godt kunne konstatere, at det ikke var nogen nem debat at tage lokalt, men jeg tror helt ærligt, at det står stærkest, ved at man tager de her debatter lokalt, og at man siger nej til det uvæsen, som kønsopdelt svømning er efter min mening.
Jeg mener, at det er helt forkert i forhold til synet på kvinder og ligestilling helt generelt.
Pernille Bendixen (DF), 2017-03-22:
Og deri er vi jo enige.
Men der må jo også for ministeren som den øverste myndighed være en eller anden grænse, hvor man ligesom trækker en streg i sandet og siger, at nu vil vi ikke acceptere mere parallelsamfund.
Er der ikke sådan en grænse hos ministeren?
Inger Støjberg (V), 2017-03-22:
Jo, det kan der sagtens være, men jeg mener bare ikke, at vi er der endnu, for jeg mener rent faktisk, at det står stærkest, hvis man tager debatten lokalt, og derfor er jeg jo f.eks. også meget glad for, at Dansk Folkeparti bakkede op, da Venstre havde et forslag her i Københavns Kommune om netop at forbyde det uvæsen, som kønsopdelt svømning er, men der svigtede Socialdemokraterne – igen, fristes man til at sige.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-03-22:
Mener ministeren, det er et problem, at asylansøgere bortskaffer deres identifikationspapirer og køber sig til falske forklaringer for at få asyl, og hvad vil ministeren gøre ved problemet?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Langt de fleste asylansøgere mangler id-papirer« på www.fyens.dk.
Tak igen, formand.
Mener ministeren, det er et problem, at asylansøgere bortskaffer deres identifikationspapirer og køber sig til falske forklaringer for at få asyl, og hvad vil ministeren gøre ved problemet?
Inger Støjberg (V), 2017-03-22:
Vi lever i et land med ligestilling mellem kønnene, og det er helt naturligt, at vi i Danmark har det sådan, at piger og drenge og kvinder og mænd omgås på tværs af kønnene, uanset om det er på jobbet, i skolen, eller når man dyrker idræt eller andre fritidsaktiviteter.
Og jeg mener derfor også, at det er en helt forkert praksis, når man i nogle kommuner har lokale svømmeklubber, der arrangerer kønsopdelt svømmeundervisning, og i det hele taget også, at der ydes kommunal støtte til det formål.
Men jeg mener så ikke, at det bedste er at lovgive på det her område, og det er også det, jeg har sagt hele vejen igennem.
Og det mener jeg ikke, fordi jeg rent faktisk mener, at den bedste måde at stå på det danske værdisæt og det frihedsfundament, som vi har bygget Danmark på, er, at vi hver især har et forsvar imod sådan noget som kønsopdelt svømmeundervisning, og at man ikke bare skubber lovgivningen foran sig.
Det er noget nemmere.
Så vil jeg bare sige til sidst, at man jo godt kan være integreret i Danmark uden at kunne svømme.
Det kan være en kæmpestor fordel at kunne svømme, hvis man bor i Danmark, men man kan ikke med mening bo i Danmark, hvis ikke man har respekt og forståelse for ligestilling.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-22:
Tak for det.
Hvad vil ministeren gøre for at sikre lov og orden på Christiania?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-22:
Det var omkring 4.000 personer, sådan som jeg husker det.
Siden da er antallet af kontanthjælpsmodtagere faldet yderligere, så der nu er 5.200 fuldtidspersoner færre end i april sidste år.
Vi har samtidig indikationer på, at en del af faldet kan skyldes jobreformen.
Som jeg nævnte før, har vi jo kunnet glæde os over, at antallet af personer med småjobs er steget med omkring 25 pct. fra april til september 2016.
Der er endnu ikke foretaget en effektanalyse af det nye kontanthjælpsloft, og vi kan derfor heller ikke med sikkerhed sige, hvilken effekt kontanthjælpsloftet har haft.
Men vi ved jo, som jeg også nævnte før, at der generelt er evidens for, at økonomiske incitamenter bringer ledige hurtigere tilbage i job.
Det er der reelt ikke noget mærkeligt i.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-22:
Nu skal jeg ikke stå og reklamere for programmer og alt muligt andet.
Men jeg synes, at Detektor fra den 12. januar er ret interessant, for der måtte ministeren alligevel indrømme, at han ikke har evidens, altså bevis, for, at kontanthjælpsloftet virker.
Der mangler dokumentation for det, han dengang kaldte for sin sunde fornuft.
Det er altid godt at have sund fornuft.
Mavefornemmelser er også altid godt.
Jeg har ikke været minister, men min mave bliver heller ikke mindre, kan jeg da sige.
Det kan man sikkert også se.
Men kun 2 måneder efter kører ministeren igen sin egen propaganda frem og påstår endnu en gang, at det her med 225-timersreglen og kontanthjælpsloftet rent faktisk virker.
Hvad er der nu sket?
Og hvem har lavet de der fakta, som ministeren funderer sine mavefornemmelser og sunde fornuft på?
Hvad er der sket, siden ministeren den 12. januar 2017 udtalte i Detektor på DR, at vi ikke har evidens for, at kontanthjælpsloftet virker?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-22:
Jeg skal afholde mig fra at kommentere hr. Leif Lahn Jensens mave, da tiden ikke tillader det her, da jeg kun har 30 sekunder.
Men jeg vil gerne slå fast, at det her er oplysning til borgerne om samfundet.
Når jeg udsender en pressemeddelelse, gør jeg det ikke bare i blinde.
Det er ikke sådan, at jeg sætter mig hen til en tilfældig computer et sted i landet og skriver en pressemeddelelse.
Den pressemeddelelse, der er lavet den 14. marts, har jeg selvfølgelig fået tjekket med Beskæftigelsesministeriet.
Men i bund og grund synes jeg, at hr. Leif Lahn Jensen skulle glæde sig over, at der er et stort fald i antallet af kontanthjælpsmodtagere.
Det tror jeg også at Socialdemokratiet er optaget af.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-22:
Det glæder jeg mig over.
Det, jeg ikke glæder mig over, er, at vi sådan set har en minister, der påstår rigtig mange ting, som ministeren ikke har bevis for.
Man tager simpelt hen 2 måneder, man tager april, og man tager november.
Og så går man ud og siger: Se, hvad vi sagde, vi har ret.
Det er det tyndeste stykke papir, jeg længe har set.
Derfor er jeg nødt til igen at sige, at når det her ikke beviser noget som helst, må det bero på ministerens mavefornemmelse og sunde fornuft.
Jeg siger bare, at jeg gerne vil have fakta, så vi kan se, hvor det her kommer fra.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-22:
Der er sket et nybrud i dansk politik.
Hr. Leif Lahn Jensen vil gerne have fakta.
Jeg kan næsten ikke få armene ned af glæde over dette glade budskab, der nu bliver formidlet ud til den danske befolkning.
Så skal man jo glæde sig over, at der har været et fald i antallet af kontanthjælpsmodtagere.
Det skal vi alle sammen glæde os over.
Det er jo med til at gøre, at der er flere mennesker, der får en tilknytning til arbejdsmarkedet eller får en tilknytning til uddannelsessystemet.
I bund og grund er det noget, som Socialdemokratiet har kæmpet for igennem mange år, og som burde være noget, som Socialdemokratiet kan tilslutte sig.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-22:
Det tilslutter vi os, og det glæder vi os over.
Vi glæder os bare ikke over, at man hver eneste gang bruger ord, som man overhovedet ikke har beviser for og overhovedet ikke kan bevise og heller ikke har bevist i dag.
Man har ikke beviser for, at det skyldes 225-timersreglen og kontanthjælpsloftet.
Jeg står bare tilbage og siger, at det var dejligt igen at være sammen med ministeren, men jeg er desværre ikke kommet meget længere.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-22:
Det er jo generelt en god idé at basere sig på sund fornuft.
Det kommer man aldrig galt af sted med.
At basere sig alene på mavefornemmelser, ved jeg ikke om er fornuftigt.
Jeg skal i hvert fald passe på, for min mave bliver større og større i øjeblikket af at være minister.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-22:
Tak for det.
Hvilken evidens eller bevis har ministeren for at påstå, at kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen nu begynder at få virkning?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-22:
Der er generelt evidens for, at økonomiske incitamenter virker.
Det viser både dansk, men også international forskning.
Og det er faktisk heller ikke så underligt, at ledige også kigger på, hvor meget de får ud af at komme i job.
Det er jo netop også derfor, det altid skal kunne betale sig at tage et job.
Jeg vil ikke i dag stå og oplæse hele den forskningsmæssige evidens, men jeg vil gerne fremhæve to af de mest centrale resultater.
På kontanthjælpsområdet har bl.a. SFI og også vismændene dokumenteret, at der er positive beskæftigelseseffekter ved de lavere ungesatser.
Tidligere vismand Michael Rosholm og Rockwool Fondens Forskningsenhed har ligeledes dokumenteret positive beskæftigelseseffekter af den tidligere starthjælp.
Konkret i forhold til indførelse af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen er det endnu for tidligt at konkludere noget endeligt om effekten, men vi ser nogle indikationer på, at jobreformen kan have haft en positiv virkning.
F.eks. kan vi se, at andelen af personer med småjobs er steget med omkring 25 pct. fra april til september 2016.
Antallet af kontanthjælpsmodtagere er samtidig faldet med 5.200 fuldtidspersoner siden april 2016, hvor jobreformen trådte i kraft.
Det er superglædeligt, men lad mig også sige, at de styrkede økonomiske incitamenter selvfølgelig ikke er hele forklaringen.
Udviklingen skal naturligvis også ses i lyset af andre gode resultater, som understøttes af regeringens politik, den positive udvikling på arbejdsmarkedet og opbremsning i antallet af asylansøgere.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-22:
Nu svarer ministeren i forhold til ungesatser og starthjælp.
Spørgsmålet går på, om kontanthjælpsloftet virker, og om 225-timersreglen virker, eller om de ikke virker.
Forskere kan ikke bevise, om det virker.
Det kunne de ikke dengang, og det kan de heller ikke nu.
Ministerens egne folk i Beskæftigelsesministeriet kan heller ikke bevise, når ministeren kommer med noget, om de her fakta rent faktisk skyldes 225-timersreglen eller kontanthjælpsloftet.
Selv Berlingske havde den 4. januar en historie om det, og da man gik dem lidt på klingen, kunne de heller ikke bevise, at det skyldes det.
Ministeren holder stadig fast i, at kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen virker.
Jeg er bare nødt til at sige, at jeg næsten kun hører ministeren holde fast og sige: Det her virker.
Men hvad er det for nogle fakta, som ministeren bruger?
Hvem har lavet dem?
Er der andre end ministeren, der siger det?
Jeg hører det ikke.
Så jeg er bare nødt til at spørge ministeren igen: Hvad er det for nogle fakta?
Hvad er det helt præcis, der gør, at ministeren så hårdnakket kan påstå, at kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen virker?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-22:
Det vil ligge mig fjernt at være hårdnakket, men jeg går jo ikke og hænger så meget med mulen og er så pessimistisk som hr. Leif Lahn Jensen, som jeg ellers kender som et rimelig optimistisk menneske.
Jeg glæder mig derimod over, at antallet af kontanthjælpsmodtagere er faldet, og det er vel at mærke et betydeligt fald i løbet af 2016.
Jeg noterer mig også, at vi f.eks. kan se, at personer med småjobs er steget med de her 25 pct. fra april til september 2016.
Men når det er sagt, er det jo også rigtigt, at der ikke ligger en evidensbaseret analyse endnu – den kommer vi til at diskutere, når den så foreligger.
Men man skal jo ikke have en ph.d. i politik for at se, at det selvfølgelig gør en forskel, hvad man får i ydelse, og også hvad incitamentet er.