runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2024-05-23:
Man kan jo tælle op på den måde.
Men det korte af det lange er bare, at opgaven er overskuelig, og at vi i dag har en meget flot elforsyningssikkerhed.
Klimarådet har jo netop gjort sig den overvejelse om, om atomkraft var en nødvendig faktor for at sikre elforsyningssikkerheden, og det mener de ikke at det er.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren i det der setup slet ikke opererer med f.eks. elektrolyser, energilagring i fjernvarmen og alle de her andre teknologier, som vi har, og som ikke har historisk lange byggetider, som atomkraftværker har.
Og er det ikke også vigtigt for Liberal Alliance, at vi får noget, vi faktisk kender, og som virker?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-05-23:
Nu er det jo ikke ting, jeg står og finder på.
Jeg refererer sådan set egentlig bare fra meget professionelt udførte rapporter fra Klimarådet og Green Power Denmark og sågar også Energinet, som jo egentlig alle sammen kommer frem til en meget, meget bemærkelsesværdigt ens, vil jeg næsten sige, konklusion.
Og det er, at når vi kommer over på den anden side af 2033, har vi problemer med brownouts omkring 8 dage om året, hvis vi skulle møde et dårligt vejrår.
Det er 8 dage om året; det er ikke få sekunder.
Det kan vi selvfølgelig gøre noget ved, men de tiltag, der skal gøre noget ved det, er ting, der skal kalkuleres med.
Og nogle af de forslag, der ligger, vil være ekstremt dyre: lukke ned for industrien, bede Novo om at bygge fossile generatorer, lukke datacentre ned, you name it. Alle de ting, der er blevet foreslået indtil videre, er alle sammen ekstremt dyre tiltag.
Så er vores stille bøn bare, at hvis vi tager hele den her stabel af alle de dyre tiltag, bliver det så egentlig måske billigere at kigge på atomkraftværker eller i hvert fald tillade dem.
Den betragtning går vi stadig ind i de snakke med, og derfor er der ikke noget, der er ultimativt.
Men vi vil bare gerne have den bedste elforsyningssikkerhed til den bedste samfundsøkonomi.
Signe Munk (SF), 2024-05-23:
Ordføreren lader til at være ret optaget af den danske elforsyningssikkerhed.
Det synes jeg også at der er god grund til at være.
Og den er jo meget høj.
Altså, i international sammenhæng er den ekstremt høj.
Jeg tror, at den ligger på, at vi har et par afbrudssekunder om året.
Det skal vi selvfølgelig håndtere, og jeg har også forstået, at der kommer forhandlinger om, hvordan vi skal sikre elforsyningssikkerheden fremadrettet ud fra et meget godt udgangspunkt og et i international sammenhæng utrolig højt niveau af sol- og vindenergi.
Derfor er det jo lidt fascinerende, at på trods af de faktiske forhold har ordføreren en kæmpe teoretisering om, hvordan atomkraft ville ændre på det.
Teoretiske øvelser på gulv må andre gerne gøre; jeg er mest til den praktiske del af arbejdet.
Derfor vil jeg høre, om det bliver ultimativt for Liberal Alliance, at atomkraft bliver en del af de diskussioner om den fremtidige elforsyningssikkerhed, når vi skal have dem.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-05-23:
Jeg gentager gerne mig selv.
Vi har intet problem med sol- og vindenergi.
Det skal vi gerne have en masse mere af.
Det kan bare ikke stå alene.
Og da det ikke kan stå alene, skal der noget andet med ind i det miks.
Der kunne atomkraft jo sagtens spille en stor rolle.
Det er egentlig bare det, vi efterspørger.
Kunne et samlet energisystem i Danmark, hvor atomkraft spiller en rolle, være en samfundsøkonomisk bedre kalkule?
Vi har ikke datagrundlaget til at kunne sige nej eller ja til det.
Det har ordføreren heller ikke.
Så det kunne vi bare godt tænke os at vi får.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-23:
Jeg føler egentlig ikke, at der helt bliver svaret på det spørgsmål, jeg kommer med.
For der er ingen tvivl om, at den billigste og hurtigste måde at få den grønne omstilling på – hvis det også skal være teknologineutralt – er sol og vind og et miks af det plus de afledte ting, det kan give med ptx og flydende brændstof osv.
Det betyder netop, at det i den grad udkonkurrerer atomkraft.
Jeg skal bare være sikker på – hvis jeg har forstået det, der står i vedtagelsesteksten, rigtigt – at det også er det, som Liberal Alliance bakker op om.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-05-23:
Vi har ikke noget problem med solceller og vindmøller.
I procent vil det formentlig være den bærende kraft i vores samlede energiforsyning.
Det er der heller ingen tvivl om.
Men i min ordførertale redegør jeg også for nogle andre ting, der er problemer.
Det er bl.a. elforsyningssikkerheden.
Det har brug for alle mulige andre ting ved siden af: backupløsninger og ting, der kan stabilisere nettet ved siden af.
Og når vi har for meget produktion, følger der alle mulige brintinfrastrukturer og ptx-anlæg og alle mulige andre ting med – og energiøerne for at kunne få vores importsikkerhed op.
Alle de ekstraomkostninger følger jo med i en samlet helhedsbetragtning i kalkulerne for de forskellige teknologier.
Henrik Frandsen (M), 2024-05-23:
Tak til ordføreren for en udmærket ordførertale.
Jeg har jo lagt mærke til i debatten, at Liberal Alliance er varme fortalere for atomkraft.
Jeg kunne også høre i den vedtagelsestekst, der blev læst op, at det var vigtigt, at når vi skulle elektrificere Danmark – og det var Liberal Alliance hundrede procent med på at vi skulle – skulle det være teknologineutralt.
Det opfatter jeg, som om man skal vælge den mest økonomisk optimale løsning.
Jeg er ikke spor i tvivl om, at den mest økonomisk optimale løsning er at bruge solceller og vindmøller.
Kan jeg så opfatte det, som om Liberal Alliance også bakker op om, at det er solceller og vindmøller, der skal være den bærende kraft i den grønne omstilling fremover i Danmark?
Sophie Løhde (V), 2024-05-23:
Tak, og også tak tilbage til Radikale Venstre for det gode og konstruktive samarbejde og også til Folketingets øvrige partier for de gode og vigtige drøftelser, vi har haft omkring indholdet i forhold til en samlet national organdonationshandlingsplan.
Jeg synes jo, at det er helt fair og legitimt, at vi kan have forskellige holdninger til, hvilken samtykkemodel vi skal have.
Men det, jeg også tager med mig, er, at vi deler ønsket om at gøre noget mere og gøre en forskel.
Det er der brug for.
Der er brug for, at vi er med til at gøre en vigtig forskel – en vigtig forskel for de mere end 400 mennesker, der i dag har fået sat deres liv på standby.
Pernille Vermund (LA), 2024-05-23:
Tak for det.
Ordføreren siger, at det her er et stigende problem, og ordføreren erkender også, at det, der hidtil er blevet gjort med ordførerens parti, Venstres opbakning, ikke har virket.
Hvis det er et stigende problem, og man nu siger, at det her vil have en forebyggende effekt, så må man jo også have en forventning om, hvordan problemet så vil udvikle sig.
Altså, der må jo forventes at være et fald i antallet af anmeldte chikaner blandt offentligt ansatte.
Så kan ordføreren, når vi står her om 3 år, om 4 år eller om 5 år, så garantere, at det her lovforslag ikke bliver endnu et af de lovforslag, som man vil stå og kigge tilbage på, og hvor man vil sige, at det så heller ikke virkede, altså at det var endnu en begrænsning af borgernes rettigheder og med den pris, at det faktisk ikke har nogen reel effekt?
Kan ordføreren garantere, at det kommer til at virke?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-23:
Jeg har svært ved at se, hvad man skal bruge det til.
Det er jo sådan, at man eksempelvis kan klage over en politibetjent ved bare at angive politibetjentens nummer.
For de går jo alle sammen rundt med et nummer på uniformen.
Men jeg har svært ved at se, hvad det eksempelvis yderligere skal bruges til, at man også har betjentens navn.
Så nej, jeg har svært ved at se, at der er det store behov for at få de her oplysninger.
Hvis der så er et massemedie, en forsker eller andet, som skal afdække et område, og som skal se på, om der måske er betjente osv., som der ligger mange klager på, så kunne jeg måske se, at det havde en betydning.
Men der er jo i forvejen et system, der samler op på det, sådan at de betjente, som der eksempelvis foreligger mange klager på, bliver underlagt en særlig dybtgående undersøgelse fra Den Uafhængige Politiklagemyndigheds side.
Så nej, jeg har svært ved at se, hvad man skal bruge navnene til, medmindre det er, fordi man vil hænge dem ud, f.eks. på sociale medier, opsøge dem på deres bopæl, opsøge deres ægtefæller eller deres børn i daginstitutioner, som vi også har set eksempler på, eller chikanere dem på anden vis.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-05-23:
Tak for det, og tak for talen og nogle, synes jeg, gode svar i forhold til tiltagene.
Men nu ved vi jo ikke, om Enhedslisten eller Liberal Alliance har tænkt sig at gå på talerstolen og svare på nogle af de spørgsmål, som hr. Jan E. Jørgensen har stillet, og derfor vil jeg så bare benytte lejligheden til at stille et spørgsmål til hr. Jan E. Jørgensen, som han måske kan hjælpe lidt med at reflektere over.
Hvorfor er det egentlig vigtigt, at man har en mulighed for, at man kan søge det i forhold til en politibetjents navn?
Altså, hvorfor er det relevant at søge det i forhold til politibetjentes navn, skattemedarbejderes navn, sundhedspersonalers navn?
Måske hr. Jan E. Jørgensen kan hjælpe lidt med at svare på det.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-23:
Jamen altså, hvis det havde haft en afskrækkende virkning, hvorfor er det så steget?
Hvorfor er antallet af tilfælde, hvor offentligt ansatte anmelder sager om vold, trusler og chikane, så steget?
Altså, vi laver jo den her lov, fordi vi har set, at de tiltag, vi har taget hidtil, ikke har haft den tilstrækkelige effekt.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-05-23:
Vi har netop haft en ordfører fra Liberal Alliance, som har fortalt, hvordan man kunne forebygge.
Det ved vi jo godt.
Det har de i hvert fald i en grad.
Det handler jo om, at Venstre ikke er enige i, at balancen skal være, som vi mener, og sådan som Theresa Scavenius har foreslået at vi kan præcisere det.
Det er helt i orden.
Men hvorfor stå og sige, at det er ærgerligt, at vi ikke ser helt ens på det, for enten er man enig med Venstre, eller også vil man ikke det hele godt nok eller lever ikke i den rigtige verden?
Det synes jeg er lige så lavt som at stå og sige, at folk ikke gør deres arbejde.
Altså, jeg synes, at det er besynderligt, at ordføreren står og kritiserer fru Theresa Scavenius for at bruge ufine metoder og beskylder os for alt muligt – det tror jeg at vi alle sammen er lidt trætte af, og det er helt fint – og samtidig står og gør det så polariserende i den her debat, i forhold til at man enten er fuldstændig ligeglad og ikke kender virkeligheden om chikane af offentligt ansatte eller også er enig med Venstre.
Det er jo ikke sådan, tingene hænger sammen.
I den virkelige verden har jeg skullet holde samtaler med nogle borgere, fordi en socialrådgiver havde borgere, som var blevet dømt for netop chikane og var bange for at have samtaler med vedkommende.
Det ved jeg godt er et problem, der skal italesættes.
Det vægter vi også i Liberal Alliance.
Samtidig har vi også set i kommuner, at der har været mennesker, der har vurderet sager til førtidspension, sygedagpenge osv., hvor vedkommende ikke har haft en faglighed, der skal til for at træffe de vurderinger.
Der er det vigtigt, at man kan få indsigt i de ting.
Derfor er der en balance, både i forhold til at kunne have ret til aktindsigt og i forhold til at beskytte borgeren.
Vi er ikke enige i, at det betyder, at man ikke vægter begge dele.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-23:
Det er en fuldstændig helt og aldeles teoretisk problemstilling, som Liberal Alliance fremfører – helt og aldeles teoretisk!
Forskere, massemedier er som det helt klare udgangspunkt overhovedet ikke omfattet af de her bestemmelser og vil fortsat kunne få fuld aktindsigt i det, de kan få aktindsigt i i dag.
Så det er helt teoretisk.
Det kommer ikke til at ske i virkelighedens verden, og Venstre befinder sig i virkelighedens verden.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-23:
Det er jo her, problemet kommer, for hvornår vil det her træde i kraft?
Hvornår vil man bruge det?
Hvis man giver en myndighed muligheden for at kunne afvise aktindsigter generelt ud fra betragtninger af forskellig art omkring, hvad det her kunne bruges til, og ligesom fjerne navne fra aktindsigter generelt, så er det jo også journalisterne, der mister den mulighed i bredt omfang.
Der er jo journalister derude som Lars Bjørknæs og andre, som laver et utrolig stærkt arbejde med at grave ting frem i en offentlig administration, og vil man opfatte det som chikane?
Det er der da en stor risiko for vil kunne fremstå på den måde, og dermed kunne man afvise de aktindsigter.
Det er et problem.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-23:
Nu deler hr. Steffen Larsens parti og mit en forkærlighed for den private sektor, men jeg tror ikke, at nogen vil beskylde Liberal Alliance for ligefrem at synes, det er en god idé, at man skal chikanere offentligt ansatte.
Det har jeg fuld forståelse for.
Med hensyn til at øge straffen for folk, der chikanerer og overfalder osv., vil jeg sige, at det har vi sådan set allerede gjort.
Straffelovens § 119 er jo blevet strammet gevaldigt, og der kan vi jo bare konstatere, at det altså ikke var noget, der har afholdt folk fra de her anmodninger.
Der foregår også chikane, som måske ikke er retsstridigt, men som ikke desto mindre opleves som voldsomt ubehageligt for de offentligt ansatte, det går ud over.
Og så kan man stille sig selv spørgsmålet: Er det en pris, man skal betale for at passe sit arbejde som sygeplejerske på en skadestue, som fængselsbetjent i et fængsel, som politibetjent, socialrådgiver osv.?
Er det en pris, man skal betale, at man skal chikaneres bare for at passe sit arbejde?
Det synes vi ikke, og det vil det her forebygge, og det er ærgerligt, at Liberal Alliance ikke vil være med til det.
Det er simpelt hen en stråmand.
Jeg har på intet tidspunkt sagt, at der er nogen, der er ligeglade med chikane af offentligt ansatte.
Det har jeg ikke, og det mener jeg ikke.
Spørgsmålet er, hvordan vi vil gøre noget ved det.
Vil vi forebygge, at det opstår, ved at sige, at der skal være langt flere tilfælde end i dag, hvor man kan undlade at give folk de oplysninger om navne?
Eller skal vi ikke det, fordi vi tænker, at straffen for folk, der måtte begå chikane osv., er tilstrækkelig afskrækkende?
Det er det, vi taler om.
Det er et valg af metode.
Der må jeg bare sige, at det at forebygge, at det her overhovedet sker, synes vi altså er bedre end at komme med en straf, når folk først er blevet passet op på deres bopæl.
Vi har fængselsbetjente, som er blevet skudt på deres private bopæl af tidligere indsatte osv.
Altså, vil vi forebygge, eller vil vi helbrede?
Der vil vi altså gerne forebygge i Venstre, og vi er ærgerlige over, at Liberal Alliance ikke er med på den.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-23:
Hr. Jan E. Jørgensen har jo meget travlt med at sige, at det her tilsyneladende er løsningen på det her problem, og der må jeg sige, at det ser jeg det ikke som.
Jeg ser det, som at man også kunne gøre mange andre ting.
Det her med at chikanere offentligt ansatte
er der jo ikke nogen der går ind for at folk skal kunne gøre, men så er spørgsmålet selvfølgelig, hvor man skal sætte grænserne for de her ting, og hvordan man skal agere på det.
I Liberal Alliance ser vi jo gerne, at man indfører meget høje og meget hårde straffe for f.eks. det her, og det synes jeg sådan set er en udmærket position at have.
Der kan jeg så forstå, at det at gå efter journalister, at gå efter forskere og sige, at deres adgang skal kunne begrænses, som det her lovforslag jo gør, er en vej at gå.
Det synes jeg er en farlig vej at gå.
For ja, så skal man til nu at vurdere på forkant og overlade det til myndighederne, om det her måske bliver anvendt til et chikanøst formål, som jo er kriminelt, og jeg tror problemet her er, at vi simpelt hen ser på sagen forskelligt.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-23:
Jeg kan garantere, at eksempelvis den patient på skadestuen, som på det groveste overfusede og svinede medarbejdere til, mens han var der, og som efterfølgende søgte om aktindsigt i deres navne og fik det, fordi man med de hidtidige regler mente, at det kunne man give, ikke fremover får det.
Jeg kan garantere, at han ikke kommer til at gøre nogen skade.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-23:
Jamen det er nok det, der er konfliktlinjen for os, der er på borgerens side og er interesseret i at kontrollere, om magten misbruger magten, om man administrerer efter lovgivningen, eller om vi skal beskytte magten.
Det er det, der er konfliktlinjen, og jeg mener klart, at vi skal være på retsstatens side, hvor det handler om, at borgeren skal være beskyttet.
Vores magt og lovgivning er så ekstremt voldsom over for borgerne, og det er i øvrigt også derfor, der er en stigende grad af polarisering og konflikt med mange borgere.
Det er jo, fordi den politiske linje, der bliver ført lige nu, er ekstremt hård, både på det sociale område og hele vejen rundt.
Det har øget konfliktniveauet, og det skal løses der, men det skal ikke løses ved at afmontere vores retsstat.
Maria Durhuus (S), 2024-05-23:
Arbejder man i et fængsel som fængselsfunktionær eller sygeplejerske, vil det altid være ens souschef eller ens enhedsleder, der giver afslag med fuldt navn.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-23:
Pointen er, at det her lovforslag ikke løser alle de problemer, som selvfølgelig er bekymrende, og som selvfølgelig skal løses.
Der er jo flere høringssvar, der netop siger, at det her lovforslag ikke løser noget i forhold til konfliktniveauet mellem borgere og de yderste led af vores myndigheder.
Det, der er problemet med det her lovforslag, er, at det har ret vidtgående retseffekter på bl.a. borgere generelt, borgergrupper, civile organisationer, journalister, forskere osv., og det kunne man have inddæmmet tydeligt og præcist, og så kunne man adressere den problemstilling; men altså, man løser ikke det med det her, desværre.
Det er lidt, som at man har et lille problem, men så skaber et meget, meget større problem for vores retsstat, og det er fuldstændig unødvendigt.
Maria Durhuus (S), 2024-05-23:
Jeg har egentlig bare et kort spørgsmål til fru Theresa Scavenius: Talerne i dag går meget ud på store miljøkatastrofer og på, at ting som Cheminova vil blive skjult for offentligheden.
Hvad med de mennesker, der går på arbejde hver dag?
Fru Theresa Scavenius taler rigtig meget om, at der vil sidde noget embedsværk, der har en følelse af, at noget kan skade dem karrieremæssigt eller i forhold til et arbejde.
Hvad med de mennesker, der går på arbejde, og som efterfølgende bliver opsøgt derhjemme?
Er det nødvendigt, at man skal prøve at opleve, at ens hus bliver angrebet, at ens børn bliver truet, og at der kommer sms'er sent om natten, og om, at nogen ved, hvor man bor?
Er det nødvendigt, at en læge som den læge, vi så i Nordsjælland for år tilbage, bliver opsøgt i hjemmet og dræbt af en patient, hvor hun tidligere har udøvet sin fornemste lægegerning ved at udøve den tvang, der er nødvendig, men hvor efternavn og det hele bliver overleveret til en patient?
Er det nødvendigt?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-23:
Det er jeg så meget uenig i.
Selvfølgelig kan man lave lovgivning, som har nogle objektive kriterier for, hvordan man afviser en aktindsigt eller kan få en – selvfølgelig er det muligt.
Men det er jo det skred, der sker i vores retsinstitution lige nu, hvor der er mange høringssvar til mange lovforslag, der netop siger, at de her lovforslag, der bliver lavet nu, er for svage, lovgivningen er for svag, og derfor giver det for stor magt til myndighederne til at udfolde, udtrykke og ligesom lave den retssituation.
Så det synes jeg er vores opgave, og det er derfor, at det arbejde, vi har, burde vi tage mere seriøst.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-23:
Lige præcis det spørgsmål har fru Theresa Scavenius så ikke stillet noget ændringsforslag om.
Hvis vi kun kunne vedtage lovgivning herinde, hvis vi vidste, hvad retstilstanden ville blive, kunne vi jo aldrig vedtage noget som helst.
Det er jo netop derfor, at vi har uafhængige domstole.
Så det er pudsige argumenter, men jeg tror ikke, at vi kommer hinanden meget tættere.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-23:
Ja, det ville jeg da have overvejet, for så ville det jo ikke have haft den her store retseffekt på vores offentlige adgang.
Men det, som ordføreren refererer til, ved ordføreren jo reelt ikke.
Ordføreren ved ikke, hvad retspraksis bliver af det her lovforslag, og det er derfor, at udkommet af høringssvarene er, at det her er en usikker retstilstand, fordi man giver embedsfolkene i vores offentlige myndigheder magten til at sige, at hvis de har en følelse af, det er ubehageligt, så kan de give afslag.
Det vil sige, at hr. Jan E. Jørgensen ikke her i Folketingssalen kan sige, at han kommer til at vide, hvordan det her kommer til at foregå, for alle mennesker, også hos vores offentlige myndigheder, har masser af følelser.
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-23:
Bare lige for god ordens skyld, hvis nu nogen skulle tro på det, der bliver sagt fra Folketingets talerstol.
Hvis man stemmer for det her, er der ikke tale om de facto-nedlukning af mulighederne for at få viden om vores offentlige administration.
Det må siges at være noget af en overdrivelse.
Men jeg vil sådan set stille et spørgsmål, for hvis nu fru Theresa Scavenius havde fået vedtaget sine mange ændringsforslag, ville fru Theresa Scavenius og Enhedslisten og Liberal Alliance så have stemt for lovforslaget her ved tredjebehandlingen?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-23:
Det er simpelt hen historieforvanskning, hr. Lars Boje Mathiesen.
Hvis der er nogen, der har strammet reglerne for udvisning af kriminelle udlændinge, er det Venstre.
Det har vi gjort i årevis, vi har udfordret konventioner, vi har strammet, og i dag bliver der udvist langt flere end tidligere.
Der tror jeg, vi kan blive enige om, at der selvfølgelig skal være noget proportionalitet.
Men der bliver udvist talrige udlændinge, bandemedlemmer osv., så det er bestemt et værktøj, vi også meget gerne vil bruge.
Men det vil altså ikke løse problemet med chikane af offentligt ansatte.
At læse fem linjer kræver ikke, at man er ekspert.
Altså, det, der står, er: »Er anmodningen indgivet af et massemedie omfattet af medieansvarsloven eller en forsker tilknyttet et anerkendt forskningsinstitut, vil anmodningen kun helt undtagelsesvis kunne afslås, med henvisning til at anmodningen må antages at skulle tjene retsstridige forhold.«
Det vil sige, at den kan afslås, men kun helt undtagelsesvis.
Det er sådan set det, der står.
Det, fru Theresa Scavenius foreslår, er allerede omfattet af lovforslaget med bemærkninger.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-05-23:
Jeg kan sige to ting.
Det ene er, at når man som folketingsmedlem gerne vil stille ændringsforslag, får man jo hjælp af en administration, og i det her tilfælde er det Justitsministeriet.
Jeg er ikke juridisk ekspert nok til at kunne finde alle spidsfindighederne, så det er meget muligt, at de her ændringsforslag ikke løser alle tilfælde.
Det, du siger der, bekymrer mig faktisk, så det ville jeg faktisk gerne have yderligere præciseret, hvis det var muligt; nu er der jo ikke tid til det.
Den anden del er, at det handler om at få præciseret, hvad lovforslaget har af muligheder.
Derfor vil det være rigtig, rigtig vigtigt, og jeg tænker, at ordføreren repræsenterer et liberalt parti, som vel går ind for journalisters fri adgang til den offentlige administration.
Kan ordføreren ikke forholde sig til spørgsmålet om, hvorvidt journalisterne får en begrænset adgang til vores offentlige forvaltning?
Jan E. Jørgensen (V), 2024-05-23:
Jeg bliver nødt til at korrekse fru Theresa Scavenius i forhold til de ændringsforslag, hun selv har stillet, for det var ikke et korrekt referat af ændringsforslagene.
For det, der står i fru Theresa Scavenius' ændringsforslag, er, at man også godt kan nægte aktindsigt over for massemedier osv., men at det kun kan ske helt undtagelsesvis, og det er sådan set bare en afskrift af det, der står i bemærkningerne til lovforslaget allerede.
Så der er absolut intet nyt i de ændringsforslag, som fru Theresa Scavenius har stillet.
Derfor er der altså tale om unødig trætte af Folketinget.
Vil fru Theresa Scavenius være venlig at bekræfte, at de ændringsforslag, der er stillet, også fremgår af bemærkningerne, og at det ikke hundrede procent vil afskære massemedier og andre fra at få aktindsigt?