runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-20:
Tak, formand.
Når nogen begynder at sætte spørgsmålstegn ved ATP, sker der næsten altid det samme – der kommer en massiv kampagne i aviserne og i kulissen.
Når en ordning reagerer så kraftigt på, at man bare vil tale om den, handler det jo ikke kun om at beskytte medlemmernes tryghed.
Så handler det også om penge og kontrol.
ATP er jo ikke bare en pension.
Det er en enorm institution med rigtig mange penge og med stor indflydelse.
Det er klart, at sådan en institution gerne vil have ro.
Men kritikken af ATP er bare ikke ligegyldig.
Flere økonomer og eksperter peger på de samme problemer igen og igen.
Pengene bliver forrentet for lavt i forhold til andre ordninger, konstruktionen er tung og svær at gennemskue, risikoen er skruet sammen på en måde, der er vanskelig at forklare, og man er som medlem tvunget med uden skyggen af indflydelse.
ATP har lave omkostninger, og den er vigtig for dem, som ikke har andre ordninger.
Men man er også nødt til at sige, at det er nemt at være billig, når kunderne er tvunget til at købe, når man ikke skal give nogen service, og når alle kommer ind i den samme skabelon.
Og når en ordning kun hænger sammen, fordi ingen kan forlade den, er det altså fair at spørge, om den er korrekt skruet sammen.
ATP blev lavet i 1960'erne, og på det tidspunkt havde de færreste lønmodtagere en pensionsordning.
Sådan er det jo ikke i dag, for i dag har langt de fleste en arbejdsmarkedspension, og der er også mange, som har en privat pension.
Det betyder, at mange danskere i dag er tvunget til at spare op og betale administrationsomkostninger flere steder på en gang, og de har ikke mulighed for at samle ordningerne.
I Det Konservative Folkeparti er vi hverken for bare at afskaffe ATP eller at lade tingene stå stille.
Vi mener, at det fortsat er vigtigt, at vi har en form for tvungen opsparing, men en obligatorisk minimumsopsparing forpligter altså også.
Den skal ledsages af frihed til placering og muligheden for at indbetale ekstra; der skal være mulighed for indflydelse; og der skal være nogle ordentlige vilkår for at få en god forrentning.
Derfor har vi et ønske om, at man bevarer en tvungen ordning og giver mulighed for at samle pensionerne ét sted.
Man skal kunne stille nogle minimumskrav til, hvordan en tvungen ordning er, så det ikke bare bliver det vilde vesten.
Og så skal man give ATP nogle helt nye muligheder for at udvikle sig.
Vi skal ikke fjerne tryghed eller splitte vores pensionssystem ad, men vi skal udvikle for at bevare.
Og vi skal gøre vores pensionssystem rimeligt og tidssvarende.
Jeg hører det sådan, at der med det her lovforslag bliver lagt op til en meget stor grad af frihed, og derfor har vi tænkt os at stemme gult, skulle beslutningsforslaget komme til afstemning.
For vi går ind for, at der sker en ændring af rammerne, og at vi ser på det system, vi har i dag, men vi er betænkelige ved bare at gøre indbetaling til ATP frivillig og så punktum.
Det er vores indstilling til det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-01-20:
Det er jo, fordi ordningen er besluttet af arbejdsmarkedets parter og grundlæggende også ligger i overenskomsterne.
At flytte det ind, så det er os, der bestemmer direkte over det, synes vi ikke er fornuftigt.
Jeg vil også sige, at i debatten her har jeg ikke hørt mange sådan konkrete bud på, hvad der skulle erstatte ATP.
Hvis man mener, at funktionen er afgørende og vigtig også i fremtiden, hvad er det så, man vil sætte i stedet?
Er det så et ATP 2.0?
Hvad er det for nogle ting, man vil ændre?
Jeg synes, det virker lidt, som om man er uenig i nogle af dispensationerne, og derfor vil man smide hele ATP ud med badevandet.
Det svarer jo til at sige, at man er uenig i noget af det, Folketinget har besluttet, og derfor vil man have et helt nyt Folketing.
Sådan hænger verden ikke sammen.
Man kan godt være for strukturen, selv om man er uenig i nogle af beslutningerne.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Nej, så skulle man høre efter, hvad det var, jeg sagde, da jeg rammesatte det.
Da sagde jeg, at det er frivilligheden og det er tvangen, som vi i Borgernes Parti ikke bryder os om.
Det er det, at en 26-årig, der kommer ind på arbejdsmarkedet nu, af politikerne herinde får at vide: Vi ved bedre, hvor du skal placere dine penge henne, til når du skal på pension om 40-50 år, når du skal ud af arbejdsmarkedet.
Det ved vi bedre, end du gør.
Det er den tvang, det er den bedreviden, som vi ikke bryder os om i Borgernes Parti.
Vi tror på, at borgerne, de unge mennesker, der kommer ind på arbejdsmarkedet i dag, vil træffe bedre beslutninger på deres egne vegne, end vi p.t. ser ATP gøre med deres penge på vegne af dem.
Vi tror på friheden.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-01-20:
Det er jo så i hvert fald et andet argument end det, der kom før fra Danmarksdemokraterne.
Det her er jo så grundlæggende at opsige den fælles kollektive forsikringsordning, vi har, som solidarisk dækker dem, der har de længste liv, og som betyder mest for dem med de laveste indkomster.
Hvis man gør det, som Borgernes Parti her foreslår, vil man ikke have en fælles bund, som ATP er, for dem, der har de længste liv og de laveste indkomster.
Så vil man opsige hele den ordning, og det er vi selvfølgelig imod i SF.
Samira Nawa (RV), 2026-01-20:
Man kan forestille sig mange ting, og det er jo rammerne omkring vores pensionssystem, som styrer, hvordan pengene fordeler sig.
Der synes jeg og Radikale Venstre bare, at de rammer, vi har i dag, som vi har haft igennem en årrække, og som sikrer, at vores pensionister, særlig de allerfattigste, netop ikke havner i fattigdom, har skabt en tryghed.
De rammer vil vi gerne blive ved med at bevare.
Carl Andersen (LA), 2026-01-20:
Mange tak.
Jeg vil tale lidt om frihed og ansvar, for de to ting hænger uløseligt sammen.
I Liberal Alliance støtter og anerkender vi behovet for en obligatorisk pensionsopsparing, som ATP jo allerede er, og hvorfor så det?
Fordi friheden til at leve dit liv, som du vil, også kræver, at du tager ansvar for din egen fremtid.
Du skal have friheden til at bestemme, hvor dine pensionsmidler investeres, men du kan ikke bare se dig fri for at sætte penge til side til din alderdom.
Uden det ansvar ville vi acceptere, at flere ender hundrede procent som en udgift for de øvrige skatteborgere, og det er ikke fair eller liberalt.
Det estimeres, at 400.000 folkepensionister ikke har andet end folkepensionen som indtægt.
Deres livslange pensionsydelse gennem ATP sikrer dem ca. 10 pct. mere om måneden, end de ellers ville have haft, og det er ikke småpenge; det er tryghed for dem, der har mest brug for det.
Det bakker vi op om i Liberal Alliance.
At afskaffe denne forpligtigelse uden videre ville betyde en reel lønnedgang for rigtig mange danskere, og i særlig høj grad for de personer, som har en begrænset indkomst.
Det kan vi selvfølgelig heller ikke stå inde for.
Derfor kan Liberal Alliance ikke støtte, at medlemskabet af ATP gøres frivilligt, sådan som beslutningsforslagets overskrift og indledning foreslår.
Men vi kan støtte det, som kommer længere nede i brødteksten, nemlig at formålet med beslutningsforslaget er at pålægge regeringen at indkalde til forhandlinger om en model, der sikrer større frihed for borgerne til at kunne placere deres pensionsopsparing, hvor medlemskabet ATP gøres frivilligt, f.eks. ved at borgerne helt kan fravælge det, eller – og det er her, hvor vi bliver enige – at borgerne selv kan administrere, hvor midlerne skal investeres.
For det bør de selvfølgelig kunne.
ATP forvalter 700 mia. kr. for næsten 5,6 millioner danskere.
Skyldes det, at de leverer det bedste produkt, har den bedste ledelsesstil, træffer de bedste beslutninger eller markedsfører sig bedst?
Nej, det skyldes, at ATP i dag har monopol.
Liberal Alliance ønsker at bryde monopoler, så danskerne får mulighed for at vælge det pengeinstitut og pensionsinstitut, som de ønsker deres obligatoriske indbetalinger skal investeres i.
Så kan man jo også vælge bare at lade dem blive hos ATP, hvis det er det, man har lyst til.
Men vi mener, at tiden er løbet fra monopolsystemet, og vi tror på, at det kan skabe en sund konkurrence på markedet.
Men alle arbejdende danskere skal fortsat modtage pensionsbidrag fra deres arbejdsgiver og selv betale ind til deres egen pension.
Det skal modtagere af visse overførselsindkomster også fortsat.
Den obligatoriske opsparing vil fortsat skulle investeres i et livslangt produkt som f.eks. en livrente.
På den måde bevarer vi sikkerheden, men vi frigør valget.
Derfor støtter Liberal Alliance beslutningsforslagets formål om at indkalde til forhandlinger på det her område.
Ammar Ali (M), 2026-01-20:
Tak for ordet, formand.
Tak til forslagsstilleren for at rejse debatten.
Pension handler om tryghed og værdighed og om vores fælles ansvar, når arbejdslivet er slut.
Forslaget går ud på at gøre ATP frivilligt.
Det kan lyde som mere frihed, men i praksis er det et opgør med en grundpille i det danske pensionssystem, og efter Moderaternes opfattelse er det et skridt i den forkerte retning.
Danmark har et af verdens mest robuste pensionssystemer, og en central forklaring er balancen mellem en garanteret bund, som er folkepensionen og ATP, og de mere indkomstafhængige arbejdsmarkedspensioner.
Det er et supplement og en grundsikring, og den betyder noget i virkeligheden.
Omkring 35 pct. af pensionisterne, ca. 400.000, har ikke andre pensionsudbetalinger end folkepensionen og ATP, og for dem er ATP ikke teori, men økonomi i hverdagen.
ATP udbetaler en livsvarig pension, der ikke kan sættes ned.
Det kan gøres lade sig gøre, fordi ordningen er kollektiv og obligatorisk.
Når alle er med, kan risikoen deles og omkostningen holdes nede.
Og netop omkostningerne er vigtige.
ATP's årlige omkostninger ligger på omkring 0,3 pct. Over et helt arbejdsliv kan lavere omkostninger gøre en mærkbar forskel på den pension, man ender med i sidste ende.
Det er især dem med mindst økonomisk råderum, der vinder på de lave omkostninger.
Hvis ATP gøres frivilligt, bryde fællesskabet.
Ordningen bliver dyrere for dem, der bliver tilbage, og opsparingen falder.
Vi ved også, at obligatorisk opsparing giver højere opsparing samlet set.
Samtidig er det værd at huske, at meget af pensionsopsparingen i Danmark allerede er obligatorisk, blot via overenskomster og ansættelsesvilkår.
Vores pensionsmodel bygger ikke kun på frit valg, men på forpligtende fællesskaber.
Når det er sagt, fritager ATP's rolle ikke ordningen fra ansvar.
ATP skal forvalte danskernes penge ansvarligt og gennemsigtigt.
Det kan og skal vi diskutere, men løsningen er ikke at svække fundamentet.
Hvis man gør ATP frivilligt, ender man reelt med to veje: Enten accepterer man en ringere grundsikring, eller også må man hæve folkepensionen markant og øge de offentlige udgifter.
Moderaterne mener, at ingen af delene er ansvarlige valg.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Grundlæggende er jeg jo ikke enig i, at fællesskaber kun kan bestå, hvis der er tvang.
De bedste fællesskaber er jo dem, der består af frivillighed; det er også oftest de stærkeste fællesskaber.
Når jeg så kigger på det her, taler man meget om den sociale slagside, der er i det, og så skulle svaret vel bare være at hæve folkepensionen i stedet for, for folk, der er uden for arbejdsmarkedet, betaler jo ikke ind til ATP.
Det vil sige, at de mennesker, som måske har de laveste indkomster, ikke er omfattet af det her.
Så på den måde udelukker man jo måske nogle af de mennesker fra at få en del af det her.
Så ville det ikke være bedre – hvis argumentet er, at det skal formindske uligheden i systemet – at man trækker det tilbage og så hæver folkepensionen, så det også gavner de mennesker, som ikke er på arbejdsmarkedet?
Ammar Ali (M), 2026-01-20:
Tak for spørgsmålet.
Jeg sagde netop i min tale, at jeg ikke syntes, det var en god idé, at man skulle øge de offentlige udgifter ved at øge folkepensionen markant.
Vi ser det her som en god løsning, fordi det netop er en kollektiv løsning, og derfor er det det rigtige at gøre.
Til argumentet om, at alt skal være et frit valg, vil jeg sige, at det, ja, som udgangspunkt giver god mening, men vi ser ikke ATP som en form for produktvalg; vi ser det som en del af den sociale kontrakt i vores pensionssystem – lidt ligesom at vi, når vi går ud på vejen bag murene her og ud i trafikken, så ikke bare kan sige, at så kan vi selv vælge, om vi vil køre i venstre eller højre vognbane.
Der skal ligesom være nogle regler og nogle principper i den måde, vi arbejder på.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Jamen der er jo heller ikke nogen, der har snakket om, at alt skal være frivilligt.
Altså, i Borgernes Parti er vi tilhængere af folkepensionen.
Men med den argumentation, som Moderaterne kommer med, hvorfor er folk på overførselsindkomster så ikke også omfattet af det her og skal betale ind til ATP.
Hvis det nu er så godt, og hvis det nu også giver en stabilitet for dem og jo en livslang stabilitet fremadrettet, som man står her og hylder, er det så ikke vigtigt for folk, som ikke er på arbejdsmarkedet, at de også får den stabilitet?
Må de så ikke også betale ind til ATP?
Ammar Ali (M), 2026-01-20:
Det, vi diskuterer her, er jo forslagsstillerens forslag om at gøre ATP til en frivillig ordning.
Der er jo masser af andre ordninger derude, som man kan betale ind til helt frivilligt, hvis man vil det, og spare penge op, men forslaget her går jo på at gøre ATP-ordningen frivillig, og det er det, vi diskuterer.
Og der synes vi bare, at det vil være den forkerte vej at gå.
Birgitte Vind (S), 2026-01-20:
Tak for det, og tak til ordføreren for hans altid lettere polemiske fremlæggelse, og det er altid en fornøjelse, for hr. Kim Edberg Andersen er meget veltalende.
Jeg vil sige til hr. Kim Edberg Andersen, at 11.169 tilfælde i Danmark i hvert fald er noget, der gør indtryk på mig, og det er svært at sidde det tal overhørig.
De er jo blevet fundet ved den ordning, vi kender i dag.
Har hr. Kim Edberg Andersen andre måder eller andre forslag?
Har Danmarksdemokraterne tænkt på andre måder, vi kunne opspore de her tilfælde på?
For det har jeg ikke rigtig hørt nogen partier sige noget om, men nu vil man sådan set videreføre den ordning, der er nu.
Det er sådan set det, det nye forslag handler om, altså at vi har de her opsporingsmuligheder.
Det er immer væk ret mange, der er blevet udsat for overgreb, og der er immer væk 476, der er blevet dømt på baggrund af de informationer, vi har fået via denne ordning.
Det er også noget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-20:
Når justitsministeren er i salen, svarer han jo altid uden for citat.
Det er jo lidt magtfuldkomment, ikke?
Det er jo lidt magtfuldkomment at sige, at når halvdelen af Folketinget har nogle bekymringer, gider vi ikke at undersøge det.
Jeg synes, at det ville være nemt for ministeren at være imødekommende over for et Folketing, som jo som udgangspunkt har været fuldstændig enige om at komme efter forbryderne.
Men det ønsker man ikke, og så begynder det at lugte en lille smule lorent.
Enten har man ikke det mandat, man påstår man har – det er man bare blevet enig med sig selv om at man har – eller også ved man godt, at der er nogle borgermæssige rettigheder, man overtræder, og det har man heller ikke ønske om.
Så det er jo det: Hvis man ikke frygter resultatet af en undersøgelse, hvorfor så nægte at lave undersøgelsen?
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-20:
Hvad tænker ordføreren så om, at vi som Folketing og som folkevalgte ikke kan få lov at få en uafhængig juridisk vurdering af, om det mandat, regeringen har fået til at forhandle i EU, rent faktisk bliver overholdt med den løsning, som man har anbefalet fra Rådets side?
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-20:
Der får jeg ikke nok sekunder nu, for der er jo mange ting, og det ved ordføreren for Konservative også godt.
Der er mange problemstillinger.
Der er det helt grundlæggende: Bliver grundlæggende rettigheder overtrådt?
Det skal vi jo som det første være helt sikker på at de ikke gør.
Men så kommer vi jo ind i en anden diskussion om proportionaliteten i det.
Jeg synes, at det er stærkt problematisk, når vi hører, at det var noget med nærmest 80 millioner billeder om dagen, som mennesker skulle sidde og have øjne på, og det var, når fejlprocenten var lavt sat.
Er det rimeligt, at mine billeder skal gennemses af en eller anden, der hedder Gunnar og sidder i Bruxelles?
Hvorfor skal han se mine billeder, hvis ikke jeg gør noget forkert?
Og så er vi tilbage til essensen af det her, og det er: Skal man overvåge mennesker, der ikke gør noget forkert, bare fordi man kan?
Det synes vi ikke.
Så det er svært at komme i mål med det her.
Så må vi jo se, om vi kan finde andre gode muligheder for at komme efter forbryderne, for det er vi jo enige i at vi skal.
Det er uden for diskussion.
Dina Raabjerg (KF), 2026-01-20:
Tak for det, og tak for en fin tale.
Jeg vil bare stille det her lille spørgsmål: Hvad er det egentlig, der skal til, for at kunne betrygge Danmarksdemokraterne i, at det her forslag, der ligger fra Rådet, er, som det skal være?
Christian Friis Bach (V), 2026-01-20:
Altså, det ligger lidt ud over det, vi diskuterer i dag, for risikoen for overvågning og misbrug af information er jo til stede, når vi bevæger os på nogle af de her platforme, både kinesiske, men måske også endda amerikanske.
Den risiko er der jo, og det er noget af det, vi skal arbejde ihærdigt med, og det er derfor, man i Europa digitalt har arbejdet meget stærkt på at sikre, at man netop ikke kan misbruge information og tilgå den vilkårligt.
Det gælder jo alt fra GDPR og alle mulige andre hensyn, som er lagt ind i lovgivningen i Europa for at sikre mod misbrug af oplysninger og aflytning af kanaler.
Men hvis man er borger og man ønsker at dele fortroligt materiale, skal man jo ikke gå til nogen af de mere åbne platforme.
Så skal man jo vælge de sikre.
Steffen Larsen (LA), 2026-01-20:
Så lad mig prøve at stille et andet spørgsmål
: Føler ordføreren sig så også tryg ved, at de her primært meget store amerikanske og kinesiske techvirksomheder, når vi giver dem hjemmel til at indhente ekstremt store mængder data, som normalt vil være krypteret, inden de tilgår de her virksomheders servere, så ikke kan misbruge de oplysninger, altså at det egentlig ikke er en ny mulighed for, at vi kan blive udsat for, at fremmede interesser nu, hvor vi står over for en Trump i USA, men også en Xi Jinping i Kina, netop vil misbruge de data, der bliver indhentet fra vores borgere?
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-20:
Det er så heller ikke helt korrekt, for ATP er jo baseret på lønmodtagere.
De allerfattigste pensionister, vi har,
er jo folk, som i høj grad i en stor del af deres liv har stået uden for arbejdsmarkedet.
Det er dem, der har mindst.
Så det her system beskytter ikke dem.
Det beskytter nogle lønmodtagere, men ikke dem, som har allermindst.
Det er simpelt hen ikke korrekt.
Christian Friis Bach (V), 2026-01-20:
Men det er jo i forslaget hegnet ind på en måde, så den pågældende scanning skal foregå med håndhævelse af centrale retsprincipper og også respekt for privatlivet, sådan at man undgår fejl og vilkårlighed i det, der sker.
Så på den måde er det jo hegnet ind, og det er ikke sådan, at virksomhederne bare får carte blanche til at scanne alt – tekstbeskeder og alt, hvad de vil.
Det er hegnet ind på en måde, så man prøver at gøre det så proportionalt og målrettet som overhovedet muligt.
Birgitte Vind (S), 2026-01-20:
Der er mange ting at sige lige nu.
Jeg kan høre, at hr. Kim Edberg Andersen ikke rigtig vil svare på mit spørgsmål.
Jeg mener jo netop, at der i udvalgsarbejdet og i det samråd, der har været med ministeren, jo netop er blevet stillet en masse spørgsmål, som vi går og afventer svar på.
Jeg vil bare lige spørge hr. Kim Edberg Andersen om en ting: Anerkender ordføreren ikke, at der faktisk er blevet stillet ret mange spørgsmål til ministeren, som ordføreren endnu ikke har fået svar på?
Karin Liltorp (ALT), 2026-01-20:
Tak for ordet.
ATP er jo ikke bare en opsparingskonto.
Da ordningen blev etableret, var idéen dybt solidarisk og i virkeligheden ret radikal: et fælles obligatorisk pensionssystem, som sikrer, at alle, også mennesker med ustabile arbejdsliv, lav løn, deltidsarbejde eller perioder uden for arbejdsmarkedet, får en livsvarig pension.
ATP blev netop skabt, fordi frivillighed ikke virker lige.
Erfaringen, dengang som nu, er, at dem med færrest ressourcer også er dem, der fravælger eller nedprioriterer pensionsopsparing, og det er ikke, fordi de er uansvarlige, men fordi hverdagen er trang, og valgene er reelt ikke frie.
Derfor er obligatoriske kollektive pensionsordninger et værn mod ulighed, ikke en begrænsning af frihed, men en forudsætning for reel tryghed.
Men netop fordi ATP er et grundlæggende solidarisk element i vores samfundsmodel, har vi selvfølgelig også en grund til at være kritiske, og der har været nogle lidt trælse sager, så derfor forstår jeg også godt udgangspunktet for spørgsmålet.
For det rejser et legitimt spørgsmål: Tjener ATP stadig først og fremmest fællesskabet, eller er der opstået en afstand mellem medlemmernes interesser og den måde, systemet styres på?
For os i Alternativet betyder det ikke, at vi skal opgive solidariteten, tværtimod.
Det kan være, der er brug for mere demokratisk kontrol og for større transparens.
Måske skal man sikre en mere grøn og samfundsansvarlig investeringsprofil og måske også et bedre sammenspil mellem ATP og de øvrige pensionsordninger.
Men springet fra en mulig reform af ATP til at gøre ATP frivillig er meget stort.
For os ligner det et systemskifte, hvor risikoen flyttes fra fællesskabet over på det enkelte menneske.
Det er et opgør med den solidariske grundtanke, som ATP netop er blevet skabt for at bære, og det harmonerer dårligt med Alternativets økonomiske tænkning og sociale værdier.
Derfor stemmer vi som udgangspunkt nej til forslaget, ikke fordi systemet er perfekt, men fordi fællesskabets løsninger stadig er bedre end individuel usikkerhed, og fordi det er bygget solidarisk, skal det også repareres solidarisk.
Tak for ordet.
Thomas Skriver Jensen (S), 2026-01-20:
Tak for det.
Nu har jeg siddet og lyttet til debatten og har også hørt hr. Lars Boje Mathiesens spørgsmål i dag, og så kom bare til at tænke på noget.
Sidste gang lønmodtagere bad om, at indbetaling til ATP skulle hæves, altså være større, fylde mere, var i 2023.
Det bad man selv om.
Det var i øvrigt en overenskomst, som blev stemt igennem med et bragende flertal, så det var en god overenskomst.
Hvad får så hr. Lars Boje Mathiesen til at mene, at han ved bedre end alle de danske lønmodtagere, som har været med til at stemme den overenskomst igennem, og som har sagt: Vi ønsker det her.
Kim Edberg Andersen (DD), 2026-01-20:
Nu er jeg slet ikke i tvivl om, at der er mange, der synes, at de er klogere end mig.
Det er super fair, for jeg er ikke nødvendigvis klogt folketingsmedlem, men jeg er dog et folketingsmedlem, der lytter til de mennesker og de eksperter, som fortæller om tingene.
Det er som sagt vildt, at man, når man har en vindersag som at komme efter folk, der mishandler børn – alle i hele salen ville være enige – så gennem måden, man håndterer det her på og ikke håndterer de bekymringer, som andre mennesker i Folketingssalen har, lige pludselig står i en situation, hvor man potentielt som regeringen står med en vindersag med 179 efter sig, og så kan tabe det ved en afstemning.
Så har man jo ikke været jobbet voksen.
Så har man haft så travlt med at kunne tælle til et flertal selv, at man lige har glemt, at man måske ikke har et flertal i regeringen længere.
I sidste ende burde det jo være den ypperste ting, at lige så snart der var ét folketingsmedlem, der var bekymret for, om grundloven blev brudt ved et lovforslag, skulle man jo have sat alle sejl for at få undersøgt, om det var sådan.
Og det er ikke den følelse, jeg har haft igennem hele den lange forhandling om det her forslag.
Samira Nawa (RV), 2026-01-20:
Det er korrekt, at det er omkring 90 pct., der er dækket her.
Grunden til, at man kan have så høj en dækningsgrad og – for de mennesker – en livsvarig udbetaling, er, at der er den her solidaritet, sådan at alle er med det samme sted.