runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2025-12-10:
Tak for det.
Vi har de sidste par uger set en række aktstykker om at sikre julehjælp til nogle af de mest fattige familier i Danmark, bl.a. på socialområdet.
Det er jo en tendens, vi har set i en del år efterhånden, altså at man her mod årets afslutning finder nogle penge i kassen, som man så bruger på julehjælp.
Jeg synes jo, det er godt, at vi sammen finder nogle løsninger, sådan at de familier, der har brug for det, kan få noget julehjælp og har mulighed for at holde jul, og der bliver jo flere og flere af dem.
Men alligevel synes jeg også, at det er lidt ærgerligt.
Først og fremmest synes vi i SF, at det er en symptombehandling, for familierne er jo fattige hele året, og når januar rammer, er det vinterstøvler og flyverdragter, man ikke råd til i stedet for julehjælp.
Derfor vil jeg først og fremmest spørge, om Socialdemokratiet ikke kunne tænke sig, at vi, som vi tidligere har gjort i fællesskab, kigger på at få sikret, at der kommer færre fattige børn i Danmark, end vi har nu.
For tallet er jo desværre stigende, og det går i den modsatte retning.
Signe Munk (SF), 2025-12-10:
Der er intet mit grønne hjerte hellere vil, end at vi får en grøn omstilling af Danmark.
Det her er bare skævt.
For SF er det vigtigt i den grønne omstilling, at der både er rimelighed og retfærdighed, og at vi kommer fremad med den grønne omstilling.
Det er ikke nødvendigt at sænke afgifterne på elbiler i så høje prisklasser.
Det er ikke nødvendigt.
Det her er en skæv rød prioritering – skæv, fordi de penge, de over 1,5 mia. kr., det kommer til at koste statskassen fremadrettet, kunne være brugt på at hjælpe busserne ude i landdistrikterne, hvis det var det, man ville, eller de kunne være brugt på andre gode prioriteringer.
Det er jo bare en skæv prioritering.
Peter Kofod (DF), 2025-12-10:
Regeringen gør jo ikke det, den kan.
Der kommer man med en eller anden langhåret undskyldning om, at det kan man måske finde på om nogle år, når nogle it-systemer er klar.
Har de ikke også it-systemer i Sverige?
Hvad er grunden til, at vi halter efter resten af ikke bare Vesteuropa, men også Østeuropa, når det kommer til at få styr på vores skattevæsen?
Det er da en dårlig undskyldning.
Hvorfor er det, at den svenske regering kan give det her til deres borgere, og at den danske kryber udenom og ikke vil til lommerne, for at danskerne kan få nogle lavere priser i butikkerne?
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Flertallet af de elbiler, der bliver solgt i øjeblikket, er jo helt almindelige familiebiler, og de får ganske rigtigt også en fastholdelse af den pris, som de har kostet de senere år.
Det er i øvrigt en ordning, som også ordførerens parti har været med til at lave tilbage i 2020 med hele det formål at få flere elbiler ud på de danske veje med det formål at sænke CO 2 -udslippet.
I øvrigt må man sige, at det er en retning, som har været meget afgørende, en sand revolution inden for den danske transportsektor.
Det synes jeg vi skal være glade for.
Vi må også erkende, at vi er nødt til at lave et nyt afgiftssystem.
Vi er nødt til at nytænke det for at være sikre på, at vi også i fremtiden kommer til at have en høj andel af elbiler på vejene.
Jeg ved, at spørgeren også selv sætter pris på den revolution, der er sket, ligesom jeg også selv gør.
Vi, som transporterer os meget, har et behov for det og sætter også pris på, at det er muligt at gøre det på en måde, hvor vi ikke udleder CO 2 .
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
For lidt over et år siden meldte statsministeren ud på Socialdemokratiets sommergruppemøde, at man ville kigge på en mere retfærdig pensionsmodel, at man var optaget af igen at gøre noget for dem, der var mest nedslidte på arbejdsmarkedet, altså dem, der ikke kunne arbejde helt til pensionsalderen, og at man også ville kigge på den der automatiske stigning i den løbende pensionsalder.
Nu har man så i en finanslovsaftale, hvor det har været meget tydeligt, at man i regeringen ikke har kunnet blive enige om at gøre noget for at hjælpe dem på nedslidt pension – det har vi jo ellers tidligere kunnet gøre sammen i SF og Socialdemokratiet – men nu har vi så en finanslov, hvor man bruger 5 mia. kr. på at sænke beskæftigelsesfradraget for dem, der kan arbejde helt til pensionsalderen.
Det er jo ikke dem, der er nedslidte; det er jo dem, der er raske nok til at arbejde helt til pensionsalderen.
Er det for ordføreren som socialdemokrat ikke ærgerligt, at det er den løsning, man har kunnet blive enige om i forhold til de ældre, i stedet for at hjælpe dem, der faktisk er mest nedslidte?
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Vi har meldt klart og tydeligt, at inden vi næste gang skal kigge på pensionsalder, altså i 2030, skal vi jo også kigge på det område.
Det er jeg overbevist om at vi kan finde god samklang om også med SF.
Men det ændrer jo ikke på, at vi ikke også gerne vil gøre noget andet for at sikre, at seniorer har et godt arbejdsliv.
Det er faktisk ret væsentligt, ikke kun for den enkelte seniormedarbejder, at man har et godt arbejdsliv, men det er faktisk også godt for dansk økonomi, som den økonomiske redegørelse også vidner om.
Så vi skal gerne kunne stå på mere end ét ben, når det handler om seniorer.
Vi skal både gøre noget godt for dem, som er nedslidte, men vi skal altså også gøre noget godt for at sikre, at de, som har lyst, også kan arbejde.
Det er jo i øvrigt også et klart budskab herfra til arbejdsgiverne: I skal altså også huske at tilbyde jeres seniorer et godt arbejdsliv.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Problemet er jo, at når man ikke gør noget for dem, der er nedslidte, og når man ikke forbedrer Arnepension, jamen så bliver uligheden jo bare større.
For det eneste, regeringen gør, er jo at give en skattelettelse til dem, der er raske og friske nok til at arbejde, indtil de når pensionsalderen, mens dem som Arne Juhl, som ikke er friske nok til at arbejde til pensionsalderen, jo bliver efterladt uden en hjælpende hånd.
Så når ordføreren siger, at det er både-og, er det jo lige nu kun »og«.
Altså, det er jo kun for dem, der er friske nok til at arbejde helt til pensionsalderen.
Og det øger jo uligheden i vores pensionssystem.
Så jeg synes, at man i forhold til den socialdemokratiske melding lige nu mangler at levere på det, der er det vigtigste, og det er at hjælpe dem, der er nedslidte.
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Nu skal man jo altid passe på med at sagsbehandle enkeltsager i Folketingssalen, men mig bekendt er hr. Arne Juhl altså gået på pension med en god model.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Jeg kan godt forstå, at hr. Benny Engelbrecht er glad for den høje beskæftigelse og den lave ledighed.
Det er vi alle i det danske samfund.
Men når man hele tiden nævner det, har det sådan lidt karakter af, at man fra socialdemokratisk side mener, at det ligesom er Socialdemokratiets fortjeneste.
Og der må man bare sige, at på kort sigt betyder konjunkturer supermeget for beskæftigelsen, men på lang sigt er det strukturer, der betyder meget for beskæftigelsen.
Her er det rigtigt, at f.eks. Poul Nyrup Rasmussen som statsminister lavede om på strukturerne, sådan at man f.eks. gik fra en dagpengeperiode, som var uendelig, til en dagpengeperiode, som var 4 år, hvilket har betydet noget for, at vi i dag har en højere beskæftigelse og en lavere ledighed.
Også forhøjelsen af pensionsalderen har betydet noget for strukturerne og dermed for beskæftigelsen.
Hvor meget af den høje beskæftigelse og lave ledighed, vi har i dag, er egentlig et produkt af, at de socialdemokratiske regeringer siden 2019 har ført strukturpolitik, hr. Benny Engelbrecht?
Det har betydning, men det er småtteri i det store billede.
Det store billede er, at man hæver folkepensionsalderen begyndende under Anders Fogh Rasmussen, men fortsat af efterfølgende regeringer.
Derfor spørger jeg igen: Hvad har Socialdemokratiet siden 2019 i det store billede så egentlig ført af strukturpolitik, som gør, at man kan stå på talerstolen og besmykke sig med høj beskæftigelse og lav ledighed?
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Vi sænker elafgiften som nævnt, og vi sænker også andre afgifter, f.eks. kaffeafgiften og afgiften på chokolade.
Og det er fair nok, at det er nogle områder, man gerne vil prioritere.
Jeg tror ikke, det er det, der har størst betydning for købmanden i Bylderup-Bov, som jeg i øvrigt har den allerstørste respekt for.
Det, der kommer til at betyde noget, er bl.a., at danskerne får flere penge mellem hænderne til næste forår.
Og det går jeg ud fra at også hr. Peter Kofod anerkender, altså at danskerne får flere penge mellem hænderne til næste år.
Jeg kan huske, at der engang var en debat i den her Folketingssal, hvor man diskuterede prisen på et par sko, og jeg tror, man skal passe på med at gentage den debat ved at negligere, at 100.000 flere seniorer er i beskæftigelse på arbejdsmarkedet, og kalde det småting.
Peter Kofod (DF), 2025-12-10:
For nylig besøgte jeg købmanden i Bylderup-Bov.
Han fortalte om de høje afgifter, herunder jo fødevaremoms, i Danmark sammenlignet med Tyskland og andre lande, og hvilken betydning det har for hans virksomhed.
Og det er jo virkelig en forretning, hvor mange kæmper i den her branche.
Branchen kæmper mod den konkurrence, der er ude omkring os, men også forbrugerne, der må lægge ryg til nogle meget, meget høje priser, som kunne have været lavere, hvis den her regering havde villet gøre noget ved det, og det ville den her regering ikke.
Jeg tror, der er mange danskere, der føler sig glemt.
Det er altid EU's tur eller Ukraines tur eller Afrikas tur eller ulandsbistandens tur, men hvornår bliver det egentlig danskernes tur?
Man kan det her i Sverige, hvor man sænker fødevaremomsen fra nytår, og i Danmark har vi en regering, der foran sig skubber en undskyldning om, at der er noget med nogle it-programmer, der først kan være klar om flere år.
Hvad siger det egentlig om jeres evne til at regere det her land?
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Det er jo præcis derfor, vi så har valgt at prioritere de 7 mia. kr., som det koster at sætte elafgiften ned til det absolutte minimum.
Det er, fordi det kommer til at have en mere umiddelbar og konkret effekt.
Så det er bare lige for at få den her balance ind i det.
Det er fair nok, at man gerne ville have brugt endnu flere penge.
Nu har man altså valgt fra regeringens side og fra Socialdemokratiets side at prioritere det her område med den allerstørste andel.
Peder Hvelplund (EL), 2025-12-10:
Jamen jeg kan godt forstå, at hr. Benny Engelbrecht, når han griber ned i skuffen efter svar på spørgsmål, som ikke er blevet stillet, så tager fat i elafgiften.
For det er jeg sådan set fuldstændig enig i, og det er vi i Enhedslisten også helt enige i.
Den har en rigtig social profil.
Jeg så gerne, at man havde gjort det permanent.
Men jeg kan godt forstå, at han bruger det som eksempel frem for f.eks. chokoladeafgiften.
Men når nu ordføreren selv siger, at vi skal gøre noget, der virker her og nu, ville f.eks. en nedsættelse af momsen jo være noget af det, der kunne virke her nu.
Det ville det også kunne at permanentgøre det fritidstillæg, som man nu fjerner fra kontanthjælpsmodtagerfamilier.
Så hvorfor ikke gøre det for nogle af de familier, som oplever stor utryghed i deres økonomi?
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Jeg skal lige minde hr. Peder Hvelplund om, at det jo er sådan, at alle familier i Danmark betaler elafgifter, og når vi fjerner elafgiften kommer det til at betyde noget for alle familier.
Når jeg er lidt optaget af det, er det også, fordi det jo med al ønskelig tydelighed viser, at når man regner med den målemetode, som vi plejer at regne med, når vi regner ulighed, nemlig Ginikoefficienten, så er det at fjerne elafgiften noget af det, som har den største virkning i forhold til at øge det disponible beløb for de familier, som har absolut mindst. Så man kan godt vælge at bruge nogle andre metoder, og det er jo helt fair, at man gerne vil gøre noget, som måske kan have en virkning på et eller andet tidspunkt ud i fremtiden, hvis ellers nogle it-systemer kan virke, men det at sænke elafgiften fra den 1. januar 2026 kommer til konkret at betyde, at alle befolkningsgrupper får flere penge at gøre godt med.
Peder Hvelplund (EL), 2025-12-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det er jo rigtigt, at vi her for nylig fik Økonomisk Redegørelse, som understregede, at dansk økonomi er bomstærk.
Der er sådan set overskud hele vejen rundt, og der er ikke nogen grund til bekymring.
Samtidig oplever vi jo en situation, hvor vi har rigtig mange familier, som oplever utryghed i deres økonomi.
Det er pensionisten, som skal overveje, om der både kan være råd til at købe madvarer og betale husleje og medicin, men det er jo også de kontanthjælpsmodtagere, som nu også oplever en forringelse af deres fritidstillæg.
Derfor vil jeg godt høre Socialdemokratiets ordfører, hvad budskabet til de familier egentlig er, når vi står i en situation, hvor statsfinanserne er stærke og trygge, men de oplever en økonomi, som bliver mere og mere presset.
Er Socialdemokratiet f.eks. villige til at halvere fødevaremomsen og fjerne den på frugt og grønt, som Enhedslisten har foreslået, og er Socialdemokratiet også villige til at sikre, at det tilskud, man som kontanthjælpsmodtagerfamilie har fået som et fritidstillæg, får man permanent uden nogen form for dokumentation?
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-11:
Jamen jeg kan jo glæde med, at der allerede masser folk derude, der er i gang med at gøre det, men hvis det ikke får nogen politisk bevågenhed, så er det ligesom, som om det går i stå et eller andet sted.
For jeg ved, at der sidder mange derude.
Der er Cepda, Center for Psykedelisk Dannelse, som netop har gjort det til en stor sag, at de samler den her viden.
Men så længe der ikke er politisk bevågenhed om det, ender den her rapport bare et eller andet sted.
Det er jo derfor, vi føler, at vi bliver nødt til politisk at sætte fokus på det.
Snakken her og nu er netop, om vi ender et sted, hvor vi siger, at jamen vi burde afkriminalisere mennesker, der tager psykedeliske stoffer under kontrollerede forhold.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-12-11:
Godt, så langt er vi selvfølgelig enige i.
Der er jo ikke noget overhovedet skadeligt ved at kigge på den evidens, der findes, tværtimod.
Men så synes jeg bare, at det lidt underkender præmissen for overhovedet at fremsætte forslaget her, for så lyder det, som om det, ordføreren taler for, er, at nogen skal lave et eller andet metastudie.
Nogen skal sætte sig ned, kigge på eksisterende studier, kigge på eksisterende data og konkludere noget ud fra det.
Og det kan man jo bare gøre.
Det er jo ikke noget, vi skal bestemme, altså hvad forskerne skal gøre.
Hvis der er nogen derude, der arbejder på det her område og synes, det her er relevant, så gør det.
Jeg har været med i, jeg ved ikke hvor mange metastudier selv.
Det er jo bare noget, man kan gøre.
Og hvis der mangler penge til det, så kan man jo søge.
Som jeg nævnte før, har vi jo sat penge af til den uafhængige kliniske forskning.
Så det er jo bare at gøre det.
Og så må nogle kvalificerede folk vurdere, om det studie er godt eller ej og skal have penge eller ej.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-12-11:
Der findes da masser af aktive stoffer, som først er isoleret i naturen og bagefter er blevet brugt til at lave medicin med, så jeg forstår ikke den der kortslutning, der tales om.
Jeg mener også, at vi svigter de her borgere.
Jeg er helt enig i, at der er en gruppe borger, der har det ekstremt svært, og som vi har svært ved at hjælpe.
Vi er jo nødt til at finde noget bedre.
Men det problem løser vi ikke ved at finde på en eller anden ny måde at gøre det på; vi gør det med videnskabelig metode, ved alle andre problemer.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-11:
Jeg har selv arbejdet 20 år i medicinalindustrien, så jeg kender godt til de her former for evidens, vi skal have.
Og her snakker vi om noget helt andet.
Vi snakker om, at vi svigter en stor gruppe mennesker, som potentielt kunne få hjælp, og vi vil gerne have, man afdækker mulighederne for, at man faktisk får den her hjælp.
For man kan gøre det i Spanien, og man kan gøre det i Holland.
Hvorfor ikke kigge på deres erfaringer, og hvorfor ikke kigge på den forskning, der ligger ude af verden, i stedet for at insistere på, at det hele skal overlades til medicinalindustrien, og at det er dem, der sidste ende skal tjene penge på det?
For igen er faktum, at man ikke kommer til at tjene penge på psilocybin, for der er ingen penge i det.
Man kan ikke tage patent på et naturligt stof, så der er der en kortslutning.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-12-11:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg tror, jeg vil starte med at sige – i hvert fald på vegne af mig selv og, er jeg sikker på, også alle andre her – at der jo ikke er nogen, der underkender, at der er en gruppe patienter, der har det rigtig skidt, og som selvmedicinerer med f.eks. de stoffer, vi taler om her, og alt mulig andet.
Så det er vi jo enige om.
Og så kan man diskutere, hvad vi så skal gøre ved det.
Hvis vi bare skal sige, at jamen det er fint; fortsæt med det, så kræver det, at vi ved, at det rent faktisk har en gavnlig effekt.
Ellers gør vi jo bare et problem større.
Jeg synes, der er nogle logiske fejlslutninger i det, ordføreren siger.
For det første betyder det, at mange gør noget, ikke nødvendigvis, at det er godt.
For det andet betyder det, at noget forekommer naturligt, ikke, at det er gavnligt.
Og for det tredje betyder det, at man har gjort noget i lang tid, ikke, at det er korrekt.
Det er jo derfor, man er nødt til at afklare, om der overhovedet er noget ved det her.
Der er masser af ting, folk gør, som er irrationelle, som er dumme, som er skadelige, og som de alligevel gør, og som de har gjort i lang tid.
Derfor kan man ikke bare fokusere på de tre ting; man er nødt til at have noget data.
Så hvis jeg skulle starte med en ting, så er det bare at få ordføreren til at forholde sig til det, altså at man ikke drager en konsekvens på baggrund af tre, synes jeg, fejlagtige argumenter.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-12-11:
Tak for det.
Jeg tror, der har været en del misforståelser eller i hvert fald forskellige opfattelser af, hvad det her forslag indebar.
Det kan jeg ikke påstå jeg har, så derfor vil jeg nok ikke være den rigtige til at pege på, hvordan sådan en arbejdsgruppe eksempelvis skulle nedsættes.
Derfor undrer jeg mig også over, hvordan ordføreren selv tænker der er forskel på en arbejdsgruppe versus den her reelle forskning, og om Alternativet ikke har tillid til den gode, grundige, gedigne forskning, der allerede pågår, og som rigtig mange har peget på under den her debat.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-11:
Jeg har i allerhøjeste grad tillid til den forskning, der foregår, og jeg har også masser af gode idéer til, hvem der kunne sidde i sådan en arbejdsgruppe for netop at samle den forskning, der allerede ligger derude.
Det har jeg stor tillid til, men jeg har allerede sagt, at vi bliver nødt til at få politisk bevågenhed om hele det her område, for ellers ender det i en eller anden rapport et eller andet sted.
Derfor prøver jeg med den her debat at påpege nogle af de problemer og dilemmaer, vi løber ind i ved ikke at hive det ind her i Folketingssalen.
For jeg tror, vi glipper rigtig meget, og nej, jeg tror heller ikke, at al forskning skal foretages i Danmark.
Jeg tror faktisk, vi kan lære rigtig meget af det, der sker andre steder i verden, og det er jo det, der er et ønske om, altså at vi prøver at inddrage deres erfaringer.
Sophie Løhde (V), 2025-12-11:
Det var godt nok mange ting på en gang.
For det første tror jeg, der er en grundlæggende misforståelse hos forslagsstillerne, for så vidt angår spørgsmålet om, hvordan vi bedre kan bringe eksempelvis farmakonomer i spil i forhold til at hjælpe med f.eks. medicinhåndtering og andre ting.
Det kan man jo godt, men det behøver bare ikke at indbefatte, at det så kræver en autorisationsordning.
Hvorfor det?
Fordi vi i Danmark har et princip om, at vi indfører autorisationsordninger for faggrupper på de områder, hvor der er problemer med patientsikkerheden – og det kan man jo sådan set sige egentlig er rimelig heldigt og dejligt for faggrupperne at man kan konstatere at der ikke er – eller at man indfører autorisationsordninger, hvor det er nødvendigt for at højne patientsikkerheden.
Det er på den baggrund, vi afviser beslutningsforslaget i dag.
For med den argumentation, forslagsstillerne lægger for dagen, ud over at man så kommer med ufinansierede forslag her i Folketingssalen, og det er jo, hvad det er – det er i øvrigt også interessant, at Liberal Alliance også gerne vil have noget mere administration og bureaukrati og andet – så er det her jo et skråplan, for så vidt angår, hvad vi normalt lægger til grund, når det er, vi vurderer, hvilke faggrupper der skal indføres særskilte autorisationsordninger for.
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-11:
Det er jo, fordi jeg nok opfatter det som et problem for patientsikkerheden, når der er et kæmpestort problem i landet med polyfarmaci og ad den vej fejlmedicinering og de mener, de er med til at nedbringe problemet.
Men jeg er jo helt med på det – og jeg ser ministerens forslag som godt – hvis man kan sige: Det behøver vi ikke en autorisationsordning for at løse.
I virkeligheden siger de bare: Vi kan bidrage meget mere, og i dag sker der rigtig mange fejl.
Vi vil gerne være med til at hjælpe.
Deres bedste bud på det er en autorisationsordning, men hvis ministeren mener, det kan klares på lettere vis, synes jeg da bare, det er supergodt.
Der er jo ingen, der har et ønske om øget bureaukrati, hvis man kan gøre det nemt.
Tak til ministeren for talen.
Der er selvfølgelig flere formål med den her autorisationsordning.
En, som ikke blev nævnt, er selvfølgelig også effektivisering.
Det kan godt være, det er en lille del af det.
Jeg håber i virkeligheden, i forhold til at der bliver flere klager, at klagerne vil gå fra lægerne og over til farmaceuterne.
Det er jo, fordi de siger: Vi vil gerne påtage os det her ansvar, og hvis der er noget i vejen med den her medicinering, vil vi også gerne anklages.
Men det, jeg undrede mig over, er i virkeligheden, at man siger, der ikke er nogen problemer.
Det kan være, jeg hørte det forkert.
Det, farmaceuterne siger de i høj grad kan bidrage med, er jo i virkeligheden at reducere fejlene ved polyfarmaci, som jo er et stort problem, og det er jo ikke lægernes spidskompetence.
De kommer nogle gange til at koordinere alle mulige lægemidler oveni hinanden – for så havde du også lidt ondt i armen, og så var der også noget med hjertet – hvor farmaceuterne faktisk kan gå ind og også hjælpe og vejlede og sige: Ja, du har fået det her medicin, men det virker dårligt sammen med det andet.
De mener jo selv, at de i høj grad kan bidrage til at sænke risikoen for, at det sker.
Hvad tænker ministeren om det?
Karin Liltorp (ALT), 2025-12-11:
Der er store problemer ude i samfundet i det hele taget.
Folk bliver indlagt med hashpsykoser, folk dør af alkoholforgiftning osv.
Der er kæmpestore problemer derude.
Der er ingen tvivl om, men det er jo ikke det, forslaget handler om, at vi i Alternativet ikke synes, vi skal kriminalisere folk for at have stoffer til eget brug, for der er som regel en grund til, at man tager de her stoffer.
Det er oftest for at medicinere sig selv.
Så nej, jeg kommer ikke til at synes, at det er en god idé at kriminalisere dem, under nogen omstændigheder.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-12-11:
Tak for det.
Jeg tror stadig væk, det er godt med en armslængde mellem det, som folketingsmedlemmer skal beskæftige sig med, og det, som fagpersoner skal arbejde med.
Jeg har et andet spørgsmål, for vi er jo kommet til at tale rigtig meget om afkriminalisering.
Skal jeg forstå det sådan, at Alternativet i virkeligheden også ønsker en afkriminalisering af området i almindelighed, og hvordan tænker ordføreren det vil komme til at påvirke psykiatrien, hvor vi jo i forvejen er belastet af, at mennesker bliver indlagt med ganske alvorlige psykoser, fordi de eksperimenterer med stoffer og andet?