runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2020-06-09:
Tak for det.
Det største mareridt af alle, en far eller mor kan forestille sig, er at miste sit barn, uanset hvilken alder barnet har; det tror jeg alle kan forstå.
Da vi havde besøg af forslagsstillerne i udvalget, tror jeg, at vi alle sammen sad med en klump i halsen og lyttede til de forældre, som havde været igennem noget af det, vi alle sammen frygter mere end noget andet.
Det, som jeg heller ikke forstår i forhold til forslaget, er, hvorfor der egentlig skal være forskel, altså hvorfor den tid, man som forældre får til at bearbejde en sorg, er afhængig af, om barnet er over eller under 7 måneder.
Det gør ufattelig ondt uanset alderen på barnet.
Selvfølgelig skal forældre, der mister et barn, behandles ens.
Selvfølgelig skal man have tid til at bearbejde den sorg – den store sorg, man skal igennem, og som aldrig forsvinder.
Derfor mener jeg også, at vi politikere er forpligtet til at ændre lovgivningen og sikre bedre forhold til forældre, som mister et barn.
Derfor er vi sådan set også klar til at kigge på en forbedring i forhold til sorgorlov, hvilket jeg også hørte ministeren sige, men vi vil ikke lægge os fast på en model nu; vi vil have tid til at diskutere det.
Men som ministeren også sagde, er det ikke for at stoppe den her, men faktisk for netop at lave en model, som vi mener er den rigtige, i fællesskab, bredt sammen med alle partierne, og forsøge at skaffe en politisk opbakning til det.
Jeg citerer aldrig fra et lukket udvalgsmøde, men jeg tror godt, jeg kan røbe, at alle politikerne, der deltog i mødet med forslagsstillerne, var dybt berørte, og at flere derfor også, som vi kan høre det i salen i dag, er klar til at finde den helt rigtige løsning.
Jeg fornemmer, at man bredt ønsker at ændre dette, men også gerne vil sikre, at vi laver den helt rigtige model og får snakket alle de problemstillinger, der er, igennem, og som ministeren også kom ind på.
Det har, synes jeg, forslagsstillerne og menneskene bag det har fortjent.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2020-06-09:
Tak til ministeren for talen.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvorfor ministeren mener, man skal vente til finanslovsforhandlingerne med at få gjort det her forslag – eller noget i den retning – til virkelighed.
Hvorfor indkalder ministeren ikke bare til politiske forhandlinger før sommerferien?
Jeg er overbevist om, at der er et flertal i Folketinget, der gerne vil kigge på at lave en bedre ordning for sorgorlov, så hvorfor skal vi vente til finanslovsforhandlingerne?
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-09:
Det tror jeg heller ikke nødvendigvis at vi skal.
Men som ordføreren måske bemærkede, sagde jeg også, at vi allerede inden længe vil indkalde Folketingets partier til drøftelse af det.
Jeg er enig med hr. Morten Dahlin i, og det lytter jeg mig også til og ser at der er et meget bredt flertal som grundlæggende synes, at det er rigtigt og rimeligt og den bedste måde også at tage hånd om de her forældre, der kommer i den her ulykkelige situation, på, at vi sidestiller forældrene, så den mulighed for sorgorlov, som man har i dag, når man mister et spædbarn, også gælder, hvis barnet er teenager eller yngre eller lignende.
Morten Dahlin (V), 2020-06-09:
Kan ministeren sætte en nærmere dato på?
Er det inden sommerferien?
Er det inden Folketingets åbning?
Hvornår er »inden længe«?
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-09:
Jeg kan for nuværende ikke sætte en præcis dato på, og det kan jeg mest af alt ikke, fordi jeg ikke ved, hvordan ordførerens kalender op til Folketingets afslutning den 26. juni ser ud.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-09:
Tak for det, formand.
Det er jo meget godt, at ministeren siger, at det skal indgå i forhandlingerne i finansloven, men ministeren ved jo godt, at der er en del partier, der nok ikke bliver inviteret med til forhandlinger om finansloven.
Det gjorde vi ikke sidste år – der var det lige en kop kaffe og så farvel og tak.
Hvordan skulle vi kunne forhandle sådan en lov her på plads i en finanslovsforhandling, hvis vi ikke bliver inviteret til finanslovsforhandlingerne?
Derfor må det jo være mere på sin plads, at ministeren siger, at det her skal vi have styr på i løbet af efteråret, før vi kommer hen til finanslovsforhandlingerne.
Man kan også godt finde penge til at finansiere det med allerede i august eller september, så vi ikke skal skubbe det til finanslovsforhandlingerne, som vi måske ikke bliver inviteret til at være med til.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-09:
Og jeg synes i øvrigt også – det glemte jeg at sige i min ordførertale – at der også skal tilskrives en betydelig ros til de partier og den daværende regering, der gik forrest med overhovedet at indføre sorgorlov ved spædbørns død, og det er også derfor, vi nu diskuterer at udvide den ret.
Det bakker vi kun op om.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-09:
Jamen ministeren bliver egentlig ved med at sige, at det her ikke bliver afsluttet før finanslovsforhandlingerne – at man godt kan tage en drøftelse af det, men det er jo ikke det samme som, at man kan forhandle noget på plads.
Ministeren siger, at man godt kan drøfte det i forbindelse med prioriteringer til en finanslovsforhandling forud for forhandlingerne, men ministeren kan jo ikke garantere for, at statsministeren eller finansministeren vil invitere Dansk Folkeparti og Venstre med til finanslovsforhandlingerne.
Det får vi vel ingen garanti for her i dag, altså at vi får så stor indflydelse på finanslovsforhandlingerne, at vi kan tage det med der.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-09:
Altså, en generel betragtning, og det har ikke så meget med sorgorlov at gøre: Jeg synes da altid, at det er interessant at have Dansk Folkeparti med i en lang række prioriteringsdiskussioner, om finanslov og alle mulige andre ting.
Men det, som jeg siger, og det, som jeg sagde i min tale, er, at det vil indgå i regeringens prioriteringer for finansloven, altså dvs. i det oplæg, der kommer ud, og som danner grundlag for diskussion i august måned.
Derfor ville det nærliggende jo også være, at vi har mødtes Folketingets partier imellem inden da, og det vil så sige enten inden sommerferien eller lige efter sommerferien, afhængigt af hvor hurtigt vi kan have et grundlag for de diskussioner parat.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-09:
Jamen jeg synes også bare, at vi skal komme i gang med det her.
Nu må vi se, om partierne støtter op – hvis der er bredt flertal for det, har vi før vist, at vi hurtigt kan få de her aftaler på plads.
Og hvis det er finansieringen, som vi siger at vi skal finde, jamen så vil jeg da gerne foreslå, at vi skærer lidt ned på de eksterne konsulenter; det ved jeg er et ønske fra regeringen og fra andre.
Hvis man nu siger, at man om 3 år er nede på de 8 mia. kr., som man vil bruge på det her, så er det jo en besparelse 0,2 pct. eller noget i den retning, man skal finde.
Så vi er villige til – og det tror jeg der er rigtig mange partier der er villige til – at finde finansiering for det.
Så lad os da sætte os sammen, lad os finde finansieringen.
Jeg kan ikke se, hvorfor der er borgere derude, der skal gå og vente potentielt ½ år på, at det her træder i kraft, hvis der er et flertal i Folketinget for det.
Det synes jeg folk skal have svar på, og så synes jeg, at vi skal få det her sat i gang.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-09:
For det første vil jeg sige, at den her regering heldigvis har stor vilje til at spare på konsulenter.
Jeg tror, at vi nu indtil videre har anvist retning til at spare 2 mia. kr. ud af de 3 mia. kr., som vi har sat os for, så det synes jeg jo er interessant, altså at hr. Lars Boje Mathiesen også peger på den finansiering.
Jeg tror, at det, som det er anslået af Finansministeriet at det vil koste, er 14 mio. kr.
Altså, det er jo ikke det, der er en udfordring sammenlignet med alt det andet, vi diskuterer.
Men det handler om at finde den rigtige model og om, at vi også synes, at når der nu er så mange partier, der er enige om det, så skal vi gøre det i fællesskab.
Og uanset hvad kommer vi jo først til at kunne lovgive om det til efteråret.
Derfor – som jeg også har sagt i min ordførertale – kommer det til at være afspejlet i regeringens prioriteter for finansloven, og jeg synes, at vi skal sætte os sammen inden da.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-09:
Okay, det er jeg glad for.
Jeg vælger at tage de positive briller på; jeg hører, at regeringen gerne vil gøre noget ved det her.
Jeg håber også, at jeg hører fra de andre partier i Folketinget, at de gerne vil handle på det hurtigt, og at regeringen så tager det budskab med, så vi får sat os sammen, og så vi får rykket på det her.
Der er ikke nogen grund til at lave polemik omkring det – lad os bare få ændret lovgivningen, så folk derude også kan få behandlet deres sorg i en ordentlig tilstand.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-09:
Jamen det er en helt rimelig betragtning, hr. Bent Bøgsted kommer med.
Men det, jeg sagde i min tale, var, at det vil indgå i regeringens prioriteringer til finansloven, altså dvs. i det oplæg, der måtte komme ud allerede til august, som alle partier har mulighed for at se.
Derfor vil det også være naturligt, at regeringen sammen med Folketingets partier sætter sig sammen, inden de prioriteringer er lagt ind, forud for finanslovsforhandlingerne.
Mange tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at takke initiativtagerne, der har rejst borgerforslaget om at sikre sorgorlov til forældre, der mister et barn under 18 år, og også takke de folketingsmedlemmer, som har valgt at fremsætte forslaget som et beslutningsforslag.
Det er i mine øjne et udtryk for en sund og demokratisk kultur, at vi i dag skal diskutere netop sorgorlov – et spørgsmål, der ligger rigtig mange her i Folketinget på sinde, og et spørgsmål, der jo desværre er vedkommende for rigtig mange mennesker.
Med det her beslutningsforslag har en stor gruppe borgere foreslået at give forældre ret til 6 måneders sorgorlov, hvis de mister et barn på mellem 0 og 18 år.
Forslagsstillerne fremhæver, at forældrene har behov for ro til at bearbejde deres sorg uden at skulle tvinges i jobprøvning eller praktik.
Jeg tror, vi alle sammen er enige om, at det at miste et barn må være helt og aldeles, fuldstændig ubærligt, uanset om barnet er spædt eller teenager.
Jeg har derfor den allerallerstørste sympati for forslagsstillernes ønske om, at der skal være lige rettigheder for forældre, uanset om de mister et spædbarn eller et barn på 17 år.
Så jeg er helt enig i forslagsstillernes bevæggrunde for at fremsætte beslutningsforslaget.
Dette forslag vil regeringen lade indgå i prioriteringen i forbindelse med finanslovsforhandlingerne for 2021.
På den måde vil vi arbejde for at finde finansiering af forslaget.
Jeg foreslår også på den baggrund og på baggrund af det, at vi i dag drøfter det her beslutningsforslag, at Folketingets partier giver hinanden tilsagn om at tage spørgsmålet om sorgorlov op, når vi til efteråret skal forhandle om en finanslovsaftale for 2021.
Allerede inden da vil vi fra regeringens side invitere Folketingets partier til drøftelser af, hvordan vi kan gøre det og indrette det på den mest hensigtsmæssige måde.
Alt det her kan Folketingets Beskæftigelsesudvalg sikre ved i forbindelse med udvalgsbehandlingen at blive enige om, at partierne vil prioritere finansieringen af 14 ugers sorgorlov med ret til barselsdagpenge til forældre, der mister et barn under 18 år, netop ved finanslovsforhandlingerne.
Det vil vi arbejde videre med, og vi vil bede Folketingets partier om at hjælpe regeringen med at arbejde videre med det.
Tak for ordet.
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-06-09:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne.
Jeg har selv skrevet under på det her forslag, og jeg er en lille smule påvirket, for den største sorg, jeg har mødt i mit liv, var sorgen, da jeg mistede mit første barn.
Så for mig er det her både en meget personlig, men også en politisk sag.
Da jeg mistede min søn, sagde en veninde til mig: Nogle gange prøver jeg på at forstå, hvor ondt det må gøre, men jeg går i stå, for jeg har slet ikke lyst til at tænke den tanke til ende; det kan jeg ikke bære.
I må meget undskylde, at jeg er så påvirket, men jeg bliver meget berørt af det.
For sorgen over at miste et barn kender kun dem, der har mistet et barn.
Alle synes, det er forfærdeligt, men sorgen kender kun de få.
Sorg er forskellig, mennesker er forskellige, vi reagerer forskelligt på sorgen.
Nogle har brug for fred og alenetid, andre har brug for at komme ud og komme i gang med livet igen.
Min mand og jeg var glimrende eksempler på det, og jeg vil sige tak til de psykologer, som guidede os så fint igennem at have forståelse for hinandens forskellige måder at sørge på, så vi ikke endte som en del af skilsmissestatistikken.
Jeg vil helst ikke sige, at jeg var heldig, men jeg er taknemlig for de 14 uger, jeg fik på barsel for at komme mig over smerten og savnet af det barn, jeg lige havde lagt i graven.
Det er en meget anderledes tid, man går igennem, for man har ikke et barn.
Der må simpelt hen være plads i et samfund som det danske til, at man får lov til at sørge over det barn, man har mistet.
For man er i sorg, man er ikke jobsøgende.
Der dør cirka et barn om dagen i Danmark, og det er meget for den enkelte familie, men for vores samfundsøkonomi er det ikke nogen stor belastning at give forældrene muligheden for at sørge i fred.
Derfor bakker Det Konservative Folkeparti op om intentionerne i forslaget.
Vi synes, det er rigtig fint at give forældre fred og ro til at komme sig over tabet af deres mest dyrebare, deres børn.
Vi lægger også vægt på, at det skal være et tilbud og ikke en pligt, for vi sørger forskelligt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-09:
For nogle uger siden, må det være, eller halvanden måned siden stod jeg på den her talerstol og var hård ved det danske folkestyre eller i hvert fald hård ved den måde, det blev forvaltet på, og den måde, som det blev behandlet på.
Det handlede om en sag, hvor Folketinget nægtede mig som medlem af Folketinget at få svar på nogle helt grundlæggende spørgsmål, inden jeg skulle stemme om noget.
I dag oplever jeg det modsatte – et Folketing, der står sammen om at rette op på noget, som ikke er rigtigt.
Jeg oplever en dynamik, hvor folk fra forskellige partier går sammen og ytrer ønske om, at vi skal handle på det her, og som måske rent faktisk har et behov for at handle på det.
Og så møder jeg en regering, der tager handsken op og siger: Ja, så gør vi det.
Regeringen lagde faktisk ud med en holdning om, at det skulle være i forbindelse med finansloven.
Måske havde man kigget på, hvad den tidligere regering havde gjort, da den stod med forslaget, for jeg tror, der kom sådan et forslag fra SF dengang, hvor man også henviste til – og nu er ministeren fra det tidspunkt faktisk kommet i salen – at finanslovsforhandlingerne nok var det rigtige sted, det skulle foregå.
Og det har jeg forståelse for.
Men i dag har man gjort det på en anden måde.
Så kan vi godt opstille scenarier for, om vi skulle gøre det på den ene eller på den anden måde, men nogle gange må man også bare være glad og stolt over, at vi faktisk er dynamiske, og at vi rykker på tingene.
Så stor anerkendelse til de folk, som har rykket på det her, og for, at vi nu kommer i gang med det.
Lad os finde hinanden og få givet ro og fred til nogle mennesker derude, som har behov for det.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-06-09:
Det er jo rigtigt nok, at vi har lavet en enkelt undtagelse, og det er også den eneste, der overhovedet er i forhold til vores arbejdsskadesystem, og det er i forhold til soldater, der har været i krig.
Det handler ikke om, hvordan de får anerkendt deres arbejdsskade, men at de har lov til at anmelde ptsd senere end 6 måneder efter, at situationen har været der.
Det er den eneste ting, vi har forandret.
Jeg vil sige, at hvis man skal drøfte de her ting – det kan vi jo passende gøre, når ministeren inviterer os til forhandlinger om, hvordan et arbejdsskadesystem skal se ud – så må vi jo tage en diskussion om det, og om der skal tages nogle hensyn.
Men mit udgangspunkt, som jeg også sagde i min ordførertale, er, at alle skal behandles ens.
Christian Juhl (EL), 2020-06-09:
Det er muligt, at ordføreren ser sådan på det.
Det vil så sige, at selv om brandmænd i 10 år har bevist, at der er farlige stoffer kun i brandrøg, som giver dem en særlig kræftform, har de ikke kunnet få det anerkendt endnu, fordi vi er så stivnakkede, at vi ikke får ændret de der ting.
Det samme gælder en række andre folk.
Falckreddere har lige så ofte ptsd og andre, der har sådan nogle virkelig barske oplevelser, og derfor skal vi jo arbejde meget mere åbent med vores arbejdsskadesystem, og forhåbentlig bliver det også resultatet i efteråret.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2020-06-09:
Nu er der jo ikke meget tid til at svare på alle de spørgsmål eller i hvert fald kommentarer her.
Der, hvor man måske kan sige, at der er noget – det har vi jo fundet ud af – er faktisk ikke under brandene, fordi de alle har deres udstyr på, men det er, fordi de ikke har sørget for at vaske sig ordentligt bagefter, at de har kunnet få nogle lidelser.
Men det er ikke direkte på grund af branden.
Det siger jo noget om, at vi kan have alle mulige holdninger, og også stor respekt for anerkendelsen af plejepersonalet, men udgangspunktet for alt det her må være, at hvis man skal have anerkendt en arbejdsskade, skal det være ens for alle.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-06-09:
Først og fremmest vil jeg gerne takke Dansk Folkeparti for at rejse denne vigtige sag om retten til erstatning for følgerne af covid-19.
Det er en vigtig debat, som vi med glæde deltager i.
Dansk Folkeparti har fremsat beslutningsforslaget om at ændre lov om arbejdsskadeforsikring, således at der bliver indført omvendt bevisbyrde ved arbejdsskadeerstatning i forbindelse med covid-19.
Der er ingen tvivl om, at Dansk Folkepartis hensigt med beslutningsforslaget er meget sympatisk og meget forståeligt.
Alle medarbejdere skal kunne have tillid til, at der bliver taget hånd om dem, hvis de gennem deres arbejde bliver syge.
Arbejdstilsynet har sammen med arbejdsskadesystemet udarbejdet en ny vejledning, der beskriver kriterierne for anerkendelse af covid-19 som arbejdsskade.
Vejledningen gør det klart, at man godt kan få sin sygdom med covid-19 anerkendt som arbejdsskade.
Sygdom med covid-19 kan anerkendes som arbejdsskade, hvis det kan sandsynliggøres, at sygdommen skyldes arbejdet, og ved nogle af typerne af arbejde vil arbejdet i sig selv indebære en stærk formodning om, at den ansatte er blevet udsat for smitte på arbejde.
Det gælder ansatte i sundhedsvæsenet som f.eks. sygeplejersker og sosu-assistenter, læger og portører, der arbejder på intensivafdelinger og er i direkte kontakt med smittede patienter.
Venstre mener, at det ikke er aktuelt at indføre omvendt bevisbyrde i den nuværende situation.
Vi ved nemlig ikke endnu, om der er et problem.
Det vil være helt oplagt at afvente, at vejledningen får lov til at virke, inden der tages stilling til, om der er behov for at gøre op med helt grundlæggende principper i arbejdsskadesystemet.
Vi skal afvente effekten af den nye præciserende arbejdsskadesvejledning om anerkendelse af covid-19.
Der er dog ingen tvivl om, at Venstre vil følge udviklingen nøje, og Venstre foreslår, at ministeren løbende orienterer udvalget om udviklingen i de sager om erstatning for følgerne af covid-19, der bliver afgjort.
F.eks. kan der være tale om en månedlig orientering.
Med disse ord kan vi i Venstre ikke tilslutte os beslutningsforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-09:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om Venstre ikke er enige i, at vi har taget en stor gruppe af sundhedspersonale og sendt dem ud som frontpersonale i den situation, vi har stået i, uden de nødvendige værnemidler og ovenikøbet med nogle retningslinjer, der sagde, at de ikke skulle bruge værnemidler.
De har udsat sig for en risiko, som de ikke har kendt til og ikke har haft styr på.
Efterfølgende risikerer de at få nogle følger, hvor de skal sandsynliggøre, hvor og hvornår de er blevet smittet.
Kan vi ikke være enige om, at de bør have den ro i maven, der gør, at de kan vide, at hvis de bliver syge og får følgeskader, får de også en erstatning?
Christian Juhl (EL), 2020-06-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokraternes ordfører om de der ting, han nævnte omkring særligt udsatte, som også var det første spørgsmål: Hvad så med de andre, som er særlig udsatte, og som er uselviske?
Jeg tror, at de fleste går på arbejde og siger: Vi gør vores bedste.
Og nogle gange glemmer de at tage hensyn til sig selv.
Men der er jo rigtigt nok både brandmænd, soldater, politi, falckreddere og socialpædagoger, som i den grad ikke altid kan forudse situationen og dermed er udsat.
Men kan ordføreren så ikke bekræfte, at vi rent faktisk på nogle af de her områder har kæmpet for at få en særlig lovgivning igennem?
F.eks. har vi jo en helt særlig lovgivning for soldater, der har været i krig, og ptsd er blevet særligt anerkendt for nogle af de her grupper, fordi vi har sagt: Vi kan jo ikke beskrive en krigssituation helt ude ved fronten, eller hvis man er omringet af talebanere i Afghanistan osv.
Derfor har vi været nødt til at prøve at lave nogle særlige regler og nogle særlige hensyn og nogle særlige lempelige muligheder for at få en erstatning.
Derfor kan der være situationer, hvor man er nødt til at vende lovgivningen om.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-09:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi er blevet klogere.
Netop fordi vi er blevet klogere, burde vi måske også se tilbage og sige, at vi har en stor personalegruppe her, som render rundt og er vældig usikre på, hvad det her betyder for dem, er vældig usikre på de sager, som de melder ind.
Nu blev det sagt før, jeg tror det var firehundrede og et eller andet antal sager, der var kommet ind til Erhvervsskadestyrelsen, og der kan jo ligge et utal af sager, og det vil der gøre, udeomkring på sygehusene og i kommunerne, som er registreret i de interne systemer, og som ikke er kommet videre.
Så der ligger et rigtig stort arbejde i det.
Men burde vi ikke sige, at når vi nu er blevet klogere, skal vi give den her personalegruppe den sikkerhed, det er, at man rent faktisk får erstattet potentielle skader?
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-06-09:
Jo, jeg vil give spørgeren ret i, at vi skal blive klogere, og vi er blevet klogere, og vi bliver klogere hele tiden.
Det er også derfor, vi siger, at når vi bliver klogere på, om vejledningen har virket, så er det, vi skal se på det.
For virker vejledningen, er der ikke noget problem, og så skal vi ikke til at gå ind og kigge på noget grundlæggende, fundamentalt i hele arbejdsskadesystemet, men virker den ikke, er vi klar til at drøfte, hvad vi så gør.
Christian Juhl (EL), 2020-06-09:
Det er det, som ordføreren siger, jeg ikke kan lide ved de borgerliges tilgang til arbejdsmiljøet.
Det skal bevises både fortil og bagtil, for at sige det pænt, hver gang vi skal have en ændring af arbejdsmiljøet.
Der skal lig på bordet, før især borgerlige politikere flytter sig med arbejdsmiljøet.
Det er jeg rigtig ked af.
Vi ved, at den her sygdom er dødelig, vi ved, at den her sygdom kan smitte, og vi ved, at sundhedspersonalet griber den syge, giver en iltmaske, sørger for pleje, selv om staten og sundhedssystemet ikke har sikret, at der er masker nok til dem, fordi det er et medmenneske, de står over for.
I sådan en situation skal vi skabe optimal tryghed, også selv om den lov, vi laver, ikke lige er hundrede procent nødvendig for mere end 100 eller 200 mennesker.
Det er det, der er det vigtige i det forebyggende arbejde, nemlig at vi er et skridt foran skaderne og ikke bag ved, for ellers skaber vi bange mennesker, der ikke tør at sige ja til at lave det vigtige job, vi gerne vil have dem til.