runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-21:
Grådigheden hos flertallet i Folketinget herinde vil simpelt hen ingen ende få.
Selv i en situation, hvor ganske almindelige familier derude, børnefamilier, folk, der går på arbejde, har svært ved at betale regningerne, stopper grådigheden herinde fra fra politikernes side ikke.
Den her gang er det så det, man kalder et samfundsbidrag – reelt set er det bare christiansborgsk for endnu en skattestigning – og det vil man nu pålægge bankerne vel vidende, at de banker selvfølgelig sender det videre til kunderne, som det er, når man lægger afgifter på erhvervslivet.
Det ved alle, selv dem, der har samfundsfag i 8. klasse.
Men det er, som om man fra Socialdemokratiets og regeringens side siger: Arh, vi håber godt nok, at bankerne selv tager den her regning og ikke sender den videre til borgerne derude.
Hvad er det for en la la-virkelighed, man render rundt i?
Det her er en skattestigning, der kommer til at ramme ganske almindelige familier derude.
Finans Danmark siger, det er omkring 1.400 kr. om året, som der nu kommer i endnu en skattestigning, som man kan lægge i rækken af alle de andre, der er kommet.
På et eller andet tidspunkt ønsker jeg virkelig, at den her regering og det flertal, som de sidder med, stopper op med deres grådighed og for en gangs skyld siger, at nu må det være politikerne, som spænder livremmen ind.
Det skal ikke være danskerne, der konstant skal mærke, at deres økonomi bliver udhulet af beslutninger herindefra.
Vi stemmer selvfølgelig nej til det her forslag.
Louise Schack Elholm (V), 2022-04-21:
Nu har vi jo diskuteret mange elementer, og jeg er godt klar over, at regeringen synes, det er helt fint at beskatte danskerne med 1.400 kr. ekstra om året.
Men jeg sad og læste de her høringssvar, og så nåede jeg til et høringssvar, hvor der står: »I Socialdemokratiet i opposition var vi særdeles opmærksomme på at have alle nye skattebidrag afklaret og offentliggjort inden et folketingsvalg og ikke mindst overholde disse løfter, således at troværdigheden herom er intakt ved et kommende valg«.
Så tænkte jeg, at det da alligevel var et mærkeligt høringssvar, og så kiggede jeg lidt nærmere på det og kunne jo se, at det var hr. Henrik Sass Larsen fra Aktive Ejere.
Så gik jeg ind og læste i høringsnotatet, og de fleste steder er der jo afvisninger af, hvad man siger, men der står dog til en af de bemærkninger, som kommer fra Aktive Ejere: Det bemærkes, at kapital- og venturefonde samt såkaldte business angels ikke udgør finansielle selskaber efter den foreslåede afgrænsning af de selskaber, der omfattes af samfundsbidraget.
Der henvises herom bl.a. til bemærkninger nedenfor om, at forslaget ikke medfører, at alternative investeringsfonde, AIF'er, omfattes.
Er det en imødekommelse af hr. Henrik Sass Larsen?
Det er bare mit spørgsmål.
Jeppe Bruus (S), 2022-04-21:
Det kan jeg jo dårligt svare på, for det må hr. Henrik Sass Larsen jo så svare på.
Men hvis jeg skal gætte og man spørger hr. Henrik Sass Larsen, om han føler sig imødekommet af det her lovforslag, så er jeg ret overbevist om – for jeg har også læst det der høringssvar – at han vil svare nej.
Louise Schack Elholm (V), 2022-04-21:
Jamen det var jo ikke noget svar på, om det her også er en undtagelse.
Altså, har man, ligesom man har undtaget de pensionsordninger, der er i fagbevægelsen, i modsætning til dem, folk har i bankerne eller i private pensionskasser, så også valgt at undtage nogle af de virksomheder, som er under hr. Henrik Sass Larsens paraply, frem for dem, der er i andre investeringsinstitutter?
Jeppe Bruus (S), 2022-04-21:
Nej, det har vi ikke, og jeg synes, jeg vil opfordre ordføreren til at læse hele Henrik Sass Larsens høringssvar.
Det er jo Finans Danmark, der har lavet en opgørelse, der viser, at en almindelig familie med børn i en ejerbolig, i det tilfælde, at alle udgifter bliver pålagt dem, vil komme op på 1.400 kr., og det bliver jo bestridt, både af os selv, men jo sådan set også af Nationalbanken, der siger, at det formentlig vil være et miks af forskellige ting.
Derfor mener jeg, at de 1.400 kr. er misvisende.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-21:
Det er jo altid ærgerligt, når man skal opkræve nogle flere skatter, siger næsten alle politikere, og nogle af os mener det også.
Men pengene skal jo bruges på noget, og det er jo så et supergodt formål, mener regeringen.
Jeg vil høre, når nu skatteministeren også bruger det meste af sin taletid på at tale om Arne og den pension, han nu skal have, hvorfor det var meget vigtigt, at Arne ikke bare gik på efterløn, som han havde ret til, men at han i stedet skulle kunne få sit efterlønsbidrag tilbage, fordi han ikke benytter sig af efterlønnen, og så gå på Arnepension, som ikke kræver noget efterlønsbidrag og ikke noget Arnepensionsbidrag?
Hvorfor var efterlønnen ikke god nok til Arne?
Hvorfor skulle han have sin egen pension, som blev opfundet til ham?
Jeppe Bruus (S), 2022-04-21:
Altså, nu er det jo ikke kun regeringen, men et flertal i Folketinget, der har syntes, at det her var en god idé, og jeg er med på, at vi før valget blev hånet lidt for, at det var sådan et bluffnummer og alt muligt andet.
Så det er jo virkeligheden for mange mennesker, fordi der er et flertal i Folketinget, 90 mandater, der har vedtaget det, og det er jeg sådan set rigtig, rigtig glad for har kunnet lade sig gøre.
Efterlønnen har Liberal Alliance og andre borgerlige partier været med til at udhule, og da man lavede regnestykket om, hvorvidt det kunne betale sig for Arne at gå på efterløn eller det kunne betale for sig for ham at gå på tidlig pension – det har han jo lavet offentligt, så det kan jeg referere til – så vælger han at gå på tidlig pension.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-21:
Jo, men hele forestillingen om, at Arne ikke kunne trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, var jo løgn.
Han kunne jo gå på efterløn, det havde han jo betalt til, og det kunne han.
Så hele den her retorik fra regeringen om de stakkels mennesker, som er nedslidte, men som ikke kan trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet – med Arne som et eksempel – er jo usand.
De kunne jo gå på efterløn, hvis de havde indbetalt efterlønsbidrag.
Så hvorfor var det meget vigtigt, at Arne fik en mere rundhåndet ydelse end efterlønnen, som han foretrækker frem for efterlønnen, når han godt kunne trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet på efterløn?
Jeppe Bruus (S), 2022-04-21:
Men så er vi jo tilbage til det, som også Dansk Folkepartis ordfører siger, og det er jo lidt misvisende.
Jeg er med på, og det tager jeg gerne ansvaret for, at vi har kaldt det for Arnepensionen, men det dækker jo rigtig, rigtig mange mennesker.
Som jeg sagde, er der 33.500, der har fået den her rettighed, og 11.000, der benytter sig af den i år, og med de udhulinger og forringelser af efterlønnen, man har lavet, så er det her en rettighed, man kan bruge, om man har været med på efterlønnen eller ej.
Og det vil sige, at det giver nogle mennesker, som har haft de laveste uddannelser og de hårdeste job eller den længste tid på arbejdsmarkedet, en rettighed, som vi er meget, meget stolte over at give dem, og som viser, at politik betyder noget, og som viser, at vi for en gangs skyld kan udvide det her velfærdssamfund til at omfatte nogle af de grupper, som har behov for det, fordi de har færrest år på pensionen, fordi de dør tidligere end os andre, fordi de har mindre tid med deres familie og deres børnebørn.
Og jeg er da megastolt over, at det her har kunnet lade sig gøre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-21:
Ja, det er rigtigt, men fordi lille Jonas står og tisser på hegnet, skal lille Peter altså heller ikke begynde at tisse på hegnet.
Så det er det der med, at bare fordi der er nogen, der har gjort noget dumt, skal man ikke selv begynde på det.
Der vil jeg sige, at vi har verdens højeste skat, verdens højeste skattetryk.
Borgerne derude har lige nu svært ved at betale deres regninger.
Nu lægger man lige en ekstra regning ud til dem, som sandsynligvis også vil have den sociale pil til at pege nedad, vil ramme hårdere i de familier, som har lavere indtægt, fordi det sandsynligvis vil blive ved en afgift, som bliver fast, på f.eks. at have en konto.
Er det ikke den forkerte måde, når man siger, at de mennesker skal rammes nu i et land med verdens højeste skattetryk?
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Vi indgik i en meget bred infrastrukturaftale, og vi fik rigtig mange gode ting med.
Vi er rigtig glade for både den aftale, vi lavede, men også den kreds af partier, vi sidder i forligskredsen bag infrastrukturaftalen med.
Generelt er vi rigtig glade for det, men vi har lovet danskerne, at vi fortsat holder fast i, at vi ønsker, at Storebæltsbroen skal være betalingsfri.
Så nej, jeg har faktisk meget, meget ro i maven i forbindelse med det her, for vi står faktisk ved det, som vi har sagt hele tiden.
Det har aldrig været en hemmelighed, at vi gik ind for at afskaffe brugerbetalingen – det er sagt under forhandlingerne, og det er også sagt efterfølgende og sagt før.
Så nej, jeg har det faktisk ganske udmærket med at stå ved det, som vi har sagt hele tiden.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-21:
Den anden følge er jo, at det vil være svært at invitere Nye Borgerlige med i andre aftalekredse ved andre forlig, fordi man aldrig ved, om man så kan stole på, at de som forligsparti også efterfølgende vil stemme for nede i salen.
Jeg ved jo, at alle partier gerne vil være med i aftaler på Christiansborg, så jeg er altså lidt bange for, at Nye Borgerlige slet ikke forstår følgerne af deres handlinger lige nu.
Det er ret voldsomt.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Vi forstår det nu ganske, ganske fint.
I forbindelse med de aftaler, vi har indgået, har vi stemt for de lovforslag, der er kommet til at udmønte dem, og det har vi sådan set gjort, også selv om nogle af dem ikke var nogen, der havde groet i vores egen have.
Det her er ikke et lovforslag, der udmønter infrastrukturaftalen.
Det her er heller ikke et beslutningsforslag fremsat af Nye Borgerlige.
Det her er et borgerforslag – et borgerforslag, som kommer med et ønske om, at Storebæltsforbindelsen skal være betalingsfri.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-21:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg stadig ikke helt forstår Nye Borgerliges standpunkt.
Jeg kan høre, at fru Mette Thiesen benægter, at en konsekvens af, at fru Mette Thiesen og Nye Borgerlige stemmer for det her borgerforslag, nødvendigvis skulle være, at man så ikke længere kan være med i de forlig, hvor man ellers gladelig har sagt ja til at bruge penge fra Storebæltsforbindelsen.
Den holdning kan man jo godt have, altså at det ikke burde være sådan, men nu kan fru Mette Thiesen jo høre her i salen, at det er sådan.
Det er de forligsregler og de aftaler, vi har lavet med hinanden herinde, som gælder, og som vi andre respekterer.
Og når nu virkeligheden forholder sig sådan, at man ikke både kan blæse og have mel i munden, mener fru Mette Thiesen så virkelig, at det er det værd, i forhold til at hun risikerer, at Nye Borgerlige mister indflydelse på infrastrukturplanen og på alle de gode ting, set med Mette Thiesens øjne, som Nye Borgerlige har fået dér, til fordel for at stemme for det her forslag, vel vidende at der ikke er opbakning til det?
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Jamen som jeg sagde før, ville jeg synes, det var utrolig mærkeligt, hvis infrastrukturforligskredsen valgte at sige, at der var et parti, der ikke kunne være en del af det, fordi det parti konsekvent viderefører den politik, det parti hele tiden har haft.
Det kan godt være, at det bare er, fordi der sidder en hel masse partier, som har siddet i Folketinget i rigtig mange år inde bag Christiansborgs tykke vægge, og så kommer der nogen ind udefra, som faktisk står ved det, de har lovet danskerne.
Det kan godt være.
Men nej, jeg ser simpelt hen ikke en diskrepans.
Som sagt har vi ikke stemt imod et lovforslag, som kommer fra regeringen, i forhold til de her aftaler, vi lavede i infrastrukturforligskredsen.
Det har vi ikke.
Vi har heller ikke selv fremsat beslutningsforslag om det.
Det her er et borgerforslag, som advokerer for noget, som er Nye Borgerliges politik, og som har været det hele tiden.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2022-04-21:
Nu er det jo sådan, at vi ikke gør forskel på, om det er et borgerforslag, et beslutningsforslag eller et lovforslag.
Det kan fru Mette Thiesen også høre i debatten herinde.
Så jeg spørger igen: Mener fru Mette Thiesen virkelig, det er det værd, altså at ryge ud af infrastrukturforligskredsen for at kunne stemme for et borgerforslag, som hun er meget vidende om ikke kommer til at blive stemt igennem?
Det kan vi jo høre i debatten herinde.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Spørgeren sagde før – det fik jeg ikke kommenteret på – at vi gladelig havde stemt for, at man blev ved med at bruge Storebæltsforbindelsen som en statslig kassekredit.
Det har vi ikke gladelig gjort.
Vi advokerede ved allersidste møde for, at vi i hvert fald som minimum stod uden for den del.
For det er bare ikke noget, vi synes er en særlig god idé.
Det har været gjort i alt for mange år.
Men til det andet vil jeg sige: Jeg har som ordfører for Nye Borgerlige intet problem med, og Nye Borgerlige har intet problem med at stå ved det, som vi hele tiden har sagt, for vi siger, hvad vi mener, og vi gør, hvad vi siger.
Henning Hyllested (EL), 2022-04-21:
Hvis sagen er så vigtig eller har været så vigtig for Nye Borgerlige og er så central en del af Nye Borgerliges politik på transportområdet og infrastrukturområdet, burde man så ikke i virkeligheden under forhandlingerne – og jeg er meget enig i kritikken af de der bilaterale forhandlinger, som foregik næsten hele vejen igennem – have sagt, at det her betyder så meget for os, så det kan vi ikke være med i?
Jeg vil jo godt foretage en sammenligning med os selv.
Vi sagde, at vi kan ikke være med til alle de der mange nye motorveje osv. osv., så der vil vi stå uden for.
Vi var jo parate til at sige, at jamen okay, så står vi uden for hele aftalen, hvis det er sådan, at det ikke kan lade sig gøre.
Vi havde en dygtig og positivt indstillet transportminister, som jo så fik de forhandlinger til at falde på plads, så vi faktisk kunne være en del af det.
Og så deltager vi ikke og har ikke indflydelse på hele den der vejdel; vi deltager ikke i den del af forligskredsmøderne.
Så burde Nye Borgerlige ikke i virkeligheden have meddelt det under forhandlingerne og sagt, at det her kan vi ikke, for det er så vigtig en del for os?
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Det gjorde vi faktisk også, og vi kæmpede benhårdt for, at vi kunne få lov til at stå uden for den del, ligesom vi gjorde med eksempelvis Lynetteholmen, som jeg ved ordførerens parti også står uden for.
Der var sådan flere dele i det.
Så vi gjorde faktisk, hvad vi kunne.
Men nu har jeg generelt den holdning, at fornuften kan sejre til sidst.
Det kunne vi jo se med aftalen omkring eksempelvis Kronprinsesse Marys Bro, hvor der også blev sagt: Der ligger en fast aftale, glem det, den her brugerbetaling kommer aldrig til at blive skaffet.
Men det skete jo alligevel.
Så det her var et stort kompromis.
Der var rigtig mange gode infrastrukturprojekter i den her infrastrukturaftale.
Og så har vi selvfølgelig en fast tro på, at fornuften kan sejre til sidst.
Selvfølgelig kæmper vi stadig væk for, at Storebælt skal være betalingsfri.
Henning Hyllested (EL), 2022-04-21:
Jamen al ære og respekt for det, selvfølgelig, men konsekvensen af standpunktet er, at man, når man samtidig er med i et forlig, jo sprænger finansieringen af forliget.
Hvis det nu var sådan, at Nye Borgerlige faktisk kom igennem med det, så sprænger man forliget, så sprænger man jo finansiering af forliget.
Det er efter min mening i hvert fald sådan ret uholdbart.
Nogle af pengene er jo, som hr. Kristian Pihl Lorentzen tidligere gjorde opmærksom på, gået til en anden meget vigtig ting for ordføreren, nemlig betalingsfritagelsen på Frederikssundsbroen.
Så jeg synes jo, at man et eller andet sted i de forhandlinger måske nok burde have sagt, jamen det her er så vigtigt, at det kan vi ikke.
Det kan vi simpelt hen ikke deltage i.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Tusind tak for spørgsmålene fra ordføreren.
Jamen som sagt var det noget, vi kæmpede for, og vi sagde det meget klart og tydeligt.
Så måtte vi jo se, om vi kunne være en del af den kompromisløsning, der kom.
Det mente vi bestemt godt vi kunne, for vi mente, at det generelt set var en rigtig, rigtig god aftale.
Det synes vi i øvrigt stadig væk.
Der er ikke et flertal for det her borgerforslag.
Hvis der var et flertal for det her borgerforslag, så går jeg da også ud fra, at de partier, som ville stemme for forslaget, satte sig til forhandlingsbordet og fik kigget på finansieringen og på økonomien i det.
Det er jo sådan, tingene fungerer i et demokrati.
Så jeg kan simpelt hen ikke se problemet i det – helt ærligt.
Per Larsen (KF), 2022-04-21:
Tak for det.
Politik handler meget om troværdighed, og som vi ved, kan pengene kun bruges en gang.
Jeg vil gerne høre ordføreren: Er det ikke sådan, at man bl.a. har været med til at finansiere den her brugerbetalingsfritagelse på Kronprinsesse Marys Bro?
Den er bl.a. betinget af, at man bruger nogle penge fra Storebæltsbroen, som Nye Borgerlige så åbenbart vil fjerne indtægtsgrundlaget fra nu.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Altså, en del af finansieringen bag den samlede infrastrukturplan, som er på 160 mia. kr., så vidt jeg husker – det er mange, mange penge – er den her statslige kassekredit, hvor man tager penge ud af Storebæltsforbindelsen.
Og der siger vi bare sådan ganske stille og roligt, at vi gerne så, at man fandt de penge i andre projekter.
Vi kan sagtens sætte os ned og finde nogle projekter internt i infrastrukturaftalen, hvis der er politisk vilje, og hvis der er politisk flertal til det.
Så nej, igen vil jeg sige, at jeg sådan set ikke ser nogen diskrepans imellem, at man stadig væk holder fast i sin egen politik og mener, at man gerne vil afskaffe brugerbetalingen på Storebæltsbroen, og så at man er en del af den her aftale.
Men ordføreren har jo ret i, at det handler om troværdighed, og det handler jo også om, at vi står ved det, som vi har sagt til danskerne, og det gør vi i Nye Borgerlige.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-04-21:
På Christiansborg kan man ikke blæse og have mel i munden, og jeg er lidt bange for, at fru Mette Thiesen og Nye Borgerlige slet ikke er klar over, hvad følgerne er af det, som ordføreren står og taler om på talerstolen.
Jeg har stor respekt for, at man vil stå ved sin politik, men følgerne vil jo være, for sådan er skikken på Christiansborg, at forligspartierne med god ret så kan anse Nye Borgerlige som udtrådt af forliget, altså hvis partiet fastholder, at man vil stemme ja ved andenbehandlingen af dette borgerforslag.
Er det virkelig det, som Nye Borgerlige ønsker?
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-04-21:
Mange tak.
Tak for den melding fra Nye Borgerlige – interessant.
Betyder det, at Nye Borgerlige ikke længere anser sig selv som en del af forligskredsen fra infrastrukturaftalen frem mod 2035?
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Jo, det gør vi da bestemt.
Det her er jo ikke noget nyt.
Vi anførte det både under forhandlingerne, men vi har sådan set også haft det som en del af vores infrastrukturpolitik fra start af.
Og når der kommer borgerforslag, skal man jo huske, at borgerforslag netop er noget, borgerne fremfører, og der har vi en meget, meget reel holdning i Nye Borgerlige til, at når der kommer et borgerforslag, som vi synes er godt, jamen så mener vi ud fra vores principielle holdning, at vi skal bakke det op.
Så nej, vi ser ingen som helst – hvad skal man sige – diskrepans imellem det at være en del af infrastrukturkredsen og det at ønske en betalingsfri Storebæltsforbindelse.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-04-21:
Godt, så med de 19 mia. kr., der mangler at blive betalt, plus de 8 mia. kr. – lad os være gode – eller 9,8 mia. kr., tror jeg det samlet set er, som jo ligger til finansiering af infrastrukturaftaler fremadrettet, de 3,2 millioner passagerer, der er på Mols-Linien, og den evidens, det også vil have over imod Femernforbindelsen, bliver det til så store beløb, som jeg simpelt hen ikke har begavelse til at regne ud.
Hvordan har Nye Borgerlige tænkt sig at finansiere den del?
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Nu vil jeg starte med at sige, at Nye Borgerlige ikke er en del af aftalen omkring Femern.
Vi ville også have stemt imod, hvis vi havde siddet i Folketinget på daværende tidspunkt.
Men med hensyn til det andet: Altså, sådan som jeg har sagt fra start af, sætter vi os meget gerne til forhandlingsbordet og finder dem internt.
I den infrastrukturaftale har vi fundet masser af projekter, bl.a. nogle letbaneprojekter, som vi gerne så annulleret til fordel for det her.
Og så har vi jo samtidig fremlagt en økonomisk plan for et mere borgerligt Danmark, som er overfinansieret, og hvor vi også kan finde pengene, som årene går.
Så nej, vi ser det sådan set ikke som en problematik.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-21:
Jeg skal bare lige forstå det her, for fru Mette Thiesen siger, at Nye Borgerlige gør, hvad de siger, og mener, hvad de står for, og ting og sager.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Under hele forhandlingsforløbet var det selvfølgelig svært for de forskellige partier at finde ud af, hvad de forskellige partier sagde, for det var individuelle møder.
Det var en del af aftalen; der var rigtig mange gode projekter i den her aftale; det var et kompromis.
Men derfor holder vi jo ikke op med at have en holdning til, at vi mener, at Storebæltsbroen skal være betalingsfri.
Altså, vi siger, hvad vi mener, og vi gør, hvad vi siger, og det her har været vores politik hele tiden.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-21:
Jo, jo, men Nye Borgerlige har jo aftalt, at Nye Borgerlige vil være med til at opkræve 8 mia. kr. fra Storebæltsforbindelsen og bruge dem på nogle andre infrastrukturformål.
Og det vil sige, at Nye Borgerlige er forpligtet til at gennemføre den politik, for det har Nye Borgerlige indgået aftale om.
Der er jo masser af ting i sådan en aftale til over 100 mia. kr., som enkelte partier ikke synes om, men når det kommer i Folketingssalen, skal man alligevel stemme for det, for det har man aftalt og forpligtet sig på som en del af en stor pakke.
Og omvendt må man ikke stemme for nogle andre forslag, der ligesom eroderer det, man har aftalt.
Så når det kommer til stykket og det her borgerforslag skal til afstemning, så stemmer Nye Borgerlige vel imod, fordi Nye Borgerlige har aftalt det modsatte.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-21:
Nej, det havde vi sådan set ikke tænkt os.
Vi havde ikke tænkt os at stemme imod, tværtimod.
Altså, det her handler jo grundlæggende om, at vi stadig væk mener – og det holder vi ikke op med at mene – at Storebæltsforbindelsen skal være betalingsfri.
Det har vi sådan set ment hele tiden, og det har vi også været meget åbne om.
Og jeg mindes da, at der er tidligere ordførere, også fra borgerlige partier, som sagde til mig, lige da vi var blevet valgt ind i Folketinget, at det der med at fjerne brugerbetalingen på Kronprinsesse Marys Bro i Frederikssund ikke kunne lade sig gøre, for der lå en aftale.
Jamen selvfølgelig kan det det, hvis der er et politisk flertal for det, og hvis der er en politisk vilje til det.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-04-21:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg er lidt forbløffet over meldingen om, at Nye Borgerlige kan stemme for dette forslag.
For selv om det er sympatisk – det synes vi alle sammen – er der altså en mekanisme, der hedder, at når man skriver under på en aftale – og det gjorde Nye Borgerlige i juni sidste år, hvor man tog 8 milliarder fra Storebæltsforbindelsen og brugte dem på en række gode ting rundtomkring i landet, f.eks. brugte vi 1 milliard på at fjerne brugerbetaling ved Frederikssund – hvordan kan Nye Borgerlige så stå her og sige, at man kan støtte det her?
For konsekvensen er, at man skal ud at finde nogle andre penge, og det kan man jo ikke bare slynge ud.
Den finansiering, som Nye Borgerlige har i tankerne, skal alle Folketingets partier jo godkende.
Så det her er virkelig en gratis omgang, må jeg sige.