runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2020-06-11:
Tak, formand.
Da vi indgik den her aftale, sagde vores nuværende skatteordfører, Mona Juul: Som konservativ er det svært at være sur, når der kommer skat retur.
Det kommer selvfølgelig af, at det ikke har været i orden, at skattemyndighederne ikke har kunnet finde ud af at sikre boligejerne de skattelettelser, som forligskredsen aftalte helt tilbage i 2017, eller for den sags skyld ikke har kunnet finde ud af at sende de for meget betalte boligskatter retur, som alt for mange boligejere har betalt de sidste 10 år.
Nu får de boligejere, der har betalt for meget skat, endelig deres penge tilbage, og det er jo bare dejligt.
Det er 13 mia. kr., der bliver sendt tilbage skattefrit.
Det er jo altså kun rimeligt og vigtigt, at vi har tillid til vores skattemyndigheder.
Man skal kunne stole på, at den skat, man betaler, er betalt korrekt.
Uanset om man har investeret i sit eget hus eller i sin lejlighed, og uanset hvor man bor, skal man kunne se resultatet af aftalen her og dagens lovforslag på den kommende forskudsopgørelse.
Og fra 2024 vil boligskatterne være lavere end det, vi oprindelig aftalte i 2017, for med aftalen her får boligejerne en yderligere varig skattenedsættelse på 0,5 mia. kr., altså en skattenedsættelse, som er ud over det, der tidligere var aftalt.
Helt konkret betyder det, at en boligejer i et enfamilieshus i f.eks. Haderslev får en reduktion i skatten på 4.300 kr. svarende til 34 pct.
Det skyldes, at stigningen i grundskylden de kommende år er mere end halveret, at ejendomsværdisbekatningen er sænket, og at hverken promiller eller afgifter sættes op.
Lad mig slutte af med nogle skønne ord, som Arne Ullum fra NB-Økonomi skrev umiddelbart efter aftalen: Det her er en markant sejr for de borgerlige partier og især for De Konservative.
Så med de ord vil jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-06-11:
Det her er både-og, for at sige det ærligt.
Det er en aftale, Nye Borgerlige ikke er med i, og det er sådan set fair nok.
Der er en lang række rigtig, rigtig gode elementer i det, og det retter op på nogle ting, som der er behov for at rette op på.
Men jeg vil godt lige rejse en bekymring om det her med, at man fjerner klagemuligheden.
Det synes jeg er bekymrende, og jeg synes, at der er behov for, at man i udvalgsbehandlingen måske lige kommer tættere på det.
Jeg ved godt, det er en aftale, og at folk jo selvfølgelig har opvejet det, og jeg ved godt, at der sandsynligvis ikke bliver lavet om på det, men jeg vil i hvert fald gerne fra Nye Borgerliges side rejse en bekymring om retssikkerheden for borgerne derude – dels på grund af forældelsen, så du ikke kan klage længere, dels på grund af det, at hvis du tager imod et tilbud, mister du retten til at klage.
Vi anerkender, at der skulle rettes op på systemet, og vi anerkender, at der var behov for også at trække en streg og de her ting og komme videre.
Forhåbentlig bliver det et system, der kommer til at virke.
Det er ikke det.
Men vi er bekymrede for retstilstanden i forhold til noget af det, der er i det her lovforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2020-06-11:
Tak for ordet.
Det var jo en stor ærgrelse for os, da boligskattesystemet blev udsat med 3 år.
Vi har lavet en rigtig flot boligskatteaftale, som kan give noget gennemsigtighed og noget tryghed for boligejerne i forhold til et nyt vurderingssystem og nogle boligskatter, man kan regne med.
Nu er det blevet udsat i 3 år, og det, vi jo så ville ende ud i, var, at det ville betyde, at danskerne ville opleve højere boligskatter til næste år, fordi der ikke var et grundlag på plads endnu.
Det kunne vi selvfølgelig ikke leve med, og derfor er vi rigtig glade for, at det er lykkedes os at lande en aftale om en kompensationsordning for boligejerne, så der ikke er nogen, der skal betale mere i skat for deres bolig næste år, bare fordi Skattestyrelsens systemer ikke virker.
Det, vi konkret gør her, er, at vi sætter ejendomsværdiskatten ned med 3 mia. kr. 2021-2023 og varigt lemper boligskatterne med 0,6 mia. kr. før tilbageløb.
Vi gør sådan, at grundskylden maks. kan stige med 2,8 pct. årligt 2022-2024, og den indefrysningsordning, der på nuværende tidspunkt er for grundskylden, bliver frivillig, så man ikke er bundet til at have den indefrosset; det kan man selv vælge, og man kan vælge det år for år.
Og så kan grundskyldspromiller ikke sættes op frem til 2028, og det kan dækningsafgiftssatsen heller ikke.
Så vi skaber altså en sikkerhed for danskerne.
Det skal ikke være dyrere at være dansker, og det skal heller ikke være dyrere at have et hjem.
Det er på en kedelig baggrund, men vi er glade for, at det er lykkedes os at lande en rigtig fin aftale omkring kompensationsordningen.
Venstre støtter lovforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2020-06-11:
Der har altså været lidt forvirring om, om vi tager organisationerne hver for sig eller en ad gangen – og vi tager dem en ad gangen, det tror jeg er meningen.
Vi havde i øvrigt samme diskussion sidste år, og det kunne være, man skulle overveje at tage dem samlet, men det overlader jeg trygt til højere magter at kigge på.
OSCE er en organisation, som få danskere har et tæt forhold til endsige ved hvad der foregår i.
Jeg kan også roligt sige, fra min tid som udenrigsminister, at nogle af de møder, man havde i det forum, ikke var de sådan mest ophidsende eller uforudsigelige af slagsen.
Og dog sker det jo så med mellemrum, at organisationen træder i karakter og faktisk får en betydning.
Og sidste gang, det for alvor skete, var i forbindelse med Ukrainekrisen, som jo er en af de frosne konflikter, vi stadig væk arbejder med, hvor Rusland annekterede Krim, og hvor vi pludselig her fandt et forum, hvor man kunne tale hen over bordet, kunne forsøge at få forhandlinger i gang og formelt jo stadig væk har gang i forhandlinger om, hvordan man skal håndtere det her.
Det er vi glade for.
Det var også lidt i forhold til samme parameter, om end i mindre skala, at udenrigsministeren – hvilket jeg glædede mig over at se – havde fundet en udtalelse fra den organisation.
Først tænkte jeg, at det da alligevel var et sjovt forum at kommentere på USA i, men det giver jo sådan set meget god mening, når man så tænker over det, fordi det netop er europæisk og med en omegn, om jeg så må sige, der dér giver mulighed for det.
Hvad kan man så mere bruge organisationen til?
Kunne man gå mere offensivt ind i det?
Jeg vil sige, at der jo er utrolig mange fora, hvor man kan arbejde med udenrigspolitik, men jeg synes nok, historien taget i betragtning, at der, hvor der måske kunne være plads til at tænke lidt offensivt, er i forhold til det, man kunne kalde østnaboskabet, altså de lande, som ligger mellem EU-landene og Rusland.
Jeg tænker på Ukraine, jeg tænker på Moldova, jeg tænker på Georgien, og jeg tænker sådan set også på Balkan – alle sammen lande, der lige nu står i et eller andet spændingsfelt mellem EU og Rusland, og som i den grad har brug for nogle fora til at gøde de demokratiske kræfter, til at finde deres egne ben, til at finde en association til Europa, og som ikke er lige ved at springe ind i EU, selv om nogle af dem – en del af dem faktisk – nu er associerede til EU.
Kunne man bruge organisationen mere offensivt dér?
Også fordi det skal ske i en eller anden, kan man sige, balance i forhold til Rusland.
Kunne det måske være en vej at gå?
Ellers har jeg ikke så meget mere at sige om OSCE lige nu.
Carl Valentin (SF), 2020-06-11:
Nej, jeg synes ikke, vi kan konstatere, at der er et generelt problem på baggrund af en sag, der har været i en ret særlig situation, hvor Danmark var lukket ned.
Så det mener jeg bestemt ikke, nej.
Første del af spørgsmålet har jeg glemt hvad var.
Det beklager jeg.
Nå ja, det er et lidt polemisk spørgsmål.
Jeg synes, det ville være mærkeligt at sige ti, og så skal vi lave en lovgivning.
Men det er klart, at såfremt det er noget, som vi begynder at betragte som et generelt problem, og det sker gentagne gange, så er vi helt klar til at forhandle en eventuel lovgivning, som regulerer det her område, for jeg kan godt forstå, at det kan være generende, hvis vi ser, at der kommer en masse bønnekald i Danmark.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-11:
Det er jo trods alt et skridt på vejen.
Må man så spørge ordføreren, hvor mange bønnekald der skal til, før det her er et generelt problem?
Og kunne ordføreren forestille sig, at der ville være SF-byrådsmedlemmer rundtomkring i landet, som ville acceptere bønnekald i deres kommuner?
For hvis man som SF'er accepterer bønnekald i kommunalbestyrelser, men ikke anerkender, at det er et problem på landsplan, jamen så sniger man det jo lidt ind ad bagvejen.
Marie Krarup (DF), 2020-06-11:
Ændringsforslaget vil gå på, at der ikke behøver være elektricitet eller batterier involveret, før det kan blive forbudt, men det er klart, at en bønnehvisken, der ikke kan høres af nogen, ikke behøver forbydes.
Men jeg mener, at der i selve ordet bønnekald jo ligger, at der er tale om en vis decibel, så derfor mener jeg, det må være det, der går ind og definerer, hvornår der er tale om et bønnekald eller en bønnehvisken, for bønnehvisken vil jo ikke genere særlig mange – nok næppe nogen.
Marianne Jelved (RV), 2020-06-11:
Så vidt jeg ved, er det et kommunalt anliggende, og det synes jeg faktisk er et udmærket sted at placere ansvaret for den slags.
Men det, vi taler om i dag, er jo ikke noget, der præger vores hverdag i særlig stor udstrækning, så jeg kan sagtens leve med, at fremmede religioner, der tilmed er anerkendt som trossamfund i Danmark, jævnfør vores lovgivning og jævnfør vores grundlov, har en idé om at erstatte kirkeklokker med f.eks. bønnekald, som absolut ikke behøver at være på forstærkeranlæg.
Det bringer en erindring, som er et par år gammel, frem i min bevidsthed.
Jeg fik da et brev fra en ung borger fra Aarhus.
Han var studerende på Aarhus Universitet, og han brugte søndag formiddag til at sove længe, og han var rasende over ustandselig at blive vækket af kirkeklokker.
Så han skrev til kirkeministeren og bad kirkeministeren om at forhindre, at de klokker skulle lyde søndag formiddag.
Han var ikke klar over, at sådan noget kan ministeren ikke bare bestemme.
Og det er stadig væk gældende regelsæt for kirkeklokkers brug; altså, nogle af regelsættene står der.
Det synes jeg også er en tanke, man lige skal have med sig: Vi er ikke alle sammen vilde med kirkeklokker.
Og der er altså regler for det.
Derfor kan man også lave regler for folks bønnekald, hvis det endelig skulle være.
Jeg vil gerne slutte med at bringe en fælles erfaring i erindring, som jeg håber vi alle sammen herinde er fælles om.
Nede ved indhugget i Vandrehallen, hvor grundlovene bl.a. ligger, er der malet fire ord på væggen.
De har stået der siden 1918 og er malet af den onde maler, Rasmus Larsen, som har dekoreret Vandrehallen.
Og det er fire meget, meget centrale begreber, fordi de definerer det, der har skabt det Danmark, vi har i dag.
Det er en fælles kulturarv, som efter min opfattelse er meget, meget vigtig at have i erindring.
Og jeg synes, det er en forpligtelse, hver gang man går forbi dernede, lige at erindre, hvad det er, der står.
For at alle nu kan være med i den her oplevelse, skal jeg nævne dem her.
Der står: retsind, lovsind, frisind, storsind.
Det er det grundlag, som har skabt det Danmark, vi kender i dag, og jeg håber sandelig, at vi kan blive ved med at erindre de fire begreber og holde dem i hævd.
Det er vores samfundsudvikling, det drejer sig om, og derfor kan Radikale Venstre ikke hjælpe Nye Borgerlige med deres forslag i dag.
Men der er andre ting, vi gerne vil hjælpe dem med.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-11:
Tak for det.
Det var interessant at høre en sammenligning mellem kirkeklokker og bønnekald sådan nærmest en til en, som om begge dele skulle være lige naturlige, altså lige acceptabelt eller lige uacceptabelt, i et samfund som det danske.
Jeg tænker, at det vidner lidt om det værdigrundlag, som man står på, eller måske vidner det om den manglende forståelse, man har af islam.
Og jeg beklager, men når ordføreren nævner de fire ord – retsind, lovsind, frisind og storsind – bliver jeg nødt til at spørge ordføreren: I hvilket islamisk land eller i hvilken bydel i et vestligt land, som er præget af islamiske værdier, og der findes rigtig, rigtig mange, også i Danmark, finder ordføreren disse fire ord, nemlig retsind, lovsind, frisind og storsind?
For i min optik er det netop de værdier, som bliver presset tilbage af islam og af enhver anden totalitær ideologi af samme art.
Det er sådan set alene, fordi jeg er fuldstændig enig i, at vi skal presse islam tilbage, og at vi ikke skal have islamiske bønnekald.
Jeg tror, jeg fik svar på mit spørgsmål i den sidste del af ordførerens tale, nemlig at det gælder, hvis det er over en vis decibel, for jeg tænker ikke, at det er, fordi ordføreren og DF vil forbyde ytringer i almindelig sammenhæng, som kan lyde som bønnekald, eller hvad vil ændringsforslaget gå på?
Marianne Jelved (RV), 2020-06-11:
Jeg er fuldstændig uenig – jeg er meget uenig med Nye Borgerliges medlem af Folketinget herinde.
Og det er jeg, fordi jeg kender rigtig, rigtig mange, der er kommet fra andre dele af verden, som bor i Danmark, og som er gået fuldstændig glat ind i det fællesskab, vi har i lokalsamfundene, som medlem af daginstitutionens eller folkeskolens bestyrelse osv., og som deltager i alle mulige aktiviteter på kryds og tværs med andre borgere, som har en anden religion, end de selv har.
Og det er udtryk for det, som jeg kalder retsind, lovsind, frisind, storsind.
Det kræver også storsind at kunne rumme andre, der er forskellige fra én selv, og få tingene til at fungere.
Og der er rigtig mange med forskellige etniske baggrunde, som er med i de fællesskaber på lige fod med andre.
Det kan lade sig gøre rigtig mange steder.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-11:
Jeg føler mig næsten slået tilbage til 1990'erne, men jeg bliver nødt til at spørge: Kan ordføreren nævne ét land præget af islamiske værdier, hvor eksempelvis lovsind eller frisind eller storsind for den sags skyld gør sig gældende – bare ét eneste land?
For vi taler jo ikke her om den enkelte muslim, som måske har sagt: Jeg abonnerer ikke på den politiske del af islam; jeg holder det for mig selv som en privat tro.
Næ, vi taler jo om, om islam skal have indflydelse på vores samfund, og det er det, vi forsøger at skubbe tilbage her.
Så kan ordføreren nævne et eneste land, et eneste samfund, hvor islamiske værdier hersker, der er præget af de her værdier?
Marianne Jelved (RV), 2020-06-11:
Men jeg ser bare, at vi har en verden, hvor vi både har lokale løsninger og nationale løsninger og europæiske løsninger og verdensløsninger, for vi er jo medlem af FN – det er stort set alle lande i verden.
Og vi skal få ting til at fungere, og det er et godt eksempel på, at vi på trods af forskelle på mange, mange leder og kanter skal kunne virke sammen og skabe noget, der bliver en bedre verden.
Det er faktisk det, jeg står op for at gøre hver dag.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-11:
Mange tak.
Jeg må bare sige, at jeg synes, det er så himmelråbende forkert overhovedet at sætte lighedstegn mellem kirkeklokker og muslimsk bønnekald på arabisk i Danmark.
Går Radikale virkelig ind for, at nogle moskéer her i Danmark skal have ret til med en højtaler på arabisk at kalde til bøn ud over de danske hustage?
Marianne Jelved (RV), 2020-06-11:
Det var faktisk det, jeg sagde i mit indlæg.
Marie Krarup (DF), 2020-06-11:
I Dansk Folkeparti har vi længe ønsket os et forbud imod islamisk kald til bøn i Danmark.
Vi mener, at man imødegår kultursammenstød, og at man fremmer integration og assimilering ved at vise, at der er en ledende kultur i Danmark, og det er den protestantisk kristne med heraf følgende sekularisering.
Derfor skal tydelige islamiske manifestationer, der bryder med den ledende danske kultur, forbydes dér, hvor det er muligt.
I det offentlige rum drejer det sig om kald til bøn, om burka, om tvungen kønsadskillelse, om bygning af stormoskéer og minareter osv. osv.
I vores offentlige institutioner drejer det sig om at indrette dem efter den ledende kultur og ikke give plads til tørklæder, bederum, halalkrav, særlige badeforhæng, kønsadskillelse osv. osv.
Det virker naturligvis mærkeligt at skulle lovgive på så mange og detaljerede områder.
Men i dag er det bare blevet sådan, at der er tale om et massivt krav fra en stor gruppe med islamisk baggrund og deres multikulturalistiske hjælpere om at få indført særkrav for den islamiske gruppe, som går helt på tværs af dansk kultur.
Det kan være svært at stå op imod i en enkelt kommune eller en enkelt folkeskole eller en svømmehal.
Konkret blev vi i Dansk Folkeparti meget vrede over kaldet til bøn i Aarhus den 24. april, og vi stillede straks spørgsmål til ministeren om sagen, netop for at udarbejde et velfunderet beslutningsforslag på området.
Vi har ikke fået svar på alle vores spørgsmål endnu, og derfor er det blevet overhalet af dette beslutningsforslag.
Men vi støtter naturligvis forslaget, selv om vi mener, at det er unødvendigt at tage forbehold for kald til bøn uden forstærkning.
Forbuddet skal efter vores mening gælde både forstærket og uforstærket kald til bøn.
Den lydlige dominans i rummet med muslimsk bønnekald er en form for islamisk mission og selvhævdelse, som vi ikke må give plads til i Danmark.
Vi har kirkeklokkerne i stedet.
Vi skal også holde fast i religionsfriheden.
Den er meget vigtig.
Men religionsfrihed er ikke det samme som at give plads til alle mulige ritualer og adfærdsregler i det offentlige rum, når de generer andre, eller når de forsøger at definere omgivelserne som noget, som de ikke er.
Danmark er et kristent land, og derfor skal det ikke tillades at foretage islamisk kald til bøn i det offentlige rum i vores land.
Vi støtter naturligvis B 174, men med det ændringsforslag, at forbuddet ikke kun skal gælde elektrisk forstærket bønnekald, men ethvert bønnekald af en vis decibel i det offentlige rum.
Tak for ordet.
Mads Fuglede (V), 2020-06-11:
Vi vil langt hen ad vejen samme sted hen, og det bærer nok ikke meget frugt at fortsætte forhandlingerne om et genfremsat beslutningsforslag her fra Folketingets talerstol.
Så lad os tage dem herefter.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Jamen håbet er jo lysegrønt.
Man kan sige, at signalerne jo ikke rigtig er blevet modtaget i de sidste 30 år.
Det er jo ikke sådan, at integrationen er blevet bedre, eller at antallet af muslimer, der udgør et problem, er blevet mindre.
Det er kun blevet værre, hr. Rasmus Stoklund.
Og jeg forstår ærlig talt ikke, hvorfor man er så afvisende over for det her og slet ikke med det argument, som hr. Rasmus Stoklund nu bringer på banen, for der er masser af ting, der er forskellige fra kommune til kommune.
F.eks. er der nogle kommuner, hvor man har godkendt moskébyggeri med minareter – det synes jeg også var temmelig hovedløst og ikke særlig venligt – og andre steder, hvor man ikke har gjort det.
Så den forskel er der allerede nu, så hvad skulle der være galt i, at man, når nu hr. Rasmus Stoklunds parti ikke vil forbyde det her på nationalt plan, i hvert fald lod det være op til kommunerne af forbyde det på lokalt plan?
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-11:
Jeg synes ikke, det er tilfredsstillende at overlade det her til kommunerne, sådan at det for borgerne bliver afhængigt af, hvilken kommune man tilfældigvis bor i; om man bor i en venstreorienteret eller højreorienteret kommune.
Jeg synes ikke, det er en løsning.
Hvis det her bliver et reelt problem, må vi løse det herindefra.
Så må vi gøre noget, så det ikke er en mulighed.
Det andet går ikke.
Og jeg forstår sådan set også godt nogle af de bekymringer, som hr. Morten Messerschmidt nævner i sit første indlæg, altså det her med den dominerende position, som religionen kommer til at få.
Det er jo en del af grunden til, at vi tager det her alvorligt og siger, at hvis det begynder at gentage sig, må vi skride ind lovgivningsmæssigt.
Mads Fuglede (V), 2020-06-11:
Tak for ordet, og tak til Nye Borgerlige for at rejse denne meget relevante debat, nemlig om Danmark skal være et land, hvor bønnekald er noget, der foregår højlydt i det offentlige rum.
Og her fra Venstres side er svaret et stort og rungende nej tak.
Gellerup skal ikke være andet end dansk.
Og når vi oplever et bønnekald, som vi så det i Gellerup for nylig, bliver jeg oprigtigt bekymret.
Når jeg ser på landene omkring mig og den debat, der har bevæget sig op igennem Europa, i takt med at befolkningssammensætningen har ændret sig i mange europæiske lande, så er der en debat her, som jeg tror vi ikke har noget ud af ikke at tage nu.
Det er ikke et Danmark, jeg kender, og derfor skal vi også sige klart fra over for bønnekald i det offentlige rum.
Det hører ganske enkelt ikke hjemme her.
Hertil kommer, at det forstyrrer den offentlige orden.
I Danmark har vi religionsfrihed.
Det bakker vi stærkt op om i Venstre.
Man må tro på, hvad man vil, men der er ikke religionslighed.
Derfor går Venstre ind for et forbud mod bønnekald i det offentlige rum, så vi er enige i endemålet: Der skal ikke være bønnekald i Danmark.
Vi synes dog, at bemærkningerne til forslaget går noget videre, end hvad rimeligt er.
Og jeg vil gerne her fra Folketingets talerstol indbyde forslagsstillerne fra Nye Borgerlige, også gerne Konservative, der har et ændringsforslag, forstår jeg, til beslutningsforslaget, om at fremsætte det sammen med os, så vi kan få de rettelser lavet, også sådan at vi kan få set på at få flyttet kompetencerne væk fra kommunen og herind, hvor de hører hjemme, så vi kan få sat en stopper for udsigten til flere bønnekald i Danmark.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-11:
Jeg hilser opfordringen fra ordføreren velkommen.
Bare lige for god ordens skyld: Jeg håber, at Venstre støtter det ændringsforslag, vi er kommet med.
Det minder jo meget om den situation, der var om et burkaforbud, som så blev ændret til et maskeringsforbud.
Det er det, vi prøver med den ordlyd, som kommer her.
Kan Venstre støtte det ændringsforslag, som Konservative kommer med?
Mads Fuglede (V), 2020-06-11:
Vi vil i Venstre opfatte det at obstruere jeres ændringsforslag til beslutningsforslaget som at forhindre jeres politiske arbejde, så det vil vi selvfølgelig bakke op om, også selv om vi nok kommer til at stemme gult til det, der er det endelige beslutningsforslag, og så fremsætte vores eget, gerne sammen med hr. Marcus Knuth og hr. Marcus Knuths parti.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-11:
Når vi i bemærkningerne til beslutningsforslaget skriver, at der er dele af islam, som strider imod sædeligheden, vedrører det jo noget af det, som vi også her fra Folketingets side har talt dunder mod.
Nogle mener, at det er kulturelt betinget, mens andre mener, at det er socialt betinget, og så er vi nogle, der siger: Det er en indbygget del af islam.
Det gælder f.eks. spørgsmålet om kvinders ligestilling i islam.
Vi har set eksempler på imamer, som fastholder kvinder i undertrykkelse og i ægteskaber, som de selv ikke gerne vil være i.
Der er en række situationer, hvor imamer har prædiket had mod jøder.
Det ligger også i de islamiske tekster.
Derfor siger vi, at den slags skal man selvfølgelig have lov til at recitere, såfremt det er noget, man læser op, men at stå og prædike had mod jøder, død over jøder, undertrykkelse af kvinder osv. med elektrisk forstærkning ud over danske byer er for os at se et brud med sædeligheden i Danmark.
Mads Fuglede (V), 2020-06-11:
Jeg har så sagt, hvorfor vi har det svært med lige det her forslag, altså fordi det rummer de her bemærkninger.
Det må man så anerkende, men vi er jo enige i endemålet, og derfor håber jeg, at vi kan arbejde videre sammen om at få lavet et beslutningsforslag, som forhåbentlig kan få opbakning fra en større kreds end bare os.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-11:
Nu har jeg hørt fra hr. Marcus Knuth, at Konservative vil lave et ændringsforslag til forslaget her, og der kunne man jo overveje fra Venstres side at gå med, for det kommer vi til at støtte.
Og så ville det jo være stærkt, hvis det ændringsforslag indeholdt det, som gjorde, at vi kunne være flere partier, der stod sammen om det her – og måske, forhåbentlig, hvem ved, samtlige borgerlige partier, der står for danske værdier, frihed og ligestilling og ikke islam.