Dennis Flydtkjær (DF), 2018-11-22:
Tak for det.
Man må jo sige, at det her lovforslag er et af de mere komplicerede af slagsen.
Jeg har været skatteordfører siden 2011, og jeg tror, at det her nok er det forslag, som har været det tungeste at behandle.
Og jeg må sige ærligt, at det er rimelig svært at gennemskue.
Der er jo det, der hedder et kommenteret høringssvar, som skal være den lette udgave, og man kan sige, at det på den her sag er på 138 sider.
Bare fra en af interessenterne er der et kommenteret høringssvar på 88 sider.
Det siger måske lidt om, at det ikke lige er den mest lette læsning, vi sidder og behandler her i dag.
Så jeg skal på forhånd undskylde, hvis jeg måske ikke er hundrede procent inde i alle dele af det her lovforslag, for jeg må ærligt sige, at det er det, jeg siden 2011 har oplevet som vildest.
Man kan dog positivt sige, at det er glædeligt, at der trods alt pågår en god dialog med branchen for at finde ud af, hvordan vi så kan tilrette det, for hvis man læser høringssvarene, kan man i hvert fald se, at der ikke er den store enighed om, hvad man får ud af det her lovforslag provenumæssigt, og hvad angår administrativt bøvl.
Lovforslaget handler jo om flere forskellige ting.
Det første, jeg vil tage fat i, er det med, at man skal kunne klage i forbindelse med dobbeltbeskatningsreglerne.
Det er jo sådan, at det er godt, at vi laver dobbeltbeskatningslovforslag sammen med andre lande, men det er klart, at selv om vi prøver på at undgå dobbeltbeskatning, er der alligevel virksomheder, der nogle gange kommer i klemme, og der er det selvfølgelig vigtigt, at man kan få løst de tvister.
I dag er der EU-voldgift, og fremover skal det så afløses af EU-voldgiftdirektivet.
For som jeg ser det, er forskellen vel ret beset, at med den gamle ordning, hvis der blev indgivet en domstolsbegæring, blev voldgiften afbrudt, og med det nye her kan det så fortsætte alligevel.
Når der så endelig kommer en afgørelse på en voldgift, bliver den offentliggjort, hvad den ikke gjorde før.
Men ellers synes jeg, det er svært at se de store forskelle mellem dem.
Jeg vil egentlig bare appellere til, at man måske i stedet for at gå solo med EU-lovgivning, når man så laver dobbeltbeskatningsoverenskomster, i dem – det er jo det, hele konflikten går på, altså at man ikke rammer helt inden for skiven med det – prøver på at få håndteret, hvordan man løser de her voldgiftsproblemer.
Så når man indgår dobbeltbeskatningsoverenskomster fremover, bør man der få påpeget, hvordan vi så løser det, hvis der skulle være konflikter, eller hvis der skulle være en virksomhed, der kommer i klemme.
Det synes jeg egentlig også er meget logisk.
Når der er problemer med en dobbeltbeskatningsoverenskomst, så prøver man på at løse det i de overenskomster, man trods alt har lavet og indgået.
Et andet punkt i lovforslaget er en fælles EU-regel omkring momsbehandling af vouchers.
Det er et direktiv, som er tilbage fra juni 2016, og man kunne starte med at spørge: Hvorfor først nu?
Der er lidt over en måned til ikrafttrædelsen, så hvorfor har man ikke behandlet det noget før?
Vi synes egentlig fra Dansk Folkepartis side, at det giver god mening, at der kan komme noget ensretning på det her område, fordi man med de uklarheder, der er i dag, helt kan undgå momsbetaling eller få dobbelt momsbetaling.
Det er klart, at det jo ikke er særlig hensigtsmæssigt.
Men jeg synes jo, det er lidt spøjst og heller ikke fair over for branchen, at man nu kommer, her lidt mere end fem uger før det skal træde i kraft.
Som vi også kan se af høringssvarene, giver det jo nogle udfordringer, fordi de ikke kan nå at implementere det og rette deres it-systemer til og andet.
Derfor vil jeg egentlig anbefale, at vi frem mod andenbehandlingen laver et ændringsforslag, som giver erhvervslivet en fair chance for også at kunne indordne sig efter de her regler.
Så det er ikke for at tale imod reglerne, men egentlig bare for at sige, at der da selvfølgelig skal være en fair chance for, at man kan nå at implementere dem.
Den sidste del er så implementeringen af skatteomgåelsesdirektivet, som vi jo overordnet støtter formålet med, altså at hindre grænseoverskridende metoder til skatteunddragelse på selskabsskatteområdet.
Det synes vi er entydigt positivt.
Det bygger i høj grad på anbefalinger fra OECD, og så har man lavet lidt andre tiltag oveni fra EU's side.
Det er det omkring kontrollerende udenlandske selskaber, CFC-reglerne, og jeg synes, at det bliver svært og kompliceret, og det fremgår også af høringssvarene.
For regeringens eget Implementeringråd siger, at det er en overimplementering.
Virksomhederne siger, at det er så meget overimplementering, at det koster dem 1 mia. kr. ekstra i beskatning.
Regeringen siger, at det er provenuneutralt, men at dette trods alt kan være usikkert.
Der er en kritik af, at det bliver administrativt tungt, og at det i høj grad er præget af skøn, så det bliver ret umuligt at administrere.
Man sidder lidt tilbage og tænker på, om man ikke kunne gøre det, mange af høringsparterne egentlig foreslår, nemlig lave sådan en substanstest, altså at man prøver at tjekke, om det er en virksomhed, der faktisk reelt har produktion, og at der er medarbejdere og lokaler og det hele, og skal de så indgå i det her bureaukrati?
Eller kunne der ikke kigges på, at hvis det nu var et datterselskab i et land, hvor selskabsskatten måske var højere end i Danmark, altså hvor der faktisk ikke er nogen grund til, at man skulle prøve på at lave skatteunddragelse, medmindre man i hvert fald er ret dårlig til at planlægge sig ud af det, skal det så stadig væk være under de samme regler?
Om ikke andet vil jeg i hvert fald klart opfordre til, at man fortsætter dialogen med selskaberne, for som parlamentariker synes jeg, at det er næsten umuligt at sidde og sige, hvor snittet skal ligge henne, og jeg vil også sige, at skulle man mod forventning ikke finde nogen gode løsninger frem mod andenbehandlingen, vil jeg egentlig opfordre til, at man laver et ændringsforslag og piller den del ud, så man får noget mere tid sammen med virksomhederne og derved kan prøve på at finde en god løsning.
Der er i hvert fald nogle ting, som man er nødt til at få boret ud her, inden vi skal stemme om det igen.
Afslutningsvis kan jeg jo sige, at vi fuldt ud støtter de overordnede formål med at bekæmpe skatteunddragelse, men i og med at der er så stor uenighed om sådan et teknisk lovforslag mellem de virksomheder, som bliver berørt af det, og det, som regeringen siger, er vi jo nødt til at afvente den proces, som man er i gang med, hvor man får drøftet det godt med branchen, inden vi så kan se, hvad der kommer til at ske.
Så det skal være mine afsluttende ord.