runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2017-05-18:
Jeg anerkender ikke det, som Enhedslistens ordfører egentlig bringer på banen her, nemlig at der ikke er en tæt kontakt imellem skole og fritidsordning.
Jeg kommer rundt og taler med både pædagoger og lærere i folkeskolen, og jeg synes faktisk, at der er en rigtig god dialog og øget kontakt i forhold til at arbejde sammen på tværs af skolehverdagen og hverdagen i skolefritidsordningen.
Så jeg anerkender simpelt hen ikke den præmis, som Enhedslistens ordfører her bringer på banen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-05-18:
Så blev jeg måske misforstået lidt, for det er jeg sådan set enig i der er.
Det forstærker jo sådan set problemet.
Men ellers vil jeg spørge ordføreren: Er det Venstres opfattelse, at ikke bare dette forslag om et loft, men det i det hele taget at sætte et loft over forældrebetalingen, er et problem?
Skal kommunerne kunne opkræve 100 pct. af udgiften, hvis de ønsker det?
Anni Matthiesen (V), 2017-05-18:
Nu ved jeg ikke, om Enhedslistens ordfører lyttede efter, da jeg holdt min ordførertale, men noget af det, som jeg faktisk valgte at understrege, er, at kommunernes frihed til også selv at kunne agere betyder rigtig meget for os i Venstre, altså det kommunale selvstyre.
Det kan være, i forhold til hvordan man f.eks. vil begrænse stigningen i forældrebetalingen.
Det værner vi faktisk om.
Og jeg må da sige, at jeg egentlig synes, der er flere og flere kommuner, der har fået øje på, at det er vigtigt måske at prøve at begrænse stigningen i forældrebetalingen.
For vi ved jo godt, at det har en betydning, også for børnefamiliernes hverdag, at man kan få sine børn passet, uanset om det er i dagtilbud, børnehave eller for den sags skyld i SFO.
Henrik Dahl (LA), 2017-05-18:
Tak for det.
Tanken med beslutningsforslag B 143 er, at der skal fastlægges et loft over forældrebetalingen i skolefritidsordninger, der svarer til loftet for forældrebetaling til fritidshjem.
Det første, jeg gerne vil sige, er, at hvis forestillingen om kommunalt selvstyre skal give mening, skal vi altså passe på, at vi ikke i praksis udhuler det selvstyre, som vi priser så højt, og det synes jeg sådan set at det her forslag lægger op til, så det giver jo i sig selv anledning til en vis betænkelighed.
Men hvis vi nu for argumentet skyld ser bort fra det her spørgsmål om kommunalt selvstyre, hvor stort er problemet så?
Der tror jeg at man skal have fat i et amerikansk visdomsord om, at hvis det ikke er i stykker, skal man lade være med at reparere det.
Jeg tror også, at de visdomsord er gyldige i Danmark.
Som ministeren jo har fastslået i sin tale, er takstniveauet i SFO ikke noget, der har været stigende i de senere år, og i forbindelse med folkeskolereformen er det ligefrem faldet, så landsgennemsnittet afspejler den faldende åbningstid, der har været som følge af, at skoledagen er blevet længere.
Eftersom forslaget for det første ikke gavner det kommunale selvstyre og for det andet ikke opfylder det kriterium, at det løser et problem, kan Liberal Alliance ikke støtte det.
Jacob Mark (SF), 2017-05-18:
Jeg er glad for, at man ikke vil ændre lovgivningen, så dem, som er indvandrere og er her permanent, ikke længere skal kunne få særlig støtte til f.eks. dansk som andetsprog, for jeg tror, det fremmer integrationen og fremmer, at de lærer dansk.
Og det er noget, vi plejer at kæmpe for sammen herinde i Folketinget.
hvorfor er det så, at unge flygtninge, der med al sandsynlighed skal være her i mange år, og som for manges vedkommende er kommet alene, ikke har godt af det?
Hvorfor er det, de ikke skal have støtte, når de andre skal?
Hvad er forskellen?
Anni Matthiesen (V), 2017-05-18:
Altså, jeg og Venstre har ikke nogen planer om at begynde at ændre på den del.
Jeg kan sige, at vi jo i Venstre heldigvis har en utrolig tæt dialog med Efterskoleforeningen om forskellige problemstillinger, hvad jeg også tror SF's ordfører har.
Og jeg må sige, at det, jeg har kunnet følge de seneste år, også på efterskoleområdet, er, at efterskolerne har gjort en kæmpe indsats i forhold til også at få fat i den her gruppe af unge mennesker.
Bl.a. ved jeg, at man har øremærket særlige økonomiske fripladser til den gruppe, og at man jo egentlig mange steder måske mere kæmper med at få de her unge mennesker til at tage imod de her tilbud.
Så man har jo faktisk i dag fripladser til rådighed, men opgaven går måske mere på at få de unge mennesker til at tage imod de her tilbud.
Merete Riisager (LA), 2017-05-18:
Socialistisk Folkeparti ønsker med beslutningsforslaget at kunne give tillægstakst til danskundervisningen af tosprogede på efterskoler med midlertidig opholdstilladelse.
Forslagsstillerne ønsker konkret at ændre tilskudsbekendtgørelsens § 32, så ordet varig udgår.
Lad mig starte med at slå fast, at regeringen ikke kan støtte forslaget.
Forslaget begrundes med, at efterskoler kan noget helt særligt i forhold til integration af unge flygtninge i form af voksenkontakt, styrkelse af robusthed og selvstændighed samt nye fællesskaber.
Jeg og resten af regeringen er enige i, at efterskoler kan tilbyde noget helt særligt for mange unge mennesker.
Men det fremsatte beslutningsforslag kræver en lovændring.
Det fremgår af en lovbemærkning til loven, at det alene er elever med dansk statsborgerskab eller varig opholdstilladelse, der kan indgå i efterskolernes beregning af elever på tillægstaksten.
Jeg har for nylig offentliggjort en frihedspakke med en række forslag til en lovændring for efterskolerne.
Frihedspakken skal være med til at sikre efterskolernes frihed til at lave gode og spændende skoletilbud for elever, der vælger et efterskoleophold.
Forslagene i frihedspakken handler også om rammevilkår.
Det har været vigtigt for mig, at vi tager en samlet drøftelse af de forskellige forslag og ikke gennemfører en række enkeltstående forslag som dette.
Dermed skaber vi det bedst mulige beslutningsgrundlag for at ændre efterskolernes rammevilkår.
Jeg har indledningsvis drøftet frihedspakken med alle Folketingets partier på et møde i Undervisningsministeriet torsdag den 11. maj 2017.
På baggrund af meldingerne på dette møde har jeg besluttet, at forslaget vedrørende tillægstakst til danskundervisningen af tosprogede på efterskoler med midlertidig opholdstilladelse ikke skal indgå i lovforslaget, da det er vigtigt for mig, at frihedspakken har bred opbakning i Folketinget.
Jeg glæder mig til de videre drøftelser om efterskolernes rammevilkår i forbindelse med Folketingets behandling af lovforslaget om frihedspakken til efteråret.
Jeg vil gerne sige tak til Socialistisk Folkeparti for beslutningsforslaget.
Det er vigtigt, at vi har fokus på efterskolernes rammevilkår til at drive god og spændende skole, men regeringen kan ikke støtte forslaget. Tak for ordet.
Martin Henriksen (DF), 2017-05-18:
Jeg tager ordet, fordi vi i Dansk Folkeparti synes, at det er vigtigt at slå fast, at det ikke er Danmarks stramme udlændingepolitik, der i dette tilfælde rammer de berørte danskere – det gør den jo i nogle tilfælde, det anerkender vi, men ikke i dette tilfælde.
Det er tværtimod de internationale konventioner og de partier, som sætter konventionerne højere end hensynet til vore landsmænd, som forhindrer Danmark i at hjælpe de berørte danske statsborgere.
Det absurde er, at når et flertal lige om lidt stemmer dette lovforslag igennem, så vil Folketinget dermed endnu en gang understrege, at talemåden om intet over og intet ved siden af Folketinget for længst har mistet sin betydning.
Folketinget har på en række områder gradvis reduceret sig selv til et gummistempel, som nu efter ordre fra et overnationalt organ blåstempler en afgørelse, som fratager danske statsborgere rettigheder, og som fratager dem muligheden for at være sammen med deres familie i Danmark.
Det er forkert at give den stramme udlændingepolitik skylden for den situation, som flere udlandsdanskere står i.
Ansvaret ligger hos de partier, som mener, at en konvention er vigtigere end dansk suverænitet og vigtigere end de danskere, der bliver berørt af afgørelsen.
Så vil der være dem, der siger – og det er jo også blevet sagt – at vi bare kunne gennemføre lempelser for alle, for så ville de berørte danskere kunne få familien hertil.
Det er jo sådan set rigtigt nok, men prisen for det vil være et ødelagt Danmark, og Danmark er ødelagt så rigeligt i forvejen på grund af manglende politisk lederskab og politisk vilje til at gøre det rigtige.
Så det er ikke en løsning.
Dansk Folkeparti stemmer nej til at afskaffe 26-årsreglen, og vi opfordrer – sikkert forgæves – resten af Folketinget til at gøre det samme, for det ville betyde, at vi dels hjælper de berørte danskere, og dels sender et klart signal til overnationale organer, nemlig at Danmark kan selv, og at vi også gerne vil bestemme selv.
Vi behøver ikke nogen barnepiger til at holde øje med os, og hvis vi hertillands ønsker at tildele vores egne statsborgere eller en gruppe af vores egne statsborgere særrettigheder eller på anden vis give danskere positiv særbehandling, så bestemmer vi det selv.
Vi skal selv bestemme, hvordan det skal gøres.
Derfor stemmer Dansk Folkeparti nej til at ophæve en regel, som hjælper danskere, og resten af Folketinget burde gøre det samme.
Der har udviklet sig en retspraksis, som på alle måder er urimelig.
De internationale konventioner og fortolkningen af disse pålægger Danmark at give positiv særbehandling til flygtninge, når de vil hente deres familier til Danmark, samtidig med at de selv samme konventioner forbyder Danmark at give positiv særbehandling til danskere, der ønsker at hente deres familier til Danmark.
Det er efter Dansk Folkepartis opfattelse urimeligt og dybest set også moralsk forkasteligt.
Med den begrundelse stemmer Dansk Folkeparti nej, og vi opfordrer partierne i Folketinget, herunder regeringen og Socialdemokratiet, som agter at stemme ja, til at genoverveje deres stillingtagen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-18:
Man kan jo udlægge, hvad det er, der diskriminerer, som man ønsker det.
Dansk Folkeparti synes så, det er menneskerettighederne – jeg vil nu en gang mene, det er den danske udlændingelov, der skaber det her problem.
Vi har talt så meget om menneskerettigheder i diverse debatter, og jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge helt kort, om det er menneskerettighederne som sådan, Dansk Folkeparti ønsker at afskaffe.
Martin Henriksen (DF), 2017-05-18:
Nej, men vi synes bare også, at danskere er en slags mennesker, og derfor skal de jo også have rettigheder, og hvis det her parlament beslutter, at der er nogle rettigheder, som skal gælde for danskere, fordi de er statsborgere i det her land, så er det selvfølgelig fuldstændig legitimt.
Vi synes, det er fuldstændig håbløst, at der er en international konvention, som forbyder Folketinget – det er jo den opfattelse, der er herinde – at tildele særlige rettigheder til danske statsborgere generelt eller til en gruppe af danske statsborgere.
Det er efter vores opfattelse en fuldstændig urimelig og uacceptabel retspraksis, som vi ønsker at gøre op med, og vi synes, at alle partier bredt her i Folketinget burde have den ambition at gøre op med internationale organer, som forbyder Folketinget at gennemføre lovgivning, som der jo reelt er et flertal for i Folketinget, for det er jo sådan set ret udemokratisk.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-18:
Igen lyder det: Vi vil gerne have menneskerettighederne, men kun når det passer os.
Menneskerettighederne er universelle – ønsker Dansk Folkeparti at afskaffe de universelle menneskerettigheder?
Man står her på talerstolen og siger: Vi kan godt lide dem, men kun dele af dem, når det passer os.
Så er det jo en afskaffelse af menneskerettighederne, man taler for, og det er det, jeg godt kunne tænke mig at få et svar på i så vigtig en sag som den her.
Martin Henriksen (DF), 2017-05-18:
Der er jo ikke nogen rettigheder, der er universelle.
Det kan da godt være, de er det på papiret – den europæiske menneskerettighedskonvention gælder i øvrigt kun i Europa og for en række europæiske lande, den gælder jo ikke for Australien og for Kina, så det er jo ikke universelle rettigheder, vi taler om her.
Vi ønsker bare, at den sunde fornuft skal råde.
Vi ønsker, at hvis et flertal herinde i Folketinget har den opfattelse, at der skal føres en stram udlændingepolitik, og erkender, at når man ønsker at føre en stram udlændingepolitik, kommer man nogle gange til at ramme nogle, som man dybest set ikke ønsker at ramme, eksempelvis danske statsborgere, så skal det flertal naturligvis have mulighed for det, altså at lave en lave særordning for de danskere, som ellers ville blive ramt, samtidig med at man ønsker at fastholde en stram udlændingepolitik.
Det er da almindelig sund fornuft.
Jacob Mark (SF), 2017-05-18:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige tak for, at ministeren har taget initiativ til at lave den her frihedspakke for efterskolerne.
Det synes jeg er rigtig godt, og det ved jeg også at efterskoleverdenen er glad for.
Jeg tror også, det vil gøre det lettere at drive efterskole i Danmark.
Så det synes jeg er rigtig godt.
Når SF har fremsat det her beslutningsforslag, er det jo, fordi det både er et ønske fra Efterskoleforeningen, men også noget, der vil være rigtig godt, tror jeg, for integrationen af de unge og ofte uledsagede flygtninge, der kommer hertil uden et netværk.
Jeg tror, de vil have rigtig godt af at komme på efterskole.
På Liberal Alliances landsmøde var undervisningsministeren ude og sige, at man ville stemme for det her, og at det ville indgå i den nye pakke.
Så er spørgsmålet, hvor mange andre partier der så vil være glade for det, men man garanterede, at man ville stemme for.
Altså, hvorfor er det, at man så alligevel ikke vil stemme for det her forslag, som jeg tror vil være rigtig godt for integrationen?
Merete Riisager (LA), 2017-05-18:
Punktet har indgået i pakken, men efter en samlet drøftelse med partierne i Folketinget er det udgået.
Det er klart, at når vi tog det med, var det, fordi vi tænkte, at det ville være en god idé at have det med, og når det udgår, er det, fordi vi ønsker at have en bred opbakning til den frihedspakke for efterskolerne.
Der har vi simpelt hen valgt at lytte til de stemmer, der siger, at det her ikke skal med, og derfor ender pakken med ikke at have det element med.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-05-18:
Jamen et af kravene for at få permanent opholdstilladelse, og det er helt rimeligt, er jo netop, at man kan dansk på et relativt godt niveau.
Hvordan forestiller ordføreren sig, at man skal lære dansk, hvis ordføreren ikke vil støtte, at man rent faktisk kan få undervisning i dansk, mens man stadig væk kun har tidsbegrænset opholdstilladelse?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-18:
Jamen det er jo der, hvor bl.a. Socialdemokratiet farer vild.
Flygtninge skal hjem igen, så snart forholdene tillader det – så hurtigt som muligt.
Det er som oftest bedst for dem selv.
At gøre flygtninge til indvandrere er en misforståelse, og det er jo hele baggrunden for den misere, vi har i Danmark.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-18:
Tak for det.
Nogle gange har vi så travlt med at skælde ud på de unge mennesker i vores samfund, som begår kriminalitet.
Men med henvisning til at mange af dem måske ikke er vokset op under de samme vilkår som danske børn, og at man på en eller anden måde har et segment i vores samfund, som har sværere ved at opføre sig ordentligt, vil jeg spørge: Kunne det måske betyde noget, hvis vi gav nogle af de her børn, som har midlertidig opholdstilladelse, hvoraf mange jo får en permanent opholdstilladelse senere, nogle vilkår, som giver dem muligheden for at komme meget mere på lige fod med de danske børn, som ordføreren kalder det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-18:
Dansk Folkeparti vil ikke være med til at særbehandle flygtningebørn med en midlertidig opholdstilladelse.
Vi ønsker at styrke mulighederne for et efterskoleophold for bl.a. børn fra lavindkomstfamilier, og det er både danske børn og så sandelig også børn af indvandrere med en permanent opholdstilladelse.
Det har vi jo været med til at skaffe midler til.
Så jeg synes egentlig, det er en lidt underlig diskussion, at man vil give en særlig bevilling til børn af familier, som ikke skal være her varigt.
De skal være her midlertidigt, de skal jo hjem igen, og jo flere muligheder, vi giver dem for at kunne blive i Danmark, jo sværere bliver det for dem at vende tilbage.
Altså, det afgørende er jo, at vi så hurtigt som muligt får dem tilbage igen, enten til de dele af landet, hvor der er fred, eller, når der er blevet fuldstændig fred, hele landet.
Der er mange muligheder for det – man kan oprette nogle centre i nærområderne.
Vi kan ikke løse alverdens problemer, og et efterskoleophold for flygtningebørn med midlertidig opholdstilladelse ville jo betyde, at vi så stillede dem en varig opholdstilladelse i udsigt.
Det er ikke den politik, som Dansk Folkeparti står for.
Anni Matthiesen (V), 2017-05-18:
Som ministeren også var inde på, er det sådan, at regeringen ikke støtter det her beslutningsforslag, som er fremsat af SF.
Først og fremmest vil jeg gerne slå fast, at fra Venstres side mener vi faktisk, at efterskolerne gør et rigtig godt stykke arbejde for rigtig mange unge mennesker.
Jeg har selv beskæftiget mig med efterskoleområdet i al den tid, jeg har siddet i Folketinget, dvs. siden 2011.
Og som mor har jeg også oplevet, hvordan ens børn kan flytte sig efter 1 år på efterskole.
Dermed kan vi også sagtens se, at efterskolerne har potentiale i forhold til integration, men vi mener ikke, at efterskolerne på den her måde skal ind og have en særlig støtte til at tage sig af det problem, som SF rejser med det her beslutningsforslag.
I Venstre bakker vi helt klart op om frihedspakken, som ministeren præsenterede for ganske kort tid siden, og vi bakker også ministeren op i, at det er vigtigt at se på det her i en sammenhæng.
Men vi har forståelse for, at man har valgt at pille et punkt ud af frihedspakken.
Dermed bakker vi alt i alt naturligvis op om de øgede frihedsgrader, som vi skal give efterskolerne, men at begynde at give en særlig håndsrækning netop til den her gruppe af unge mennesker går Venstre ikke ind for.
Så alt i alt kommer vi til at stemme imod beslutningsforslaget fremsat af SF.
Men jeg håber da, at SF også vil være med til at bakke op om de ting, vi kommer til at drøfte senere – eller i næste folketingssamling – når vi forhåbentlig skal øge frihedsgraderne for efterskolerne.
Jacob Mark (SF), 2017-05-18:
Tak for det.
Jamen jeg synes, frihedspakken er glimrende.
Jeg har kæmpet for den frihedspakke, siden jeg blev valgt, både med den nuværende minister og med den tidligere minister, og jeg kvitterede også for, at den kom.
Jeg kunne rigtig godt lige den i sin oprindelige form, fordi der jo i udspillet lå lige præcis det her beslutningsforslag.
Altså, man må jo også i regeringen ligesom have anerkendt, at det her er et godt forslag, der kan fremme integrationen.
Ellers tænker jeg ikke at regeringen selv ville have spillet ud med det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ordføreren så heller ikke mener, at de unge, der har permanent ophold, skal kunne få særlig støtte til dansk som andetsprog.
Så vil ordføreren også fjerne muligheden for særlig støtte til dem, der er her permanent, for den er det min opfattelse at efterskolerne er rigtig glade for?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-05-18:
Jeg kender ikke tallet, men det kunne være interessant at vide, hvor mange af de børn, der er på midlertidigt ophold, der får opholdstilladelse.
Er ordføreren ikke enig med mig i det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-18:
Altså, generelt har vi det sådan, at flygtninge så hurtigt som muligt skal tilbage til deres hjemland, og i den tid, de så er her, må vi jo give dem de redskaber, de skal have for at kunne vende tilbage.
Det er vores udgangspunkt.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-05-18:
Tak for det.
Og tak for talen og for bemærkningerne om, at efterskolerne også kan bidrage med noget positivt på integrationsområdet.
Men jeg har bare et spørgsmål om Dansk Folkepartis syn på danskundervisning til flygtninge, som ikke har fået permanent opholdstilladelse endnu, altså danskundervisning til flygtninge med tidsbegrænset opholdstilladelse.
Er Dansk Folkeparti generelt imod danskundervisning til flygtninge med tidsbegrænset opholdstilladelse, eller er det kun lige præcis danskundervisning til den her gruppe på efterskoler, man er imod ?
Jacob Mark (SF), 2017-05-18:
Jeg synes heller ikke, vi bliver et forsørgerland, fordi vi vil støtte de flygtninge, som f.eks. er kommet alene.
Det går grundlæggende ud på, at i dag kan en efterskole få støtte, hvis de har en ung indvandrer med permanent ophold, men ikke, hvis de har en flygtning med midlertidigt ophold, og det synes de selv er tosset.
Jeg synes ikke, vi bliver mere forsørgerland af at gennemføre det her.
Så vil jeg bare høre om noget: Hvor bred opbakning skal der til?
Er det Dansk Folkeparti alene, det afhænger af, for at man kan stemme det her igennem, eller kan ministeren sige noget om, hvor mange mandater vi skal op på, før man kan forestille sig, det her forslag kunne blive stemt igennem?
Merete Riisager (LA), 2017-05-18:
Nej, det kan jeg ikke sige noget fuldstændig krakilsk omkring.
Jeg kan sige, at forslaget oprindelig var med, fordi vi mente, at der kunne være nogle gode takter i det, og nu er det ikke med som følge af de drøftelser, der har været omkring frihedspakken.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2017-05-18:
Tak for det.
Først vil jeg gerne takke SF for det her beslutningsforslag.
Jeg synes, der er nogle rigtig gode overvejelser og intentioner bag.
Vi er meget enige i det, som SF også skriver i beslutningsforslaget om, at efterskolerne kan noget helt særligt, også på integrationsområdet.
Integration handler jo meget om at danne relationer mellem dem, der kommer til vores land udefra, og så os, der er her i forvejen, og efterskolerne er rigtig gode til det her med at danne relationer mellem vores unge mennesker.
Så vi mener, at efterskolerne kan noget særligt, også på integrationsområdet.
Derfor vil vi gerne være med til at se på de rammer, der er i dag, for at efterskolerne kan bidrage til den integrationsopgave, som vi har i Danmark.
Det her forslag giver jo en mulighed for, at det ikke kun er tosprogede med permanent opholdstilladelse, men også tosprogede med midlertidig opholdstilladelse, som skal kunne være berettigede til det her særlige tilskud til danskundervisning til tosprogede.
Vi har nogle spørgsmål til den konkrete model.
Hvordan skal det foregå helt konkret?
Hvad koster det egentlig?
Det fremgår ikke af beslutningsforslaget, hvordan skal det finansieres.
Der er nævnt nogle forskellige muligheder i beslutningsforslaget, og det er ikke ligegyldigt for os, hvordan man finansierer sådan noget som det her.
Det bliver nævnt, at det kan finansieres inden for efterskolernes nuværende ramme.
Det synes vi lyder godt, men hvor er det så, pengene tages fra der?
Er det f.eks. fra nogle af de puljer, som går til, at andre udsatte unge kan komme på efterskole?
Hvad får det helt konkret af konsekvenser for de her ting?
Vi er sådan set grundlæggende positive, og så er vi også lidt ærgerlige over, at ministeren har pillet det ud af den samlede pakke, fordi vi synes bestemt, det er relevant at diskutere.