runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2017-12-07:
Dagens beslutningsforslag omhandler oprettelse af en omlægningspulje, der både skal fremme muligheden for at tilbyde økologisk og samtidig plantebaseret kost i offentlige køkkener.
I udgangspunktet er det set med vores øjne et sympatisk forslag.
I Socialdemokratiet er vi positivt indstillet over for omlægning til økologi i det offentlige, og det var derfor, vi i vores seneste regeringsperiode afsatte penge til området over flere omgange, bl.a. da vi fremlagde »Økologisk Handlingsplan 2020«.
Det kan både være godt for sundheden, miljøet og være en driver for det økologiske landbrugserhverv, som vokser år for år, og derfor er det også ærgerligt, at regeringen ikke har taget initiativ til at videreføre de puljemidler.
Der er et stigende ønske om plantebaseret kost, både globalt, men selvfølgelig også her i Danmark.
I Socialdemokratiet har vi stor respekt for de personer, som af den ene eller anden årsag har valgt en livsstil med plantebaseret kost, og derfor ser vi det også som positivt, at visse kommuner gerne vil tilbyde et plantebaseret alternativ for at imødekomme den stigende efterspørgsel blandt befolkningen.
Der er dog samtidig et par ting i det konkrete beslutningsforslag, som vi finder problematiske.
For det første fremgår det af forslaget, at puljen skal kunne søges af kommuner, regioner og statslige institutioner, som har et mål om mindst 60 pct. økologi, og som samtidig garanterer en plantebaseret valgmulighed i deres køkkener.
Ved at stille krav om en samtidig plantebaseret valgmulighed risikerer vi, at der vil være kommuner, som afholder sig fra at søge puljen, selv om de gerne vil omlægge mere til økologi.
Vi mener, at de to ting hellere skulle holdes adskilt, så institutionerne kan vælge det, der passer bedst i deres kommune.
Vi er bekymret for, at kravet om et plantebaseret måltid kan afholde nogle kommuner fra at søge puljen til omlægning til økologi.
For det andet er vi også forbeholdne over for finansieringen.
Tillægsbevillingsreserven er øremærket til uforudsete eller ekstraordinære merudgifter, og selv om vi endnu ikke har en finanslov – den venter vi stadig på, men måske kommer den før jul – mener vi trods alt, at det giver god mening, at der er afsat midler til uforudsete udgifter.
Hvis vi begynder at bruge de penge, vil der selvsagt være færre penge til rådighed, hvis der opstår akutte problemer.
Det vil derfor være uhensigtsmæssigt at bruge pengene.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget, som det foreligger, men vi støtter helhjertet intentionen om at fremme økologi i Danmark, og vi ser frem til et konstruktivt udvalgsarbejde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-12-07:
Nu har vi lige haft et kommunal- og regionsvalg, og der var der en portal, der hed ØkoValg 2017, hvor diverse kandidater til kommunal- og regionsvalget kunne udfylde, hvad de ville arbejde for inden for det økologiske.
Og der kunne man konstatere, at der var omkring 99 pct. af de socialdemokratiske kandidater til kommunalvalget, som gerne ville arbejde for, at der kommer mindst 60 pct. økologi i kommunerne, altså i de bespisninger, der er i skoler, børnehaver osv.
Derfor er jeg sådan delvis glad for modtagelsen af vores forslag, altså det, at man støtter økologien.
Men hvad angår det her med, at økologi og det plantebaserede skulle hænge sammen, vil jeg sige, at man godt med det, vi har skitseret her, kan komme med en ansøgning, som udelukkende vedrører økologi.
Man kan også komme med noget, som udelukkende vedrører at fremme mere plantebaseret kost.
Simon Kollerup (S), 2017-12-07:
Jamen jeg er jo enormt glad for at være fuldstændig i tråd med mit politiske bagland ude i kommunerne, for som jeg sluttede af med at sige, støtter vi i Socialdemokratiet helhjertet intentionen om at fremme økologien i Danmark.
Det gør både de af os, der er politikere i kommunalbestyrelserne, og selvfølgelig os, der er herinde.
Det er også derfor, at jeg henviser til de mange tiltag, vi netop har gjort, for at fremme økologien.
Vi tror på, at det offentlige kan være en god driver til at fremme økologien, og det afspejler sig også i den holdning, som ordføreren gengiver fra vores kommunale bagland.
Så jeg er glad for, at den er blevet taget ned.
Så siger jeg også, at vi ser frem til et konstruktivt udvalgsarbejde.
Jeg vil bare stadig fremhæve, at jeg synes, der er et problem med finansieringen, som er et helt reelt problem.
Jeg synes ikke, at man kan bruge tillægsbevillingsreserven til at finansiere tiltag som det her, men det kan vi jo drøfte i udvalgsarbejdet.
Karin Nødgaard (DF), 2017-12-07:
Jeg anerkender, at der har været en finanskrise, og at det har været meget voldsomt på mange forskellige områder.
Og det er ikke kun i de seneste 2 år, de er kommet, men sådan generelt.
Når ordføreren siger, at ordføreren er klar over, at partiledelsen vil tale med kommunerne – og det er rigtig fint at tale med kommunerne – så vil jeg høre: Vil man stille nogle krav til kommunerne?
Karin Gaardsted (S), 2017-12-07:
Jamen vi er hele tiden inde i en dialog med kommunerne om, hvordan de her ting kan gøres bedre.
Jeg vil også sige, at vi i Socialdemokratiet jo respekterer, at det her er et kommunalt område.
Og derfor er det også vigtigt for mig at understrege, at kommunernes rolle måske er den, der skal fremhæves allermest her, men det kræver jo så, at der fra regeringens side og fra støttepartiernes side kommer nogle vilkår, så man kan gøre det ude i kommunerne.
Karin Nødgaard (DF), 2017-12-07:
Ja, så skal jeg jo bruge noget af min tid på det, men det er så helt i orden.
Det var, i forhold til at ordføreren konstaterede, at ældre kan gå en tryg alderdom i møde, hvorimod helt nye undersøgelser viser, at over halvdelen faktisk er meget bekymrede for at blive gamle i Danmark, fordi de ikke er sikre på, at tingene fungerer.
Den anden del vil jeg så tage nu: Et lovprogram kommer jo fra en regering, og der vil jeg sige, at en fyldt side fra en regering da virkelig må være tegn på, at det er noget, som en regering brænder for.
Så jeg kan slet ikke forstå den argumentation, som ordføreren kommer med her.
Jeg mener helt klart, at når man sætter noget ind, der hedder ældreområdet og der er en blank side, så er det da temmelig tydeligt, at her har man ikke rigtig nogen visioner.
For et lovprogram må da bestå af visioner for, hvad der skal ske i det land, man nu engang leder.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Det sidste har jeg svaret på, så nu vil jeg tage det andet med hensyn til undersøgelsen.
Jeg kan godt forstå, at der er mange ældre, der er bekymrede for deres alderdom.
Jeg ville selv være meget bekymret for at komme på plejehjem, sådan som man ser dem fremstillet i medierne.
Det er ikke, fordi medierne viser noget forkert, og det er godt, medierne viser det, fordi de historier, som er grimme, og som bare ikke er i orden, skal frem, så vi kan handle på dem.
Man ser dem bare mere i medierne, end man ser dem i virkeligheden.
Jeg har været ude på flere plejehjem, hvor alt er rigtig godt, hvor beboerne er lykkelige for at være, og hvor de ansatte har været i mange, mange år og er rigtig glade for at være.
Som jeg sagde før i min ordførertale, gælder det om at have videndeling, så vi får delt den viden, så alle plejehjem bliver gode plejehjem.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-12-07:
Tak for det.
Ordføreren nævner rigtig mange initiativer, som er sat i gang.
Jeg vil så bare gerne høre, om ordføreren også har et overblik over, hvor mange af de nævnte initiativer som har medført flere socialog sundhedsmedarbejdere til direkte pleje og omsorg.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Vi ved, at størstedelen af værdighedsmilliarden er brugt til varme hænder, og det glæder mig rigtig meget, for deter der brug for.
Er der brug for endnu flere?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-12-07:
Ordføreren nævner et eksempel ud af den lange liste, hvor det har medført ansættelse af mere personale, at vi har truffet beslutninger om forskellige initiativer.
Det er et faktum, at der er færre ansatte til pleje og omsorg i dag, og at der bliver flere og flere ældre, som har brug for ældrepleje.
Jeg vil bare spørge ordføreren sådan helt konkret: Mener ordføreren, der skal tilføres flere midler til ældreplejen i det mindste svarende til, at der bliver flere og flere ældre, som har brug for hjælp?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Jeg kan godt nævne flere eksempler – det var bare for ikke at gentage hele den liste, jeg allerede havde remset op en gang, og i stedet bruge tiden på at besvare spørgsmålet.
Klippekortet er en andet eksempel.
Og det, som man må sige, er, at vi herindefra tilfører rigtig mange midler til kommunerne, og nogle af dem er øremærket.
Det ville vi egentlig helst ikke gøre, men det er klart, at hvis ikke man ser, at der bliver ydet en værdig ældrepleje derude, og hvis ikke midlerne bliver brugt til det, der er formålet herindefra, så kan det jo blive vejen frem.
Men jeg vil gerne respektere det kommunale selvstyre, og jeg har tillid til, at folk derude, dem, der er tættest på, også er dem, der er bedst til f.eks. at lave vagtplaner.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Når man fremlægger en blank side i forhold til lovinitiativer, må vi jo tage det som et udtryk for, at man på det område er tilfreds med gældende lovgivning.
Er det sådan, at Liberal Alliance den 3. oktober, hvor regeringen fremlagde sit lovprogram, mente, at lovgivning, der vedrører ældreministerens ressort, var perfekt og ikke havde brug for nogen ændringer?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Jeg tror aldrig, der er noget, der er perfekt, og noget, der ikke kan blive bedre.
Jeg tror, at der er mange ting, der kan blive bedre på mange områder.
Så det vil jeg aldrig sige.
Jeg vil aldrig sige: Her er der ikke brug for noget som helst.
For det første synes jeg ikke, at en tom side er noget problem.
Jeg synes, en fuld side, som måske ikke giver mening, er et større problem end en tom side.
Det er den ene ting.
Hvad var nu det andet spørgsmål?
Undskyld.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Hvis man har den erkendelse, hvorfor er det så, at der ikke lå noget i lovprogrammet, hvis man godt vidste, at tingene kunne blive bedre?
På andre områder havde man jo skrevet ting ind, som man havde intentioner om at forhandle med de øvrige partier om, bl.a. hele det her opgavetyveri, som er noget, der er meget stort anlagt for regeringen.
Der lå jo også noget, som man vidste man var i gang med en forhandling om.
Hvorfor har man ikke skrevet al den anden lovgivning, som vi kommer til at arbejde med under ældreministerens ressort, ind, hvis man havde en ambition om det i regeringen?
Er det ikke et udtryk for, at regeringen i virkeligheden ikke havde nogen intentioner, men er blevet tvunget til det af et flertal i Folketinget?
Jane Heitmann (V), 2017-12-07:
Vi er i Venstre altid i dialog med vores kommunale bagland.
Det har vi stærke og gode traditioner for.
Det har vi været før kommunalvalget, og det vil vi også være efter kommunalvalget.
Karin Nødgaard (DF), 2017-12-07:
Så havde jeg hørt rigtigt, for lige præcis det om de store forskelle i serviceniveauet var så ikke præciseret på den måde, og det var egentlig det, jeg gerne ville have fru Jane Heitmanns kommentar til.
Ordføreren siger, at man er i dialog med kommunerne, men det er jo bare ikke helt nok.
Mener ordføreren, at det måske er på tide, at vi får strammet så meget op, at man faktisk skrider til at bede sin minister om, at der snart sendes f.eks. et hyrdebrev ud til kommunerne, hvor man siger: Nu skal det her bare komme til at fungere på ældreområdet?
Jane Heitmann (V), 2017-12-07:
Jamen ethvert parti er jo velkommen til at opfordre ministeren til hvad som helst.
Jeg hørte ikke, at man i Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse har nævnt noget om et hyrdebrev.
Så det kommer jo sådan lidt ud af den blå luft.
Men jeg synes, det er afgørende, at ethvert parti sikrer, at man har en god, tillidsfuld og tæt dialog med sine kommunalpolitikere, ligesom man har det med sin partiorganisation.
Det er jo den måde, hvorpå vi altid kan sikre, at vi får tingene til at pege i den samme retning.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Tak for det.
Omsorg og værdig pleje for de ældre er altid et relevant emne og altid godt at sætte fokus på.
Jeg synes bare, at udgangspunktet for den her forespørgsel er lidt pudsigt.
Man spørger ordret, hvorfor regeringens lovprogram ikke indeholder forslag til forbedringer på ældreområdet, så danskerne trygt kan gå deres alderdom i møde.
Man sætter således lighedstegn mellem antallet af love og ældres tryghed.
Det synes jeg altså er en underlig ligning.
For mig er den reelle indsats langt vigtigere end antallet af love.
Heldigvis lader det da heller ikke til, at det er antallet af love, som bestemmer de ældres ve og vel.
Så havde det set slemt ud under den socialdemokratisk ledet regering, eftersom der i løbet af dens 4 år kun blev fremsat to lovforslag.
Jeg vil da meget hellere se på, hvad vi faktisk gør for de ældre, end hvor mange lovforslag vi vedtager.
Men som sagt er det uinteressant at tælle antallet af lovændringer, men meget mere relevant at se på, hvad vi rent faktisk har gjort for de ældre, og det er jo ikke småting, selv om der stadig er meget, der kan og skal gøres bedre.
Alt sammen er det med det formål, at danskerne trygt kan gå deres alderdom i møde, således som formålet er for denne forespørgselsdebat – og det endda uden lovgivning.
Det glæder mig meget, at vi i fællesskab er blevet enige om disse gode tiltag.
Dansk Folkeparti har jo selv en del af æren for dette, og det undrer mig, at man går så meget op i, om det har krævet lovgivning eller ej.
Det fremgår meget tydeligt af regeringsgrundlaget, at regeringen prioriterer ældreområdet højt, og det giver sig således også udtryk i en stor indsats både økonomisk og praktisk.
Der er ingen tvivl om, at vi har set eksempler på ældrepleje, som bestemt ikke er værdig, og som vi bestemt ikke kan være bekendt.
Det skal vi gøre alt for at undgå fremover.
For heldigvis er der mange gode plejehjem, hvor beboerne har det rigtig godt, hvor de ansatte er meget glade for at være, og hvor de gør en virkelig god indsats.
Den viden skal vi blive bedre til at dele, så vi kan opleve, at alle plejehjem bliver gode plejehjem.
Derfor er et af de initiativer, som også er sat i gang, vidensdeling.
Så kom hun på et andet plejehjem i samme kommune med samme rammer.
Her livede hun helt op og både spiste, talte og grinede.
Det viser os, at det er vigtigt, hvordan man anvender ressourcerne, samt at man har god ledelse og kultur.
Bl.a. derfor har regeringen også igangsat en indsats for at gøre ledelse i den offentlige sektor bedre.
Igen et initiativ, som har det formål at skabe en bedre og mere værdig ældrepleje uden lovgivning.
Der er problemer med at rekruttere ansatte til ældreområdet.
Det viser, at vi skal være bedre til at fortælle de gode historier og værdsætte det arbejde, som bl.a. SOSU'er udfører.
Igen er det ikke noget, som kræver lovgivning, men som kan gøre en stor forskel.
Kort og godt vil jeg slutte af med at sige, at god og værdig ældreomsorg er vigtigt, og at vi prioriterer det meget højt.
Liberal Alliance støtter den vedtagelsestekst, som er læst op af Jane Heitmann, og jeg skulle hilse fra De Konservative og sige, at det gør de også.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-12-07:
Jeg må indrømme, at jeg synes, at Liberal Alliance prøver at afspore debatten lidt med en lang tale om, hvad det er, der står i forespørgselsteksten.
Men jeg vil meget gerne til noget omkring fremtiden, for vi har en kæmpe udfordring i forhold til bl.a. at sikre kvalificeret arbejdskraft inden for ældreplejen, og vi har mange kommuner rundtomkring i landet, bl.a. min egen kommune, Helsingør, hvor der er et kæmpe problem med at rekruttere den her kvalificerede arbejdskraft i ældreplejen.
, man kan også ansætte elever, man er helt klar, men de unge mennesker mangler.
Tilgangen til SOSU-uddannelserne på erhvervsskolen er også faldet drastisk, så jeg vil gerne høre fru May-Britt Kattrup, hvad Liberal Alliance har tænkt sig at gøre.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Først vil jeg sige, at jeg synes, at det er underligt at sige, at jeg afsporer debatten ved at tale om det, som debatten handler om, om det, der står i forespørgselsteksten, og om det, som Dansk Folkeparti har ønsket at debattere.
At jeg rent faktisk tager fat i det og ordføreren så kalder det at afspore debatten, synes jeg godt nok er meget underligt.
Så til spørgsmålet om rekruttering.
Det er da et reelt problem, at der ikke er flere, der ønsker at få en uddannelse, som gør, at vi kan få flere varme hænder i ældreplejen, og som jeg netop sagde i min ordførertale, er en af de ting, vi kan gøre, at tale det op i stedet for at tale det ned.
Vi skal værdsætte det store arbejde, som bl.a. SOSU'er udfører.
Der skal prestige i det, der skal værdsættelse og anerkendelse af det arbejde.
Det vil også gøre en forskel på, hvor mange der har lyst til at tage den uddannelse.
Jeg mener ikke, at vi kan gå ind og lovgive.
Vi kan jo ikke gå ind og tvinge folk til at tage en uddannelse.
Vi skal gøre den attraktiv i stedet for at gå ind og tvinge folk til noget, som de ikke har lyst til.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-12-07:
Jeg er da helt enig i, at noget af det, vi skal gøre, er at tale det op, men vi ser jo bare, at der i dag er flere og flere, der vælger stx, vælger det almene gymnasium, og vi skulle gerne have flere til at vælge erhvervsuddannelserne, også gerne SOSU-uddannelsen.
Så hvad vil Liberal Alliance helt konkret gøre?
Det er jo ikke nok kun at tale det op.
Hvad skal der ske for at sikre, at færre vælger gymnasiet og flere vælger SOSU-uddannelsen?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Det er et helt relevant problem og ikke kun på ældreområdet, men som jeg også hører fru Marlene Harpsøe sige generelt på erhvervsuddannelserne, fordi der er gået lidt uddannelsessnobberi i det hele.
Det er da noget, vi skal se på.
Det er så ikke lige noget, der ligger på ældreområdet, så det er noget vi må spørge om under undervisningsressortet og beskæftigelsesressortet.
Karin Nødgaard (DF), 2017-12-07:
Jeg synes jo netop, at Dansk Folkeparti prøver at tale det her emne op, fordi vi både tager det op i dag og i hverdagen, når der er god grund til at gøre det, og det er der meget ofte.
Jeg har lidt svært ved at forstå, om ordføreren taler som repræsentant for regeringen eller som repræsentant for LA.
Det er sådan lidt svævende, synes jeg, og derfor vil jeg egentlig bare gerne høre ordføreren: Synes ordføreren ikke, når man sidder med et lovprogram og bladrer i det og ser en masse tekst og der så lige pludselig er en tom side, at det trods alt er et specielt signal at sende fra en regerings side, at der lovgivningsmæssigt intet er af initiativer på det område?
Jeg anerkender fuldt ud, at alt ikke behøver at blive udmøntet i lovgivning, men vi ved f.eks., at det med værdighedsmilliarden krævede lovgivning, så sådan vil det jo også være.
Det var den ene del af det.
Så vil jeg gerne høre om noget andet.
Når ordføreren siger, at ældre trygt kan gå deres alderdom i møde – det var ligesom en konstatering, som jeg lyttede mig frem til – så må ordføreren gerne kommentere, at der nu er kommet en undersøgelse, som viser, at halvdelen af borgerne faktisk er bekymrede for at gå deres alderdom i møde.
Jeg synes ikke rigtig, at de to ting hænger sammen.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Og det er også derfor, at der herindefra jo er kommet, også sammen med Dansk Folkeparti, flere initiativer med øremærkede midler.
Udgangspunktet er, at vi respekterer det kommunale selvstyre, men alligevel går vi ind og øremærker nogle midler og nogle tiltag, fordi det ikke er alting, der er godt nok.
Men, som jeg også sagde før, er der heldigvis mange steder, som gør det godt nok, og det er det, vi skal have bredt ud, så alle steder bliver gode steder.
Pernille Bendixen (DF), 2017-12-07:
Tak for det.
Klippekortet, ældremilliarden, velfærdsmilliarden, et nationalt videnscenter og hjemlighed på plejehjemmene osv. er jo alt sammen initiativer, der er kommet fra Dansk Folkeparti, og det har der været god opbakning til, og tak for det.
Men hvad er Liberal Alliances visioner?
For man leverer jo, som flere har nævnt, et tomt lovgrundlag.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Liberal Alliances visioner er, at vi skal have en værdig ældrepleje.
Hele livet igennem har vi lovet mennesker, som betaler verdens højeste skat, at vi ville passe godt på dem, når de blev ældre, og det skal vi leve op til.
Det kan ikke være rigtigt, at man, bare fordi man bliver gammel og afhængig af andre mennesker, så pludselig ikke selv kan bestemme, hvor man vil bo, hvad man vil have at spise, hvornår man vil stå ud af sengen, hvem der skal komme i ens hjem – alle sådan nogle ting.
Det kan ikke være rigtigt, at man pludselig ikke selv kan bestemme det.
Det er en af vores visioner, at man i høj grad har selvbestemmelse, at man har frit valg, og at man stadig væk er herre i eget hus.
Pernille Bendixen (DF), 2017-12-07:
Så kan jo man stå der og sige en værdig ældrepleje, og det kan man så definere på rigtig mange forskellige måder.
Men når vi nu ser, at der er så mange danskere, der mener, at det er en utryg ting at skulle blive ældre, og vi ser kommuner, som ikke lever op til de visioner, der er fra Folketingets side, og man så bliver ved med at sige, at man ønsker en værdig ældrepleje, men at man ikke vil blande sig i det kommunale selvstyre, vil jeg spørge: Er der ikke en eller anden nedre grænse for, hvornår man ligesom må skride ind og sige, at nu er det nok?
May-Britt Kattrup (LA), 2017-12-07:
Jo, og det er også derfor, at vi har skredet ind.
Det er derfor, at vi har lavet øremærkede tiltag, som i virkeligheden er i modsætning til det kommunale selvstyre.
Det er derfor, der er lavet de her initiativer som øremærkede midler, øremærkede tiltag, hvor man går ind og følger udviklingen i kommunerne, selv om vi egentlig helst så, at det var kommunerne selv, som kørte det.
Men jeg ved ikke, om Dansk Folkeparti går helt ind for en afskaffelse af det kommunale selvstyre.
Det kan godt være.
Det gør vi altså så ikke.