runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Carøe (SF), 2023-10-24:
Jeg tror, det er fornuftigt at have en eller anden form for incitamentsstruktur i måden, vi har økonomi på i vores uddannelser.
Men der kan være rigtig mange grunde til, at man ikke får elever i lære, og det behøver ikke kun at være skolen selv.
Det kan, som jeg også sagde i et tidligere spørgsmål, også være, fordi skolen demografisk set ligger i et område, hvor folk kommer fra ressourcesvage hjem, og hvor det er sværere at finde en læreplads, end det er fra andre skoler.
Så derfor er det altså ikke altid skolerne selv, og jeg er bare helt sikker på, at det ikke bliver nemmere for skolerne at få elever i lære, fordi man giver dem færre penge.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-24:
Jeg vil gerne spørge ministeren ind til de 52 mio. kr., der er hensat som reserve til anlægsudgifter, men så kun i 2 år i perioden 2023-25.
Vurderer ministeren simpelt hen, at det her ikke kommer til at være udgiftskrævende for de enkelte skoler mere end i størrelsesordenen 52 mio. kr. i anlægsudgifter – og så kun i 2 år, altså at man efter 2 år har lavet alle de investeringer, som man tror den her ændring med, at man går to ned, fremadrettet kommer til at betyde?
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-24:
Så jeg kan jo ikke sige, hvor meget økonomi der vil blive overført til kommunal drift og folkeskolen om 5 og 10 og 15 år.
Men det er rigtigt, at der i en overgangsperiode vil være udgifter til etablering af nye klasselokaler, fordi en sænkelse af klasseloftet nogle steder vil betyde, at der skal oprettes flere klasser, og det er der ikke nødvendigvis lokalekapacitet til.
Det skal så siges helt generelt, at den gennemsnitlige klassekvotient i den danske folkeskole, sidst jeg så et tal, var mellem 21 og 22 elever.
Så for rigtig mange, der starter i 0. klasse her til august, vil det her lovforslag jo ikke have nogen direkte betydning, men det vil have det for nogle.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-10-24:
For vi kender jo nogenlunde elevtallene fremover, for vi kan kigge i dagtilbuddene og se, hvor mange der sandsynligvis kommer til at blive opskrevet de næste 2-3 år.
Så skolerne ved det og kan jo planlægge efter, hvad de har af udgifter.
Derfor undrede jeg mig over, hvorfor man kun har afsat de her midler for en 2-årig periode.
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-24:
Det er jo, fordi der er forskel på driftsudgifter og anlægsudgifter, og den økonomi, der henvises til af spørgeren, som jeg forstår det, er anlægsudgifter, altså de ekstra udgifter, der er i en midlertidig periode, til at etablere nye klasselokaler.
Det vurderes så på baggrund af en forhandling med Kommunernes Landsforening, hvad det koster, og den økonomi, der fremgår af det her lovforslag, er vores vurdering af, hvad udgifterne er til det i den periode, de nye klasselokaler skal etableres.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-24:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at vi jo synes, det er positivt, at man vælger at sænke klasseloftet.
Vi er jo en del af aftalen også.
Men ikke desto mindre er der også nogle langt mere tungtvejende årsager, særlig på nogle skoler, til mistrivsel i folkeskolen; vi ved, at en af de store årsager til mistrivsel i folkeskolen er uro i skolen helt generelt.
Nu var der beretninger ude fra en af landets skoler, nemlig Munkevængets Skole i Kolding, her for nylig, hvor lærerne decideret lever i frygt for deres egne elever med daglige trusler fra eleverne, trusler mod lærernes børn og adskillige ukvemsord, og hvor eleverne render og laver kontrol på hinandens madpakker, i forhold til om der er nogen elever, der har svinekød med i madpakken, og på, om der er nogen, der bærer nissehue i december måned, og om ramadanen overholdes efter islamiske forskrifter.
Derfor er jeg lidt nysgerrig på, om regeringen har nogle initiativer på bedding til at dæmme op for den udvikling i vores land.
For hvis det er en udvikling, vi ser på flere af landets skoler, er vi i Dansk Folkeparti mildt sagt meget bekymrede.
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-24:
Det her lovforslag og en stribe af de øvrige forslag, der fremgår af regeringens nye folkeskoleudspil, har bl.a. til hensigt at sikre ro i klassen og mulighed for at gennemføre undervisning, som er til gavn for både de dygtige elever og dem, der har brug for lidt ekstra støtte.
De historier, der har været, fra en folkeskole i Kolding,
knytter sig jo mere til nogle integrationspolitiske udfordringer, og som jeg har forstået det, er Styrelsen for Undervisning og Kvalitet og Kolding Kommune nu også gået sammen om at drøfte, hvad man kan gøre for at styrke skolevæsenet i Kolding og konkret støtte den skole, der ligger der – jeg tror, den hedder Munkevængets Skole – i at håndtere nogle af de udfordringer, der er der.
Jamen det er såmænd heller ikke for at tale udenom.
Det er blot, fordi indholdet af det her lovforslag jo ikke handler om de integrationspolitiske udfordringer, som jeg fuldstændig medgiver der er, også nogle steder i det danske skolevæsen.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-10-24:
Tak for det, formand.
I dag skal vi behandle et på flere måder teknisk lovforslag, heldigvis med en meget tydelig rød tråd i retning af flere faglærte i Danmark.
Det er vigtigt for Socialdemokratiet, at flere danskere får et svendebrev.
Der er forskellige tiltag i lovforslaget, men hovedpunkterne er følgende: Det foreslås, at Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag, AUB, sænkes som følge af et overskud i regnskabet i det forgangne år, og at voksen- og efteruddannelsesbidraget, veu, hæves som følge af den for nylig indgåede trepartsaftale om investeringer i efter- og videreuddannelse for voksne.
I Socialdemokratiet ser vi positivt på, at uddannelsesbidrag er aktivitetsafhængigt.
Det sikrer en balance mellem indbetalinger og udbetalinger.
Derudover er vi glade for, at efter- og videreuddannelsesområdet for voksne prioriteres højere.
Vi ser også positivt på taxameterændringerne og er glade for, at skolernes ansvar for det lærepladsopsøgende arbejde bliver større.
Det er vigtigt, at elever på vores erhvervsskoler får lærepladser, så de kan færdiggøre deres uddannelse ude i virksomheder, og den udvikling understøtter vi med det her lovforslag.
Med de ord bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget, og jeg skulle hilse fra Radikale Venstre og sige, at de gør det samme.
Astrid Carøe (SF), 2023-10-24:
Tak for det.
Jeg er meget enig med ordføreren i, at det er gået den rigtige vej i forhold til mængden af lærepladser og det lærepladsopsøgende arbejde ude på erhvervsuddannelserne, og den her aftale kan måske godt have haft noget med det at gøre.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at spørge, om ordføreren vil kommentere på den kritik, der også har været fra skolerne, f.eks. af det her med, at man ikke får det her taxametertilskud for det lærepladsopsøgende arbejde, hvis eleven allerede har en læreplads, når eleven starter, eller at man, hvis eleven er i ny mesterlære-forløb, heller ikke får det.
Altså, selv om eleven faktisk har en læreplads, får man ikke tilskuddet, og det ville man jo have fået førhen, da det var et færdiggørelsestaxameter.
Så der er altså nogle skoler, der får færre penge som følge af det her, også selv om de har lige så mange elever, der kommer videre i lære.
Hvad tænker ordføreren om det?
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-10-24:
Jamen det anerkender jeg, for det giver jo sig selv, at hvis man har en læreplads, inden man overhovedet starter, og derfor ikke har behov for hjælp til at finde en læreplads, eller er på ny mesterlære-forløb, som helt konkret betyder, at man bare starter på et hovedforløb, når man starter på teknisk skole, er det jo nogle midler, man ikke har.
Så det anerkender jeg fuldstændig.
Astrid Carøe (SF), 2023-10-24:
Det er sådan set en fin pointe, og så behøver man jo ikke pengene til at lave det opsøgende arbejde.
De penge får man jo også kun, hvis man så lykkes med at få eleven i lære, og der kan jo være mange grunde til, at man ikke får eleven i lære.
Men anerkender ordføreren ikke, at det trods alt for skolerne betyder, at de får færre penge, de kan bruge på både lærepladsopsøgende arbejde, men sådan set også undervisning, end de fik før, da det var et færdiggørelsestaxameter, og at de elever, der naturligvis har en læreplads eller er på ny mesterlære-forløb, jo med al sandsynlighed bliver færdige, og at derfor ville man have fået tilskuddet førhen?
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-24:
Ja, og det er bare der, hvor jeg spørger ministeren, om regeringen har nogle initiativer på bedding til at dæmme op for den udvikling i vores land.
For det gør jo ikke den store forskel, hvis der er 24 elever i stedet for 26 elever, der siger, at de har en kniv i tasken, eller truer lærerens børn eller kalder dem nogle meget grimme ukvemsord eller andre ting.
Der ændrer klasseloftet jo ikke rigtig så meget på det, og det er bare der, hvor jeg spørger regeringen meget ydmygt, om regeringen har nogle initiativer til at forhindre, at flere danske skoler kommer til at lide under den her udvikling med daglige trusler fra elever mod lærere.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2023-10-24:
Med dette lovforslag, L 50, ophæves der regler i lov for Grønland om børns retsstilling og sker ændring i lov om ægteskabs indgåelse og opløsning, som er sat i kraft for Grønland, i forældreansvarsloven og retsplejeloven for Grønland.
Det sker, fordi børneloven, som senest blev ændret i Danmark i 2022, om registrering af faderskab til barnet og lov om børns forsørgelse, som også blev ændret i 2022, bliver sat i kraft for Grønland.
Af loven fremgår bl.a. regler for børns forsørgelse.
Det er f.eks., at forældrene hver for sig er forpligtet til at forsørge barnet m.v.
Nogle love ophæves, og andre ændres, alt sammen for at få en moderne og tidssvarende lovgivning i Grønland.
Lovforslaget er altså et led i en ajourføring af den familieretlige lovgivning for Grønland.
Danmarksdemokraterne har ingen problemer med lovforslaget og stemmer for, især da vi lægger vægt på, at det grønlandske parlament enstemmigt har tilsluttet sig forslaget.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-24:
Jeg vil godt starte med at takke de partier, der har været på talerstolen og tale om lovforslaget.
Jeg er helt enig med alle dem, der har sagt, at vi uddanner for få faglærte i Danmark.
Sidste år udlærte vi 27.000, og det er et problem for os som samfund, for vores økonomi og dermed for vores mulighed for at finansiere velfærdssamfundet.
Derfor er det også en af regeringens vigtigste prioriteter at få uddannet mere end 27.000 om året.
Ordningen med Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag er en central komponent i lige præcis det, for det understøtter, at virksomheder opretter lærepladser.
Og i lighed med tidligere år står vi så igen her i Folketingssalen for at fastsætte satsen for både AUB-bidraget, altså Arbejdsgivernes Uddannelsesbidrag, og bidrag til voksen- og efteruddannelsessystemet.
Det er i overensstemmelse med lovforarbejderne og sker på baggrund af et stærkt ønske fra det daværende Folketing.
Jeg vil godt benytte lejligheden til at nævne, at AUB-bidragssatsen fortsat er under konsolidering af embedsmændene i Undervisningsministeriet.
Og hvis det skulle give anledning til justering, kan det godt være, at der fra min side kommer et mindre ændringsforslag til det fremsatte lovforslag i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Bidrag til voksen- og efteruddannelsessystemet foreslås her sat op.
Heri er indregnet videreførelsen af den forhøjede VEU-godtgørelse, som blev aftalt i september ved den trepartsaftale, vi indgik med arbejdsmarkedets parter, om voksen-, efter- og videreuddannelsessystemet.
Hertil kommer et forslag om at afskaffe færdiggørelsestaxameteret på erhvervsuddannelsernes grundforløb og i stedet opjustere institutionernes lærepladstaxameter på finansloven.
Det skal give institutionerne et større incitament til at sikre, at eleverne får en læreplads inden grundforløbets afslutning.
Taxameterjusteringerne følger af trepartsaftalen fra november 2020.
Den del af lovforslaget er en genfremsættelse af et element i et lovforslag, som blev fremsat i forrige samling, og som bortfaldt i forbindelse med folketingsvalget.
Det er gode formål, og de skal nogle gange realiseres på et lidt teknisk grundlag.
Det her lovforslag gør netop det ved at samle en buket af justeringer, der alle trækker i retning af flere faglærte, flere lærepladser og understøttelse af vores arbejdsmarkedsuddannelser.
Tak for ordet.
Camilla Fabricius (S), 2023-10-24:
Jeg havde lige glemt, at børne- og undervisningsministeren er en mand af præcise og få ord, så jeg havde lige fyldt munden med lakridser.
Jeg beklager.
Først og fremmest tak til formanden for ordet, og tak for at fremsætte et lovforslag, som er på sin plads.
Det er et lovforslag, som er et samleforslag, som vi kalder det, og som bl.a. handler om, at ugifte forældre i Grønland skal kunne registrere deres forældreskab både skriftligt og digitalt.
For som det er nu, skal ugifte par møde fysisk op på politistationen for at få registreret deres forældreskab.
Som både jeg og rigtig mange andre af vores ordførerkollegaer her ved, så er det en praktisk udfordring, når man netop er i Grønland.
Vi har lige været med § 71-tilsynet af sted
og kan derfor se, at det er en udfordring, at man fysisk skal være til stede på politistationen.
Så det her er rigtig fornuftigt.
Samtidig med at det handler om, at ugifte par kan lade sig registrere digitalt, giver det en mulighed for, at vi nu arbejder med, at forældreskabserklæringen så også kan nå frem til Rigsombudsmanden.
Det andet, vi skal diskutere her med lovforslaget, er, at medmoderskab også skal være muligt i Grønland.
I dag er det sådan i Danmark, at to kvinder sammen kan få et barn og starte en familie, sådan juridisk set.
Lad os tage et ganske tænkt eksempel, f.eks. Sara, som bor i Aarhus: Hun kan blive medmor til Frejas barn.
Men omvendt kan Nivi, der bor i Sisimiut, ikke blive anerkendt som medmor til Aviajas barn.
Med det her lovforslag kommer vi til at ændre det, og det bifalder Socialdemokratiet.
Hvis lovforslaget bliver vedtaget, hvad vi selvfølgelig håber og regner med, betyder det jo så, at Sara og Nivi kan blive sidestillet i deres muligheder for at blive medmor.
For at medmoderskab og digitale registreringer af forældreskab kan blive muligt, kræver det, at vi får lavet de her lovændringer, så det først og fremmest handler om den grønlandske børnelov, forældreansvarsloven og adoptionsloven.
Jeg glæder mig til at høre debatten i dag og takker i øvrigt også min kollega Aaja Chemnitz for hendes perspektiv på området, som har beskrevet, at den her børnelov er oldnordisk, og at vi skal have gjort noget ved det, og det kommer vi til i dag.
Det ser jeg frem til.
Tusind tak for ordet.
Anni Matthiesen (V), 2023-10-24:
Tak for det, formand.
Jeg skal gøre det ganske kort, for den tidligere ordfører var godt og grundigt omkring lovforslaget.
Helt kort vil jeg sige, at vi i Venstre mener, at det er godt med en aktualisering af lovgivningen i Grønland, som værner om barnets tarv; at lovgivningen er til for børnene og familiernes bedste.
Lovforslaget er et skridt i den rigtige retning.
F.eks. synes jeg, det er glædeligt, at to kvinder nu vil kunne danne forældrepar på lige vilkår med forældrepar, som består af en mand og en kvinde.
Inatsisartut har enstemmigt besluttet udkastet til lovforslaget her.
Der er ikke kommet høringssvar fra de forskellige myndigheder eller organisationer.
Det gør også, at jeg kan runde af med at sige, at vi fra Venstres side selvfølgelig kommer til at støtte lovforslaget.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2023-10-24:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil også fatte mig i korthed.
Det er godt med digital registrering af forældreskab og i det hele taget modernisering af lovgivningen på børneområdet.
Som helt ny ordfører på området vil jeg benytte anledningen til at sige tak for allerede god dialog og samarbejde med jer, vores grønlandske medlemmer her i Folketinget, og også tak til alle andre foreninger, ngo'er, privatpersoner, grønlandske gadefolk osv., der har stillet sig til rådighed i forhold til at klæde mig på til opgaven.
Jeg skal prøve at gøre det bedst muligt.
Moderaterne støtter forslaget.
Astrid Carøe (SF), 2023-10-24:
Tak for det.
Det er heller ikke så tit, at jeg står på talerstolen, når det handler om spørgsmål i Grønland, men jeg vikarierer for min kollega Karsten Hønge.
Så vil jeg sige, at det jo heller ikke er helt galt at gøre på en dag som i dag med det her lovforslag som lgbt-ordfører, fordi der nu bliver mulighed for, at to kvinder kan være registreret som mor og medmor, også i Grønland.
Jeg vil ikke sige så meget.
SF bakker op om forslaget.
Jeg synes, det er et rigtig stærkt stykke arbejde, i forhold til at det her nu endelig bliver til virkelighed, og så vil jeg bare lykønske grønlænderne med, at man nu får flere muligheder for den familieform, man har.
Så vi støtter forslaget.
Carsten Bach (LA), 2023-10-24:
Tak for det, formand.
Tak til de øvrige ordførere for sådan set at have ridset lovforslagets rammer rigtig fint op og for at være kommet med nogle gode pointer.
Da udkastet til det her lovforslag jo allerede har været forelagt i Inatsisartut, som enstemmigt har tilsluttet sig det, og der udelukkende er tale om ajourføring osv., vil jeg blot meddele, at Liberal Alliance også støtter lovforslaget.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-10-24:
Tak for det, formand.
Det kom helt bag på mig, at det allerede var min tur, men vi føler os jo større som parti, end vi nok er, så det er måske det rigtige tidspunkt at komme op lige efter Liberal Alliance.
Jeg skal gøre det superkort.
Grønlænderne ønsker selv lovforslaget vedtaget, så Nye Borgerlige støtter forslaget.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-10-24:
Tak for ordet.
Jeg står her i dag på vegne af Siumut for at tale om lovforslaget vedrørende ændringer i loven for børn i Grønland.
Dette forslag er blevet nøje behandlet i Inatsisartut, og vi har taget de oplysninger og anbefalinger, der er blevet præsenteret, i betragtning.
Lad os først anerkende det faktum, at loven om børn er af afgørende betydning for vores samfund.
Det er vores ansvar at sikre, at børns rettigheder og velfærd er beskyttet og fremmes på alle niveauer.
Vi noterer os også, at det foreliggende lovforslag ikke indeholder nye elementer, som Inatsisartut ikke tidligere har behandlet, og derfor indstiller vi på vegne af Siumut dette forslag til vedtagelse.
Vi er opmærksomme på, at der er visse områder, hvor børneloven endnu ikke går langt nok.
Det betyder, at to mænd i et parforhold, der har fået et barn med en kvinde, der er insemineret med den ene mands sæd, ikke har mulighed for at aftale, at begge to kan blive registreret som forældre.
Det er også noget, man skal tage højde for.
Vi ved til gengæld også, at naalakkersuisut ønsker at arbejde for, at denne ændring også kan træde i kraft i Grønland.
I Siumut ser vi også frem til at samarbejde med vores kolleger her i Folketinget og i Grønlandsudvalget for at styrke børns rettigheder og velfærd i Grønland.
Tak for ordet.
Aaja Chemnitz (IA), 2023-10-24:
Tak for lovforslaget.
I dag er det sådan, at når man skal vedkende sig sit faderskab, skal man stå skoleret nede ved politiet og sige, at man som far har haft samleje med moderen på avlingstidspunktet.
Det siger sig selv, at det er forældet og oldnordisk, som det er blevet nævnt fra talerstolen, og derfor er det en glædens dag, at vi har det her lovforslag foran os, for det betyder, at faderskabet bliver opdateret, og at vi faktisk også får mulighed for at have medmoderskab i Grønland med de rettigheder, som der også følger af det.
Det er en personlig mærkesag for mig, og jeg er rigtig glad for, at vi i dag kan stå her og være med til at skabe den her forandring, for det skal jo ikke være sådan, at politiet skal afhøre nogen, når de skal have et barn.
Det er jo en glædens dag for folk, og derfor er det rigtig godt, at det foregår på den her tidssvarende, effektive og – for at være helt ærlig – mindre ydmygende måde end den måde, som det er foregået på indtil nu.
Så den forbedring er klart på sin plads.
Vi er også glade for, at ugifte, som ikke er medlemmer af Kirken i Grønland, har mulighed for at underskrive digitalt.
Det synes vi er positivt.
Vi bemærker, at Retten i Grønland og Grønlands Landsret støtter lovforslaget med en bemærkning om, at de gerne vil have oplyst tiltrædelsesdatoen i god tid i forvejen, men det går vi ud fra at der er taget højde for med det her lovforslag.
Såfremt der er behov for yderligere ressourcer hos Rigsombuddet eller i retterne, skal det selvfølgelig tilpasses i forhold til implementeringen af denne lov.
Det er positivt, at vi får medmoderskab i Grønland.
Det har taget lang tid, men nu bliver det indført.
Det sidestiller to mødre med andre fællesskaber, som vi kender.
Inuit Ataqatigiit har holdt møde med lgbt+-foreningen Sipineq+ og vil gerne fremføre vores støtte til, at medfædre får de samme rettigheder, som medmødre har.
Vi ved, at det er i proces i Danmark, og her vil vi gerne opfordre til, at det træder i kraft i Grønland, lige så snart det træder i kraft i Danmark.
Vi ved, at Inatsisartut for nylig har drøftet spørgsmålet om rettigheder til medfædre, bl.a. i forhold til barsel, så det vil vi gerne bakke op om.
Med disse bemærkninger takker vi ministeren for lovforslaget, som Inuit Ataqatigiit støtter, og vi skal også meddele, at Enhedslisten også bakker op om lovforslaget og de bemærkninger, som Inuit Ataqatigiit er kommet med.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-24:
Jeg beklager forsinkelsen, men det gik lidt hurtigere, end jeg lige havde regnet med.
Det forslag, vi behandler her, er kommet i stand som følge af børneloven og lov om børns forsørgelse, der bliver sat i kraft i Grønland.
Og som det formentlig er de fleste i salen bekendt, er Dansk Folkeparti imod bestemmelsen om medmoderskab, der blev indført i børneloven i 2013.
Vi var derfor også imod de ændringer, der blev gennemført med L 65 i samlingen 2022-23.
I Dansk Folkeparti mener vi, at barnets tarv til enhver tid bør veje tungere end potentielle forældres mulighed for at realisere sig selv gennem at få eller adoptere børn.
Et barn har krav på både en mor og en far, og så er jeg godt klar over, at det ikke altid er sådan, det ender.
Men staten bør i hvert fald ikke medvirke til, at der sættes et barn i verden i en ikke optimal situation fra starten.
Ligesom det er en dårlig idé i Danmark at give mulighed for medmoderskab, er det også en dårlig idé i Grønland.
Det er Dansk Folkepartis helt principielle holdning, og den gælder, uanset at den grønlandske lovgivende forsamling har tilsluttet sig lovudkastet enstemmigt.
Der mangler åbenbart et Dansk Folkeparti i Grønland.
De mere tekniske ændringer i retsplejeloven i Grønland og for behandlingen af faderskabssager har vi i sagens natur ikke noget imod, men vi bliver nødt til at holde fast i det principielle og sige fra, når regeringen vil medvirke til at indføre en retstilstand i Grønland, hvis indførelse i Danmark vi selv var imod.