runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2021-01-15:
Tak for det.
Også tak for den dialog, vi har haft, i forhold til at sikre, at vi ikke får sendt et signal ud til sektoren om, at vi egentlig laver en særlov, der varer helt frem til midten af november, når vi har behov for at sende håb om, at det næste skoleår bliver så normalt og så kedeligt og så forudsigeligt, som vi overhovedet kan ønske os, oven på det her år med coronapandemien.
Så det ændringsforslag i konkret form ser jeg frem til at vi modtager i Folketinget.
Noget andet, jeg vil sige, er tak for anerkendelsen fra ministeren i forhold til det arbejde, vi har haft i covid-19-følgegruppen.
Jeg vil også gerne kvittere den anden vej, fordi jeg synes, at det har fungeret langt mere hensigtsmæssigt på det her område, end jeg ved det har gjort på andre områder.
Derfor er der et behov for at signalere, at vi også har nogle ønsker til, at det her lovforslag justeres i relation til det, vi jo også har aftalt i forbindelse med den nye epidemilov om egentlig at indføre negativ parlamentarisme i den forstand, at det ikke længere bare skal være sådan, at ministeren i princippet kan overrule os alle sammen, men at ministeren er nødt til at respektere, at hvis der er et flertal i Folketinget, som mener noget andet, så kan regeringen ikke gå den vej.
Og det ønsker vi selvfølgelig forankret i det lovforslag, som vi behandler i dag, og det håber jeg også vi får ind inden andenbehandlingen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-15:
Man er allerede i gang med at forberede ændringsforslag til det, for det kom netop ind i epidemiloven, som var efter, at vi havde sendt lovforslaget i høring.
Jeg synes, at det er helt oplagt, fordi det ligger i forlængelse af, hvordan vi alligevel har arbejdet på det her område.
Og det kan man jo, sådan som den socialdemokratiske ordfører også sagde i sin ordførertale, lige så godt skrive ned på et stykke papir, for det har faktisk en betydning, om ting står der eller ikke står der.
Jeg mener, at den samarbejdsform, vi har haft på det her område – og der er jeg helt enig med ordføreren – har fungeret rigtig godt, og det kan man lige så godt også få lagt ind i forbindelse med ændringsforslagene.
Så det kommer vi bestemt også med.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-01-15:
Jamen tak for det.
Ja, der er jo en parallelitet til de forhandlinger, vi har haft, omkring epidemiloven, og derfor også vores ønske om, at det her lovforslag så kommer til at afspejle den brede politiske aftale, vi lavede, omkring af epidemiloven.
En anden del, som flere ordførere jo også har fremhævet – mig selv inklusive – er det læringstab, vi kan se en lang række elever har.
Og jeg ved godt, at vi går i gang med forhandlinger senere i dag, men jeg håber også, at ministeren her i Folketingssalen vil tilkendegive, at regeringen også er opmærksom på, at det ikke løses uden ressourcer, og at regeringen også er villig til at lade de her forhandlinger inkludere en økonomi, så lærerne, skolelederne, alle aktørerne derude, også kan løfte den opgave, det er at sikre, at hvert enkelt barn og hver enkelt ung ikke kommer til at betale prisen for nedlukningen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-15:
Det har jeg allerede tilkendegivet i offentligheden.
Det er klart, at når man står med det, vi står med nu, så vil vi selvfølgelig også skulle kigge på ressourcer.
Og man kan sige, at præcis på grund af spørgsmålet om ressourcer har det jo også en tæt sammenhæng med, hvor lang tid der egentlig er lukket ned, og det vil sige proportionerne i pakkerne.
Hvis man lyttede til Skolelederforeningens formand i går, så sagde han, at han i og for sig mener, at vi dér, hvor vi var i går, ville kunne fylde de faglige huller, men at for hver uge, der går fra nu af, vil det blive sværere og sværere.
Så derfor hænger det sammen med, hvor lang tid der er lukket ned.
Selvfølgelig skal vi kigge på ressourcer, og jeg mener i øvrigt, at nogle af de bud, som Venstres ordfører kom med heroppe fra talerstolen i forhold til at gå ind at kigge på fagbindingerne – altså kan man løsne mere op, så der kommer lidt mere elastik i, og hvor meget man skal undervise i de enkelte fag, så man kan koncentrere kræfterne der, hvor eleverne har nogle skolehuller? – kunne være det ene eksempel.
Et andet eksempel kunne jo være at kigge på den understøttende undervisning, altså om man kunne bruge den mere offensivt i forbindelse med coronatiden.
Så jeg mener, at vi simpelt hen også har nogle ret store strukturelle elastikker på området i forvejen, som vi også skal have kigget på, ligesom jeg også mener, at vi skal have kigget på læseferiens længde, i forbindelse med at vi drøfter eksamener.
Og det er jo præcis de ting, vi har brugt tid på at forberede fra regeringens side hen over det sidste halve år.
Så må vi jo se, hvad volumen på alt det her er, i forhold til at vi endnu ikke ved, hvor lang tid nedlukningen samlet set kommer til at vare.
Men der er god grund til, at vi allerede nu går ind og får identificeret – det har vi allerede gjort i ministeriet – hvad det er for en stribe af værktøjer, der er, og begynder at snakke med hinanden om, hvor hinandens præferencer ligger.
Malte Larsen (S), 2021-01-15:
Jeg er her på vegne af min kollega skatteordfører Troels Ravn.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er afstedkommet af en række early warnings fra Skattestyrelsen, som har gjort opmærksom på områder med risiko for utilsigtet udnyttelse af lovgivningen.
Det er en prioritet for Socialdemokratiet, at denne risiko bliver mødt af en hurtig reaktion, så vi sikrer en robust skattebase og modvirker, at man kan undgå en tilsigtet skattebetaling.
Derudover lægger lovforslaget op til at indføre en udbyttebeskatning for investorer, der er hjemmehørende i lande uden for EU eller EØS-samarbejdet, som Danmark ikke har en dobbeltbeskatningsaftale med, hvis det danske holdingselskab med underliggende danske datterselskaber ændres til investeringsselskaber.
Det foreslås også at indføre skattepligt på bestemte rentebetalinger og oppebårne kursgevinster for danske investeringsselskaber i de situationer, hvor et udenlandsk selskab har foretaget udlån til et dansk datterselskab via et dansk investeringsselskab.
Det har været vigtigt med en hurtig reaktion også for at undgå spekulation i reglerne og forsøg på omgåelse af den gældende lovgivning, som er beskrevet i lovforslaget.
Det foreslås derfor, at loven træder i kraft den 1. april, men at loven får virkning fra fremsættelsestidspunktet.
Socialdemokratiet ønsker at genoprette og styrke både skattevæsenet og borgernes tillid til skattevæsenet.
Borgernes tillid til skattevæsenet såvel som vores progressive skattesystem handler om, at alle betaler den skat, de skal – hverken mere eller mindre.
Historien har lært os, at det er vigtigt at reagere tidligt og proaktivt på advarsler og mistanke om utilsigtet udnyttelse af skattelovgivningen.
Jeg skal derfor meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-15:
Nye Borgerlige kan støtte forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-01-15:
Vi kan også støtte lovforslaget, og ligesom de øvrige ordførere vil jeg heller ikke foregive, at jeg har 100 pct. styr på alle mekanismer i forbindelse med investeringsforeninger og skattebetalinger, men jeg noterer mig, at der ser ud til at være en rimelig bred opbakning, også i høringssvarene, til at få lukket skattehullet.
Så vi betragter det som et reelt skattehul, der skal lukkes, og det er vi selvfølgelig ligesom alle andre partier tilhængere af at vi får gjort.
Rune Lund (EL), 2021-01-15:
Den her gang har Skattestyrelsen så peget på en række smuthuller i lovgivningen om investeringsforeninger.
Det handler grundlæggende om, at man kan lave aggressiv skattespekulation, bl.a. ved at foretage udlån og ved at lave sindrige selskabskonstruktioner og dermed score en skattegevinst, og det er selvfølgelig et hul, vi skal lukke.
Det er rigtig positivt, at Skattestyrelsen er oppe på dupperne, og selv om der ikke vurderes at være et provenu ved at lukke hullet, kan der jo sagtens være en fremtidig fare for, at dette kunne udvikle sig til en ny skatteskandale.
Derfor er det godt allerede nu at få lukket de huller, der er identificeret.
Enhedslisten kan selvfølgelig varmt støtte det her lovforslag.
Carl Valentin (SF), 2021-01-15:
Lovforslaget har til formål at lukke utilsigtede skattehuller, der kan udnyttes til skattesvindel eller -undgåelse.
Vi har i SF længe haft stort fokus på at bekæmpe skatteundgåelse både inden for og uden for Danmarks grænser.
Flere års effektiviseringer og nedskæringer af skattevæsenet har resulteret i fejl og manglende eftersyn, der har haft store økonomiske konsekvenser for fællesskabet.
Så handler det jo også om at få opstrammet en række regler, der desværre kan udnyttes, f.eks. når der er transaktioner og udlodning af udbytter på tværs af grænser.
Lovforslaget er et af mange skridt på vejen til at få løst det sidstnævnte problem.
Med de gældende regler er det muligt for udenlandske selskaber uden for EU at omgå kildebeskatning af danske aktieudbytter ved at omlægge danske holdingselskaber til investeringsselskaber.
De forskellige ændringer i lovforslaget er derfor i vores øjne et vigtigt skridt på vejen mod at minimere risikoen for skattesvindel, uden at det kommer til at have en skadelig effekt på erhvervslivet, herunder danske virksomheder, der også etablerer datterselskaber i udlandet.
Derfor kan vi varmt støtte forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-15:
Lovforslaget følger op på en række early warnings eller på dansk »tidlige advarsler«, som Skattestyrelsen har givet til Skatteministeriet, og som er nogle advarsler om, at der her er noget lovgivning, som – og det er utilsigtet – kan udnyttes, altså det, som man herinde også typisk kalder skattehuller.
Og det er jo sådan set ganske positivt, at man får fanget det, før de bliver udnyttet, så jeg håber, at skatteministeren vil give rosen videre til Skattestyrelsen for, at de faktisk også fanger sådan nogle sager, før det kan blive til en kæmpe skandale og penge, der er fosset ud af statskassen.
Så det er ganske positivt.
I det her tilfælde handler det så om kontoførende investeringsforeninger og investeringsselskaber, og jeg vil ligesom Venstres ordfører undgå at gå ned i detaljerne med det, men vil egentlig sige et par generelle bemærkninger, og det er, at vi i Dansk Folkeparti sådan set stort set altid støtter, hvis der er lukning af skattehuller.
Man kan jo være uenig om, om skatten skal være høj eller lav, men folk skal selvfølgelig følge de regler, der er.
Så når der er skattehuller eller early warnings om det – som det her handler om – så er det selvfølgelig helt naturligt, at vi får støttet, at man får det lukket.
Så Dansk Folkeparti støtter det her lovforslag.
Kim Valentin (V), 2021-01-15:
Tak til formanden.
Det her er jo et forslag om at lukke skattehuller, og det er Venstre generelt for.
Vi er også rigtig glade for den måde, som man prøver at gøre det på, altså early warnings, og den måde, som man ser på det på, fordi man på den måde undgår at genere flest mulige.
Men dem, som man generer, er vel at mærke forhåbentlig dem, som prøver at udnytte nogle skattehuller, og det er vi sådan set for i Venstre
Men netop early warnings er jo en metode, hvormed vi ønsker at lukke for, at folk misbruger vores system.
Det er vi glade for, og jeg skal undlade at gentage, hvad det så konkret indeholder, for det gjorde ordføreren fra Socialdemokratiet ganske glimrende, men blot konstatere, at Venstre er for det her lovforslag.
Kathrine Olldag (RV), 2021-01-15:
Skatteforvaltningen har i form af to early warnings gjort opmærksom på nogle områder, hvor reglerne for beskatning ved investering via investeringsselskaber utilsigtet kan udnyttes til at opnå skattemæssige fordele, altså skattehuller.
Med lovforslaget følges der op på indvendingerne fra skatteforvaltningen, og det foreslås således at ændre reglerne om de skattemæssige konsekvenser ved ændring af status til et investeringsselskab og at ændre reglerne om, hvilke typer af indkomst der omfattes af investeringsselskabers skattepligt.
Så er der også en del af lovforslaget, der omhandler udbetalinger fra en kontoførende investeringsforening, og det skal primært forhindre, at der kan flyttes indkomst fra et dansk selskab til et moderselskab, der er hjemmehørende i en stat uden for EU eller EØS, som Danmark ikke har dobbeltbeskatningsoverenskomst med, og uden dansk udbytteskat.
Når skatteforvaltningen udsender de her advarsler om potentielle huller i skattesystemet, som kan udnyttes til lidt for kreativ spekulation, så er det godt at kende sin besøgelsestid som politiker, og det gør ministeren heldigvis også her.
Det ser i høringssvarene ikke ud til, at forslaget skaber de store tektoniske rystelser i dansk erhvervsliv, så Radikale Venstre er naturligvis for forslaget.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-15:
Men så har vi en situation her – for jeg helt enig i, at det formentlig ville kunne lade sig gøre at have et system, hvor man med en kode eller nogle initialer osv. kan identificere en person og ultimativt køre en sag.
Men er det virkelig der, vi skal hen?
Er det virkelig sådan et sundhedsvæsen, vi skal have, hvor man kun, hvis man vil køre en sag, kan få at vide, hvem det var, der behandlede en; hvem det var, der udskrev en; hvem det var, der diagnosticerede en?
Er det kun der, man kan få det at vide?
Det vil være et kæmpe skred, og det vil være et angreb på væsentlige patientrettigheder.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-15:
Der er netop ikke nogen, der siger, at man ikke kan få navnet at vide, hvis det er, man vil køre en sag.
Hvis der er en, der siger, at det er fuldstændig galt med Pia 31, og at man gerne vil have en samtale, fordi det er forkert, hvad der er skrevet i journalen, så får man jo en samtale, men så ved personen jo også, at man faktisk har været der og har fået det fulde navn osv.
Det kræver altså noget mere, for at man bliver opsøgt.
Jeg ved ikke, om ministeren selv har prøvet, at der lige pludselig står en og banker på døren, som vil noget ondt.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-15:
Jo, men det er jo der, hvor vi sådan helt grundlæggende har en uenighed.
Vi er jo helt enige om formålet, nemlig formålet om at gøre mere for at sikre vores medarbejdere mod trusler, mod chikane og mod alvorlig vold og også mordforsøg, som jo nogle gange desværre lykkes, hvilket er så tragisk.
Det formål er vi jo enige i.
Men vi er jo så simpelt hen uenige i, at vi skal indføre – nu er det psykiatrien, men der blev også sagt fra ordførerens side, at man også ville indføre det generelt i sundhedsvæsenet – en situation, hvor man som patient i Danmark faktisk som hovedregel ikke kan få at vide, hvad lægens navn er, hvad sygeplejerskens navn er, hvem der har indlagt en, hvem der har varetaget ens situation.
Det vil i hvert fald være et væsentlig anderledes sundhedsvæsen, vi så får, og det sundhedsvæsen mener jeg ikke at vi skal have; det mener jeg vil indebære alt, alt for mange brud på tilliden og på væsentlige patientrettighedsprincipper.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-15:
Ja, der er to hensyn.
Det hjælper ikke den myrdede eller den, som må forlade sit arbejde, eller når vi ikke har personale nok til at hjælpe de psykiatriske patienter.
Og jeg undrer mig jo over, at der er flere ordførere, der roder alle mulige andre udvalg ind i det.
Jobcentre og socialcentre er ikke vores udvalg, og ministeren er ikke minister for de ting.
Man synes, det her er en lille ting, og spørger, hvorfor der ikke er mere med.
Jamen det her handler om journalføringsbekendtgørelsen, der er i høring.
Skal man kun tage sager op, der favner vidt og bredt, og med mange ting i?
Vi havde præcis den samme diskussion den anden dag.
Det her handler om nogle medarbejdere, der råber op, fordi man ikke har lyttet til den arbejdsgruppe, der har været, og som spørger: Hvorfor kan man ikke gøre det her?
Man kan stadig væk finde den læge, den sygeplejer, den social- og sundhedsassistent, den ergoterapeut, eller hvad det er, der er skrevet.
Det her sker jo mange gange, før man ved det, og inden man når at reagere.
Er ministeren ikke enig i det?
Per Larsen (KF), 2021-01-15:
Tak for det, formand.
Tak til Dansk Folkeparti for at rejse denne forespørgselsdebat, og tak til de medarbejdere i psykiatrien, som har rendt os på dørene, kan man så sige i positiv forstand, og gjort os opmærksom på det her kæmpestore problem, som det er, at der er medarbejdere, som ikke ønsker at arbejde i psykiatrien, fordi de føler sig truet, og der har også her været opremset nogle af de forfærdelige eksempler, som vi har hørt og læst om, og som jo er helt utilstedelige.
Det, jeg gerne vil sige, handler om personalet.
Vi har jo en psykiatri, hvor der også mangler personale, og alene af den grund er vi jo nødt til at agere på det.
For der er et voldsomt behov i psykiatrien for at få løftet niveauet.
Altså, vi skal have udbygget psykiatrien med nogle flere pladser, fordi vi simpelt hen har et problem med, at patienter, som ikke er færdigbehandlet, bliver udskrevet for tidligt, fordi der simpelt hen ikke er plads til dem.
Det siger sig selv, at det skaber nogle problemer, ikke kun for den enkelte, men også for samfundet som helhed.
Når man er i psykiatrisk behandling, skal man jo behandles, indtil man kan raskmeldes, og i hvert fald indtil behandlingen ligesom kan gøres færdig.
Så vi skal sikre så godt, som vi overhovedet kan, at der aldrig nogen sinde er nogen, der føler sig truet, og som bliver opsøgt uden for deres arbejdstid.
Derfor synes jeg også, at intentionerne i de her forslag til vedtagelse er rigtig gode.
Vi har det så bare sådan, lidt ligesom andre har sagt at de har det, med det her med bare et nummer, at det altså også skal være en imødekommende og hensigtsmæssig måde, man kan omgås personale og de psykisk syge på i dagligdagen.
Så derfor forestiller jeg mig noget i retning af noget med et kaldenavn, sådan at man har en god mulighed for at kunne kommunikere i det daglige på afdelingerne.
Så vi tilslutter os Venstres forslag til vedtagelse, som så går ud på, at man skal skabe tryghed for sundhedspersonalet enten i form af et identifikationsnummer eller en anden neutral identifikation, for det kunne jo også, som jeg siger, være et kaldenavn.
Og så håber vi på, at vi bliver indkaldt til forhandlinger, sådan at vi kan få alle dilemmaerne med, for vi har jo også af flere forskellige årsager alle sammen et behov for at kunne se vores patientjournal, så den mulighed skal selvfølgelig stadig væk være der, men det skal jo kunne foregå på en sådan måde, at det ikke skaber utryghed for det personale, der er på afdelingen.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-15:
Tak, formand.
Mange tak til ordførerne for den her debat i dag.
Jeg synes, det har vist sig, at debatten har været meget, meget tiltrængt.
Jeg synes også, man må sige, at vi har kredset om de to store vigtige principper, som det her handler om.
Og jeg synes, det peger fremad i forhold til de ændringer, som bliver indført her til sommer – ændringer, som betyder, at man i journalerne som medarbejder får mulighed for, når det bliver indført fra centralt hold, og når så det bliver taget videre af arbejdsgiverne, altså de fem regioner, enten at indføre eller at skrive nogle initialer eller et medarbejdernummer eller andet.
Det vil altså rykke det et stykke hen ad vejen.
Men jeg synes også, at debatten i dag viser meget, meget klart, at der i hvert fald for et stort flertal af partiernes vedkommende er en stor bevidsthed om, at vi ikke må smide et andet princip ud her, det andet vigtige princip, nemlig princippet om, at man som patient har ret til at få indsigt i journaler, og at der skal være den her tillid mellem patienter og medarbejdere.
Det kan betyde et skred, hvis man helt dropper den ret.
Og så vil jeg igen understrege, at der jo bliver mulighed for i særlige tilfælde at levere et svar til dem, der måtte have ønske om at få oplyst navne på journaler og dermed søge aktindsigt.
F.eks. vil man, hvis der har været eksempler på trusler og sådan nogle elementer, kunne sige, at i det særlige tilfælde kan man ikke oplyse det navn, der står bag initialerne.
Så jeg mener, vi går i den rigtige retning, men det her redskab kan ikke være det eneste redskab – det har debatten jo også vist – og hvis man trykker den her knap helt i bund, er man nødt til at fjerne noget andet, nemlig patienternes rettigheder, og det er også et princip.
Nu er det jo psykiatrien, vi taler om, men der var også ordførere, der nævnte, at der er ønske om at videreføre debatten inden for somatikken, altså i hele sundhedsvæsenet.
Jeg vil sige, at min holdning er nøjagtig den samme der.
Jeg mener ikke, der er grund til overhovedet at skelne.
Det er nøjagtig den samme holdning, jeg har her.
Det er et fuldkommen afgørende fundament for tilliden til vores sundhedsvæsen, at der er en tillid mellem patient og sundhedspersonale, og dermed også, at man, medmindre, selvfølgelig, man er til fare og der er trusler osv., helt standardmæssigt og normalt temmelig nemt vil kunne få oplysning om, hvem det er, man står over for, hvad det er for en person, der udskriver, indlægger, behandler, diagnosticerer osv.
Det er jo de to principper, som står over for hinanden, og jeg mener, det er vigtigt, at vi fastholder debatten og også holder øje med, hvordan det kommer til at gå, når vi indfører de her nye muligheder til sommer.
Men jeg mener også, at debatten meget klart siger, at der fra Folketingets side er en stor opmærksomhed på, at begge principper også skal være der fremadrettet, og ikke kun det ene af dem.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-01-15:
Tak for det.
Jeg synes, det var sådan lidt uklart i ministerens besvarelse, om ministeren er villig til at indkalde til brede politiske forhandlinger om, hvordan vi kommer videre i den her sag.
Uagtet at der er corona og andet, er det jo fuldstændig korrekt, som fru Liselott Blixt siger, at det arbejde, der har været med journalføringsbekendtgørelsen, jo sådan set er i sin afsluttende fase efter høring og andet.
Men der er jo også, som jeg forsøgte at sige i min tale, nogle problemstillinger omkring det her, som jo går langt videre end til bare journalføring, fordi det jo handler om det generelle logsystem.
Og det vil kræve nogle forhandlinger, for det at ændre det i ét system, som ikke har konsekvenser i andre systemer, giver jo ingen mening, hvis det handler om at sikre medarbejderens tryghed.
Så vil ministeren indkalde til forhandlinger, som vi har anmodet om i det forslag til vedtagelse, vi har fremsat fra fire af de blå partiers side?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-15:
Det hørte jeg godt der blev sagt af ordførerne, og at det også står i det forslag til vedtagelse, der er fremsat, men det er ikke min plan at indkalde til forhandlinger om at ændre i sundhedsloven på den her baggrund.
Med hensyn til det arbejde, der er i forhold til logningsbekendtgørelsen, er det jo Folketingets Ombudsmand, der i brev af 19. april 2018 udtalte, at patienters adgang til elektronisk at efterse logoplysninger i deres patientjournal efter hans opfattelse må betegnes som en væsentlig patientrettighed.
Det har man så været i gang med at rette op på under den tidligere minister, og det er så det arbejde, der sker nu, og det har været i høring.
Men det, jeg godt vil tilkendegive herfra, er, at nu har vi fået høringssvar, og så mener jeg, at det vil være relevant – også fordi høringssvarene jo ikke er helt enige – at man fra ministeriets side inviterer til drøftelser med høringsparterne for at komme mere i dybden med det.