runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2021-10-28:
Jeg kan også godt afsløre, at jeg har spekuleret nøje over det her, fordi jeg simpelt hen har været i tvivl.
For jeg holder jo egentlig også af, at der skal være lige vilkår for alle, at alle skal være lige for loven, som vi siger.
Men jeg har det stadig væk modsat på den måde, at jeg tænker, at så vil vi f.eks. som et parti som Venstre, som har været i Folketinget i mange, mange år, blive ramt hårdere.
Det er egentlig også bare for at give udtryk for min bekymring.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-28:
Ja, men nu går jeg ud fra, hvis den tænkte situation skulle opstå, at der også vil være en mulighed for at kunne graduere, i forhold til hvor stor en grad af forsæt der har været, altså hvor stor en del af organisationen der har gjort det.
Men ellers har ordføreren jo ret.
Jeg kunne jo også melde mig ind i Venstre og så som Venstremedlem begynde at betale folk for at lade være med at lave vælgererklæringer og dermed sikre, at Venstre ikke kunne være opstillingsberettiget.
Men det her gør vi jo også for de partier, som er i gang med at samle underskrifter, som måske står og har 18.000 underskrifter, og som kan risikere det her.
Og vil vi påføre dem den sanktion her, ja, så bør vi også kunne sige, at så gør vi det også i forhold til os selv.
Christina Thorholm (RV), 2021-10-28:
Tak for det.
L 25 er forslag til lov om ændring af lov om valg til Folketinget, lov om valg af danske medlemmer til Europa-Parlamentet og lov om kommunale og regionale valg – eller mere populært: forbud mod betaling for vælgererklæringer og stillerunderskrifter samt krav om godkendelse af navneændring for opstillingsberettigede partier.
Vi bliver ofte kritiseret for at lave pseudopolitik.
Med dette lovforslag laver vi ikke pseudopolitik, men løser et problem, en utilsigtet mulighed i lovgivningen.
Vi er glade for, at ministeren har indarbejdet bemærkningerne om lovforslaget fra høringsperioden, så det også omhandler stillerunderskrifter til kommunal- og regionsvalget, og så forslaget ikke kun omfatter partier, men også kandidater uden parti.
Vi mener, at det her lovforslag understøtter demokratiet, så Radikale bakker op.
Halime Oguz (SF), 2021-10-28:
Tak, formand.
Vores sædvanlige ordfører kunne ikke være her, så jeg læser fru Charlotte Broman Mølbæks tale op: I vores samfund har så godt som alle mulighed for at stemme og stille op til bl.a. Folketing og kommunalbestyrelse, men det bør altid ske på oprigtig og ærlig vis.
Men til tider begår individer, måske grundet desperation og grådighed, den uacceptable gerning at betale sig til vælgererklæringer og stillerunderskrifter.
Dette skal ikke forekomme, og hvis vi skal sikre, at demokratiet som udgangspunkt altid baserer sig på det individuelle og helt upåvirkede valg, skal vi have sat en stopper for den mulighed.
Vi skal med andre ord undgå, at pengene får alt for stor indflydelse på vores demokrati.
Det skal derfor aldrig være muligt at betale for vælgererklæringer og stillerunderskrifter.
Derfor bakker SF selvsagt op om L 25.
Dan Jørgensen (S), 2021-10-28:
Jo, bestemt.
Jeg synes nu også, jeg gjorde noget ud af i min tale at fremhæve, at der er ret gode muligheder i den grønne omstilling for de mennesker, der i dag arbejder i oliebranchen.
Jeg tror, at titusindvis nok lige er at stramme den, jeg tror, at tallene er omkring 4.000, men lad nu det ligge.
Der er meget gode muligheder, og jeg tror ikke, at det, når vi ser tilbage på den beslutning om 10, 20 eller 30 år, vil være en beslutning, hvor man må sige, at okay, det var måske det rigtige for klimaet, men det ramte godt nok hårdt i Esbjerg.
Jeg tror, man vil sige det modsatte.
Jeg tror, man vil sige, at det her jo var en del af udbygningen af Esbjerg og omegn som et kraftcenter for den grønne udvikling i Danmark.
Marie Bjerre (V), 2021-10-28:
Det er jeg glad for.
For det skulle jo netop gerne være grundstenen med den her aftale, at vi får skabt de grønne arbejdspladser.
Dan Jørgensen (S), 2021-10-28:
Det er jeg bestemt enig i, og heldigvis lavede vi jo også en bred aftale inden sommerferien, som skulle sikre, at de første regulatoriske barrierer bliver fejet af vejen, og dermed også, at de første skridt kan tages.
Birgitte Vind (S), 2021-10-28:
Tak for ordet, formand.
Vores demokrati bygger på frie og oplyste valg, og enhver kan med opbakning starte sit eget parti.
Vi kan alle stemme på det parti og på den person, vi vil.
Hvad vi vælger at stemme, må og skal ikke styres af andre end os selv.
Det er noget, vi til tider meget let tager for givet, men det er også noget, vi hele tiden skal værne om.
De frie og oplyste valg er ikke en selvfølge, det er noget, vi skal passe på.
Og der har i de seneste års nybrud i det politiske landskab været bud på nye tilgange til det her med, hvordan nye partier har valgt at indsamle vælgererklæringer, og der har desværre også været eksempler på, at visse partier har omgået det, vi vil kalde for de almindelige retlige regler for at indsamle erklæringer.
Partier er kun opstillingsparate, når de har opnået den krævede opbakning, og ethvert forsøg på at snyde sig til denne opbakning er udemokratisk.
Med vedtagelsen af det lovforslag, vi skal behandle i dag, indføres der et forbud i lov om valg til Folketinget og lov om valg af danske medlemmer til Europa-Parlamentet mod at yde, love eller tilbyde betaling eller anden formuefordel for at påvirke nogen til f.eks. at afgive eller igangsætte en vælgererklæring eller undlade at igangsætte eller afgive en vælgererklæring eller påvirke nogen til at tilbagetrække en vælgererklæring eller at undlade at tilbagetrække en vælgererklæring.
Hvis det skulle ske, at der er personer, som prøver at omgå loven, får det konsekvenser.
Med det her lovforslag kan fysiske og juridiske personers overtrædelser straffes med bøde eller fængsel.
Derudover kan partier, der søger opstillingsberettigelse, desuden kunne udelukkes fra fortsat at indsamle vælgererklæringer.
Da lovforslaget første gang så dagens lys, var der flere, der gjorde opmærksom på uretfærdigheden i, at det kun er for ikkeopstillingsberettigede partier, at loven skulle gælde.
Derfor er det også glædeligt, at det nuværende lovforslag, L 25, er sådan, at de opstillingsberettigede partier også kan modtage bøder, hvis man overtræder de demokratiske spilleregler.
Endelig vil vi med dette lovforslag også sikre, at partier kun kan skifte partinavn via godkendelse i Valgnævnet.
Fremover kan Valgnævnet ikke godkende et ændret partinavn, der er identisk eller kan forveksles med navnet på et parti, som Valgnævnet har truffet afgørelse om.
Det her er endnu en sikkerhed for, at vælgerne ikke vildledes, når de går ind i stemmeboksen.
Jeg mener, at vi med L 25 værner om de frie demokratiske valg, og Socialdemokratiet kan selvfølgelig stemme for lovforslaget, men vi ser også frem til den fortsatte debat.
Tak for ordet.
Birgitte Bergman (KF), 2021-10-28:
Det er en smuk dag derude, og det er også en smuk dag for det danske demokrati.
Det er så vigtigt, at vi sikrer det frie, demokratiske, oplyste valg, og det skal vi værne om.
Vi skal passe godt på vores demokrati.
Det er nemlig helt uacceptabelt at kunne købe sig til vælgererklæringer.
Dernæst sikrer L 25, at der indføres strafansvar for juridiske personers overtrædelse af valglovgivningens gældende forbud mod at føre systematisk kontrol med vælgeres afgivelse af stemmer.
Det Konservative Folkeparti støtter yderligere, at Valgnævnet skal godkende opstillingsberettigede partiers navneændring.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-28:
Tak for talen.
Vi er jo i Enhedslisten fuldstændig enige i hensigten med det her lovforslag.
Der er blot en enkelt ting, som ordføreren også var inde på, nemlig det med muligheden for at give en sanktion til de partier, der ikke overholder reglerne her.
Det er jo rigtigt, at der blev indført en mulighed for at give en bødestraf, men ville det principielt efter Socialdemokratiets opfattelse ikke være mere rigtigt at sige, at det skal være den samme straf, der rammer, uanset om man allerede er opstillingsberettiget eller ikke er opstillingsberettiget?
Brøden er jo lige stor, så ville det ikke være mere rimeligt, at man simpelt hen fuldstændig sidestillede de to ting, så sanktionen ville være den samme, både i forhold til bødestraf og i forhold til udelukkelse fra at opstille?
Birgitte Vind (S), 2021-10-28:
Jeg vil sige det på den måde, at jeg synes, det er rigtig svært at sidestille et opstillingsberettiget parti og et ikkeopstillingsberettiget parti, og hvis straffen gives for, at man forsøger at købe sig til vælgererklæringer, idet man prøver at stifte et parti, så er det jo svært at sidestille de to ting.
Men jeg vil meget gerne fortsætte debatten.
Jeg vurderer ikke, at vi ud fra det, vi ved nu, og det, vi har læst indtil nu, og de erfaringer, vi har indtil nu, kan sidestille de to ting.
Men vi har en opgave herinde, der går ud på, at vi hele tiden har snuden i sporet og er opmærksom på, om tingene foregår retfærdigt og ordentligt, og at vi selvfølgelig ikke har en lovgivning, der skriger til himlen.
Jeg er meget betrygget ved det, vi har til behandling her i dag.
Peder Hvelplund (EL), 2021-10-28:
Ja, for man kan sige, at opgaven består i at sikre, at vi ikke giver os selv nogle privilegier, som andre ikke får.
Det er jo rigtigt, at der kan være forskel på, hvor hårdt sanktionen rammer, men brøden er vel lige stor, uanset om man er opstillingsberettiget eller ej, og derfor er det vel også rimeligt nok, at sanktionen er den samme.
For uanset om man er opstillingsberettiget eller ikke er opstillingsberettiget, er det at betale andre for ikke at støtte et parti den samme brøde, der begås, og derfor bør sanktionen vel i sagens natur også være den samme.
Birgitte Vind (S), 2021-10-28:
Konsekvensen skulle jo så være, at et opstillingsberettiget parti – som jeg forstår ordføreren – ikke skulle have mulighed for at stille op.
Man kan sige, at et opstillingsberettiget parti jo har opnået en vis legitimitet, i og med at det har været opstillet i mange år, hvorimod et nyt parti måske ikke har det.
Jeg forstår udmærket ræsonnementet, men jeg mener stadig væk, at der er en forskel, og at vi ikke kan sammenligne de to ting.
Anni Matthiesen (V), 2021-10-28:
Om ganske få uger er der faktisk omkring 4,7 millioner danskere, som har muligheden for at gå til stemmeurnerne og sætte deres kryds.
Mange mennesker verden over har faktisk ikke de samme demokratiske rettigheder eller muligheder, som vi har, og derfor er det også afgørende, at vi hele tiden her på Christiansborg værner om den rettighed og sikrer, at der ikke er nogen, som rent ud sagt ødelægger den her demokratiske rettighed.
I de senere år har vi set et eksempel på, at et parti har forsøgt at købe sig til vælgererklæringer for at stille op ved folketingsvalget.
Det var jo i forbindelse med det eksempel, vi så også fik øje på, at der her måske var et hul i vores lovgivning, og det er så det, vi retter op på med lovforslaget her i dag.
I mine øjne strider det imod vores grundlæggende demokratiske hensyn, at vi har partier i Folketinget, som eventuelt forsøger at ødelægge de her rettigheder, som vi har skabt igennem mange, mange år.
Nu skal jeg ikke gentage den sidste ordførers tale, men det er jo derfor, vi nu indfører et forbud mod at yde, love eller tilbyde betaling for vælgererklæringer til både folketingsvalget og europaparlamentsvalget, ligesom det også skal gælde stillerunderskrifter til kommunale og regionale valg.
Lovforslaget indeholder samtidig en bestemmelse om, at Valgnævnet fremadrettet nu skal godkende det, når et opstillingsberettiget parti ønsker at skifte navn.
Vi kommer fra Venstres side til at bakke op om lovforslaget her.
Det er jo sådan, at der forud for det her er indgået en fælles stemmeaftale mellem Folketingets partier, og det er så den, man udmønter i lovforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-10-28:
Tak for det.
Baggrunden for det her lovforslag er, at stifteren af Stram Kurs vil betale for vælgererklæringer til partiet.
Det er naturligvis uacceptabelt at ville købe sig til en opstilling, og det bliver derfor med det her lovforslag sikret, at der er en sanktion for at gøre det, som også vil medføre, at partiets indsamling af vælgererklæringer stoppes, og at partiet ikke vil kunne opstille.
Det blev diskuteret, om den endelige model for lovforslaget er rimelig og logisk, når ikkeopstillingsberettigede partier vil blive hindret i at opstille, hvis de snyder ved at købe vælgererklæringer eller betaler for, at vælgererklæringer bliver trukket tilbage, og hvis allerede opstillingsberettigede partier hindres i at opstille.
For allerede opstillingsberettigede partier er det naturligvis ikke et spørgsmål om at købe vælgererklæringer, for det skal de her partier jo ikke, men i teorien kan man godt tænke sig til en situation, hvor et opstillingsberettiget parti betaler nogen for at trække deres vælgererklæringer tilbage.
Det er i aftalen også strafbart, men ikke med en sanktion om, at partiet ikke kan opstille.
Samtidig står vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti ved den stemmeaftale, vi har indgået, så vi stemmer for det fremsatte lovforslag, men vi vil gerne opfordre til, at vi bliver enige om yderligere stramninger, så alle stilles lige.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-10-28:
Det danske demokratiske system bygger op om, at man kan få lov til at opstille som parti til et demokratisk valg, hvis der er et bestemt antal mennesker, der har et ønske om at se dette parti være opstillet til demokratiske valg.
I det ligger den intention, at disse mennesker, som ønsker det parti, skal gøre det, fordi de synes, at politikken i det parti er et godt bidrag til det danske folkestyre.
Det er det, der skal være motivationen for at ønske partiet opstillet ved valg.
Motivationen skal ikke være, at man giver sin underskrift til, at partiet kan opstille, fordi man kan tjene nogle penge på det.
Så går vi bort fra det, der er meningen med den demokratiske opstillingsform, vi har, nemlig at det er ønsket om at se sig repræsenteret ved et parti med bestemte holdninger.
Jeg vil sågar sige, at jeg nogle gange oplever folk, der siger om et nyt parti: Nej, jeg ligger da ikke der, men jeg skriver alligevel under, fordi jeg synes, at alle partier skal have mulighed for at opstille.
Det er faktisk ikke det, der er meningen med det.
Man skal kun skrive under for et parti til opstilling, hvis man selv har et ønske om med en vis sandsynlighed at kunne stemme på det parti, fordi partiet står for noget, man står for.
Det der med at sige, at man helt sikkert vil stemme på Enhedslisten, men man synes også, Frie Grønne skal have mulighed for at stille op, så derfor skriver man under for dem, mener jeg faktisk ikke er den rette tilgang til det.
Det må folk gøre, som de vil.
Her bekymrer vi os om noget andet, og det er, hvis man får penge for at skrive under.
Det forbyder vi med det her lovforslag, og det går jeg ind for.
Så er spørgsmålet, hvad man gør, hvis nu der er nogle siddende partier, der ønsker at tilbyde folk penge for at trække deres underskrift tilbage.
Skal de så have den samme straf, at de ikke kan få lov til at opstille ved det kommende valg, som vi med det her lovforslag giver til partier, der endnu ikke har siddet i Folketinget eller andre steder?
Jeg synes, det er en for drastisk straf.
Jeg forestiller mig den her situation, hvor der er folk ude lokalt i partierne, som man ikke nødvendigvis har styr på fra landsorganisationens side eller fra folketingsgruppens side, og som kan finde på at gøre ting og sager derude – sådan lidt skøre mennesker findes jo, og nogle af dem er medlemmer af partier.
Så jeg er enig med Venstres ordfører, der i et spørgsmål sagde, at det virker som en uforholdsmæssigt stor straf for et siddende parti, og derfor kan vi ikke gå den vej.
Vi stemmer for lovforslaget.
Heidi Bank (V), 2021-10-28:
Men det er simpelt hen et drilsk spørgsmål fra Enhedslisten, og det handler jo om, at man går ind og ligesom vil have udpenslet én ting, og der kan jeg lige så godt bare sige: Det kan man ikke; man er nødt til at se på det her samlet.
Det her er jo et kæmpestort lovkompleks, og når man så vælger den tilgang, som Enhedslisten gør, så er det, at man ikke kan komme i mål med noget som helst, når man sidder og skal drøfte de her ting og gå i forhandlinger om det.
Der må jeg også anerkende, at ministeren var udfordret, for det virkede, som om der var partier, bl.a. Enhedslisten, som overhovedet ikke var klar til at rykke sig på centrale punkter i de forhandlinger, vi havde, og som netop kunne have ført til, at vi måske kunne have fundet nogle steder, hvor man kunne have hjulpet lejerne og udlejerne til nogle bedre løsninger samlet set.
Susan Kronborg (RV), 2021-10-28:
Tak for ordet, formand.
Som der er flere, der har været inde på her i dag, blev der den 11. juni 2014 indgået en aftale mellem den daværende regering, Socialdemokraterne og Radikale Venstre, Venstre, Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten om forenkling og modernisering af lejelovgivningen.
Det betyder så, at man i dag jo står med en sammenskrivning; det vil sige, at man har lejeloven, hvor man har efterladt de regler, som regulerer forholdet mellem lejer og udlejer – de inter partes-regler er altså placeret i lejeloven – og at man så har lavet en ny lov, der hedder lov om boligforhold, og som omfatter andre områder, som ikke direkte vedrører det inter partes-forhold.
Det er bl.a. regulering af bopælspligten, huslejenævnets virksomhed og tvangsadministration.
I den her nye lov om boligforhold er også reglerne i lov om kommunal anvisningsret indarbejdet.
Derudover foreslås retssikkerheden for lejere af værelser og fremlejetagere styrket ved lovforslaget.
Det betyder så, at man ser på størrelsen af den forudbetalte leje, og at den begrænses, så den ikke kan overstige det beløb, der svarer til opsigelsesvarslets længde.
Den del er Radikale Venstre meget begejstret for, idet det mindsker risikoen for, at der skal kæmpes for at få et depositum tilbage på grund af selvopfundne modregningskrav.
Som nævnt er der i L 48, lov om boligforhold, placeret de regler, der er af offentligretlig karakter.
I L 49 er der tale om en konsekvensrettelse i forhold til L 47 og L 48, som lige er nævnt, og i L 49 gør man også det, at man indfører en opsigelsesadgang for udlejer over for almen lejer, som gentagne gange misligholder sine forpligtigelser som fremlejer over for en fremlejetager.
Der har nemlig været observeret tilfælde, hvor en fremlejegiver gentagne gange har undladt at tilbagebetale indskud, så også den del er Radikale meget tilfreds med.
Med de ord ser vi frem til udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Heidi Bank (V), 2021-10-28:
Tak for det.
Nu nævner Enhedslisten energirenoveringer, og jeg tror, at vi jo meget bredt ved, at det har betydning, hvor meget energi vi bruger i vores huse og i vores liv i det hele taget.
Men noget af det, som jeg også er bekymret for, og som jeg egentlig troede at Enhedslisten også var bekymret for, er jo de huslejestigninger, det kan give for landets lejere, hvis man laver regler her, hvor man bare kan fylde på for at lave de her energirenoveringer.
Så jeg hører det lidt som et sporskifte fra Enhedslistens side, altså en villighed til, at det skal være muligt at energirenovere i langt højere grad og på den måde lægge den udgift over på lejerne.
Det har jeg nok lige brug for en afklaring af, for det strider i hvert fald lidt imod, hvad jeg ellers hører fra Enhedslisten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-28:
Nej, jeg tror ikke, at der er så meget nyt i det.
Jeg kan sagtens se, at vi kan lave nogle fornuftige energirenoveringer, som medfører, at man får en lidt højere husleje og til gengæld har lavere udgifter til energi, vand eller elektricitet.
Altså, i forhold til den balance synes jeg det er ærgerligt, at vi ikke er kommet frem til at skitsere, hvordan det kan gennemføres, uden at det bliver for stor en byrde for de nuværende lejere.
Det kan godt være, at man kunne komme i mål med en anden finansiering eller deslige, men jeg synes ikke, at vi er nået i mål med at have regler, som gør, at de private udlejere finder det attraktivt nok at energirenovere deres boliger.
Heidi Bank (V), 2021-10-28:
Det er jeg sådan set enig i, og det har jeg også selv problematiseret.
Men jeg er nødt til lige at spørge igen: Skal det forstås sådan, at Enhedslisten synes, det er i orden, at der sker en huslejeforhøjelse for lejerne?
Nu hører jeg det, som om det kun er, hvis de får tilsvarende lettelser på deres varmeregninger.
Det her er jo ikke nødvendigvis en til en.
Så jeg har bare brug for lige at vide, hvor snitfladen er hos Enhedslisten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-28:
Jamen en fornuftig energirenovering medfører selvfølgelig, at energiomkostningerne og omkostningerne til elektricitet – og det kan også være til vand – sådan set bliver reduceret.
Og hvis det er en fornuftig energirenovering, skal det jo gerne være sådan, at den ikke bare gør bygningen mere værd, men sådan set medfører en drift, hvor investeringen svarer til den besparelse, som lejerne opnår.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-10-28:
Det er jo højst usædvanligt, at man indgår en aftale, får lovforslaget tilsendt, forud for at det kommer i Folketingssalen, og når lovforslaget så kommer ned i salen, meddeler man – og det er både Enhedslisten og SF – at man har nogle ændringsforslag, og at man ikke kan stemme for lovforslaget, medmindre disse ændringsforslag kommer igennem, sådan som SF bl.a. sagde det.
Skal jeg forstå det sådan, at hvis forligskredsen ikke accepterer de ændringsforslag, som Enhedslisten og SF har bragt på bordet i dag, så vil man træde ud af forliget?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-28:
Altså det, som den gamle aftale gør, er, at den bestiller en sammenskrivning.
Den er så blevet lavet, og den har været i høring, og der har været forhandlinger, og de kunne være endt anderledes.
På et tidspunkt vælger ministeren så at sende det lovforslag ned i salen, og så er det sådan set ikke forligskredsen, der beslutter – det er sådan set Folketinget, som skal forholde sig til tre lovforslag.
Også de partier, der ikke er med i forliget, har jo stemmeret her i Folketingssalen.
Det er sådan set overladt til Folketinget.
Det er jo en sammenskrivning, der er bestilt.
Jeg erkender, at det er en sammenskrivning, men balancen i sammenskrivningen synes vi ikke er rimelig, når man ser på den retlige og økonomiske balance mellem lejer og udlejer.
Vi synes, den er skæv, sådan at det er en ulempe for lejerne.
Det er derfor, vi siger meget markant, som SF også gør, at der skal ændringer til, for at vi kan stemme for det her.
Så jeg synes ikke, det er så kompliceret.
Mette Thiesen (NB), 2021-10-28:
Signalet fra Folketings-tv'et er lidt forsinket, og jeg har samtidig en høring, og det er lidt svært at være to steder på en gang, men jeg løb hele vejen.
Jeg vil bare sige, som jeg har sagt tidligere, at på det her område går vi ind for, at de partier, der ikke er opstillingsberettigede, og de partier, der er opstillingsberettigede, som sidder i Folketinget, bliver så ligestillede, som det overhovedet er muligt.
Derfor vil vi glæde os til at tage fat i det her i udvalgsbehandlingen og se på, hvordan vi gør det bedst muligt.
Det er bare det, jeg vil sige til det.
Jens Rohde (KD), 2021-10-28:
Som jeg plejer at sige – og dermed gentager jeg så alligevel mig selv – er der ingenting, der bliver mere rigtigt af at blive gentaget.
Det var jo så en selvmodsigelse.
Der er sagt mange rigtige ting om det her lovforslag, og vi støtter det naturligvis.