runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-16:
Tak for det.
Det er jo – undskyld, jeg siger det – lidt ærgerligt, at man åbenbart et eller andet sted har valgt at prioritere dagsordenspunkterne, som man nu har valgt at prioritere dem.
Det er i hvert fald ikke i forhold til vigtighed, at vi nu diskuterer det her sidst, både af hensyn til hele diskussionen omkring det her, som altså handler om sikkerhedspolitik for Danmark, men også i forhold til at det her er noget, som vi har haft rigtig mange møder om, også med ministeren, og vi har diskuteret det i en lang række andre regi og ikke mindst også i Det Udenrigspolitiske Nævn igennem faktisk flere år, og derfor er det lidt sørgeligt, at vi nu her kl. 00.45 om natten skal diskutere det i Folketingssalen.
Men okay, der er sikkert en eller anden vis person et eller andet sted, som har lavet den ekstremt fornuftige prioritering.
Men tilbage til sagen, for sagen er jo den, at vi fra Venstres side, som jeg også kom ind på i spørgsmålet til den socialdemokratiske ordfører, er rigtig glade for, at den daværende blå regering fik igangsat det her udvalgsarbejde med at se på, hvordan vi kan skærme os af i forhold til den kritiske infrastruktur.
Hvis man også kigger på, hvordan og hvorledes vi i den blå regering også tog kampen op i forhold til at sikre ikke bare kritisk infrastruktur generelt, men især den vitale kritiske infrastruktur, både via Center for Cybersikkerhed og andre gode instanser, er det her selvfølgelig også rigtig fint i tråd med det arbejde, vi selv stod bag.
Derfor har vores tilgang til hele det her også været, at vi har været rigtig positive over for, at vi skal have en screeningsordning, men samtidig har det jo også været vigtigt for os, at når vi på den ene side siger, at Danmark skal beskyttes bedst muligt mod store og andre nationers interesse i at prøve at komme til at påvirke danske interesser på den ene eller den anden måde, skal vi selvfølgelig også på den anden side sørge for, at der er en balance i galskaben, forstået på den måde, at vi skal sørge for, at danske virksomheder generelt stadig væk kan have udenlandske investeringer og absolut ikke får flere byrder lagt over på sig end absolut nødvendigt.
Det er jo et arbejde, vi så også har brugt noget tid på, og der vil jeg gerne rose erhvervsministeren for hans positive tilgang til samarbejde.
Det er vi rigtig glade for i Venstre, og derfor kan vi også tilkendegive, at vi agter at stemme for.
Orla Hav (S), 2021-03-16:
Jeg synes jo sådan set, det rammer virkeligheden meget godt, at det her er en erkendelse af, at der er hensyn, der er større end markedskræfterne.
Og der glæder jeg mig da sådan set over, at der er en bred opfattelse af – og at vi er enige om det – at der er hensyn til Danmarks sikkerhed og andre ting, som er større end markedet.
Og at jeg så beskriver det med min tilgang til det, kan vel ikke undre, og jeg er bestemt ikke forarget over, at andre gerne vil være med til at vedtage et fornuftigt lovforslag.
Så velkommen i klubben.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-16:
Men det er jo der, det slår lidt fejl for den socialdemokratiske ordfører.
For én ting er, at man åbenbart gerne vil erkende fakta – det er selvfølgelig allerede første skridt – men det andet skridt er jo så også at prøve at lade være med at gøre det her til en rød eller en blå dagsorden.
Det her er en dagsorden for Danmark.
Og derfor er det jo også sådan, at der er en bred opbakning i Folketingssalen, og at vi faktisk ønsker det her, ikke mindst også på baggrund af at det er en EU-forordning.
Så at prøve at tegne det her op til, at det skulle være en eller anden socialdemokratisk sejr, må jeg bare indrømme er meget langt væk, ikke bare fra, hvad der er normal praksis i forhold til brede aftaler, men også langt væk fra virkeligheden.
Orla Hav (S), 2021-03-16:
Jo, det har jeg ingen problemer med at bekræfte, for det soleklare eksempel på noget, der var lige ved at ske, er nemlig, at Huawei var ved at få lov til at anbringe alt deres isenkram i det helt centrale it-transformationssystem i Danmark.
Det var vel et wakeupcall, som selv den borgerlige regering var nødt til at reagere på.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-16:
Selv om klokken nu er tyve minutter i et, var der jo næsten ikke et øje tørt, da man hørte den socialdemokratiske ordfører prøve at tegne et billede af, at hele idéen om en screeningsordning var på baggrund af, at Socialdemokratiet ønskede det i kampen mod de fæle kapitalister og alt muligt andet.
Orla Hav (S), 2021-03-16:
Tak for det.
Jeg skal ikke skjule, at jeg har ventet en del på, at det her tidspunkt skulle indfinde sig.
Vi debatterer L 191, forslag til lov om screening af visse udenlandske direkte investeringer m.v. i Danmark.
Det burde være logik, at det er et ædelt formål at forhindre, at udenlandske investeringer og særlige økonomiske aftaler kan udgøre en risiko og en trussel for den nationale sikkerhed eller offentlige orden i Danmark.
Desværre var vi tæt på at skubbe dette for samfundet så vitale overordnede spørgsmål til side af hensyn til markedskræfternes frie spil.
For Socialdemokratiet er markedet og markedskræfterne fornuftige redskaber i bestræbelserne på at skabe velfærd og udvikling i samfundet, men der er overordnede hensyn.
National sikkerhed og den offentlige orden er oplagte eksempler, men andre kan i andre sammenhænge komme på tale.
Det skete da heldigvis ikke, da den amerikanske supermarkedsorienterede præsident forsøgte at købe Grønland.
Både den grønlandske befolkning og den danske befolkning med deres regeringer og parlamenter i spidsen gav klart udtryk for, at menneskehandel er et overstået kapitel, ligesom tilsidesættelse af en lang fælles historie med nære venskabsbånd er det.
Lovforslag L 191 er bygget således op, at der er tale om en kombination af en lovpligtig tilladelsesordning for særlig følsomme sektorer, nemlig forsvar, dual use, it-sikkerhed, kritisk infrastruktur samt kritisk teknologi, og en frivillig anmeldelsesordning for de øvrige sektorer.
Det indebærer en fleksibilitet og en mulighed for, at virksomhederne spiller med, når vurderinger og regler skal udformes.
Udover screening af udenlandske direkte investeringer ved erhvervelse af ejerandele m.v. i danske virksomheder, herunder investeringer ved stiftelse af nye virksomheder, medtager loven også screening af særlige økonomiske aftaler, joint ventures samt service, drift og leverandøraftaler under både tilladelses- og anvendelsesordningen.
For Socialdemokratiet forekommer dette ganske fornuftigt og helt i tråd med hensigten med lovforslaget.
Det siger sig selv, at når man fra myndighedernes side går så tæt på virksomhedernes indre liv, er der en risiko for at gøre skade på dette, hvis almindelige principper om aktindsigt og offentlighed i forvaltningen praktiseres i det her spørgsmål.
Derfor er det indeholdt i L 191, at man gennem bekendtgørelse vil sikre virksomhederne mod, at det, jeg her kalder fabrikationshemmeligheder, afsløres utilsigtet og til skade for erhvervsliv og virksomheder.
Alt i alt synes vi, det er et fornuftigt lovforslag, som heldigvis følger tendensen i det europæiske samarbejde, hvor andre lande indfører lignende regler for at beskytte deres kritiske infrastruktur.
Socialdemokratiet støtter L 191.
Signe Munk (SF), 2021-03-16:
Tak for ordet.
Danmark er en lille økonomi, men vi nyder i mange tilfælde godt af udenlandske investeringer.
Men det er også helt oplagt, at en række sektorer, herunder forsyningsvirksomheder og it-virksomheder, er følsomme.
Og det er afgørende, at vi har en god idé om, hvilke virksomheder og i sidste ende hvilke ejerinteresser der kan være på spil i en investering.
EU-reglerne giver jo netop rammen for en screeningsordning som denne, så investorer ikke rigtig vil undre sig over, at man også skal godkendes i Danmark.
Lovforslaget omfatter både egentlige investeringer, men også særlige økonomiske aftaler.
Det opfatter vi som den rigtige tilgang, da indflydelsen på og adgangen til viden i følsomme sektorer ikke kun sker via investeringerne.
Det er derfor også fornuftigt både at betragte typen af aktiv i Danmark, altså hvorvidt den er følsom, og hvilken type investor vi taler om.
Processen skal selvsagt være så smidig som muligt, og Danmark skal fortsat kunne tiltrække vigtige udenlandske investeringer.
Vi skal ikke kun konkurrere på skatteprocenter, men også udmærke os ved, at vi netop har at godt erhvervsklima og et begrænset bureaukrati i forhold til mange andre lande.
Det er jo ikke meningen, at et opkøb af en bagerbutik skal igennem en længerevarende godkendelse, også selv om bagermesteren måtte mene, at han sidder på en hemmelig opskrift på kringle og lagkage – det var en lille joke, som jeg håbede også ville virke midt om natten.
Jeg kan se, at ministeren heldigvis griner med mig nu – det er jeg rigtig glad for!
Tilbage til lovforslaget.
Der vælges med lovforslaget at indføre en model, som også er benævnt som option 2.
Det har vi i SF forstået som mellemmodellen.
Det vil sige, at det ikke er den mest indgribende, men det er heller ikke den mindst indgribende.
Og det er oplagt, at meget vil afhænge af, hvordan den bliver administreret i praksis.
Og i loven anvendes jo en del generelle begreber som f.eks. national sikkerhed, og set i det lys skal vi måske overveje, om der bør laves en evaluering af aftalens funktion og virke efter en årrække.
Vi vil stille en række spørgsmål i udvalgsbehandlingen omkring behandlingen af bl.a. investeringer i fast ejendom, og desuden er vi også interesseret i, hvilke forhold hos den udenlandske investor som vil blive taget i betragtning.
Vil det eksempelvis også indgå i vurderingen, hvis investoren tidligere havde deltaget i aggressiv skatteplanlægning eller medvirket til decideret skattesvindel?
Hvis det ikke tages i betragtning, vil SF selvfølgelig forfølge den vigtige sag i en anden sammenhæng.
Men det er jo vigtigt at vide, om det er sandsynligt, at en investor også har tænkt sig at betale den rette skat i Danmark.
Endelig berører lovforslaget jo også kritisk infrastruktur, og for SF er det også vigtigt, hvordan definitionen af kritisk infrastruktur kommer til at være, og den proces, der er omkring den.
Man samlet set kan vi støtte lovforslaget.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Tak for det, formand.
I går tog vi endnu et skridt i genåbningen af Danmark.
I fase 1 var det de små børn, i fase 2 kom butikkerne, udendørs kultur og idræt, regionale genåbninger, og nu er afgangselever i det meste af landet i skole igen, efterskoler og højskoler er åbnet, 5.-8. klasserne mødes fysisk for første gang i flere måneder 1 dag om ugen udendørs.
Er det nok?
Nej, men det er bedre end ingenting.
Og hvor er vores børn og unge glade for at være kommet i skole igen.
Andre lande forholder sig lige nu til nye nedlukninger, tredje bølge buldrer ind over Europa.
Herhjemme diskuterer vi genåbning, og det er positivt.
Fordi vi går gradvis frem, kan vi holde smitten i Danmark under kontrol.
Jo mere vi tester, opsporer og isolerer, jo flere, der bliver vaccineret, jo mere kan vi forsvare at åbne op.
Et coronapas, der viser, om du er vaccineret, tidligere har været smittet eller er testet negativ, kan meget vel blive det redskab, der gør, at vi kan åbne hurtigere op end ellers.
Det og meget andet er vi nu i fuld gang med at se på sammen med alle Folketingets partier.
Jeg vil gerne i dag benytte lejligheden til at takke for det konstruktive samarbejde og de drøftelser, der allerede nu pågår om en samlet genåbningsplan.
Viljen til at tage ansvar er stor fra alle partiers side, og jeg synes, det tegner rigtig godt.
Samtidig med at vi nu lægger en plan for de kommende måneders genåbning, skal vi allerede nu også se længere frem.
Danske virksomheder er langt fremme på forskellige områder, når det handler om digitalisering: Mere end 1 million danskere har kunnet passe deres arbejde hjemmefra, fordi det digitale i Danmark allerede var en integreret del af arbejdslivet.
Borgere kan booke tid til både test og vaccine digitalt, Danmarks digitale førerposition har med andre ord hjulpet os igennem den her krise.
Den position skal vi kæmpe for ikke bare at fastholde, men at udvikle.
Derfor tager vi nu i dag et nyt skridt, der skal gøre Danmark stærkere.
Det drejer sig om et nyt offentligt og privat digitalt partnerskab, hvor vi inviterer topledere og eksperter fra erhvervslivet, fra forskningsverdenen og civilsamfundet til at deltage.
For pandemien har nu igennem mere end et år også vist os, hvad vi kan i Danmark, når vi forener den offentlige og den private sektor.
Det nye partnerskab får til opgave at udarbejde den første samlede digitaliseringsstrategi for Danmark, hvor både det offentlige og det private indgår.
Det er min ambition, at vi skal tage de positive erfaringer fra pandemien med os ind i fremtiden og bruge dem konstruktivt.
Digitalisering er også på dagsordenen i EU.
Det gælder bl.a., når vi i næste uge indleder et nyt topmøde i Bruxelles.
Som optakt til mødet har jeg derfor sammen med både statsministrene i Finland og Estland og Tysklands kansler, Angela Merkel, opfordret til, at Europa samlet set skal gribe digitaliseringens muligheder.
Vi skal selvfølgelig være åbne for det digitale og bruge det, men vi skal også stille krav til sikkerheden til techgiganterne, og Europa må ikke under nogen omstændigheder overlade fremtidens digitale scene til hverken USA eller Asien.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-03-16:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte samme sted som sidst, vi stod her, for selv om statsministeren jo siger, at der er sket lidt, så er der ikke sket nok.
Landets børnelæger konstaterer, at de ser flere børn og unge, som har gjort selvskade.
Danske børneorganisationer melder om langt flere ensomme børn, ensomme unge.
Folkesundhed handler om andet end corona, det handler om mere end corona.
Det handler også om trivsel, og det handler om mental sundhed.
Jeg forstår ikke, hvorfor regeringen og regeringens støttepartier, som ellers har travlt med at fortælle, hvor gerne de vil hjælpe børnene, ikke vil have børnene tilbage nu.
Smittetallene er fortsat lave, og hvis der skulle opstå et smitteudbrud, handler det om at få lukket ned hurtigt, effektivt og lokalt.
Det har man vist at man kan gøre, det har man vist i Kolding – så kan man selvfølgelig også gøre det andre steder.
Nu har vi så indledt forhandlingerne om genåbning, og det er jo godt.
Men jeg vil egentlig gerne spørge statsministeren: Hvorfor kan børnene ikke komme tilbage i skole nu?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Skal vi egentlig have en politisk konflikt om det her, al den stund at alle partier i Folketinget har sagt det samme?
Alle partier ønsker et særligt fokus på børn og unge, og alle partier har også tilkendegivet, at fokus i den næste etape af genåbningen af Danmark skal være på børn og unge.
Vi er jo enige om, at børn eller unge skal tilbage i skole.
Selvfølgelig skal børn og unge tilbage i skole, og mange er jo i skole i dag allerede.
Vi har valgt at fokusere genåbningen af Danmark på først at få de mindste skoleklasser i gang og efterfølgende afgangselever i store dele af landet.
Efterskolerne er tilbage, og nu er 5.-8. klasse også tilbage.
Nogle elever mangler stadig væk at komme tilbage, og jeg hører egentlig, at alle partier siger det samme, nemlig at der et udbredt ønske om, at børnene kommer tilbage, lige så snart der er plads.
Så jeg vil egentlig appellere til, at vi samarbejder om en god genåbning af Danmark i stedet for det modsatte.
Så bliver jeg altså også nødt til at sige
, at selv om vi ser problemer med mistrivsel – og det er jeg enig i, og det er jo sådan set et godt tegn, forstået på den måde at børn og unge trives bedre i et normalt samfund end i et nedlukket samfund, selvfølgelig – og selv om der er børn og unge, der oplever problemer med ensomhed, så vil jeg også samtidig gerne appellere til, at vi ikke her i salen får malet et billede af, at alle danske børn og unge er i problemer, for det er de ikke.
Mange børn og unge slås på grund af den globale pandemi med noget, og det skal vi hjælpe dem med, men jeg oplever f.eks. også danske børn og unge, som er stolte over den indsats, de har gjort igennem det seneste år, og jeg oplever altså også børn og unge, der er glade for, at de med den indsats, de har ydet, kan være med til at sikre, at Danmark kommer godt igennem krisen.
Så der er mange nuancer i det her, men børn og unge er alle Folketingets partier enige om er den næste vigtige indsats, når det kommer til genåbningen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-03-16:
Jeg forstår godt, at børnene er stolte.
De har lidt og de lider et kolossalt afsavn.
Der er jo ikke nogen herinde, der siger, at alle børn lider under det her, men man kan ikke negligere det og lade, som om det er et fåtal, når en fjerdedel af børnene i det her land lider under den her nedlukning og har en nedsat trivsel på grund af den her nedlukning.
Hvis ikke vi herinde skal tage det alvorligt, at en fjerdedel af børnene i Danmark lider under det, er der godt nok mange ting, vi kan feje ind under det lillebitte gulvtæppe.
Det her tager vi dødsensalvorligt.
Det handler ikke om at gøre noget til en konflikt.
Det handler om, at vi er uenige, og at jeg mener, at børnene skal tilbage nu.
Og ja, vi er alle sammen enige om, at de skal tilbage på et tidspunkt.
Jeres tidspunkt er så engang efter påske, om en måned, eller hvornår det nu bliver.
Mit tidspunkt er nu.
Hvorfor ikke?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Jeg mener bestemt ikke, at man skal negligere nogen problemer, og slet ikke, når det handler om manglende trivsel.
Jeg appellerer i virkeligheden til, at vi får alle nuancerne med.
Jeg bliver kontaktet af børn og unge, og jeg har også en del unge i egen husstand, som jo fortæller mig om, hvordan det er at være barn og ung, når man er igennem en global pandemi med de konsekvenser, som det har.
Men jeg oplever altså også børn og unge, der, som jeg sagde det før, bærer den byrde, som man bærer som samfund, når man skal igennem en global pandemi, med stolthed.
Hvorom alting er, skal vi have alle børn og unge tilbage i skole.
Når det ikke kan lade sig gøre for nærværende, at alle børn og unge er tilbage med fuldt skema, som nogle partier har anbefalet, er det jo, fordi vi står lige der, hvor mange andre lande nu går ind i en tredje bølge og lukker deres samfund ned.
Vi er i gang med at genåbne.
Og når der er en stor risiko for, hvis vi går for hurtigt frem, at vi potentielt sætter det over styr, vi har opnået, og går ind i en tredje bølge, vil det stadig væk være klogere at gå fremad i trin, så vi ikke risikerer den tredje bølge, som kan risikere at medføre en ny nedlukning af Danmark.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2021-03-16:
Så hvor man tidligere har argumenteret med, at et smitteudbrud i Ishøj gjorde, at børnene ikke kunne komme i skole på Samsø, så argumenterer man nu med, at smitteudbrud i Tjekkiet gør, at børnene ikke kan komme i skole på Lolland-Falster.
Det er godt nok en spændende udvikling.
Der er også andre, der mistrives.
Det er vores erhvervsliv, de liberale erhverv, de små selvstændige.
I Venstre mener vi også, at de skal have lov til at drive deres forretning.
Der er mange, der er på randen af konkurs.
Det kan komme til at koste tusindvis af danske arbejdspladser.
Og i partilederdebatten i torsdags spurgte jeg igen statsministeren, om statsministeren vil garantere, at der ikke kommer yderligere skattestigninger i resten af regeringsperioden eller rettere valgperioden – jeg håber, de er samfaldende – og statsministeren svarede efter at have trådt vande lidt tid noget i retning af, at der sådan set også har været nogle skattelettelser.
Og hvis man regner dem med, er det rigtigt, at der vil være skattestigninger for 12 mia. kr. frem mod 2025.
Så jeg vil bare helt enkelt bede statsministeren om en garanti for, at skatter og afgifter ikke vil blive hævet yderligere i resten af denne valgperiode.
Victoria Velasquez (EL), 2021-03-16:
Der kan jo ske rigtig mange ting i 2023.
Hvordan tænker ministeren at vi, uagtet hvilket flertal der er i 2023 osv., sikrer os, at der kommer den evaluering?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-16:
Tak, og tak til statsministeren for de indledende ord.
I torsdags var det jo 1-årsdagen for nedlukningen, og derfor er det ikke mærkeligt, at vi prøver at kigge lidt tilbage for at se, hvad der egentlig har været gældende.
Og en af de ting, vi vel kan lære fra det sidste års tid og også fra de seneste måneder, er vel, at vi er blevet positivt overrasket over danskernes måde at håndtere det her på, sådan helt generelt.
Altså, vi taler meget om de lommer og specielt indvandrermiljøer, hvor tingene skrider, men helt generelt har danskerne jo været eksemplariske i forhold til at bekæmpe den her pandemi.
Der er blevet afsprittet, der er blevet holdt afstand, man har mødtes med ganske få i et omfang, der gør, at vi jo får at vide, at de prognoser, som hele tiden bliver lagt til grund for, hvor meget vi kan genåbne, rammer forkert, og gudskelov kan man sige, fordi de rammer forkert på den gode side, så der faktisk har været plads til at åbne mere, hvis man havde vidst det, man ved nu, tidligere.
Derfor, statsminister: Er det ikke med den viden og med den glæde over danskernes måde at håndtere det på, at vi faktisk burde skride hurtigere frem?
Er det ikke den tillid, vi kan vise danskerne: at man faktisk godt kan være sammen og tage hensyn, så vi også kan åbne mere op?
Til det der, som statsministeren lige sagde, om, at skolen nu er åbnet for skolebørnene i 5.-8. klasse: Arh, altså, mange steder må de komme, og i går var det 1 dag, og så må de komme 1 dag i næste uge, og så er det påske, og så om 3 uger taler vi om, om de måske må få lov til at møde lidt oftere, ikke?
De liberale erhverv, der er lukket ned: Vi tør åbenbart ikke, statsministeren tør ikke, at frisøren får besøg af en kunde ad gangen, står med visir og spritter af og gør rent efter hver kunde og sådan noget.
Det tør statsministeren ikke; den tillid har statsministeren ikke til, at det kan fungere.
Mit spørgsmål er egentlig: Kommer statsministeren ikke til at undervurdere de afledte effekter, der er ved nedlukningen, og blive så forsigtig og ikke anerkende danskernes måde at have ageret på, at man faktisk holder mere lukket, end man behøver, når vi taler om, at man måske næste gang kan få lov til at åbne noget mere op om først 3 uger?
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Se, til hele indledningen vil jeg sige, at jeg er med hele vejen, og hvor var det dejligt at høre en partileder, der står her og siger: Det går godt i Danmark.
Og der er grund til at være stolt over det, vi har opnået, for der er ingen grund til at gøre nogen som helst tilnærmelser til at tale Danmark ned i et sort hul.
Vi har klaret det godt.
Danskerne har klaret det godt.
Vi ligger igen et sted, hvor vi står bedre end de fleste andre lande.
Vi burde jo på en helt anden måde end det, vi evner her i huset, nemlig i fællesskab, kollektivt glæde os over, hvad vi er lykkedes med.
Tænk, de tusindvis af mennesker, der hver eneste dag møder ind for at pode, for at vaccinere, for at sørge for, at vores infrastruktur fungerer!
Lad os glæde os over alt det, vi lykkes med i Danmark.
Jeg mener i høj grad at det skyldes det, hr. Kristian Thulesen Dahl peger på, nemlig at selv om der nu er gået 1 år, og selv om danskerne også i meningsmålinger siger, at man er træt af den her situation og den her krise – det er vi jo alle sammen – bliver vi jo ved.
Og ja, fordi det er gået så godt også her igennem vinteren, kan vi meget vel stå i en situation, hvor vi kan åbne op hurtigere, end vi overhovedet havde turdet håbe på, nøjagtig som sidste forår.
Så ja, det er et tilsagn om, at sådan tror jeg faktisk også det kommer til at gå.
Hvor er det dejligt også at opleve noget glæde over alt det, der lykkes i det her land.
Det fortjener danskerne.