Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Jeg mener faktisk, jeg talte lidt om de mennesker i talen, for de er jo en af grundene til, at vi sammen med SF nu også har kæmpet for minimumsnormeringer for folkeskolen.
Når hver sjette går ud af folkeskolen uden basale kompetencer og så mange mistrives, er det jo klart, at så ender man med nogle af de tal, ordføreren lige nævnte, og det skal vi jo forebygge ved at styrke de institutioner og vores fælles folkeskole, så folk har forudsætningerne for at kunne begå sig.
Det er klart, at det jo ikke kan fjerne et handicap.
Det er trods alt nok for meget at forlange af folkeskolen.
Men alt for mange får ikke de muligheder i livet nærmest allerede fra minus 9 måneder.
Så det er jo en af de ting, der skal til.
Og så tror jeg, at vi skal overveje, hvordan vi kan skabe et arbejdsmarked, hvor nogle af de mennesker kan komme ind, med f.eks. socialøkonomiske virksomheder.
Man kunne også kigge på igu-ordningen, som ordningen, vi har lavet for flygtninge, hedder, hvor man kan komme ind på lidt lavere løn, bygge kompetencer på og så komme op på ordinære vilkår.
For selvfølgelig skal vi også prøve at få de mennesker i gang, og det ene udelukker ikke det andet.
Først og fremmest tak til de fem partier, vi har lavet en aftale med.
Det var et godt forhandlingsforløb, og vi er glade for de resultater.
Også tak til de nordatlantiske kolleger, som også har bidraget med nogle, synes vi, fornuftige tiltag i den her finanslov.
Vi har selvfølgelig tænkt os i aften at stemme for de ændringsforslag, der gennemfører aftalen, og så stemme for finansloven til sidst, men jeg vil selvfølgelig også give det et par ord med på vejen.
Danmark har en bomstærk økonomi, og det betyder, at vi igennem coronakrisen, pandemien, har kunnet låne penge til kompensation til erhverv og virksomheder, til lønkompensation, til vacciner og alt muligt andet.
Det skyldes, at vores økonomi er så god, at meget store lån ikke belaster vores økonomi så meget.
Vores økonomi er stærk, fordi skiftende regeringer i årevis har vist ansvarlighed og rettidig omhu ved at lave reformer.
Aldrig har så mange mennesker været i job i Danmark, og det skaber grobund for et værdigt og frit liv for den enkelte og gode finanser for samfundet.
Hvis ikke vores økonomi skal komme i krise, skal der tilvejebringes arbejdskraft, ligesom man har gjort tidligere, og her må vi bare sige, at ja, finanslovsaftalen mangler initiativer.
Men vi har med glæde noteret os, at finansministeren og regeringen er kommet med et udspil, som vi forhandler i de her uger og måneder, og det er vigtigt efter 2½ år med den her regering, hvor man ikke har lavet reformer, men derimod trukket 10.000 mennesker ud af økonomien.
Set i lyset af den akutte situation, vi står i med mangel på arbejdskraft, bliver den beslutning mere og mere uforståelig.
Vi har noteret os, at udspillet hedder »Danmark kan mere I«, og der vil man lukke det hul, der er skabt.
Nu er vi jo i gang med en juletid, og vi kunne godt ønske os, at man kom i gang med både II'eren, III'eren og IV'eren og V'eren og VI'eren, for vi vil i hvert fald gerne have ambitionsniveauet op i de forhandlinger.
Det bliver nogle af de mest afgørende forhandlinger næste år, og dem glæder vi os til forhåbentlig at kunne deltage i.
Finanslovsaftalen for næste år strammer økonomien en smule op, fordi vi fjerner boligjobordningen for den del, der handler om håndværksarbejde.
Byggeriet buldrer derudad, og der er ikke brug for den ordning.
Næste år fjernes den, og pengene puttes i kassen, så vi strammer økonomien.
Ud over det er det en finanslovsaftale, der ikke i væsentlig grad øger aktiviteten i økonomien, og det er ansvarligt, og vi takker for, at regeringen især har holdt fast i det igennem forhandlingsforløbet.
Vi brugte finanslovsforhandlingerne til igen i år at få taget afgørende grønne beslutninger.
Jeg har tidligere sagt, at det nogle gange føles mere som at være skubbeparti end at være støtteparti, når det handler om samarbejdet om klima, natur og miljø med regeringen.
Vi synes, det var uforståeligt, at man ikke for lang tid siden havde truffet beslutning om at etablere den vedvarende energi, som er en forudsætning for at nå vores klimamål.
Uden strøm fra vedvarende energikilder kan vi ikke nå de mål, vi har sat os for CO 2 -reduktion, og derfor krævede vi en fordobling af den vedvarende energi på havet, en udvidelse af både energiøen og en række havvindmølleparker.
Det fik vi igennem, tak for det, ikke mindst for samarbejdet med SF og Enhedslisten.
Vi fik også vedtaget to nye marine nationalparker – en i Lillebælt og en i Øresund.
Nu begynder vi også at beskytte naturen til havs, og det er vi glade for.
Det ligger i forlængelse af de aftaler, vi har lavet de seneste år, om investeringer i vores natur, så biodiversiteten kan komme op.
I august fremlagde Radikale Venstre et ambitiøst børne- og skoleudspil.
Hvert sjette barn forlader folkeskolen uden basale kompetencer i at skrive, læse og regne, og alt for mange børn og unge mistrives.
Det skal vi kunne gøre bedre – både for deres og i øvrigt også deres børn og børnebørns muligheder, men også for samfundets skyld.
Tidligere har vi sat 1 mia. kr. af til flere lærere, og i går kunne et bredt flertal også vedtage minimumsnormeringer i vores daginstitutioner.
Vi har fjernet regler og bureaukrati, så tiden bruges på opgaven i vores skole, og så der vises tillid til de fagfolk, som jo er dem, der sammen med børn og forældre står med opgaven.