runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (UFG), 2022-04-21:
Det var jo så også det, jeg prøvede at forklare, nemlig at det er det jo heller ikke umiddelbart.
Det er begyndelsen på en udvikling, hvor man siger nej til oplysning, man siger nej til viden, og det vil jo så også sige, at man bliver dårligere til at navigere i en verden, hvor der er komplicerede konflikter.
Og det er noget, der selvfølgelig på længere sigt kan føre til krige.
I forhold til den her krig, hvis den kommer, er det jo nok for sent.
Morten Dahlin (V), 2022-04-21:
Fru Marie Krarup siger, at man kunne have gjort noget for at undgå krig, men det har man ikke ønsket at gøre.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Marie Krarup: Hvad mener fru Marie Krarup at Danmark, EU og NATO skulle have gjort for at undgå Ruslands ulovlige krig mod Ukraine?
Marie Krarup (UFG), 2022-04-21:
Man kunne naturligvis have forsøgt forhandlinger.
Man kunne have forsøgt at lave den form for sikkerhedsarkitektur, som mange foreslog efter den kolde krig, og have inddraget Rusland på en eller anden måde, så det havde givet mening, i stedet for at ekspandere NATO og på den måde trænge Rusland op i et hjørne, så de har følt sig truet – hvilket selvfølgelig ikke berettiger en invasion, men som man kan sige sig selv vil risikere at give nogle ubehagelige reaktioner.
Der kunne vi godt have sagt til amerikanerne: Hør her, det, I gør, er ikke særlig smart; prøv lige at tænke jer om.
Morten Dahlin (V), 2022-04-21:
Og mener fru Marie Krarup virkelig, at vi skal give Rusland den vetoret, altså vetoretten over, hvordan vestlige demokratier vælger at indgå i militære alliancer med andre lande?
Og så et bonusspørgsmål: Mener fru Marie Krarup virkelig, at NATO truer Rusland?
Marie Krarup (UFG), 2022-04-21:
Selvfølgelig skal Rusland ikke have nogen vetoret – det ville da være tåbeligt.
Men det, vi er nødt til at tage alvorligt, er, når der er en stormagt med atomvåben, som føler sig truet.
Så kan vi godt sige, at det er latterligt, at de har den følelse, men hvis de føler det, er vi nødt til at tage det alvorligt, for de har atomvåben.
Der kan man ikke bare sige: Ha, ha, hvor er I dumme; det er I jo ikke.
Det er et faktum, hvis folk har den opfattelse, som man er nødt til at tage bestik af.
Lotte Rod (RV), 2022-04-21:
I Radikale Venstre stemmer vi for den her lov, men jeg synes, at Marie Krarup stiller et vigtigt spørgsmål, nemlig: Hvad betyder det her for, hvad vi kommer til at vide om hinanden?
Og derfor har jeg egentlig bare lyst til at sige tak.
Selv om vi er uenige i forhold til vores syn på Rusland, synes jeg, det er vigtigt, at Marie Krarup stiller de kritiske spørgsmål.
Så tak, fordi ordføreren gør det i dag.
Marie Krarup (UFG), 2022-04-21:
Jamen tusind tak.
Det bekræfter et meget positivt indtryk, jeg altid har haft af ordføreren på det område.
Martin Geertsen (V), 2022-04-21:
Man skal jo høre meget, før ørerne falder af.
Altså, nu kommer fru Marie Krarup med historiske referencer, og jeg er så gammel, at jeg kan huske den kolde krig.
Jeg synes, at det, fru Marie Krarup står og siger, minder lidt om den mest ekstreme del af fredsbevægelsen i 70'erne og 80'erne.
Det er lidt ét fedt, om man holder med den frie verden, eller om man holder med Sovjetunionen.
De er sådan set nogenlunde lige gode om at være onde.
Hvad er Marie Krarups analyse af det, fredsbevægelsen gjorde i 70'erne og 80'erne?
Ida Auken (S), 2022-04-21:
Nu opponerede fru Marie Krarup mod skamløse og grove beskyldninger.
Der kunne man jo spørge, om det at sammenligne det, at man ikke vil give su til studerende, der skal til Rusland, med Ruslands invasion af Ukraine ikke er groft og skamløst.
Marie Krarup (UFG), 2022-04-21:
Det er nogle meget skamløse og grove beskyldninger, der kommer imod mig, som om jeg skulle videreformidle andre landes synspunkter.
Jeg kommer med mine egne synspunkter, og jeg synes, det er en farlig udvikling, når to magter eller en alliance og en stormagt, der begge har a-våben, forsøger at optrappe en konflikt.
Jeg synes, det er dumt og forkert, og jeg synes, det eneste kloge og fornuftige er at forsøge at gøre opmærksom på det, når man er på vej ind i sådan en konflikt, så man ikke snubler ind i en krig, som man gjorde i første verdenskrig.
Hvis hr. Rasmus Jarlov mener, at det er et forsvar af Rusland at sige, at der er foretaget en forbryderisk og uretfærdig invasion, og at landet mangler viden på bestemte områder, og at vi risikerer at ende med at ligne Putins Rusland på mange områder, hvis vi stemmer ja til det her lovforslag, så tror jeg, at hr. Rasmus Jarlov skal tilbage i 1. klasse og lære det danske sprog forfra, for det hænger ikke så godt sammen.
Hr. Rasmus Jarlovs forsøg på en personlig udskamning af mig synes jeg ikke hører til nogen steder.
Vi har ytringsfrihed i Danmark.
Som medlem af Folketinget kan jeg godt gå på talerstolen og sige, hvad jeg mener – også selv om de fleste vil stemme for det her.
Men det gør det jo så des mere væsentligt, at der er nogle, der tør sige det, når vi er på afveje, selv om der er tale om en lemmingeeffekt og en udskamning af dem, der ikke følger lemmingestrømmen.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-04-21:
Da fru Marie Krarup sagde, at forslaget her ville få Danmark til at minde om Putins Rusland, var jeg i tvivl, om det egentlig betød, at fru Marie Krarup ville stemme for forslaget.
Og nu er det ikke for at gøre det her til en meget lang debat, men jeg er nødt til at bemærke, at jeg synes, det er pinligt, at der er et medlem af Folketinget, som igen og igen har travlt med at lægge skylden for konflikten med Rusland på Vesten og Danmarks side, når der er tale om et så ensidigt, uprovokeret og unødvendigt angreb fra Ruslands side på et fredeligt land, som ikke udgør nogen som helst trussel mod Rusland.
Der er ikke nogen undskyldning for det, der er ikke nogen formildende omstændigheder, og det er ikke Vestens skyld.
Jeg synes, det er sørgeligt at se den personlige deroute, som fru Marie Krarup tager her, hvor hun igen og igen låser sig fast til et skib, som er på vej ned, og som der ikke er nogen som helst retfærdighed bag ved.
Så jeg vil opfordre Marie Krarup til at holde op med hele tiden at forsvare Rusland.
Marie Krarup (UFG), 2022-04-21:
Det, at jeg går på talerstolen nu, er lige præcis udtryk for, at jeg ikke bagatelliserer det.
Jeg synes ikke, at det, at vi om et øjeblik kan stå på randen af atomkrig, er en sjov lille bagatel.
Jeg synes, det er ret alvorligt, og jeg synes, det er fatalt, at vi med åbne øjne går så vidt.
Der er mange, der har sammenlignet den her situation med situationen før første verdenskrig, hvor man snublede ind i noget, som man bagefter fortrød bittert.
Jeg håber ikke, at det samme vil ske her.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-21:
Jeg må sige, at fru Marie Krarup selvfølgelig forsøger at sige alt det rigtige med, at hun naturligvis fordømmer Ruslands invasion af Ukraine osv., men igennem hele talen og igennem tidligere udtalelser fra fru Marie Krarup er det jo meget, meget tydeligt, at man bagatelliserer det, der foregår i Rusland, og det, der foregår i Ukraine.
Det ville sikkert være meget fint med en ny præsident, det ville sikkert være meget fint at slippe af med Putin.
Nej, det er fuldstændig afgørende, at vi slipper af med Putin.
Marie Krarup (UFG), 2022-04-21:
Det ville sikkert være meget fint, hvis russerne skiftede præsident.
Det ser jeg ikke noget forkert i at man kan ønske, men jeg ser noget forkert i, at man forsøger at gennemføre en cancelkultur på det udenrigspolitiske og det uddannelsespolitiske område, som gør os dummere og gør os mindre i stand til at løse et udenrigspolitisk problemkompleks, som vi faktisk kunne have løst med ret stor lethed, hvis man havde ønsket at sætte sig ind i de ting, som har ført frem til konflikten.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-21:
Jo, interessant.
Hvad er det for bevæggrunde bag forbrydelserne, som fru Marie Krarup taler om?
Er det også det, som fru Marie Krarup kalder for cancelkultur?
Jeg vil så bare for at rette en misforståelse sige, at der er ingen, der ønsker, at russerne skal skifte kultur, men vi er nogle, der ønsker, at russerne skal skifte præsident.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-21:
Når fru Marie Krarup videreformidler Putins og Ruslands trusler om atomkrig, hvis vi gør ting, som de ikke bryder sig om, gør fru Marie Krarup det så på vegne af den gruppe af tidligere DF'ere, som nu holder møder sammen, kan vi se i medierne, og som deler lokaler osv., eller er det kun på vegne af fru Marie Krarup selv?
Simon Kollerup (S), 2022-04-21:
Tusind tak for bemærkningerne og for den brede, samlede positive modtagelse af det her lovforslag.
Formålet med lovforslaget er, at vi sætter tre forordninger i kraft, som ændrer i kapitalkravsforordningen.
Kapitalkravsforordningen er sat i kraft for Færøerne ved lov, og med det her lovforslag sikrer vi så, at der gælder regler for Færøerne, der, selvfølgelig tilpasset færøske forhold, fortsat svarer til de regler, som gælder i Danmark i medfør af ændringsforordningerne til kapitalkravsforordningen.
Det er hensigtsmæssigt, da Færøerne og Danmark på det finansielle område jo praktisk talt er i union med hinanden.
Af hensyn til både den finansielle stabilitet og til tilliden til de færøske banker er det derfor vigtigt, at de regler og det tilsyn, der er gældende for de danske banker m.v., også er gældende for de færøske banker.
En sund, stabil og velfungerende finansiel sektor er forudsætning for tilliden til økonomien og for, at sektoren kan tilbyde finansiering til virksomheder og husholdninger på gode og konkurrencedygtige vilkår.
Et ensartet regulatorisk og tilsynsmæssigt system er også vigtigt i forhold til de vilkår, som færøske institutter vil blive mødt med på de internationale finansielle markeder, når der skal tilvejebringes kapital og likviditet der.
Loven vil styrke kreditinstitutternes robusthed og øge den finansielle stabilitet, samtidig med at den vil medvirke til at begrænse opbygning af misligholdte lån ved at sikre, at banker nedskriver rettidigt og tilstrækkeligt på netop misligholdte lån.
Det er derfor vigtigt, at den finansielle lovgivning på Færøerne generelt er opdateret.
I den forbindelse vil jeg meget gerne også herfra kvittere for et godt og konstruktivt samarbejde med de færøske myndigheder, og samtidig er jeg glad for, at de hørte parter på Færøerne generelt har taget positivt imod lovforslaget, som jeg kan oplyse til Tinget her har været igennem anden behandling på Færøerne uden bemærkninger, og det forventes derfor snart vedtaget på Færøerne.
Så med de ord vil jeg bare se frem til den videre behandling af lovforslaget her.
Marie Krarup (UFG), 2022-04-21:
Der kommer hr. Martin Geertsen så med en meget udbredt misforståelse, som det er godt at få udredt.
Sovjetunionen var et kommunistisk diktatur.
Kommunismen er en universel ideologi, der kan sprede sig over hele verden.
Sovjetunionen ønskede at sprede denne ideologi til resten af verden, og Sovjetunionen var ekspansionistisk – og Sovjetunionen var omtrent lige så stærk som NATO.
I dag har vi et Rusland, som ikke har en universel ideologi, som ikke har en ekspansionistisk ideologi, og som har en økonomi på størrelse med Sydkorea.
Det er et helt andet sted, så det er to fuldstændig forskellige ting, det drejer sig om.
Men folk er meget sukret ind i den der koldkrigstænkning; de har ikke sat sig ind i de faktiske forhold i jernindustrien.
Rigtig mange mennesker, herunder f.eks. en tidligere forsvarsminister, bliver ved med at bruge ordet Sovjetunionen i stedet for Rusland, når vi taler om Rusland i dag.
Og det er et problem.
Så bliv opdateret.
Martin Geertsen (V), 2022-04-21:
Jamen jeg synes jo, at det, fru Marie Krarup siger nu her, faktisk bestyrker mig i opfattelsen af, at det her er et ekko fra 70'erne eller 80'erne.
Det er ligesom at høre den ekstreme del af fredsbevægelsen; det er sådan set lidt ligegyldigt, om det er USA eller Sovjetunionen, det er sådan set ét fedt.
Jeg vil bare gerne spørge fru Marie Krarup, hvad det så er, Putin foretager sig i Ukraine, hvis det ikke er at udbrede en eller anden opfattelse af, at man har en eller anden overhøjhed i forhold til lande, der ligger lige omkring en.
Det er da fuldstændig ligesom Sovjetunionen.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-21:
Tak for det, formand.
Jeg vil sige tak for den rigtig brede opbakning til beslutningsforslaget.
Med vedtagelsen af beslutningsforslaget vil Danmark med kort varsel kunne stille militære bidrag til rådighed for NATO, hvis der anmodes herom.
Beslutningsforslaget er således et vigtigt signal til vores allierede om, at Danmark er parat til endnu en gang at levere.
Det gælder ikke mindst vores markante bidrag til Letland, som vil blive udsendt allerede i løbet af de kommende uger, og det er et klart solidarisk signal til de baltiske lande om, at vi tager deres sikkerhed alvorligt.
Vi er i en sikkerhedspolitisk tilspidset situation nu, og det er helt fundamentalt i sådan en situation, at NATO står sammen om at imødegå enhver trussel mod vores territorium.
Vi har jo haft debatten allerede i dag, kunne jeg høre.
NATO er jo en forsvarsalliance, der forsvarer frie demokratiske suveræne stater mod aggression, og det er en alliance, som har tjent os godt fra dansk side siden 1949, altså i snart 73 år, og jeg synes, det er vigtigt at understrege her, at Ukraine og den uprovokerede, ulovlige angrebskrig, som Rusland foretager, den brutalitet, vi ser i Ukraine fra Ruslands side, er en påmindelse om, hvor vigtigt NATO er, hvor vigtigt vores samarbejde er, og at vi aldrig må tage det samarbejde for givet, og at vi hver især i den situation, vi er i i Vesten, må spørge os selv: Hvad kan vi som lande bidrage med for at skabe sikkerhed, for at sikre, at ethvert land i alliancen kan leve fredeligt med deres naboer med respekt for national suverænitet og territorial integritet?
Så vedtagelsen af beslutningsforslaget i dag er et bevis på, at Danmark substantielt og rettidigt vil bidrage til NATO's fælles forsvar og afskrækkelse, og jeg er igen glad for den brede opbakning.
Jeg synes, det er vigtigt, at Danmark her, ikke mindst i forhold til vores eget nærområde, de baltiske lande, også går forrest og tager et kæmpestort ansvar.
Tak for det.
Morten Bødskov (S), 2022-04-21:
Alle de, der har haft mulighed for at have det sæde og det hverv, jeg har nu som forsvarsminister, har stået her, hver gang der skulle udsendes danske soldater, og sagt det, jeg har tænkt mig at sige nu.
Det er af utrolig stor værdi, at Folketinget samles i så brede flertal, når det gælder om at udsende danske soldater til også vanskeligere dele af verden.
Og de værdier, som de nu bliver sendt ud for at kæmpe for, har vi tillid til at de kæmper for, og at de gør det med stolthed og med den støtte, som de oplever fra Folketinget i dag.
Tak for støtten til Folketinget, og i lyset af den debat, der har været, føler jeg også, ikke mindst af hensyn til vores soldater, at der er behov for at få klargjort et par ting, som ligger til grund for den pågældende udsendelse.
Europa er presset nu.
Europa er under pres, og Putins Rusland har vist sig villig til at bryde fuldstændig med den internationale regelbaserede dagsorden, og de seneste ugers grufulde handlinger og beretninger fra Ukraine – beretninger om drab, voldtægt og udplyndringer af civilbefolkningen – tegner et billede af, at de russiske styrker kun har foragt over for de værdier, som vi baserer vores frie samfund på.
Det bør være tydeligt for enhver nu, at Rusland ikke skyer nogen midler i sin fremfærd, og at det værdisæt, der ligger til grund for Ruslands handlinger i Ukraine, ikke er foreneligt med vores demokratiske principper.
De lidelser, som Rusland og Putins regime nu påtvinger et frit land som Ukraine, en fri befolkning, er lidelser, som ingen fortjener.
Det er Rusland, der alene har ansvaret for det.
Og der hersker ikke tvivl om, at vi med den brede beslutning, vi træffer her i Folketinget i dag, meget, meget klart viser, at Danmark står sammen med vores europæiske og transatlantiske allierede mod Ruslands uacceptable aggression.
Vi er en kerneallieret i NATO, og det er kun naturligt, at vi bidrager til NATO's styrkelse og opbygning mod øst, for afskrækkelsen af Rusland er nødvendig, og behovet for den har taget til med de uhyrligheder, som vi kan se Rusland påføre Ukraine.
Det gør vi, både fordi det er rigtigt at gøre, og fordi det også er vigtigt at huske på, at Danmarks egen sikkerhed er betinget af, at vi samarbejder med vores partnere og allierede i et forsvar for vores fælles værdier.
Så til sidst vil jeg bare sige, at med vedtagelsen af beslutningsforslaget her i dag sender et bredt flertal i Folketinget et tydeligt signal om, at Danmark er klar til at påtage sig det nødvendige ansvar, som også forventes af en troværdig allieret i NATO som Danmark.
Og forsvaret er klar til at løfte opgaven, for allerede i morgen vil forsvaret påbegynde deployering af materiel og køretøjer fra den her kampbataljon, som jo skal afsted, og som vil være klar til at indgå i NATO's kommando i Letland fra begyndelsen af maj måned.
Så endnu en gang tak til vores soldater for, at de påtager sig det ansvar, tak til Folketinget for den brede opbakning.
Det er et vigtigt signal, vi får sendt til vores soldater, at vi er stolte af den kamp, de påtager sig, og den indsats, de gør, for de værdier, vi hver eneste dag bruger tid i dette Ting på at udfolde.
Tak for ordet.
Orla Hav (S), 2022-04-21:
Tak for det, formand.
De seneste år har vist, at enkeltlandes økonomi og økonomisystemer er sårbare over for tendenser og – i anførselstegn – moderetninger inden for kreditformidling og ansvarlighed over for landes og borgeres langsigtede økonomiske interesser.
L 71 er et initiativ, der sætter fokus på at styrke robustheden i banker og realkreditinstitutioner ved at anvende fælles regelsæt herom inden for det europæiske fællesskab.
Ingen, bortset fra kortsigtede spekulanter, har interesse i, at nationale økonomier kommer i alvorlig ubalance ved at tage unødige risici for andres penge gennem gearing af lån eller ved at løbe risici helt ude af trit med gængs sikkerhed og almindelig sund fornuft.
Havde disse principper været bragt i anvendelse i perioden omkring 2007, havde mange lande været forskånet for finansielle kriser, der for alvor udstillede sårbarheden i den stadig mere forbundne globale økonomi og efterlod kæmpe regninger til landene.
Der er således ikke tvivl om, at et sæt velgennemarbejdede regler, der værner mod vildveje i den globale økonomi, er både fornuftigt og hensigtsmæssigt.
L 71 skal yderligere lovbehandles af det færøske Lagting, før det kan træde i kraft.
Nu har jeg omtalt den ene del af lovforslaget, nemlig etablering af et værn mod unødige risici.
Der er også den anden side af mønten, nemlig ændringer i de eksisterende kapitalkravsregler og indførelse af en række standarder fra Baselkomitéen.
Formålet med den anden del af forordningen er at understøtte penge- og realkreditinstitutterne i fortsat at kunne låne ud til virksomheder og privatpersoner under kriser, eksempelvis covid-19-krisen, og i den efterfølgende genopretning af den europæiske økonomi.
For naturligvis skal et samfund give muligheder for, at der kan ydes lån til nye initiativer, der styrker beskæftigelse, vækst og økonomi.
Således kommer L 71 til at gå på to ben – i økonomisk henseende og til gavn for både sikkerhed og fremsynethed.
Socialdemokratiet støtter L 71.
Bertel Haarder (V), 2022-04-21:
Jeg kan helt tilslutte mig hr. Orla Havs begrundelse for de tre EU-forordninger, som er baggrunden for det lovforslag, vi behandler.
Derfor vil jeg ikke gentage, hvad han sagde, men blot understrege, at vi, når Færøerne ikke er med i EU, altså så er nødt til ved lov i Folketinget og i det færøske Lagting at indføre de regler, der gælder i Danmark, på Færøerne.
Det er til gavn for rigsfællesskabet, og det er til gavn for de finansielle institutter på Færøerne, som derved får de samme muligheder som i de øvrige EU-lande.
Det handler om at styrke realkreditinstitutternes robusthed, øge den finansielle stabilitet og understøtte kreditformidling, vækst og beskæftigelse.
Den anden forordning understøtter penge- og realkreditinstitutters virksomhed med hensyn til at udlåne penge i forbindelse med coronakrisen og den efterfølgende genopretning, og den tredje forordning handler om misligholdte eksponeringer, hvor forordningen styrker institutternes modstandsdygtighed over for negative chok og mindsker behovet for offentlig indgriben.
I Venstre mener vi, at det er meget vigtigt, at vi har de samme regler på Færøerne som i Danmark.
Det er til gavn for samhandelen inden for rigsfællesskabet, og det giver Færøerne bedre forudsætninger for at klare sig internationalt.
Derfor skal jeg også hilse fra hr. Edmund Joensen og Sambandspartiet, som glæder sig over, at vi med dette lovforslag bidrager til at skabe ensartede regler i rigsfællesskabet.
Det er jo helt naturligt, at det først træder i kraft, når ministeren bestemmer det, for det skal jo vedtages i Lagtinget, før det sættes i kraft.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-04-21:
Jeg har ikke meget at tilføje, fordi mine to kolleger før mig har redegjort så fint for lovforslaget.
Så SF støtter selvfølgelig også lovforslaget.
Christian Juhl (EL), 2022-04-21:
Og jeg appellerer til, at Lagtinget får mulighed for frit og entydigt at behandle forslaget, inden vi endeligt vedtager det.
Som vi jo har lovet rigsfællesskabets to andre parter, laver vi ikke bare en lovgivning hen over hovedet på dem uden at vente på, at de arbejder parallelt med det her.
Og i det omfang, at Færøerne føler sig stærkere på de her finansieringsområder, støtter vi derfor forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-04-21:
Der er ikke så meget at tilføje for mit vedkommende.
Vi synes jo, det er godt, at færøske banker også får de samme krav, som gælder for danske banker og andre europæiske banker, da det formentlig vil være en fordel for dem, at man kan have tiltro til, at de lever op til de samme vilkår.
Så det støtter vi naturligvis.
Dennis Flydtkjær (DF), 2022-04-21:
Jeg skal også gøre det kort.
Indholdet af lovforslaget er jo blevet godt beskrevet, og indholdet er sådan set også implementeret i dansk lov, så det er bare at få det implementeret også på Færøerne og give dem de samme muligheder og samme tryghed i deres banker og finansielle institutioner.
Marie Krarup (UFG), 2022-04-21:
Jeg synes bare, det er sørgeligt, at hr. Martin Geertsen ikke har sat sig ind i historien.
Der er forskel på en kommunistisk stormagt og så en meget, meget mindre stormagt, som er det, vi har i dag med Rusland, som ikke har en universel og eksporterbar ideologi, men selvfølgelig ønsker en Monroedoktrin med venligtsindede lande omkring sig – man kan så sige, at det går rigtig dårligt.
Men det er det, som stormagter meget tit ønsker – ligesom USA selvfølgelig – hvor man ikke accepterer, at nabolande er medlem af fjendtlige alliancer.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-21:
Jeg vil egentlig også sige tak til ordføreren for to ting.
For det første synes jeg, det er godt, at vi bringer tvivl frem i den her debat og ikke træffer automatiserede beslutninger.
Det er rigtigt, at vi har brug for at vide noget mere om hinanden, men det, vi ikke skal, er at understøtte regimerne i Belarus og Rusland.
Det er derfor, vi stemmer for det her lovforslag, for vi kan ikke være med til, at flere danskere skal understøtte de regimer både direkte og indirekte.
Vi har så brug for, at den russiske og belarussiske befolkning kommer til os for at lære vores frihed og vores værdier at kende, og det kan vi jo fortsat gøre.
Det vil jeg godt lige bede ordføreren om at bekræfte.
Og jeg vil også godt bede ordføreren om at bekræfte, at man forhåbentlig vil arbejde for, at vi får mere menneske til menneske-udvikling med mennesker, som kan komme til Danmark fra Belarus og Rusland for at lære vores kultur at kende.
Så vil jeg også godt for det andet sige tak for at gøre det fuldstændig tydeligt, hvorfor det er så vigtigt, at vi her fra samtlige andre partiers side – nu er ordføreren uden for grupperne – står sammen om at tage afstand fra den italesættelse af det ikke kommunistiske, men fascistiske regime i Rusland.