runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Tak for det.
Også tak for talen herfra og tillykke med ordførerens nye hverv.
Venstre og Det Konservative Folkeparti er jo enige om mange ting, og det har vi også været historisk, men nogle gange har vi været mere enige end andre.
Men lad nu fortiden ligge, for jeg vil nemlig gerne tale om fremtiden.
Nu er det jo sådan, at vi er i den lykkelige situation, at den fremgang, vi kan se i antallet af job, bl.a. kommer fra seniorer, altså folk, der er gået på pension; det kan være, de finder ud af, når de er kommet hjem, at det var lige vel voldsomt nok at gå rundt derhjemme og have lidt for meget fritid, og så vil de gerne ind på arbejdsmarkedet igen.
Når nu et flertal her i Folketinget har besluttet sig for, at folk, der sidder hjemme på sofaen, skal til at have nogle flere penge for at sidde der og måske ikke være så meget animeret til at gå på arbejde, hvad siger Venstre så til det forslag, Det Konservative Folkeparti præsenterede her i weekenden, om, at pensionister, der er gået på pension, men vender tilbage til arbejdsmarkedet, ikke længere skal modregnes i deres pension?
Var det noget, vi kunne tale om og eventuelt fremsætte et forslag om i fællesskab?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Jo, jeg tror, det er vigtigt med en balance i de her ting.
Det tror jeg ikke vi bliver uenige om, altså at balancen er vigtig.
Noget af det, vi har lagt vægt på i Venstre i de diskussioner – for jeg skal hilse at sige, at vi har diskuteret de her ting længe og højt og ivrigt, og det skal vi have plads til, og det har vi også – og som vi har forsøgt at ramme, er netop den balance mellem at være et åbent samfund, være et tillidsfuldt samfund, men samtidig altså også sige, at folk selv må bestemme.
Vi skal møde hinanden på en rigtig måde.
Vi rammer den ikke altid første gang, og så må vi erkende det, og så må vi komme videre.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Det er i øvrigt godt at se, at humøret er ved at komme op igen ovre i Venstres folketingsgruppe – det har vi manglet.
Jeg er meget enig i den skelnen mellem at være liberalist og være liberal.
Jeg betragter mig absolut ikke som liberalist, men grundlæggende som liberal, og det er også derfor, jeg synes, at det faktisk er et ekstremt vigtigt emne, altså at et demokratisk samfund bygger på frihedsrettigheder.
Søren Pind har sagt mange ting, jeg er uenig i – også efter at han stoppede i Folketinget – men han har også sagt noget, som var klogt.
Han sagde nemlig – jeg tror, det var til Berlingske – at ud over at højrefløjen har fået islamist på hjernen, så kan den overdrevne fokus på udlændingepolitik og indskrænkning af grundlæggende rettigheder føde den der ekstremisme, som vi prøver på at undgå.
Er det ikke rigtigt, at de der indgreb kan gå for langt?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Vi har jo sådan en vane i Venstre om, at nogle af dem, der holder os på plads og – hvad kan man sige – sørger for, at vi er liberale, er VU'erne.
Det er også godt at høre fra en gammel VU'er, at vi skal holde fast i det liberale.
Det var meget, meget venligt ment.
Jeg synes, det er dejligt at være liberal.
Og det er det, jeg tager mit udgangspunkt i.
Nogle gange kan ting også bare blive for firkantede.
Jeg er ikke liberalist, jeg er liberal.
Det er sådan en sondring, jeg nogle gange bliver skudt i skoene: Jamen hvad er forskellen?
Jeg tager ikke udgangspunkt i en ideologi, for jeg mener, at enhver form for ekstremisme er skadeligt.
Så jo, jeg er et grundlæggende liberalt menneske, men der er også ting, f.eks. tildækningsforbuddet, som det ikke er nogen hemmelighed at jeg synes har været svære.
Det har også været svært for mig.
Jeg vil da ikke bestemme, hvad andre mennesker har på, men jeg vil søreme da heller ikke bo i et samfund, hvor man skjuler sig, hvor man ikke ser hinanden i øjnene.
Et samfund skal, som statsministeren så rigtigt sagde det, være baseret på tillid.
Inger Støjberg (V), 2019-10-03:
Det er jo heller ikke børnene statsminister, der lige har fremsat et finanslovsforslag, og det er heller ikke børnenes finansminister, kan man rolig sige.
Jeg synes simpelt hen, at vi er kommet dertil, hvor vi bliver nødt til at få at vide: Hvor meget ekstra skal forældrene betale?
Hvilke friskoler er det, der skal lukkes?
Det her giver da ekstrem utryghed blandt både børn og forældre.
Man må da være konkret.
Man kan da ikke bare stå, som hr. Jesper Petersen her, og sige, at det også er vigtigt med et stort lokalt engagement, og at man selv kommer fra et område, hvor der er mange friskoler.
Ja, men er det de friskoler fra hr. Jesper Petersens område, der skal lukke?
Katrine Robsøe (RV), 2019-10-03:
Tak for det.
På folkemødet i 2018 blev jeg rigtig glad, da vores nuværende statsminister slog fast, at nu ville Socialdemokratiet også arbejde for en afskaffelse af uddannelsesloftet.
Det står jo sådan set også i vores aftalepapir, at vi skal have det afskaffet.
Men mens vi går og venter, går de unge og de studerende rundt og føler sig pressede og utrygge.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvorfor Socialdemokratiet ikke lytter til de studerende og prioriterer at afskaffe uddannelsesloftet i udspillet til finansloven.
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Jeg har respekt for forsøget.
Men i al respekt: Det, jeg gjorde klart lige for et øjeblik siden, var jo, at vi faktisk har foreslået de ting, vi sagde i valgkampen og før det.
Der er endda nogle ting, som er udeladt; som ikke er der.
Det kan måske komme.
Men de forslag, der ligger i finanslovsforslaget, er da præcis ting, som vi har foreslået.
Det kan jeg ikke rigtig se hvordan hr. Morten Dahlin skulle kunne få linet op til at være noget andet, når det faktisk er præcis det, vi sagde før valget, vi nu gør.
Morten Dahlin (V), 2019-10-03:
Nu er jeg jo ny herinde.
Det var et meget langt svar på et meget kort spørgsmål, hvor jeg egentlig spurgte ordføreren, om han kunne bekræfte, at løftet fra før valget også gælder efter valget.
Det kunne ordføreren så ikke.
Derfor må mit opfølgende spørgsmål jo være: Hvilke andre løfter, som Socialdemokratiet gav før valget, gælder ikke længere?
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Nu får hr. Morten Dahlin ordet igen om et øjeblik, og så kan hr. Morten Dahlin så måske pege på, hvor det er, der er et nyt forslag i de skatte- og afgiftsforhold, der er lagt frem, som er overraskende, og som Venstre er modstandere af.
Vi sagde før valget, at vi mente, at der igen burde være en fair beskatning, når man arver ejerskabet af en virksomhed.
Vi har sagt, at vi synes, at vi skal nedbringe brugen af plastik ved at have højere afgifter på de ting.
1.100 t vil man spare med det, der ligger i finansloven nu med højere afgifter der.
Og sådan kan vi jo fortsætte rækken ned.
Det er lagt frem inden valget, hvordan det vil være.
Boligskat og personskat er der jo ikke nogen ændringer af.
Men de ting, vi har lagt frem vi vil ændre, fremgår af finanslovsforslaget – ikke andre ting.
Og så må vi jo se, hvad Venstre vil; om de kan bakke op om nogle af tingene – om man f.eks. vil være med til at løfte nogle af de regninger, man selv har efterladt, hvor man har givet skattelettelser, men ikke sørget for finansieringen, når det handler om f.eks. bilerne.
Morten Dahlin (V), 2019-10-03:
Nu leverede ordføreren jo ikke nogen konkrete svar på de konkrete spørgsmål, som fru Inger Støjberg og fru Sophie Løhde stillede.
Så det kan være, at jeg er lidt mere heldig og ordføreren kan levere et konkret svar på mit spørgsmål.
Socialdemokratiet sagde i valgkampen, at 95 pct. af danskerne ikke ville blive ramt af Socialdemokraternes skattestigninger.
Nu står vi her 5 måneder efter: Kan ordføreren i dag garantere, at det kun er 5 pct. af danskerne, der vil blive ramt af Socialdemokratiets skattestigninger?
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Vi må jo bare demonstrere for fru Pia Kjærsgaard, at det er sådan, det bliver.
Og nej, det kan vi så ikke på de grundlæggende forhold i udlændingepolitikken.
De står ved magt.
Vi vil bruge folks penge bedre end lige at bruge dem på Lindholm.
Og ja, vi mener stadig væk, at vi skal være meget opmærksomme på, hvor mange kommunerne hver især kan integrere.
Det er en del af vores samlede udlændingepolitik.
Det er vi nødt til at være opmærksomme på fortsat.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-10-03:
Men jeg må sige, at jeg ikke stoler et øjeblik på, at man ikke vil ændre mere, overhovedet ikke.
Vi er kun nået nogle måneder ind i den nye valgperiode, og jeg må spørge: Er det med højere ydelser til udlændinge den brede udlændingepolitik?
Det er da kommet bag på mig.
300 mio. kr., værsgo.
Det er lidt nemmere at komme ind, og det er lidt nemmere at være her.
Det er af meget, meget stor betydning.
Det synes jeg heller ikke Socialdemokratiet koncentrerer sig ret meget om.
Men jeg vil godt primært have et svar på loftet over antallet af udlændinge, som Socialdemokratiet gik til valg på: Hvor er det blevet af?
Det vil jeg godt have et helt konkret svar på og ikke et svar udenom.
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Jeg synes jo egentlig, fru Pia Kjærsgaard skulle sige: Hvor er det rart, at der nu er blevet en bred enighed om de grundlæggende ting i dansk udlændingepolitik.
Det er jo det, der er tilfældet.
Mens fru Pia Kjærsgaard talte om det og mente, at der var lavet fuldstændig om på udlændingepolitikken, kunne jeg jo godt se, hvordan hr. Morten Østergaard så ud i ansigtet, og hvordan han rystede lidt på hovedet.
Vi ændrer jo ikke på familiesammenføringsregler, permanent opholdstilladelse, asylpolitik osv.
De grundlæggende klodser i dansk udlændingepolitik står ved magt.
Det sagde vi inden valget, og det vil vi.
Så kan vi måske komme hen til en anden diskussion: Hvordan får vi en bedre integration?
Er der nogen steder i udlændingelovgivningen i dag, hvor vi ikke synes, det er, som det skal være?
Vi synes, at folk, der er blevet afvist, skal rejse ud, men så længe de bor her, skal de der børn så bo op ad et skydeterræn, hvis deres familie har traumer over det?
Men det ændrer jo ikke på, at de grundlæggende ting står ved magt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-10-03:
Tak for det.
Jeg synes, al den polemik om udlændingepolitikken, der har været fra Socialdemokratiet, både under valgkampen, men ikke mindst efter, er meget interessant.
Jeg er meget, meget overrasket over den vending og den drejning, som Socialdemokratiet har taget.
Socialdemokratiets formand, nu statsminister, gik til valg på, at det skulle være en stram udlændingepolitik, og at der ikke skulle ændres noget.
Jeg kan nævne en lang række punkter, hvor der er lempelser.
Der er tilbagerulning af det såkaldte paradigmeskifte, altså hjemsendelsespolitikken.
Man dropper Lindholm, og man har ikke noget alternativ, selv om den nuværende udlændinge- og integrationsminister sagde, at det var spot on at finde et sted, men der er ikke kommet noget alternativ.
Man giver højere ydelser til børnefamilier, faktisk næsten 300 mio. kr.
– der er ingen smalle steder her – og 63 pct. er af ikkevestlig herkomst.
Opholdskravet for at opnå dagpenge rulles tilbage.
Der er gratis uddannelse til flygtninge.
Og så sidst, men ikke mindst: Socialdemokratiet gik faktisk til valg på, at der skulle være et loft over antallet af udlændinge.
Det er man også gået bort fra.
Jeg vil godt høre forklaringen.
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Jeg tror simpelt hen ikke, at fru Inger Støjberg hørte ordentligt efter.
Der er afsat penge i finanslovsforslaget, nemlig 75 mio. kr., til, at f.eks. friskoler, der ligger langt fra en anden by med en folkeskole, ikke på samme måde vil blive berørt.
Skoler, der ligger steder, hvor der er mange socialt udsatte, og som er skoler, der tager et stort socialt ansvar, vil heller ikke blive berørt.
Det kan man gå ind og læse.
Og det må vi jo så debattere.
Jeg synes måske bare, at man skulle undlade at slå sig op på at udfordre os på ikke at ville noget for børnene, når der er normeringsforbedringer og en kommuneøkonomi, der på 1 år leverer mere end det, den tidligere regering gjorde på 4 år; at man måske skulle være de sidste til at kritisere, at kvaliteten til børnene ikke er god nok.
Jeg vil gerne slå fuldstændig fast for fru Katrine Robsøe, at holdningen er den samme.
Altså, vi vil gerne have, at uddannelsesloftet bliver afskaffet.
Det er også sådan, at vi nu engang har den økonomi, vi har.
Vi får kritik fra Venstre, kan man høre, for at have skaffet flere penge til at lave den finanslov, bl.a. for at investere i uddannelse.
Det gør vi ikke desto mindre, så der er penge til f.eks. at fjerne omprioriteringsbidraget, og der er også andre muligheder for investeringer – i uddannelse, på børneområdet, og hvad det ellers måtte være.
Det hele er ikke løst på en gang.
Er det her et meget vigtigt krav for Det Radikale Venstre, må vi jo diskutere det.
I første omgang har vi i forslaget til finanslov prioriteret at fjerne omprioriteringsbidraget, men vi drøfter gerne andre ting med Det Radikale Venstre, og der er som sagt også økonomi at forhandle om, hvis det her er det væsentligste.
Katrine Robsøe (RV), 2019-10-03:
Tak for det.
Nu ved jeg jo godt, hvad Radikale og jeg selv har af holdninger til uddannelsesloftet, og det er rigtig vigtigt at få afskaffet, for det skaber utryghed og pres blandt vores studerende.
Jeg er også godt klar over, at I sikkert har en rigtig fin strategi for alle de her forhandlinger, vi skal til at ind i, men jeg er oprigtig interesseret i at høre, hvorfor Socialdemokratiet ikke selv har prioriteret at afskaffe loftet over uddannelse.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Fordelen ved at stille klare spørgsmål er jo selvfølgelig, at man kan få et klart svar.
Det var også det, jeg bestræbte mig på at levere til det første, og jeg synes egentlig selv, jeg lykkedes meget godt med det.
Så ved hr. Jesper Petersen jo godt, at man ikke skal tro på alt, hvad man læser i avisen, og det derfor er klogere at gå direkte til kilden selv, og det blev også gjort her.
Jeg sætter i øvrigt stor pris på, at hr. Jesper Petersen havde dedikeret halvdelen af sin tale til et af de emner, der ligger mig meget på sinde: Mig.
Men naturligvis kan jeg ikke sige på vegne af mit parti, at vi kommer til at stemme for en lov, hvis indhold jeg ikke kender i andet end overskriftsform.
Det ville da være tordnende utroværdigt.
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Jamen det synes jeg så er første gang og så dejligt, at vi får det svar så klart.
For det har jo været uld i mund indtil nu, også fra hr. Jakob Ellemann-Jensen.
Jo, det har det.
Vi kan finde Børsen frem og se, hvordan man talte udenom og ikke ville forpligte sig til det, da hr. Jakob Ellemann-Jensen var blevet valgt som formand.
Så må vi spørge om det, og det var et klart svar her.
I lovprogrammet indgår det, at regeringen vil fremsætte forslag til en egentlig velfærdslov, så hr. Jakob Ellemann-Jensen kan overføre det ja, han gav nu, fra at være et ord på talerstolen til at være et tryk på den grønne knap.
Er det også et ja her i dag til, at Venstre faktisk vil forpligte sig på den måde og kan give tilsagn om at stemme for sådan en velfærdslov med netop den forpligtelse, jeg lige spurgte hr. Jakob Ellemann-Jensen til?
Igen tillykke med valget.
Det er også godt at se hr. Jakob Ellemann-Jensen i den nye rolle, og vi har set frem til at kunne have den her debat.
For man må jo sige, at der skete nogle lidt specielle ting i valgkampen med Venstres politik.
Efter en lang årrække med, at det var nulvækst, der var vigtigst, og underfinansiering, var man nu klar på et egentligt velfærdsløfte.
Jeg har ikke kunnet blive klar på nu her efter valgkampen, om det egentlig står ved magt, altså at Venstre vil forpligte sig til, når der er voksende omkostninger til flere ældre og flere børn – heldigvis – de kommende år, simpelt hen som udgangspunkt for sin økonomiske politik at have det velfærdsløfte stående ved magt, og at man så sætter de penge af, som det koster.
Er det Venstres politik i dag?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Tillykke med posten til hr. Jakob Ellemann-Jensen, også selv om jeg jo ikke fik lov til at sende hele min hilsen til hr. Jakob Ellemann-Jensen på Venstres landsmøde.
Da havde jeg lavet en, synes jeg selv, fantastisk sød hilsen, hvor jeg også havde en stor, flot lagkage pyntet med dannebrogsflag for at minde Jakob Ellemann-Jensen om, at vi jo sammen skal passe på Danmark.
Jeg ved det ikke rigtig, men nogle i Venstres sekretariat må have tænkt, at det var uklogt, at hr. Jakob Ellemann-Jensen blev belemret med sådan en kage, så den blev klippet ud af min hilsen.
Jeg håber, hr. Jakob Ellemann-Jensen vil lægge sig på sinde, at vi fremover, når vi skal drikke kaffe sammen, også kan nyde en kage til kaffen og huske på, at det, som kagen er udtryk for, er, at vi i fællesskab skal passe på Danmark, og at det hører ind under det at passe på Danmark, at vi har styr på tilstrømningen af asylansøgere og migranter til Danmark, som jo desværre gerne vil finde andre steder hen end der, hvor de kommer fra, fordi mange i de lande, de lever i, jo lever under nogle kummerlige vilkår, og der så er mange, der gerne vil søge til Danmark.
Men vi bliver nødt til at passe på Danmark, og det indebærer altså, at vi fører en stram udlændingepolitik, og det indebærer også, at vi har grænsekontrol, som Venstre jo også gik til valg på.
Og når hr. Jakob Ellemann-Jensen nu er ny formand, er det jo oplagt at spørge ham, om det stadig væk også her står ved magt, altså at Venstre selvfølgelig vil værne om vores ret til at have grænsekontrol, også i fremtiden.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-03:
Så må man jo forstå, at budskabet fra Socialdemokratiet i valgkampen om, at 95 pct. af danskerne ikke ville opleve skattestigninger, bare var en løgn.
Det er jeg da glad for at vi så trods alt har fået afklaret.
Nu har Jesper Petersen haft lidt tid, siden han var i tv-debat tidligere i dag.
Og jeg kunne også godt tænke mig at vide: Når regeringen ikke ønsker at etablere et udrejsecenter på Lindholm, hvor skal det tredje udrejsecenter så konkret ligge henne?
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Jamen hr. Torsten Schack Pedersen kan jo godt vælge at pære rundt i den samme diskussion en gang til.
Og så må jeg jo slå fast, at det ikke kan komme som en overraskelse, altså de forslag til ændringer på skatteområdet, som vi har lagt frem i den her finanslov, og som gør, at der er en økonomi til at forbedre vores velfærd.
F.eks. er der råd til at ansætte 1.000 flere sygeplejersker, og der er andre emner, hvor vi kan lave vigtige fremskridt, både på klimaområdet og på velfærdsområdet.
Det er en politisk prioritering, fordi vi synes, at det er nogle rimelige ændringer af skattepolitikken.
Der er genopretningen af skattevæsnet, hvor man har lagt det så fint til rette, at lige i det øjeblik, der er nogle andre, der overtager ansvaret, så mangler der et kæmpe milliardbeløb, og man har ikke løftet sin opgave.
Det må vi så sørge for, og det gør vi med det her forslag til finanslov.
Men det kræver også nogle penge og nogle efter vores mening rimelige ændringer på skatteområdet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-03:
Tak for det.
Ord er der mange af.
Konkrete svar, konkrete anvisninger på, hvad det er, Socialdemokratiet egentlig vil, har vi ikke hørt mange af.
Så jeg prøver lige en gang mere at følge op på det spørgsmål, som min gode kollega Morten Dahlin stillede: Hvor mange procent af danskerne vil opleve skattestigninger i 2020, hvis regeringens finanslovsforslag bliver gennemført?
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Jeg vil igen meget gerne slå fast, at vores holdning er den samme.
Nu kommer der en periode, hvor der altså skal nogle svære prioriteringer til, for der er mange ting, vi gerne vil, og vi har ikke lagt beslag på alt i den finanslov fra start, og det giver jo også en mulighed for, at andre partier kan sige, hvad der er vigtigt for dem.
Vi har kun vores 48 mandater, så fru Katrine Robsøe vil ikke møde en politisk modstand imod at ændre på uddannelsesloftet.
Jeg er enig i, at det har været med til at øge det præstationspres, som ikke er godt, og som plager mange unge mennesker.
Så må vi jo se, om der er økonomi til det, når vi skal have det hele til at hænge sammen til sidst.
Det var mange ting på en gang.
Men altså, jeg kan forstå, at hvad angår de cirka 20 pct. af danskerne, der ryger, synes man fra Venstres side, at det er rimeligt nok, at de skal betale mere i skatter og afgifter.
Det vil vi også gerne, men det er dog så 20 pct.
Vi synes altså også, det er rimeligt, at hvis man får sin løn udbetalt som fri telefoni betalt af sin arbejdsgiver, altså sin private telefoni, så er det rimeligt nok, at man skal beskattes af det, hvilket er et fuldstændig gængs princip i skattelovgivningen.
Og så har vi iværksat et samarbejde med kommunerne om at finde frem til bureaukratiske forbedringer dér.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Jeg kan fuldt ud tilslutte mig, at vi skal gøre noget ved personskatterne.
Det diskuterer jeg da gerne videre.
Men vil hr. Morten Østergaard ikke bekræfte – uanset hvad synspunkt han måtte have om det – at når vi diskuterer generationsskiftebeskatning, handler det jo ikke om, som man nogle gange hører nogle i debatten sige, at det er nogle få meget velbjærgede, der bare skal rage noget mere til sig selv, men at det sådan set bare handler om, om en virksomhed kan fortsætte.
Så kan vi have forskellige holdninger til, hvordan modellen skal være.
Vi synes jo ikke, der skal være den skat.
Men det handler om, om vi i det mindste kunne blive enige om, at det her er noget, der vedrører alle slags virksomheder, også dem, der måske ikke har store overskud og ikke har kapital til et generationsskifte.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-03:
Så har jeg et helt generelt spørgsmål.
Hvis vi laver tiltag for at reducere CO 2 -udledningen i Danmark, som blot fører til, at der bliver udledt CO 2 i andre lande, så vil den 70-procentsreduktion, som det parlamentariske flertal, størstedelen af salen, nu ønsker, jo ikke være en reel reduktion på 70 pct., men blot et tal på et stykke papir.
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Enhedslisten ønsker jo ikke bare at lukke landbruget.
Det ville være helt absurd, og jeg synes faktisk også, at det er en uskik, at den grønne diskussion – som vi heldigvis har – hele tiden kommer til at handle om, om man skulle være for eller imod landbrug.
Vi er bestemt ikke imod landbrug.
Men hvis man indser, at man står i en klimakrise, og at Danmark har et ansvar, og man melder sig på banen der – og nu tror jeg, at Nye Borgerlige er de eneste, som ikke har meldt sig med hensyn til 70-procentsreduktionen, men det kunne jo være, I kom på bedre tanker – bliver man nødt til at se på landbrugets reduktion og udledning.
De står altså for en tredjedel af Danmarks udledninger, og derfor foreslår vi eksempelvis, at vi tager noget af den landbrugsjord, som er allerdårligst at producere på og dermed også udleder rigtig meget CO 2 , og omlægger den til skov og natur, så vi får plus på kontoen, i stedet for at kompensere landmændene for det, og at vi i øvrigt også hjælper de landmænd, der gerne vil producere på en mere klimavenlig måde, til at kunne gøre det.
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-03:
Tak for ordet.
Enhedslisten ønsker at sænke landbrugsproduktionen for at reducere den danske CO 2 -udledning.
Det vil alt andet lige føre til tab af velstand og også færre penge til velfærd.
Hvis vi lukker produktionen ned i Danmark, betyder det blot, at de samme varer vil blive produceret i et andet land med en tilsvarende eller større CO 2 -udledning.
Mener fru Pernille Skipper, at det er en hensigtsmæssig måde at løse klimaudfordringen på?
Pernille Skipper (EL), 2019-10-03:
Det synes jeg lyder som en overordentlig god idé, og jeg vil bare sige, at det overrasker bestemt også os i Enhedslisten, at omprioriteringsbidraget på kulturområdet ikke er fjernet.
Det kommer vi til at tale meget mere om inde i de forhandlingslokaler.