Mattias Tesfaye (S), 2023-11-30:
Tak til fru Lotte Rod og Radikale Venstre for at spørge ind til regeringens visioner for gymnasierne.
Det almene gymnasium, stx, og 2-årig hf tæller som almengymnasiale uddannelser.
Men jeg vil tillade mig at besvare spørgsmålet lidt bredere.
For jeg mener, at alle fire gymnasiale uddannelser spiller en central rolle i vores uddannelsessystem og samfund.
Syv ud af ti unge vælger i dag en gymnasial uddannelse efter grundskolen.
Det gør de, fordi de gymnasiale uddannelser er gode, og fordi det er fagligt stærke uddannelser, der danner vores unge til det samfund, som de bliver og allerede er en del af.
Gymnasierne ligger oftest relativt tæt på, hvor de unge bor, og de tilbyder et attraktivt ungdomsmiljø, der er præget af en lang række aktiviteter som idræt, teater, politik, fester og bordfodbold, hørte vi, hvor de unge møder hinanden på tværs af holdninger og værdier, danner venskaber, udvikler sig som mennesker og engagerer sig i verden.
Der er høj trivsel blandt eleverne i gymnasiet.
I de årlige trivselsmålinger, hvor eleverne bliver spurgt, om de er glade for at gå i skole, svarer eleverne i gennemsnit, at de ligger på fire ud af fem, altså hvor fem er højest.
Det er i øvrigt et tal, der har ligget stabilt år efter år.
Samtidig kan vi se, at frafaldet på de gymnasiale uddannelser sammenlignet med andre er forholdsvis lavt.
Så gymnasierne spiller en vigtig rolle i forhold til at give unge en god start på voksenlivet fyldt med venskaber, oplevelser og viden.
Men gymnasierne spiller også en vigtig rolle i forhold til samfundet mere bredt set.
De er jo et meget centralt led i fødekæden til de videregående uddannelser.
Det handler bl.a. om uddannelserne inden for velfærdssamfundet.
Det kan være uddannelserne til pædagog, sygeplejerske og lærer.
Mange af dem har en gymnasial uddannelse bag sig.
Det handler også om uddannelserne til ingeniør, kemiker, biolog og uddannelserne til folk, der er med til at løse klimaudfordringen, og en lang række andre videregående uddannelser.
De danske gymnasier er på mange måder en stor succes og afgørende for både samfundsudviklingen, velstanden og velfærden.
Men måske skal jeg spole lidt tilbage, før jeg taler om regeringens ambitioner for de gymnasiale uddannelser.
I den allerførste paragraf i gymnasieloven er formålet beskrevet.
Der står sådan her: »Formålet med uddannelserne omfattet af denne lov er at forberede eleverne til videregående uddannelse, herunder at de tilegner sig almendannelse, viden og kompetencer gennem uddannelsens kombination af faglig bredde og dybde og gennem samspillet mellem fagene.«
Formålsparagraffen gælder både for teknisk gymnasium, handelsgymnasium, alment gymnasium og hf.
Gymnasierne skal altså sikre, at unge får en almen dannelse, at de lærer at forholde sig aktivt til deres samfund og samtid, og at de forstår, hvad det vil sige at være borger i et demokratisk samfund, hvor vi har et ansvar for fællesskabet.
De skal, når de har fået huen på, være mere vidende, kompetente, reflekterende og kritiske mennesker, end da de startede i gymnasiet.
Men gymnasiet skal også forberede de unge til de videregående uddannelser.
Det er faktisk det, der står i den allerførste sætning.
Den almene dannelse kan ikke stå alene.
Gymnasiet skal derfor vælges af unge, der ønsker at forberede sig til at studere.
Det er det, der er hele formålet, og det er ikke et formål, vi har tænkt os at ændre på.
Vi mener, det formål er, præcis som det skal være, men vi trænger måske til en politisk diskussion af, hvordan det går med det.
F.eks. skal det boglige niveau i gymnasiet jo være højt.
Det skal ikke sænkes for at kunne rumme det meste af en ungdomsårgang.
Tværtimod ønsker jeg, at dem, som går i gymnasiet, skal stå på tæer.
Det gælder i alle fag: matematik, fysik, billedkunst, dansk og resten af gymnasiets fagrække.
Derfor vil regeringen se på, hvordan vi kan styrke det studieforberedende element i de gymnasiale uddannelser.
Dem, som går i gymnasiet, skal have lyst til at blive dygtigere, til at fortsætte med at uddanne sig, til at styrke fagligheden og til at blive studerende.
Men vi kan se, at en stigende andel af studenter ikke påbegynder en videregående uddannelse umiddelbart efter deres studentereksamen.
Hvorfor?
Jeg tror måske, det skyldes, at gymnasiet er blevet standardløsningen for rigtig mange unge, og at for mange unge vælger gymnasiet, selv om de måske ikke er motiverede til det og uden at have reflekteret nærmere over, at det jo er en uddannelse, der skal forberede til de videregående uddannelser.