runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-14:
Tak for det, formand, og tak til ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Formålet med lovforslaget er for det første at sikre de rette rammer for den offentlige kontrol med Energinet efter selskabets omorganisering sidste år.
Det er afgørende, at både forbrugere og aktører og energisektoren har indblik i Energinets opgaver, da selskabet spiller en helt central rolle i energisektoren.
Det er desuden vigtigt med et ledelsesmæssigt fokus på Energinets forskelligartede opgaver.
Energinet gennemgik derfor den 1. maj 2018 en omorganisering, hvor flere samfundscentrale aktiviteter blev placeret i helejede datterselskaber.
Formålet var netop at skabe den nødvendige transparens og fokus i Energinet.
For at sikre den offentlige kontrol med de samfundscentrale aktiviteter i Energinets datterselskaber er der behov for at ændre i lov om Energinet.
Konkret foreslås det med lovforslaget, at der indføres en række redskaber, som sikrer den offentlige kontrol med de samfundscentrale aktiviteter i datterselskaberne.
Datterselskaberne er nemlig ikke underlagt den samme ejermæssige kontrol som Energinets moderselskab.
Med lovforslaget foreslås det desuden, at Energinets myndighedsopgaver altid skal være placeret i moderselskabet.
Formålet med dette er at sikre, at Energinets myndighedsopgaver er så tæt på den ejermæssige kontrol som muligt.
Samtidig sikres det dog med lovforslaget, at Energinet har mulighed for at organisere selskabets aktiviteter, som selskabets bestyrelse finder det mest hensigtsmæssigt, dog inden for rammerne af loven om Energinet.
Forslaget gennemfører for det andet en gebyrfinansiering af tilsynet med el- og naturgassektorernes beredskab i lov om elforsyning, herunder tilsynet med Energinets almene beredskabsarbejde.
I evalueringen anbefales det at flytte opgaverne fra Energinet til Energistyrelsen, hvilket forventes at være sket den 1. juli 2019.
Det foreslås med lovforslaget at indføre en hjemmel til at gebyrfinansiere de i dag tariffinansierede opgaver, da en omlægning af finansieringen er en forudsætning for, at opgaven kan flyttes.
Reglerne sikrer gas til europæiske husholdninger under en gaskrise, hvorimod gas til erhvervskunder i nogle tilfælde kan afbrydes mod kompensation.
Reglerne sikrer desuden rammerne for håndteringen af en eventuel forsyningskrise samt de nødvendige administrative håndtag ved en gasforsyningskrise og en eventuel kompensationsordning.
Herudover bliver en del af aftalen om digitaliseringsklar lovgivning indført med lovforslaget.
Fremover kan der stilles krav om digital kommunikation i sagsbehandlingen efter naturgasforsyningslovens regler.
Jeg vil gerne endnu en gang takke for de positive bemærkninger og ser frem til udvalgets behandling af lovforslaget.
Thomas Danielsen (V), 2019-03-14:
Tak for det.
Venstre støtter naturligvis også L 178 med de samme bemærkninger, som de tidligere ordførere har sagt, om, at vi kan sikre en offentlig kontrol med Energinets samfundsvigtige opgaver uanset Energinets struktur, ligesom de ændringer, der er i forhold til gebyrfinansiering på gasområdet til vores beredskab og it-beredskab hos el- og naturgasvirksomhederne, flyttes til tariffen.
Så med de faldne bemærkninger støtter Venstre forslaget.
Thomas Danielsen (V), 2019-03-14:
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren til: Hvilken minister kunne ordføreren forestille sig vil træffe beslutninger, som strider imod Folketingets vilje?
Ordføreren nævner selv Viking Link, hvor der har været topinddragelse af alle Folketingets partier, både i ministeriet og i udvalgsregi, og det samme gælder Baltic Pipe, både i ministeriet med inddragelse, og i udvalgsregi har der været en teknisk gennemgang.
Alle spørgsmål er blevet afdækket, og ordføreren har indkaldt til samråd og har fået svar på alle sine spørgsmål.
I øvrigt er Baltic Pipe jo faktisk en god investering, en positiv investering for Danmark; den fremmer også biogas osv. og deres muligheder i vores gasnet.
Så ud over at jeg ikke forstår ordførerens negative fremstilling af det, vil jeg bare gøre opmærksom på, at jeg synes, det er en uberettiget kritik, eftersom vi har haft en enorm inddragelse blandt alle Folketingets partier, inklusive ordførerens eget parti.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-14:
Det kan jeg slet ikke genkende.
Altså, det, at man indkalder en minister i et samråd og ligesom spørger ind til en større sag, er jo ikke ensbetydende med, at man har indflydelse på sagen.
Så er det korrekt, at vi har haft nogle orienteringer i energiforligskredsen, men det er jo ikke sådan, at vi i energiforligskredsen har haft en mulighed for ligesom at sige, at det her vedrører det og det punkt i den gamle energiaftale, i det gamle energiforlig eller i den nye energiaftale, og at vi derfor har vetoret over for det.
Sådan er det jo ikke.
Vi har fået nogle orienteringer, men det er jo ikke det samme, som at der er en demokratisk proces, hvor Folketingets partier har en reel mulighed for at sige ja/nej til nogle projekter.
Så det, at man bliver orienteret om noget, synes jeg ikke kan erstatte, at man kan have direkte indflydelse på sagerne.
Thomas Danielsen (V), 2019-03-14:
Altså, hvis ordføreren mener, at Enhedslisten skulle have en vetoret i de her spørgsmål, så kan jeg i hvert fald gøre det klart, at jeg ikke er enig med ordføreren og ikke bifalder ordførerens ønsker til ændring af lovforslaget.
Men jeg må bare pointere ud over det, ordføreren siger, at vi har haft en teknisk gennemgang, f.eks. på Baltic Pipe.
Det var med alle de her fagfolk, der arbejder med det, og alle spørgsmål kunne stilles, og der blev efterfølgende konkluderet: Er der noget, vi i udvalgsregi, partierne, ønsker at der skal tages af opfølgende initiativer?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-14:
Jeg synes stadig væk, der er stor forskel på, om man bliver orienteret om noget, eller om man er med i en konkret sag.
Der kunne lige så vel være et lovforslag, som beskrev Viking Link, og som gav Folketingets partier mulighed for at forholde sig til det og kunne sikre, at der også i de projekter var en offentlig høring, inden man tog beslutningen.
Det, der har været problemet med Viking Link, er jo, at der har været en orientering, og at ministeren så har taget en beslutning, og at det bagefter er gået op for nogle borgere i Vestjylland, at der kommer højspændingsmaster op i deres lokalområde.
Villum Christensen (LA), 2019-03-14:
Tak for det.
På baggrund af Energinets omorganisering i 2018 finder Liberal Alliance det selvsagt fornuftigt, at man i den forbindelse også tilpasser relevante love i forhold til organiseringen.
På den ene side skal ejerinteressen være tydelig og konkret, når Energinet udøver myndighedsopgaver.
Det er sådan det ene hensyn.
Det andet hensyn er, at man som privatorganiseret virksomhed selvfølgelig skal have fleksibilitet til at indrette sig mest muligt effektivt.
Det synes vi faktisk at vi har opnået her med lovforslaget.
Vi støtter forslaget.
Christian Poll (ALT), 2019-03-14:
Tak for det.
Det her er jo, som flere andre ordførere har nævnt, et lovforslag, der handler om at gennemføre en række justeringer af Energinets roller, og som især har en teknisk og administrativ karakter.
Derfor kan vi sådan set støtte forslaget.
Men vi mener, det er relevant at tage en debat i udvalget, som handler lidt om den funktion, Energinet har.
Baltic Pipe er jo et projekt, hvor man altså skaber en forbindelse mellem aktiviteterne med udvinding af naturgas i Nordsøen og aftagerne i Europa.
Man fører gassen tværs igennem Danmark, hvor der skal gennemføres en række ekspropriationer, og så ned i Europa, uden at vi egentlig får glæde af gassen i Danmark.
Der synes jeg, det er mærkeligt, at man kan vælge den prioritering fra Energinets side, for det burde jo være sådan, at Energinets rolle er at sikre en grøn omstilling, altså en omstilling af det danske energisystem til vedvarende energi.
I den her sag ville prioriteringen i mine øjne i stedet skulle have været, at man investerede i at få implementeret grøn gas i gasnettet og smed alle investeringer i den retning i stedet for at investere i noget, der går tværs igennem Danmark.
Så vi stemmer for det her tekniske forslag, men vi synes, det er relevant at løfte den debat, som også Enhedslistens ordfører løftede.
Orla Østerby (KF), 2019-03-14:
Tak for det.
L 178 er jo kommet, i forlængelse af at Energinet den 1. maj 2018 gennemgik en omorganisering af deres aktiviteter, som blev placeret ude i datterselskaber.
Det, vi drøfter her i dag, er at sikre rammer for offentlig kontrol med Energinet efter selskabets omorganisering.
Med lovforslaget indføres der en række mekanismer, der sikrer den offentlige kontrol med datterselskaberne.
Det slås også fast i lovforslaget, at en myndighedsopgave altid skal være placeret i moderselskabet.
Det sikrer, at Energinets myndighedsopgaver er så tæt på den ejermæssige kontrol som muligt.
Apropos debatten om de forskellige projekter, der ligger i Energinet og dermed selvfølgelig under energiministeren, kan man jo sige, at ministeren nok ikke vil tiltage sig flere beføjelser i hans daglige arbejde, end at han altid er sikker på, at han har 90 mandater.
Det betyder jo, at der selvfølgelig skal være opbakning til de projekter hele vejen igennem, ellers risikerer ministeren at komme i mindretal.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-03-14:
Det handler i virkeligheden om, om det er helt nødvendigt med den form for koncernstruktur med datterselskaber og Energinet.
Det kan da godt være, men vi er simpelt hen nødt til at få afklaret i udvalgsbehandlingen, om det måske er unødig bureaukratisk, og om vi får de gevinster, som regeringen lægger ind i lovforslaget.
Det synes jeg stadig væk er en smule uklart, og det kan vi jo så få klargjort gennem spørgsmål om lovforslaget i behandlingen.
De øvrige elementer i forslaget er vi enige i.
Christian Poll (ALT), 2019-03-14:
Jeg har ikke hørt, at der skulle være en sammenhæng imellem grøn gas og Baltic Pipe.
Jeg hører nogle argumenter, der går på, at man med Baltic Pipe kunne hjælpe Polen til en omstilling fra kul til gas, men det skal Polen jo ikke.
Polen skal jo omstille til vedvarende energi, ligesom vi skal i Danmark, og ligesom resten af Europa og resten af verden skal.
Så for mig at se
er Baltic Pipe en besynderlig investering, og hvis nu den var rent privat, kunne man diskutere, om nogen skulle have lov til det, men her er der jo tale om, at Energinet går ind og har en væsentlig rolle i det her projekt, og det er det, jeg gerne vil undgå fremover.
Thomas Danielsen (V), 2019-03-14:
Så er det bare lige til ordførerens orientering: Men det, at man får større gasmængder, naturgasmængder, igennem danske rørledninger, sikrer jo netop, at vi kan blande mere grøn gas, altså biogas, i naturgassen, og det er jo netop de kvaliteter, der har været en udfordring, bl.a. i forhold til at øge brugen af biogas.
Så det er bare for i hvert fald at kunne glæde ordføreren med, at det netop er positivt for den grønne omstilling og brugen af biogas i Danmark.
Mikkel Dencker (DF), 2019-03-14:
Lovforslaget her foretager, kan man sige, de lovgivningmæssige ændringer, som følge af at energiministeren har besluttet at ændre på Energinets selskabsstruktur og også at overflytte nogle opgaver fra Energinet til Energistyrelsen.
I Dansk Folkeparti tager vi de ændringer af strukturen i Energinet til efterretning, dem er vi blevet orienteret om, og vi synes, at de lyder fornuftige.
Derfor vil vi også gerne være med til at lave de tilretninger af lovgivningen her, som det har givet anledning til.
En anden ting i lovforslaget her handler jo så om, hvilke foranstaltninger man skal foretage i tilfælde af svigt i gasforsyningen, det vil sige, hvor der er for lidt gas i forhold til, hvor meget der er brug for.
Det er en ret hypotetisk situation, Danmark kan komme i, i og med at Danmark jo – i hvert fald stort set – er selvforsynende med gas, og at vi også inden for en overskuelig årrække bliver koblet op til Norge og derfor vil kunne blive forsynet med rigelige mængder gas derfra, hvis vores egen forsyning skulle svigte.
Men det er selvfølgelig altid fornuftigt at være beredt på enhver situation, også de mere hypotetiske, når det handler om så grundlæggende forhold som adgangen til, at folk kan få opvarmet deres boliger med gas.
Så det er selvfølgelig fornuftigt, at der bliver taget højde for de situationer, der kan opstå.
Så med de ord kan jeg sige, at Dansk Folkeparti bakker op om lovforslaget her.
Christian Poll (ALT), 2019-03-14:
Nej, det er jo sådan, at Baltic Pipe ikke kommer til at handle om grøn gas.
Baltic Pipe kommer til at føre naturgas, altså fossil gas, fra Nordsøen tværs igennem Danmark og ned til Polen, og på den måde er det jo ikke grøn gas.
Det relevante ville være at investere i ting, som kan integrere grøn gas i naturgasnettet i højere og højere grad.
Det er en proces, som allerede er i gang, men det burde være den vej, investeringerne fra Energinet går, ikke til noget, der blot går tværs igennem Danmark og cementerer, at vi fortsætter med at udvinde fossil gas og sælge den til Europa.
Thomas Danielsen (V), 2019-03-14:
Tak for det.
Jeg kan forstå på ordføreren, at man ikke kan se nogen fordel ved Baltic Pipe i forhold til grøn omstilling osv., men ser ordføreren det ikke som en fordel, at man netop via Baltic Pipe og den ekstra gasmængde, der kommer i rørene, sikrer bedre muligheder for at fremme brugen af biogas i Danmark?
Naser Khader (KF), 2019-03-15:
Tak for det.
Vi skal ikke tolerere seksuelle overgreb mod børn.
Det tror jeg godt jeg kan sige er et udsagn, som støttes af alle Folketingets partier.
Vi er alle enige om, at vi skal beskytte børnene, og det er vores opgave som voksne og som politikere at sikre dem en god barndom.
I Det Konservative Folkeparti mener vi derfor, at hensynet til barnet altid må veje tungest.
Det er den rettesnor, vi følger i alle sager, der involverer børn.
Når der så helt konkret er tale om børn, der er blevet udsat for forfærdelige overgreb, mener vi ikke, at det kan være meget klarere, hvilke hensyn der bør veje tungest.
Faktum er, at vi skylder børnene at tage alle midler i brug for at forhindre fremtidige overgreb.
Vi er ikke i gang med at brændemærke folk, som nogle vil hævde.
Ved at stramme op på området hjælper vi de pædofilidømte, der selv har udtalt, at de kun er glade for, at politiet er der for at holde dem i ørerne.
Domstolene skal derfor have mulighed for at kunne idømme opholdsforbud på ubestemt tid, og det skal have mærkbare konsekvenser at bryde dette forbud.
Det mener vi i Det Konservative Folkeparti er fornuftig og rimelig retspolitik.
Når dommen er afsagt, skal børnene og deres forældre kunne sidde med ro i sjælen og med vished om, at vi som samfund har gjort, hvad vi kan, for at sagen ikke gentager sig.
Vi må og skal tage alle midler i brug i kampen mod overgreb mod børn, og det her forslag er et godt og vigtigt skridt på vejen mod en fremtid uden forfærdelige overgreb.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Trine Bramsen (S), 2019-03-15:
Lovforslaget, som vi skal i gang med at behandle her, giver god anledning til at gentage fortællingen om den socialdemokratiske retspolitik.
Vi kæmper for, at vores retssamfund skal eksistere ud fra tre grundlæggende værdier: Forebyggelse, straf og resocialisering.
For det er vigtigt, at vi opnår , at færrest mulige vælger den kriminelle løbebane, og det er vigtigt, at de, som gør det, mærker, at deres adfærd er uacceptabel, og når de har modtaget og udstået deres straf, er det vigtigt, at de kommer tilbage til samfundet igen, og at vi giver dem de bedste redskaber til at blive en del af samfundet.
Det gavner os alle sammen.
Når kriminelle ikke gentager deres kriminalitet, gavner det samfundet – det gælder de potentielle ofre, og det gælder sådan set også gerningsmændene selv.
Straf er vigtigt, men når vi ser på det på den lange bane og laver en afvejning af konsekvenserne, er det også vigtigt at se på de faktorer, som begrænser kriminalitet og begrænser antallet af ofre, og i den ligning er resocialisering vigtigt og samfundstjeneste som en del af det.
Omvendt skal vi selvfølgelig også sikre, at der er former for kriminalitet, hvor man mærker, at konsekvensen er til stede, og hvor man ikke kan få de her alternative former for straf – og i vores øjne er det særlig personfarlig kriminalitet, det er bandekriminalitet og andre hårde former for kriminalitet.
Det er også af hensyn til retsfølelsen, fordi retsfølelsen også er en del af den her ligning.
Der har været alt for mange eksempler på, at nogle, der har fået en dom for kriminalitet, f.eks. for at have slået en anden ned på et værtshus, kort tid efter er kommet til at afsone straffen på det samme plejehjem eller lignende, hvor offerets mor bor.
Og det går altså ikke.
Der opstår en ubalance mellem den her retsfølelse på den ene side og straffen på den anden side.
Derfor har vi længe efterlyst, at man begrænser brugen af samfundstjeneste og for den sags skyld også brugen af fodlænke, som vi også skal diskutere her, når det handler om personfarlig kriminalitet.
Til gengæld vil vi rigtig gerne udvide brugen af de alternative strafformer til at gælde domme til længerevarende straf.
Eksempelvis når vi taler om fodlænke, kunne vi hæve det til 9 måneder, hvor det i dag er 6 måneder.
Det ser vi meget gerne på, men der er bare en markant forskel på den personfarlige kriminalitet og den materielle kriminalitet.
Derfor stemmer vi for forslaget her i dag, men det er også med et ønske om, at vi kommer til at diskutere de områder, hvor vi kan udbyde brugen af de alternative strafformer, for det er altså den bedste måde at folk ud af kriminalitet på.
Vi skal bare sikre, at det også går hånd i hånd med retsfølelsen.
Lotte Rod (RV), 2019-03-15:
Tak for det.
Seksuelle forbrydelser mod børn er noget af det værste, man overhovedet kan forestille sig, og derfor er det vigtigt, at vi gør det, der virker.
Jeg vil gerne give et eksempel, hvor vi har gjort noget, som er fuldstændig misforstået, nemlig at man rundtomkring i daginstitutioner har forbud mod, at mandlige pædagoger må være alene med børn, eller endnu værre: At mænd ikke må tage børn op på skødet og kramme dem.
Det er direkte skadeligt for børns udvikling og har i øvrigt også skræmt mange mænd væk fra at blive pædagoger.
Så vi skal sætte ind.
Vi skal sætte ind hårdt, men vi skal gøre det på en klog måde, hvor det, vi gør, virker, og ikke kommer til at gøre, at der bare bliver skabt andre problemer.
Hvad er det så, der virker?
For det første er det en god ting at give tilhold.
Som Det Kriminalpræventive Råd skriver, er tilhold et virksomt redskab at have, og derfor støtter vi også den del af lovforslaget fra radikal side.
Dog har jeg det sådan, at jeg synes, det er problematisk, at det bare kan være tidsubegrænset.
Jeg synes, det er en god idé, som Det Kriminalpræventive Råd foreslår, at man skal kunne komme væk fra tilholdet, hvis man er i sexologisk behandling, sådan at man selv kan gøre noget for det, for det, der må være målet med det, er jo, at vi skal hjælpe folk ud af det, så de ikke begår kriminaliteten igen.
For det andet er der et problem omkring det her med, at det automatisk bare skulle være 5 år, som både Justitia og Retspolitisk Forening peger på.
Der mener vi fra radikal side, at det ville være rigtigt at holde fast i det, som det er nu, at man som udgangspunkt går ind og gør det til 1-5 år.
Der skal være helt særlige omstændigheder, før det bare er de 5 år.
Det er et brud på helt grundlæggende retsprincipper, så det er også en af de ting, som vi har brug for at kigge på.
Og endelig som det fjerde er der noget problematisk i det her lovforslag omkring det at videregive oplysninger til private.
Hvis vi skal kunne støtte lovforslaget, skal det være, fordi der sker nogle præciseringer på de her områder.
Og jeg skal hilse fra SF og sige, at de har det på samme måde.
De har også brug for, at der sker indskærpelser, for at de kan støtte lovforslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-03-15:
Tak for det.
Lad mig først kvittere for den fine tale, som Dansk Folkeparti lige holdt.
Og så et par ord henvendt til nok primært fru Trine Bramsen.
Socialdemokratiet har sådan set en forholdsvis fornuftig retspolitik, når Socialdemokratiet sidder i opposition, men når Socialdemokratiet sidder i regering, sker der imidlertid et eller andet.
Om det er Socialdemokratiets inderste væsen, der kommer frem, eller om det skyldes, at man bliver presset af støttepartierne Enhedslisten og Alternativet osv., skal jeg lade være usagt.
Men ikke desto mindre handler det her jo om fejlretning, som Dansk Folkepartis ordfører ganske rigtigt sagde det.
Socialdemokraterne besluttede sig for, mens de sad i regering, at udvide brugen af samfundstjeneste også i sager om vold på trods af klare og tydelige advarsler fra Venstre.
Jeg ved det, jeg husker det, for det var mig selv, der stod på talerstolen, og det var i øvrigt også fru Trine Bramsen, der dengang stod på talerstolen.
Justitsministeren dengang var såmænd fru Mette Frederiksen, der i dag er formand for Socialdemokratiet.
Det var ikke det rigtige at gøre, det ved vi i dag.
Det er altså ikke tilfældet med det her lovforslag.
Og sådan er det gået.
Vi har eksempler fra retspraksis, hvor personer er blevet idømt samfundstjeneste, efter de har begået vold, ikke en gang, ikke to gange, ikke tre gange, ikke fire gange, men fem gange, og hvor det femte voldstilfælde oven i købet er blevet begået i prøvetiden efter den fjerde voldsdom.
Vi har set tilfælde, hvor der er blevet idømt samfundstjeneste, på trods af at offeret er blevet hospitalsbehandlet efterfølgende, hvor gips, syninger, alvorlige skader, alvorlig psykologbehandling efterfølgende har været en del af behandlingen, og vi har set eksempler på, at der er blevet brugt samfundstjeneste, hvor offeret har været et barn.
Derfor strammes der nu op.
Samfundstjeneste er sådan set i udgangspunktet en rigtig fornuftig sanktionsform ved en lang række forbrydelser, men vi mener altså i Venstre, vi mener i regeringen
, at når vi taler om voldsdomme, hvor forbryderen altså har fået flere voldsdomme tidligere, skal vi altså være ekstremt tilbageholdende med at bruge samfundstjeneste.
Vi mener, at der, hvis offeret er et barn, et ældre menneske, er handicappet, også skal udvises ekstrem tilbageholdenhed med at bruge samfundstjeneste, og vi mener altså også, at hvor offeret er røget på skadestuen, hvor der ikke er tale om et blåt øje og den slags, men altså decideret behandlingskrævende tilfælde, hvor offeret skal sys eller lægges i gips osv., er det altså ikke nok, at man slipper med samfundstjeneste.
Det får vi nu rettet op på, og det er dejligt, og det er selvfølgelig også dejligt, at Socialdemokratiet i dag støtter den holdning, men det havde selvfølgelig været rarere, hvis det ikke havde været nødvendigt med det lovforslag, vi behandler her i dag, og hvis Socialdemokratiet dengang havde valgt at lytte til Venstre.