Thomas Jensen (S), 2023-10-11:
Tak skal du have.
Det er et af de mindre lovforslag, som vi skal behandle nu.
Det rummer tre elementer.
Det krav stillede Trafikstyrelsen ud fra et hensyn til luftfartssikkerheden, da det gjorde det muligt for Trafikstyrelsen at føre tilsyn med, hvilke luftfartøjer der befandt sig fast i Danmark.
Denne praksis blev dog ændret i 2019 i forhold til luftfartøjer fra andre EU- og EØS-lande, da Trafikstyrelsen blev bevidst om, at kravet om registrering kunne være i strid med retten til fri bevægelighed.
Kommissionen har dog fastholdt, at det ikke var tilstrækkeligt med denne praksisændring, fordi den ændrede praksis ikke fremstår tilstrækkelig klart i luftfartsloven.
Derfor har det her lovforslag til formål at ændre luftfartslovens ordlyd, så det fremgår klart og tydeligt, at også EU- og EØS-luftfartøjer har adgang til luftfart i dansk luftrum.
På den måde har Trafikstyrelsen stadig styr på, hvilke luftfartøjer der flyver inden for det danske område.
Lovforslagets andet element har til formål at delegere nogle beføjelser på droneområdet til private virksomheder.
Luftfartsloven muliggør allerede i dag delegation af afgørelsesbeføjelser til private organisationer og sagkyndige, og en række organisationer har på den baggrund allerede fået delegeret beføjelser.
Dronebranchen har været under en hastig udvikling her de seneste år, og der er sket en professionalisering af branchen, der gør, at det vil være luftfartssikkerhedsmæssigt forsvarligt at overlade nogle yderligere opgaver til private virksomheder.
Formålet med bestemmelsen er at skabe hjemmel til en sådan uddelegering af opgaver fra Trafikstyrelsen til private virksomheder.
Det kan eksempelvis være opgaver som at tilrettelægge droneprøver og afholde eksamener.
Ved alle opgaver, der overlades til private virksomheder på droneområdet, vil det selvfølgelig være sådan, at virksomhederne vil være underlagt tilsyn fra Trafikstyrelsen.
Trafikstyrelsen vil kunne uddelegere sine nuværende opgaver rettet mod både borgere og kommercielle aktører på droneområdet.
Det vil naturligvis være en forudsætning, at Trafikstyrelsen på forhånd kan godkende en privat virksomhed til at varetage de pågældende opgaver.
Det tredje element handler om muligheden for brug af digitale løsninger på luftfartsområdet.
Det er sådan, at luftfartsloven allerede i dag indeholder muligheden for at stille krav om brug af digitale løsninger på enkelte områder, f.eks. på passagerrettighedsområdet.
Lovforslaget har til formål at skabe rammerne for, at der løbende kan etableres digitale løsninger på de øvrige sagsområder inden for luftfarten.
Det er nogle områder, hvor borgerne kan benytte sig af dem i stedet for at sende mails og fysiske dokumenter.
Brug af digitale løsninger på luftfartsområdet vil være til gavn for den enkelte borger eller virksomhed, der skal have behandlet en sag hos Trafikstyrelsen, fordi det gennem de digitale løsninger kan sikres, at sagen oplyses ordentligt fra starten med alle de nødvendige dokumenter og oplysninger.
Sagsbehandlingen vil forventelig blive lettere og hurtigere for både borgere, virksomheder og Trafikstyrelsen.
Ændringen betyder i praksis, at Trafikstyrelsen løbende kan videreudvikle sine nuværende digitale løsninger og udvikle nye løsninger, som borgerne skal anvende, når de indsender ansøgninger og henvendelser til Trafikstyrelsen.
Men det vil ikke være sådan, at hele luftfartsområdet med et fingerknips vil blive underlagt krav om brug af digitale løsninger.
Vi kan forvente at se en løbende digitalisering af sagsgangene hos Trafikstyrelsen.
Det er også vigtigt for mig at understrege, at de danskere, som ikke måtte være i stand til at betjene sig af de digitale løsninger, vil få mulighed for at henvende sig til Trafikstyrelsen på anden vis.
Afsluttende vil jeg sige, at alle lovforslagets elementer er pragmatiske tiltag, som Socialdemokratiet naturligvis støtter.