runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Noget af motivationen for at sidestille de her grupper er jo, hvad skal man sige, de praktiske konsekvenser, det vil få, særlig for nogle af dem, som bruger tiden her i Danmark på at ødelægge landet.
Det andet er jo også at sende et signal til folk, der gerne vil hertil.
Men de er gået uden om Danmark.
Mange er stoppet i Tyskland og andre steder, og det er jo bl.a., fordi meget af den lovgivning, vi allerede har lavet, har sendt et signal til folk om, at man ikke kan prøve lykken i Danmark, medmindre man virkelig er personligt forfulgt.
Pointen her er også, at når vi sender det signal til mennesker, hvis de kommer hertil og enten begår kriminalitet eller får afvist deres ansøgning om asyl og ikke kan udvises eller ikke vil samarbejde om deres egen udvisning, så har det nogle stressende konsekvenser.
For at tage det sidste først vil jeg sige: Jeg deler min statsminister og partiformands holdning om, at hvis vi på et tidspunkt kan sætte lås på Kærshovedgård, skal vi gøre det.
For der er da ingen, der kan forsvare, at der er en kvinde i sin bedste alder, som bliver brutalt slået ihjel af en person, som ikke skal være her, som ikke burde være i landet, og som ikke vil medvirke til at forsvinde herfra.
Det er det ene.
I forhold til det første vil jeg sige: Nej, men altså, vi lever i en retsstat, og i Socialdemokratiet er vi sådan set tilhængere af internationale forpligtelser og konventioner, og derfor er det jo selvfølgelig sådan, at der ikke er nogen mennesker, som bliver sendt ud, hvis de er individuelt, personligt forfulgte og individuelt i fare for at blive slået ihjel.
Men det må ikke være en undskyldning for at føre en politik, der betyder, at folk, der kommer herop og misbruger vores gæstfrihed, så bare kan få lov til at blive her i al evighed.
Det er vi totalt imod.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
Tak, og tak for oplægget, som gav anledning til to spørgsmål fra min side.
Det første spørgsmål er: Mener Socialdemokratiet, at vi skal udsende folk, der er i Danmark, til steder, hvor de risikerer tortur og eventuelt henrettelse?
Det andet spørgsmål er: Ordføreren brugte formuleringen »indtil vi får sat en lås på Kærshovedgård«.
Er det socialdemokratisk politik, at der skal sættes lås på Kærshovedgård?
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Kan ordføreren huske et tidspunkt i den periode, hvor Dansk Folkeparti har haft en støttepartifunktion for en regering, hvor man har tilrettelagt dansk udlændingepolitik på baggrund af beslutningsforslag, som ofte er sjuskede, upræcise og i øvrigt tit taler imod hinanden, når man kigger i bemærkningerne til de beslutningsforslag?
Jeg synes, at Dansk Folkeparti i stedet for at kæmpe om retten til æren for det her skulle glæde sig over, at vi nu er lykkedes med at tage bilerne fra de kriminelle udlændinge og bede dem om at melde sig dagligt på Kærshovedgård, så de bliver så stressede, at de ikke kan lave kriminalitet alle mulige steder.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Det bliver jo mildest talt en meget letkøbt, dårlig undskyldning.
Prøv at høre, ministeren har et helt embedsværk med flere hundrede embedsmænd.
Når vi laver et beslutningsforslag om at fratage udvisningsdømte kriminelle retten til at kunne køre rundt i deres egen bil, kan ministeren jo lynhurtigt finde ud af, om det kan lade sig gøre inden for lovgivningens rammer.
Det er jeg helt overbevist om at ministeren har haft styr på, allerede da vi behandlede vores beslutningsforslag for ikke mange måneder siden.
Så jeg synes bare, at det er en ærgerlig form for parlamentarisk logik, at man ikke, når der kommer et initiativ – her er det så Dansk Folkepartis initiativ – så bakker op om det i stedet for.
Søren Søndergaard (EL), 2025-10-24:
De ting, vi behandler her i dag, rammer så alle, også dem, der ikke er kriminelle.
Men jeg forstår altså, at det er Socialdemokratiets politik, at folk, som ikke har begået nogen former for kriminalitet i Danmark, men som ikke kan udsendes, fordi de risikerer tortur eller henrettelse, hvis de bliver tvangsmæssigt udsendt, skal bag lås og slå på Kærshovedgård i al evighed.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Tak for det.
Dansk Folkeparti kommer til at støtte det her lovforslag, som jo rummer mange fornuftige initiativer.
Der stemte regeringen imod.
Jeg ved godt, at regeringen har sådan en logik, hvor man siger: Åh nej, vi kan ikke stemme for oppositionens beslutningsforslag, fordi de er skrevet på bagsiden af en serviet.
Og der er alle mulige andre mærkelige dårlige undskyldninger for ikke at stemme for.
Men et beslutningsforslag er jo et udtryk for en intention om gerne at ville udmønte en bestemt politik, og så det er jo regeringens opgave at udmønte den politik.
Regeringen kunne jo nemt have stemt for Dansk Folkepartis beslutningsforslag og så have udmøntet det præcis på den måde, som man gør i lovforslaget her i dag.
Så jeg undrer mig bare over, at regeringen bliver ved med at praktisere den her underlige logik om, at man ikke kan bakke op om fornuftige initiativer fra oppositionen og i det her tilfælde Dansk Folkeparti i stedet for.
Peter Skaarup (DD), 2025-10-24:
Man må jo sige i forhold til det her spørgsmål, at menneskerettighedskonventionen nok er den afgørende, der gør, at vi i dag ikke kan sætte den lås på, som vi selvfølgelig gerne vil sætte på Kærshovedgård.
Når det så er sagt, er det jo et spørgsmål om, at regeringen også bruger de muligheder, der er i dag, og som f.eks. Tyskland bruger, til tvangsmæssigt at kunne hjemsende udlændinge, der ikke hører til i Danmark og har lavet kriminalitet.
Så selv om vi er enige med Dansk Folkeparti i, at vi skal ud af de internationale konventioner, mener vi sådan set godt, at regeringen kan gøre meget mere i dag, men den nøler af forskellige udenrigspolitiske grunde, eller hvad det nu er.
Der lød et ramaskrig, dengang vi foreslog, at man skulle gøre ligesom Tyskland.
Zenia Stampe (RV), 2025-10-24:
Jeg besluttede mig i morges for at begynde at kalde Kærshovedgård for noget andet, nemlig Støjberggård, for det er jo, som ordføreren også sagde, fru Inger Støjbergs opfindelse at samle de udvisningsdømte og de afviste asylansøgere i udsendelsesposition på Støjberggård.
Der er jo så efterfølgende sket en sammensmeltning af reguleringen af de her to grupper, og derfor vil jeg gerne høre, om hr. Frederik Vad mener, at afviste asylansøgere, der ikke kan udsendes, og udvisningsdømte skal behandles efter præcis samme regler.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Der er to ting, der vil forhindre sådan noget her i at ske sådan for alvor.
Den ene er, at folk bliver sendt hjem, og den anden er, at der kommer lås på Kærshovedgård.
Men en del af det politiske arbejde handler jo også om at fortælle befolkningen, hvorfor man ønsker med de forskellige initiativer i de her lovforslag at føre Danmark i den retning.
Hvad er det for en indignation, der ligger dybt i en, som gør, at man synes, at den retning, vi trækker samfundet i med de her to lovforslag, er den rigtige?
Steffen Larsen (LA), 2025-10-24:
Vi støtter det her forslag, men jeg synes, det er ærgerligt, at man tit bruger et politisk argument om en sag, til at sige, at noget så må være løsningen, men at det på samme tid ikke ville have været løsningen.
Det er det, jeg tit oplever man gør her i salen, og specielt også, da man lavede alle stramningerne i våbenloven i forbindelse med Fieldssagen.
Der var ikke en eneste af de stramninger, der ville have forhindret Fieldssagen, men alligevel stod både justitsministeren og Socialdemokratiets retsordfører også i den sag og sagde, at de stramninger ville have forhindret sagen.
Men det gjorde det ikke.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Det her ville ikke have forhindret det, der skete, altså det drab.
Grunden til, at jeg tager det op, er, fordi det her lovforslag, ligesom det næste lovforslag, vi skal behandle, forsøger at stresse de mennesker, som udgør et grundproblem, hvad vi fik set med al tydelighed, da den her kvinde blev slået ihjel.
Så summen af de her forskellige initiativer vil være med til at gøre det sværere og mere besværligt at være en, der er her i landet, og som ikke skal være her i landet.
Det er det, der er pointen.
Så vil jeg bare sige til hr. Steffen Larsen omkring den debat, at i modsætning til hr. Steffen Larsen var jeg jo i salen, da vi havde den her diskussion.
Og jeg glæder mig til at gå ned og få genopfrisket, hvad der stod i fru Sandra Elisabeth Skalvigs talepapirer.
For det handlede ikke om et eller andet praktisk omkring kørekort.
Det handlede også om nogle meget sådan liberale principper.
Jeg tror endda, at hr. Søren Søndergaard fra Enhedslisten kvitterede for en del af argumentationen.
For der var man mere kritisk, end Socialdemokratiet var.
Ordføreren må tolke, hvad han vil.
Der sidder jo mange forskellige typer mennesker på Kærshovedgård.
Vi har en masse folk på tålt ophold.
Vi har nogle folk, som er dømt for ret voldsom kriminalitet – voldtægt, terror og forsøg på terror – så det er jeg sådan set uenig i.
Og i forhold til det, ordføreren siger om, at der sidder en masse folk, som ikke har begået kriminalitet: Ja, det er rigtigt.
Der sidder jo f.eks. nogle afviste asylansøgere, som bare ikke vil medvirke til deres udsendelse, altså folk, som har søgt asyl; de er ikke personligt forfulgte; de vil så ikke medvirke til, at de skal hjem.
Det mener jeg ikke vi kan honorere.
Jeg gav et svar på det, og mit svar er, at det kan jeg jo ikke sige noget om lige nu.
Men i Socialdemokratiet er vi åbne over for at finde ud af, hvordan vi kan komme af med alle mennesker, der ikke skal være her.
Det, som blev sagt af hr. Kaare Dybvad Bek dengang, var, at Danmark jo ikke har diplomatiske forbindelser og et samarbejde med Talebanregimet.
Det var det, der blev sagt dengang.
Hvis Tyskland har fundet en vej til at komme af med flere kriminelle udlændinge, er det fint; så lad os kigge på det.
Men det er ikke noget, jeg kan sige noget om i dag.
Peter Skaarup (DD), 2025-10-24:
Ordføreren svarer jo ikke på spørgsmålet, så jeg må prøve igen.
Tyskland udviser med tvang kriminelle udlændinge til Afghanistan.
Vi har også afghanske kriminelle i Danmark.
Vil regeringen gøre det samme, og vil den gøre det prompte?
Lad mig lige minde om – vi havde det i samråd i går i Folketingets Retsudvalg – at jeg i september 2024, så det er altså over et år siden, fik at vide af regeringen, altså af forgængeren, hr. Kaare Dybvad Bek, at man ikke ville hjemsende med tvang til Afghanistan på grund af udenrigspolitiske tilgange, eller hvad det var for noget.
Så det er altså gået et år, hvor man ikke har villet.
Vil man nu, eller hvad sker der?
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Jeg tror, det er over min lønramme sige noget om, hvorvidt det, der sker i Tyskland, kan overføres en til en til det, der sker i Danmark.
Men vi følger det, der foregår i Tyskland, meget nøje.
Jeg er meget interesseret i, hvad de har gang i i øjeblikket.
Den danske hjemrejsepolitik er jo enestående i Vesteuropa, og der kan vi nok heller ikke lære noget af tyskerne.
Der kan tyskerne nok lære noget af os, og det er nok også derfor, der kommer tyske delegationer til Danmark stort set hvert eneste år for at se, hvad vi gør i forhold til hjemrejsepolitikken.
Vi følger det meget nøje.
Jeg vil så bare lige sige til hr. Peter Skaarup, som nu taler om lappeløsninger i det her lovforslag, at det var fru Inger Støjberg, der lavede Kærshovedgård, det var fru Inger Støjberg, der efterlod over tusind mennesker på de danske udrejsecentre, da hun forlod sit ministerium, og det var hr. Mattias Tesfaye, som måtte lave en hjemrejselov og en Hjemrejsestyrelse.
Så jeg synes egentlig, vi har forsøgt at rydde op i noget af det, som vi overtog på den her front, selv om vi jo deler ambitionen om, at så mange kriminelle udlændinge som muligt skal ud.
Peter Skaarup (DD), 2025-10-24:
Tak for talen.
Jeg vil sige til hr. Frederik Vad, at vi i Danmarksdemokrater selvfølgelig deler ønsket om, at de mennesker, der er på Kærshovedgård, tager hjem, for de skal jo ikke være i Danmark.
Det er i virkeligheden løsningen meget mere end de her lappeløsninger, regeringen jo kommer med.
Ordføreren er meget inde på den her drabsmand, og det er meget forståeligt, altså den drabsmand, der har været på Kærshovedgård.
Men sagen er jo, at han kommer fra Afghanistan, og Tyskland hjemsender med tvang kriminelle udlændinge til Afghanistan.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Vil regeringen og vil Socialdemokratiet sørge for, at det samme sker, for det er jo løsninger?
Det er vi vel enige om.
Steffen Larsen (LA), 2025-10-24:
Det er nu ikke helt det indtryk, jeg får, når jeg læser den tale, som fru Sandra Elisabeht Skalvig gav i mit fravær.
Det at tage førerretten fra en kriminel, der allerede havde fået frataget førerretten og altså var ligeglad – han måtte ikke føre bil, altså den her mand, der begik den her udåd – hvordan ville det have forhindret ham i at køre bil?
Han kørte jo bil alligevel, endda en bil, han ikke selv ejede.
Så hvordan ville det at fratage ham retten til at eje bilen have forhindret det?
Det er det spørgsmål, som jeg også lidt sidder med nu over for hr. Frederik Vad, for hr. Frederik Vad starter sin egen tale med at sige, at det her jo er på grund af, at den her mand begår den her udåd, altså dræber en kvinde.
Men manden havde ikke førerret, og manden ejede ikke den bil, han kørte.
Hvordan ville det have forhindret sagen?
Frederik Bloch Münster (KF), 2025-10-24:
Tak, formand.
Kærshovedgård huser bl.a. nogle mennesker, som har udsat og fortsat udsætter uskyldige mennesker for nogle forfærdelige ting.
En kvinde, der bliver kørt ihjel, og to forældre, der forpester deres fire døtres liv, er to af disse historier.
Den seneste situation med de fire døtre sætter sig virkelig fast i en.
For tænk, at vi har en situation i Danmark lige nu, hvor udviste forældre kan blive ved med at opsøge deres børn, tvinge børnene ud i at skifte adresse gang på gang, en af dem fem gange på 7 år, og i øvrigt involvere andre familiemedlemmer i chikanen af døtrene.
Døtrene tigger og beder det politiske system om at udvise forældrene, men de sidder fortsat på Kærshovedgård.
Det skal der findes en solid, langsigtet løsning på.
Nogle foreslår en lås på Kærshovedgård.
Vi har foreslået at placere Kærshovedgård uden for landets grænser, og i dag skal vi drøfte et lovforslag, der om noget potentielt måske kan forbedre tingene en smule.
Dette lovforslag har til hensigt at indføre bl.a. en daglig meldepligt for beboerne på Kærshovedgård og forbyde udlændinge uden lovligt ophold i Danmark at føre en bil.
Det giver jo god mening.
Hvis man har fulgt debatten, bliver det også fremhævet, at den forfærdelige situation, der var med den kvinde, der blev kørt ihjel, blev forårsaget af en herre, som ikke havde førerret.
Så det havde jo ikke ændret på noget i sig selv.
Men isoleret set
er det tiltag, som gør, at man i hvert fald strammer garnet yderligere.
Jeg tror, at hvis man spurgte en gennemsnitlig dansker, så ville de gætte på, at det allerede var sådan.
Men det er det åbenbart ikke, og så er det jo en åbenlys stramning, som man kan foretage.
Den kan kun indføres for langsomt.
Så vi kan støtte samtlige tiltag, og vi håber også, at regeringen vil tage initiativ til at finde en løsning, der eliminerer enhver risiko for, at mennesker, der endnu ikke er udvist af Danmark, begår skade på den lovlydige befolkning.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2025-10-24:
Jamen det kan da også være, at vi bare har skærpet linjen og dermed går den vej, vi gør nu.
Altså, for mig at se er der i det her lovforslag mange gode ting.
Der er også nogle ting, der mangler.
En ting, vi har foreslået i Liberal Alliance, er jo bl.a., at vi skal til at sortere menneskene på Kærshovedgård noget nærmere.
I min verden er der ligesom tre grupper på Kærshovedgård.
Der er de rabiate kriminelle, dvs. terrorister og lignende.
Dem mener jeg sådan set, at vi inden for konventionsrammerne godt kan indespærre.
Så er der grupper, som burde have fodlænke på, fordi de netop er bandekriminelle eller lignende og har udgjort en trussel.
Og så er der den gruppe, som jo reelt set er der, fordi de er helt almindelige udviste og derfor desværre er endt på Kærshovedgård sammen med alle de kriminelle udskud.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Men det principielle argument er ændret.
Det er rigtigt, at I også kom med alle mulige praktiske argumenter for, hvorfor I var imod det, ligesom vi gjorde, men I havde nogle principielle perspektiver på det også.
Altså, hr. Peter Kofod fra Dansk Folkeparti spørger på et tidspunkt: »Hvis man ikke har lov til at være i Danmark, hvorfor mener Liberal Alliance så, at man skal have lov til at føre en bil i Danmark?«
Så svarer Liberal Alliances ordfører: »Vi mener ikke, at bare fordi man opholder sig på et udrejsecenter, skal man miste retten til at kunne føre en bil ...
Det her handler om, at vi skal behandle folk ens.«
Igen vil jeg spørge: Hvad er det, der har ændret sig hos Liberal Alliance?
Steffen Larsen (LA), 2025-10-24:
En del af det, som hr. Frederik Vad jo ikke læste op, er det, som jeg nævnte tidligere, netop at der er mere end kun principperne i det her.
Principperne er en af årsagerne, men der var jo også den årsag, altså det argument, som fra Dansk Folkeparti dengang lød, at det handlede om, at man sådan set kunne have forhindret det drab eller det dødsfald.
Og det er jo det, vi har argumenteret for at det her ikke ville have gjort.
Vi synes jo, at der er en usammenhæng imellem det, når man laver lovforslag og lignende, som skal slås op, som at det kunne have forhindret X eller Y eller Z, for det synes vi ikke det her kan.
Det vil sige, at her i salen kan vi lovgive om det.
Så det ved jeg ikke helt hvordan jeg skal tolke.
Nu kan jeg jo nævne, at det var fru Sandra Elisabeth Skalvig, der førte sagen dengang her i salen, så jeg er usikker på, hvad hun ellers har svaret ved siden af, men jeg skal da være ærlig at sige, at min holdning er, at jamen det principielle argument er ikke ændret.
Frederik Vad (S), 2025-10-24:
Grundloven giver rammerne for ejendomsretten, ligesom den også tilsiger, at vi skal sikre ligebehandling af borgerne.
Det gælder også for de udviste, uanset om det er administrativt eller ved lov.«
Det er jo ikke et praktisk argument mod at tage kørekortet fra de her udlændinge.
Det er jo et principielt argument.
Hvorfor har Liberal Alliance ændret holdning?
Steffen Larsen (LA), 2025-10-24:
Mange tak, hr. formand.
Vi står i dag med et lovforslag, der grundlæggende handler om noget meget simpelt, nemlig at Danmark som retssamfund skal kunne håndhæve sine egne love på den måde, at når man ikke har lovligt ophold her i landet, skal man rejse hjem, og at staten har både ret og pligt til at sikre, at det faktisk sker.
Derfor støtter Liberal Alliance forslaget om at skærpe kontrollen med udlændinge uden lovligt ophold.
Det er ikke et udtryk for hårdhed for hårdhedens skyld, det er faktisk sund fornuft og konsekvens.
Når man er blevet afvist, når ens ophold er udløbet, eller når man er udvist ved dom,
kan man ikke samtidig nyde godt af de samme rettigheder som borgere, der følger loven.
Lad mig minde om, hvorfor det er nødvendigt: På Udrejsecenter Kærshovedgård har vi i årevis set, at kontrolforpligtelser bliver brudt igen og igen, og over halvdelen af beboerne har ifølge Hjemrejsestyrelsen overtrådt deres meldepligt flere gange.
Vi har set kriminalitetsvold, våbenbesiddelse og endda trafikdrab begået af personer, som slet ikke burde være her i landet.
Det er naturligvis uacceptabelt, og det underminerer også danskernes tillid til, at den udlændingepolitik, der bliver lavet her på Christiansborg, faktisk virker.
Med L 4 får myndighederne bedre redskaber, daglig meldepligt for udlændinge uden lovligt ophold, forbud mod at føre motorkøretøj for personer, der burde have forladt landet, mulighed for at konfiskere køretøjer, hvis reglerne overtrædes, og et forbud mod knive og våben, også på udrejsecentre – det burde jo have været en naturlig ting fra starten af.
Det er alt sammen helt rimelige tiltag for at sikre tryghed, konsekvens og respekt for loven.
Men, og det er vigtigt for Liberal Alliance, lovgivning som denne skal altid balancere frihed og også retssikkerhed.
Vi vil ikke have et Danmark, hvor staten handler vilkårligt, og derfor er det afgørende, at de her kontrolforanstaltninger altid er proportionale, og at mennesker behandles ordentligt.
Men der er en forskel på medmenneskelighed og naivitet.
Når mennesker uden lovligt ophold igen og igen nægter at samarbejde, når de misbruger danskernes frihedsrettigheder til at underminere vores retssystem, er det ikke frihed, så er det anarki.
Og et frit samfund kan ikke bestå uden lov og orden.
Det er også et spørgsmål om respekt for borgerne, for retsstaten og for Danmark som hjemland.
Vi kan ikke have et system, hvor lovlydige danskere bliver mødt med krav og konsekvenser, mens udlændinge uden opholdstilladelse ignorerer reglerne, og hvor følgerne i alt for mange tilfælde er minimale, f.eks. med meldepligten.
Det er hverken retfærdigt eller godt for vores retstilstand.
Derfor støtter vi i Liberal Alliance lovforslaget, ikke fordi vi elsker kontrol, men fordi vi tror på, at der skal placeres ansvar og personligt ansvar.
Så ja, L 4 er et skridt i den rigtige retning.
Der er også ting, der bekymrer os, men et Danmark, hvor retspolitikken igen bygger på konsekvens, hvor loven gælder for alle, og hvor friheden har et fundament i ansvar, er nu så vigtigt, at vi støtter.
Mads Olsen (SF), 2025-10-24:
Den regning vil jo også variere år efter år, så det er en svær diskussion at tage.
Men nej, vi lægger ikke op til, at vi lige pludselig skal slagte vores velfærdssamfund.
Vi vil tværtimod styrke vores velfærdssamfund – sætte flere penge af til det, rulle nogle af de skæve prioriteringer, regeringen har lavet, tilbage, så vi frigør midler til en god ældrepleje, til en god folkeskole osv.
Jeg vil sige, at det her forslag er meget mindre omkostningstungt end DF's politik om, at vi træder helt ud af EU, kan man sige, i forhold til proportionerne.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-10-24:
Det er korrekt forstået, at man enten kan tage imod dem, eller at man kan betale sig fra at tage imod dem.
Det koster omkring 150.000 kr. pr. migrant at betale sig fra ikke at tage imod en sådan.
Med de antal, der de senere år er kommet til Holland og Belgien og mange af vores europæiske samarbejdslande, bliver det jo mildest talt en uoverstigelig udgift at skulle betale sig fra at modtage de mange mennesker.
Hvor skal de penge komme fra?
Er det fra ældreplejen, er det sygeplejersker, der skal fyres, eller er det skolelærere, der skal afskediges som konsekvens af den regning, som SF gerne vil betale?