runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-27:
Jeg har til gengæld ikke på noget tidspunkt i den her offentlige debat, der trods alt har været uden for lokalerne, når man forhandler finanslov, hørt fra nogen som helst ordfører, hverken fra ministerens eget parti eller fra støttepartierne, at det var noget, som man ville rejse.
Jeg har stadig væk et håb, men jeg tror, det svinder, for finansloven er jo ved at være i hus.
Det var på 8 mio. kr. i 2019, og nu går man så i 2020 tilbage til 2 mio. kr., og det er altså et meget, meget stort problem, som jeg synes ministeren er nødt til at forholde sig mere seriøst til end det, jeg hører nu.
Mogens Jensen (S), 2019-11-27:
Jamen jeg deler fuldstændig spørgerens respekt for det, som Dyrenes Vagtcentral laver, og den del af dyrevelfærdsopgaven, som de løfter.
Men jeg er også nødt til at sige – og som spørgeren jo også selv siger – at man i enkelte år har fået ekstraordinære tilskud, dvs. tilskud ud over det ordinære, og det, der for nuværende ligger i finanslovsforslaget, er, at der fortsættes med den, om man så må sige, normale bevilling, som vagtcentralen har fået.
Det ville jo være fint, hvis der kunne komme ekstra midler til – det ved vi jo ikke, for finanslovsforhandlingerne er ikke afsluttet.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-11-27:
Der er på skrift en afvisning af at mødes med Landdistrikternes Fællesråd.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-27:
Altså, jeg må for at sige det ligeud sige, at den måde, ministeren svarer på, smerter mit hjerte, for det var simpelt hen ingenting.
Det nytter ikke noget at have respekt, sympati osv., hvis man ikke også betaler ved kasse et.
Med de små beløb, vi taler om – og det er små beløb – er det meget drastisk, og som ministeren selv sagde, er det jo et område, som i den grad er eksploderet.
I 2018 var der mere end 118.000 opkald til Dyrenes Vagtcentral.
Jeg tror måske, at mange af os har været ude for, at vi er kommet kørende på en landevej, hvor der har ligget et dyr, som er blevet påkørt, og så har vi kunnet henvende os til Dyrenes Vagtcentral, og det bliver der gjort i højere og højere grad, og det er jo vældig, vældig godt.
Men man begynder at skære i de engangsbevillinger, som ministeren oplister, og som vi i Dansk Folkeparti har kæmpet for, da vi sad ved bordet ved finanslovsforhandlingerne.
Det er noget, Dansk Folkeparti har fået igennem, og havde vi siddet der nu, havde vi kæmpet lige så meget for også at få det igennem næste år.
Nu bliver det så droppet, og det er et meget drastisk beløb, og jeg synes i højere grad, ministeren skal forholde sig til, hvordan Dyrenes Vagtcentral fremover skal klare alle de nødopkald, som de får.
Mogens Jensen (S), 2019-11-27:
Mange tak for spørgsmålet.
Vagtcentralen har i årene fra 2012 til 2017 modtaget et statsligt tilskud på 2 mio. kr. årligt, mens det så midlertidigt har været hævet til 6 mio. kr. fra 2018 og 8 mio. kr. i 2019.
Det er jo midlertidige tilskud, som nu er udløbet, og med det finanslovsforslag, som regeringen har lagt frem, fortsættes tilskuddet således på det niveau, som det havde, før de fik det midlertidige tilskud, og det er altså de her 2 mio. kr. årligt.
Det er godt, at vagtcentralen får et statstligt tilskud, og jeg skal understrege, at de selvfølgelig også som andre har mulighed for at søge finansiering gennem donationer, fonde og lignende.
Regeringens finanslovsforslag er selvfølgelig resultatet af en lang række prioriteringer, og regeringen har valgt og haft et særligt fokus på velfærd til det her års finanslov, men det betyder selvfølgelig ikke, at andet ikke kan prioriteres, og det er jo noget, som bliver drøftet i øjeblikket i de finanslovsforhandlinger, der foregår med regeringens parlamentariske grundlag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-27:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at 2,0 mio. kr. på finansloven til Dyrenes Vagtcentral rækker i forhold til at sikre, at dyr i nød bliver hjulpet hurtigt og bedst muligt, set i lyset af det stigende antal henvendelser til vagtcentralen fra bekymrede borgere?
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Den refleksion, det har givet anledning til hos mig, er jo – og den tror jeg vi deler fuldstændig, for vi sidder jo og drøfter, hvad man skal gøre fremadrettet på eksempelvis kontrolområdet – at der er behov for at styrke den her indsats.
Altså, den måde, det har udviklet sig på, har været helt forfærdelig.
Vi afsætter 255 mio. kr. til at sikre et fortsat kontrolniveau alene næste år på det her område.
Vi har sat 150 mio. kr. af til at løfte den generelle kontrolindsats i vores skattevæsen.
Så der kommer til at ske noget her, så den refleksion har det i hvert fald givet anledning til hos mig.
Forhåbentlig, jeg tror og håber det, kommer vi aldrig nogen sinde til at stå med sådan en sag igen.
Jeg vil i hvert fald gøre alt, hvad jeg kan, for at det ikke kommer til at ske.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-27:
Jamen jeg tror egentlig grundlæggende, at det kan tegnes op til, at jeg simpelt hen bare tror, at Skattestyrelsen og skatteministeren – det er jo ikke den nuværende skatteminister, der har skrevet under på aftalen – har glemt danskerne i det her.
Men man har glemt dem i den her aftale, når man vælger at sige, at bøden ikke har nogen betydning, at de kan slippe for renter, og at de ikke skal betale hele beløbet tilbage.
Det kan måske give anledning til nogle reflektioner hos ministeren i forhold til fremtidige aftaler, nemlig at man lige skal have danskernes retsfølelse med, når man sidder og laver nogle ting.
Morten Bødskov (S), 2019-11-27:
Det her er ikke, om man vil, et almindeligt forhold mellem borger og skatteforvaltning – det er et forlig, der er lavet.
Alternativet havde været store advokatregninger, lange retssager og ingen sikkerhed for måske i sidste ende at få de her penge tilbage.
Jeg forstår godt, at det kan lyde lidt underligt, men det er nu engang den afvejning, som Kammeradvokaten har anbefalet at man foretog, og det er den vej, man går nu.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-27:
Jeg tror, det kan være fornuftigt at indgå aftaler, men det kommer jo an på, hvad aftalerne så indeholder.
Altså, er det er en aftale, hvor man får lov til at trække nogle af omkostningerne, der har været under forløbet, fra; hvor man ikke betaler renter; hvor man slipper for at betale bøden, fordi den er en del af forligssummen?
Problemet er jo lidt det der med retsfølelsen.
Ministeren kan måske svare på, om andre danskere kan komme og få en tilsvarende aftale.
Hvis man skylder, lad os sige 5.000 kr. i skat, kan man så sige, at man i øvrigt har haft en revisor til at kigge på det, eller at man også har brugt benzin på at komme til mødet eller andre ting?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-27:
Jeg har også kun et ønske om, at redegørelsen kommer så hurtigt som muligt, og selv om der bliver arbejdet med redegørelsen, er det jo ikke sådan, at der ikke sker noget.
Jeg har faktisk allerede i den her uge møde med repræsentanter for en af vores regioner for at snakke det her forløb igennem og for at snakke om den besværlige relation, som det i virkeligheden er, mellem det retslige system og psykiatrien, som jo tydeligvis ikke fungerer godt nok.
De andre spørgsmål skal jeg nok svare på, men ikke sådan som tiden løber nu.
Vi har jo også et spørgsmål mere.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-27:
Tak for det.
Jeg skal spørge justitsministeren, om ministeren selv mener, at det er godt nok, at der skal komme en redegørelse i januar måned for det, som jo skete i sidste uge, altså sådan nærmest i midten af november.
Jeg må for mit vedkommende sige, at jeg synes, at vi har brug for et hurtigt svar på, hvad man vil gøre i forhold til sikkerheden i forhold til indsatte i vores fængsler.
Derudover vil jeg også spørge, om ministeren vil sikre, at Folketinget får mulighed for at diskutere strafniveauer for at flygte.
For der er jo nogle generelle spørgsmål, som rejser sig, når det viser sig, at en indsat kan flygte på den måde, som det sker.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-27:
Jeg tror, som jeg også prøvede at sige før, at vi er bedst tjent med at afvente den redegørelse, som jeg har bedt om.
For den vil jo pege på, hvad det er for nogle omstændigheder, der har gjort sig gældende i det her forløb, herunder om der er – og hvor det måtte være – svigt i forhold til de opgaver og forpligtelser, som myndighederne har.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-27:
Tak for det.
Jeg synes ikke rigtig, jeg hørte det helt konkrete svar på mit spørgsmål.
Hvem er ansvarlig for at vurdere, om der skal være bevogtning?
Er det politiet, der er ansvarlig for det?
Er det Kriminalforsorgen, psykiatrien eller domstolene?
Altså, hvem står for at vurdere flugtrisikoen – politiet eller Kriminalforsorgen – og hvordan videreformidles vurderingen til psykiatrien?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-27:
Så kan en varetægtsarrestant efter retsplejeloven jo blive anbragt på en psykiatrisk afdeling, hvis det under varetægtsfængslingen viser sig, at vedkommende er psykisk syg og derfor bør opholde sig på en psykiatrisk afdeling i stedet for i et arresthus.
Det kræver som udgangspunkt samtykke, men der er også mulighed for – ligesom i psykiatrien i øvrigt – at foretage den foranstaltning uden samtykke.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-27:
Tak for det.
Som opfølgning på hr. Peter Skaarups spørgsmål vil jeg godt spørge: Hvad gør vi nu?
Hvad gør man i den mellemliggende periode, indtil der foreligger en handlingsplan?
For det er jo sådan, at flugtfangen fra Slagelse var bevogtet af politiet på Bispebjerg Hospital, men ikke i Slagelse.
Så hvem er ansvarlig for at vurdere, om der skal være bevogtning?
Politiet, Kriminalforsorgen, psykiatrien eller domstolene?
Det vil jeg gerne have justitsministerens svar på, også i forhold til hvad justitsministeren vil gøre i den mellemliggende periode for at styrke området.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-27:
Det forventede tidsforløb vil være sådan, at handlingsplanen skal være klar i løbet af første kvartal i 2020.
Kunne jeg tænke mig, at det forløb var hurtigere?
Ja, selvfølgelig kunne jeg det, men vi skal have Kriminalforsorgen, Rigsadvokaten, Rigspolitiet og sundhedsmyndighederne ind at finde ud af at identificere, hvordan rømningerne sker, og hvad der kan gøres, for at de ikke sker fremadrettet.
I forhold til spørgsmålet om redegørelsen, som formentlig kommer til at ligge klar i januar, må man også sige, at der er forskellige omstændigheder, som der skal redegøres for.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-27:
Jeg synes som sagt, at det er godt, at der kommer en handlingsplan, og det kommer der så i løbet af 2020.
Jeg synes også, det er godt, at ministeren har bedt om en redegørelse fra de forskellige myndigheder i forhold til den konkrete sag, som vi taler om her.
Men jeg vil også godt sige, at jeg jo synes, det lidt er at skyde sagen til hjørnespark.
Og jeg forventer, at vi her i Folketinget – også inden januar måned, hvor jeg har hørt ministeren sige at der er en redegørelse klar for forløbet omkring Slagelse – får en redegørelse, og at ministeren også fortæller, hvad der kommer til at ske af initiativer for at forbedre sikkerheden.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-27:
Lad mig indledningsvis sige, at jeg sådan set det enig med spørgeren i betragtningerne om, at det jo er en kindhest til retssamfundet, når dem, som vi vil have fængslet eller varetægtsfængslet, rømmer vores fængsler eller vores arresthuse, fordi hele den grundlæggende tanke jo er, at når man har begået sin kriminalitet, må man også tage sin straf.
Og det lider jo skade, når der er nogle, der flygter fra fængslerne.
Så præmissen er jeg sådan set enig i.
Med hensyn til spørgsmålene ligger der to elementer her.
Det ene er handlingsplanen, nemlig hvad vi gør fremadrettet, for at vi kan gøre op med det her, og hvilke initiativer der skal tages.
Og så er der den anden del, som er redegørelsen for den konkrete rømning, som spørgeren også nævnte lige før.
Og i forhold til den sidste del, altså den konkrete rømning, har jeg bedt om en redegørelse, som kan klarlægge forløbet, herunder de elementer, som bliver nævnt, men som jeg nødig vil kommentere på, før jeg har redegørelsen, sådan at jeg ikke får kommenteret på noget, som måske viser sig ikke at være sådan, som det fremstår.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-27:
Tak for det.
Jeg vil sige, at det ikke duer, at vi ser de her fangeflugter.
Vi har et retssamfund, der går ud på, at begår man kriminalitet, og kommer man i fængsel, eller skal man i forvaring, så forventer borgerne, at man også sidder i fængsel eller i forvaring.
Og derfor er det dybt krænkende for retsbevidstheden, når vi ser, at indsatte så alligevel flygter fra den straf, som de har fået – uanset om det er den ene eller den anden form for straf, de har fået.
Derfor skal det her blive bedre, og derfor er det selvfølgelig positivt, at ministeren vil have en handlingsplan nu for, hvordan det kan blive bedre.
Det er klart, at den sag fra Slagelse, hvor det viser sig, at en indsat desværre flygter igen, efter vedkommende er flygtet en gang, aktualiserer behovet for, at der sker noget fra myndighedernes side.
Derfor vil jeg godt bede justitsministeren fortælle, om der også kommer en redegørelse for den sag, og hvad der kan blive bedre.
Umiddelbart, når man følger sagen, tyder det jo på, at den pågældende indsatte har en ret stor politibevogtning, mens vedkommende opholder sig omkring Bispebjerg, altså i hovedstadsområdet.
Men så snart vedkommende placeres i Slagelse, forsvinder den bevogtning – plus at vedkommende så også bliver placeret et sted, hvor sikkerheden er klart mindre, end hvor han ellers kunne være placeret, og hvor sikkerheden er højere.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre justitsministeren, hvornår vi får klarhed over, hvad der er op og ned i den sag, og hvad ministeren har tænkt sig at gøre ved tingenes tilstand i sagen, for det er selvfølgelig helt uholdbart, at det er lykkedes en, der i forvejen er flygtet, at flygte igen.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-27:
Enhver flugt fra et dansk fængsel eller en arrest eller for den sags skyld fra en retspsykiatrisk afdeling er en meget alvorlig sag.
Det siger selv, at når en person er varetægtsfængslet eller afsoner en dom, skal det sikres, at den pågældende ikke undviger, og det er, uanset om den pågældende så er anbragt på en retspsykiatrisk afdeling eller i et fængsel.
Det er helt afgørende, at vi har et velfungerende retssystem.
Derfor er det også efter min opfattelse helt uacceptabelt, når vi gang på gang ser, at det lykkes varetægtsfængslede eller dømte for den sags skyld at flygte.
Jeg har nu bedt direktøren for Kriminalforsorgen, rigspolitichefen og Rigsadvokaten om i samarbejde i øvrigt med sundhedsmyndighederne at udarbejde en handlingsplan for at imødegå udfordringerne med fangeflugter.
Jeg har bedt om at modtage myndighedernes handlingsplan inden udgangen af første kvartal 2020, og når jeg har modtaget den, vil jeg drøfte den med Folketingets partier.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-27:
Tak for det, formand.
Det første spørgsmål lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at Danmark placeres på en ikke så flatterende tredjeplads over lande med flest fangeflugter?
Sophie Løhde (V), 2019-11-27:
Det første, man gør, er at brænde 300 mio. kr. af på at sætte ydelserne op for især ikkevestlige indvandrere.
Ifølge regeringens egne tal, som I selv har lagt ud, vil en integrationsydelsesmodtager, som er ramt af kontanthjælpsloftet, og som har tre børn, nu fremover få 2.700 kr. ekstra skattefrit hver måned som følge af den aftale, regeringen og venstrefløjen har lavet.
Tror ministeren, at det fører til, at flere eller færre synes, det kunne være attraktivt at søge mod Danmark?
Peter Skaarup (DF), 2019-11-27:
Det er lidt i samme boldgade, og det lyder sådan her: Hvilke initiativer vil ministeren tage i brug for at minimere antallet af fremtidige fangeflugter?
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-11-27:
Mange tak.
Ministeren svarede ikke på spørgsmålet.
Spørgsmålet gik på: Hvorfor har ministeren afvist at mødes med Landdistrikternes Fællesråd?
Og jeg læser op her: Den 27. juni 2019: Landdistrikternes Fællesråd sender en mødeanmodning til Social- og Indenrigsministeriet.
Den 2. oktober 2019: Social- og Indenrigsministeriet afviser på vegne af ministeren mødeanmodningen med den begrundelse, og jeg citerer, at hun generelt modtager mange invitationer til spændende møder og på grund af en presset kalender må takke nej til flere af disse.
Den 3. oktober, dagen efter: Landdistrikternes Fællesråd sender en mail til ministerens særlige rådgiver og beder ministeren genoverveje afvisningen.
Derefter hører de ikke fra ministeriet i en måned.
En måned efter sender Landdistrikternes Fællesråd igen en mail til ministerens særlige rådgiver og beder om et svar – og får heller ikke noget svar.
Den 5. november skriver Landdistrikternes Fællesråd igen til ministerens særlige rådgiver og ministersekretariatet og udtrykker utilfredshed med, at ministeren ikke har mulighed for at mødes, og at der ikke er kommet respons på de efterfølgende henvendelser.
Og i mailen skriver de, at Udvalget for Landdistrikter og Øer vil blive orienteret.
Det er det her sagsforløb, der med al tydelighed viser, at ministeren ikke har til hensigt at mødes med Landdistrikternes Fællesråd – før i fredags, da mit spørgsmål havner på ministerens bord.
Så skynder ministerens sekretær sig at ringe til Landdistrikternes Fællesråd, og så har de lige pludselig tid til at mødes alligevel.
Og det er det forløb, som jeg godt vil bede ministeren om at svare på.
Hvorfor har ministeren i første omgang afvist at holde møde med Landdistrikternes Fællesråd, hvilket ikke kun er en afvisning af organisationen, men en afvisning af landdistrikterne og øerne i Danmark generelt, fordi det er dem de repræsenterer?
Astrid Krag (S), 2019-11-27:
Tak for det.
Det helt korte svar er, at jeg vil gerne mødes med Landdistrikternes Fællesråd.
Jeg ser dem, ligesom jeg antager spørgeren gør, som en vigtig organisation, som er talerør for Danmarks landdistrikter.
Derfor har jeg også et møde i kalenderen med Landdistrikternes Fællesråd den 7. januar, hvor jeg ser frem til deres input.
Så kan jeg derudover oplyse spørgeren om, at jeg allerede i mit knap halve år som social- og indenrigsminister har holdt møder med 16 borgmestre fra de kommuner, som er medlem af organisationen, og med godt og vel en tredjedel af borgmestrene fra alle landets kommuner.
Så jeg har haft møder med medlemsorganisationer og hørt om de særlige udfordringer, de hver især oplever, når de skal drive en kommune, også i vores landdistrikter.
Og det er vigtigt for os som regering, for vi ønsker et mere sammenhængende Danmark, og der betyder det noget, hvad det er for nogle vilkår, man har i landdistrikterne.
Derfor er jeg også glad for at høre, at erhvervsministeren, der jo har landdistrikterne som ressortansvar, også allerede har mødtes med dem.
Og jeg ser meget frem til mit møde i januar, hvor jeg bl.a. forventer at få nogle input til den kommende udligningsreform.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-11-27:
Mange tak for det.
Vil ministeren redegøre for, hvorfor ministeren ikke vil mødes med Landdistrikternes Fællesråd, som ud over at være national sparringspartner for Folketinget og regeringen også er interesseorganisation for 56 landdistriktskommuner, som ministeren har ansvaret for?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-27:
Det kan jeg godt forstå at der er et ønske om hurtigt at få svar på.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-27:
Jeg takker for ministerens besvarelse, men her på det sidste synes jeg nu ikke at vi er blevet så meget klogere, og der er jo trods alt ½ minut til at svare i.
Så kunne ministeren ikke godt fortælle, hvor ansvaret i den her sag fra Slagelse ligger.
Hvor ligger ansvaret?
Man siger jo fra ledelsens side lokalt, at det i virkeligheden ligger hos domstolene, at det er domstolene, der har visiteret på den måde, som der er tale om.
Der synes jeg ikke, det er for meget forlangt, at ministeren fortæller, hvem det er, der har truffet beslutninger, der medfører, at en fange er placeret det sted, vedkommende er, under de løsere forhold uden bevogtning, som det er tilfældet.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-27:
Det var det, jeg prøvede at sige før.
Det er jo ikke sådan, at der ikke sker noget i den mellemliggende periode.
Og min dialog med regionerne, som jo er en af nøgleaktørerne i den her sammenhæng, begynder allerede nu.
Når vi er ovre på det retspsykiatriske område, er det jo en opgave, som ligger hos regionerne – en opgave, som regionerne skal tage sig af.
Som jeg forstår det, har man de fleste steder organiseret det sådan, at der i forbindelse med den almindelige psykiatri er afdelinger med retspsykiatri.
Men man bliver selvfølgelig nødt til at se på den indretning.
Astrid Krag (S), 2019-11-27:
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg synes, at det her er en storm i et glas vand.
Som sagt har jeg mødtes med en lang række af de borgmestre, som er medlem af organisationen, og som repræsenterer landdistriktskommuner, fordi det er noget, der optager os i regeringen.
16 borgmestre fra organisationens medlemskommuner har jeg mødtes med, og jeg kan sige, at jeg har modtaget – og det er jeg meget, meget glad for – hundredvis af anmodninger om møder og besøg.
Og min indstilling i forhold til den konkrete henvendelse var, at jeg vældig gerne ville ud i landet sammen med netop Landdistrikternes Fællesråd.
Det er der gået noget galt i forhold til.
Der er sket en misforståelse i mit system, og det synes jeg måske er lidt fortegnet at gøre op, som om at regeringen hverken er optaget af området eller organisationen.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-27:
Som jeg forstår justitsministerens svar, ved justitsministeren ikke, hvem der er ansvarlig for at vurdere, om der skal været bevogtning – om det er politiet eller det er kriminalforsorgen eller psykiatrien eller domstolene.
Det er sådan, jeg tolker justitsministerens svar, og det er helt okay.
Justitsministeren kan sige, at det ved man ikke.
Men jeg vil igen spørge: Hvad så med den mellemliggende periode i forhold til handlingsplanen og redegørelsen?
Hvad vil ministeren sætte ind med lige nu og her?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-27:
Jamen det er simpelt hen mest fair at forholde sig til den fangeflugt, som vi oplevede, i den redegørelse, som kommer til at forklare, hvad der er foregået, frem for at lave antagelser og spekulationer om noget, som nogen har sagt, om, hvad der er sket, som måske så viser sig ikke at være det, der er sket.
I den mellemliggende periode er det jo ikke sådan – som jeg også sagde før – at tingene vil ligge stille.
Altså, i den periode vil jeg jo, som jeg også nævnte før, allerede i indeværende uge have et møde sat op med en repræsentant for en af regionerne for at diskutere præcis nogle af de forhold, som vi også har været inde på, og som spørgeren også nævnte i sit spørgsmål.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-27:
Tak for det.
I artiklen her den 23. november på TV 2 ØST's hjemmeside stod der: »Ansatte undrer sig – flugtfange var under massiv politibevogtning indtil sidste uge«.
Så vil jeg godt vende tilbage til mit spørgsmål netop om det, at flugtfangen fra Slagelse var bevogtet af politiet på Bispebjerg Hospital, men ikke i Slagelse.
Hvem er ansvarlig for at vurdere, om der skal være bevogtning?
Er det politiet, kriminalforsorgen, psykiatrien eller domstolene?
Det må justitsministeren kunne svare på, også inden der foreligger en redegørelse, og inden der foreligger en handlingsplan.
Nu afventer man en redegørelse, og der skal laves en handlingsplan, men hvordan og hvorledes i den mellemliggende periode?
Der må jo være et nødberedskab på det her område.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-27:
Den bekymring deler jeg, og jeg tager det meget alvorligt.
Jeg synes som sagt også, der er grund til at se på konsekvenserne.
Grundlæggende, uden nuancer osv., er det sådan for dem, som er anbragt i åbne fængsler, at konsekvensen af at flygte er, at man bliver anbragt i et lukket fængsel – sådan i store træk efter hovedreglerne, ikke?