runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-04-10:
For det første sagde jeg, at man ved det her ville dække de 2-procentsbesparelser, der er på institutionerne – ikke i Statens Kunstfond, som man jo så også har skåret i, bl.a. for at lave to nye regionale fonde.
Men hvis Dansk Folkeparti er med til at finde ny finansiering og ikke med til at udhule Statens Kunstfond, som den er, vil Alternativet meget gerne være med på det her.
Og jeg kan i hvert fald fortælle ordføreren, at hvis det har interesse, skal jeg gerne sende vores finanslovsudspil, hvor der er finansiering af en sådan model.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-10:
Jeg bliver nødt til for anden gang at sige, at Statens Kunstfond er undtaget for omprioriteringsbidraget.
Nu er det anden gang i sagen, det bliver sagt at det ikke er tilfældet.
Mit spørgsmål er: Hvis Alternativet så ikke vil være med til hele forslaget, kunne man så forestille sig, at man ville være med til noget af forslaget, nemlig at vi laver et forsøg for at se, om en forstørret udgave af huskunstnerordningen a la forslaget her kunne være en god idé, simpelt hen for at se om det ikke styrker kulturiværksætteriet i Danmark?
Kunne Alternativet være med til det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-04-10:
Nej, det, jeg faktisk kan frygte med det her, er, at man lige pludselig har nogle penge fra Statens Kunstfond, som kan gå ind og dække de huller, man har skabt ved en række 2-procentsbesparelser ude på institutionerne, sådan at pengene kommer væk fra kunsten.
Det her skal altså dække det hul, som også Dansk Folkeparti er med til at lave i det danske kunst- og kulturmiljø lige nu.
Så nej, jeg ser ikke det her som en mulighed.
Men jeg vil gerne sige, at hvis Dansk Folkeparti vil være med til at udvide huskunstnerordningen, kan man jo bl.a. kigge i vores finanslovsforslag, hvor vi kan finde finansiering til at udnytte, at vi faktisk også kunne få huskunstnere ud på private virksomheder, hvor der jo vil være krævet en medfinansiering.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-10:
Markedet er jo godt for kunsten.
Kunsten har brug for markedet, og det undrer mig egentlig lidt, at Alternativet ikke synes, at det her er en god idé.
Jacob Mark (SF), 2018-04-10:
Det er faktisk sjovt, at ordføreren siger det, for jeg sad både med nogle skuespillere og med nogle instruktører, som havde rigtig mange holdninger til den måde, vi giver filmkroner på i Danmark – fordi vi jo snart skal diskutere filmkroner.
Og de sagde, at selv om det er godt i Danmark og vi har et godt system, så bliver det altså ret styrende for den tankeproces, der er, når man laver en film, at man er så afhængig af finansiering fra de forskellige fonde, altså f.eks. det her med, om man skal lave filmklip fra forskellige steder i landet – hvilket jeg synes er en god idé.
Men det bliver styrende.
Det bliver også styrende, at man skal tænke over: Hvor kan vi ellers finde finansiering?
Og der er det bare, jeg tror, at man ikke kan overføre det direkte til kunstnere.
Så derfor vil vi gerne diskutere, hvordan man kan få medfinansiering ind og gøre det til en større del end i dag.
Men jeg ville være bange for at gøre det så omfattende som det her, for det tror jeg vil være at gøre det for styrende.
Orla Hav (S), 2018-04-10:
Sandheden er jo, uanset om Dansk Folkeparti måtte have fortrudt, at Dansk Folkeparti har medvirket til at spare 640 mio. kr. på kunst- og kulturområdet.
Sådan er det.
Så kan det godt være, at man havde nogle ideer om, at det kunne gøres på en anden måde.
Sandheden er jo, at man har stemt for det her.
Fra min egen hjemegn kan jeg pege på et enkelt projekt, hvor private kommer med 200 mio. kr., så det er jo ikke nogle nye penge, hr. Alex Ahrendtsen taler om, det er jo penge, som allerede kan sættes i spil i det nuværende system.
Hvorfor er det så, at hr. Alex Ahrendtsen vil ødelægge det nuværende system?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-10:
Jeg bliver bare nødt til at sige, at Statens Kunstfond ikke er omfattet af disse 2-procentsbesparelser.
Det er tredje gang, jeg siger det.
Og så vil jeg bare også anføre, at fonde jo som hovedregel ikke støtter drift, men støtter anlæg.
Det forslag, som vi har i salen nu, vil kunne støtte drift, fordi man skal medfinansiere.
Orla Hav (S), 2018-04-10:
Hr. Alex Ahrendtsen lader til at være mere uvidende om, hvordan politiske programmer lokalt og regionalt bliver til.
De bliver jo til i en forudgående diskussion mellem medlemmer og borgere, som er med til at sætte pejlingerne for, hvad det er for noget, man bør arbejde for, og i det stykke arbejde er der selvfølgelig en involvering af borgere.
Men at indføre et krav om, at man skal lave en folkeafstemning forud, før nogen har noget som helst billede af, hvad det her kan blive til – der er måske 50, der har en indsigt i, hvad det her kunne medføre – er mærkeligt.
Men det er jo der, at man sammen med sine borgere skal have en involvering, der gør, at man tør vise, at man også har visioner for den egn, man er repræsentant for, og det har hr. Alex Ahrendtsen altså et ønske om at afspore.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-10:
Det er jo netop hr. Orla Hav, der er bedrevidende, for han mener jo, at fordi han er folkevalgt, har han vision og vid.
Han har den opfattelse, at fordi man inddrager borgerne, forhindrer det nytænkning – det er konklusionen på hr. Orla Havs tale.
Men vi ved det jo i realiteten ikke, for det er aldrig blevet prøvet at inddrage borgerne, f.eks. gennem en afstemning.
Det er ikke blevet prøvet, når det drejer sig om kultur.
Så ville det ikke være en god idé at inddrage borgerne før beslutningen i stedet for efter?
Det vil jeg gerne have svar på.
Orla Hav (S), 2018-04-10:
Altså jeg skal meget bede mig fri for at skulle repræsentere noget som helst bedrevidende.
De repræsentanter for lokaldemokratiet, jeg her henviser til, har opnået genvalg på genvalg, fordi de har været rigtig, rigtig dygtige til at være i et konstruktivt samspil med de borgere, der også skal vælge dem.
Men hvis ikke vi har en forventning om, at de samme repræsentanter både har vid og vision for den del af landet, de er en del af, jamen hvorfor skulle de så engagerer sig i lokalpolitik?
De skal gå foran, og de skal vise gode eksempler.
Det, hr. Alex Ahrendtsen ønsker, er jo et probat middel til at afspore enhver diskussion om, at noget nyt, noget spændende, noget anderledes kan blive indført, for det kan man jo altid mistænkeliggøre.
Hvem ville som borger have stemt positivt til at stille en lille jernskulptur op nede i gågaden i Holstebro?
Det tror jeg ikke mange havde villet på forhånd, men der var et bystyre, som turde tage diskussionen og gå til valg på valg, hvor de den ene gang efter den anden forsvarede, at de havde satset på at løfte deres egn på den her måde.
Og det lykkedes, og man tog det til sig.
Så det handler om at have visioner og også turde realisere dem sammen med borgerne.
Så stop med det der om bedrevidenhed – det kan Dansk Folkeparti beholde for sig selv.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-10:
Hr. Orla Hav har en attitude, som man kan beskrive som vi alene vide, og det tyder på, at ordføreren ikke har den fjerneste tillid til borgerne.
For når hr. Orla Hav og hans socialdemokratiske kollegaer er blevet valgt, er de så meget klogere end borgerne, som man åbenbart synes er så dumme, at man ikke kan involvere dem.
Med hensyn til Holstebro ville det da have været smart, at man havde involveret borgerne, før beslutningen blev taget.
Her tog man beslutningen, derefter involverede man dem.
Det synes jeg er en underlig måde at anskue borgerne på, vælgerne på, demokratiet på.
Jeg synes faktisk, at den er meget ubehagelig og meget respektløs.
Så ville det ikke være smart at involvere borgerne, før beslutningen bliver taget i stedet for efter, hr. Orla Hav?
Orla Hav (S), 2018-04-10:
Tak for det.
Dansk Folkeparti vil i dette tredje sæt i dagens spil pålægge regeringen at indføre lokale folkeafstemninger om kunst i det offentlige rum – og så skal jeg nok kommentere det øvrige efterfølgende.
Jeg kan ikke lade være med at henvise til mit yndlingseksempel fra dansk kunst og kultur, nemlig den modige borgmester, Kaj K. Nielsen, i Holstebro, der i sin tid tog diskussionen med sine egne borgere om det betimelige i at stille en lille jernskulptur på en kærre op nede i gågaden i Holstebro.
Da det på et tidspunkt gik op for borgerne, at hun repræsenterede en værdi på ¼ mia. kr., var de også helt med på, at nu skulle hun have et glasskab at stå i nede på strøget i Holstebro.
Det skabte en involvering af borgerne i det der med at tage et modigt valg omkring brugen af kunst og kultur til at løfte en egns stolthed over egen formåen og væren.
Det kan sagtens lade sig gøre, og selvfølgelig skal man inddrage borgerne, men lur mig: Hvis Kaj K. Nielsen havde valgt en afstemning, havde der sikkert været en partifælle til hr. Alex Ahrendtsen, der ville have stillet sig an og sagt, hvad det nu var for en måde at bruge skatteydernes penge på – på sådan noget pjat.
Det her bygger på, at der er valgte repræsentanter for borgerne, der både har mod og visioner til at tage diskussionen med borgerne, og som også tør tage nogle beslutninger, som så viser sig at blive både til gavn og til glæde for området.
På det seneste kan jeg bare referere til, hvad Hjørring Kommune har gjort ved at skabe Vendsyssel Teater, som borgerne bruger og er revnefærdige af stolthed over. Så det, hr. Alex Ahrendtsen efterspørger, er et instrument til at begrænse begejstringen på en egn, så man kan afspore diskussionen fra modige lokalpolitikere, som tør bruge kunst og kultur som en del af den måde, man skaber udvikling på.
Det synes vi ikke vi vil medvirke til.
På lørdag skal jeg være med til at klippe snoren ved en JCE Biennale , som foregår i Kunstbygningen i Vrå, som er en international udstilling af kunstnere under 40 år fra syv forskellige lande.
Det er i den grad med til at løfte selvforståelsen i Vrå-området, at man er med i sådan et foretagende.
Det vil hr. Alex Ahrendtsen forbyde at vi kan bruge penge på.
Jeg synes, at det her er stik imod landets interesser, det er stik imod kulturinteresser, og det er lidt ærgerligt, at vi skal bruge tid på sådan en destruktiv adfærd – men det er jo så hr. Alex Ahrendtsens valg, at det er det, vi skal gøre.
Mette Bock (LA), 2018-04-10:
Jeg vil bare sige til hr. Alex Ahrendtsen, at alt jo kan medbringes.
Men jeg synes, vi taler om to ting.
Den ene er, om borgerne bliver klogere af at involvere sig og engagere sig i ting.
Det tvivler jeg sådan set ikke på; det tror jeg mennesker generelt bliver klogere af.
Men det andet spørgsmål, altså om man får kunst på det kvalitetsniveau, som vi gerne vil sikre, kan jeg godt have mine tvivl om, altså hvorvidt det egner sig til en folkeafstemning.
Det kan det gøre i nogle tilfælde, men jeg er ikke sikker på, at det også vil være sådan som et generelt instrument.
Jeg er faktisk overbevist om, at det ikke er godt som et generelt instrument.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-10:
Og at man bliver involveret på en helt anden måde, end hvis de ikke var der.
Og det skal jeg jo gerne tage med, når vi til efteråret skal diskutere, om folkeafstemninger vedrørende kunsttildelinger kunne være en idé.
Det er glædeligt, at ministeren gerne vil kigge på hædersydelserne og den model, vi har i dag.
Det takker jeg for.
Jeg er ikke sikker på, at ministeren har ret i, at modtagerne af hædersydelserne har et retskrav til evig tid.
Det vil jeg gerne udfordre, det håber jeg vi kan komme til, for ellers ville det jo betyde, at vi ikke ændrer på nogen ydelser fra det offentlige for tid og evighed, og det er jo ikke rigtigt.
Det, jeg gerne vil spørge om, er borgerinddragelsen.
Ministeren tror ikke på folkeafstemninger.
Hvad nu hvis jeg kan vise, at forskningen i udlandet har understreget, at borgerne faktisk bliver klogere af at blive inddraget gennem folkeafstemninger, og at de ved mere om tingene end før en folkeafstemning, fordi der har været en folkeafstemning?
Ville ministeren så være rede til også at kigge på dette aspekt?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-10:
Det er altid godt, når man skal overbevise andre.
Så det vil tværtimod gavne kulturlivet, og det vil gavne kunstneren.
Det er dejligt at se hr. Mogens Jensen i salen og deltage i debatten.
Det er rart.
Det vil skabe flere midler, fordi langt flere vil kunne sætte ind, f.eks. fonde, f.eks. private kulturvirksomheder, som i dag ikke kan søge Statens Kunstfond.
Og så vil det skabe et langt mere mangfoldigt marked.
Det vil skabe en langt mere mangfoldig kulturverden, en decentraliseret verden, hvor tusindvis af mennesker bliver involveret, i stedet for at det er forholdsvis få personer i hovedstaden, der udstikker retningen for uddelingen af legater.
Mogens Jensen (S), 2018-04-10:
Jeg må sige, at jeg undrer mig lidt over hele det her forslag fra Dansk Folkeparti, for jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan det her skulle skaffe flere midler.
Hvis dem, der skal medfinansiere midlerne, er kultur- og kunstinstitutioner, som i forvejen er afhængige af offentlige midler og får rigtig mange penge i offentlig støtte, som Dansk Folkeparti – som flere rigtigt har sagt – har medvirket til at skære massivt ned på,
har jeg svært ved at se, hvordan der skal komme flere penge ind i systemet.
Er virkeligheden her ikke, at hr. Alex Ahrendtsen skaber et langt større bureaukratisk system?
Hvis en enkelt kunstner har en god idé og et projekt og et værk, vedkommende gerne vil føre ud i livet, kan han eller hun i dag ansøge direkte til Kunstfonden, mens man med forslaget her skal igennem et nyt bureaukratisk led for at få realiseret sine ideer som kunstner.
Det virker mere som et eller andet kafkask ansøgningssystem med større bureaukrati, og det kan jeg slet ikke se er til gavn for den frie kunst, og jeg kan i hvert fald ikke se, at den enkelte kunstner skulle få mulighed for at få realiseret sine projekter i højere grad end i dag.
Mette Bock (LA), 2018-04-10:
Det er klart, at hvis der er erfaringer – nu kan jeg ikke lide ordet evidens, fordi det bliver brugt i alle mulige og især umulige sammenhænge i de her år – som man kan lade sig inspirere af også lokalt, så skal vi da gøre det.
Men jeg mener, det også må bero på en lokal beslutning, altså i de lokale, demokratiske, folkevalgte organer, hvordan man ønsker at inddrage borgerne, når det drejer sig om kunst i det offentlige rum.
Selvfølgelig skal man ikke bare træffe beslutningerne uden også at tale med borgerne om det.
Om den anden del omkring retskravet på hædersydelserne vil jeg sige – nu skal man jo aldrig være for skråsikker fra Folketingets talerstol, og jeg vil gerne gå tilbage og undersøge det – at jeg simpelt hen ikke kan se for mig, at man, når man har fået en ydelse på nogle bestemte præmisser, så ikke har et retskrav.
Hvis det havde været en begunstigende ændring, havde man måske kunnet tale om det.
Men her drejer det sig om en personlig ydelse til et konkret, levende menneske.
For at tage det sidste først: Det har jeg simpelt hen ikke taget stilling til på nuværende tidspunkt.
Det vil sige, at når målet er, at kunst og kultur skal være tilgængeligt i hele landet – og der tror jeg sådan set at en bred kreds af partier i det danske Folketing egentlig er enige med Dansk Folkeparti; jeg skal selvfølgelig ikke kunne sige det, men jeg læser det på den måde – og hvis vi gør det ud fra et borgerperspektiv, må vi jo også konstant reformere enten via store eller små reformer, så vi sikrer det.
Og det vil sige, at en organisationsstruktur, som man har haft på et tidspunkt, ikke nødvendigvis er den bedste organisationsstruktur på et andet tidspunkt.
Det er jo derfor, vi har valgt at sige, at nu tænker vi ikke Statens Kunstfond et hundrede procent forfra, men da der faktisk er meget gode erfaringer med de to små regionale filmfonde, som kan rejse flere midler, engagere lokalsamfundene, skabe legitimitet osv., vil vi gerne prøve at se, om vi kan gøre det ved at flytte en lille del af de ressourcer, som ligger i Statens Kunstfond i dag, ud i to små regionale fonde.
Men hvordan udviklingsretning, tempo osv. skal se ud, når vi kigger lidt længere frem, kan jeg først sige, når vi har gjort os nogle erfaringer med de to små nye regionale kunstfonde.
Mogens Jensen (S), 2018-04-10:
Det er jo bare endnu et bureaukratisk led, som er med til at forhindre, at kunstnerne får mulighed for at realisere deres projekter.
Jeg kan ikke se det anderledes.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-04-10:
Jeg har to spørgsmål, og det er bare for fuldt ud at kunne forstå, hvad det er, ministeren siger.
Ministeren siger, at hun tager små skridt i den retning, som forslagsstillerne ønsker.
Betyder det, at det – selv om det ganske vist er et eksperiment – er i den retning, man fra ministerens side gerne vil gå med hensyn til den her regionalisering af den danske kunst- og kulturstøtte?
Det andet spørgsmål drejer sig om, at ministeren sagde, at hun i efteråret ville indkalde forligskredsen bag Statens Kunstfond til drøftelser, hvor man lige skulle se på det.
Hvis der skal laves nyt forlig om Statens Kunstfond, vil ministeren så gøre det bredt i Folketinget, eller bliver det med den gamle forligskreds?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-10:
Vi står over for, at det nu bliver testet, og det kan så være vigtigt bagefter at have en høringsproces, hvor Finansministeriet bliver hørt, om de virkelig synes, at det var det værd at have en helt sikker økonomi og så kun få den halve vindmølleudbygning, og i forhold til hvad det har haft af negativ effekt for beskæftigelsen i Danmark, at man kun fik halvt så mange landvindmøller, som man kunne have fået.
Tak for svaret om, at evaluering af det her er vigtigt, det må vi arbejde videre med det.
Jens Joel (S), 2018-04-10:
Tak for spørgsmålet.
Det kan jeg i den grad.
I det hele taget synes jeg, at regeringen skulle lukke dørene op ud til virkeligheden og lytte lidt mere til de folk, som har noget på spil, og som det handler om.
For problemet i den her aftale og det, der nu bliver til lovgivning, er jo i virkeligheden, at man har overhørt de signaler, der var fra branchen.
Det har regeringen så gjort, fordi man har haft en ideologisk dagsorden, altså et bestemt udgangspunkt, som åbenbart var vigtigere.
Men man har jo også sagt, at man gerne ville teste den her model, og der er det da helt åbenlyst rigtigt, som hr. Søren Egge Rasmussen påpeger, at når man så vurderer, om det var en god idé eller ej, er det helt oplagt igen at inddrage branchen.
Så det vil jeg klart opfordre til at man gør i lighed med det, jeg hører ordføreren fra Enhedslisten sige.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-10:
Jeg er ret enig med ordføreren i, at det er en dårlig aftale, der ligger til grund for det her lovforslag.
Der er altså et flertal, der vil gennemføre det her teknologineutrale udbud, og det er så det.
Så synes jeg faktisk, at det er vigtigt, at det bliver evalueret ordentligt.
For nu har der været alle mulige høringssvar og debatter om, at man kunne få mere for pengene, man kunne få mere vedvarende energi, hvis det var sådan, at man havde strikket det her sammen på en anden måde.
Der ligger høringssvar, hvor der står, at branchen gerne vil inddrages, når man skal evaluere det.
Det svares der ikke ja tak til af ministeren.
I høringssvarene er der sådan set et ønske om, at branchen gerne vil deltage i den her evaluering, og det er da helt naturligt, at man prøver at se, om der kan findes på noget, der er lidt mere smart end det, som loven her sikrer.
Kan ordføreren se, at der er en vigtighed i, at vi fik inddraget branchen i den evaluering, som der bør laves oven på den her lov?
Jens Joel (S), 2018-04-10:
Tak til formanden.
Det er jo en lov om fremme af vedvarende energi, og som sådan er det også framet positivt.
Men jeg er nødt til at sige, at det, der er baggrunden for det lovforslag, vi behandler her i dag, jo er en aftale, som vi har været meget kritiske over for, fordi den så at sige bremser den grønne omstilling.
Hvis man tager regeringens eget bud på, hvor meget sol og vind, altså vedvarende energi, vi får sat op, så er det en halvering af det tempo, vi hidtil har udbygget med.
Det er det første problem, og det er selvfølgelig det største problem, altså at vi bremser op på vores omstilling til vedvarende energi og opsætningen af den vedvarende energi.
Men det er også problematisk, at man har valgt en model, som ikke giver mest vedvarende energi for pengene.
Og på den baggrund har Socialdemokratiet og i øvrigt en række andre partier været meget kritiske i forhandlingen forud for den aftale.
Det ligger også i forslaget, at man skal etablere udbud, og at der skal være konkurrence mellem eksempelvis sol og vind, og vi er ikke imod, at der laves udbud, eller at der er konkurrence.
Vores forudsætning for den slags er sådan set bare, at tingene kan sammenlignes, og vi vil gerne have, at man bruger den her model.
Men vi har svært ved at se logikken i, at regeringen vælger en model, som koster mere og giver mindre vedvarende energi, end man ellers kunne have fået.
Og der kunne man sikkert godt høre regeringen sige: Jamen det er jo bare noget, oppositionen siger, fordi de skal finde et eller andet at være utilfredse med.
Men sandheden er jo, at det også er det, som Dansk Industri og de andre erhvervsorganisationer siger, altså at med den her ordning får vi desværre en lidt større regning for statskassen, end vi burde have fået, og vi får mindre grøn omstilling for klimaet.
Og det er et dårligt bytte, synes vi.
Derudover var der også i forbindelse med aftalen diskussioner om, hvad incitamenterne er, altså hvad guleroden er, for, at der er lokal opbakning til at opsætte vedvarende energi.
Og der har man jo desværre pillet ved nogle af de gulerødder, der var tidligere, men regeringen har ikke svaret på, hvad man, om jeg så må sige, vil sætte i stedet for.
Derfor er vi egentlig kede af, at det her udover at bremse omstillingen og udbygningen af vedvarende energi, også gør det dyrere, end det burde have været, og at det svækker det lokale engagement og guleroden til at deltage i den grønne omstilling.
På den baggrund synes Socialdemokratiet, at det er en ærgerlig aftale, men det er selvfølgelig også klart, at vi vil gå ind i udvalgsbehandlingen for at se, om der er noget, vi kan forbedre eller rette op.
Vi forfølger altid enhver mulighed for at gøre det her bedre.
Men når vi ikke var med i aftalen, er det, fordi vi faktisk mener, at den leverer for lidt grøn omstilling for pengene, at den gør det på en forkert måde, og at den i øvrigt gør det på en måde, som vores nabolande ikke benytter sig af.
Og det betyder også, at vi i konkurrencen om eksempelvis forsøgsmøller og andre ting står svagere.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-04-10:
Jeg ved ikke, hvad fru Pia Olsen Dyhr har hørt nogen sige.
Lyt til det, jeg siger!
Altså: Vi har ingen ambitioner om at spare en krone.
Vi har sådan en ambition om, at de penge, vi har sat af til løn, bliver brugt til løn, fordi folk går på arbejde og lader være med at strejke eller blive lockoutet, og forudsætningen for det er, at vi får en aftale, der falder på plads.
Det er vores ambition.
Hvis det så alligevel sker – og man må bare sige, at vi også er så tæt på deadline, at man jo ikke kan stå og sige, at det med sikkerhed ikke sker, for der skal jo to til en tango – gør jeg det bare meget, meget klart, at så har vi ingen anden ambition om at spare sammen og bruge det til et eller andet, end at nettogevinsten/nettobesparelsen skal genanvendes til borgernær velfærd.
Det er vores ambition.
Så bliver der omkring det med nødberedskaber, som også var det, jeg talte med fru Pernille Skipper om, sagt, at der viser sig nogle problemer.
Jamen vist er der da udfordringer i det danske samfund.
Det er præcis også derfor, vi skal prøve, om ikke det kan lade sig gøre at undgå den her konflikt; den er der jo ingen, der bliver rigere af.
9.200 kr. rigere!
Jeg har en ambition om, at det tal skal vokse, og det bliver da sat tilbage, hvis Danmark lukker, så det skal vi da prøve at undgå.