runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-07:
Jeg skal beklage, at jeg ikke har sat mig ind i, hvad den hollandske regering på det her område har gjort, men det har jeg jo mulighed for nu.
Altså, det kan være svært at følge med i, hvad der foregår i alle 28, desværre snart kun 27 EU-lande og også i de liberale partier, som jo er lidt forskellige.
Men jeg vil læse op på det, og så vil jeg danne mig en holdning til det, og så vil jeg have et godt svar, skriftligt eller mundtligt, parat til hr. Nikolaj Villumsen på det spørgsmål.
Og så vil jeg være meget villig til at diskutere, hvad vi yderligere kan gøre, men ikke – og det har været mit synspunkt i 3 ½ år som skatteminister, i de over 1.000 dage, jeg har siddet på posten – at lave national særlovgivning, som har symbolsk karakter.
Jeg vil gerne være med til at gøre noget for at bekæmpe skattely, hvor der har en reel effekt, og der er det EU- og OECD-sporet, der flytter noget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-07:
Jamen det ene udelukker jo ikke det andet.
Jeg bakker da varmt op om, at skatteministeren kæmper med blod, sved og tårer bag lukkede døre i Bruxelles, hver eneste gang han får chancen for at få sortlistet Panama og Luxembourg og Malta for den sags skyld.
Det støtter vi varmt.
Men vi har også ting, vi kan gøre her i Folketinget, og jeg er da ærgerlig over, at skatteministeren ikke følger med i, hvad hans søsterparti i den hollandske regering foretager sig.
For jeg synes, at det er fornuftigt, at man i Holland har truffet et politisk valg om at bruge muligheden for at lave en sortliste.
Så det vil jeg meget opfordre til at man gør og så beklage, at man ikke er parat til at tage det her skridt, for jeg mener, at bekæmpelse af skattely virkelig er noget, hvor vi bør bruge alle de værktøjer, der ligger i værktøjskassen.
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-07:
Det er nyt for mig, men nu vil jeg da selv eller bede mine embedsmænd om at undersøge det, og så vil jeg tygge på det spørgsmål mentalt, ikke fysisk, frem mod udvalgsbehandlingen og eventuelt andenbehandlingen af det her beslutningsforslag, men på nuværende tidspunkt kan jeg sige, at regeringen ikke ønsker at indføre en national sortliste, som der lægges op til her.
Så vil jeg erklære mig fuldstændig og næsten ord til andet enig med hr. Nikolaj Villumsen i, at det er problematisk, at Panama ikke er på listen.
Ja, det er problematisk, at lande, der har en selskabsskatteprocent på 0, ikke er på listen, og det er derfor, regeringen arbejder for at stramme listen.
Jeg synes, det er vildt mærkeligt, at EU-lande ikke kan komme på listen, at de ligesom skal være udenfor.
Det er da noget mærkeligt noget, og den kamp skal vi tage i EU.
Vi skal bruge kræfterne på at tage den dér, hvor det batter noget, og hvor vi kan flytte noget, ikke ved at vedtage noget i Danmark, hvor vi ikke flytter ret meget.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-07:
Tak for det.
Det synes jeg da er drønhamrende ærgerligt.
Det er jeg da virkelig ked af.
Det er rigtigt, at der skal mange ting til, før man kan sætte effektivt ind over for skattely, men et af de værktøjer, der ligger i værktøjskassen, er jo en national sortlistning.
Det er jo en mulighed, vi har.
Bare lige et par korte bemærkninger: Når vi synes, der er behov for at tage initiativer selv og foreslår det, vi gør, så er det jo, fordi man har den groteske situation i dag, at et land som Panama, altså efter Panama Papers, ikke er kommet på EU's sortliste.
Man har den groteske situation, at lande, der har en selskabsskatteprocent på 0 – så kan man diskutere, hvordan de regner selskabsskatteprocenten ud, men den er på 0 – heller ikke automatisk er på sortlisten.
Det synes jeg er et problem, det synes jeg vi bør gøre noget ved i Danmark, og det kunne vi gøre med sådan en sortliste.
Det, jeg tegnede mig på for at spørge ministeren om, var: I Holland har man jo, anført af Venstres liberale søsterparti, lige vedtaget en national sortliste i det hollandske parlament.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-07:
Altså, hvad er det, Namibia, Antigua og Palau og de der lande har gjort for at komme af sortlisten og over på observationslisten?
Hvad har de rent faktisk foretaget sig juridisk?
Hvad har de gjort?
Det må skatteministeren da kunne svare på.
Så synes jeg i øvrigt også, at skatteministeren, når skatteministeren nu får muligheden for det, bør svare på, hvad sandsynligheden er for, at et EU-land nogen sinde bliver optaget på EU's sortliste over skattely.
Er den 0,01 pct., 0,0001 pct. eller 0,00001 pct.?
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-07:
Nu var ordføreren jo overrasket over vores holdning her.
Jeg er til gengæld lidt overrasket over hr. Karsten Hønges retorik – jeg synes, at det bliver lidt vildt her med alle mulige foreninger osv.
Men jeg ved ikke, om hr. Karsten Hønge reelt er overrasket over Alternativets holdning, eller om det bare var for at skabe noget forvirring omkring, hvor vi står.
Unødvendig forvirring, vil jeg sige, for jeg synes nu netop, at jeg understregede, at vi godt kan skelne mellem de typer af fagforeninger, som der er, og at vi netop anerkender værdien af de fagforeninger, som SF her gerne vil styrke.
Vi anerkender værdien af det arbejde, de gør, og at de gør et større stykke arbejde, og værdien, de har haft historisk og stadig væk har.
At tilslutningen ikke er så stor, som den burde være eller skulle være – eller som vi også kunne ønske den var – skal løses med et fradrag, hvor man fratager muligheden for nogle foreninger, som vi også mener gør et stykke fornuftigt arbejde for lønmodtagere, synes vi bare ikke er det rigtige.
Jamen jeg forstår stadig væk ikke helt, hvad det er, hr. Karsten Hønge ikke forstår.
Jeg synes jo netop, at den ordning, vi har – som jeg også sagde i min ordførertale – understøtter de foreninger, ved at grænsen for fradraget er høj nok til, at også et større kontingent kan fradrages i den her ordning.
Det synes jeg er en rimelig tydelig udmelding, og den bliver jo ikke ændret af, om vi holder flere gruppemøder.
Jeg siger bare, at på gruppemøderne var det netop en snak, fordi, ja, der er noget her, som vi anerkender værdien af.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Jeg beklager da virkelig, hvis ordføreren mener, at jeg bidrog til forvirringen – det synes ellers at ordføreren klarede så glimrende selv, da han var på talerstolen.
Altså, jeg mener bare, at I i Alternativet bare kan holde lige så mange gruppemøder, som I selvfølgelig har brug for – tydeligvis bliver det ikke klarere af mødernes antal eller længde.
Det her handler alene om, om man vil understøtte de foreninger, der bidrager til sammenhængskraften, til solidariteten ved at skabe kollektive overenskomster – eller er man ikke i stand til at skelne mellem dem, der ligger i læ af dem, der faktisk har lavet arbejdet, og som laver arbejdet?
Det er bare det, spørgsmålet går på.
Så kan man godt mene i Alternativet, at det ikke skal være skal et skattepolitisk spørgsmål, men det er det jo så, fordi man faktisk har besluttet, at man skal have skattefradragsret – det kan man ikke komme udenom.
Jamen, altså, medlemmer af fagforeninger har i dag ikke mulighed for at trække hele deres kontingent fra, faktisk så langt fra, og derfor er det et spørgsmål om, hvordan vi vil fordele det her.
Der kan man faktisk godt skelne mellem dem.
Jeg opfordrer bare til, at man her støtter de foreninger, der faktisk bidrager til samfundet.
Christian Poll (ALT), 2019-02-08:
Tak til ministeren.
Jeg vil lige tage det med den sociale slagside først, for det er jo sådan, at vi har mange politikområder, og vi har også socialpolitik i vores regeringsprogram, og der er det sådan, at hvis man gennemfører vores regeringsprogram, vil det blive lidt dyrere at købe nogle af kødprodukterne, det vil blive noget billigere at købe grøntprodukterne, fordi vi der vil halvere momsen, og så vil en lavindkomstgruppe af borgere faktisk have et par tusinde kroner mere om måneden at gøre godt med til at lave de her indkøb.
Så hele pointen er jo faktisk, at vi gerne vil have alle til at reducere i kødforbruget, ikke blive vegetarer eller veganere, det er ikke det, vi siger.
Vi siger bare, at man altså kan kombinere sig til et lavere kødforbrug, og det er jo netop det, som nu er mit spørgsmål til ministeren: Er det ikke rigtigt, at afgifter jo virker, at de jo regulerer adfærden?
Jeg er helt enig i, at det her ikke vil have den store effekt direkte på produktionen, fordi en afgift på produktet er noget, der regulerer forbruget.
Det er jo det, vi vil med den her afgift, altså få forbruget til at skifte sig væk fra det, der er den største klimabelastning.
Er det ikke rigtigt, at det vil virke?
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-08:
Det er fuldstændig rigtigt, at afgifter har en effekt, og det er veldokumenteret, men det kommer jo an på, hvor man lægger sig henne, og det kommer også an på, hvad afgifterne er i andre lande i forhold til grænsehandel, om man opnår de ønskede effekter.
Jeg er i voksende grad skeptisk over for, om nogle af de små afgifter, man har lavet, nu har den ønskede effekt, altså om nogle af de små miljømæssige afgifter nu har den effekt, som vi tror de har; bare fordi de havde det for 30 år siden, har de det så i dag, hvor vores købsmønstre har ændret sig?
Alt andet lige
har det en effekt, og derfor er det ikke kun det argument, jeg afviser forslaget med.
Det er også de administrative udfordringer, og dem er der altså også mange af.
Christian Poll (ALT), 2019-02-08:
[Lydudfald]
Er det virkelig den vej?
Jeg tænker, at det jo netop er afgifter, som har vist deres værd, deres funktion, som har ændret adfærden f.eks. på tobaksforbrug, og som har fået folk til at købe mindre biler, dengang man ændrede på afgifterne der.
Det er jo netop det, vi gerne vil have her.
Eller hvordan tænker ministeren ellers at man kan få kødforbruget eller klimabelastningen, der er knyttet til vores fødevareindtag, ned?
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-02-08:
Tak, og tak til ministeren for at citere min ærede partifælle, hr. Søren Egge Rasmussen, korrekt, og det er også korrekt, at lige præcis denne afgift ikke er Enhedslistens kop te.
Ministeren sagde så, og der bliver jeg nysgerrig, at der kan være mange andre gode måder at nedbringe klimabelastningen på.
Så tænkte jeg, at jeg gerne ville give ministeren lejlighed til at udfolde sine tanker om det, for det synes jeg ikke vi hørte så meget om – og gerne også, om der er noget på afgiftsområdet i vente.
Tak, og også tak for løftet om at ville indhente yderligere svar.
Det vil jeg overveje.
Jeg skal nok stille skriftlige spørgsmål.
Ministeren lægger jo næsten en sti ud i forhold til noget CO 2 -afgift på landbrugsproduktion.
Det synes jeg lyder interessant.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-02-08:
Tak for det.
Og tak til ministeren og ordførerne for mange begavede kommentarer.
Jeg synes, at debatten for nogle ordføreres vedkommende har båret lidt præg af en måske manglende interesse og manglende viden om området.
Det er for så vidt en ærlig sag, men jeg synes måske, det er lidt ærgerligt, for principielt er den her diskussion om halal og rituel slagtning faktisk vigtig.
Men fred med, at nogle ikke synes, det er spændende at diskutere.
Og fred med, at SF's ordfører ikke kan se tegn på islamisering, selv om han 10 sekunder før havde indrømmet, at han ikke kunne finde en kylling nogen steder, som ikke var halalslagtet.
Jeg synes, at det var en lille morsom konstatering, for det er jo det, det også handler om.
Jeg ville virkelig ønske, at jeg kunne se noget håb for sådan en som mig, som synes, at hvis man virkelig vil det frie valg i den ene retning, så skal det frie valg altså også være i den anden retning.
Jeg fornemmer, at man fra ministerens og Venstres ordførers side faktisk anerkender, at der er en problematik, og det synes jeg da er et fremskridt; det vil jeg gerne sige.
Og jeg tror ikke, at det bliver sidste gang, vi kommer til at tage en debat i Folketinget – måske ikke lige os, men så andre – for debatten og problematikken er stadig aktuel.
Jeg vil gerne sige en særlig tak til Liberal Alliances ordfører for at tage ordet islamisering i sin mund i den her debat, for det er også det, det handler om.
Og grunden til, at jeg selv har været tilbageholdende med at bruge ordet i dag, selv om jeg havde alle argumenter for det, er, at så snart en fra Dansk Folkeparti tager ordet islamisering i sin mund, så kommer debatten til at handle om vedkommende og tonen.
Den vej har jeg ikke villet gå nedad i dag, men jeg er glad for, at man tager tyren ved hornene fra Liberal Alliances side og kalder tingene ved deres rette navn.
Derfor er jeg måske i virkeligheden – nu, hvor jeg har talt mig lidt varm – sådan lidt mere fortrøstningsfuld, med hensyn til hvad fremtiden bringer.
I hvert fald er det helt sikkert, at debatten om retten til halal ikke dør i dag, og det samme gælder diskussionen om det, at ganske mange mennesker bare stille og roligt siger: Det er fint, hvis I vil have det, men vi vil bare gerne have noget andet.
Jeg håber jo selvfølgelig på, at den får næring, for det er faktisk en stille og rolig værdikamp, som vi er ved at tabe ude i de offentlige køkkener og ude i supermarkederne.
Med disse ord vil jeg gerne sige tak.
Inger Støjberg (V), 2019-02-08:
Jeg vil gerne takke for debatten her i dag.
Men jeg er jo til gengæld ikke enig i, og regeringen er ikke enig i, at vi skal indføre endnu mere detailstyring fra Christiansborg.
Men vi skal selvfølgelig sørge for, at der er orden i tingene, så hvis man er allergiker, bliver der taget hensyn til det.
Men det skal selvfølgelig heller ikke være på en måde, hvor alle vi andre ikke kan få mælk, kød, eller hvad det nu skulle være.
Vi skal ikke lade os diktere af et mindretal, og det danske samfund skal ikke give afkald på sig selv på grund af misforståede hensyn.
Så enkelt synes jeg egentlig det kan siges.
Så jeg vil gerne takke for debatten.
Jeg synes egentlig, at den har været fin, og man kan i hvert fald også sige, at vi har været langt omkring.
Men det er jo også det, forespørgselsdebatter nogle gange er til for.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-08:
Altså, jeg er godt klar over, at Flemming Rose har sine egne erfaringer på det felt, ikke?
Og jeg synes da, det er et problem, men man kan jo ikke sige, at ytringsfriheden er knægtet i det her land, vel?
Altså, nu kan jeg ikke tegne, men hvis jeg havde lyst til at tegne Muhammed, ville jeg da gøre det.
Altså, at Flemming Rose siger det, er da ikke et bevis på, at Danmark bliver islamiseret; det kan jeg da ikke se.
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Flemming Rose siger selv, at de facto er det forbudt at tegne Muhammed.
Det er et emne, han ved virkelig meget om, og det forhold, at det de facto er forbudt at tegne Muhammed, er jo en underminering af grundlovens § 77.
Altså, det er da en islamisering, at det ved hjælp af trusler er lykkedes at underminere en af paragrafferne i grundloven.
Er det ikke et problem?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-08:
Vi er da imod islamisering af Danmark, men jeg har svært ved at se, at Danmark er ved at blive islamiseret.
Der bor en masse muslimer i Danmark, det er rigtigt, men så mange bor der jo heller ikke.
Et eller andet sted er det jo også en debat, der er kørt meget op i medierne,
synes jeg.
Jeg kan huske, at jeg engang, da jeg var partiformand, var til et møde i en jysk by – sådan en mindre, jysk provinsby, en købstad – hvor en mand, sådan en pæn mand, formentlig en tidligere skolelærer eller lignende, rejste sig op og spurgte: Hvad vil SF gøre i forhold til islamiseringen af Danmark?
Der boede ikke en muslim i 30 kilometers omkreds af den by der, det gjorde der simpelt hen ikke.
Det var sådan en pæn by med parcelhushaver osv. osv.
Jeg spurgte så: Der er da ingen i den her by, vel?
Jo, jo, han kunne se i medierne, at det var blevet et problem.
Så det er også noget med, at det altså er blevet talt vældig meget op af visse politikere, af visse medier, at vi er tæt på at blive islamiseret, for hvad er det at blive islamiseret?
Det er noget med sharialov, det er det, man ser i Saudi-Arabien, og det er jo ikke der, vi er, hverken halvvejs, trekvart, en tiendedel eller promillemæssigt, vel?
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-08:
Nu fremhævede jeg Enhedslisten – det ved jeg godt – fordi jeg syntes, det var lidt sjovt, fordi Enhedslisten plejer at være for nye skatter og afgifter og er meget begejstret for at øge skattetrykket, og jeg havde håbet, at den der modstand mod nye afgifter ville sprede sig til Enhedslistens øvrige skattepolitik.
Det gør den nok ikke, fordi Enhedslisten går ind for en afgift på CO 2 -udledning fra landbruget.
Det gør regeringen ikke; det er så af nogle andre årsager, for det kunne godt have en adfærdsmæssig effekt, hvis man gjorde det, men det ville være administrativt meget, meget svært at gennemføre en sådan afgift og også finde ud af, hvad CO 2 -udledningen så er.
Christian Poll (ALT), 2019-02-08:
Det er jo interessant at drøfte det her klimamærke, og det kunne jeg godt lige tænke mig at gøre lidt.
For regeringen har lagt op til, at vi skal have en egentlig mærkning, og som jeg forstår det i forslaget, tænker man her på sådan en rød-gul-grøn-agtig mærkning, hvor nogle produkter ligesom får et grønt stempel, altså at det her er et klimarigtigt valg, og at nogle kan ende i den anden ende af skalaen som et klimadårligt valg.
Men kan man, hvis man nu indretter ordningen lidt akavet, der ikke ende med, at man faktisk får et grønt mærke på noget, som kan have en høj klimabelastning, f.eks. kød, som har en lidt bedre klimabelastning end andet kød, og at man måske i forhold til grønsager kan stå med et rødt mærke, fordi de er lidt dårligere end andre grønsager?
Hvordan tænker regeringen, hvordan tænker ordføreren at det her mærke skal indrettes, så det ikke kommer til at være misledende?
Christian Poll (ALT), 2019-02-08:
Det beroligede mig, og det er jeg rigtig glad for at høre, for vi har jo også selv foreslået noget, som vi kalder en klimadeklarering, som netop er et tal, hvor man kan se, om det er 8 g eller 82 g pr. 100 g eller pr. kilo.
Så det vil jo være en forbrugeroplysning.
Så det er jeg glad for at høre, og jeg føler mig betrygget ved at kunne gå videre i eventuelle forhandlinger om den her klimamærkning.
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Bortset fra det sagte om halalslagtning af svin kender jeg jo ordføreren som et umådelig vidende og tænksomt menneske, og derfor vil jeg gerne have en kommentar til hele den her opdeling af verden i halal og haram, som jo er en islamisk opdeling af verden, og som er det, der er på spil, når man udbreder halal til f.eks. en daginstitution.
Er islamisering et generelt problem?
Er det noget, vi skal være skeptiske over for?
Hvad med islamisering af f.eks. forholdet til kvinder?
Er der nogen form for god islamisering og nogen form for dårlig islamisering?
Thomas Danielsen (V), 2019-02-08:
Det er min forventning, at det ikke bliver en trafiklysmærkning, der kommer på, altså rød, gul og grøn, hvor vi siger, at det der er et grønt produkt, som I bare kan købe, og at det der er et rødt produkt, som I ikke skal købe.
For der er rent faktisk også produktioner herhjemme, som er større klimagasudledere.
Det kunne f.eks. være drivhusproduktioner med opvarmning, det kan være tomater, agurker, og hvad ved jeg, som har en større klimabelastning ved at blive produceret herhjemme end ved at blive puttet i en lastbil og transporteret fra Sydeuropa til Danmark.
Men det er det, som et klimamærke skal afspejle.
Så det skal ikke være noget med følelser for en dansk produktion eller andet, men det skal være et mærke, som afspejler, hvor der er en klimabelastning ved transporten, men som også afspejler, at der er en klimabelastning ved en produktion herhjemme.
Tak for det, formand.
Vi diskuterer jo forslag til folketingsbeslutning om at indføre afgift på kød fra drøvtyggere, og hvem skulle nogen sinde have troet, at det var Fritz og Poul fra Nordsjælland, der via Alternativet skulle fremsætte beslutningsforslag om en fattigmandsafgift, hvor afgiften på oksekødets hjerte og tunge, de billige produkter, hæves med 70 pct., mens afgiften på mørbraden til Fritz og Poul i Nordsjælland hæves med, hvad der nogenlunde svarer til 0,4 pct.
Så ved man godt, at den her afgift er fuldstændig skæv og uhensigtsmæssig, men så indfører man i beslutningsforslaget, at afgiften skal finansiere den sociale slagside, som beslutningsforslaget selv har.
Det her er jo et af de mest vanvittige beslutningsforslag, jeg nogen siden har set.
Det her forslag har faktisk ikke nogen klimaforslag.
Man forventer, at det kød, som man så ikke vil sælge helt så meget af i Danmark, bare vil gå til eksport.
Så hele den her tankegang er, som I nok kan høre, noget, som Venstre ikke kan bifalde.
I Venstre ønsker vi vil gengæld gerne, at de her aktive borgere skal engagere sig i deres valg af fødevarer osv., og derfor har vi som en del af vores klimaudspil også lanceret, at vi kommer med et klimamærke, sådan at den enkelte forbruger kan stå nede i supermarkedet og se på de klimakonsekvenser, de forskellige fødevarer har, og derved kan de så være en aktiv spiller, når nu det drejer sig om det her område.
Med klimamærket ruster man faktisk til gengæld danskerne til og understøtter dem i at træffe oplyste klimavenlige valg.
Det skal ses i sammenhæng med de øvrige udfordringer, vi har på fødevareområdet inden for landbruget, som er en stor klimagasudleder, hvorfor jeg glæder mig over, at vi helt generelt har taget mange initiativer allerede nu, og det gælder både inden for biogas, CO 2 -optag, jordfordelingsfond, landbrugsforskning, ammoniak osv. osv.
Regeringen har allerede meldt ud, at det blot er de første step, man tager, og at der vil komme flere på området inden 2030.
Så jeg vil endnu en gang understrege, at det her ikke er et forslag, som Venstre bifalder.
Mikkel Dencker (DF), 2019-02-08:
Altså, jeg mener ikke, det er en hjælp til folk politisk at beslutte, hvad de skal spise, eller politisk at beslutte, at de ikke skal have mulighed for at spise en bestemt vare.
Det er ikke at hjælpe folk.
Det synes jeg faktisk er ret usympatisk.
Jeg går ind for det frie valg, også til at vælge sin egen mad, og derfor vil jeg ikke lægge afgifter på kød.
Christian Poll (ALT), 2019-02-08:
Ja, og så er det jo godt, at vi har socialområdet til at lave politik på de her felter, og der har vi i vores regeringsprogram masser af tiltag, der gør, at lavindkomstgrupper vil have flere penge at gøre godt med og dermed kan vælge, om man stadig vil købe kød, eller måske følge den her trend, som vil blive forstærket af en lidt højere pris på kød og en lavere pris på grønsager – så vil man jo kunne købe flere grønsager for den samme pris og få sig en sundere hverdag.
Så på den måde synes vi egentlig vi hjælper folk.
Er ordføreren enig i det?
Mikkel Dencker (DF), 2019-02-08:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at punktafgifter har en adfærdsregulerende effekt på dem, som kan mærke afgiften.
Og det er netop det, der er pointen her.
Men folk med en lav indkomst, som har svært ved at få deres budget til at hænge sammen, vil da blive ramt i forhold til deres daglige madvaner og vil være tvunget væk fra noget, som de har lyst til og ønsker at gøre.
Det synes jeg ærlig talt ikke er et instrument, som jeg har lyst til at benytte.
Nu nævner spørgeren selv benzinafgift – det rammer jo også folk, også på deres levebrød.
Hvis man er afhængig af at have en bil at køre til arbejde i, kan man jo ikke bare skifte den ud med offentlig transport, hvis der ikke er offentlig transport der, hvor man bor.
Så det er et andet eksempel på, at punktafgifter rammer hårdt for folk, som ikke har de allerhøjeste indkomster, og det skal vi – det mener vi i hvert fald i Dansk Folkeparti – gøre alt for at slippe uden om.