runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Ja, det har hr. Torsten Gejl forstået fuldstændig rigtigt, og pointen med det er jo, at hvis man ønsker et grønt og bæredygtigt erhvervsliv i Danmark, skal man ønske sig, at virksomheder, som er bæredygtige, og som producerer grønt, har overskud og har råd til at investere mere.
Derfor er der sådan set ingen grund til at beskatte hårdere.
Vi skal beskatte rigtigt.
Der er det bare, jeg siger, at den bedste måde at føre penge tilbage til virksomhederne på, så det rammer helt generelt og belønner alle lige meget, er via selskabsskatten – og så til gengæld lade forureneren betale.
Det er isoleret set og samfundsøkonomisk den klogeste måde at gøre det på.
Og det, der er interessant, er jo, at det, som jeg tror hr. Alex Vanopslagh og jeg er enige om, nemlig at en ensartet CO 2 -afgift er et godt valg, fordi det sikrer den mest samfundsøkonomisk effektive grønne omstilling at lade markedet råde, jo også finder opbakning på venstrefløjen, og så synes jeg da, det er noget mærkelig noget at skulle tale om at splitte det ad i stedet for at forsøge at samle det, når der endelig er et synspunkt, der faktisk forener.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Men giver det ikke stof til eftertanke, at man på det allervigtigste spørgsmål, spørgsmålet om den grønne omstilling, har større enighed med de blå partier om at lave en ensartet CO 2 -beskatning – og om reformvillighed.
For det er jo det næste skridt.
Det er ikke nok bare at lave byrder og afgifter.
Det kan jo ikke stå alene; det tænker jeg også hr. Morten Østergaard er enig i.
Hvis det er med de blå partier, man kan gennemføre sine grønne ambitioner, giver det så ikke stof til eftertanke i forhold til, hvilken statsministerkandidat man skal pege på?
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-22:
Nej, det er der ikke, og det er jo sådan, at man betaler skat af sin indtægt.
Det er fuldstændig rigtigt.
Nu er det i det her forløb, kan man så sige, ikke beregnet, hvor mange dage det skal trække ud.
Det er i hvert fald kommet, vil jeg godt være ærlig at sige, som en overraskelse for mig.
Jeg er så ikke bedre begavet, end at jeg ikke havde forestillet mig, at der skulle til at være 100.000 nye topskatteydere, kun fordi de får feriepenge.
Hele ideen med det er, at de skal ud og skabe arbejdspladser, styrke forbruget.
Det sker jo ikke, hvis de bare lader pengene stå.
Så jeg spørger bare lige: Skal vi finde en løsning, eller kan vi ikke finde en løsning?
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Det er da lidt ærgerligt – jeg sætter så stor pris på hr. Alex Vanopslagh – at man efter 12 måneder allerede er blevet sovset ind i en blokpolitisk tankegang.
Hvis vi skal lave en grøn skattereform, som skal holde og være hovedmotoren i den grønne omstilling frem til 2030, så skal vi da ikke lave den med blokpolitik, så skal vi da lave den med bredt samarbejde.
Den rummede jo bl.a. også en række afgiftslettelser, og jeg ved, at Liberal Alliances ordfører næsten ikke kunne være i sin krop af bare begejstring over alle disse afgiftslettelser.
Det viser jo bare, at selv om Liberal Alliance jo ikke var med i aftalen om klimaloven, er der masser af god liberal politik at drive, også i den grønne omstilling.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-06-22:
Som gerne vil starte med at takke for en velleveret og velskrevet tale præget af noget eftertænksomhed.
Videre til diskussionen om en grøn skattereform – og tillykke med aftalen i aftes.
Man fornemmer jo, at den måske allervigtigste mærkesag for ordførerens parti er spørgsmålet om den grønne omstilling de kommende år, og der deler vi sandsynligvis en enighed om, at det kloge er at lave en ensartet CO 2 -beskatning som det ene og nogle reformer, der skaber vækst, som det andet, herunder lette selskabsskatten og selvfølgelig også andre skatter.
Og det behøver ikke at være provenuneutralt; man kan egentlig godt gå videre end det, så det bliver en vækstreform og en grøn skattereform.
Men det er der jo en enorm modvilje mod hos regeringen.
Man skulle gå sammen med de blå partier for at få det ind i den her aftale, og i forhold til afgiftsdelen og i forhold til det at lave reformer, der skaber vækst, er det jo samtlige af de røde partier, inklusive regeringen, som er imod det.
Spørgsmålet er, om Det radikale Venstre i forhold til deres allervigtigste mærkesag, når nu man er mere enig med størstedelen af blå blok, så egentlig har fundet den rette blok, altså om man ikke hører til i blå blok i stedet for.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Jamen det handler jo om, hvordan man ser på verden, og jeg ser ikke på verden gennem den type religiøse briller.
Når jeg bare anholder det, hvad fru Pernille Vermund jo ikke synes jeg formåede særlig godt – men jeg har jo en lejlighed senere på talerstolen til at gøre det, så kan man måske nå at tænke over det – er det, fordi det da er mærkeligt at sige, at man synes, det vigtigste er, at vi får en udlændinge- og integrationspolitik, hvor folk bidrager, hvis man så ikke er i stand til at tage afstand fra, at folk bliver hængt ud, fordi de faktisk har et job, fordi det er i Udlændingestyrelsen, og fordi nogle mener, at de har fremmedklingende navne.
Jeg synes, det ville klæde Nye Borgerlige til trods for al vores uenighed at deltage i fordømmelsen af den type udskamning.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Det har alle ansvarlige politikere et ansvar for, og det er jo derfor, det er så bydende nødvendigt, at vi får skabt en udlændingepolitik, hvor problemerne ikke bliver værre år for år, men hvor de bliver løst fra bunden.
Når vi er så fokuserede på, at vi ikke skal bøje af for islamiske særkrav, når vi er så fokuserede på, at islam ikke skal have indflydelse på vores samfund, og når vi er fokuserede på, at udlændinge i Danmark skal forsørge sig selv, overholde vores lovgivning og respektere vores værdier, så er det jo, fordi vi kan se, hvad islam gør ved demokratiske samfund.
Kan ordføreren nævne mig et eneste islamisk samfund, som er præget af frihed, frisind og demokrati?
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Det har jeg ikke den fjerneste idé om, for så vidt.
Jeg glæder mig jo over det, hver gang jeg møder nogen, der er tilfredse med vores arbejde.
Men det er måske også, fordi det er en lidt fremmedartet tilgang, tror jeg, til politik, at man ligesom opdeler stemmerne efter religiøst tilhørsforhold.
Jeg har ikke begreb om det, og jeg glæder mig over at leve i et land, hvor ingen med rimelighed kan vide noget som helst om, hvilken religiøs overbevisning de, der har stemt, har.
Men til gengæld vil jeg sige, at jeg har bemærket, synes jeg, en forråelse i diskussionen på det her område for nylig og i kølvandet på et folketingsvalg, hvor det også fyldte ganske meget.
Lad mig nævne et eksempel her: Jeg så, at der var nogle, der havde været inde på LinkedIn for at se, hvor mange med fremmed klingende navne der arbejdede i Udlændingestyrelsen.
Og i forhold til det modtager jeg mails fra folk, der sender mig billeder af ansatte der og spørger, om ikke det er et problem.
Og jeg vil bare advare mod en udvikling i Danmark, hvor man på baggrund af, at man mener, man kan gætte, hvilken religion folk har på baggrund af deres navn, ikke mener, at de kan varetage bestemte stillinger.
Og jeg synes, at alle ansvarlige politikere egentlig har et ansvar over for at gøre op med det.
Og det kan fru Pernille Vermund jo så gøre nu.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-22:
Tak for ordet.
I valgkampen lagde man mærke til, at Radikale Venstre førte en meget aktiv valgkamp i de boligområder, som er præget af islamiske værdier, og hvor mange af de uintegrerbare indvandrere bor.
Jeg formoder, at det gav bonus på valgnatten, og enhver stemme tæller jo og er lige meget værd, og alle statsborgere i det her land har jo de samme og fulde borgerrettigheder, så det er helt legitimt at gøre islamiske stemmer til radikale.
Jeg vil så blot spørge ordføreren, hvorvidt der er kommet nogen reaktioner på den her særlige valgkamp, der er ført fra partiets side ude i ghettoerne.
Altså, er vælgerne i de områder, som er præget af islamiske værdier, tilfredse med Radikale Venstres varetagelse af deres interesser i det forgangne år?
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Jamen der er som sagt masser af udmøntning af den aftale, som vi selvfølgelig skal have på plads, og vi har kun et ønske om, at flest mulige penge kommer ud i samfundet og bidrager inden for de rammer, vi har lavet.
Men jeg undrer mig bare alligevel over, at det kan komme som så stor en overraskelse.
Men som sagt: Vi må jo diskutere i kredsen, hvordan vi udmønter alle de beslutninger, der er taget.
Carl Valentin (SF), 2020-06-22:
For nylig var jeg på et af de her berømte politikerbesøg, hvor en politiker skal ud i virkeligheden for at opleve, hvad der sker der.
Og der var jeg i Soderup og i Tingerup, hvor jeg talte med nogle borgere, som bor tæt på svineproduktionen, som udvider rigtig meget i de her år.
Jeg så altså med mine egne øjne, og jeg talte med de her borgere om, hvor voldsomme konsekvenser de her udvidelser har for dem.
Der er dårlig luft, der er tung trafik, der er ammoniakforurening, og der er store lastbiler, der kører tæt på den lokale skole, og de her borgere føler sig ekstremt magtesløse over for en industri, der bliver ved med at udvide.
Grunden til, at de føler sig magtesløse, er jo, at man lokalt ikke har lov til at sige fra over for udvidelser af husdyrproduktion, hvis man gerne vil beskytte sine borgere.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge Dansk Folkepartis formand, om han synes, at man skal give kommunerne retten til at sige fra, hvis man gerne vil beskytte de lokale borgere mod de her udvidelser.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Jeg opgør det jo ikke, som hr. Kristian Thulesen Dahl gør, i stramninger og lempelser; jeg opgør det jo i symbolpolitik eller rigtige løsninger.
Og jeg synes jo eksempelvis ikke, det er en rigtig løsning at beslutte sig for som en konsekvens af stigende ledighed under coronakrisen, at man skal ud med bulldozeren og rive i øvrigt måske nyrenoverede almene boliger ned, bedst som man har bevilget milliarder til at renovere nogle andre – bare for at tage et eksempel på noget, man kunne kaste sig over.
Det andet eksempel, som jeg nævnte, er jo helt almindelige danskeres mulighed for at bo i deres eget land med deres ægtefælle.
Alle de henvendelser, vi fik her under coronakrisen, da grænselukningerne forhindrede det, tror jeg virkelig rørte mange af os.
Og vi glemmer måske, at der er danskere i dag, som bor i Flensborg eller Malmø, fordi de i den sammenhæng har været så, kan man sige, uheldige at forelske sig uden for landets grænser.
Og det synes jeg egentlig er urimeligt, altså at man skal straffes for det i en verden, hvor vi mødes mere og mere på kryds og tværs.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Tak for det.
Hr. Morten Østergaard er glad.
Han er bl.a. glad i dag, fordi han jo mener, der er sket en række lempelser af udlændingepolitikken – og det mener jeg han har ret i.
Og så siger hr. Morten Østergaard i sin ordførertale her for lidt siden, at det også på udlændingeområdet går skridt for skridt, og at vi kun lige er begyndt.
Derfor synes jeg jo, at det ville være naturligt at spørge hr. Morten Østergaard, om han kan nævne sådan de næste, lad os sige to-tre punkter på den liste over udlændingelempelser, som De Radikale vil have gennemført.
Når man nu siger, man kun lige er begyndt, hvad er så de næste par ting, der er de vigtigste for De Radikale i forhold til at få lempet udlændingepolitikken?
Jo, jo, altså, bare rolig
Jeg er opdraget ud fra, at man skal overholde reglerne.
Hvis min mor hører den her debat, er det vigtigt at få det sagt.
Men derfor skal man da også kunne have en diskussion af det, og jeg siger jo bare i stilfærdighed, at Dansk Folkeparti kæmper for, at tildelingen af indfødsret sker i åbenhed, og mener jo også, at det bygger på den måde, man oprindelig indførte reglerne på.
Men det ændrer ikke på vores holdning til, hvordan man principielt bør have med det her område at gøre.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-22:
Det vil sige, at hr. Kristian Thulesen Dahl mener, at det er acceptabelt ikke at overholde de retningslinjer, der er i Folketinget og i øvrigt af hensyn til folks tavshedspligt.
Her drejer det sig om mennesker, som krænger det inderste ud, som giver deres personlige papirer til os, og hvor jeg selv for mit eget vedkommende ikke har kunnet svare på informationer over for Politiken, om f.eks. Annette Herzogs sag var blevet behandlet i udvalget eller ej.
Det undlod jeg ganske enkelt at gøre.
Synes hr. Kristian Thulesen Dahl, at det er en rigtig praksis, fordi Dansk Folkeparti mener det?
Synes man så ikke, at man skal overholde retningslinjerne i Folketinget?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Altså, jeg kan ikke gå dybt ind i den konkrete diskussion.
Så man kan jo sige, at hele den her praksis med, at man flytter tingene ind i et Indfødsretsudvalg og væk fra offentlighedens mulighed for at se, hvad der foregår, har vi arbejdet imod, og vi har prøvet at få trukket tingene herned i Folketingssalen, så danskerne kan følge med.
Så det synes jeg bare er vigtigt, og det kan jo sagtens også være i den sammenhæng, at diskussionerne her har fundet sted, i forhold til hvem der så konkret skal behandles på hvilken måde i Indfødsretsudvalget.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-22:
Jeg tager ordet i forlængelse af det, som Kristian Thulesen Dahl sagde tidligere om, at man skal lade være med at citere fra udvalg, som man nu deltager i møder i, og hvor man er enige om, at det skal man ikke gøre.
Det gælder også i Indfødsretsudvalget, hvor vi sidder med en hel række personlige data fra personer, og nu har den konservative Marcus Knuth tidligere fremsat et forslag om, at der var en række personer, der ikke skulle have lov til at få dansk statsborgerskab, fordi de har været kriminelle.
Da sagen blev rejst i Politiken og omtalt der, fandt Marcus Knuth ud af, at det ikke var nogen god idé, fordi det ville betyde, at nogle mennesker blev omtalt med navns nævnelse, uden at det rent faktisk var acceptabelt og tilladt i udvalget.
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Er det i overensstemmelse med almen praksis?
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi er uenige om den måde, man ser på flygtninge på, og vi ser på indvandrere på, men her spørger jeg principielt set: Er det en rigtig måde, at vi går ud og håndterer vores udvalgsarbejde på den måde?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Det vil vi helt bestemt, og vi vil holde regeringen fast på, at Socialdemokratiet gik til valg på sådan en decentraliseringsreform og nærhospitaler, og jeg ved ikke hvad, altså virkelig gav indtryk af, at nu skulle hele landet være dækket ind med de her servicefunktioner.
Der er det jo et fint sted at sige, at det i hvert fald også kræver, at man har adgang til en dygtig læge, en kvalificeret læge, tæt på, hvor man bor, og at vi har spredt netværket af dygtige læger ud over hele landet.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-22:
Tusind tak.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Et Danmark i balance er for os at se også et land, hvor man kan bo trygt, også fordi man ved, at man har meget nem adgang til f.eks. sundhedssektoren og også i form af en læge
, og det allerbedste er selvfølgelig, at det er en læge som familielægen, der kender familien, der kender historikken, så man ikke føler, at man skal starte forfra hver eneste gang.
Man kan jo så sige, at man mange steder har løst det ved at lave nogle lægepraksisser, hvor der er flere læger under samme tag, og hvor man får flere forskellige funktioner.
Så kan man sige, at man i princippet også risikerer at komme op og få en anden læge, men det er trods alt en fra samme bygning, fra samme hus, og det er jo i hvert fald en måde at løse det på, og vi medvirker meget gerne til at finde metoder til at gøre det attraktivt for lægerne at søge rundt i hele landet, så man, uanset hvor man bor, er godt dækket ind af en familielæge.
Orla Østerby (KF), 2020-06-22:
Tak for det.
Først vil jeg sige tak for Dansk Folkepartis opbakning til det konservative forslag om at sikre alle danskere en familielæge.
Det er jo en vigtig sag.
Der er i dag 140.000, der mangler en familielæge, og mit spørgsmål til Dansk Folkeparti er, om I også fremover vil være med til at arbejde for, at vi kan sikre, at alle danske familier får en familielæge.
Her tænker jeg jo på, at regeringen har et forslag om og et ønske om at tvinge læger ud til klinikker, specielt i yderområderne, imod deres vilje, og det er jo aldrig en god start.
Men i stedet for vil jeg høre, om Dansk Folkeparti ikke vil være med til, at vi kan sikre familielægen, som vi kender den, og arbejde for at få flere læger ud i praksis.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Vi diskuterer det gerne.
Men jeg vil bare sige, at vi har anderledes beskrivelser, i forhold til hvordan det er, altså at man også har et erhverv, som har meget svært ved at få lov til at udvide, fordi der er mange klagemuligheder og man kan trække tiden.
Så jeg tror, at det er en balancegang her, som vi selvfølgelig altid er parate til at diskutere.
Vi ønsker et landbrugserhverv, der er plads til, og som kan producere, og så ønsker vi selvfølgelig, at det sker så godt som overhovedet muligt i pagt med omgivelserne.
Det siger sig selv.
Specielt når der kommer større koncentrationer, er der selvfølgelig behov for hele tiden at være opmærksom på det.
Carl Valentin (SF), 2020-06-22:
Hr. Kristian Thulesen Dahl har jo ret i, at man helt klart samler produktionen, og man har jo efterhånden de her kæmpestore svinefabrikker, hvor der står mange, mange tusind grise på meget lidt plads, og det er kun 2-3 pct. af den danske svineproduktion, der er økologisk eller på friland.
Men der sker altså også voldsomme udvidelser i de her år, og det undrer mig egentlig lidt, at Dansk Folkeparti, som ofte gerne vil italesætte sig selv som den lille mands parti, ikke vil sørge for, at den lille mand kan blive beskyttet her mod den her industri, hvor man jo lokalt oplever, at man er totalt magtesløs og ikke kan få lov til at sige fra.
Vil Dansk Folkeparti ikke være med til at gøre noget ved det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Jeg tror, at det er et spørgsmål om, at det bliver mere koncentreret, altså at man i virkeligheden samler produktion på færre steder.
Og så er det jo rigtigt, at så fylder produktionen mere der, hvor den finder sted.
Det skal vi selvfølgelig finde ud af hvordan man løser på en måde, så omgivelserne også kan være tjent med det.
Det er klart.
Vi tager jo selvfølgelig altid en diskussion af, om vi har de rigtige redskaber til det.
Og der er en masse mennesker, der jo i virkeligheden også har glæde af det ved beskæftigelse på forskellige leder og kanter.
Det vil vi meget gerne holde på.
Orla Østerby (KF), 2020-06-22:
De der 140.000, som mangler en familielæge i dag, har jo behov for, at vi gør noget ved det.
Vil Dansk Folkeparti være med til, at vi tager det her op og arbejder for det i den nye politiske sæson?
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Nu tror jeg, der var en fortalelse i det, fru Sophie Løhde sagde, for regeringen er jo dannet på at ville øge beskæftigelsen.
Så er der, hvad Socialdemokraterne gik til valg på, og det overlader jeg trygt til dem.
Men regeringens fundament er jo, at beskæftigelsen skal stige, og hvis man tager initiativer, der svækker den, skal man tage modgående initiativer, som udligner det.
Og det er det, som også er lakmusprøven for den samlede økonomiske politik, hvor det selvfølgelig er oplagt at gøre status i forbindelse med en finanslov.
Sophie Løhde (V), 2020-06-22:
Ja, det er jo netop det sidste, jeg spørger ind til, i forhold til at vi jo har en regering, som siger: Vi ønsker egentlig permanent at svække arbejdsudbuddet.
Og det er derfor, jeg bare stiller spørgsmålet om, at hvis den socialdemokratiske regering måtte kunne finde et flertal, hvor man indgår aftale om en ny dyr efterlønsordning, som trækker raske mennesker ud af arbejdsmarkedet, jamen så lægger Det Radikale Venstre ikke stemmer til den, ej heller hvis den helt eller delvis bliver finansieret via finansloven.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Vi står et hundrede procent på mål for det økonomiske grundlag, der er for regeringens dannelse, som jo er, at hvis man varigt og substantielt svækker beskæftigelsen, skal man tage andre skridt, der modvirker det.
Og når jeg siger det på den måde, er det, fordi der var nogle, der rejste lidt kritik af den sidste finanslovsaftale, som jeg mener holder sig inden for det mandat, fordi en midlertidig børnecheck jo ikke er en varig svækkelse.
Men i forhold til det generelle, herunder altså store beslutninger på pensionsområdet eller andet, hvis det er det, man fisker efter, så er det klart, at der skal tingene hænge sammen – den økonomiske politik, som bærer regeringen, skal også bære finansloven.
Sophie Løhde (V), 2020-06-22:
Tak for det.
I forhold til den foregående spørger er det jo fristende at stille det spørgsmål om Socialdemokratiet til den radikale ordfører, men jeg tror, jeg vil gøre noget så kedeligt som at spørge den radikale ordfører om radikal politik.
Nu har ordføreren jo været så venlig at lægge op til en smash, tror jeg det var, flere gange i løbet af debatten, så lad mig prøve at gengælde det med et let ledende spørgsmål og bare bede den radikale ordfører om at bekræfte, at Det Radikale Venstre ikke kommer til her på den anden side af sommerferien at stemme for en finanslov, som reducerer beskæftigelsen.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Nu brugte jeg jo selv min mulighed for at være i dialog med hr. Jakob Ellemann-Jensen på det samme spørgsmål, nemlig: Bør vi ikke lave en europaaftale, der bl.a. tager hul på spørgsmålet omkring forsvarsforbeholdet, og bør vi ikke også sikre, måske allerede i den her uge, fælles fodslag omkring den genopretningsfond, som jo er en del af det mandat, hvor der opstod kurrer på tråden, for nu at sige det på den måde?
Bør vi ikke se, om vi kan lande det med en fælles vedtagelse her senere på ugen?
Det synes jeg ville styrke os, hvis vi lykkes med det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-06-22:
Det er sjovt, at jeg skal bruge en masse krudt på det.
Vi har jo f.eks. en person, som kom hertil som muslim, men som har forladt islam, fordi hun har fundet ud af, at det faktisk ikke er et godt sted at være, og hun kan jo så fortælle os om, hvad hun har været igennem, og hvad hun har oplevet i det muslimske miljø, så det i virkeligheden åbenbares for den danske befolkning, hvad det er for nogle udfordringer, indvandringen, specielt af folk fra muslimske lande, bringer til Danmark.
Så det er da i hvert fald en positiv ting, at hun nu gør det.
Desværre skulle hun jo så gå nogle grumme ting igennem for at nå dertil, og det var jo ærgerligt, og det vidner jo om, at der er problemer i de muslimske miljøer i Danmark, og det synes jeg bare danskerne skal være bevidste om og have øjnene fuldstændig åbne for.
Morten Østergaard (RV), 2020-06-22:
Jo, jeg ser med stor bekymring på, at desværre flere partier nu ønsker Danmark helt ud af EU, og jeg synes, det kalder på et tæt samarbejde blandt de partier, der kan se, hvor stor en glæde og gavn vi har af et stærkt europæisk samarbejde, som kerer sig om de tusinder og atter tusinder af danskere, hvis daglige brød, job, står og falder med et fortsat tættere europæisk samarbejde.
Derfor er det også afgørende, at de partier finder sammen og arbejder både i det langsigtede med en europaaftale, som jeg synes trænger sig på, men også i det konkrete med at give mandaterne til det, når de afgørende beslutninger skal tages, herunder selvfølgelig et budget og en genopretningsfond, som kan gøre genstarten af Europa grøn.
Jesper Petersen (S), 2020-06-22:
Tak for det.
Tak for kvitteringen.
Jeg synes, den var velplaceret her mod slutningen af talen.
Hr. Morten Østergaard var inde på EU-spørgsmålet.
Jeg er ikke sådan helt enig i udlægningen undervejs, men i hvert fald er det jo velkendt, at vi kan være uenige om størrelsen på EU's kommende budget.
Til gengæld tænker jeg, at vi enige om, at når man så skal ned at forhandle i Bruxelles på vegne af sit land, er det vigtigt, at vi i Danmark kan have et stærkt sammenhold bag regeringen og give et mandat, der giver den styrke til at forhandle ud fra det, man så bliver enige om i det mandat.
Er det ikke en praksis, som hr. Morten Østergaard synes det er vigtigt at have og værne om i det danske Folketing?