runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-13:
Vi vil også fra Socialdemokratiets side meget gerne fortsætte diskussionerne om, hvordan vi kan løfte den digitale dannelse og forhindre mobning, som er det, vi taler om her.
Vi er bare uenige i, at det her specifikke undervisningsmateriale skal gøres obligatorisk, fordi vi frygter at stå her i Folketingssalen om 14 dage eller 3 uger og diskutere, om der så er noget andet materiale, der også skal gøres obligatorisk for at løse et andet samme problem.
Vi vil gerne have en lillebitte smule armslængde til, hvordan skolerne tilrettelægger undervisningen helt konkret.
Nu skriver forslagsstillerne i bemærkningerne til forslaget, at tallene viser, at lovgivning om strengere straffe ikke er tilstrækkeligt til at løse problemet med ufrivillig deling af krænkende materiale.
Det er vi meget enige i, men når det ikke er tilstrækkeligt, så siger man jo også samtidig noget om, at det kan være fornuftigt, altså trods alt medvirkende til at forhindre spredningen af krænkende materiale.
Så jeg skal høre, om Alternativet har gjort sig overvejelser om, om man kan støtte Socialdemokratiets forslag om at sidestille den her form for kriminalitet med simpel vold og altså hæve strafferammen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-13:
Det betyder jo også, at samværet mellem unge også har ændret karakter.
Digital sexisme breder sig, og vi ser flere eksempler på, at unge mennesker bliver krænket på internettet.
Nettet er let tilgængeligt, og det kan være svært både for unge, men også for voksne – det oplever vi som politikere også nogle gange – at overskue konsekvenserne af, hvad man skriver på internettet og på de sociale medier.
I SF er vi meget optaget af at bekæmpe de digitale krænkelser og sexisme, og vi mener, at undervisning og rådgivning er en af de vigtigste veje.
Derfor synes vi også, at det er en fin idé at tænke det etiske kodeks ind i en mere fast og integreret del af undervisningen på grundskolens udskoling i f.eks. it og medier eller i seksualundervisningen og i gymnasiernes undervisning.
Det er væsentligt, at det ikke bare bliver en ekstra opgave til skolerne, men at det bliver tænkt ind som en integreret del af den undervisning, der er i forvejen.
Det er helt centralt, som der også bliver nævnt i Alternativets beslutningsforslag, at dialogen og indsatsen starter tidligt, så vi ruster de unge til at færdes fornuftigt på de sociale medier og på internettet i al almindelighed.
I SF har vi også selv nogle ideer til en række initiativer på området og har bl.a. lagt op til en målrettet undervisning i digital prævention med fokus på ung til ung-rådgivning.
Unges egne erfaringer og perspektiver er ofte bedre til at sætte gang i deres refleksioner end de løftede pegefingre fra voksne.
Vi bakker altså op om beslutningsforslaget og vil også i den kommende udmøntning af gymnasieforliget se på mulighederne for at indtænke en mere obligatorisk tænkning af det etiske kodeks i undervisningen.
Christina Egelund (LA), 2016-12-13:
Jamen Dansk Folkepartis ordfører kunne have en pointe, hvis det var sådan, at Liberal Alliance var et parti, der gik ind for ingen stat og ingen politisk styring af noget som helst og dermed heller ikke noget politisk ansvar for noget som helst.
Men sådan et parti er Liberal Alliance ikke.
Vi synes, der er nogle opgaver, som vi skal tage på os, og som vi politisk skal tage et ansvar for, f.eks. at sikre, at de jo i de seneste år i hvert fald mange flygtninge, som er kommet hertil, kommer til at spille en positiv rolle i vores samfund.
Det er et af de områder, hvor vi synes vi har et ansvar.
Og det er i hvert fald ikke hjælpsomt i forhold til den opgave at fratage dem muligheden for eller hjælp til at finde et sted at bo.
Marcus Knuth (V), 2016-12-13:
Det overrasker mig lidt.
Der må da være situationer derude, hvor ordføreren ser, at der er en mand eller en kvinde, som har været f.eks. 15 år i Danmark uden at have lært sig basalt dansk – der tager vi os i hvert fald til hovedet og siger: Det her er ikke godt nok, vi er nødt til at skærpe reglerne.
Er ordføreren virkelig så åbensindet, at man bare vil lade folk komme hertil og uden begrænsninger bruge dansk tolkebistand?
Martin Henriksen (DF), 2016-12-13:
Altså, med vores forslag kan man da stadig væk godt hjælpe dem.
De kan få alle de pjecer, som man kan producere til dem, så de kan finde ud af, hvordan man kan søge en bolig i Danmark.
Jeg tror nu godt, de er klar over det.
Men jeg forstår bare ikke, hvorfor det er sådan, at man tit gør det her liberalistiske grundprincip om, at man skal klare sig selv, og at enhver er sin egen lykkes smed, gældende over for danskere, men når det er flygtninge, tager vi dem i hånden, og så sørger vi ligesom for at flytte dem hen der, hvor de skal være, for så bliver det hele nok rigtig godt.
Og det gør det som regel ikke.
Der er ikke nogen erfaring, der viser, at det bliver godt.
Så jeg forstår bare ikke, hvorfor man gør de liberalistiske principper gældende over for danskere, mens det over for flygtninge bare er en helt andet sag.
Jeg har stadig væk ikke forstået det.
Marcus Knuth (V), 2016-12-13:
Jeg er jo glad for, at ordføreren er enig i, at den måde, forslaget her er formuleret på, ikke er noget, man kan støtte op om.
Men vi har jo tilkendegivet meget klart, at vi støtter hensigten i Dansk Folkepartis tankegang her, og vi agter at se på, om man kan komme det i møde på en eller anden måde, der er mere passende, både i forhold til en afvejning af, hvad der er retfærdigt over for flygtninge, men samtidig at man ikke bare giver los, så folk år efter år efter år kan bruge tolkebistand, som de har lyst, uden at lære dansk.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-13:
Tak for det.
I Radikale Venstre er vi også modstandere af det her forslag, sådan som det store flertal af partier er.
For os er det helt afgørende sådan set, hvordan vi får mest mening ud af vores integration.
Hvem er det, vi gerne vil hjælpe, når vi stiller tolkebistand til rådighed?
Jeg kan faktisk som den socialdemokratiske ordfører godt blive både irriteret og ærgerlig over, at der er mennesker, som har boet rigtig, rigtig mange år her, som ikke har fået lært dansk.
Men man er også nødt til at gå bag om og undersøge, hvad grunden til det er.
Det er store grupper af kvinder, som virkelig har taget en kamp, som har gjort op med undertrykkende normer.
Rigtig mange af dem taler godt og flydende dansk.
Nogle gør ikke.
Rigtig mange af dem, for ikke at sige dem alle sammen, er dybt, dybt optaget af, at deres børn skal klare sig godt.
Det er bl.a. derfor, at de møder op til forældremøder, og fordi de gerne vil deltage i deres børns samfundsliv.
Vi ønsker, de kommer der.
Det er rigtig vigtigt for mig og Radikale Venstre, at de ikke er afskåret fra at deltage i deres børns udvikling og netop tager ansvar for den, også hvis det kræver tolk.
I Radikale Venstre synes vi, det er helt afgørende, at man kan kommunikere sammen på tværs af alle offentlige myndigheder.
Desværre er det ofte offentlige myndigheder, som kan være rigtig svære at forstå, hvis man kommer med en anden baggrund.
Derfor er det kommunikation, der er den første vej til bedre integration.
Vi skal forstå hinanden.
Det skal man lære dansk for.
Det skal vi gøre meget for.
Derfor skal vi ikke forhindre børn i at få de bedste integrerede forældre overhovedet.
Det er dem, der følger bedst med i deres liv, og i øvrigt skal vi slet, slet ikke udsætte børnene for at skulle være forældrenes tolke, hvilket jo også ville være resultatet af det her beslutningsforslag.
Josephine Fock (ALT), 2016-12-13:
Jamen der bliver jeg jo igen stillet det der spørgsmål om, om jeg vil acceptere, at der er nogen.
Der er bare de facto nogle grupper, og der er f.eks. nogle kvinder.
Det ved vi jo.
Vores evne til at integrere har før i tiden ikke været særlig god.
Jeg synes, der er lavet rigtig mange tiltag, bl.a. vores trepartsaftale nu her, der sørger for, at vi lynhurtigt får flygtninge kompetenceafklaret.
De bliver matchet med kommunerne og sådan noget.
Jeg tror, der er rigtig mange gode tiltag, så vi evner at få dem ud på arbejdsmarkedet, og at de dermed bliver en del af det danske samfund.
Men vi må jo bare acceptere – det vil jeg i hvert fald gerne – at der er nogle mennesker, som ikke nødvendigvis kan dansk så godt.
Jeg synes, det er så problematisk, hvis vi så ikke synes, at der for dem skal gælde de samme retskrav i samfundet, som gælder for os andre.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-13:
Jeg tror, at det vil få dramatiske konsekvenser for børnene og for integrationen, og at det vil få langt større økonomiske omkostninger for samfundet, og det vil være de hensyn, som jeg vil afveje og overveje.
Så umiddelbart forestiller jeg mig ikke, at vi kan støtte det, men det vil jo komme an på en konkret vurdering.
Josephine Fock (ALT), 2016-12-13:
Jamen selvfølgelig har jeg da en formodning om, at folk, der kommer til Danmark, gerne vil lære dansk for at kunne indgå i det danske samfund.
Men hvad gør vi ved de mennesker, der ikke kan?
Så vil jeg sende spørgsmålet tilbage til hr. Marcus Knuth.
Er Venstre så fuldstændig ligeglad med, om vi overholder de forvaltningsretlige principper?
Marcus Knuth (V), 2016-12-13:
Mange tak.
Jeg synes faktisk, at ordføreren for Socialdemokratiet har fat i en rigtig, rigtig god pointe.
For ordføreren må da have en øvre grænse for, hvornår det er rimeligt, at den danske stat ikke længere skal betale en tolk.
Der er jo tale om mennesker, som frivilligt er rejst til Danmark.
Så kan jeg godt have en eller anden begrænset forståelse for, at man i den første meget, meget korte tid har brug for en tolk.
Men folk, der rejser til Danmark, gør det vel med det formål at være en del af Danmark, at lære det danske sprog.
Så har ordføreren en øvre grænse for, hvor længe de danske skatteborgere skal blive ved med at betale tolkebistand til folk, som har været her i årevis?
Josephine Fock (ALT), 2016-12-13:
Man er jo altid nødt til, når man skal udvise empati, at tage hensyn til de mennesker, som man skal udvise empati over for.
Der er ikke nogen tvivl om, at nogle af de mennesker, som er kommet til Danmark i årenes løb, og som vi også ser komme til Danmark nu, er analfabeter.
De kommer fra nogle kulturer, hvor f.eks. kvinder ikke på samme måde tager del i det offentlige liv.
Det er jo det, det at udvise empati handler om.
Det er ikke alle, der er lige så ressourcestærke som mig.
Jeg er ikke sikker på, at jeg ville kunne lære kinesisk, men jeg ville selvfølgelig gøre mig de største bestræbelser på at lære kinesisk, men det kan jo godt være, at jeg aldrig ville blive så god til kinesisk, at jeg ville forstå, hvad der blev sagt, uden en tolk, hvis jeg blev indlagt på et kinesisk hospital og skulle have en eller anden diagnose.
Det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg kan ikke et ord kinesisk, og jeg aner ikke, om jeg ville være god til det.
Undskyld, formand.
Marcus Knuth (V), 2016-12-13:
Nej, det er jeg sådan set ikke.
Men folk, der kommer hertil, gør det vel med en eller anden form for forventning om at lære basalt dansk.
Vi ser jo nogle flygtninge, der i løbet af ganske, ganske få måneder taler utrolig godt dansk.
Så kan det jo ikke være rigtigt, at der er folk, som efter 10 eller 15 år ikke kan klare sig i samfundet uden en skattebetalt tolk.
Så sagde ordføreren før, at jamen der er jo også tale om kvinder, som ikke deltager i det offentlige liv.
Vil det sige, at ordføreren rent faktisk accepterer, at nogle indvandrerkvinder bare sidder plantet derhjemme og ikke deltager i det danske samfund, og at det er helt i orden?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-13:
Næh, jeg er så optaget af samfundets økonomiske konsekvenser.
Det burde hr. Marcus Knuth også være.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-13:
Først og fremmest vil jeg dog egentlig gerne lige sige tak til Alternativet for at have fremsat det her beslutningsforslag, for det giver os jo en mulighed for fortsat at have fokus på det her alvorlige emne, men jeg ser det simpelt hen ikke som nødvendigt, at man tvinger det her igennem.
Men jeg anerkender egentlig også, at når Alternativet har fremsat det her beslutningsforslag, ja, så er det vel samtidig en form for anerkendelse af, at den tidligere undervisningsminister, Ellen Trane Nørby, netop sammen med en lang række aktører på dette område har udarbejdet et etisk kodeks.
Det brede samarbejde af aktører inkluderede både lærere, ledere og elever, som jo har problemerne tæt inde på livet – altså dem, som man kan sige skal håndtere de her udfordringer i hverdagen.
Jeg synes, det er positivt, at Alternativet finder det etiske kodeks både eksemplarisk, godt og anvendeligt for uddannelsesinstitutionerne.
Det var nemlig også hensigten med det arbejde, som undervisningsministeren satte gang i for nogle måneder siden.
Det er ganske enkelt fuldstændig uacceptabelt, at mobning på den måde får den her krænkende karakter, og det er kort og godt noget, vi er nødt til at tage meget alvorligt og gøre noget ved.
Det er en kultur, kan man sige, som har udviklet sig, og som vi har en opgave i at komme til livs.
Fra Venstres side kan vi som sagt ikke bakke op om Alternativets forslag, da vi mener, at det skal være op til de enkelte institutioner at tilrettelægge undervisningen.
Det må derfor også være op til den enkelte institution at udvælge det undervisningsmateriale, som de ønsker at anvende til at komme i mål med de her ting.
Uddannelsesinstitutionerne skal ikke tvinges eller bindes af obligatoriske etiske kodekser.
Det skal altså være op til den enkelte uddannelsesinstitution selv at vurdere, hvad det i den lokale situation er bedst at tage ind som værktøjer til at håndtere de situationer.
Jeg vil endnu en gang gerne takke Alternativet for at rejse debatten med det her beslutningsforslag, men som sagt kommer vi til at stemme imod.
Jeg har lovet at hilse fra De Konservative og sige, at de også stemmer imod forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-13:
Det siger sig selv, at i og med vi jo ønsker sådan bredt set at indføre brugerbetaling på tolkning, er vi selvfølgelig også interesseret i at indgå i en drøftelse af grænsen, hvor snittet skal ligge henne.
Om det så er lige dér, som hr. Mattias Tesfaye siger, vil jeg ikke lægge mig fast på på stående fod.
Men man kunne også godt forestille sig, at der var nogle situationer, hvor man sagde, at her vurderer man fra en offentlig myndigheds side, at der er behov for, at der er en tolkning, og hvis ikke vedkommende så – fordi man skal kunne forstå budskabet, der bliver leveret fra en sagsbehandler, eller hvad det kan være – vil betale, kan man jo godt have en regel, der siger, at hvis det så er ud over en bestemt årrække, og selv om man vurderer, at der skal være tolkning, bliver vedkommende pålagt selv at betale for den tolkning, og hvis ikke vedkommende kan det eller ikke ønsker at gøre det, kan der eksempelvis blive trukket i de sociale ydelser.
Så man kan jo finde forskellige modeller for det.
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-13:
Vores umiddelbare tanke er jo selvfølgelig, at vi synes, at det kunne være fornuftigt, hvis der var en sammenhæng, sådan at folk, der søgte om at få en permanent opholdstilladelse, også kunne forvente, at så måtte man selv kunne optræde i samfundet på lige fod med andre og kunne fungere i det danske sprog.
Hvis man f.eks. skal have tildelt førtidspension, synes vi også, at det er ret væsentligt, at det sker efter nogle meget præcise samtaler, og at der ikke er nogen som helst misforståelser i den forbindelse.
Så jeg skal bare høre, om Dansk Folkeparti ud over retsvæsenet, som vi er glade for er undtaget i det her forslag, også kunne gå med til, at det også skulle gælde der, hvor der kunne være nogle retssikkerhedsmæssige aspekter i sociallovgivningen.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-13:
Det synes jeg da ville være et skridt i den rigtige retning set med Dansk Folkepartis øjne.
Jeg vil i øvrigt gerne kvittere for det, som hr. Mattias Tesfaye har sagt, og at Socialdemokratiet i hvert fald ser positivt på intentionerne bag ved det.
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-13:
Vi kan jo ikke støtte det her forslag af tre årsager, dels det med, at vi frygter, at børnene skal komme til at blive brugt som tolke for deres forældre, dels er vi nervøse ved, at det vil skade integrationen, ved at forældre vil blive væk fra daginstitutionsmøder, dels fordi vi ...
Nej, lad mig starte et andet sted.
Vi har diskuteret mulighederne for, om man kunne stille krav om, at man selv betalte for tolkebistand, hvis man har fået permanent opholdstilladelse.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-13:
Tak for det.
Og tak for indlæggene og debatten.
Såfremt det forslag, som ligger her, bliver vedtaget, vil Folketinget pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag, der indfører fuld brugerbetaling for tolkning i det offentlige efter 2 års ophold i Danmark.
I Dansk Folkeparti mener vi, at udlændinge, der har opholdt sig 2 år i Danmark, bør kunne stå på egne ben.
Udlændinge, der har opholdt sig her i længere tid, kan ikke forvente, at de offentlige instanser år efter år betaler for tolkning, fordi de pågældende ikke har lært det danske sprog.
Det er urimeligt, at danske skatteborgere skal betale, fordi der er udlændinge, som ikke ønsker at lære sproget.
Med forslaget får udlændinge tid til at lære sproget, og såfremt de gør det, vil de jo ikke blive belastet økonomisk af forslaget.
De pågældende udlændinge er altså i høj grad selv ansvarlige for, om der er behov for tolkning eller ej.
Brugerbetalingen skal gælde alle dele af det offentlige med undtagelse af retsvæsenet.
I forhold til retsvæsenet agter Dansk Folkeparti at fremsætte et særskilt forslag herom.
Det vil sige, at der med dette forslag foreslås brugerbetaling for tolkning i forhold til hospitaler, kommuner, skoler, børnehaver osv.
Forslaget vil kunne understøtte udlændinges incitament til at lære dansk hurtigst muligt for at kunne begå sig i samfundet, herunder i forhold til offentlige instanser.
Dertil kommer, at det danske samfund vil spare et større beløb, såfremt der indføres brugerbetaling, hvorfor forslaget også vil forbedre den offentlige økonomi i Danmark og frigøre ressourcer, som med fordel kan bruges andre steder inden for det offentlige.
Jeg vil gerne sige tak for debatten.
Jeg forstår det sådan, at der ikke er opbakning til forslaget, som det ligger, men at der er et flertal, som ønsker at begrænse brugen af tolkning.
Det er positivt, og det vil jeg gerne kvittere for.
Så er der noget at arbejde videre med, enten i Integrationsudvalget eller i ministeriet.
Så det vender vi tilbage til.
Det skal være ordene.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-12-13:
Vi kan heller ikke støtte det her forslag.
Jeg er enig med dem, der har sagt, at det er vigtigt for integrationen, at folk, der kommer til landet her, lærer dansk så hurtigt som muligt.
Det er jo ikke det, vi diskuterer så meget.
Spørgsmålet er, hvordan vi gør det, og om man er villig til at lave nogle sanktioner, der vil have nogle meget store retssikkerhedsmæssige konsekvenser og også en lang række praktiske konsekvenser.
Det undrer mig egentlig, at der er nogle, der vil det, for det her er jo ikke en nødvendighed, i forhold til at vi kan hæve niveauet for danskkundskaber.
Det her er jo sådan set bare en sanktion, der vil gøre det langt, langt mere besværligt i skolerne, i retssystemet, på hospitalerne, alle de steder, hvor man er nødt til at kunne kommunikere rimelig præcist med hinanden, hvis man skal have et ordentligt resultat.
Så det er muligt, at Dansk Folkeparti forudsætter, at det her sådan pr. automatik får udlændinge til at tale dansk, men det er en meget optimistisk forudsætning, og indtil det sker, vil der jo være nogle forfærdelige konsekvenser udeomkring.
Så derfor er det her et forslag, vi ikke kan fremme.
Og jeg synes, at vi i stedet for at diskutere det her så burde diskutere, hvordan man, om jeg så må sige, positivt får flere til at lære dansk af hensyn til integrationen.
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-13:
Jeg føler et stort ansvar for, at velfærdssamfundet hænger sammen, og at pengene bruges på det, vi synes er rimeligt at de bruges på.
Jeg ved ikke, om jeg er forarget, men det er en politisk holdning, jeg har.
Nu ved jeg, at Alternativet er stiftet bl.a. ud fra et begreb, der hedder empati.
Ordføreren kan prøve at leve sig ind i udlændingenes situation.
Eller ville ordføreren synes, det var lige vel rimelig flot?
Josephine Fock (ALT), 2016-12-13:
Jeg synes, vi er nødt til at tage konsekvenserne af den politik, vi har ført, også i fortiden.
Det vil sige, at ja, jeg synes, det er rimeligt.
Jeg bliver så bekymret, når nu jeg bliver stillet det her spørgsmål med den der forargelse i stemmen: Synes jeg, det er rimeligt?
Det, jeg synes er rimeligt, er, at vi sikrer, at alle borgere, som bor i Danmark, og som vi har givet lov til at bo i Danmark, kan få deres forvaltningsretlige og retssikkerhedsmæssige garantier opfyldt.
Jeg synes, det er uendelig farligt at begive sig ud ad den vej, hvor vi lader den der forargelse over, hvad vi betaler til af fælleskassen, dominere i vores udsagn, vores udtalelser og vores retorik.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-13:
Tak for det.
I modsætning til ministerens tidligere tale vil jeg da gerne kvittere for, at der i denne også var nogle positive røster i forhold til Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Jeg kunne så godt tænke mig at spørge lidt mere præcist ind til, om regeringen så har nogen overvejelser om, hvor man så godt kunne tænke sig at indføre brugerbetaling på tolkning, og er der nogen dele inden for det offentlige, hvor man tænker, at man kan sætte ind?
Vi har jo tidligere haft det på hospitalerne; det havde vi under den tidligere VK-regering, men så afskaffede den socialdemokratisk-radikale-Socialistisk Folkeparti-regering det, og det kunne være, det var noget af det, man kunne genindføre en gang til.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-13:
Tak for det.
Det her forslag går ud på, at regeringen skal afskaffe flygtninges retskrav på en bolig og dermed sikre, at flygtninge selv bliver ansvarlige for at finde og finansiere en bolig i den kommune, de er visiteret til.
Såfremt en flygtning ikke er i stand til at finde en egnet bolig, skal pågældende bo i et asylcenter mod betaling.
Det er efter vores opfattelse i Dansk Folkeparti dybt urimeligt og ganske uforståeligt, at flygtninge får særbehandling i forhold til andre boligsøgende.
Det er heller ikke rimeligt, at kommunens sagsbehandlere bruger tid og ressourcer på at efterleve lovens krav for at finde og tilbyde boliger til flygtningene.
Disse ressourcer og i sidste ende skattekroner kan med fordel bruges andre steder i det offentlige og på andre opgaver i kommunen.
På den baggrund mener vi i Dansk Folkeparti, at kommunernes pligt til at anvise boliger til flygtninge skal afskaffes.
Det gælder både i forhold til midlertidige boliger og i forhold til permanente boliger.
Det betyder, at flygtninge ikke længere skal have et såkaldt retskrav på boliger.
Derimod skal den pågældende selv tage ansvaret for at finde en bolig i den kommune, den pågældende er anvist til.
Såfremt en flygtning ikke er i stand til at finde en egnet bolig, vil den pågældende person jo bo i et asylcenter.
Vedkommende vil således ikke være hjemløs.
Og indtil flygtningen på egen hånd har fundet en bolig i den kommune, som vedkommende er visiteret til, bor vedkommende så på et center.
Det forventes, at forslaget, hvis det bliver vedtaget, vil medføre store administrative lettelser for kommunerne.
Det forventes ligeledes, at forslaget på sigt, hvis det bliver vedtaget, vil have en positiv effekt på holdbarheden i dansk økonomi, da Danmark vil fremstå mindre attraktivt som asylland, såfremt retskravet på en bolig helt afskaffes.
En vedtagelse af forslaget vil også betyde, at danskerne ikke længere vil blive betragtet som andenrangsborgere i eget land.
Jeg fornemmer selvfølgelig godt, at der ikke er en overvældende opbakning til forslaget.
Der er, som nogle også var inde på, sket en lille forbedring i den nuværende lovgivning, men vi er langtfra at være i mål.
Men det skal ikke forhindre mig i at takke for debatten.
Og jeg kan også godt røbe, at vi på et senere tidspunkt igen vil rejse det fra Dansk Folkepartis side, hvis ikke i den her udgave, så i en anden udgave.