runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Det var en fuldstændig unødvendig og overflødig overbehandling af tænder.
Når man laver en finanslov, har man i tusindvis af posteringer, og her var der penge, som ikke blev brugt på den rigtige måde, og hvor man ikke fik mere sundhed for pengene, men man lønnede tandlægerne for at gøre et arbejde, der var totalt unødvendigt.
De 180 mio. kr. brugte den socialdemokratisk ledede regering på andre initiativer i sin finanslov.
Det er sandheden, og det andet skal Venstre, hvis jeg ellers kan argumentere imod det, ikke have held med at få til at blive en sandhed.
For det har aldrig været en sandhed.
Stine Brix (EL), 2017-05-29:
Jeg synes, det hører med til den diskussion, som Socialdemokratiets ordfører fører med Venstres ordfører, at der jo i forbindelse med samme finanslov blev afsat 180 mio. kr. til tandpleje til socialt udsatte, netop det initiativ, som beslutningsforslaget her handler om at udvide, og det vil jo sige, at den prioritering, som den tidligere regering foretog sammen med Enhedslisten, som Socialdemokratiets ordfører helt rigtigt siger, var at skære overflødige kontroller væk, som gik til den del af befolkningen, som har sunde tænder, og i stedet bruge det samme beløb på at sænke brugerbetalingen for den gruppe af befolkningen, som kommer mindst hos tandplejen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Jeg kan kun sige tusind tak til fru Stine Brix for spørgsmålet, for det var præcis her, hvor vi lavede en social balance i forhold til de penge, vi brugte på tandområdet.
Der er ikke mange tanker om at reducere den sociale ulighed i sundhed, når det gælder tænder.
Derfor håber jeg også, at vi kan få lavet en beretning på det her beslutningsforslag, og at vi i de partier, der udgjorde regeringsgrundlaget, inden vi fik en Venstreregering, kan komme på banen igen og gøre noget ved det her område.
For tænderne signalerer både social og geografisk ulighed i et omfang, som slet ikke klæder vores land, der ellers bygger på lighed.
Ellen Trane Nørby (V), 2017-05-29:
Ja, der er jo også blevet gjort nogle forsøg i nogle kommuner med netop at lave opsøgende arbejde, som vi også kommer til at indhøste nogle erfaringer af, lige så vel som at vi i forhold til den sænkede egenbetaling, som jo blev iværksat i 2015 og er ved at blive evalueret, også kommer til at få nogle resultater, der viser, om det så har haft den effekt, som man kunne ønske.
Men det ændrer ikke på, at der er en gruppe af udsatte borgere, som er udsatte på det her område såvel som i forhold til andre faktorer, som vi har fokus på, og som vi allerede i dag har en række støtteordninger til, når vi taler tandsundhed.
Og der er det jo vigtigt at se på, om de også er skruet sammen på en måde, hvor vi faktisk når ud til dem, der har allermest behov for det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-05-29:
Alternativet har fremsat et beslutningsforslag om, at der skal oprettes et rådgivningsteam, der kan vejlede og understøtte, at kommunale og regionale sundhedshuse og -centre etablerer komplementære og alternative behandlingsformer.
Sundhedsstyrelsen har nedsat et råd for alternativ behandling, som har en central rolle i forhold til at formidle viden om alternativ behandling til borgere, patienter og sundhedspersoner.
Rådet hører under Styrelsen for Patientsikkerhed og består af repræsentanter for bl.a. de alternative behandleres paraplyorganisationer, Danske Patienter, Lægeforeningen og Dansk Sygeplejeråd.
Råd for Alternativ Behandling har bl.a. til formål at øge kendskabet til og viden om forskellige former for alternative behandlinger og deres virkninger og medvirke til formidling af viden om alternativ behandling.
Rådet skal ligeledes være med til at igangsætte brobygningsprojekter mellem det etablerede sundhedsvæsen og alternative behandlere samt drøfte, hvordan alternativ behandling kan integreres i det etablerede sundhedsvæsen.
Råd for Alternativ Behandling har også en hjemmeside, hvor man kan få informationer om alternative behandlingsformer, og hvor der også er information til behandlere og sundhedspersoner.
Fra konservativ side vurderer vi, at Råd for Alternativ Behandling i en vis udstrækning dækker den funktion, som Alternativet efterlyser her i beslutningsforslaget.
Derudover bemærker vi, at forslaget fra Alternativet er ufinansieret, og vi kan fra konservativ side ikke støtte beslutningsforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-29:
Tak til Alternativet for at sætte alternativ behandling til debat, dog i et noget vidtgående forslag.
Alternativ behandling og ikke mindst anerkendelse og evidens har igennem tiderne jævnligt været et politisk tema.
Det har vi også erfaret i Sundhedsudvalget, hvor vi ofte mødes med alternative behandlere, der kommer i foretræde, og som appellerer til, at samfundet i højere grad anerkender lige netop deres særlig indsats, men også alternative behandlere i almindelighed.
Men gennem tiderne har grupperne af alternative behandlere da også opnået både anerkendelse og evidens for behandlinger.
Det gælder eksempelvis kiropraktorerne og til dels også til zoneterapeuterne og akupunktørerne.
Og vi hører stadig om behandlinger, som angiveligt har haft en positiv effekt på menneskers helbredelse, herunder både særlige kostplaner, men eksempelvis også medicinsk cannabis, som vi jo arbejder med lige i øjeblikket.
Det er ikke mit indtryk, at Sundhedsstyrelsens forbehold for at tage ansvar for alternativ behandling handler om ond vilje, men mere om evidens eller mangel på samme.
Til gengæld er jeg også af den opfattelse, at vores tillid til Sundhedsstyrelsen netop afhænger af, at vi kan stole på, at der er evidens for de behandlinger, som sundhedssektoren udbyder til borgerne.
Så helt bortset fra det sundhedsfaglige, hvor vi i SF altså anerkender, at der er plads til forskning i alternativ behandling, så indeholder forslaget også et ret vidtgående bud på organisering.
SF bemærker i den forbindelse, at det samspil mellem kommuner og regioner, som Alternativet beskriver, desværre ikke altid er så åbenlyst velfungerende, som man får indtryk af i det her forslag.
Men helt bortset fra det vil en central rådgiver jo ret beset betyde endnu en aktør i samspillet, hvorimod vi i SF måske nærmere tænker, at der er brug for afgrænsning, så det bliver tydeligt, hvem der har såvel ansvar som kompetence til at handle i forhold til behandling, genoptræning osv.
Af de nævnte årsager kan SF ikke støtte forslaget, men vi synes, det er vigtigt, at vi får debatten.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Når jeg som socialdemokratisk sundhedsordfører kigger ud over vores sundhedsvæsen og gør mig tanker om, hvad vi rent faktisk fra socialdemokratisk side ønsker, er det et sundhedsvæsen, som er stærkt, robust, og som er moderne.
Vi ønsker både en primærsektor og en sekundærsektor, som hænger rigtig godt sammen, og som løser opgaven godt for patienterne og for borgerne.
En stor ændring skete i 2007 med kommunalreformen.
Nogle, fordi man syntes, at det var det rigtige at gøre.
Andre steder var det af nød, fordi det har været vanskeligt at fastholde og rekruttere det sundhedsfaglige personale i primærsektoren.
Derfor har man forsøgt at lave en understøttelse ved at lave sundhedshuse.
Forslagsstillerne her mener, at man skal lave et rådgivningsteam, som skal kunne rykke ud til sundhedshusene i kommunalt og regionalt regi, hvor de skal virke opsøgende og understøttende lokalt i forhold til at få alternative behandlere og komplementære behandlere ind i sundhedshusene.
Fra socialdemokratisk side synes vi, at det kan være en rigtig god idé, at der er alternative behandlere tæt på sundhedshusene, men det må bero på en lokal beslutning om, hvad det er, man ønsker, og vi mener ikke, det kan være rigtigt, at vi skal opbygge en statslig instans, som skal være det her rådgivningsteam, som skal kunne rykke ud.
Vi mener, at opgaven løses rigtigst og bedst lokalt.
Vi mener, at det ville være et bureaukrati at bygge op, som er unødvendigt.
Det er ikke mange uger siden, jeg besøgte et nyåbnet sundheds- og foreningshus i Aalborg Kommune, i Gandrup.
Her kunne man i den grad se mangfoldigheden af funktioner i det nye sundheds- og foreningshus.
Der var praktiserende læge.
Der var de kommunale forebyggelsestiltag.
Der var hold for KOL-patienter og meget, meget anden aktivitet.
Det synes vi er en god måde lokalt at træffe beslutninger på, nemlig hvordan man får understøttet et lokalt miljø, men også får sundhedstilbuddene til at hænge godt sammen.
Og så har vi jo altså også Sundhedsstyrelsen.
Sundhedsstyrelsen har sit råd, som skal oplyse om alternative behandlere og komplementær behandling.
De skal sikre en klar og en objektiv information, som er let tilgængelig for befolkningen i hele sin bredde.
De skal vidensformidle bredt i samfundet.
De skal være med til at øge sikkerheden for den enkelte borger, hvis borgeren i forbindelse med vedkommendes valg af alternative behandlere kan være usikker på, hvad der er rigtigt, og hvad der eventuelt også er videnskabeligt understøttet og bevist.
Det er, at man har praksisplanudvalg i hver eneste region.
Man har også sundhedsaftalen, som nu er en aftale, alle kommuner i en region sammen med regionen beslutter.
Hvis man her ønsker at tage initiativer til at få alternative behandlere tættere på sundhedshusene, så kan man tage drøftelserne der.
Det synes vi er det rigtige set i forhold til ansvar og opgavefordeling til kommuner og regioner.
Lad det være mine indledende ord i forhold til det her beslutningsforslag, som Socialdemokratiet ikke støtter.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-29:
Tak for det.
Selv om ordføreren ikke støtter forslaget, sporede jeg dog en vis form for positiv indstilling til noget af indholdet i det, så det glæder mig.
Men jeg er også enig i, at selvfølgelig ville det da være rigtig godt, hvis kommunerne selv også kunne tage ansvaret for det.
Der er jo nogle voldsomme barrierer for at få det her ind.
Som ordføreren sikkert også ved, mangler vi forskning, og der er andre ting, som mangler.
Nu er det jo også sådan, at otte ud af ti faktisk er interesseret i at benytte sig af flere former for alternativ behandling her i Danmark.
Så kunne det her ikke være en hjælp, at vi ligesom prøvede at få det hjulpet lidt på vej, så vi hjælper kommunerne med at få det ind i kommunerne og i sundhedshusene?
Alternativ behandling finder jo sted på vores sygehuse, ved vi, og på den måde kan man sige, at det vel så også ville være oplagt, at vore sundhedshuse så lidt mere helhedsorienteret på behandlingen, altså som et supplement til den konventionelle måde at gribe det an på.
Skal jeg forstå ordføreren sådan, at ordføreren er med på, at vi her i Folketinget kunne drøfte, hvordan vi kommer videre med det her, så vi får færre barrierer for, at det kommer ud lokalt?
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Jeg og Socialdemokratiet mener ikke, at det her som sådan er en offentlig opgave.
Den offentlige opgave, den statslige opgave ligger i at informere og oplyse.
Private, liberale erhverv agerer jo allerede i dag med deres tilbud til borgerne, og det, jeg hører på forslagsstillerne og ordførerne, er, at man vil have det lagt ind i en fast ramme, for at det skal være en del af vores sundhedshuse.
Men et helhedssyn på vores sundhedsvæsen er i hvert fald det, som Socialdemokratiet gerne vil kendes for.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-05-29:
Tak for spørgsmålet.
Jo, det er rigtigt, at der spores en positiv holdning til alternativ behandling og komplementær behandling, og jeg synes også, at det er korrekt, at vi skal sørge for, at vi får skaffet mere viden på det her område.
Det har vi haft mange drøftelser om her i Folketinget, og jeg synes, at konstruktionen med Sundhedsstyrelsens råd for det her område faktisk er det rigtige sted at placere lige nøjagtigt det, der måtte være af vidensopsamling, vidensgenerering og formidlingen af den her viden.
Mit svar, i forhold til at ordføreren siger, at otte ud af ti ønsker det, er ja, og derfor skal vi naturligvis også have en rigtig god information og oplysning til borgerne.
Jeg mener, at det skal kendetegne vores samfund – de her alternative behandlinger og RAB'ere er, som sundhedsministeren også sagde, en registreret ordning – at vi har lagt dem som et område tæt på vores behandlende sundhedsvæsen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-29:
Det er altid dejligt med frie fortolkninger.
Det, jeg kunne forestille mig, var jo, at Det Konservative Folkeparti måske kunne kigge lidt på et eventuelt ændringsforslag, som skitserer den vej, som Enhedslisten har foreslået.
Det var sådan en mild vej, hvor man først kigger på evalueringen, og den er sandsynligvis kritisk, og så nedsætter vi en kommission på baggrund af det.
Det kan man så overveje, og der håber jeg da, at ordføreren vil tale varmt for det på gruppemødet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-05-29:
Det var ikke så meget et spørgsmål, det er mere en kommentar til ordføreren, for jeg tror, at ordføreren var ude i en lidt fri fortolkning af eller ønsketænkning, måske, om mine svar og min tale.
Så jeg vil sige, at det er vigtigt for mig at understrege, at vi fra Konservatives side ikke har givet tilsagn til en kommission, men at vi ønsker at se evalueringen i 2018, og så forholder vi os til den og til, hvad der videre skal ske derfra.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-29:
Som jeg hører det, afviser man ikke helt, at der kunne nedsættes en kommission, hvis evalueringen er kritisk.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-05-29:
Jeg vil sige, at vi har brug for først og fremmest at se evalueringen, og så kan vi tage en snak om, hvordan vi arbejder videre derfra.
Anni Matthiesen (V), 2017-05-29:
Det er godt at høre.
Ja, vi ønsker jo alle sammen, at eleverne kommer til at juble, når de får karakterer, men det er der nok ingen garantier for, uanset hvordan vi evaluerer.
Jeg kan godt høre, at DF's ordfører brænder meget for, at vi nu måske på en eller anden måde får lavet vores egen skala.
Men anerkender ordføreren ikke også, at det er vigtigt – jo også for danske elever, som på et tidspunkt gerne vil tage til udlandet – at man på en eller en måde også kan se karaktererne på tværs af landegrænserne?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-29:
Der er det jo så interessant, at EU's egen ECTS-manual peger på en helt anden måde at sammenligne på, nemlig den procentvise fordeling af karaktererne, altså hvor mange 12-taller der er givet, hvor mange 7-taller der er givet, hvor mange nuller der er givet.
Det kan man så sammenligne med det franske system, som er en 20-trinsskala: Hvor mange 20-taller er der givet, hvor mange 10-taller er der givet?
Det er jo en anbefaling endda fra 2009, og det er en langt bedre måde gøre det på.
Med andre ord kan vi faktisk have vores egen nuancerede skala, og samtidig kunne den være sammenlignelig med andre landes karakterskalaer.
Så hele argumentet for at lave en 7-trinsskala, sådan som vi har det i dag, er jo faldet bort.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-29:
Tak til ordføreren, og tak for et rigtig godt forslag, som jeg synes vil være meget relevant at lave en høring i relation til.
For faktum er jo, at Sundhedsstyrelsen allerede i år 2000 opfordrede sygehusene til at acceptere alternativ behandling, mod at man selvfølgelig selv skal betale for det, og at der ikke er nogen gener osv. Og det er mange, mange år siden, altså 17 år nu, at man faktisk gik ind og sagde til sygehusene, at de godt kan bruge det.
31 pct. af sygehusene anvender faktisk alternativ behandling allerede nu, og det er jo så det autoriserede sundhedspersonale, hvilket giver en skævvridning, kan man sige, i forhold til andre alternative behandlere.
Desuden er det jo behandling uden bivirkninger, og det er også det, som nogle af de her sygehuse faktisk begrunder anvendelsen af alternative behandlinger med.
Så jeg synes, vi skulle prøve, og så vil jeg bare anerkende, at jeg er enig i, at vi ikke er langt nok endnu, men jeg er glad for den positive indstilling fra ordførerens side.
Anni Matthiesen (V), 2017-05-29:
Tak til DF's ordfører for at rejse debatten – det sagde jeg også i min ordførertale.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til, om man kunne forestille sig, at evalueringen faktisk bliver så god, at DF ikke kunne drømme om at begynde at nedsætte en kommission.
Liselott Blixt (DF), 2017-05-29:
Det er helt rigtigt, at man for 17 år siden netop gik ud med det fra Sundhedsstyrelsen.
Men i Dansk Folkeparti havde vi også en ordfører, der virkelig brændte for alternativ behandling og drømte om grønne afsnit ude på sygehusene.
Men desværre har der ikke været den store opbakning, og derfor ser jeg også med glæde på, at der er et parti, som sammen med os kan bakke op om de her ting.
Stine Brix (EL), 2017-05-29:
Ja, det synes jeg er oplagt at gøre.
Mit overblik over sundhedshuse er ikke fuldstændigt – det vil jeg gerne medgive – men mit indtryk er, at der er en rimelig stor ujævnhed i det, og at det er forskelligt, hvor mange sundhedshuse der er.
Det er også meget forskelligt, hvilke opgaver de rent faktisk løser.
Og derfor tror jeg, at der er behov for at få et overblik over det, før man ruller det her forslag ud.
Ellers vil man ikke opnå det, som ordføreren taler om i sin korte bemærkning her: at der er en ensartethed i det.
Det er derfor, jeg synes, at der er en diskussion, der er sprunget over, nemlig om, hvilken rolle sundhedshusene generelt skal spille, og hvordan vi sikrer, at det nære sundhedsvæsen, altså det, der er tættest på borgerne, fungerer bedre, end det gør i dag.
Men selvfølgelig er det relevant at tænke det her perspektiv med ind i det nære sundhedsvæsen.
Det synes jeg ordføreren har helt ret i.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-29:
Forslagsstillerne ønsker med det her forslag at skubbe på, for at kommunale og regionale sundhedshuse skal etablere alternative behandlinger.
Forslagsstillerne angiver, at borgerne i dag er henvist til såkaldte usikre kilder, når de søger alternativ behandling.
Det kan der selvfølgelig godt være noget om, for alternativ behandling er jo netop kendetegnet ved, at der ikke er tilstrækkelig videnskabelig dokumentation for virkningen.
På den anden side må vi også sige, at der er mange dygtige alternative behandlere derude, som både er registrerede, og som også er inde under nogle retningslinjer.
Man nævner i forslaget eksplicit massører, og massage kan sikkert for mange skabe et velvære, som kan være nødvendigt i en svær tid, men det er jo ikke ensbetydende med, at det har en klinisk værdi som behandlingsform.
Kunne man dokumentere, at folk med kræft havde bedre overlevelseschancer i tilstrækkelig stor grad og med tilstrækkelig stor sikkerhed, ville massage ikke være en komplementær behandlingsform.
Det ville være en egentlig behandling.
Det er måske forbundet med velvære, eller måske er der gode erfaringer, selv om man ikke har kunnet tilvejebringe en tilstrækkelig stor dokumentation af effekten.
Liberal Alliance støtter derfor ikke beslutningsforslaget.
Men jeg vil gerne bemærke, at Sundhedsstyrelsen har nedsat Råd for Alternativ Behandling, som netop varetager en central rolle i forhold til formidling af viden om alternativ behandling til borgere og patienter og sundhedsprofessionelle.
Det er jo vigtigt, for det er selvfølgelig vigtigt, at alle borgere kan tage deres beslutning på et oplyst grundlag.
Det kan i øvrigt nævnes, at der med finansloven for 2016 blev afsat i alt 5 mio. kr. dels til at styrke formidlingen om alternativ behandling, dels til en pulje til at støtte forskningsindsatser i komplementær behandling.
Sundhedsstyrelsen har desuden inddraget alternativ behandling i hele styrelsens arbejde med nationale kliniske retningslinjer med fokus på akupunktur, klimaterapi og mindfulness.
Så på den baggrund er der allerede fuldt fokus på informationer og vidensdeling vedrørende alternativ behandling.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-29:
Jeg bemærkede, at ordføreren kom ind på kræftområdet.
Og det, der undrer mig i dag, er, at vi er så nervøse, fordi vi synes, vi mangler så meget evidens, og at vi ikke rigtig tør sige ja til det her, fordi der mangler evidens.
I England har man i mange år benyttet alternativ behandling som en fast bestanddel af den almindelige kræftbehandling, og Kræftens Bekæmpelse siger jo også, at massage, som ordføreren selv nævner, kan mindske stress og ubehag ved kræftbehandling.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-05-29:
Der er jo, som jeg sagde i min ordførertale, allerede meget fokus på netop at orientere om alle de muligheder, der er.
Og jeg er helt enig med Alternativets ordfører i, at kan man få noget massage, som kan lindre ens smerter, så man kan få det bedre, så er det da dejligt.
Det skal man da endelig gøre, det skal man benytte sig af.
Så man spreder den viden, man allerede har.
Jeg er helt enig i, at hvis massage kan hjælpe folk, selv om det ikke kun er til at få det bedre – jeg ved ikke, hvad forskellen er – og hvis det virkelig kan lindre smerter, som jeg også sagde før, og man kan få et bedre liv af det, så er det da fantastisk, og det skal man gøre.
Og der er jo allerede afsat 5 mio. kr. til netop at rådgive om de her ting, og det vil jeg gerne se nogle effekter af, før jeg synes, det er nødvendigt at gå videre.
Lotte Rod (RV), 2017-05-29:
I hvert fald skal man have penge med, hvis man gerne vil lave sådan et rådgivningsteam, som er det, Alternativet foreslår – med inspiration fra folkeskolen.
Det gør mig sådan set meget glad, at Alternativet netop bruger vores læringskonsulenter som det gode eksempel, for det var noget af det, der var det vigtigste for mig og for Radikale Venstre, da vi forhandlede folkeskolereformen.
For det her med netop at frikøbe nogle af de dygtigste lærere, som så kan bruge noget af deres tid på at komme rundt på andre skoler og være med til at inspirere, er jo noget af det, der kan få ting til at vokse nedefra.
Men det er bare ikke gratis at gøre.
Det var noget, vi forhandlede.
Så på samme måde skal der også penge til her, hvis det her forslag skal tages seriøst.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-29:
På mange måder er jeg jo igen enig med ordføreren.
Ordføreren bemærker også, at der er brug for at kigge på mere ensartethed i forhold til sundhedshusenes opgaver, eller hvad de påtager sig af opgaver, hvilket jo også er en vigtig del af det her.
Når vi foreslår, at det i højere grad skal forankres i de lokale sundhedshuse, er det jo, for at den her helhedsorienterede indsats skal komme ind i sundhedshusene, men også for at få lighed i sundhed.
For vi ved jo, at sundhedshusene er rimelig jævnt fordelt over Danmark, og derfor kommer vi tættere på de enkelte borgere.
Så hvis vi vil have den her helhedsorienterede indsats, synes vi, det kunne være en god idé at inddrage sundhedshusene, men det kan vi jo eventuelt drøfte ved en høring.
Jeg bemærker, at ordføreren siger, at hvis man kan få noget massage, er det da dejligt.
Jeg tror, at for mange af de her mennesker handler det om overhovedet at kunne opretholde en nogenlunde normal hverdag, imens man er i behandling for f.eks. kræft.
Så jeg tror ikke kun, det er noget med at have det dejligt.
Så jeg tænker, at jeg vil spørge igen: Hvad er der til hinder for, at vi her fra Christiansborg understøtter, at vi kan rådgive sundhedshuse, så de i højere grad kan få et mere helhedsorienteret perspektiv på mennesker og sygdom?