Nick Hækkerup (S), 2022-04-22:
Lad mig starte med at slå fast, at regeringens holdning er fuldstændig klar.
Vi skal aldrig nogen sinde acceptere, at en flok forhærdede forbrydere får lov til at skabe utryghed blandt almindelige danskere med vold og kriminalitet.
Regeringen vil gå meget langt i kampen mod banderne.
Derfor ser vi selvsagt også positivt på at indlede yderligere sager om opløsning af bander, hvis myndighederne vurderer, at der er mulighed for det.
Jeg er, og det tror jeg at alle her er, tilfreds med Højesterets dom af 1. september sidste år om opløsning af LTF.
Med dommen blev det slået fast, at kriminelle grupperinger kan opløses, hvis det uden enhver rimelig tvivl kan bevises, dels at grupperingen udgør en forening, dels at den også har et ulovligt øjemed.
Dermed har politiet fået endnu et vigtigt redskab i kampen mod de kriminelle bander.
For selv om opløsningen af en gruppering ikke løser problemerne med de enkelte kriminelle medlemmer, som hr. Peter Skaarup også sagde før, så er det politiets vurdering, at forbuddet har været med til at svække LTF markant. Højesterets dom betyder bl.a., at det er strafbart at bære tøj med LTF-logo og andre synlige kendetegn i det offentlige rum og i fængsler selvfølgelig også.
Dommen betyder også, at personer kan straffes for at videreføre LTF's aktiviteter, også selv om det måtte ske i et andet navn.
Politiet vurderer, at LTF efter at være blevet forbudt i vidt omfang har afholdt sig fra synlige manifestationer i det offentlige rum.
Forbuddet har desuden været med til at begrænse LTF's muligheder for at rekruttere nye medlemmer.
Så det har virket positivt.
Politiet vurderer dog samtidig, at de medlemmer, som tidligere udgjorde LTF, i et vist omfang har videreført den kriminalitet, som bandegrupperingen typisk baserer sig på.
Det gælder
f.eks. organiseret våben- og narkokriminalitet, drab og drabsforsøg.
Og herudover har persongruppen siden forbuddet også været involveret i voldelige konflikter.
Det er derfor også rigtigt og vigtigt, at politiet fastholder et massivt pres på banderne og følger udviklingen ganske tæt.
Det har vi også i fællesskab igennem årene været med til at sikre gennem bandepakkerne, og med flerårsaftalen for politi- og anklagemyndigheden sikrer vi yderligere en markant styrkelse af indsatsen mod bandekriminaliteten.
Danmark får en betydelig større politistyrke, og dansk politi har etableret en ny, stærk national efterforskningsenhed, som skal styrke efterforskning og opklaring af bl.a. bandekriminalitet.
Derudover har regeringen også sat ind med en lang række øvrige tiltag, når det kommer til bekæmpelse af banderne og den utryghedsskabende kriminalitet.
Det gælder f.eks. øget overvågning.
Med regeringens trygheds- og sikkerhedspakke har politiet fået flere og bedre redskaber til at fremme danskernes tryghed og sikkerhed, og efter planen er der bl.a. sat 300 tryghedsskabende kameraer op rundtomkring i landet – sat op og sat op, de skal være sat op inden udgangen af det her år, men de er godt på vej.
Desuden har vi indført midlertidig grænsekontrol mod Sverige, og i 2019 blev der etableret et Grænsecenter Øresund i politiet for at styrke samarbejdet med Sverige og bekæmpe den grænseoverskridende økonomiske kriminalitet og organiserede kriminalitet.
Grænsecenteret er en af otte enheder, som blev lagt sammen i forbindelse med oprettelsen af den nye nationale enhed for særlig kriminalitet – den, der også bliver kaldt NSK.
Med regeringens udspil »Tryghed for alle danskere« foreslog vi derudover som bekendt at give politiet mulighed for at udstede et tryghedsskabende opholdsforbud.
Det skulle bl.a. være et nyt og effektivt redskab mod utryghedsskabende unge, herunder personer med tilknytning til bandemiljøet.
Forslaget handlede om, at grupper af tryghedsskabende og dominerende personer skulle væk fra bestemte områder og dermed give området tilbage til de mennesker, som før blev forvist fra dem, som undgik dem, og som ikke turde være der.
Desværre var der jo ikke opbakning til regeringens forslag på det punkt.
I kampen mod de kriminelle grupperinger skal vi bruge alle de redskaber, vi har til rådighed.
Derfor har Rigspolitiet også sammen med Rigsadvokaten og Justitsministeriet besluttet, at der på baggrund af Højesterets dom i LTF-sagen skal iværksættes en analyse af, om der er mulighed for at indlede opløsningssager mod kriminelle bandegrupperinger.
Der er tale om en omfattende og grundig analyse.
Så før man kommer til opløsningssagerne, skal man selvfølgelig kigge på banderne og vurdere, om der er grundlag for opløsningssager.
Og det er altså det arbejde, som er igangsat.