runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Bøgsted (DD), 2025-12-17:
Jeg er nødt til at starte med det der ansvar: Det er da sjovt, at regeringen konstant står og siger, at hvis ikke man er enig med regeringen og følger deres vej, så vil man ikke tage ansvar.
Vi så en anden vej.
Det blev der ikke lyttet til.
Når jeg spørger ind til det her, er det jo, fordi fiskerne længe råbte op om, at det her er et problem; vi skal lege bank for staten.
Så får de at vide: I får en fuld refundering; det bliver vedtaget i aftalen; det medgiver jeg.
Problemet er bare, at 2025 slutter lige om lidt.
Fiskerne leger stadig væk bank for staten.
De har ikke fået fuld kompensation, og nu forstår jeg det, sådan at man skal ind i første kvartal af 2026, inden man kan søge om den fulde kompensation.
Altså, jeg ved ikke, om ministeren er klar over, hvor mange penge det her rent faktisk drejer sig om for nogle af fiskerne.
De skal låne til staten uden at få noget for det.
De får jo ikke engang renter for det; de kan ikke sige, at de har tjent penge på at låne dem ud til staten.
Vi har lovet dem en fuld kompensation for 2025.
Nu skal vi over første kvartal af 2026, inden de kan få den.
Det synes jeg simpelt hen ikke er rimeligt.
Fiskerne derude er pressede i forvejen med alle de regler, der er kommet ned over dem, lukkeområder, og hvad ved jeg, der skal vedtages.
De står derude nu og lider økonomisk under det her.
Så er jeg med på, at ministeren måske mener, at det skal igennem den aftalekreds og alt muligt.
Det er fint.
Men så synes jeg godt nok, den aftalekreds skal se at komme i omdrejninger og få udbetalt det, man har lovet dem, i stedet for at de skal gå så lang tid og låne penge ud til staten.
Det synes jeg simpelt hen ikke er rimeligt.
Fiskerne derude lider under de her konsekvenser nu.
Jacob Jensen (V), 2025-12-17:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg er rigtig glad for, at et bredt flertal i Folketinget har taget et ansvar for dansk erhvervsfiskeri og fiskeri i det hele taget og her i sommer indgik en aftale om en ny kurs for dansk fiskeri.
Det gælder så bare desværre ikke spørgerens parti.
Med den aftale suspenderer vi som bekendt CO 2 -afgiften frem til 2029, så fiskerne får tid til også økonomisk forbedring i forhold til en reel mulighed for at kunne omstille sig.
Vi besluttede også, at fiskerne skulle kunne søge om en fuld kompensation for den afgiftsbetaling i forhold til CO 2 -afgiften, altså som den havde medført her i indeværende år, 2025.
Kompensationen vil så ske dels igennem skattesystemet, dels via en ordning i Landbrugs- og Fiskeristyrelsen.
Jeg forstår spørgsmålet sådan, at der spørges til den del af kompensationen, som sker via Landbrugs- og Fiskeristyrelsen; det er i hvert fald den del, som jeg så har ansvaret for.
Der er det sådan, at kompensationen i forhold til CO 2 -afgiftbetaling for 2025 har høj prioritet.
Ordningen forventes at kunne åbne her i første kvartal af 2026, og at udbetalinger til fiskerne så vil ske hurtigst muligt derefter.
Jeg drøfter selvfølgelig løbende implementering af fiskeriaftalen med partierne bag aftalen.
Det gælder så igen ikke spørgerens parti.
Jeg ser i øvrigt også frem til at mødes med aftalekredsen senere i dag til drøftelse af andre relevante emner.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-12-17:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er rimeligt over for fiskerne, at de stadig ikke får den fulde refundering af CO2-afgiften?
Jeppe Bruus (S), 2025-12-17:
Jeg vil gerne understrege – for det er selvfølgelig også vigtigt at sige – at det ikke er sådan, at vi introducerer det her og vi bruger det og vi så gør det død og pine for at holde fast i en klimamålsætning.
Hvis vi ikke bruger Bovaer, skal vi løse den klimaudfordring med andre virkemidler.
Vi gør det jo, fordi det er vigtigt at kunne bruge ting, der i virkeligheden sænker den klimabelastning fra den fødevareproduktion, vi har.
Det står sådan set også i de aftaler, vi har lavet med hinanden.
Det er også derfor, vi reagerer på på de eksempler, der har været.
Så vil jeg selvfølgelig også ønske spørgeren en rigtig god jul.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-17:
Jeg skal være ærlig og sige, at det er første gang, jeg støder på den her problemstilling, mens fru Dina Raabjerg har stillet spørgsmålet.
Så jeg må jo gå tilbage til mit ministerium og sørge for at få så god information som muligt, og jeg ved jo, at vi har en fælles interesse i at få styr på det her.
Så spørgeren må ikke opfatte det, som om det er manglende lyst til at gøre noget ved problemet.
Men der er nogle ting, der er relateret til det, som er ved at blive undersøgt, og jeg skal selvfølgelig nok vende tilbage med et tidsperspektiv.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-17:
Tusind tak for den, synes jeg, positive tilbagemelding, som ministeren giver her.
Kan ministeren sige lidt om, hvad det er for en tidshorisont, vi arbejder ud fra, i forhold til at få afklaret, om det her kan blive muligt?
Victoria Velasquez (EL), 2025-12-17:
Allerførst får jeg lyst til at sende en dybtfølt tak til de modige chauffører, som nu har stået frem i en Operation X-dokumentar og fortalt om, hvordan de bliver presset til at lave ulovligt arbejde, og hvordan deres chef udnytter den situation, som de står i.
De ansatte er jo desværre flere blandt mange, som står frem.
Vi har også set det i andre dokumentarer.
De aftaler, som ministeren refererer til, er jo nogle, som jeg er stolt over at Enhedslisten har været med til at gøre mulige, og som er enormt vigtige skridt, for at vi når i mål.
Men vi er ikke nået i mål endnu.
Og der er jo også blevet sat noget arbejde i gang med den tidligere minister på beskæftigelsesområdet om netop det her spørgsmål, som handler om, at vi desværre har at gøre med mere kriminalitet på arbejdsmarkedsområdet, end der i lang tid har været et ønske om at erkende der er.
Vi har set det med Aalborgrapporten inden for anlægs- og byggebranchen, og nu ser vi det igen og igen også inden for miljøkriminalitet osv.
Derfor synes vi, det er enormt vigtigt, at vi kommer hele vejen rundt, og at vi sørger for, at vi kommer i mål.
Der er det jo oplagt at blive inspireret af vores norske kollegaer.
Noget af det, som deres handlingsplan jo er med til at sikre, er, at vi får et helhedsblik på det her, og der synes vi, at den politiaftale, som vi har landet, gør en første vigtig del.
Men vi tænker også, at den arbejdsmiljøaftale, vi skal lande her om lidt, skal gøre den næste del.
Og der siger ministeren, at han glæder sig til at dele strategien.
Der vil jeg bare høre, hvad ministeren mener med det, for mig bekendt er det noget, vi skal blive enige om i kredsen.
Men måske ministeren kan uddybe det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-17:
Tak for spørgsmålet.
Social dumping er noget, som jeg mener bliver nødt til at have et vedvarende fokus fra os på Christiansborg, ikke bare for mig som beskæftigelsesminister, fra en række politikere.
Der foregår organiseret kriminalitet på danske byggepladser, og det har alvorlige konsekvenser for dem, som bliver ramt af det, og det undergraver tilliden til vores samfundsstruktur.
Vi har med bred opbakning i Folketinget allerede besluttet en række initiativer, som er på vej til at træde i kraft.
Her fra den 1. januar kommer der et entreprenørstop, som gør det lettere at lukke byggepladser, hvor der gentagne gange er registreret grove arbejdsmiljøovertrædelser.
Vi har også her i sommers lavet en aftale, som skal sikre id-kort på større byggepladser og hæve bøderne for udvalgte arbejdsmiljøovertrædelser.
Og vi har nu i forbindelse med flerårsaftalen for politiet og anklagemyndigheden taget initiativ til at lave et nyt forum for arbejdslivskriminalitet, hvor politiet samarbejder med Arbejdstilsynet og de øvrige myndigheder på området.
Det er jo bl.a. for at have fokus på at udveksle oplysninger, bidrage til politiets efterforskning og skabe et mere fælles efterretningsbillede, der gør det muligt at sætte ind over for den her kriminalitetsform, som er vokset i de senere år.
Det er vigtigt, at vi ser både social dumping og arbejdslivskriminalitet i et helhedsperspektiv, ellers tror jeg ikke på, at vi kan stoppe det.
Derfor har vi netop også sat hårdt ind på politiets område med flerårsaftalen for at bekæmpe kriminelle netværk og kriminelle familier, organiseret kriminalitet.
Det er noget, som vi også tror kommer til at have en effekt.
Endelig har vi i arbejdsmiljøforligskredsen besluttet, at der skal udarbejdes en strategi og en handlingsplan mod social dumping, og den ser jeg selvfølgelig frem til at dele med partierne, når det kommer dertil.
Victoria Velasquez (EL), 2025-12-17:
Vil ministeren være med til at lave en handlingsplan som i Norge mod organiseret arbejdslivskriminalitet og social dumping?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-17:
Der er jo ingen uenighed om det sidste, men jeg vil bare også holde fast i, at når Victoria Velasquez inddrager Hjørring Kommune, som jeg jo ikke beslutter tingene i, så må man også se det i det større billede, og billedet er jo, at der er kommet væsentlig færre børn, hvis forældre på kontanthjælp, og billedet er jo, at hvis Enhedslisten politik skulle føres ud i livet, ville der være mange flere børn, hvis forældre var på kontanthjælp, for der ville være mange flere udenlandske statsborgere i Danmark, fordi Enhedslisten ønsker, at mange flere udlændinge kommer til Danmark, bl.a. som flygtninge.
Så jeg tror, man skal holde fast i, at det jo er den samlede helhed af politikken, der definerer, hvor mange børn der har fattige forældre og vokser op i fattigdom, og hvor mange der har forældre, der er på kontanthjælp, og der tror jeg ikke, Enhedslistens politik samlet set vil betyde, at der vil være færre.
Victoria Velasquez (EL), 2025-12-17:
I den ventetid, der kommer til at gå, er det jo børnene, der betaler den sidste regning.
Vi peger på en afklaringsgaranti og at få folk ind i fleksjob.
Regeringen og Socialdemokratiet peger på lavere ydelser.
Men summa summarum er det uagtet hvad lige nu børnene, der betaler regningen for, at deres forældre er på kontanthjælp, og de betaler for de politiske fejl, vi har her.
Der er Hjørring Kommune, som nu fjerner fritidspasset med henvisning til det her fritidstillæg.
Så jeg mener, der er grund til at gå akut ind og se på, hvordan vi sikrer, at alle børn har ret til et stærkt fritidsliv.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-17:
Det mener jeg bestemt også.
Helst ville jeg jo have, at børnenes forældre ikke længere var på kontanthjælp, og heldigvis kan vi jo også konstatere, at siden vi har vedtaget den her reform, er antallet af børn med forældre på kontanthjælp faldet fra 36.000 til 29.000.
Yderligere forventer vi, at 2.000 børn bliver løftet ud af fattigdom.
Så noget har det trods alt haft af effekt.
Der er i hvert fald sket en positiv udvikling.
Det kan vi konstatere, og det gør jo, at der er rigtig mange børn, som ikke har den samme udfordring som tidligere.
Victoria Velasquez (EL), 2025-12-17:
Man uddelegerer jo opgaven her.
Det kan godt være, at man direkte sikrer, at børnene har den her rettighed, men det er ved at gøre forældrenes overskud til at skulle indlevere kvitteringer og de andre dele til det benspænd, der skal til, for at børnene kan få det fritidsliv, som vi i hvert fald i intentionerne udtrykker at have som en fælles vision.
Det mener jeg er en helt åbenlyst politisk beslutning, og det er jo derfor også politisk, at man giver muligheden for, at det kan være et benspænd.
Vi i Enhedslisten er optaget af, at alle børn har ret til en god og tryg opvækst, og mener, det er en fuldstændig afgørende grundsten også at kunne være en del af foreningslivet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-17:
Jeg synes også, jeg sagde i min indledning, at jeg er interesseret i, at der er en større procentdel, der kommer til at bruge det.
Jeg tror ikke, jeg er enig i præmissen om, at det er statens skyld, at folk er på kontanthjælp, og at man har forældre, der er på kontanthjælp.
Det er en lang række forskellige årsager.
Det kan også være, at man selv har haft forældre, som har haft problemer, som har gjort, at man er vokset op med udfordringer.
Det kan også være, der er personlige oplevelser.
Det kan også være, der er personlige valg, der har gjort, at man er på kontanthjælp.
Så jeg synes, det er en forkert præmis, hvis vi siger, at det kun er statens skyld, at børnene har forældre, der er på kontanthjælp.
Victoria Velasquez (EL), 2025-12-17:
Jeg ved ikke, om ministeren har haft mulighed for det, men jeg har mødtes med flere af de sagsbehandlere, som konkret er dem, der skal vejlede borgerne omkring det her.
Det, som jeg hører af benspænd, er meget blandet.
Det er ting, som kunne blive helt anderledes, hvis det var, at man ikke havde lavet den her bureaukratiske måde at gøre det på.
Det er der, hvor bureaukratiet i sidste ende jo ikke rammer forældrene hårdest, men hvor det kommer til at ramme børnene, og når børn mister fritidslivet, fordi deres forældre enten ikke kan navigere i det, eller fordi man ikke har stykket det ordentligt sammen, så er det jo i sidste ende børnene, der kommer til at betale regningen for statens fejl.
Noget af det, der var kritikken af at lave det om fra før, hvor pengene direkte blev sendt af sted, uden at det skulle være på en bureaukratisk måde, var bl.a., at man med den her gruppe, hvor mange af dem er på kontanthjælp, fordi de af forskellige årsager ikke har de ressourcer, der skal til for at kunne være på arbejdsmarkedet, ikke ville kunne løse den opgave, der skulle til, for at børnene kunne komme af sted til fritidsaktiviteterne.
Når det er 59 pct. af børnene, er det jo ikke bare nogle enkelte eksempler; så bliver det ret tydeligt, at der er et strukturelt problem her, og derfor vil jeg gerne for børnenes skyld høre, om ministeren vil være med til at se på, om det skal gøres på en anden måde.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-17:
I Sverige.
f.eks. er det jo langt videre udbredt med organiseret kriminalitet på en række forskellige områder.
Og det at slå ned på det starter først og fremmest i politiet.
Derfor har det været vigtigt for os at starte der, før vi laver en strategi eller en handlingsplan eller et andet papir, hvor der står, det er vigtigt at gøre noget, og at vi går ind og rent faktisk afsætter de penge i flerårsaftalen for politiet for at gøre noget.
Når vi siger, at vi vil dele vores tanker, er det selvfølgelig vores udspil.
Jeg går selvfølgelig ud fra, at der er mange partier i Folketinget, der vil være interesseret i at være med i sådan en diskussioner.
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at jeg selvfølgelig er dybt forarget over, at mennesker, der begår socialt bedrageri og er så hårdkogte kriminelle, modtager hjælp til forsørgelse fra det offentlige, hvis de samtidig har vendt samfundet ryggen og tjener penge på organiseret kriminalitet.
Derfor er jeg glad for, at regeringen sammen med Det Konservative Folkeparti, Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance og Dansk Folkeparti har indgået en aftale om at stramme reglerne, så det bliver muligt at frakende førtidspension i forhold til personer, der begår grov rocker- og banderelateret kriminalitet, grov narkokriminalitet, særlig grov økonomisk kriminalitet og visse typer af kriminalitet relateret til fremmedkrigere.
Beskæftigelsesministeriet har allerede været i gang med at undersøge muligheden for, at offentlige myndigheder kan modtage oplysninger fra forsikringsselskaberne.
Forsikringsselskaberne har bl.a. mulighed for at indhente oplysninger, som det offentlige ikke har.
Derfor kan det være en fordel, at f.eks. kommunerne kan få oplysninger om det, hvis forsikringsselskabet frakender en person, som modtager førtidspension af kommunen, invalidepension.
Men forsikringsselskaberne er også underlagt tavshedspligt, og derfor skal de grundlæggende databeskyttelsesretlige principper og hensynet til borgernes retsstilling undersøges nærmere.
For regeringen er det vigtigt, at vi gør, hvad vi kan, for at komme socialt bedrageri til livs.
Som nævnt har vi allerede taget initiativ til at skærpe konsekvenserne for dem, der begår alvorlig kriminalitet og modtager skattefinansierede offentlige ydelser.
Det er en linje, som regeringen agter at fortsætte med, og i den sammenhæng vil vi også se på, om vi kan finde en vej, så forsikringsselskaberne kan dele de relevante oplysninger med kommunerne.
Dina Raabjerg (KF), 2025-12-17:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren arbejde for, at forsikringsselskaber som led i at stoppe socialt bedrageri får mulighed for at underrette kommuner og andre offentlige myndigheder, når forsikringsselskaberne stopper udbetalinger til kunder som følge af svindel, så færre bandemedlemmer og andre kriminelle i fremtiden får udbetalt førtidspension og andre sociale ydelser?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-17:
Jeg er enig i, at det jo ikke er den enkelte udenlandske medarbejder, som er problemet, men det er tilstedeværelsen af rigtig mange asiatiske arbejdstagere, som arbejder rigtig mange timer, og som ikke har nogen nedre grænse for, hvor meget de må tjene, der for mig at se skaber social dumping.
Altså, de vil søge ansættelse i restaurationsbranchen, i madudbringningstjenester og i byggeriet, og det er det, vi ser de gør.
Så det er rigtigt nok, at det jo ikke er den enkelte persons skyld, men det er, lad os sige de titusindvis, der efter min mening gør, at der også kommer social dumping.
Victoria Velasquez (EL), 2025-12-17:
Tak for det.
Jeg håber, at ministeren lige kan bekræfte, at vi selvfølgelig gerne vil bekæmpe det her igennem den tværfaglige indsats, hvor myndighederne selvfølgelig har en afgørende rolle, men hvor arbejdsmarkedets parter selvfølgelig også tænkes ind i den indsats, der er, fordi det er en grundsten i den måde, vi bekæmper social dumping og organiseret arbejdslivskriminalitet på i Danmark, at medtænke fagbevægelsen, overenskomsterne osv.
Derudover er det ikke de udenlandske kollegaer, der er hovedproblemet, men jo selvfølgelig de arbejdsgivere, der tænker i kortsigtet profit og jo i den grad er hele nøglen til, hvorfor der er så mange mennesker, der kommer og udnytter det.
Når det er sagt, vil jeg gerne spørge: Vil ministeren være med til at lave handlingsplanen?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-17:
Nu skal jeg jo ikke dømme en virksomhed, der har været i et tv-program – det har vi trods alt domstole til – men bare sige, at der selvfølgelig er brug for, at folk bliver ved med at anmelde til myndighederne, men også i andre sammenhænge, hvis der sker ulovligheder.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Jeg anerkender fuldt ud de skridt, der er blevet taget, også i forhold til den nye enhed i politiet og de højere straffe for miljøkriminalitet, der er på vej.
Det er rigtige skridt i den rigtige retning, men de chauffører, i den her sammenhæng i forhold til SCT og Operation X-programmet, er jo danske chauffører, der står frem og jo afslører noget, der har konsekvenser for os alle sammen.
Så jeg savner lidt en konkret besked i dag til de chauffører og måske også andre chauffører, der ikke tør stå frem, om, hvordan de kan vide, at myndighederne og jo i sidste ende også ministeren har deres ryg, hvis de stiller sig frem for at afsløre noget for vores alle sammens skyld uden at risikere, at de må gå fra hus og hjem.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-17:
Dejligt!
Det er jo derfor, vi i sommer bl.a. lavede en aftale, hvor man sagde, at du kun kan komme til steder, hvor der er overenskomst.
Det er et kæmpe problem.
Så er der organiserede netværk, som vi har set det i Tyskland.
Statsanklageren i Nordrhein-Westfalen har dokumenteret, hvordan italienske mafiavirksomheder har inficeret den tyske byggebranche.
I Sverige kan man dokumentere, at russisktalende miljøer undergraver alle tænkelige regler i byggebranchen i Stockholm.
Hvad enten det drejer sig om forurenet jord, eller det drejer sig om misbrug af udenlandske medarbejdere, eller hvilken form for kriminalitet det nu er, så skal vi have alle folk på dæk, både politiet, som selvfølgelig er dem, der kan gå ind konkret, men også Arbejdstilsynet, udlændingemyndighederne og skattemyndighederne, og så må vi tage fat fra en ende af og få luget alle banditterne ud af den branche så godt, som vi kan.
Leila Stockmarr (EL), 2025-12-17:
Jeg står her jo også som miljøordfører for Enhedslisten, og jeg får relativt ofte henvendelser fra whistleblowere og folk, der skriver til mig, chauffører, der er kommet i klemme, fordi de er blevet bedt af deres arbejdsgiver om at gøre noget, der ikke er til gavn for miljøet, tværtimod, og muligvis er ulovligt.
Derfor kunne jeg også godt tænke mig, at ministeren blev lidt mere konkret på, hvad for nogle greb i kassen der er for at give de whistleblowere, også før de blev whistleblowere, tryghed, hvis de stiller sig frem og siger til deres arbejdsgiver, at de ikke vil være med til det, hvis det bliver orkestreret oppefra, som vi så det i Operation X i sidste uge, hvor det faktisk var virksomhedsledelsen, der orkestrerede en snyd, som chaufførerne følte sig forpligtet til at udføre.
Hvad kan vi gøre for at beskytte de mennesker, der jo også står frem i pressen anonymt, fordi de frygter for deres økonomiske livsgrundlag?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-12-17:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi skal se helhedsorienteret på det.
Det er det, som vi har forsøgt fra regeringens side ved netop at starte med den myndighed, som har lov til at gå ud og banke på og komme indenfor også, selv om folk ikke er interesseret i det, nemlig politiet, og derefter koble dem på, som har autorisation på andre områder: Arbejdstilsynet, skattemyndigheder, udlændingemyndigheder og andre ting.
Det mener jeg er den eneste rigtige måde at gå til det her på, og jeg tror, der er et kæmpe potentiale.
Jeg kan ikke huske nogen regering, der har vedtaget så store nye værktøjer til at bekæmpe arbejdslivskriminalitet og social dumping i byggebranchen, som er en af de hårdeste brancher, som den her regering har.
Jeg må bare sige, at uanset hvad man kan sige, er jeg mega stolt over, at vi er lykkedes med det, også med opbakning fra Enhedslisten.
Victoria Velasquez (EL), 2025-12-17:
Jeg tænker også, at ministeren mener, at vi er startet på det, bl.a. med den sidste arbejdsmiljøaftale, hvor vi har taget nogle vigtige skridt.
Jeg tænker også, at det er derfor, at ministeren i starten af sin tale refererede til nogle andre dele.
Når det er sagt, vil jeg spørge, om ministeren så ikke er enig i, at vi bør kigge helhedsmæssigt på det i forhold til at skulle bekæmpe organiseret kriminalitet, og om, hvad ministeren vil have at vi gør.
Jeg håber og antager, at vi er enige om det her spørgsmål, når vi har at gøre med nogle, der kommer i klemme, som på den ene side er vidne til miljøkatastrofer og skandaler og andre ting og faktisk på den anden side igennem deres arbejde kommer i klemme og bliver en del af det.
Sascha Faxe (ALT), 2025-12-17:
Kan ministeren tilslutte sig vurderingen fra chefen for Danish Crown, Niels Duedahl, om, at Danmark uden problemer kan udvide den årlige svineproduktion med 10 millioner slagtesvin ved at flytte produktionen til nye store svineanlæg på Sjælland, selv om fjordene i området, herunder Holbæk Fjord, Roskilde Fjord og i særdeleshed Isefjorden, allerede er betydeligt belastet af næringsstoffer og i lange perioder oplever iltsvind?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-12-17:
Jeg synes jo, at ordføreren træder ned på en meget, meget øm tå, som jeg også som social- og boligminister er i gang med at finde løsninger på.
For det første, at kommunerne bruger den her kattelem, vi har lavet i lovgivningen, til at anbringe en borger akut på et ikke af socialtilsynet godkendt tilbud; man ser gang på gang, at de tilbud simpelt hen ikke er gode nok, de er ikke godkendte, og at borgeren er der i alt for lang tid.
For det andet er der så det andet spørgsmål, som også er en øm tå, men det er så primært også ovre hos min kollega, hos indenrigs- og sundhedsministeren, og det er jo spørgsmålet om Ankestyrelsens tilsyn, og om man kan gå hårdt nok ind i de her sager med påtale til f.eks. en kommune som Egedal.
Det er vi jo også nu netop ved at drøfte med en række partier, nemlig hvordan vi kan stramme op på det tilsyn.
Det er et arbejde, der pågår lige nu hos min kollega, indenrigs- og sundhedsministeren.