runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-29:
Når fru Yildiz Akdogan siger, at hun selv har fået meget ud af det her netværk, som hun taler om, så må jeg indrømme, at jeg bliver lidt i tvivl om, hvad det her mentornetværk egentlig er sat i verden for, altså om det er sat i verden for ressourcestærke kvinder eller for sårbare kvinder.
Det må jeg indrømme jeg bliver lidt i tvivl om, og det synes jeg er ret vigtigt at få afklaret, i forhold til om man egentlig bør støtte det eller ikke bør støtte det.
Julie Skovsby (S), 2017-03-29:
Tak for det.
Jeg vil ligesom min kollega også gerne rose for, at ordførertalen indeholdt de meget vigtige aspekter vedrørende social kontrol, når det gælder indvandrere, og også pointerne om mændenes ligestilling synes jeg er utrolig vigtige.
Men det får mig til at stille spørgsmålet om, hvilke andre ligestillingsspørgsmål der handler om at sikre kvinders ligestilling og frigørelse, Dansk Folkeparti er optaget af.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-03-29:
Det synes jeg er et utrolig spændende spørgsmål – det må jeg nok sige.
Det synes jeg bare bekræfter, at der stadig væk er langt igen i bl.a. Socialdemokratiet, i forhold til at der er et helt enormt ligestillingsproblem, når det gælder muslimske kvinder i det her land.
Altså, ellers ville ordføreren jo ikke stille mig det spørgsmål.
Men jeg må bare tage til efterretning, at der altså stadig væk er noget, man kan arbejde med i Socialdemokratiet i forhold til at opnå erkendelse af, at der hersker massive ligestillingsproblemer inden for det muslimske miljø.
Julie Skovsby (S), 2017-03-29:
Jamen jeg synes jo også, det var et interessant spørgsmål, jeg stillede, og jeg synes, det er relevant her under ligestillingsredegørelsen om perspektiv- og handlingsplanen, så jeg vil gerne gentage det –
nu har jeg jo ikke så meget taletid: Hvilke ligestillingsspørgsmål er Dansk Folkeparti optaget af, når det handler om kvinders ligestilling og frigørelse?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2017-03-29:
Noget, der ligger lige for, er jo at udvide de redskaber, vi har, i forhold til kønsopdelt lønstatistik.
Vi ved, at dér, hvor der særligt er udfordringer med løngab, er på små og mellemstore virksomheder, og det er jo netop de virksomheder, hvorfra regeringen har fjernet den kønsopdelte lønstatistik og den adgang, som tillidsrepræsentanterne, medarbejderrepræsentanterne havde til rent faktisk at få gjort noget ved de her problemer. Vi har en ligelønslov.
Den ønsker alle virksomheder at leve op til.
Den har vi alle sammen interesse i at der bliver levet op til, men vi skal selvfølgelig give både virksomheder og medarbejdere de rette redskaber.
Det var et sted, hvor man meget nemt kunne gribe ind med det samme.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-29:
Tak for det.
I Radikale Venstre er vi selvfølgelig også optaget af at følge de domme, der kommer fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, men som rigtig, rigtig mange af høringssvarene til de her to lovforslag, vi behandler i dag – specifikt her L 162 – konkluderer, kunne man jo have håbet, at det her med, at 26-årsreglen rent faktisk medfører diskrimination, ville betyde, at man så fjernede grundlaget for den diskrimination.
Grundlaget for den diskrimination er jo tilknytningskravet, som de mange organisationer peger på.
Enhedslistens ordfører gjorde opmærksom på Danes Worldwide, som i deres høringssvar specificerer, hvor mange danske statsborgere, som er født og opvokset og har boet i Danmark og tager ud i verden og forelsker sig, det her vil ramme.
Helt grundlæggende er det og har været Radikale Venstres holdning, at staten ikke skal blande sig i, hvem man forelsker sig i, hvem man gifter sig med.
Jeg tror nok, at det liberale udsyn hos os er ret funderet lige i det her spørgsmål.
Man skal kunne gifte sig, med hvem man vil, og bo i sit eget land, hvis man kan forsørge sig selv, uden at staten blander sig i det.
Det står tilknytningskravet i vejen for.
Det forhindrer danskere i at gifte sig, med hvem de vil, og bo i deres eget land.
Det er der noget helt grundlæggende forkert i set ud fra vores synspunkt.
Derfor er vi også ærgerlige over, at konklusionen på dommen fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, der faldt sidste år på min fødselsdag, er, at nu skal alle, uanset hvor længe de har opholdt sig i Danmark, siden de blev født, diskrimineres med et tilknytningskrav, i forhold til hvem de vil gifte sig med.
Tidligere kunne man da i det mindste vokse fra det eller have muligheden for det.
Derfor er vi imod konklusionen fra regeringens side på den dom og derfor imod det lovforslag, der her er blevet fremsat.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-29:
Som andre har påpeget, er det her lovforslag jo en konsekvens af en dom fra Menneskerettighedsdomstolen, og naturligvis skal Danmark rette sig efter de domme.
Det er helt, helt afgørende, at vi har et menneskerettighedssystem her i Europa, og at vi også har en domstol, der sørger for, at konventionen bliver overholdt.
Der har været tale om diskrimination, og det er så det, som regeringen reagerer på.
Lovforslaget betyder ganske meget for mange mennesker.
Der er mange, som i dag har mulighed for at tage deres ægtefælle med til Danmark på grund af 26-årsreglen, og som nu ikke længere har den mulighed og derfor bliver afskåret fra det.
Mange af dem vil formentlig bosætte sig i Sverige i stedet for, som det er sket.
Endnu flere vil gøre det.
Og vi er ikke tilhængere af, at der skal ske denne forringelse for de mennesker.
Vi kan sige, at man har reageret ved at gøre det hele slemt for alle.
Man kunne også have reageret på en anden måde, altså ved at alle havde fået det lidt mindre slemt.
Men sådan har regeringen ikke villet reagere på Menneskerettighedsdomstolens dom.
Så vi kan ikke støtte det her lovforslag.
Naser Khader (KF), 2017-03-29:
Med lovforslaget følger vi op på Menneskerettighedsdomstolens dom.
Dommen er faldet, og vi følger selvfølgelig konklusionen fra domstolen.
Når det er sagt, må vi også erkende, at den tidligere 28-årsregel, der blev ændre til en 26-årsregel, var en udmærket regel.
Jeg synes godt, man kan ærgre sig over dommen.
26-årsreglen havde den klare fordel, at vi kunne undtage danske statsborgere, der ønskede familiesammenføring, fra tilknytningskravet, hvis den herboende ægtefælle havde haft dansk indfødsret i mindst 26 år.
Dommen er et udtryk for det generelle og meget større problem, nemlig at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har det med at forveksle politik og jura.
De blander sig i for meget.
Som det også ses af høringssvarene, giver det en række problemer for udenlandsdanskere med udenlandsk ægtefælle.
De vil fremover få svært ved at samle familien i Danmark, og det kommer til at give problemer for virksomheder, der får sværere ved at tiltrække højt kvalificerede udlandsdanskere.
Af den grund er det også godt, at udlændinge- og integrationsministeren har fremsat L 162 og L 163 sammen.
Samlet set er det godt, at vi har de to lovforslag samtidig.
Dermed sikrer vi, at en stram udlændingepolitik går hånd i hånd med nye muligheder for dem, der vil og kan bidrage til Danmark.
I den her sammenhæng giver det nye muligheder for udlandsdanskere med visse kompetencer, der gerne vil arbejde i Danmark og samle familien her.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-29:
Tak for det.
Vi synes i Dansk Folkeparti, det er rigtig ærgerligt, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol kommer ind og blander sig på den måde i dansk udlændingepolitik.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ministeren ikke også synes, at det er ærgerligt for ikke at sige lodret forkert, at man på den måde går ind og dikterer Danmark, at vi faktisk ikke må tage et særligt hensyn til egne statsborgere.
For det er jo sådan set det, der har været intentionen med lovgivningen.
Og jeg synes, at landene selv må bestemme, om man vil tage nogle særlige hensyn til egne statsborgere.
Det er den ene del.
Den anden del er, at når nu Danmark har formandskabet for Europarådet – det får vi jo senere i år – kunne den danske regering så ikke tage det her spørgsmål op som et problem og diskutere det med de andre lande og høre, om de er enige med Danmark i, at det bør være sådan, at hvert land selvfølgelig godt må tildele særlige rettigheder til landets egne borgere, hvis der er flertal i det lands parlament, som mener, at det er rimeligt.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-29:
Tak for det.
Vi førstebehandler her forslag til lov om ændring af udlændingeloven vedrørende ophævelse af 26-årsreglen i ægtefællesammenføringssager.
Og det gør vi jo, som vi også har hørt fra de tidligere ordførere, der har været på talerstolen, på baggrund af at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har udtrykt, at det var i strid med ligebehandlingen at give nogle danske statsborgere større mulighed for at bo og opholde sig i Danmark og få familiesammenføring.
Isoleret set synes jeg selvfølgelig, det er rigtig positivt, at regeringen følger op på dommen.
Det er vi jo forpligtet til.
Det er også positivt, at vi nu endelig får afklaret retstilstanden på området, selv om jeg synes, at man godt kan udtrykke kritik af, at det ikke er sket hurtigere, i og med at dommen har haft effekt fra det tidspunkt, den blev afsagt.
Vi havde dog i Alternativet gerne set, at regeringen havde bragt forskelsbehandlingen af danske statsborgere til ophør ved helt at fjerne tilknytningskravet i relation til danske statsborgere og ikke ved at lade det følge op af det lovforslag, vi skal debattere lige om lidt, hvor der indføres en ny form for forskelsbehandling af danske statsborgere, som hænger sammen med positivlisten i forhold til uddannelse og årlig indkomst.
Derfor er vi stærkt kritiske over for den måde, man har håndteret dommen på, og vi vil vente med at tage endelig stilling, til vi har været igennem udvalgsbehandlingen.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-29:
Det er selvfølgelig helt i orden, at regeringen skal diskutere det med sig selv.
Men jeg vil i hvert fald komme med en opfordring til, at man tager det her med som et punkt.
Jeg er med på, at regeringen sidder og arbejder med nogle punkter, som handler om, hvordan man kan få nemmere ved f.eks. at udvise kriminelle udlændinge og stramme op på udlændingereglerne over for de udlændinge, som ønsker at komme ind i Danmark, og som vi af forskellige årsager ønsker at holde ude.
Det er jo helt rigtige punkter, og der er opbakning fra Dansk Folkepartis side til at tage de punkter op.
Men jeg synes også, det er relevant – og det kan være med udgangspunkt i den her sag, eller det kan være en generel diskussion – at se på, om ikke det er rimeligt nok, at hvert medlemsland, de 47 medlemslande i Europarådet, har lov til at vedtage regler, som tilgodeser deres egne statsborgere.
Det er ikke et urimeligt synspunkt, så jeg tror, at der vil være lydhørhed over for det, hvis Danmark kommer med det synspunkt.
Inger Støjberg (V), 2017-03-29:
Men blot for at understrege det igen, altså dommen her gik jo Danmark imod, og derfor er det selvsagt ikke en ønskværdigt dom for os, men vi bliver nødt til at rette ind, sådan er det jo.
Det gør vi selvfølgelig, og så er det så, at det næste forslag lapper lidt på hullet.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-29:
Jeg synes, at man skal kvittere, når partier lave politikudvikling, og Venstres politik har jo i en lang periode været at tiltrække højt kvalificerede udlændinge til Danmark.
Det har man jo skrevet ned i ufattelig mange sammenhænge.
Men nu kan jeg forstå, at politikken er udviklet til at tiltrække højtkvalificerede udlandsdanskere til Danmark, altså hvor man er særlig velkommen i Danmark, hvis man er højtkvalificeret, og dvs. højtlønnet i den her sammenhæng, og det må dem, som ikke er højtlønnet, jo så notere sig.
Inger Støjberg (V), 2017-03-29:
Nu er beløbsordningen jo lige blevet sat op.
Det var jo en ordning, som et flertal i Folketinget gik ind for at sætte op.
Det var jo uden om regeringspartierne, men med stemmer fra Enhedslisten, så ja, det er måske en diskussion, Enhedslisten mere skulle tage med sig selv end med regeringen.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-29:
Altså, udgangspunktet for mig er, at alle danskere er velkomne, at alle danskere, der er danske statsborgere, naturligvis er velkommen i deres fødeland.
Den ordning, ministeren henviser til, handler om noget helt andet, men det, ministeren står og siger, er, at alle danskere, der er født i Danmark og har dansk statsborgerskab, ikke er lige velkomne i Danmark.
Der er nogle, der er mere vedkommende end andre, og det afhænger af indtægten.
Det behandler vi nu om et øjeblik.
Inger Støjberg (V), 2017-03-29:
Først til spørgsmålet om, om jeg synes, at det er en ærgerlig dom.
Jamen den gik jo Danmark imod, og det var jo selvsagt ikke det, vi ønskede, og derfor lapper vi det jo også, kan man sige, med det næste lovforslag, som vi skal diskutere.
Så jo, jeg synes, det var ærgerligt, og det gav jeg allerede udtryk for den dag, dommen blev offentliggjort.
Så er der spørgsmålet om, om vi skal tage det op, når vi nu får formandskabet for Europarådet.
Jeg kan sige så meget, at regeringen i øjeblikket diskuterer med sig selv, præcist hvordan vi griber formandskabet an, og hvilke emner vi skal løfte.
Det er jo et spørgsmål om at få løftet de rigtige emner og ikke antallet af emner, for det handler sådan set om at prøve at se, hvordan vi kan få mest muligt ud af det formandskab.
Så det kan jeg ikke sige så meget om endnu.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-03-29:
Tak for det.
Med dette forslag afskaffes 26-årsreglen, hvor man gav lempeligere adgang til familiesammenføring for folk, der enten havde været danske statsborgere i 26 år, eller som var opvokset i Danmark og havde boet her i 26 år.
Når denne undtagelse afskaffes, vil alle som udgangspunkt skulle leve op til tilknytningskravet, medmindre der gælder særlige hensyn til familiens enhed.
Baggrunden er lige så sørgelig, som den er velkendt, nemlig at Danmark har fået en dom imod sig ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det er en ærgerlig baggrund at lukke ordningen på, men dommen bliver man selvfølgelig nødt til at tage til efterretning, og vi stemmer derfor ja til forslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-29:
Det er rygsøjlen i dansk udlændingepolitik og det bedste værn mod arrangerede ægteskaber og for mange nye opholdstilladelser.
Vi har også støttet 28-årsreglen fra starten, og siden 26-årsreglen, der gav nogle borgere mulighed for at blive undtaget fra det her tilknytningskrav.
Alt det har fungeret ganske udmærket.
Vi har sikret, at langt de fleste udlandsdanskere har kunnet komme hjem med deres familie, hvis de ønskede det, uden at vi har åbnet op for det misbrug af familiesammenføringsreglerne, som jeg synes vi så tidligere.
Men vi må desværre nu erkende, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol mener, at vores regler forskelsbehandler danske statsborgere.
Regeringen har på den baggrund valgt at rette ind efter dommen og altså administrere dansk lovgivning uden denne undtagelsesmulighed, 26-årsreglen.
Det er logisk.
Og det er samtidig logisk, at reglen nu afskaffes i dansk lovgivning.
Det støtter vi fra Socialdemokratiets side, og vi ser frem til lovbehandlingen, måske ikke så meget af det her lovforslag, men mere af det, der kommer lige om lidt.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-29:
Tak for det.
Dette lovforslag er efter vores opfattelse i Dansk Folkeparti et slag mod Danmark og danskerne, fordi det med al tydelighed understreger, at konventioner og såkaldte menneskerettigheder undergraver nationalstaten.
At en international domstol kan forbyde Danmark at tage særlige hensyn til sine egne statsborgere er grotesk og ganske uhørt efter vores opfattelse, og det burde regeringen tage op, når Danmark får formandskabet for Europarådet, altså at det er en problemstilling og noget, man ønsker at diskutere.
Og spørgsmålet er: Vil regeringen tage det op?
Dansk Folkeparti kan ikke stemme for en lov og dermed for en menneskerettighedsdom, som efter vores opfattelse er udemokratisk, og som undergraver det danske folkestyre og det danske folk.
Det kan vi ikke, og det vil vi ikke.
Vores loyalitet ligger hos det danske folk, ikke hos overnationale organer.
Vores loyalitet ligger hos de danskere, som har nydt godt af den positive særbehandling, den danske lovgivning har givet dem, og derfor tager vi afstand fra dommen og fra lovforslaget, og vi opfordrer resten af Folketinget til at gøre det samme.
Der har udviklet sig en retspraksis, som på alle måder er uanstændig og urimelig.
De internationale konventioner og fortolkningen af disse pålægger Danmark at give positiv særbehandling til flygtninge, når de vil hente deres familier til Danmark, samtidig med at de selv samme konventioner forbyder Danmark at give positiv særbehandling til danskere, der ønsker at hente deres familier til Danmark, altså til deres eget land.
Det er uanstændigt, at regeringen og resten af Folketinget bare uden videre bakker op om en retspraksis, nogle konventioner og en lovgivning, som tydeligt og klart diskriminerer imod danskere, og som tildeler særrettigheder til fremmede og deres familier.
Danmark er for danskere.
Dansk lovgivning skal laves til gavn for danskere.
Og hvis konventioner forbyder os folkevalgte at lovgive til fordel for vores egne, så må disse konventioner forkastes, ændres eller nyfortolkes.
Når menneskerettighederne bruges til at fratage danskerne rettigheder, som dette parlament har tildelt dem – som vi har tildelt vores egne landsmænd – så bør man meget seriøst overveje at tage et opgør med de såkaldte menneskerettigheder.
På den baggrund skal jeg meddele, at Dansk Folkeparti stemmer nej til lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-29:
Hr. Martin Henriksen sagde, at dommen gjorde, at man ikke tog hensyn til danske statsborgere.
Kan hr. Martin Henriksen ikke uddybe det?
Martin Henriksen (DF), 2017-03-29:
Grunden til, at vi har haft 26-årsreglen og dybest set stadig væk har den, selv om vi ikke administrerer efter den, er jo, at man ønsker at tage et hensyn til danskere, som eksempelvis har været ude i den store verden, har fundet kærligheden og ønsker at vende tilbage til Danmark.
De har i nogle tilfælde haft svært ved at leve op til tilknytningskravet, og 26-årsreglen har jo fritaget dem fra tilknytningskravet.
Der mener vi i Dansk Folkeparti, at hvis et flertal i Folketinget ønsker at lave nogle lempeligere regler for danskere og strammere regler for alle mulige andre, er vi i vores gode ret til at gøre det.
Det synes vi ikke at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol skal blande sig i.
Det kan jeg bestemt ikke se at dommen gør.
Dommen gør efter min opfattelse det stik modsatte.
26-årsreglen, som før var en 28-årsregel – nu er det reelt 28-årsreglen, der er blevet underkendt; det er sådan set ikke 26-årsreglen – var jo et forsøg på at tage hensyn til de danskere, som har været ude, og som har svært ved at leve op til tilknytningskravet.
Det er så det, vi ikke længere må her i parlamentet.
Det er derfor, at der efter det her lovforslag er et andet lovforslag, hvor man så at sige forsøger at genetablere noget af det, som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har taget fra danske statsborgere.
Marcus Knuth (V), 2017-03-29:
Jeg ser ikke nogen grund til igen at opsummere lovforslaget.
Men jeg vil sige, at jeg synes, det er rigtig ærgerligt, at vi skal gennemføre det her lovforslag.
Det var jo os selv, der indførte 28-årsreglen og senere 26-årsreglen.
Det var netop for at give en hjælpende hånd til de mange udlandsdanskere, der er rundtomkring i verden, som godt kunne tænke sig at flytte hjem til Danmark med en ægtefælle.
Når regeringen så alligevel har fremsat det her forslag om at ophæve reglen, skyldes det, at 26-årsreglen sidste år blev dømt til at være i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Reglen er ifølge domstolen et udtryk for forskelsbehandling på baggrund af etnicitet, og dermed er reglen i strid med menneskerettighedskonventionen, siger domstolen.
Den dom har regeringen taget til efterretning, og derfor foreslår vi nu at afskaffe 26-årsreglen.
Men så er jeg glad for, at det næste lovforslag, vi skal behandle, er om en ordning, der på anden vis vil prøve at give en hjælpende hånd til udlandsdanskere, der flytter hjem.
Ifølge det næste lovforslag vil en udlandsdansker med et jobtilbud omfattet af positivlisten eller beløbsordningen nemlig kunne få familien med til Danmark på de samme vilkår, som i dag gælder for udenlandske arbejdstagere med tilsvarende jobtilbud.
Så set i lyset af det følgende lovforslag stemmer vi for ophævelsen af 26-årsreglen, som det er beskrevet her.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-29:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren uddybede begrundelsen for, at man har valgt at afskaffe 26-årsreglen, men fastholder tilknytningskravet – og ikke har valgt at gøre det omvendte.
Marcus Knuth (V), 2017-03-29:
Som jeg forstår det, er det et direkte resultat af en afgørelse truffet af Menneskerettighedsdomstolen i en sag, den såkaldte Biaosag, og det er på baggrund af det, at vi nu afskaffer 26-årsreglen.
Det var os, der indførte 26-årsreglen, så det er jo ikke vores egen idé, at vi nu afskaffer den igen.
Det er noget, vi gør, for at rette ind i forhold til EU.
Josephine Fock (ALT), 2017-03-29:
Ja, det er jeg med på, men det handler jo om, at man, hvad skal man sige, ikke har ligestillet alle borgere.
Og det, man kunne gøre, hvis man afskaffede 26-årsreglen – jeg er med på, at det også er en debat om det næste forslag – var også at afskaffe tilknytningsreglen.
Og det kan godt være, at vi skal tage debatten under næste lovforslag – det er helt o.k. med mig.
Marcus Knuth (V), 2017-03-29:
Det er fint, så tager vi den under det næste forslag.
Inger Støjberg (V), 2017-03-29:
Det var præcis det, jeg foregreb en lillebitte smule her, fordi det jo netop får konsekvens i den næste lovforslag, og mit råd til Enhedslisten vil jo blot være, at man tænker sin politik igennem.
Det nytter ikke noget, at man den ene dag står og holder den røde fane højt og siger, at nu skal vi da hæve beløbsordningen, uden at tænke på, at det jo kan få konsekvenser andre steder.
Så det er Enhedslisten selv, der har været med til at skabe den her situation.
Så blot et godt råd til Enhedslisten: Prøv at tænke jeres politik lidt igennem.
Marcus Knuth (V), 2017-03-29:
Nej, men som sagt fungerede det system, der var med 26-årsreglen, rigtig, rigtig fint, og det er vi så nødt til at fjerne.
Så hvis man ikke skal gå ind og lave den forskelsbehandling, som Menneskerettighedsdomstolen mener vi gør ved at køre med 26-årsreglen, så er vi nødt til at finde et system, hvor alle er lige så at sige, og det system, der nu engang passer bedst, er at sidestille danskere med udlændinge, der kommer til Danmark for at få arbejde.
Og derfor er det det samme system, det er de samme regler, som den beløbsgrænse og den positivliste, der i forvejen eksisterer for udlændinge.
Det er et en til en-match i forhold til det eksisterende system.
Martin Henriksen (DF), 2017-03-29:
Tak for det.
Jeg synes, det var lige tykt nok, at hr. Marcus Knuth gav Dansk Folkeparti og sådan set også andre partier herinde skylden eller æren for, at der nu bliver indsat en beløbsgrænse i forhold til danskere, der ønsker at komme hjem.
Altså, det, som Dansk Folkeparti og venstrefløjen var inde at stemme for, og hvor regeringen og Venstre så ikke var enige, var jo et forslag om at hæve beløbsgrænsen for udlændinge.
Nu foreslår regeringen så at indsætte en beløbsgrænse for danskere.
Det er jo regeringens forslag, vi behandler i dag.
Så jeg synes ikke, at det, hr. Marcus Knuth sagde lige der, var helt rimeligt.
Hvis hr. Marcus Knuth anerkender, at det her er en lappeløsning – og det er det jo – hvorfor så ikke gå op imod det menneskerettighedssystem, som regeringen ellers er tilhænger af?
For grunden til, at vi står her i dag og behandler de her forslag, er jo, at det system, som Venstre er tilhænger af, har pålagt Danmark at gøre noget, som er til ugunst for danske statsborgere.
Det er derfor, vi står i den her situation.