runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2022-02-03:
Jamen jeg er glad for, at det slap ud, vil jeg sige til hr. Peder Hvelplund, at vi faktisk ikke aner, hvad resultat det her får.
Det er da også bare noget, man kunne have startet med at have sagt, og det havde nok gjort folk lidt mere rolige, i stedet for at man hele tiden har sagt, at det helt præcist vil medføre en bedre biodiversitet osv., uden at man i grunden havde videnskabeligt belæg for det.
Jeg synes, det er det, Folketinget tit gør sig skyldig i.
Lad dog være med sådan nogle ting; vær dog ærlig og sig tingene, som de er.
Befolkningen kan sagtens kapere det.
Det havde da været meget bedre, hvis vi havde sagt, at vi laver et eksperiment, for vi ved sådan set ikke, om det virker, men det ville måske også have fået nogle borgere til at sige: Kunne I så ikke tænke jer lidt om, inden I generer hele vores hverdag, når I nu ikke engang ved, om det her fører til det resultat, I siger, men at det er et eksperiment.
Der vil jeg så bare igen opfordre til, at man prøver på at imødekomme befolkningen lidt.
Det ville altså være en god idé, og så får vi heller ikke nogen, der er imod de her projekter.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-03:
Altså, bare lige for at korrigere: Når jeg taler om 1 pct., handler det om, at det er 1 pct. af arealet, der bliver taget ud.
Nu ved hr. Kristian Pihl Lorentzen jo ikke endnu, hvilke områder der bliver udpeget til naturnationalparker, og derfor kan man jo heller ikke sige, hvor stor en del af skovarealet der bliver taget ud.
Men det kan jo godt ærgre, at man ikke tidligere er kommet i gang med hele processen med at få rejst yderligere skov.
Det er jo en dagsorden, som Enhedslisten har rejst gennem adskillige år, altså at der netop er brug for at rejse skov, også med henblik på at producere byggematerialer.
Men det er klart, at hele udfordringen med, hvordan vi håndterer klimakrisen, og hvordan vi bygger med mere bæredygtige materialer, jo ikke er løst i forhold til naturnationalparkerne.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-02-03:
Ja, men det er voldsomme skridt, som har nogle klare ulemper, som man ikke har taget højde for.
De her planer omfatter jo omkring 12 pct. af det danske skovareal – 12 pct.
Nu nævner man hele tiden 1 pct., men det rigtige tal er jo 12 pct., når vi taler skove.
Anerkender Enhedslisten ikke, at det selvfølgelig har en betydning for den danske træproduktion, at vi tager så store arealer ud?
For det, vores savværker er afhængige af, er selvfølgelig at have et mindstevolumen, for at de kan virke.
Og hvis vores savværker begynder at lukke, skal vi til at importere træ i store mængder for at opfylde vores politiske mål om mere træ i byggerierne som erstatning for beton, jern og alt muligt andet.
Kan Enhedslisten ikke se, at det kunne være godt at forene de to hensyn?
Så ved jeg godt, at nogen siger, at så planter vi bare ny skov, men der går altså en 30-40 år, før den kan bruges til bygningstømmer.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-03:
Men det her er jo netop ikke en ensidig løsning, og jeg kan berolige hr. Kristian Pihl Lorentzen med, at det her ikke bliver det eneste tiltag i forhold til at løse biodiversitetskrisen.
Det her er et led i, hvordan vi kan gøre det; der er naturnationalparker et vigtigt element.
Men der er masser af andre tiltag, vi skal lave for at få løst den her udfordring.
Det her er et spørgsmål om, at vi afsætter 1 pct. af arealet til naturnationalparker, og det er kun et lille element.
Så kan der være masser af ting i forhold til klimaskov, og hvordan man kan have en bæredygtig skovdrift.
Der er masser af andre tiltag, vi kan lave.
Vi kan forbyde brug af pesticider, hvilket kan være med til at øge artsrigdommen af insekter, bl.a. biller.
Der er mange ting, vi kan gøre.
Det her er kun et skridt, men det er et vigtigt og et stort skridt, og det er i hvert fald et skridt, som tidligere regeringer ikke har været villige til at tage.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-02-03:
Tak for det, formand.
Det er selvfølgelig beærende, at også hr. Peder Hvelplund har læst nogle af mine debatindlæg her i forbindelse med naturnationalparkerne.
Og det er rigtigt, at jeg har brugt ordet fundamentalisme.
Det har jeg gjort, fordi naturfundamentalisme for mig er, når man vælger en totalt ensidig løsning, hvor man superoptimerer ét forhold på bekostning af andre forhold.
Der kan man jo faktisk se, hvad der er vigtigt i forhold til skovene.
Det er det, jeg synes, I er inde på med det her koncept, hvor I ikke er villige til at tage en timeout og prøve at tage en dialog med befolkningen derude og tage en dialog med de skovfolk, der har meget forstand på skove, og med os andre partier om at få lavet noget, vi kan få en bred folkelig opbakning til.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-03:
Altså, hvis der er noget, der er helt på månen, så er det at forestille sig, at det vil være et voldsomt anslag imod bekæmpelsen af klimaudfordringerne, at der bliver lavet naturnationalparker.
Det er jo ikke, fordi det er der, al produktionsskov i Danmark befinder sig.
Naturligvis skal der rejses ny skov med henblik på at skabe produktionsskov.
Det er den måde, vi løser problemstillingerne på.
Ja, det tager mange år, men det bliver vi nødt til at gøre.
Samtidig bliver vi også nødt til at handle på klimaudfordringerne i dag, men det er jo ikke kun i forhold til det her.
Det gør vi på en lang række andre områder.
Pointen er jo netop, at der er plads til at løse både en biodiversitetskrise, en klimakrise og en global krise.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-02-03:
Så håndterer vi en klimaudfordring om 30, 50 eller 100 år, når der er ny skov, så vi kan bruge træet i vores produktion til fremstilling af det, som vi ellers skulle bruge cement og plastik til.
Det er jo ikke noget svar, vil jeg sige til ordføreren.
Vi skal ikke have et enten-eller, vi skal have et både-og.
Mens vi omstiller, mens vi planter ny skov, skal vi jo have noget træ, som vi kan bruge i produktionen, så vi ikke slider på klimaet.
Det her er jo så ensidigt tænkt.
Det er jo helt på månen.
Nu kender vi Enhedslistens politik igen, den er ikke gennemtænkt.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-03:
Det er jo det, vi gør i dag, når vi f.eks. importerer biomasse til opvarmning, og det er også derfor, vi er imod import af biomasse.
Svaret på det her spørgsmål er jo skovrejsning, det er at rejse yderligere arealer til skov.
Vi har masser af arealer, masser af landbrugsarealer, der i dag kunne bruges til skovrejsning i stedet for, fordi de er uproduktive som landbrugsjord.
Men skovrejsning skal ikke ske på bekostning af naturen, og derfor skal der både være plads til, at vi har urørt skov, at vi har naturnationalparker, og at vi har produktionsskov.
Men produktionsskoven skal ikke fortrænge naturnationalparker eller urørt skov.
Peter Juel-Jensen (V), 2022-02-03:
Det er jo lidt svært at blive klogere, når ordføreren ikke svarer på de spørgsmål, der kommer.
Jeg synes, min kollega hr. Hans Christian Schmidt stillede et meget relevant spørgsmål, nemlig: Hvad er effekten af det her?
Jeg tror ikke, der er nogen, der er uenige i formålet.
Er ordføreren enig i, at vi så eksporterer vores biodiversitetskrise til andre lande, som så skal holde for med levering af træ?
Får de ikke en tilsvarende krise?
Er det her i det hele taget ansvarligt?
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-03:
Altså, hvis nu Venstre havde den samme tilgang til arbejdsudbudsreformer og man sagde, at der skulle være evidens for, at arbejdsudbudsreformer forbedrede dansk økonomi og dansk erhvervslivs konkurrenceevne, så ville jeg have haft større respekt for det synspunkt.
Sandheden er jo, at når vi gør det her, er det, fordi der er forskere, der peger på, at det her er en del af løsningen.
Det ligger der massivt belæg for at kunne sige både fra Københavns Universitet og Aarhus Universitet.
Her har vi solidt belæg for at kunne sige, at det her vil kunne forbedre biodiversiteten, og at det er en del af svaret på biodiversitetskrisen.
Det er fuldstændig rigtigt, at der også er CO 2 -konsekvenser, men jeg tror nu, det største problem i forbindelse med det nok er den menneskeskabte CO 2 -udledning – det er mere, end hvad der bliver udledt fra naturen.
Men det, jeg godt vil spørge til, er, at når fagkundskaben og videnskaben siger, at det, der er afgørende for at kunne skabe biodiversitet, er, at man har store sammenhængende arealer, hvor der også bliver mulighed for at udsætte store græssere, er ordføreren så ikke enig i, at hvis man skal have en økobaseret tilgang til, hvordan vi skaber biodiversitet, så er det det, der er rådet fra videnskaben og fagkundskaben?
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Jo, det får konsekvenser, og problemet er efter vores opfattelse – og det er også det, vi hører fra folk, der kommer i udvalget – at det også kan have negative konsekvenser samlet set for naturen.
Altså, det kan godt være, at man kan lave noget inden for hegnet, og at det kan skabe noget bedre biodiversitet, men til gengæld har det nogle negative konsekvenser, bl.a. for CO 2 -udledningen, fordi træet skal ligge og rådne.
Det skal man jo også lige tænke ind i det samlede billede.
Og derfor er en del af vores plan bl.a. at sige, at så skal man da som minimum kompensere for det ved nogle bedre skovrejsningsprogrammer i forhold til produktionsskov eksempelvis, så vi ligesom tager de ting ud.
I forhold til hvordan vi inddrager lokalområderne, er jeg da rigtig glad for, at også Enhedslisten er med på det.
Det er bare ikke det indtryk, man får, når man lytter til de mennesker, som bor ude i områderne, og som jo kan se ind i, at de får indhegnet deres landsby, og at de for at komme ned til brugsen og handle ind skal igennem de her områder, hvor der vil være store græssere – og hvor der er børn, der skal cykle til skole osv.
Det synes jeg vi bør tage meget mere alvorligt, og det er derfor, vi bare helt stilfærdigt siger: Kunne vi ikke prøve at kigge på det her, inden de områder bliver udpeget, sådan at de borgere føler sig bedre inddraget og bedre hørt?
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-03:
Tak for det.
Jeg er sådan set glad for, at ordføreren understreger, at Venstre ikke er et ekstremistisk parti i den her sammenhæng, og det går jeg også ud fra betyder, at ordføreren heller ikke er enig, når Venstres transportordfører har sagt, at naturnationalparkerne er udtryk for et fundamentalistisk, virkelighedsfjernt og kompromisløst natursyn.
For det er efter min opfattelse et forholdsvis ekstremistisk synspunkt.
Men jeg har lidt svært ved at få greb om, hvor Venstre egentlig står, i forhold til hvordan vi skal håndtere biodiversitetskrisen.
For på den ene side siger ordføreren, at vi skal gøre noget, og på den anden side siger ordføreren, at det har konsekvenser.
Men det er vel det, der lige præcis er pointen – det er, at vi kommer til at udtage nogle arealer, hvor vi af biodiversitetshensyn bliver nødt til at sige, at her har naturen førsteret, og at det naturligvis får nogle konsekvenser.
Og så skal vi jo i samarbejde med lokalbefolkningen finde ud af, hvilke konsekvenser det er, og hvordan vi får oplyst og informeret om det.
Men er ordføreren ikke enig i, at en forudsætning for at lave naturnationalparker er, at det får konsekvenser for menneskets adfærd?
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Jeg skal jeg ikke gøre mig til psykolog over det.
Men jeg er enig i, at vi bliver nødt til at have nuancerne med – det er i hvert fald det synspunkt, vi står på.
Vi bliver nødt til at have nuancerne med, det kan ikke være én model, der gælder alle steder, og det hørte jeg egentlig også ministeren sige, altså at der er forskellige måder, man kan gøre det på.
Jeg synes bare, at det, der bliver lagt op til her, er for forsimplet; det er netop store hegn, det er græssere alle de her steder.
Så jeg spørger: Kunne man ikke prøve at lave det i en måske lidt mere afdæmpet form de steder, hvor det giver udfordringer, og til gengæld måske inddrage andre arealer, måske også gerne private arealer – der blev givet nogle eksempler før – så man samlet set får den styrkelse af biodiversiteten, som vi jo alle sammen efterspørger?
Mette Thiesen (NB), 2022-02-03:
Det var i hvert fald vigtigt for os.
Og så vil jeg egentlig bare slutte af med det her med, at hvis man kigger sådan helt lavpraktisk på det her, så er det nok i bund og grund bare oppe i – undskyld, jeg siger det – forskruede menneskers hoveder, at vild natur skal holdes bag høje hegn.
Altså, for langt de fleste mennesker giver det altså ikke nogen mening.
Så ja tak til natur, nej tak til dyremishandling på statens regning bag høje hegn.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Jo, og det er jo en af de ting, som vi har anfægtet hele tiden
Jeg ved godt, at der kommer forklaringer den anden vej fra, men jeg forstår simpelt hen ikke forklaringerne i den forstand, at hvis man mener, at der skal være den samme dyrevelfærd inden for naturnationalparkerne som uden for, så må det også være de samme regler, der gælder inden for naturnationalparkerne som uden for, herunder tilsynet.
Så ja, det kan jeg bekræfte.
Mette Thiesen (NB), 2022-02-03:
Tusind tak.
Jeg vil lige starte med at sige, at der jo er forskel på græssere og browsere – det er jo bl.a. en af de ting, der er blevet bragt op i debatten – hvor browsere hovedsagelig lever af træerne og græsserne så åbenlyst af græsset, for sådan at gøre det helt forsimplet.
Så det er jo også en af de ting, man er nødt til at bringe ind i debatten.
Det, som vi anfægter, vedrører, at det nu flyver rundt med stråmænd om, at man ikke kerer sig om naturen osv.
Naturen er vigtig.
I Nye Borgerlige går vi meget op i at bevare vores natur; det er en del af vores kulturarv, som vi skal give videre til de kommende generationer.
Men der er noget, jeg også sagde og spurgte ministeren om før, som jeg egentlig bare vil have Venstres ordfører til at bekræfte: Hvis man virkelig mener, at dyr ikke skal gå og lide inden for de her indhegnede områder – for jeg tror, at vi alle sammen kan blive enige om, at det sådan set er fint nok med naturnationalparker, men hegn, som du holder vild natur inden for og dyrene inden for, så de kan gå og sulte, synes vi ikke er en god idé – kan Venstres ordfører så egentlig ikke bare bekræfte, at hvis man virkelig kerede sig om dyrevelfærden, så kunne man egentlig bare fjerne den mulighed for, den dispensationsadgang, der er, til at dispensere fra dyrevelfærdsloven?
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Men hvorfor – og det er det, jeg ikke forstår – skal det præcis være den her model?
Hvorfor skal det præcis være med indhegning, græssere af en bestemt størrelse og et bestemt antal?
Hvorfor skal det det?
Jeg spørger bare, om det ikke kunne være sådan, at der er nogle steder, hvor der kan laves det, fordi det kan give mening, og der er andre steder, hvor man kan lave det på en anden måde, hvor der ikke er græssere, hvor der er åbent, og hvor der ikke er hegn, og så får vi måske samlet set en bedre udnyttelse og dermed en stærkere biodiversitet.
Det synes jeg da må være relevant at få med i debatten.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-02-03:
Der er udpeget fem arealer indtil videre, og ordføreren gør så noget ud af at snakke om nogle arealer, som ikke er udpeget.
Så jeg forstår ikke den bekymring.
Så nævner ordføreren, at der har været demonstrationer omkring Tisvilde Hegn – ja, og masser af henvendelser, der går i den anden retning.
Men det her handler jo om arealer.
Naturen er presset.
Naturen har ét behov, og det er plads.
Og det er jo arealer.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Hr. Rasmus Nordqvist, som jeg ellers normalt opfatter som meget forstandig, skuffer mig faktisk en lille smule.
Det her handler jo ikke om arealer; det handler ikke om antal.
Det handler om, hvad vi får ud af det samlet set for vores biodiversitet og vores natur.
Det er sådan, jeg opfatter det her.
Og derfor må jeg bare igen sige, at der er steder, hvor det kan lade sig gøre, og hvor det er et areal af en størrelse og en geografi og en biologi, som kan lade sig gøre, men der er også andre områder af de her områder, der potentielt kan blive udpeget, hvor jeg mener det ikke kan lade sig gøre, fordi det simpelt hen har for store og voldsomme konsekvenser.
Man kan nævne eksemplet fra Lild Strand, hvor man har en landsby, som er fuldstændig indhegnet fra omegnen.
Man har andre eksempler; i Tisvilde var der demonstrationer den anden dag, og naboerne er meget, meget bekymrede for, hvad der kommer til at ske osv. osv.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-02-03:
Først vil jeg gerne sige tak til ordføreren, for jeg er faktisk glad for at høre, at Venstre nu anerkender, at vi har en biodiversitetskrise.
For vi har jo hørt transportordføreren fra Venstre være ude at sige, at han var sådan lidt: Arh, der var vist ikke rigtig noget problem overhovedet. Så det er godt, at vi nu ved, at Venstre sådan set også står på det.
Jeg vil gerne følge op på hr. Ole Birk Olesens spørgsmål.
Ordføreren bliver ved med at sige, at det er fint at lave noget , men ikke det, vi gør nu.
Det er fint at have nogle indhegnede områder, men ikke 15.
Hvor mange så?
Altså, vi får store græssere ud og sørger for, at vi får biodiversiteten op.
Hvis man anerkender, at der skal være en økosystembaseret tilgang og store græssere nogle steder, hvad er det så for en procentsats af Danmarks areal, hvis det ikke er 1 pct. ud af 100?
Hvis det ikke er 15 – altså 15 i hele Danmark – hvor mange er det så?
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Jeg tror, at videnskabens indstilling i det her tilfælde – som i mange andre tilfælde – er mere nuanceret end som så.
Det afhænger noget af, hvem du spørger.
Så det er ét element.
Men jeg vil sige, at der altså også er andre elementer end at have et enøjet fokus på det her, i forhold til hvor store arealerne skal være.
Det handler om, hvad vi får ud af det samlet set.
Nu har jeg talt en del om det her med nabokonsekvenser; jeg mener altså, at vi trods alt også har en forpligtelse til at tage hensyn til de mennesker, der bor derude –
det mener jeg faktisk.
Og jeg mener faktisk også, at man kan styrke biodiversiteten, uden at det får så store negative konsekvenser, som der bliver lagt op til, og som de bekymringer, der bliver rejst, giver udtryk for.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-02-03:
Jeg synes bare lige, vi skal have cementeret – specielt efter ministerens tale – at det her drejer sig om folks bekymringer i forhold til alt det her.
Ministeren taler som sædvanlig om biodiversitet, og at vi nok ikke er helt med osv. – det er vi.
Skal vi ikke lige slå det fast; det er vi.
Men jeg må også bare lige konstatere sammen med ordføreren, at det, der jo er problemet, er de store græssere, der er indhegnet.
Nu har vi lige har været ude for, at der nogen – det kunne vi læse – der hælder hø over, som dyrene guffer i sig, så lang tid det overhovedet er muligt, for det bliver jo fjernet igen.
Altså, de sulter.
Selvfølgelig kan man da godt skabe biodiversitet, men man skal ikke lade dyrene sulte.
Det er dyrene, der betaler en pris for biller og larver og sommerfugle, og jeg ved ikke hvad.
Jeg synes bare ikke, det er i orden.
Og det er min opfattelse, at der er ordføreren og jeg enige.
Kan man virkelig kun skabe biodiversitet ved at lade store dyr sulte?
Og det gør de; de har en lav levealder, de sulter, de har det ikke godt, specielt ikke på den her årstid.
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Det viser jo netop, at det her ikke er enten-eller.
Men det er mit indtryk, at det de steder – og det var også det, hr. Ole Birk Olesen var inde på – hvor man udsætter de store græssere, er tanken, at de skal blive inde i det område.
De skal ikke ud og blande sig med trafikken, og hvad det nu ellers er.
Så der vil jo være en begrænsning i, hvor de kan søge føde, og hvad det er for nogle vandringsmønstre, de kan have.
Og hvad angår hjorte, rådyr m.v. i parkerne, så tænker jeg, at hvis ikke en af de store græssere kan komme ud, vil hegnet være så massivt, at hjortene nok heller ikke kan komme ud.
Det er jo nogle af de ting, vi har en bekymring omkring.
Så hvis man også her kan nuancere det i forhold til størrelse af hegn osv., er det da et skridt i den rigtige retning.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-03:
Jeg har boet på landet i 25 år, bl.a. ved siden af en bonde, og jeg spurgte ham: Kan hjortene komme ind og ud af dine indhegninger til køerne, altså af et dobbelttrådet strømførende hegn?
Han sagde: Jeg så det en morgen; kl. 5.00 om morgenen kiggede jeg ud af mit køkkenvindue, og der var der en hjort, som var kommet ind i indhegningen; den satte sig ned på halen, og så hoppede den over.
Så anerkender ordføreren, at i alle de naturnationalparker, hvor vi kommer til at arbejde med trådhegn, altså dobbelttrådet elektrisk hegn, vil hjortene og ulvene for den sags skyld kunne bevæge sig frit ind og ud af parkerne?
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Jeg vil gerne være med til at sprede de gode budskaber, der overhovedet er.
Det er også derfor, at jeg prøver at kvittere for bemærkningerne i min tale.
Men vi er imod de elementer, som jeg prøver at skitsere her, som vi synes kunne gøres anderledes.
Så når hr. Torsten Gejl lige præcis nævner, at de adgangsveje osv. skal fortsætte, så synes jeg, det er fint.
Problemet er der så bare, når man kommer ind i parken.
Her er der en stigende bekymring for, hvad der sker, når man møder de her store flokke.
Hvad sker der med cykelrytteren og hundelufteren?
Det er de bekymringer, vi rejser.
Men med hensyn til adgangsforholdene og adgangsvejene er det positivt, at de bliver opretholdt.
Torsten Gejl (ALT), 2022-02-03:
Tak for en god tale, som også klinger af kærlighed til naturen og også af visse bekymringer, f.eks. i forhold til adgangen til naturnationalparkerne.
Jeg havde selv fornøjelsen af at være sammen med skovløberen fra Kronjylland.
Han er også involveret i at lave Fussingø.
Han sagde: Alle de stier og veje, der i dag fører ind i de områder, som bliver til de kommende naturnationalparker, vil også føre ind i naturnationalparkerne, når vi får dem lavet;
det kan være små låger, og det kan være bredere låger, men alle de steder, hvor der i dag er adgang, vil der også blive adgang i fremtiden.
Vil ordføreren være med til at sprede det glade budskab om, at dem, der arbejder helt konkret med det, arbejder på, at alle de stier og veje, der fører ind i de områder, stadig væk skal føre ind i de områder?
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Jo, men man kan tænke alle de beredskaber ind, man vil.
Hvis man siger, at det er helt okay, og at der ikke er nogen dyr, der kommer til at sulte eller lide her, hvorfor skal man så have en dispensationsmulighed?
Og jeg vil bare spørge modsat – det ved jeg godt måske ikke er proceduren – om Socialdemokratiets ordfører så kan garantere, at der ikke vil være nogen dyr, der kommer til at sulte eller kommer til at lide ved, at man laver den dispensationsadgang og dermed har et lempeligere tilsyn inde i naturnationalparkerne end udenfor.
Den garanti tror jeg ikke Socialdemokratiet kan give.
Brian Bressendorff (S), 2022-02-03:
Men anerkender ordføreren ikke, at der vil blive lavet et klart beredskab for netop at sikre, som ministeren også siger, hvis vi rammer meget hårde vintre eller tørre somre, at der så tages nogle konsekvenser.
Man går i gang med at sikre, at dyrene selvfølgelig har det okay.
Anerkender man ikke, at det beredskab sådan set allerede er tænkt ind?
Jacob Jensen (V), 2022-02-03:
Erfaringen skræmmer – det må jeg bare sige.
Hvis det er sådan – og jeg tager ministerens ord for gode varer, det gør jeg altid, indtil det modsatte er bevist, selvfølgelig – så undrer det mig så meget desto mere, hvorfor der så er behov for at lave lempelige regler.
Hvorfor skal man så lave en dispensationsmulighed, hvis det er sådan, at man siger, at dyrene har det lige så godt inden for hegnet som uden for hegnet, og at tilsynet vil være lige så godt indenfor som udenfor?
Jamen hvorfor skal man så have den dispensationsmulighed?
Det er det, vi prøver at foreslå, nemlig om vi så ikke skulle tage den del væk, for så har vi da den bekymring mindre at håndtere.