runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2023-04-25:
Altså, nu vil jeg starte med at sige, at jeg er Venstres børne- og undervisningsordfører, og at det er hr. Peter Juel-Jensen, som er Venstres uddannelsesordfører.
Men det skal ikke forhindre mig i at sige, at vi jo er i gang med at kigge på uddannelsessystemet nu og for den sags skyld at tilpasse det område, og i forlængelse af det var det måske nærliggende at sige, at næste skridt så var at kigge på karakterskalaen.
Men som sagt skal jeg også passe på, at jeg ikke vover mig ind på min kollegas matrikelområde.
For det er som sagt hr. Peter Juel-Jensen, som er vores ordfører på uddannelses- og forskningsområdet.
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-04-25:
Jeg har ikke set noget konkret, som fuldstændig entydigt peger på, at mistrivsel og karakterskala hænger sammen.
Jeg oplever faktisk ret mange unge, der siger, at det er rart at have noget at forholde sig til.
Hvis man er i en klasse, hvor man er gået en lille smule væk fra det her med karakterer og i stedet for giver en hel masse feedback – dem eksisterer der nogle af – så oplever man alligevel, at eleverne siger: Nå, men hvor ligger jeg så henne i et karaktermæssigt scenarie?
Anni Matthiesen (V), 2023-04-25:
Tak for det, formand.
Og tak til SF for at rejse debatten her i dag i salen omkring karakterskalaen.
Jeg vil gerne indlede med at sige, at vi i Venstre egentlig er rigtig positive over for at drøfte karakterskalaen.
Og jeg vil også sige, at det er noget af det, som vi faktisk også i Venstre har rejst ad flere omgange, fordi vi mener, at 7-trinsskalaen, som vi har nu, er uhensigtsmæssig, og at den trænger til nogle ændringer.
Når det så er sagt, er det også sådan, som ministeren også var inde på, at der er nogle vildt vigtige ting, som vi rent ud sagt får på plads – og måske hellere i dag end i morgen.
Ministeren var selv inde omkring det, altså hvordan vi får sikret mere praksisfaglighed i folkeskolen, og hvordan vi også får sikret bedre erhvervsuddannelser.
Jeg kan også sige, at noget af det, som jeg selv brænder rigtig meget for, er, hvordan vi også får sikret en bedre inklusion og dermed også mere ro i klasserne.
Så jeg kan egentlig kun sige, at vi i Venstre glæder os til at have debatten og diskussionerne omkring en ny karakterskala.
Men jeg anerkender også helt klart, som ministeren beskrev det, at der er rigtig, rigtig meget på tallerkenen lige nu, og jeg anerkender også, at der er noget, som haster helt vildt, og som dermed har en højere prioritet end at skabe en ny karakterskala.
Med det kommer Venstre til at afvise beslutningsforslaget, men vi glæder os til at have debatten omkring det.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-25:
Tak for det.
Jeg synes selvfølgelig, det er ærgerligt, at Venstre ikke bakker op om vores forslag, men hører jo alligevel, at der er lydhørhed over for, at der måske er behov for, at skalaen bliver lavet om.
Ud over at Venstre før valget var meget optaget af en ny karakterskala, husker jeg det også, som om Venstre var meget optaget af at få et nyt optagelsessystem på de videregående uddannelser, og ikke mindst var den tidligere ordfører enormt optaget af, at de to ting skulle tænkes sammen; man kunne ikke lave et nyt optagelsessystem uden også at snakke om en ny karakterskala.
Alligevel står der i regeringsgrundlaget, at vi skal have et nyt optagelsessystem, men ikke, at vi skal have en ny karakterskala.
Kan ordføreren måske fortælle os lidt om, hvad der er sket der?
Er det ikke længere vigtigt i forbindelse med et nyt optagelsessystem, at vi også får kigget på, hvordan vi giver karakterer, og hvilke karakterer vi giver?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-25:
Jeg skal bare forstå det.
Tænker ordføreren ikke, at karakterskala, mistrivsel og arbejdsforhold eventuelt kunne hænge sammen?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
Formentlig ikke, og det er bl.a. fordi, at for at vi kan forpligte os til at indkalde til forhandlinger, skal vi have finansieringen på plads, en implementeringshorisont, en politik og meget andet, og derfor kan vi ikke ligesom lade regeringens dagsorden diktere af, hvad der har været af beslutningsforslag.
Vi bliver nødt til at få gennemført det, der står i vores regeringsgrundlag, som det primære og som det første.
Og jeg synes faktisk, at det her er en af dem.
Man kunne også nævne tilstedeværelsen af skærme, som SF's ordfører tog op under det sidste beslutningsforslag, og meget andet, som jeg meget gerne, hvis der er tid og ressourcer og overskud, vil mose op på prioriteringslisten.
Det ærlige svar er bare, at det her ikke er en lille ting.
Heller ikke selv om man indfører den karakterskala, der står i beslutningsforslagets bemærkninger.
Det er en kæmpe stor ting at skulle ændre, særlig hvis man tilføjer, at det ikke kun er tallene, man ændrer, men også det, at man fylder op fra bunden i stedet for at trække ned fra toppen.
Det er en gigantisk ændring, som har stor betydning for hundredvis af institutioner og titusindvis af ansatte i den danske undervisningssektor.
Og jeg vil bare være ærlig og sige, at det ikke kommer til at ske i 2023.
Det var jo ikke en del af regeringens udspil til finanslov, men det er noget, der er blevet bragt ind til bordet af nogle af dem, vi har forhandlet en finanslov med.
Når det så er sagt, kommer der jo løbende indmeldinger fra de faglige udvalg om at justere uddannelsen.
Det kan f.eks. være det faglige udvalg for automekanikere, der forholder sig til, at der nu er flere elbiler på vejene, end der er benzin- og dieselbiler, og det kan være elektrikere, der forholder sig til intelligent belysning.
Der sker jo hele tiden en teknologisk udvikling, der gør, at erhvervsuddannelsernes indhold løbende justeres og nogle gange forlænges.
Man piller nogle gange også nogle elementer ud af uddannelserne, fordi de ikke er relevante mere.
Sådan har det f.eks. været i min egen uddannelse som murer.
En af de udviklingsredegørelser, der er kommet fra Det faglige Udvalg for Gastronomuddannelsen, har været et ønske om at kigge på et speciale som vegetarkok.
Under normale omstændigheder ville det ryge ind i den normale trummerum, hvor vi løbende finder økonomi til at ændre erhvervsuddannelserne.
I det her specielle tilfælde er det så blevet løftet ind til bordet til en finanslovsforhandling.
For der har været et særskilt politisk ønske om at understøtte det økonomisk, og det kommer så nu til at ske.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-25:
Ministeren siger det jo også selv, altså at der er faglige udvalg, der kommer med nogle forskellige input, og i sidste ende er det jo en politisk prioritering, om man rent faktisk ønsker at gennemføre det.
Jeg kan så høre, at regeringen åbenbart går mere op i at indføre en vegetarisk kokkeuddannelse end at sikre flere midler til social- og sundhedsuddannelserne, og det kan jeg da undre mig over.
Frederik Vad (S), 2023-04-25:
Det kan de har ret i, men jeg synes, at den der psykologisering af det her problem er en del af problemet.
Jeg synes, at psykologerne fylder for meget i den her diskussion, det må jeg sige, og jeg tror, vi bliver nødt til at kigge på det her på en lidt mere eksistentiel måde.
Ordføreren spurgte selv ind til pædagogik over for ministeren.
Det tror jeg har enormt meget at sige.
Jeg mener, at den der psykologisering fylder for meget i debatten.
Lotte Rod (RV), 2023-04-25:
De 1.000 PPR-psykologer skrev direkte: Hvis der ikke skabes bedre rammer og vilkår for pædagoger, lærere og fagpersonale, er der »intet håb for at vende den negative udvikling« .
Frederik Vad (S), 2023-04-25:
Vi ved faktisk enormt lidt om, hvad der egentlig er på spil i den her myndiggørelseskrise.
Og jeg må bare minde om, at på tværs af uddannelseskulturer i Europa, uanset om man har mange timer eller få timer som f.eks. i Finland, så er mistrivslen eksploderet i hele den vestlige verden.
Og derfor tror jeg personligt, der er noget mere eksistentielt på spil, og derfor mener jeg ikke, at det der med at skrue lærernes forberedelsestid tilbage til tiden før diverse skolereformer i kan stå alene.
Lotte Rod (RV), 2023-04-25:
De 1.000 psykologer, som sendte et opråb på vegne af børnene, kom med en række anbefalinger til os i Folketinget, og en af deres vigtigste anbefalinger var, at lærerne får mere forberedelsestid til at lave en motiverende og inspirerende undervisning.
Det er afgørende, at undervisningen passer til børnene, frem for at børnene skal passe til undervisningen, og god undervisning kræver ordentlig forberedelsestid.
Er Socialdemokratiet enige i det?
Frederik Vad (S), 2023-04-25:
I efteråret besøgte jeg Headspace i Slagelse, og her spurgte jeg en af de voksne frivillige, hvad hun syntes var det mest bekymrende i mødet med mange af de unge, der kommer der, og hendes svar var egentlig meget foruroligende.
Hun sagde, at det bekymrede hende meget, at flere og flere unge – især helt unge kvinder – efter hvad de fortæller hende, går hjem fra skole hver dag, lægger sig op under dynen, ligger med deres telefon, er alene med deres hjertebanken og deres telefon under dynen, indtil de skal spise aftensmad.
Så går de ned og spiser aftensmad, og så går de tilbage op under dynen med deres telefon og deres hjertebanken og kan mærke samtlige stød ude i alle tæer, ude i alle fingerspidser, har en kropsbevidsthed ud over det sædvanlige.
Det der med at opleve sig selv være et vidneløst gidsel i sin egen krop må være noget af det mest skræmmende og umyndiggørende overhovedet.
Vi lever heldigvis i en tid, hvor langt de fleste børn, unge og yngre voksne har det rigtig godt, men vi lever også i en tid, hvor flere børn, unge og yngre voksne har det sværere.
Tallene taler deres tydelige sprog, og derfor er det fantastisk godt, at så stor en del af Folketinget er enige om, at vi har brug for en kommission for det gode børne- og ungdomsliv.
For Socialdemokratiet er det afgørende, at det kommissionsarbejde ikke på forhånd konkluderer, hvad den voksende mistrivsel bunder i, for sandheden er, at vi ved meget lidt.
Vi ved meget lidt om, hvorfor den her mistrivsel vokser i hele den vestlige verden.
Meget er i spil og flyder sammen: skærme, fritidsliv, uddannelse, kultur, eksistentielle spørgsmål, antallet af nære relationer og meget mere.
Alt det her skal vi forsøge at gøre noget ved.
For Socialdemokratiet er det her en meget vigtig dagsorden, selvfølgelig fordi trivsel i sig selv er vigtigt og har en værdi i sig selv, men det er også forudsætningen for, at flere bliver i stand til at sætte sig bag rattet i deres eget liv, få venner, måske en kæreste, få et arbejde, gennemføre en uddannelse, bruge sin frihed, sin fritid, glemme sig selv, måske kaste sig ud i at skabe en ny familie, måske flytte tidligere hjemmefra – noget, som danske unge gjorde rigtig meget for årtier tilbage, men nu er vi bombet tilbage til 1986-niveau ifølge de nyeste tal – alt det, der udgør et myndigt liv.
Opgaven er nu at få skabt det grundlag, som sikrer, at vi politisk kan handle der, hvor vi faktisk kan gøre noget som politikere.
Det Radikale Venstre foreslår i det her beslutningsforslag, at vi allerede nu nedsætter en kommission, der bl.a. skal have fokus på ændringer i psykiatrien og de pædagogiske rammer.
For Socialdemokratiet er det at foregribe en vigtig debat om, hvad kommissionen skal indeholde, og retningen for den, som de tre regeringspartier har forpligtet sig til at konkludere på.
Derfor kommer vi til at afvise forslaget.
Men sårbarheden og mistrivslen er virkelig, den findes, og derfor kommer Socialdemokratiet til at holde fast i regeringsgrundlaget her.
Vi skal have den kommission for det gode børne- og ungdomsliv, og det får vi.
For myndiggørelseskrisen i dele af vores børne- og ungdomsgeneration forlanger det af os.
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
Det må I meget gerne.
Jeg vil også sige, at en kommission jo kan være flere ting.
Det kan være nogle mennesker, man lukker inde i et lokale, så hører man ikke fra dem i 2 år, og så kommer de ud med en diger rapport.
Men det kan jo også være et åbent forløb, hvor man rejser rundt og taler med folk og måske holder nogle offentlige høringer, altså hvor man også bruger det til at få gang i en debat om de udfordringer, der er i samfundet, og hvor vi løbende som politikere kan forholde os til den diskussion.
Ordføreren kan godt høre, hvor jeg selv er på vej hen.
Jeg er lidt bekymret for, at det bliver en kommission, der kommer til at arbejde i lang, lang tid, og så reagerer vi ikke politisk, mens den er nedsat.
Så jeg kunne godt tænke mig et åbent forløb, og at vi har politiske forløb kørende parallelt med kommissionen.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-25:
Jeg vil bare gerne takke for, at ministeren anerkender, at det her ikke skal være en syltekrukke.
For det er jo hamrende afgørende, at vi ikke i flere år sidder på hænderne, når der rent faktisk er børn og unge i dag, der mistrives og bliver psykisk sårbare, og som har brug for, at vi er der.
Så tak for den anerkendelse af, at det i hvert fald ikke skal være en syltekrukke.
Det holder vi selvfølgelig regeringen op på.
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
En af årsagerne til, at jeg er lidt optaget af, at et kommissorium bliver hugget meget præcist til, er netop, at vi skal at undgå, at det bliver en syltekrukke, hvor vi i en længere periode af den her folketingssamling ikke vil være i stand til at tage initiativer, fordi det jo er parkeret i en kommission og – som I nok har hørt en minister før mig sige – af respekt for dens arbejde skal vi så ikke tage initiativer.
Og hvis jeg bare kigger ned ad listen af initiativer, som allerede er i gang, og som jeg tror kommer til at have betydning for børn og unges trivsel, er der f.eks. en sænkelse af klasseloftet i indskolingen i Danmark.
At flere kan få udsat skolestart, tror jeg også er et lille bidrag.
Vi har oprettet en lille enhed i Børne- og Undervisningsministeriet, der har til hensigt både at komme med politiske forslag, der kan drøftes blandt os, men også at understøtte skoler, lærere og pædagoger i at bruge de rigtige pædagogiske metoder til at håndtere børn, der har særlige behov.
Aftalen om minimumsnormeringer nævnte jeg før.
Lige om lidt kommer der en vurdering af PPR, som vi skal have en politisk diskussion med hinanden om, i forhold til hvad det har af konsekvenser for særlig skolen, men også for den kommunale PPR-indsats.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-25:
Jeg siger også mange tak til børne- og undervisningsministeren for en rigtig fin tale.
Jeg har en bekymring, i forhold til at sådan en kommission for det gode børne- og ungeliv ikke skal blive en syltekrukke.
Så jeg vil bare høre regeringen, hvornår vi kan forvente, at man handler på det her faglige oplæg, og kan ministeren garantere, at en kommission ikke bliver en syltekrukke?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-25:
Tak for det, formand.
Jeg har kun en halv tale tilbage, så det er nok meget godt.
Jamen tak til alle ordførerne for de forskellige kommentarer.
Der sker nu alligevel noget stort i dansk politik, når man hører Venstres ordfører stå heroppe på talerstolen og tale for at fremme plantebaserede madvarer og anerkende den vækst, der også er der.
Så jeg er ikke helt deprimeret efter dagens debat i dag.
Det er også glædeligt at høre, at flere af partierne bakker op om idéen om en plantebaseret kokkeuddannelse og ser nødvendigheden af, at vi også politisk har nogle ambitioner for at skubbe på en dagsorden, som er nødvendig, og som også er i gang.
Det her forslag fra Alternativet, B 90, udvider jo bare en lille del af den infrastruktur, som vores madsystem står på, og det forholder sig til den fødekæde, der skaber fundamentet for vores kokke, vores restauranter og vores offentlige køkkener.
For vores madvaner er i evig forandring, og sådan skal det være.
For vi spiser mindre kød, men vi spiser stadig væk for meget.
Sidste år kom Fødevarestyrelsen med en række nye kostråd, som vi også har været inde på her, og de siger det, vi alle sammen godt ved, nemlig at vi skal spise mere grønt og mindre kød – og så skal vi huske bælgfrugterne.
De anbefaler faktisk, at vi højst spiser 350 g kød om ugen, og det er en tredjedel af det, som en gennemsnitsdansker spiser i dag.
Så hvordan skubber vi fra politisk side på den forandring, der skal til?
Hvad gør vi for at sørge for, at de gode, nemme og lækre alternativer bliver de bedste?
Det handler jo om, at maden skal smage godt, og det er også noget af det, vi har været inde på her; det er jo uddannelse, det er viden, og det er jo på en baggrund af, at flere kokke og madhåndværkere er specialiseret i at udvikle den her type mad og ikke kun lærer at lave tilbehør til kødretter.
Det er den målgruppe, der uddanner sig, og som skal i gang med at uddanne sig, og derfor er det vigtigt, at vi understøtter det her behov.
Men tak, kollegaer, for at tage drøftelsen i dag, og jeg er glad for, at der er flere, der ser behovet for, at vi går den her vej.
Lotte Rod (RV), 2023-04-25:
Tak for en god tale, der gjorde mig en lille smule klogere på, hvad regeringen tænker om trivselskommissionen.
Jeg går ud fra, at det, regeringen er ved at diskutere med sig selv, er, hvorvidt psykiatrien skal være med eller ej.
Så vil ministeren ikke bekræfte, at en trivselskommission skal kigge på de pædagogiske rammer for børns og unges liv?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
Det er i hvert fald den diskussion, vi har.
Man kan jo lidt for firkantet sige det sådan, at der er en meget stor andel af børn og unge, som egentlig trives og har det godt, at der er nogle, der har behov for behandling, og at der så er et mindretal, men dog et voksende mindretal, som i hvert fald i undersøgelser siger, at de mistrives.
Og det, som er en af diskussionerne forud for nedsættelsen af en kommission, er jo, hvordan vi får afgrænset gruppen præcist, så den ikke kommer til at handle om det hele på en gang, og der foregår jo i regi af Sundhedsministeriet også diskussioner om en psykiatriplan for dem, der har behov for behandling.
Diskussionen om, hvordan vi afgrænser den resterende del af målgruppen, er ikke på plads.
Men uanset hvad, kommer det, som spørgeren her kalder pædagogik, til at indgå, og det kan også være det frivillige foreningsliv og muligheden for at få et fritidsjob, der kan være en del af de diskussioner, der skal indgå i en kommissions arbejde.
Lotte Rod (RV), 2023-04-25:
Jeg vil gerne citere psykolog Tine Møllgaard, som siger: »Vi er i PPR hver dag vidne til, hvordan børn og unge mistrives.
Vi ser, at de vilkår, der er i dagtilbud og skoler, ikke er gode for børns trivsel og udvikling«.
Derfor har jeg lyst til at stille det opfølgende spørgsmål, nemlig om regeringen anerkender det opråb, vi har fået fra de 1.000 psykologer, hvor de netop siger det her med, at det er manglende normeringer med uddannede pædagoger, for lidt tid til nærvær og dårlige rammer, der er skadelige for børn og unges trivsel.
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
Jeg tror i hvert fald, en del af løsningen er mere pædagogisk uddannet personale omkring børn og unge.
Vi har jo aftalen og loven om minimumsnormeringer, der træder i kraft den 1. januar.
Men det siger jo ikke noget om, at det skal være pædagogisk uddannet personale, og derfor mener jeg, at de penge, der er afsat i den finanslovsaftale, som lige er blevet indgået, og som handler om merituddannelse af pædagoger, er vigtige.
Anni Matthiesen (V), 2023-04-25:
Tak for det, og tak til Radikale Venstre for at sætte trivsel på dagsordenen.
Det er jo sådan, som ministeren også sagde, at hvis man læser regeringsgrundlaget, står der jo, at vi har forpligtet hinanden på, at der skal laves en trivselskommission.
Det er jo sådan, som vi desværre ved, at mistrivslen er stigende.
Og det er mange forskellige typer af mistrivsel, som jeg i hvert fald møder, når jeg er rundt for både at tale med forældre, med lærere og med de unge mennesker selv.
Derfor er der nok heller ikke bare et fingerknips, der kan løse det her, eller for den sags skyld én vej til en løsning.
Noget af det, som jeg godt lige vil tage frem her i min tale, og som den radikale ordfører måske også har set, er, at der blandt regeringspartierne er nogle, der har skrevet nogle fælles kronikker og noget om mængden af skærmforbrug og om, hvordan det påvirker vores børn og hvordan vi får sikret, at de sociale medier, som mange unge også bruger, ikke er med til faktisk at øge risikoen for at komme til at mistrives.
Når jeg møder rigtig mange af de unge, er det jo noget af det sidste, de også selv siger de slipper, inden de falder i søvn, og noget af det første, de starter på, når de vågner, altså at være på de sociale medier.
Og helt personligt tror jeg altså, at det kan påvirke i en negativ retning.
Skolevægring ser vi desværre også er stigende.
Jeg besøgte for nylig specialskolen Drive i Billund, hvor man arbejder med børn, som jo simpelt hen har været væk fra deres skole i ikke kun uger, men i måneder, og hvor de fortæller om, hvordan de arbejder med at få dem tilbage igen i skolehverdagen, og at det kan tage rigtig lang tid.
Og alene den mistrivsel, som også de børn befinder sig i, er jo virkelig hjerteskærende, når man får det fortalt og hører, hvad det både gør ved børnene, men så sandelig også ved familierne, for det påvirker jo alle.
Så der er nok at tage fat på, og opgaven er jo nu, som ministeren også sagde, at få rammet ind, hvad det helt nøjagtig er, kommissionen skal kigge på.
Hvordan får vi afgrænset det?
For der vil jo fortsat være børn og unge, som vil have brug for psykologisk behandling, og som har forskellige typer af mistrivsel, som også kræver, at man måske endda skal på psykiatrisk afdeling osv. for at få hjælp.
Så er der selvfølgelig en kæmpe gruppe, som desværre også er stigende, og som vi er nødt til at få kigget på, og der er nogle afgrænsninger, som jeg synes vi også skal gøre noget ud af, så vi ikke risikerer i sidste ende at få nogle anbefalinger, som vi faktisk ikke kan bruge til noget.
Af den grund bakker Venstre ikke op om Radikale Venstres beslutningsforslag.
Men som ordføreren også kan høre, er noget af det, som i hvert fald ligger både mig og Venstre på sinde, at vi får skubbet gang i det her arbejde hurtigst muligt.
Og jeg tør godt at vove pelsen og sige, at jeg holder af, hvis det er en kommission, som på en eller anden måde er mere åben i den måde, de arbejder på, så vi også kan tage nogle skridt henad vejen og ikke bare skal vente i et halvt eller et helt år, indtil der kommer nogle anbefalinger.
Lotte Rod (RV), 2023-04-25:
Lige før fik jeg et svar fra den socialdemokratiske ordfører, som egentlig ikke gav så meget mening, for hele måden, vi undgår psykologiseringen på, er jo, at der er lærere og pædagoger, som har tid nok, så børnene får hjælp, før de har det så skidt, at de skal udredes og så først får hjælp, ikke?
Og derfor er det interessant med de her anbefalinger, som de 1.000 psykologer kom med, fordi det jo ikke handlede om psykologi, men netop handlede om rammerne og vilkårene for at være barn og ung.