runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2025-02-27:
Jeg tror, at jeg nogle gange personligt falder lidt i den sidste kategori.
Det er måske lidt en dårlig strategi, men nogle gange skal man også gøre det, når man er på ferie – det er en anden snak.
For at komme tilbage til indledningen vil jeg sige, er der er nogle kæmpe fordele ved den måde, vi har lavet en klimalov på og arbejder med det på, men der er også nogle ulemper og nogle uhensigtsmæssigheder, f.eks. i forhold til brugen af CO 2 , som vi skal bruge til power-to-x og alt muligt andet.
Er den måde, vi regner på, hensigtsmæssig?
Og hvad med det afledte aftryk, vi har udeomkring i verden, som vi jo ikke regner med?
Jeg tror bare, at det at stå her lige nu på vej mod 2030, hvor vi har lagt en sti, og så sige, at nu omkalfatrer vi det endnu en gang, tror jeg heller ikke nødvendigvis er klogt.
For det vil jo så skabe alle mulige andre usikkerheder, og forsinker det så nogle ting, der i virkeligheden er godt på vej?
Så jeg prøver i virkeligheden at være imødekommende over for det politiske sigte, som jeg tror vi deler.
Jeg tror bare ikke, det er hensigtsmæssigt, at vi hvert tredje år omkalfatrer den måde, vi så fører klimapolitik på eller gør det på, men det betyder ikke, at der ikke er gode ting i det her beslutningsforslag, som man jo selvfølgelig også skal tage ned.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-02-27:
Det handler jo om, hvor vi lægger byrden i forhold til at lave bl.a. vores miljø- og klimaregulering.
Er det virksomhederne, der ligesom skal have det tunge læs med at indrapportere data og alt det, de bliver bedt om, eller er det staten?
Ordføreren er både imod, at virksomhederne skal have byrderne, men er også imod, at der er ansatte, der ligesom skal håndtere det.
Der er jeg jo nok mere der, hvor jeg siger, at jeg tror, at noget af det her er en grundinfrastruktur.
Det handler om, at der skal være nogle flere målestationer, der sikrer, at vi har styr på det.
Så det handler nok mere om at få det koordineret plus at bruge det aktivt.
Det skal tvinges ind i det, så når vi så laver noget lovgivning, bruger vi faktisk også den viden, der er tilgængelig i vores samfund.
Men hvis ordføreren hverken vil bruge pengene det ene eller det andet sted på nogle, der skal lave det, så bliver det svært at lave noget miljøregulering i det hele taget.
Men vil ordføreren alligevel ikke forholde sig til det her med, at det er et afbureaukratiseringsforslag?
Det handler noget om, at vi lige nu har en hel masse rundtomkring, der skal gøres, selv om grundinfrastrukturen netop er der til at sige, at vi kan bruge de ressourcer, vi vil, og importere biomasse osv., og bagefter skal vi så ligesom trække i håndbremsen, hvilket er ret besværligt.
Kim Valentin (V), 2025-02-27:
Tak til formanden.
Jeg er jo selv sportsnørd, og nogle vil måske endda kalde mig sportsidiot, for jeg husker samtlige OL og VM og alle dem, der deltog.
Jeg siger måske ikke »samtlige«, men jeg siger, at jeg husker rigtig meget af det.
Det er jo noget af den viden, man går rundt med, når man interesserer sig for sport.
Derfor kan jeg virkelig godt forstå det her forslag.
Det er virkelig sådan et forslag, der appellerer til mit hjerte, og jeg må også sige, at jeg selv har dyrket rigtig meget i idræt, så derfor er der også noget i mig der, der siger: Jamen det er jo ikke kun mig, der interesserer sig, for jeg ved jo, at rigtig mange af mine venner og rigtig meget af min familie er det fuldstændig det samme for.
Og det appellerer også til det.
Jeg anerkender også, at der er en historie, der skal fortælles.
Så det er sådan set også et godt formål.
Når jeg så alligevel ikke kan støtte det, når Venstre alligevel ikke kan støtte det, er det, fordi det ikke er en statsopgave.
Det er civilsamfundet, eller det kan være et af de museer, der er der i forvejen, der kan tage den her idé op.
Det er en glimrende idé, synes jeg.
Men det er ikke en statsopgave, så derfor siger vi også nej til det.
Så er der i øvrigt også en anden ting, og det er, at det er i modstrid med museumsreformen.
Derfor passer det heller ikke ind i det, vi lige har siddet og drøftet og har vedtaget der.
Men tak for forslaget.
Jeg håber, der er nogen, der tager det op et eller andet sted.
Venstre siger pænt nej tak til beslutningsforslaget.
Mogens Jensen (S), 2025-02-27:
I Danmark har vi et fantastisk idrætsliv med foreninger og idrætsaktive forgrenet ud i hver eneste afkrog af vores land.
Vi har med det som udgangspunkt og med baggrund jo også i den omfattende eliteidrætssatsning, som vi ofte støtter, en stor skare af store idrætsudøvere og atleter, som har leveret og leverer fantastiske sportspræstationer, både historisk og i dag.
Det kan vi og skal vi være rigtig stolte af.
Det synes jeg også bliver formidlet stærkt i dag, særlig, naturligvis, i de forskellige mediers dækning af dansk idrætsliv og danske sportspræstationer, men jo også i form af særlig det store sportsshow, som DR laver hvert år – »Sportsgalla« – med en regn af prisuddelinger.
Danmarks Idrætsforbund har selv deres Hall of Fame, og der er mange andre initiativer, der i dag heldigvis er med til at fejre vores store sportsstjerner og sportspræstationer.
Det seneste eksempel er vel samarbejdet mellem Brøndby IF og museet ARKEN i Ishøj, som jeg tror vil give fodbolden i det område en helt ny formidlingsplatform.
Jeg kan også tage Museum Midtjylland i Herning, som sammen med DanskHåndbold og Herning Messecenter har lavet popupudstillinger i forbindelse med afviklingen af VM i håndbold i Boxen, og nu vil de gøre det samme i forbindelse med afvikling af VM i ishockey, ligesom dette museum i øjeblikket også har en stor udstilling, som fortæller sportstøjets historie på Tekstilmuseet i Herning.
Jeg nævner det bare for at illustrere, at museumsverdenen jo allerede i dag beskæftiger sig med at formidle sportens og idrættens verden og præstationer.
De initiativer kommer jo fra museerne selv og fra idrætten selv, sådan som jeg synes, det skal være.
Det er ikke initiativer, der skal dikteres fra Folketingets talerstol eller komme som projekter, der bliver presset ned ovenfra.
Jeg synes ikke, det er sådan, vi gør i Danmark.
Så Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-27:
Tak, formand.
Jeg skal lige på forhånd beklage stemmen; den er lidt ramt.
Så har vi hovedelementerne i lovforslaget, som jeg egentlig vælger at gå let hen over, for de er blevet nævnt af de to forrige ordførere.
Ændringerne følger nogle af punkterne i arbejdsskadesaftalen fra september til 2022, som Danmarksdemokraterne er med i, ligesom Danmarksdemokraterne stemte for L 23 om arbejdsskadesikring og forskellige andre love i december 2023.
Desuden har Inatsisartut, det grønlandske parlament, tilsluttet sig lovforslaget.
Tak for ordet.
Louise Elholm (V), 2025-02-27:
Tak for ordet.
I dag behandler vi som sagt et lovforslag, der omhandler beskæftigelsesområdet for Grønland, og jeg synes jo, det er rigtig positivt, at vi får opdateret en række elementer i beskæftigelseslovgivningen, der er i det her lovforslag, for det er nemlig vigtigt, at vi hele tiden er opmærksomme på at opdatere lovgivning, som endnu ikke er hjemtaget af selvstyret.
Det er også vigtigt for os, at det foregår i en god og tæt dialog med Grønland selv i samarbejde med naalakkersuisut og Inatsisartut.
Derfor glæder det mig også, at lovforslaget blev enstemmigt vedtaget i efteråret i Grønland.
Den tidligere ordfører har allerede været inde på mange af dem.
Jeg vil bare nævne nogle få af dem, og så vil jeg dvæle ved et enkelt.
Der er lempelse af ulykkesbegrebet, så flere arbejdsulykker anerkendes som arbejdsskader.
Arbejdsmarkedets Erhvervssikring kan nu selv træffe afgørelserne.
Der er styrkelse af regresmuligheder, og så er der den her kapitaliseringsfaktor, som opdateres.
Som den tidligere ordfører også nævnte, har den ikke været opdateret siden 1970'erne, og det gør, at der i dag er en forskel på, om man får en erstatning udbetalt løbende eller som ét fast beløb, så det er ikke det samme beløb, og det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende.
Derfor er jeg rigtig glad for, at vi får opdateret lovgivningen på det her område.
Så alt i alt er det et godt lovforslag, som Venstre kan tilslutte sig.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-02-27:
Tak, formand.
Det er så utrolig dejligt, når vi kigger på samarbejdet i rigsfællesskabet, at vi har den proces og procedure, at de parlamenter, der er i henholdsvis Færøerne og Grønland, tager bestik af deres situation og rejser forslag her i Folketinget om, hvor der skal laves justeringer henne i forhold til lovgivningskomplekserne.
Det er præcis det, det drejer sig om her i dag, hvor parlamentet i Grønland i efteråret 2024 besluttede sig for, at der skal laves justeringer, det vil sige en harmonisering af reglerne om anmeldelse i forhold til arbejdsulykker.
Det, der er indholdet af lovforslaget her, som vi fra socialdemokratisk side støtter, er netop spørgsmålet om, at arbejdsskadelovgivningen, som er implementeret i Danmark, i høj grad også bliver implementeret i Grønland.
Det, der er hovedpunkterne i det, er ganske kort, at der sker en lempelse af ulykkesbegrebet, og at der gives hjemmel til, at Arbejdsmarkedets Erhvervssikring kan træffe selvstændige afgørelser om anerkendelse.
Derudover er der ændringer af reglerne om anmeldelse af arbejdsulykker, og der bliver også indsat en ny kapitaliseringsfaktor.
Man arbejder i Grønland med nogle faktorer, der stammer helt tilbage fra 1970'erne, og de bliver nu justeret.
Et yderligere element er, at såfremt en arbejdsskade skyldes et produkt, bliver det nu muligt at få adgang til at rejse regreskrav.
Sluttelig overtager Garantifonden for skadesforsikringsselskaber forsikringsselskabets forpligtelse i tilfælde, hvor et forsikringsselskab får inddraget tilladelsen til at drive arbejdsulykkesforsikringsvirksomhed .
Så det er et spørgsmål om at få lavet en harmonisering efter ønske fra grønlandsk side.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2025-02-27:
Det skal være trygt og sikkert at gå på arbejde både i Danmark og i Grønland, men det kan jo gå galt, og så kan der blive brug for et arbejdsskadesystem, som tager hånd om de skadelidte.
Grønland ønsker at modernisere arbejdsskadelovgivningen og har allerede vedtaget en ny lov i Inatsisartut i efteråret 2024.
Så der er al mulig grund til at stemme for lovforslaget, og det gør SF.
Carsten Bach (LA), 2025-02-27:
Tak for det, formand.
Som den socialdemokratiske ordfører hr. Flemming Møller Mortensen så smukt formulerede det i sin ordførertale, er der jo her tale om et fornuftigt samarbejde imellem Grønland og Danmark, når det gælder om at få opdateret lovgivningen.
Her er det dele af beskæftigelsesområdet, der ikke er hjemtaget af selvstyret endnu, og derfor skal vi selvfølgelig så smidigt som overhovedet muligt få foranstaltet de lovændringer, der skal til.
Inatsisartut har godkendt lovforslaget tidligere, og derfor er det også meget nemt for mig som grønlandsordfører for Liberal Alliance at støtte lovforslaget.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-02-27:
Refleksionerne går i virkeligheden mest ud på at lytte, og det var også det, jeg gjorde, da jeg senest mødtes med rådet.
Jeg synes, det er uhyre vigtigt, at vi husker arbejdsmiljøet og understøtter det, uanset hvor folk går på arbejde.
Noget af det, der også har været en udfordring, er, hvad for et sprog vores kurser bliver udbudt på osv.
Der er masser af diskussioner nede i det her.
Jeg synes, at det vigtigste på vejen frem er, at vi hele tiden har en dialog, og at vi hele tiden reflekterer over, hvordan det gøres bedst i en grønlandsk kontekst, og at jeg også som minister påtager mig at være minister for hele arbejdsskadeområdet i den her sammenhæng og forstå de forskelle, der er.
Det bestræber jeg mig på, og det vil jeg gerne fortsætte med.
Jeg vil også godt kvittere for, at fru Aaja Chemnitz bidrager til det.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-27:
Jeg så jo meget gerne, at man fik de samme juridiske rammer omkring Indfødsretsudvalgets arbejde som omkring tvangsfjernelsesudvalgene, altså at der var garanteret den samme form for retssikkerhed, og at der var garanteret den samme form for høring og gennemsigtighed i den behandling, at der var klagemuligheder og andet.
Hvis man kunne indføre den samme retssikkerhed for borgere, der får deres sager behandlet i Indfødsretsudvalget, så var vi trods alt nået et stykke af vejen.
Men som sagt synes jeg, at det system, vi har i dag, i al for høj grad er præget af vilkårlighed på mange niveauer, og derfor så jeg gerne, at man ændrede systemet fuldstændig, så det her stadig væk blev behandlet inden for grundlovens rammer, men man tilstræbte en langt større grad af objektivitet, også efter de forvaltningsretlige principper.
Så er det klart, at hr. Anders Kronborg da har ret i, at når der bliver behandlet sager, hvor Indfødsretskontoret er til stede, så er der mulighed for at stille spørgsmål, og det ved både hr. Anders Kronborg og jeg selv jo nogle gange fører til, at der er sager, der bliver udskudt og nogle gange også får et andet udfald, end de måske ellers havde gjort.
Så selvfølgelig har det en betydning, men jeg ser selve konstruktionen som det største problem, og det er det, jeg gerne så ændret.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-02-27:
Det var i hvert fald også en refleksion, jeg selv gjorde mig, ved mit seneste besøg i Grønland og hos Arbejdstilsynet.
Så siden vi startede den her diskussion, er der også skruet op.
Vi har også en dialog om, om det er tilstrækkeligt, og den dialog synes jeg vi skal fortsætte.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-02-27:
Mange tak.
Og tak for kommentarerne og også for samarbejdet.
Det er jo rigtig positivt, at vi begynder at have fokus på sagsbehandlingstiden, men noget af det, man måske skal spørge sig selv om, er, om normeringen også tilstrækkelig.
Derfor vil jeg også høre, om det har givet anledning til at mene, at man i virkeligheden bør sikre en opnormering af hele det her område.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2025-02-27:
Mange tak til Folketinget og til ordførerne for behandlingen.
Det vidner om en stor respekt for, at vi her står med et lovforslag, som er vedtaget enstemmigt i Inatsisartut, og at det er nu hermed også skal vedtages i det danske parlament.
Det er ændringer, der er foretaget i dialog med selvstyret, og der taget højde for de forskelle, der er mellem Grønland og Danmark.
Det er et lovforslag, der opdaterer den grønlandske arbejdsskadesikringslov og i virkeligheden samler op på de danske arbejdsskadesikringslove fra 2019, 2020 og 2021.
Der er fortsat dialog med selvstyret om, hvilke øvrige dele fra i sommer, som selvstyret ønsker at få gennemført, og jeg mener jo i øvrigt i det hele taget, at dialogen med Arbejdstilsynet og hele arbejdet med at løfte arbejdsmiljøet i Grønland er uhyre vigtigt.
Jeg sætter også selv pris på den dialog, der f.eks. er med fru Aaja Chemnitz om emnet, så lad os endelig fortsætte den.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-02-27:
Qujanaq.
Tak for ordet.
Vi har i den seneste tid, de seneste par år, oplevet et par grimme eksempler på arbejdsulykker, herunder også dødsulykker, i Grønland, og derfor er vi rigtig glade for, at det her lovforslag bliver fremsat, for det er vigtigt, at vi får anerkendt de ulykker, som sker på arbejdspladsen, som arbejdsskader.
Desværre er anerkendelsesprocenten, som man kalder det, gået fra 78 til 46 pct., hvilket er stik imod det politiske ønske, så derfor synes jeg også, det er vigtigt at blive ved med at fastholde det her fokus på netop at sikre et sikkert arbejdsmarked og sikre det gode arbejdsmiljø også i Grønland.
Lovforslaget, som vi behandler, er en kærkommen opdatering af det grønlandske arbejdsområde generelt, og forslaget skal være med til at forbedre mulighederne for at få fysiske og psykiske arbejdsulykker anerkendt som arbejdsskader.
Fra IA har vi stillet en lang række spørgsmål til ministeren om de lange sagsbehandlingstider, og derfor mener vi også, det er vigtigt, at vi med et her lovforslag får sat et mål for sagsbehandlingstiden.
Det er vigtigt, at vi får stillet nogle ambitiøse mål for sagsbehandlingstiden, når nu de lovfastsatte frister for sagsbehandlingstiden udgår.
Derfor vil vi også gerne sige tak til regeringen for at fremsætte det her lovforslag.
Vi synes, det er positivt, at der er et øget politisk fokus på netop arbejdsmarkedsområdet i Grønland, for det er der i høj grad brug for.
Vi kan også godt bakke op om kommentaren fra Konservative i forhold til også at have et fokus på hele Grønland, herunder også Ilulissat.
Qujanaq.
Mange tak.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-02-27:
Tak for det.
I Alternativet støtter vi naturligvis, at arbejdsskadeordningen i Grønland bringes på niveau med den danske ordning, så vi sikrer en stærkere og mere tidssvarende beskyttelse af arbejdstagere.
Vi ser især positivt på, at flere personer, der kommer til skade i forbindelse med deres arbejde, nu får mulighed for at få anerkendt deres ulykke som en arbejdsulykke, og at det fremover også vil gælde forbigående personskader, som vil kunne anerkendes i et større omfang end under den nuværende lovgivning.
Så vi bakker op om lovforslaget, som forhåbentlig vil sikre bedre vilkår for dem, der bliver ramt af arbejdsulykker i Grønland.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-02-27:
Tak, formand.
Vi er selvfølgelig interesserede i, at de samme juridiske standarder gælder i hele kongeriget og ikke kun i Danmark.
Derfor er den opdatering jo selvfølgelig nødvendig.
Og lad mig så bare knytte en lille bemærkning til hr. Rasmus Jarlovs kommentar, som godt kunne opfattes som polemisk, men på mange måder også udtrykker virkeligheden i kongeriget, nemlig at Danmark har sørget for et velfærdsniveau i samarbejde med Grønland og Færøerne i hele kongeriget, og at Danmark i kraft af sin økonomiske formåen selvfølgelig også har sørget for, at dette er muligt.
Man kan selvfølgelig sige, det er en polemisk kommentar, man den udtrykker jo bare virkeligheden, nemlig at Danmark garanterer velfærd også på Grønland.
Og det bliver en brat opvågning, hvis grønlænderne skulle være så uforsigtige at blive selvstændige.
Det tror jeg vi skal sige meget oftere i Folketingssalen.
Så tak til hr. Rasmus Jarlov for den lidt spidse kommentar.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-02-27:
Som kolleger har været inde på allerede, handler lovforslag nr. L 132 om en række ændringer af arbejdsskadesikringsloven i Grønland – et forslag, der vil harmonisere reglerne med de danske ændringer fra det seneste år og bl.a. jo så indeholder en justering af ulykkesbegrebet, en modernisering af kapitaliseringsfaktorerne og en ændring af reglerne for anerkendelse af arbejdsskader.
Nok så vigtigt, som kolleger også har sagt, er det vedtaget enstemmigt i Inatsisartut.
En af de væsentlige ændringer er lempelsen af ulykkesbegrebet, så en arbejdsulykke, der medfører en forbigående skade, lettere kan anerkendes som en arbejdsskade.
Det kan f.eks. betyde, at en fisker, der glider på et dæk og pådrager sig en alvorlig forstuvning, hurtigt kan få sin skade anerkendt, også selv om den ikke nødvendigvis fører til varige men.
I dag kan sager som denne risikere at falde uden for anerkendelseskriterierne, hvilket kan gøre det vanskeligt for den skadelidte at få den nødvendige erstatning og behandling.
Lovforslaget indebærer også, at spørgsmålet om anerkendelse kan afgøres uafhængigt af vurderingen af varige følger, og det kan give en hurtigere afklaring for arbejdstagere, der er kommet til skade, så de ikke skal vente unødigt længe på en afgørelse.
Endelig indeholder forslaget også den her opdatering af kapitaliseringsfaktorerne, som har betydning for beregningen af erstatninger.
De nuværende regler stammer helt tilbage fra 1970'erne, og en opdatering kan være med til at skabe en mere retfærdig kompensation for de berørte.
En problematik, som bør adresseres, gælder også i Danmark, og det er den manglende anerkendelse af psykiske skader, der opstår i arbejdssammenhæng.
Det kan være stort set umuligt at få det anerkendt som arbejdsskader, og det er en problemstilling, der fortsat kræver opmærksomhed, da psykiske arbejdsskader kan have mindst lige så alvorlige konsekvenser som fysiske.
Samlet set bringer de her ændringer af den grønlandske lovgivning tættere på de danske regler.
Vi vil fra Enhedslistens side fortsat følge udviklingen nøje og ser frem til den videre behandling af forslaget.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-02-27:
Det Konservative Folkeparti har ikke nogen selvstændige holdninger til, hvordan arbejdsskadessikring skal indrettes i Grønland; det skal være sådan, som Landstinget ønsker det, og derfor stemmer vi for lovforslaget.
Jeg vil blot bemærke, at der ikke er nogen arbejdsskadesikring i USA.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2025-02-27:
Tak, hr. formand.
Det er vores ansvar som politikere at sikre tidssvarende og retfærdige regler for arbejdsskadesikring ikke kun i Danmark, men også i Grønland.
Med dette lovforslag bringer vi de grønlandske regler på beskæftigelsesområdet i mere overensstemmelse med de danske.
Forslaget sikrer en række nødvendige opdateringer, herunder en lempeligere vurdering af arbejdsskade- og ulykke, en modernisering af kapitaliseringsfaktoren og klare ansvarsplaceringer i sager, der skyldes et produkt.
Samtidig sikrer vi en smidigere sagsbehandling og retfærdige erstatningsvilkår for de tilskadekommende.
Det er et vigtigt skridt mod en mere moderne og retfærdig arbejdsskadesikring i Grønland, så reglerne bliver mere tidssvarende og i højere grad beskytter de berørte arbejdstagere.
Opdateringen af lovgivningen har været længe ventet, og jeg har noteret mig, at Grønlands parlament, Inatsisartut, har bakket op om forslaget.
Tak for ordet, formand.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-02-27:
IA er også løbende i dialog med Arbejdstilsynet, fordi vi netop også mener, det er vigtigt at have fingeren på pulsen, i forhold til hvad der rører sig.
Et andet område er selvfølgelig Arbejdsmiljørådet, hvis arbejde jo hænger sammen med Arbejdstilsynets arbejde.
Der kunne jeg også godt tænke mig at høre, om der var nogle refleksioner i den sammenhæng.
Mads Olsen (SF), 2025-02-27:
I forhold til hvad SF ønsker ændret i udlændingepolitikken, kan vi også godt se os i stramninger, og som eksempel er det her lovforslag jo faktisk en rimelig god stramning, som vi sådan set bakker op om.
Så på den måde synes jeg ikke, at der er noget odiøst i, at man som en, der ikke kommer til at forhandle regeringsgrundlaget, også siger, at det er der nogle andre, der kommer til at stå med, altså den opgave.
Anders Kronborg (S), 2025-02-27:
Altså, det er jo mageløst, at SF's helt centrale ordfører på et så vigtigt område som udlændinge og indfødsret ikke kan give danskerne den helt klare, klokkerene garanti, at kommer SF i regeringen, vil de ikke flytte et komma i forhold til en stram og en fair udlændingepolitik.
Skal jeg forstå det sådan, at SF ikke kan give den klokkeklare garanti her under 2 år før et folketingsvalg?
Mads Olsen (SF), 2025-02-27:
Der vil jeg svare det samme, som jeg har svaret hr. Anders Kronborg et par gange nu, nemlig at for os handler det jo sådan set om at komme til de her forhandlinger med et åbent blik, og så må vi tage det til den tid.
Jeg synes også, at der lige er lidt tid endnu, til vi har et nyt folketingsvalg; det skal senest være november 2026, hvis jeg husker korrekt, og der kan jo nå at ske ændringer i indfødsretsaftalen, som vi så må tage løbende.
Men jeg synes helt grundlæggende, at vi må tage det til den tid.
Og som en, der ikke kommer til at forhandle regeringsgrundlaget, kan jeg heller ikke besvare, hvilke aftaler vi kan gå med i og ikke kan gå med i uden at kræve indrømmelser.