runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Bonnesen (KF), 2023-02-02:
Men det er også korrekt, at der skal findes finansiering, og den finansiering er så essentiel, at det jo ville være rigtig godt at kigge på det økonomiske råderum, inden man begynder at lave så voldsomme initiativer som det her.
Så man kunne jo enten lige have valgt at vente, til vi havde fået den næste opgørelse med.
Eller man kunne have valgt at lave det helt klassiske kasseeftersyn, som er normal praksis, når en ny regering træder til.
Men det havde regeringen jo valgt ikke at gøre.
Jeg betragter Venstre som et meget økonomisk bevidst parti.
Hvorfor har man valgt ikke at tage det kasseeftersyn?
Søren Espersen (DD), 2023-02-02:
En ting er jo, at regeringen nu ødelægger den danske model, som er respekteret ikke alene i Danmark, men faktisk i hele Europa, hvor de ser misundeligt til os, fordi vi har den ordning.
Det er en ting.
Men at hele det kirkelige Danmark, dvs. biskopper, Præsteforeningen og menighederne alle sammen er rystede over det, der foregår, må da gøre indtryk.
Det er en tradition, vi har haft i Danmark i over 330 år.
Den er dansk.
Det er rigtigt: Der er ikke andre, der har den.
Der er masser, der har påske og pinse og jul, men der er ikke nogen, der har store bededag, og det er altså en af de danske værdier, vi har, og derfor derfor skal vi specielt værne om den.
Og så blev den til ved en kongelig resolution.
Det har man tit nævnt i regeringen, som om det skulle være noget særligt, og derfor gør vi det også nu.
Altså i 1686 var enevælden indført 20-25 år inden, nemlig i 1660, og det var derfor, det var en kongelig resolution.
Det blev det i øvrigt de næste 300 år.
Alt, hvad der kom, var på kongelig resolution.
Hvorfor får vi ikke en debat om det?
Undskyld, formand.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Jeg tror, at vores soldater vil sætte rigtig stor pris på, at vi for en gangs skyld får styrket vores forsvar, og at vi rent faktisk også får det finansieret og er villige til at finansiere det.
Det har vi desværre ikke været villige til i rigtig, rigtig mange år.
Så jeg tror også, du ville kunne finde mange soldater, der ville være glade for det, hvis vi rent faktisk øger forsvarsudgifterne og får det finansieret.
I forhold til det her med det varige eller ikkevarige bruger ordføreren jo argumenter, der stritter imod hinanden, for hvis ordføreren skulle have ret i, at det her ikke er en varig finansiering, så betyder det jo netop, at folk vil få de samme fridage igen over tid.
Men når du spørger Nationalbanken eller Finansministeriet, er der bare ikke noget, der tyder på det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-02:
Danskerne siger jo klart nej, og en samlet opposition, både til højre og venstre, har anvist finansiering til, hvordan vi kunne gøre det her, og de førende økonomer siger, at på sigt holder det her simpelt hen ikke stik.
Og regeringen vælger en varig forringelse til at finansiere en midlertidig udgift, som man kunne finansiere på en anden måde.
Mit sidste spørgsmål er: Hvad siger ordføreren til, at de danske soldater siger, at de simpelt hen føler sig taget som gidsler i den her diskussion, og at de ikke vil bruges som argument for at fjerne store bededag, hvor mange af dem restituerer efter at have været ude at tjene for Danmark?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Jeg er uenig med biskoppen.
Vi går fra at have 11 til at have 10 helligdage, og vi er et land, der har relativt mange helligdage, og at sætte lighedstegn mellem det og det at blive soldat i en konkurrencestat synes jeg er lige voldsomt nok, i forhold til hvordan jeg synes virkeligheden er i Danmark, som også er et land, hvor jeg synes vi har gode muligheder, også for at være sammen med vores familier, i forhold til rigtig mange andre lande.
Derfor er vi jo også et land ligesom alle andre, hvor man, når man er truet, har behov for at styrke sit forsvar og stramme bardunerne, som en tidligere statsminister sagde engang, en gang imellem for at få det hele til at nå sammen, og det tror jeg langt de fleste danskere er villige til, også at gøre en ekstra indsats, hvis de kan.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-02:
Ja, svært for hvem? kunne man sige.
Hvem er det her svært for?
Det er da ikke svært for regeringen.
Det er da svært for dem, der nu skal arbejde og endda i mange tilfælde til en lavere løn.
Jeg vil gerne læse noget op, som jeg synes er rigtig godt sagt, uanset om man er kristen eller ej, af biskoppen i Ribe Stift, Elof Westergaard, som siger: Helligdagene har den karakter, at de er med til at understrege det fælles, vi har, og vi har brug for den sammenhængskraft.
Andre inden for folkekirken har sagt, at de synes, at regeringen kynisk udnytter, at folkekirken måske har været på tilbagetog, og at man hamstrer i det, som er fundamentet for folkekirken.
Hvad siger ordføreren til det?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Nej, det mener jeg ikke, og jeg tror, at befolkningen ved næste valg kommer til at tage stilling til, om de synes, at de partier, der har været inde at tage ansvar i den her regering, er værd at støtte igen.
Jeg vil sige, at jeg er glad for, at vi også har partier, der ikke kun styrer efter meningsmålingerne, men også prøver at styre efter, hvad vi synes er rigtigt for landet.
Og man må sige, at i hvert fald to af de partier er meget gamle partier, der har overlevet rigtig, rigtig mange år på at have den tilgang til politik, at de vil tage ansvar, også når det er svært.
Der har man jo forskellige tilgange til politik, og jeg er glad for, at det er os og ikke Enhedslisten, der styrer Danmark.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-02:
Det er ikke lige det, meningsmålingerne tyder på p.t., men jeg tror nu nok også, at hvis danskerne fik valget mellem at beholde en fridag og f.eks. at give meget store skattelettelser til virksomhedsarvinger og boligspekulanter, så ville de fleste foretrække at beholde deres fridag, for det er jo det valg, regeringen træffer.
Men det er sådan set underordnet i det her tilfælde.
Jeg hører næsten ordføreren sådan, at befolkningen ikke rigtig er kloge nok til at tage stilling.
Er det dét, ordføreren mener?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Nu kender jeg ikke til de målinger, hr. Pelle Dragsted taler om.
Altså, jeg vil sige, at når jeg er ude at tale med mit bagland, er der selvfølgelig delte meninger om, hvorvidt man skulle have fundet den her finansiering eller en anden, men der er bred, bred opbakning til, at vi selvfølgelig skal finansiere tingene, når vi f.eks. gerne vil ind at styrke vores forsvar, og der er bred, bred opbakning til, at Venstre er gået ind og har taget ansvar, og det er jeg glad for.
Jeg tror, at det her svarer til, hvis du i 1980'erne havde spurgt isoleret set til nogle af de tiltag, Poul Schlüter lavede for at genoprette økonomien, uden at du havde spurgt til de alternativer, der så skulle været sat i stedet for, eller konsekvenserne, hvis man ikke havde gennemført det.
På samme måde kunne man f.eks. forestille sig, at nogen her tog et enkelt forslag ud og spurgte mig: Kunne du godt tænke dig at bevare store bededag?
Hvis jeg ikke var blevet præsenteret for konsekvenserne, i forhold til hvad jeg så ikke kunne få, eller hvad der så ellers skulle afskaffes, så tror jeg måske også, jeg havde svaret ja til det spørgsmål.
Så når vi får udfoldet nuancerne, og når folk ser helhedsbilledet, og ser, hvad vi så rent faktisk kan investere i, når vi tager de her svære beslutninger, og hvad det er for nogle ting, vi så kan bevare – og det er jo så primært Socialdemokratiet, der har stået vagt om f.eks. efterlønnen, Arnepensionen og den slags ting – så tror og håber jeg også på, der vil være opbakning til regeringen og regeringspartierne i den kommende periode.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-02:
70-75 pct. af danskerne siger klart nej – de ønsker ikke det her.
Der har også været en måling, der viser, at hver tredje af dem, der stemte på Venstre, har fortrudt og havde stemt anderledes, hvis I i Venstre havde været så venlige at fortælle jeres vælgere, at I havde tænkt jer at snuppe en forårsfridag fra dem ved tvang, ved lov.
Så mit spørgsmål er egentlig meget enkelt: Kan ordføreren forstå, at dem, der har været nede i stemmeboksen og sat deres kryds ved Venstre, nu føler sig snydt – man kunne også bruge et grimmere ord end det – og føler sig svigtet og føler, at de faktisk ikke har fået lov til at tage stilling til dette indgreb i deres frihed?
For det er jo det, det handler om; det handler jo om, at man ikke længere selv kan bestemme, hvad man vil bruge den dag til, for det kommer arbejdsgiverne til fremover.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Jeg vil bare angribe det her med, at vi skulle lægge den danske model i graven på grund af det her.
Altså, vi fjerner en helligdag, som arbejdsmarkedets parter ikke selv har været med til at indføre.
De har indrettet sig rundt om den her helligdag, og jeg er sikker på, at vi har en dansk model, der er så stærk, at de også kan indrette sig efter, at der nu kun er 10 i stedet for 11 helligdage.
Så jeg synes, man skal passe lidt på med, hvor højt man svinger retorikken op i forhold til de her ting.
Mona Juul (KF), 2023-02-02:
Sidst jeg hørte statsministeren på talerstolen, blev der sagt cirka sådan her, som jeg noterede det ned: Og jeg håber også, at der vil være vilje til de forandringer, det kræver, så vi reelt kan løse samfundets udfordringer.
Citat slut
Siden da har udenrigsministeren jo også fået løftet pegefingeren i nogle medier med en melding om, at danskerne ikke har forstået alvoren.
Mener ordføreren virkelig ikke, at danskerne udviser den nødvendige vilje, og at de ikke forstår situationens alvor?
Og bemærk, at her nævner jeg ikke engang, at ordføreren kom lidt ind på nogle græske tilstande – den sammenligning synes jeg vi skal holde os fra.
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Moderaterne gik til valg på at lave reformer.
Vi gik til valg på at finde de penge, vi har sagt skal bruges.
Vi gik til valg på, at det nationale kompromis ikke var finansieret, og det ønskede vi at gøre.
Vi er gået til valg på præcis det her.
Har vi nævnt store bededag?
Nej, det har vi ikke.
For vi gik også til valg på, at efter et valg skulle rigtig mange partier sidde i samme rum og tale sammen, væk fra fastlåste synspunkter, og så skulle vi i det rum prøve at finde ud af, hvilket Danmark vi gerne ville have.
Og opstår der idéer derinde?
Ja, det gør der.
Så botaniseringen i, hvem der er kommet med hvad, er den gamle form for politik: Er det blå blok, er det rød blok?
Her er det et samspil og en samtale.
Victoria Velasquez (EL), 2023-02-02:
Jeg er enig i, at man skal være klar i mælet om, hvad man vil.
Det er også en af de ting, jeg synes er så ærgerligt – at man ikke har været det.
Vi har lige haft et folketingsvalg, og man har under valget ikke fortalt, at man ville afskaffe store bededag, og at man ville komme med det her forslag.
Noget af det, som Moderaterne til gengæld sagde at man gerne ville, var at styrke den personlige frihed.
Det gør man jo ikke med det her lovforslag.
Der er en dag, hvor man nu har fri, selv kan bestemme, om man vil være sammen med sin familie, eller hvad man vil lave, men nu foreslår Moderaterne, stik modsat af hvad de sagde før valget, at det er arbejdsgiveren, der skal diktere, hvad man skal lave.
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Jo, det gør indtryk.
Men jeg vil bede de fleste lige forestille sig, at vi ikke havde sagt noget; at der var landet en overenskomst, og at vi 3 måneder efter sagde: Vi tager lige en helligdag, så måske I skulle genåbne og lige mødes en gang igen.
Jeg synes, det er fint at både stå på mål for og være meget, meget klar i mælet om det, man vil.
Det er jo sådan set det, man tit efterlyser hos politikere.
Vi siger nu, hvad vi vil, og vi siger, at vi gerne vil have det gennemført, så de kan lave overenskomstforhandlingerne på en måde, hvor de kender virkeligheden, som vi fastsætter.
Victoria Velasquez (EL), 2023-02-02:
Tak for ordet, og tillykke til ordføreren med sin første tale.
Man må sige, at det er noget af en ilddåb og med efterfølgende debat at skulle stå på mål for det her.
Jeg vil gerne følge lidt op på det, som fru Inger Støjberg og hr. Karsten Hønge kom ind på, om det her med hensynet til overenskomstforhandlingerne.
For det er jo sådan, at arbejdsmarkedets parter faktisk frabeder sig det hensyn, at det skal lande lige nu.
Gør det ikke et indtryk, at de egentlig frabeder sig, at det skal gå så hurtigt, og at man vil tromle det igennem inden overenskomstforhandlingerne?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-02:
Tak for det.
Jeg skal starte med at indrømme hr. Jeppe Søe, at han jo har helt ret, når han ikke tidligere på denne talerstol har fremført noget som helst.
Og tillykke med jomfrutalen – jeg har lige skrevet under på en lille hilsen.
Når det så er sagt, synes jeg, der er nogle ting, som hr. Jeppe Søe nævner, der kalder på lidt interesse.
For det første hans formulering om, at »vi bestemmer«, »vi gør«.
Nej, jeg går ud fra, at man stadig væk agter at afskaffe helligdagen ved kongelig resolution, som er under statsmagten, dvs. under kongemagten, dvs. under regeringen – ikke Folketinget.
Jeg kan ikke finde noget tidligere eksempel på, at man ved kongelig resolution har gennemført gennemgribende eller også mindre gennemgribende reformer af folkekirkens indre anliggender uden at have så meget som én biskoppelig opbakning.
Kan hr. Jeppe Søe det, og synes han ikke, det er underligt med så kort en frist, så kort en proces, at man gennemfører noget, hvor man har hele kirken imod sig?
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-02-02:
Det håber jeg, ellers bliver det spændende tider det næste stykke tid i dansk politik.
Eller det håber jeg for regeringen i hvert fald.
Nu vi er ved det her, er jeg meget fascineret af hele Moderaternes tilgang til det her med, hvordan man er stiftet, og hele diskussionen og samtalen, og at der skal være plads til det.
Det var derfor, jeg stillede det første spørgsmål.
Så vil jeg gerne lige følge op, for jeg går ud fra, at er der noget, der skal være plads til i Danmark, er det en fri debat, uanset hvem man er.
Jeg vil bare høre, om ordføreren er enig i kirkeministerens udtalelser til Altinget om, at hun er overrasket over biskoppernes politisering.
Hun kan godt forstå, at de brokker sig, men det er overraskende, at de blander sig i det parlamentariske flertals ret til at bestemme.
Jeg håber, at også biskopperne har ytringsfrihed i Danmark uden at blive kritiseret af politikere.
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Jeg synes ikke, at det er ubehageligt.
Jeg synes, det er dejligt at være uenig.
Jeg synes, det er dejligt med diskussion.
Jeg har hørt fra rigtig mange, for ud over beskæftigelsesordfører er jeg også kirkeordfører, så jeg har haft dobbelt op af telefonopkald, og jeg har talt med dem længe.
Vi kunne sandsynligvis have gjort tingene på mange måder.
Det er jeg overhovedet ikke i tvivl om.
Der er også rigtig mange, der ville sige, vi skulle finde pengene andre steder, og I er selv kommet med bud.
Men det her er det, vi gerne vil.
Det er det her, vi står på mål for.
Det er det her, vi har lagt frem.
Det er det her, vi gerne vil have gennemført, hvis vi kan finde et flertal, og det tænker jeg er muligt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-02-02:
Tak for det.
Jeg hørte ordføreren sige – der er så mange ting, man kunne spørge om her, men man skal jo udvælge noget – at Moderaterne er baseret på samtale.
Derfor var ordføreren også ærgerlig over, at der kun var de her 7 dage, og at der manglede tid, for der skulle skabes klarhed.
Det tror jeg bare ikke jeg forstår, for i det sekund regeringen har fremsat det her lovforslag, er der jo klarhed.
I har flertallet.
I gør, lige hvad I vil.
Så der er jo klarhed.
Så man kunne jo godt have taget den tid, der skulle til i diskussionen om det.
Man har ikke prøvet at presse det her.
Man kunne godt have taget den ordentlige diskussion.
Jeg ved godt, at den er ubehagelig og alt muligt, men det kunne man jo godt, for der er klarhed, fra det sekund I fremsatte lovforslaget.
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Ganske kort efter at det blev offentligt, at vi ville tage store bededag, havde vi i Moderaterne et helt åbent webinar, som hed »Det politiske mødested«, og der havde vi faktisk både biskopper og en økonom med og en fra fagbevægelsen, som var meget, meget rasende på os gennem 1½ time, men på en nuanceret måde.
Så vi tør godt samtalen, vi tør godt debatten.
Jeg er ikke enig i, at det er politiseren.
Det ville være meget, meget mærkeligt ikke at være imod fra deres side.
Som hr. Morten Messerschmidt udmærket ved, deler vi to værdier på det kristne område og også i forhold til traditioner.
Det har vi talt om utallige gange tidligere.
Og jeg synes faktisk, det er vigtigt.
Jeg har også Grundtvig helt bogstaveligt tatoveret på min ryg i en ret stor udgave, som er vældig grim.
Men det er godt at have ham under huden, og jeg bliver nødt til at sige, at jeg, på trods af at jeg både har Grundtvig med mig og også har gæsteprædiket i kirker i rigtig mange år, faktisk kan stå på mål for den her beslutning.
Jeg mener, at store bededag er den dag, det skal være, hvis man skal tale om at tage en helligdag væk.
Jeg mener, det er fuldstændig i tråd med de grundtanker, der måtte være i kirken.
Havde vi taget andre dage i brug, havde jeg i hvert fald personligt haft sværere ved at gøre det.
Jeg synes, det er helt legitimt, når vi skal tage en helligdag, at vi har peget på netop den.
Jeg vil bede dine arbejdskolleger om at læse længere ned i artiklen eller se det videoklip, som det hele bundede i, for det er ret vigtigt for at få dybden i de svar, der blev givet.
Der vil man kunne gå ind og se dybden i det – det ligger også i en lang podcast.
Så hvis man vil ned i den sag om, hvad det var, udenrigsministeren i virkeligheden sagde, kan jeg virkelig anbefale den podcast, som artiklen bygger på.
Dit første spørgsmål har jeg glemt hvad var.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-02-02:
Men det vil jo sige, at så mener ordføreren, at de nye tal og de nye sager, der kommer frem her med ting, der viser, at den første beregning ikke holder, og at der er konsekvenser ved det, ikke passer.
Og i forhold til at mine gamle arbejdskollegaer ude på fabrikken står og er utilfredse med, at der kommer en udtalelse om, at det er danskerne, der ikke forstår det, vil jeg bare sige til ordføreren: De forstår godt, hvad der skal ske, og hvorfor – de er bare ikke enige i den præmis, regeringen er kommet med.
Man må ud at snakke med dem på en anden måde i stedet for.
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Nej og nej.
Jeg mener, det var sådan, jeg blev bedt om at svare, altså at det kun måtte være ja eller nej.
Hvis jeg må uddybe det bare en anelse, for det ligger meget til vores parti at gøre, vil jeg sige til det allerførste, at vi bliver nødt til i det her Folketing at kigge på Finansministeriets regnemaskine.
Den er enig med os.
Nationalbanken er enig med os.
Så må vi se, hvem der får ret.
Økonomi er på den måde også, at det bliver drøftet fra alle mulige sider – det tror jeg også I kender i jeres parti – altså at man kan være fuldstændig sikker på noget, og så kommer der nogen og mener noget andet.
Til det sidste: Jeg kender udenrigsministeren så godt, at jeg kan sige, at det ikke var det der, han sagde.
Jeg ved godt, at det var det, der var overskriften.
Jeg er ret sikker på, at den danske befolkning, som kommer til at vurdere os om 4 år, på et tidspunkt ved en nuanceret samtale vil forstå, at der er forandringer, der skal til i det her samfund, og at det kommer til at koste, når vi laver forandringer så store, som vi har tænkt os at lave dem.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-02-02:
Først tillykke til ordføreren med den første tale deroppefra.
Vi har jo hørt, at hr. Jeppe Søe er god til at snakke om mange ting uden måske at nærme sig noget konkret, så lad os prøve en ny disciplin, hvor det mere er ja-/nejspørgsmål.
Først vil jeg spørge: Vil hr. Jeppe Søe anerkende, at det forslag om at afskaffe store bededag simpelt hen ikke – med alt det, der kommer frem – er gennemregnet?
Det næste spørgsmål er: Er hr. Jeppe Søe enig i den udtalelse, der kom den anden dag fra hr. Jeppe Søes partiformand, om, at det er danskerne, der simpelt hen ikke forstår det her?
Er hr. Jeppe Søe enig i den præmis, at det er danskerne, der ikke forstår det?
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Retorikken i det der er så lidt det, at vi skulle være bange for demokratiet.
Jeg er ikke bange for demokratiet, overhovedet.
Jeg tror, det er mere gallupegnet at give end at tage.
Hvis vi lavede en folkeafstemning om, om vi skal lave nogle checks, tænker jeg der er stor chance for, at det bliver et rungende ja.
Jeg forestiller mig, at hvis man går til valg på – og det var faktisk det, vi gjorde – at ville skabe markante reformer, ville der være nogle ting, vi måtte gøre markant anderledes, og det ville også komme til at koste noget, også for danskerne.
Det er faktisk det, vi gik til valg på.
Vi har sagt det åbent.
Vi har ikke nævnt store bededag, men vi har søreme sagt, at der var mange ting, der ville blive anderledes.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-02:
Nu anerkender jeg jo fuldt ud, at især ordførerens parti ikke gik til valg på ret meget og derfor heller ikke skal stå på mål for ret meget.
Det er fair nok.
I er i en udviklingsfase, og I har så heller ikke sagt, at I vil fjerne store bededag, og det respekterer jeg jo.
I forhold til de andre partier kan man sige, at det mandat, de sidder med i regeringen nu, jo i hvert fald ikke er det mandat, som de inden valget sagde til befolkningen at de skulle stemme på dem for.
Men vil hr. Jeppe Søe ikke bare lige bekræfte mig i, at såfremt vi nu her i Folketingssalen kan finde 60 mennesker, som rent faktisk ikke er bange for demokratiet, har I nok ikke det mandat i befolkningen, som I siger I har?
Jeppe Søe (M), 2023-02-02:
Nu tabte jeg så tråden.
Nåh ja, det var det om mandatet.
Vi har haft en folkeafstemning om det her.
Vi har haft en folkeafstemning den 1. november, og der blev sammensat et Folketing, og der er så nogle af de partier, der er gået ind i et rum – nogle forlod det undervejs – og fra det rum er vi kommet ud med et regeringsgrundlag.
Det mener jeg sådan set er at have et folkeligt mandat.
Har vi et folkeligt mandat til præcis store bededag?
Nej, det har vi ikke.
Der er masser af andre ting i regeringsgrundlaget, som vi ikke er gået til valg på, og jeg har heller ikke kunnet finde nogen regeringer, som en til en har gået til valg på alt det, de har gjort i de 4 år.
Vi kan tage Venstreregeringen, som var en mindretalsregering.
På et tidspunkt gik de ind i en VLAK-regering.
Det var jo ikke sådan, det var noget, de gik til valg på, eller at de ting, som de lige pludselig der mente, var noget, de var gået til valg på; det var noget, der var opstået undervejs, og det er derfor, vi har et demokrati som det, vi har.
Der er valgt folk i Tinget, og de skal så finde ud af det.
Vi har fundet ud af det.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-02-02:
Tillykke til hr. Jeppe Søe med jomfrutalen.
Jeg synes, at hr. Jeppe Søe selvfølgelig gør det rigtig godt.
Det er rart at se, at han står på mål for noget.
Men der er nogle ting, jeg bliver nødt til at spørge hr. Jeppe Søe om, for i talen var hr. Jeppe Søe meget inde på, at det her jo var på grund af krig i Ukraine – at det var meget forsvarsbetinget.
Skal vi ikke lige hurtigt slå fast, at store bededag har overlevet både krige og konflikter i Europa før, så det er lidt søgt, at det skulle være forklaringen?
Mit spørgsmål til hr. Jeppe Søe er: At fjerne store bededag, helligdagen og fridagen, er selvfølgelig noget, I kan, for det er, som du siger, det, I vil, men er virkeligheden ikke den, at det, I siger om det mandat, som I jo bakker det op med, når I står lige så frisk herude foran salen og siger, at I har et parlamentarisk flertal bakket op af befolkningen, ikke er rigtigt, og at næsten 70 pct. – de skuldre, I står på, når I danner nyt flertal i Folketingssalen – ville have stemt anderledes i dag og med sikkerhed ville have beholdt deres store bededag?