runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Astrid Krag (S), 2021-11-25:
Tak for det.
Jeg skal nok også komme med et skriftligt svar på spørgsmålet.
Men jeg er næsten sikker på, at svaret er, at det er, fordi kommunerne her faktisk stadig registrerer ydelser efter kapitel 16, så her er der ikke en ændret registreringspraksis.
Jeg kigger lige ned på mine embedsfolk – det er korrekt!
Jeg vil også gerne svare på det skriftligt.
Christina Thorholm (RV), 2021-11-25:
Jeg sætter spørgsmålstegn ved, at man taler om de midlertidige og de længerevarende botilbud, men at man ikke taler om de botilbudslignende tilbud ligesom friplejehjemmene, hvor jeg tænker, at det er nøjagtig den samme målgruppe, der kan bo i de botilbud.
Så hvad er forskellen, når man nu fremsætter det her lovforslag?
Astrid Krag (S), 2021-11-25:
Jeg tror, at jeg skal lade være med at gå alt for dybt ind i den bredere diskussion om patientjournaler og Fælles Medicinkort osv., for det ligger jo lige, må man sige, i kanten af eller faktisk rettere helt uden for mit ressort.
Men den problemstilling, som man jo også møder kommunalt, nemlig at medarbejderne bruger forskellige systemer – nogle bruger Fælles Medicinkort, nogle bruger den del af dokumentationssystemet, der handler om sundhedsloven, og andre bruger kun servicelovdelen – giver fuldstændig ubetinget nogle ulemper og noget bureaukrati derude, så det er jeg meget optaget af at vi ser hvad vi kan gøre ved.
Om det så er ved at sørge for at få systemer, der kan integreres bedre og tale bedre sammen, eller hvad der er løsningen, tror jeg også det kommer for vidt at have en diskussion om her i regi af det her lovforslag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-11-25:
Jeg har det også fint med at tage tingene i etaper.
Sådan arbejder vi jo tit herinde.
Men så kommer jeg til det dyre forslag.
For en af udfordringerne er jo også, når vi kigger på den digitale del i sundhedsvæsenet, at det er et meget bureaukratisk system, fordi man ofte skal konvertere informationer fra f.eks. Fælles Medicinkort til Cura, som kommunerne bruger, og omvendt til noget andet i regionerne, som også har hver deres system.
Hvilke overvejelser gør regeringen sig om at få et fælles system, så man slipper for alle de her konverteringer af data, og så man faktisk også kan minimere antallet af risici?
Tak for ordet, og tak for forslaget.
Jeg synes, det er et vigtigt forslag.
Som jeg også sagde i min ordførertale, kunne jeg godt have tænkt mig, at det havde været lidt mere omfattende, og jeg kan høre, at der, når det nu bliver udsat et par måneder, så måske også kunne være plads til at kigge på nogle af de andre overvejelser, f.eks. muligheden for som borger i kommunen at få adgang til, hvad det så er for nogle optegnelser, det kommunale sundhedspersonale laver om den videre behandling, som jo i dag ofte foregår i kommunerne i regi af sundhedsvæsenet.
Når jeg er indlagt på sygehuset, kan jeg gå ind i patientjournalen og se, hvad forskellige sundhedspersoner har noteret om mit ophold på sygehuset eller hos den praktiserende læge, men når jeg kommer tilbage til kommunen, er den adgang til at se, hvordan kommunen følger op, der ikke.
Hvad tænker ministeren om, at man måske i virkeligheden også skulle udvide det her forslag, så det blev en mulighed, at man netop også fik adgang til de her oplysninger, når man kom tilbage til kommunen?
Mette Thiesen (NB), 2021-11-25:
Ligesom nogle af de tidligere ordførere vil jeg også sige, at jeg heller ikke vil stå og gennemgå hele lovforslaget.
Nye Borgerlige støtter også lovforslaget.
Mette Abildgaard (KF), 2021-11-25:
Tak for det.
Jeg kan indledningsvis starte med at tage dramaet ud af min tale ved at afsløre, at vi også i Det Konservative Folkeparti stemmer for det her lovforslag.
Jeg skal også ligesom fru Pernille Skipper undlade at gennemgå det slavisk; det er der andre af mine gode kollegaer der har gjort glimrende startende med Birgitte Vind.
Der er senere hen blevet tilføjet gode pointer, i første omgang det her i forhold til de ikkedigitale ældre, som Dansk Folkepartis ordfører fru Karina Adsbøl var inde på, som vi også i Det Konservative Folkeparti er optaget af.
Men vi bakker op om lovforslaget her.
Astrid Krag (S), 2021-11-25:
Det her lovforslag handler jo så helt konkret om at rette op på en uhensigtsmæssighed, der opstod, i forlængelse af at kommunerne ændrede deres registreringspraksis.
Jeg mener også at have set ud af øjenkrogen, at der er blevet fremsat et beslutningsforslag af ordførerens parti, som vedrører præcis det her med indsigt i oplysningerne.
Jeg synes, det er en relevant og interessant diskussion, og jeg er jo også selv derude stødt på de udfordringer, det giver, at der er systemer, hvor man ikke har adgang til oplysningerne på tværs.
Både for medarbejderne, men – som jeg hører ordføreren – også set ud fra et borgerperspektiv synes jeg bestemt det er en relevant diskussion, bare ikke lige i regi af det her konkrete lovforslag.
Men jeg tager meget gerne de drøftelser med Folketingets partier.
Camilla Fabricius (S), 2021-11-25:
Tak, hr. formand.
For Socialdemokratiet er det her hjerteblod, for at lave en særlig indsats for udsatte børn og unge er virkelig noget, der betyder noget.
Det er det også for mennesker med handicap og dem i vores samfund, der har særlige udfordringer.
Kort sagt er det ofte de mennesker, som ikke har en stærk nok stemme til at tale selv, så de kan råbe op over for et eventuelt problem, og det er de mennesker, vi sætter fokus på i dag.
Vi har set adskillige overskrifter med børnehjemsbaroner, og vi har set, hvordan man har haft institutioner, hvor kvaliteten ikke har været god nok.
Og kan vi leve med det, når vi har en velfærdsstat i Danmark, som skal tage sig af de svageste i samfundet, og et samfund, som aktivt skal give dem, der er mest udfordret, en ærlig chance for at komme sig og for at blive den bedste udgave af sig selv og give dem mulighed for at forsørge sig selv og bidrage til samfundet?
For mange gange ser man desværre, at skattekronerne kan blive brugt til noget andet end det, og det er simpelt hen ikke i orden.
Det er her, hvor kontrolarbejdere virker for at sikre, at samfundets kroner bliver brugt bedst muligt.
Vi vil simpelt hen sikre kvaliteten i de sociale tilbud i Danmark.
Det skal gøres ved at styrke socialtilsynet, understøtte et mere ensartet, koordineret og effektivt tilsyn.
Det kommer også til at gøre det lettere at føre tilsyn med både offentlige og private tilbuds økonomi og sikre en større gennemsigtighed, når det kommer til, hvad de offentlige kroner bliver brugt på.
Ligeledes får det også betydning at styrke den pædagogiske indsats for opholdsstederne, da midlerne i større grad vil gå til de retmæssige forhold.
Jeg er rigtig glad for at kunne præsentere det her lovforslag, som jo også nyder stor ros og opbakning i flere høringssvar.
Det her viser, at ændringer, som har været efterspurgt, også kan gøre positiv og gavnlig nytte for samfundets borgere.
Når vi styrker socialtilsynet, er det helt åbenlyst tydeligt, at det her giver en bedre kvalitet for slutbrugerne, altså de børn og unge, som er ude i den anden ende.
Det har altså betydning, når vi styrker og sikrer, at der både bliver økonomisk mulighed for at føre tilsyn, men også at vi styrker den pædagogiske indsats.
Så det her er et rigtig godt lovforslag, og vi støtter det selvfølgelig.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-11-25:
For det her er jo ikke det samme som det coronapas, man laver generelt til befolkningen – f.eks. det, man nu vil have for de liberale erhverv.
For der er ikke mulighed for at stille krav om, at de vaccinerede også løbende skal testes.
Der har man jo på mærkværdig vis faktisk undladt, at vaccinerede løbende skal testes, selv om vi ved, at dækningen daler efter 6 måneder.
Så man har jo ikke i Beskæftigelsesministeriet lagt sig op ad det, som man har gjort i Epidemiudvalget.
Det er to forskellige løsninger.
Mattias Tesfaye (S), 2021-11-25:
Jeg synes, det fremgår ret tydeligt af lovforslaget, vil jeg sige med forbehold for, at jeg misforstår spørgsmålet, at vi ikke opfinder vores eget parallelle system her, men at vi læner os ret tæt op ad, hvornår Epidemiudvalget anser det for at være en samfundskritisk sygdom.
Og det er jo Folketinget, der selv har besluttet sig for at nedsætte et Epidemiudvalg, hvilket jeg synes er en fornuftig beslutning.
Men det betyder så også, synes jeg, at det helt logiske vil være, at vi i lovgivningen også læner os op ad de beslutninger, der bliver truffet der.
Lige nu er der jo blevet truffet en beslutning om, at vi betragter covid-19 som en samfundskritisk sygdom indtil en bestemt dato i december.
Hvis det bliver forlænget, bliver mulighederne for arbejdsgiverne i den her lov også automatisk forlænget.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-11-25:
Tak for ordet, formand.
Da Stén Knuth, som er ordfører på forslaget, desværre ikke kan være til stede i salen i dag, taler jeg på Venstres vegne.
Kort opsummeret gør forslaget fra regeringen det lettere at udveksle personoplysninger på tværs af offentlige myndigheder.
Herudover handler det om at inkludere flere, særlig ældre borgere, i aftaleoversigten i det nye it-system udviklet af Sundhedsdatastyrelsen.
Venstre mener kun, at det er positivt, at det bliver lettere at koordinere og dele oplysninger på tværs af offentlige myndigheder.
Med automatisk udveksling af personoplysninger og øget digitalisering frigiver vi ressourcer til, at sundhedspersonalet kan koncentrere sig om deres kerneopgaver frem for dobbeltarbejde.
Det er både til gavn for borgerne, for personalet og for samfundskassen.
Vi noterer os, at der udtrykkes bekymringer i høringssvarene om beskyttelsen af personlige oplysninger.
Vi mener dog, at regeringen har imødekommet de bekymringer på en tilfredsstillende måde i det endelige lovforslag, og tilbage står altså et lovforslag, som er til gavn for både borgere, sundhedspersonale og velfærden.
Det kan vi i Venstre kun støtte, og jeg kan i hvert fald meddele, at vi bakker op om forslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2021-11-25:
Tak for det.
Formålet med det her lovforslag er at understøtte et bedre tværsektorielt samarbejde mellem sundhedssektoren og kommunerne, som særlig skulle være til gavn for vores ældre.
Der foreslås en forbedring af mulighederne for at udveksle beskeder, en såkaldt sygehusadvis, mellem sygehus og kommune, når en borger, der modtager hjælp og støtte efter visse dele af den socialretlige lovgivning, bliver indlagt på eller udskrevet fra et sygehus.
Det kan godt være rigtig fornuftigt at sikre borgeren den bedste behandling.
Det er derfor også vigtigt for Dansk Folkeparti, at borgeren selvfølgelig bliver gjort opmærksom på dette og samtykker til det.
Med lovforslaget vil også borgere, der har ophold i et midlertidigt botilbud efter servicelovens § 107 eller i et længerevarende botilbud efter servicelovens § 108, blive omfattet.
Størstedelen af borgerne har været omfattet af ordningen tidligere, men er det i praksis ikke længere grundet ændringer i kommunernes registreringspraksis, og det tænker jeg at ministeren måske kan svare på hvorfor de ikke er længere – hvorfor man har lavet de ændringer.
Men derudover foreslås det også, at der fremadrettet sendes sygehusadvis, uanset om borgerens sygehusophold er en del af akut ambulant behandling eller en indlæggelse, modsat i dag, hvor det alene sendes i forbindelse med indlæggelser.
Forslaget er begrundet i, at en borger i dag kan modtage ambulant behandling på et sygehus i op til 72 timer uden at være indlagt.
Som noget andet foreslås det, at en række ydelser efter serviceloven, der særlig gives til ældre, herunder hjemmehjælp, omfattes af sundhedssektorens system, altså i aftaleoversigten.
Det vil give mulighed for, at borgeren selv eller borgerens pårørende med fuldmagt kan få et overblik over borgerens aftaler, ikke kun i sundhedssektoren, men også hvornår borgeren f.eks. modtager hjemmehjælp.
Lovforslaget vil også give mulighed for, at sundhedspersoner, hvis det er nødvendigt i forbindelse med borgerens aktuelle behandling, vil kunne se borgerens aftaler på tværs af sektorer, bl.a. for at kunne undgå dobbeltbookning og bedre kunne hjælpe borgeren.
Jeg kan se, at regeringen efter de indkomne høringssvar har givet borgerne ret til at frabede sig indhentning af oplysninger, en såkaldt spærrebestemmelse, samt at borgeren skal informeres om retten til at frabede sig indhentning af oplysninger, og at det kan ske på sundhed.dk.
Hvilke konsekvenser har det, hvis borgeren har frabedt sig indhentning af oplysninger og det alligevel sker?
Og så er der jo så hele problemstillingen i forhold til ikkedigitale ældre.
Der vil vi i Dansk Folkeparti gerne hejse et flag for, at det er vigtigt med kommunikationen, herunder deres rettigheder og muligheder.
Derudover kunne det også være interessant at høre ministeren om, hvorfor det ikke er udgangspunktet, at man som modtager af sundhedsydelser og hjemmehjælp starter med ikke at samtykke, frem for at man skal ind at frabede sig det, hvis man ikke ønsker det.
Efter hegnspælene er kommet ind og man har været lydhør over for høringsparterne, er vi også indstillet på at kunne tilslutte os forslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-11-25:
Tak for ordet.
I SF er vi også overordnet positive over for forslaget, som vi skal behandle i dag, og som der allerede tidligere er blevet gjort rigtig godt rede for af mine kolleger her fra talerstolen.
Koordinationen mellem kommune og sygehuse, når en borger kommer på sygehuset enten akut eller planlagt, er vigtig.
Vi støtter forslaget om et samlet overblik, som kan understøtte et bedre digitalt samarbejde til gavn for patienter, for pårørende og for sundhedspersonale.
Faktisk mener vi, at det er hele forudsætningen for det nære og det sammenhængende sundhedsvæsen, som vi jo taler om hele tiden, og som vi stadig væk mangler at komme i mål med på en række punkter.
Det er samtidig positivt, at det er sikret, at patienter har mulighed for ikke at give samtykke til overlevering af oplysninger.
Borgeren skal altid inddrages i samtykke om deling af oplysninger, og det skal til enhver tid være muligt at trække et samtykke tilbage.
Samtidig skal vi sikre os, at borgeren og/eller de nærmeste pårørende er bevidste om, hvad der fremgår af aftaleoversigten, og dermed om, hvad kommunen og sundhedspersonalet har adgang til.
SF stemmer for lovforslaget, men samtidig håber vi også, at Folketingets partier vil tage rigtig positivt imod B 50, som netop er fremsat i dag.
Det er et beslutningsforslag fra SF, som skal sikre borgerne større åbenhed og gennemsigtighed i forhold til deres journaler i den kommunale ældrepleje, så spørgsmålet om digital gennemsigtighed ikke kun bliver et spørgsmål om forholdet mellem de forskellige myndigheder, men faktisk også om forholdet mellem borgere og system.
Men indtil videre støtter vi det lovforslag, som er fremsat her.
Christina Thorholm (RV), 2021-11-25:
Tak for ordet.
Radikale Venstre bakker også op om lovforslaget, som vil betyde en lovændring, der i højere grad sikrer en koordination mellem kommune og sygehus, når borgere har ophold på midlertidige og længerevarende botilbud.
Vi stiller spørgsmål til, hvorfor botilbudslignende tilbud oprettet efter almenboliglovens § 105 og friplejeloven ikke sikres og er skrevet ind i lovforslaget, da det også vedrører borgere, der i lige så høj grad er afhængige af koordineringen mellem kommune og sygehus.
Vi mener også, at lovforslagets fokus på at sikre, at oplysninger deles, vil være en hjælp for og støtte til ældre borgere med funktionsnedsættelser, når oplysningerne integreres i den digitale kalender i aftaleoversigten.
Med aftaleoversigten kan borgeren selv eller en pårørende med fuldmagt få overblik over borgerens aftaler med sundhedsvæsenet.
Vi mener, at vi i udvalgsarbejdet skal drøfte, hvornår borgeren er omfattet af dette tilbud, og hvorfor det ikke sker automatisk.
Vi er enige i, at aftale om misbrugsbehandling ikke skal indgå i aftaleoversigten af hensyn til borgerens privatliv.
Spørgsmålet er, hvilke ydelser der er omfattet af lovgivningen.
I første omgang skal det være sundhedsydelser, fordi det er der, koordineringen er allervigtigst.
Vi lægger vægt på, at borgeren giver samtykke, og at der er mulighed for at spærre for adgangen til oplysninger .
Endelig er vi meget opmærksomme på, at der i forhold til borgere, der er digitalt udsatte, tages de nødvendige hensyn, og at pårørende gives mulighed for at få indsigt i aftaleoversigten.
Hans Andersen (V), 2021-11-25:
Vi støtter som sagt trepartsaftalen om indførelse af krav om coronapas, så vi kan holde så høj en aktivitet i samfundet som muligt og samtidig holde smitten nede, for det handler om danskernes sundhed.
Og jeg vil blot lige præcisere Venstres betænkningsbidrag, så der ikke er tvivl: Så længe corona vurderes at være en samfundskritisk sygdom, opfylder det saglighedskravet i forhold til anvendelse af coronapas på danske arbejdspladser.
Blot denne præcisering.
Torsten Gejl (ALT), 2021-11-25:
Tak, formand.
I Alternativet er vi rigtig glade for, at der er så mange partier, som tager del i vores bekymring om, at den her lov om indførelse af coronapas på arbejdspladser giver beskæftigelsesministeren bemyndigelse til at fastsætte regler for, hvad der forstås ved et coronapas.
Det synes vi er en meget alvorlig bestemmelse, men jeg er glad for, at de forskellige partier har været med til at undersøge det her grundigt.
Radikale Venstre har været i ministeriet og stillet spørgsmål om det for at blive betrygget.
Enhedslisten har analyseret sagen ekstra grundigt for at sikre sig, at beskæftigelsesministeren ikke ville begynde at pille ved coronapasset.
Ministeren har nu to gange fra talerstolen mundtligt og til referat sagt, at han ikke ville bruge sin bemyndigelse til at ændre i coronapasset, og at han fuldstændigt ville følge de anbefalinger, der kommer fra sundhedsmyndighederne og Sundhedsministeriet om, hvordan coronapasset skulle se ud.
Der synes vi jo stadig væk, det havde været fint nok bare at tage muligheden for at ændre det ud.
Vi er også glade for, at Dansk Folkeparti har været så grundigt inde i diskussionen, og at man har stemt for vores ændringsforslag.
Jeg stoler hundrede procent på, at det er det, regeringen mener nu.
Så vi er faktisk også blevet betrygget.
Vi vil følge sagen nøje og holde øje med, hvad der sker, og det er jo klart, at hvis der fra beskæftigelsesministerens side så alligevel skulle ske nogen som helst form for ændringer i coronapasset, har vi i hvert fald ministerens egne ord, vi kan holde det op imod.
I Alternativet kommer vi til at stemme ja til lovforslaget.
Tak for ordet.
Pernille Skipper (EL), 2021-11-25:
Jeg tror, at det, der er vigtigt at holde fast i her, er, at fru Marie Krarup siger, at Dansk Folkeparti ikke ønsker at fordømme mennesker, som lever sammen i et kærlighedsforhold og er af samme køn, eller som er transpersoner, men jeg tror, at det, hvis man er transperson, hvis man lever i en regnbuefamilie, hvis man er i et forhold med en af det samme køn, føles ekstremt fordømmende at få at vide, at man ikke kan være en rigtig familie.
Det er netop at fordømme de mennesker, for så får de ikke lov til at være »rigtige« i Dansk Folkepartis opfattelse.
Og jeg kan love ordføreren for, at lige meget hvad Dansk Folkeparti mener, så er det familier.
Marie Krarup (DF), 2021-11-25:
Vi står såmænd bare på tusind års tradition for, at en familie er en mand og en kvinde.
Og så findes der splittede familier, det er klart.
Vi har mennesker, der er blevet skilt, vi har familier, hvor en er død, og vi har sammenbragte familier osv.
Men man er ikke en familie, når man er to af samme køn, for man kan ikke få børn.
Men man kan godt leve sammen, og det har vi intet imod, og det er man velkommen til.
Man kan bare ikke kalde det en familie.
Det er ligesom, at man ikke kan sige, at man selv kan vælge sit køn, for der er nogle givne ting.
Der er nogle ganske, ganske få mennesker, heldigvis en meget lille procentdel, der er født med et køn, der ikke kan identificeres, og det må være meget vanskeligt.
Men langt, langt størstedelen kan identificeres.
Pernille Skipper (EL), 2021-11-25:
Jeg er meget interesseret i det her med, at vi ikke kan omdefinere, hvad en familie er.
For jeg ved sørenjenseme ikke rigtig lige, hvor jeg skal slå op henne, eller hvem det er, der rigtigt definerer det.
Hvis to kvinder og deres børn ikke kan være en familie, er man så heller ikke en familie, hvis man er en enkelt forælder og børn, og hvis en familie er skilt, er det så ikke en familie længere?
Hvad er en familie så i Dansk Folkepartis opfattelse, og hvem har gjort Dansk Folkeparti til dommer over, hvad en rigtig familie er?
Marie Krarup (DF), 2021-11-25:
Tak for ordet.
I Dansk Folkeparti anser vi dette lovforslag for at være et udtryk for den identitetspolitiske bølge, som ophæver den traditionelle familie og gør kønnet valgfrit.
I Dansk Folkeparti er vi modstandere af identitetspolitiske tiltag, og vi mener, at det er nødvendigt at gøre op med dem.
Det er selvfølgelig helt okay, at to mænd, to kvinder, to transkønnede, to hvad som helst lever sammen, og alle disse livsformer er efter min mening fuldstændig i orden, men de er ikke nødvendigvis en familie.
En familie er en kvinde og en mand og nogle børn.
Hvis vi lader familie- og kønsbegreberne flyde og gør, som om man selv kan bestemme, hvornår man er en familie, og hvornår man har det ene eller det andet køn, skaber vi forvirring og uorden.
Familien i dens traditionelle udgave er fundamentet i vores samfund og fundamentet i vores kultur, ligesom kønnet er en af grundpillerne i vores individuelle identitet.
Lader vi begreberne flyde, risikerer vi ustabilitet og usikkerhed og dermed store vanskeligheder for unge mennesker med at finde ud af, hvad deres identitet egentlig er.
Derfor er det godt, at vi indtil i dag har haft staten i form af sundhedspersonale ind over, når nogen ønskede at påtage sig et moderskab, når man ikke er moder, når man ønsker at kalde sig far, selv om man rent faktisk er mor, eller når man ønsker at hedde noget andet, fordi man føler sig som et andet køn.
I Dansk Folkeparti har vi stemt imod bestemmelsen om medmoderskab, der blev indført i 2013, og vi er derfor naturligvis også imod at udvide denne rettighed, således at man ikke skal have en kontrolinstans ind over, sådan som dette lovforslag bl.a. går ud på.
Vi svigter de næste generationers mulighed for at skabe en sikker identitet i en indviklet verden, hvis vi lader køn og familiebegreber være op til hver enkelts egen definition.
Derfor kan vi ikke sige ja til lovforslaget.
Men det betyder ikke, at vi fordømmer homoseksuelle, lesbiske, transkønnede eller andres livsformer; men vi kan ikke acceptere en omdefinering af, hvad en familie er, eller at man forsøger at ophæve det biologiske køns betydning.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte lovforslaget.