runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-05:
Vi behandler i dag Radikale Venstres forslag om tortgodtgørelse for digitale krænkelser.
At være udsat for digitale krænkelser har ofte store psykiske og sociale konsekvenser for den person, der får delt krænkende billeder eller intime videoer på nettet mod sin vilje.
Det skyldes jo bl.a. tabet af kontrol og den ydmygelse, man oplever.
Det kan både være, hvis der er tale om en forsmået kæreste, en kortvarig flirt eller en, der tjener penge på at dele krænkende materiale af andre.
Det er vigtigt, at ofrene får en form for afslutning, selv om deres billeder måske vil være på nettet til evig tid og den digitale krænkelse dermed bliver gentaget igen og igen.
I Dansk Folkeparti er vi grundlæggende altid på ofrenes side
, men jeg er ikke helt overbevist om, at det her er den helt rigtige model.
Forslaget lægger op til at betale til en offerfond, så hvis et offer allerede har modtaget en godtgørelse på et efter praksis acceptabelt niveau, skal beløbet gå til offerfonden.
Derudover skal der betales en bøde på 1.000 kr.
Vi har ganske enkelt behov for igennem udvalgsarbejdet at få et overblik over, hvordan det ser ud på området, og herunder også få undersøgt niveauer for tort.
For der skal ikke herske nogen tvivl om, at også efter den afgørelse – det var også det, som hr. Preben Bang Henriksen sagde – er det noget, vi skal have kigget på i fællesskab og have rettet op på, for det skal jo selvfølgelig ikke være sådan, at man bare kan udskyde sagerne, og så kan man slippe for at betale ofrene penge.
Så i Dansk Folkeparti er vi positive over for det og også positive over for, at vi kan lande en fælles beretning.
Vi er bare ikke helt sikre på, at det her er den model, det skal være.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-03-05:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne takke forslagsstillerne af det her beslutningsforslag.
Jeg har nemlig også haft øje for den her uretfærdighed, som forslaget skal rette op på, og jeg overvejede faktisk selv at fremsætte et beslutningsforslag, men nu kom De Radikale mig i forkøbet.
Det er jeg egentlig godt tilfreds med, for så får vi debatten.
Umbrellasagen havde jo rigtig mange gerningsmænd, som hver især endte med at betale tort til ofrene, eller det skulle de i hvert fald, men til sidst afgjorde Højesteret jo som bekendt, at nu var der betalt nok til ofrene.
Det betød sådan set, at de sidste gerningsmænd slap billigere end de første, og det er jo en håbløs retsstilling.
Derfor er jeg egentlig også meget tilfreds med, at ministeren anerkender det og vil gøre noget ved det.
Forslaget forsøger at rette op på det, og det synes jeg er rigtig godt.
Det kan vi kun bakke op om.
Der er bare et kæmpeproblem i dag med digitale krænkelser, som jo desværre i særdeleshed ofte er rettet mod kvinder.
I 2015 advarede FN om, at 73 pct. af alle kvinder og piger på ét tidspunkt i deres liv har oplevet en eller anden form for onlinevold.
I 2020 var der mere end 1.100 digitale sexkrænkelser i Danmark alene fra nytår og frem til begyndelsen af august.
Det er jo rigtig mange.
Men når så mange kvinder oplever at blive krænket groft, sender det et helt forkert signal om, at gerningsmændene kan slippe gratis – vi skal jo også huske på, at der faktisk også var en ung mand i det her sagskompleks – fordi det så antages, at offeret har fået rigeligt.
De krænkende billeder og videoer blev delt igen og igen, og det var hver gang et overgreb og dybt ydmygende for offeret.
Der er ikke nogen, der skal mødes med chikane og grove krænkelser, hver gang de logger på de sociale medier.
Så er der den anden del af forslaget, som handler om at oprette en offerfond for digitale krænkelser.
Jeg er egentlig ret vild med idéen, men jeg er en lille smule mere usikker på, om det kan flyve.
Der er jo allerede i dag en offerfond, og den var jeg bl.a. med til at oprette, da SF sad i regering.
Og der kan jeg huske, at vi havde en diskussion om, at vi blev nødt til at tage trafikforbrydelserne med for ligesom at få noget masse i fonden.
Derfor kan jeg blive lidt bekymret for, om det kan lade sig gøre at lave en, som kun er for digitale krænkelser.
Men som ministeren var inde på, kan det godt være, at der kan laves et samspil med den eksisterende offerfond.
Det håber jeg at de får regnet på i Justitsministeriet.
Jeg synes nemlig, at idéen er rigtig, rigtig god.
Jeg vil bare sige, at vi støtter op om forslaget i øvrigt, og vi synes, det er rigtig godt, at Det Radikale Venstre har sat fokus på det og gerne vil finde nogle løsninger på det her problem, som jeg faktisk synes er ret alvorligt, så tak for det.
Liselott Blixt (DF), 2021-03-05:
Efter godt 30 års forskning er vi begyndt at behandle alvorlige og arvelige sygdomme med genterapi.
Vi vil derfor se, at der i de kommende år der komme endnu flere behandlinger på markedet.
Derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at vi har brug for en klar politisk strategi for anvendelse af genterapibehandling, sådan at vi ikke risikerer gentagelser af Medicinrådets slingrekurs i forhold til vurdering af genterapi, f.eks. Luxturna, som omsider, men først efter et afslag og lang ventetid blev godkendt til behandling.
Netop af den grund har jeg stillet denne forespørgsel til sundhedsministeren.
Vi skal ikke kigge isoleret på behandlingens pris, men medtage både den samlede samfundsøkonomi og den enkeltes værd.
Genterapi er en dyr behandlingsform, men til gengæld kan man så fjerne udgifterne til livslang behandling.
Og hvis et veludviklet og velorganiseret sundhedssystem som det danske ikke skal gå forrest, hvem skal så?
Vi har brug for politisk at tage stilling til, hvad vi vil med området.
Vi plejer at bryste os med, at vi er et foregangsland, når det drejer sig om innovation inden for medicin og behandling.
Derfor er det nødvendigt, at vi ser på, hvordan man kan lave en strategi på området.
I dag er det for bøvlet at lave forskning på området, og der mangler midler til at sætte forskning i gang.
Og ifølge et svar fra ministeren har man ikke nogen planer om at sætte gang i en strategi, hverken i regeringen eller i regionerne.
Så jeg ser frem til, at vi får en debat om, hvordan vi i fremtiden kan løse nogle af de kæmpe udfordringer, vi har, med mange af de genetiske sygdomme, som vi har i det danske samfund.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-05:
Tak for det.
Beslutningsforslaget fra Det Radikale Venstre rejser en relevant debat, også en vanskelig debat.
For os er det vigtigste ved udbetaling af tortgodtgørelse, at offeret får den godtgørelse, som vedkommende har krav på.
Det næstvigtigste er, at den bliver betalt af dem, der har begået den kriminelle handling.
Jeg forstår det sådan på justitsministeren og bemærkningerne, at det, at den skadelidte får sin godtgørelse, allerede er håndteret.
Så kan vi diskutere, om disse godtgørelser skal være højere, og om erstatningssummerne i det danske samfund i det hele taget er for små, som også hr. Preben Bang Henriksen var inde på.
Men som den nuværende stilling er, får offeret for disse forbrydelser godtgørelse i et passende omfang.
Så rejses spørgsmålet: Jamen er det ikke uretfærdigt, at det er de første gerningsmænd, der kommer for retten, der betaler mest, hvorefter de sidste så ikke længere betaler, fordi offeret nu allerede har fået sin godtgørelse?
Det er selvfølgelig en relevant problemstilling, men det rummer dog også nogle nuancer.
For mig er der ikke nogen tvivl om, at de personer, som skal betale allermest til offeret, er de første, der deler det originale fotografi, fordi den person, som kender offeret og ved, at offeret ikke er indforstået med at få delt sine private fotos, er den, der begår den største forbrydelse.
Og jo længere vi kommer væk fra den originale forbrydelse, altså den første person, der begår forbrydelsen, jo mindre mener jeg også at forbrydelsen er, for når vi kommer helt ud i sidste led, ved folk så egentlig, hvad det er for et billede, og hvem det er taget af?
Det gør den første person, men det gør de sidste muligvis ikke.
Derfor er det her kompliceret, og derfor er jeg også betrygget ved, at regeringen er villig til at se på spørgsmålet og bruge den tid, der skal til, for at gøre det bedst mulige.
Det er den proces, som jeg tror er den bedste for den her sag, og derfor må vi stemme nej til beslutningsforslaget fra Det Radikale Venstre.
Vi synes, at det arbejde, som er gjort, virker for forhastet og for overfladisk – i sagens natur, fordi der jo er tale om et enkelt parti og en enkelt politiker, som ikke har de samme ressourcer til rådighed, som regeringen og hele regeringsapparatet har.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Radikale Venstres beslutningsforslag, som vi behandler i dag, har til formål at udvide området for ydelse af tortgodtgørelse.
Baggrunden for forslaget er, at Højesteret i umbrellasagen har fastslået, at allerede tilkendte godtgørelser for tort må anses for at kompensere for den samlede tort.
Det lyder til, at der i samme sagskompleks vil være personer, der ikke skal betale tortgodtgørelse, selv om de har begået samme forhold, alene fordi den forurettede allerede har opnået en godtgørelse for tort fra andre i samme sag.
Godtgørelsen for tort skal indbetales til en offerfond for digitale krænkelser, som det hedder i forslaget, hvis det af domstolene vurderes, at forurettede tidligere har modtaget godtgørelse af en størrelse som anses for at kompensere for den samlede tort.
Fremtidige videreudbredelser af samme videoer og billeder skal anses som en ny forbrydelse rettet mod forurettede, der kan udløse en ny godtgørelse, og straffen for digitale krænkelser skal tillægges en bøde på 1.000 kr. ved dom, der skal indbetales til den foreslåede offerfond.
Den nuværende retstilstand hviler på, at godtgørelse for tort ikke må blive en pengemaskine.
Med nettet bliver retsstillingen sat på spidsen, idet der kan ske mange delinger, som alle udgør selvstændige krænkelser.
Før der var sociale medier, var godtgørelse for tort altid et forhold mellem færre personer, f.eks. myndighed og borger, redaktør og forurettede, privatperson og forurettede.
Det er rigtigt set, at det forekommer urimeligt, at folk, der har begået samme krænkelse, kan slippe for at betale tort, fordi andre allerede har betalt tort i samme sag og for samme krænkelse.
Det udestår dog i beslutningsforslaget, hvad den her nye offerfond for digitale krænkelser skal bruges til.
Det er f.eks. ikke klart, om den tilgår offeret uden krav eller reelt tilfalder staten.
Men vi er imod, at en eventuel godtgørelse for tort skal betales til en offerfond, som ikke er beskrevet.
En offerfond med en masse midler bør naturligvis have sit virke udførligt beskrevet, og krænkelserne for den forurettede er naturligvis værre, hvis offeret krænkes af flere og over en længere periode.
Derfor bør tortgodtgørelsen til offeret dels afspejle forbrydelsernes samlede omfang, dels udbetales direkte til offeret.
Tak for ordet.
Naser Khader (KF), 2021-03-05:
Tak, formand.
Det Radikale Venstre foreslår med dette beslutningsforslag at udvide anvendelsesområdet for erstatningsansvarslovens § 26, stk. 1, hvilket bl.a. vil medføre, at godtgørelse i sager om digitale krænkelser skal indbetales til en fond, hvis offeret tidligere er tilkendt en godtgørelse, som anses for at kompensere for den samlede sag.
Derfor er vi egentlig også positive over for dette beslutningsforslag, for vi er enige med forslagsstillerne i, at det umiddelbart kan fremstå ulogisk og uretfærdigt, at der for senere dømte i samme sagskompleks ikke gælder samme betingelser for betaling af godtgørelse.
Vi mener, det ville være berettiget, at godtgørelsen gik til ofrene for forbrydelsen i stedet for en offerfond, selv om vi gerne vil anerkende fondens formål.
Vi har desværre set en række eksempler på, at dette emne fortsat er meget relevant.
Derfor er vi også glade for, at vi i dag får en debat om reglerne på området.
For Det Konservative Folkeparti er det hjerteblod at sikre, at vi hele tiden tænker på hensynet til offeret.
Derfor er vi umiddelbart positive over for beslutningsforslaget.
Men vi vil dog gerne diskutere offerfonden – den er vi ikke med på.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-05:
Jeg har stået på den her talerstol rigtig mange gange og kæmpet for forbedringer på handicapområdet i socialt regi, kan man sige – nu er det her i retsregi.
Så jeg har det også sådan som ordfører, at jeg har brug for at se tingene, altså at jeg har brug for at se tingene helt præcist på skrift.
Og derudover er forslaget, som det ligger nu, jo en del af en aftale, og hvad der videre skal ske i forhold til andre forslag, er noget, man må tage efterfølgende.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Det synes jeg jo lyder lovende.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-05:
Altså, jeg tænker først og fremmest, at vi selvfølgelig skal tage det i udvalgsbehandlingen, fordi det her jo er en aftale, og de her elementer, vi har indgået, er det, vi udmønter i dag.
Men jeg tænker, at vi enten kan tage den i udvalget, eller at hr. Kristian Hegaard kan fremsætte et forslag omkring det, og så kan vi jo tage stilling til det dér.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Tak for det, og først og fremmest tak til fru Karina Adsbøl for sidste år at have fremsat et beslutningsforslag, der jo er identisk med det lovforslag, der nu ligger her, men med en tilføjelse omkring det her med afkrydsningsskemaet, som ordføreren var inde på.
Og noget af det, som ordføreren og jeg jo prøvede at gøre noget ved i den proces, var det med, at der var lidt modstand mod det her med afkrydsningsskemaet.
Så kunne vi måske ikke allerede dengang få afkrydsningsskemaet ud, var vi villige til at vedtage det på den baggrund, men det lykkedes jo som bekendt desværre ikke.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til det, som jeg har spurgt flere ordførere om nogle gange, nemlig hvad Dansk Folkeparti mener om at gå endnu længere, i forhold til at spørgsmålet om forhånelse og nedværdigelse på grund af personens handicap i dag ikke er nævnt i straffeloven.
Derfor vil jeg høre, om Dansk Folkeparti vil være med til også at tilføje handicap i straffelovens § 266 b.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-05:
Tak for det.
Og også tak til hr. Preben Bang Henriksen for de pæne ord.
For den 7. februar 2020 behandlede vi i Folketinget et forslag fra Dansk Folkeparti, som netop gik ud på at ændre straffeloven, så ordet handicap blev tilføjet i § 81, nr. 6, således at det blev en strafskærpende omstændighed, hvis en kriminel handling har baggrund i offerets handicap.
Afstemningen endte desværre med, at det blev nedstemt af Socialdemokratiet, Venstre og Liberal Alliance.
Men vi tog også den her problemstilling med til de politiforhandlinger, som vi havde, og vi kan nu glæde os over, at der er en bred aftale og et bredt flertal, for vi har jo netop indgået en politiaftale omkring det her.
Da vi behandlede Dansk Folkepartis forslag, sluttede jeg netop også min tale af med at sige, at hvis justitsministeren nu efter at have tænkt sig godt om ændrede holdning, så ville det jo være glædeligt.
Og i det her lovforslag er der jo netop de samme argumenter, som vi også har fremsat.
Hadforbrydelser bør generelt have et politisk fokus, og der skal sættes kraftigt ind over for hadforbrydelser, også i forhold til at de i højere grad skal anmeldes og registreres.
Der blev netop også tidligere under det temamøde drøftet hadforbrydelser, og der blev det også foreslået af de interessenter, vi havde inde, at politiets anmeldelsesskema burde indeholde et afkrydsningsfelt, hvor politiet skulle sætte kryds, hvis der var tale om en hadforbrydelse.
Men det har vi også foreslået at regeringen skulle tage initiativ til, nemlig at det her skulle indføres i anmeldelsesskabelonen.
I Dansk Folkeparti synes vi jo, at det her er glædeligt, og vi støtter selvfølgelig vores eget forslag.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-03-05:
I lige måde, kunne jeg sige.
For så vidt angår det at søge erstatning, var det sådan set korrekt, hvad fru Karina Lorentzen Dehnhardt sagde, og ukonkret, hvad jeg sagde: Bistandsadvokatens opgave – det er rigtigt – ophører, når sagen er slut.
Jeg tror dog, at de fleste hjælper med at søge erstatningen hjem.
Problemet er, hvis man ikke har nogen professionel til det, for så skal jeg da lige love for, at det kan være besværligt med Erstatningsnævnets praksis.
Det er der meget der kan illustrere.
Så det skal vi også kigge på.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-03-05:
Jeg synes egentlig, det er fair nok, at ordføreren får tid til at sætte sig ind i det.
Institut for Menneskerettigheder lavede nemlig, tror jeg, sidste forår eller efterår en stor rapport, som illustrerer alle problemerne ved det her, og de har faktisk undersøgt rigtig mange af de her sager om erstatning og konstateret, at den her gruppe simpelt hen har en ringere adgang til erstatning.
Og det er, fordi den beskikkede bistandsadvokats arbejde ophører, når retssagen er slut, og der er ikke sådan en anmeldepligt til Erstatningsnævnet.
Så det vil sige, at det er et arbejde, der ligger, efter at retssagen er afsluttet, og det er jo klart, at det, hvis man så skal indhente dokumentation og forstå, hvordan man får ansøgt, skaber et problem for de her grupper, og vi kan i hvert fald se, at de ikke får erstatningen.
Så jeg glæder mig til den fortsatte dialog med Venstres ordfører på det her område.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-03-05:
Jeg kan i hvert fald sige til det sidste, at det jo bør være sådan, at den beskikkede bistandsadvokat sørger for, at der bliver søgt erstatning i de situationer.
Til det første, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt nævner, nemlig at det jo øjensynligt er sådan, at disse personer ikke i det omfang, de bør, får deres ret håndhævet til at få deres sag prøvet i retten, kan jeg kun sige, at det, hvis det er sådan – og hvis årsagen er den angivne – da så er noget, vi skal ind og kigge på.
Men igen er jeg nødt til lige at skulle have baggrundsmateriale og have en lidt dybere gennemgang af, hvad der er op og ned i den her sag, før jeg vil tage stilling.
Men det er da bestemt ikke sådan, at folk med handicap skal have ringere rettigheder end andre mennesker.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-03-05:
Jeg vil egentlig gerne stille et spørgsmål, som jeg også stillede til den socialdemokratiske ordfører, nemlig om mennesker med handicap og deres adgang til retssystemet, og jeg tænker måske, at Venstres ordfører qua sit oprindelige erhverv eller også sit nuværende erhverv kender til den problemstilling, at mennesker med kognitive handicap har svære betingelser i forhold til retssager.
De forstår simpelt hen nødvendigvis ikke, hvad det er, der foregår, der er hyppigere tiltalefrafald i deres sager, og de får heller ikke de erstatninger, de rent faktisk er berettiget til.
For det er noget, man skal søge, efter at retssagen er afsluttet, og det er klart, at det giver store problemer med at indhente den nødvendige dokumentation.
Er Venstre enig i, at det er et problem?
Og vil Venstre være med til at kigge på den problemstilling?
Rosa Lund (EL), 2021-03-05:
Jeg er meget enig i, at noget af det allervigtigste er, at vi kan have en fri og demokratisk samtale.
Det er også en af grundene til, at Enhedslisten var det parti, der stod i spidsen for, at blasfemiparagraffen blev afskaffet.
Og det er, fordi vi har det sådan i Enhedslisten, at vi synes, lovgivningen skal beskytte mennesker og ikke guder.
Men det har jo også været med til, at vi kan have en debat om den slags ting, og det synes jeg er rigtig positivt.
Det, som vi er optaget af i Enhedslisten, er, hvordan vi sikrer, at alle har mulighed for at deltage i den her debat uden at skulle blive mødt med trusler, og det gælder sådan set, uanset hvilket køn, hvilken seksuel orientering, religion osv. man har.
Det er det, vi er optaget af i Enhedslisten.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Tusind tak for den gode ordførertale og det samarbejde, vi i det hele taget har om hadforbrydelser og den slags og i øvrigt mange andre emner.
Jeg vil bare høre, om ordføreren ikke er enig i forhold til det, som hr. Ole Birk Olesen sagde, nemlig at man sagtens kan have en politisk debat i et demokratisk samfund, hvor der er masser af kritik, hvor der er hård kritik, hvor man debatterer alverdens emner, men at det ikke nødvendigvis tjener debatten, at den er forhånende, at den er nedværdigende over for bestemte målgrupper og minoriteter.
Det er jo ligesom det, det handler om.
Det handler ikke om, at der er emner eller noget, man ikke må diskutere, men at vi godt kan være enige om, at der er noget, vi ikke accepterer, og det er diskrimination, det er nedværdigelse, det er forhånelse, og at man sagtens kan tilrettelægge en dybdegående demokratisk debat, uden at den slags foregår.
Rosa Lund (EL), 2021-03-05:
Nu startede jeg jo sådan set mit svar på hr. Ole Birk Olesens spørgsmål med at sige, at vi alle sammen var enige om, er det ikke var i orden, men der havde hr. Ole Birk Olesen jo travlt med at sidde nede fra sin stol og tale herop, selv om hans mikrofon ikke var tændt.
Det er et forslag til, hvad vi kan gøre ved det.
Vi har også et andet forslag til, hvad vi kan gøre ved det, og det er at opdatere vores straffelov, så den passer til den digitale virkelighed, vi lever i, for ligesom hr. Ole Birk Olesen sikkert bliver udsat for trusler og chikane på nettet, så gør jeg det også; jeg ved, at hr. Kristian Hegaard gør det, jeg ved, at fru Pernille Vermund gør det, og jeg ved, at alle mulige andre mennesker, som deltager i den offentlige debat på nettet, gør det.
Så uenigheden går jo på, hvad vi gør ved det, hr. Ole Birk Olesen, og ikke på, om det eksisterer – sådan opfatter jeg det i hvert fald.
Men hvis hr. Ole Birk Olesen har ændret holdning og er enig i Enhedslistens forslag, er der jo ikke nogen uenighed.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-05:
, men når fru Rosa Lund gør det igen og taler om, at hun går ind for, at man skal kunne deltage i den offentlige debat uden at blive truet, som om vi andre ikke gør det, så kan der ikke være tale om endnu en fortalelse.
Det må være bevidst nu, at fru Rosa Lund fremstiller det, som om uenigheden handler om noget andet end det, den handler om.
Alle mener, at man skal kunne deltage i den offentlige debat uden at blive truet.
Det er forbudt at true.
Alle går ind for det.
Det her handler om, hvorvidt man i den offentlige debat skal acceptere, at folk taler nedværdigende, nedladende eller forhånende om en, og det skal man kunne acceptere i den offentlige debat.
Det blive r fru Rosa Lund udsat for, og det bliver jeg udsat for, selv om vi ikke handicappede, selv om vi ikke er sorte.
Sådan er det bare.
Rosa Lund (EL), 2021-03-05:
Ja, og så handler diskussionen jo om, hvordan vi så sikrer den ytringsfrihed bedst, hvordan vi beskytter hinanden bedst, når vi deltager i den offentlige debat.
For selvfølgelig går jeg da ligesom hr. Ole Birk Olesen stærkt ud fra, at vi alle sammen er enige om, at det ikke er i orden at true nogen til tavshed.
Men jeg synes, at vi skal være modige nok til at kigge på vores lovgivning og se på, hvordan vi kan beskytte mennesker.
Og nu ved vi bare, at mennesker med minoritetsbaggrund, kvinder og mennesker med handicap afholder sig fra at deltage i den offentlige debat, fordi de bliver truet.
Derfor synes jeg, at diskussionen handler om, hvordan vi beskytter de mennesker bedst, og det er hr. Ole Birk Olesen jo velkommen til at være uenig i –
der er nok også en grund til, at hr. Ole Birk Olesen og jeg er medlemmer af hvert vores parti, som ligger i hver sin ende af spektret.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-03-05:
Jeg synes, det er noget, vi skal kigge indgående på i Retsudvalget – det må jeg sige – jeg har forståelse for problematikken.
Jeg vil så sige, at én ting jo er en anmeldelse, at noget andet er, at anklagemyndigheden rejser en tiltale – det kan der være forskellige grunde til – og at noget helt tredje er, om domstolene fælder dom i sagen.
Så det skal selvfølgelig udbores, hvad årsagen til de få domfældelser er, men det kræver altså en lidt større indsats end den, vi lige kan give i dag.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-05:
Ytringsfriheden er intakt, det er der ingen tvivl om.
Man må i vid udstrækning godt sige det, man vil, i den offentlige debat.
Det, man bare skal vurdere, er: Tjener det den demokratiske debat at forhåne eller nedværdige, eller kan man fremsætte sine synspunkter på anden vis?
Det tror jeg vi godt kunne være enige om.