runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-04-21:
Jeg har bidt mærke i flere gange, når vi snakker om de her værdier – og selvfølgelig skal vi gå efter værdierne – at det nogle gange også kan være sådan lidt svært for folk at føre det ud i praksis, kan man sige.
En anden værdi er jo f.eks,. at der, hvis vi kigger ind i selvstyreloven, står, at samarbejdet mellem Grønland og Danmark i forhold til regeringerne også skal udføres ud fra gensidig respekt og ligeværdighed, og det er jo også en værdi.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om han kunne sætte lidt ord på, hvordan vi i praksis udfører dette i forhold til at skabe et samarbejde, der er baseret på ligeværdighed og respekt.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-21:
Tak til fru Aki-Matilda Høegh-Dam.
Det har været min som udenrigsminister og regeringens tilgang fra dag et, at vi i rigsfællesskabet har et respektfuldt, ligeværdigt, inddragende samarbejde om de ting, som vi er fælles om, qua at vi er et rigsfællesskab.
Og jeg synes, som jeg nævnte tidligere, at vi i den verden, vi står i, med det pres, der er mod os, mod de værdier, vi står for, bl.a. de værdier, som også fru Aki-Matilda Høegh-Dam så levende beskrev omkring selvbestemmelse, suverænitet, og det, at vi som folk kan leve frit, skal arbejde sammen om dem.
Det er min tilgang til det, selvfølgelig inden for det, der er rammen i vores rigsfællesskab, og det vil vi fortsætte med.
Konkret har jeg selv prioriteret samarbejdet både med Grønland og Færøerne ved at være med adskillige gange.
Nu har der været forskellige repræsentanter på udenrigsområdet, naalakkersuisoq, og der er også kommet en ny, og jeg vil glæde mig til at have et møde med den pågældende i morgen.
Det ser jeg meget frem til.
Karsten Hønge (SF), 2022-04-21:
Det endte i en sådan større etnisk udredning.
Det var egentlig ikke det, jeg var så interesseret i.
Jeg synes da, at det ville være fantastisk, hvis vi kunne få et endnu bedre samarbejde på uddannelsesområdet.
Men det er da vel korrekt, at Nivi ikke selv betaler hele sin uddannelse og alle de omkostninger, der er forbundet med at tage den i Canada.
Den bliver da betalt af Danmark, sådan som jeg har forstået det.
Noget andet er, at jeg er fuldstændig tilhænger af, at grønlandske studerende bliver optaget med et lavere gennemsnit end danske studerende i Danmark, men ikke med en henvisning til, at de har haft nogle særlige vanskeligheder.
Vi siger jo heller ikke, at børn født af kontanthjælpsmodtagere i Danmark bliver optaget på universiteterne med et lavere gennemsnit.
Det gør vi altså ikke, selv om de godt kan have nogle vanskeligheder.
Men jeg vil godt have, at ordføreren bekræfter, at vi faktisk har den der imødekommenhed, der betyder, at man faktisk bliver optaget med et lavere gennemsnit, får stillet en billig bolig til rådighed og modtager fuld su betalt af Danmark.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-04-21:
Tak for svaret.
En af de ting, vi netop også står sammen om, er jo bl.a. Ukrainekrisen, hvor Grønland, trods det, at vi ikke er medlem af EU, også gik med til EU-sanktioner på grund af det fælles værdigrundlag, vi har.
En af de andre ting er jo også det med klimaet, og jeg har bidt mærke i, at ministeren ikke var alene om at sige, at den kolde krig, man er opvokset under, også har haft en betydning for, hvordan man havde håbet på at forhindre nogle af de her eksistentielle kriser – kan man sige – som man også havde oplevet fra barnsben af.
Men en af de kriser, vi netop også oplever som unge i verden, er klimakrisen, som vi ser som lige så kraftig som en krig, fordi vi netop ser det som en eksistentiel krise, hvor man i virkeligheden er så bekymret for sin fremtid.
Hvordan ser det ud i forhold til vores samarbejde?
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-21:
Jeg tror, hr. Karsten Hønge, at vi bliver nødt til at indse, når vi snakker om de her problemer, at de er mere komplicerede, end at man bare kan sige, hvad der er det bedste, og at når man så har sagt det bedste, siger man ikke mere.
Det, der er vores udgangspunkt, er, at hvis vi mente, at Danmark skulle udmeldes af NATO i morgen, så havde vi jo nok fremsat forslag om det i Folketinget, og det har vi ikke.
Men det er fuldstændig rigtigt, at vi har en grundlæggende kritik af NATO og NATO's interventionskrige uden for Europa, bl.a. i Libyen – en fuldstændig grundlæggende kritik.
Og det er fuldstændig rigtigt, at vi ikke opfatter NATO som løsningen på den nødvendige sikkerhedsstruktur i Europa, for den er jo udtryk for, at der er nogle blokke.
Den sikkerhedsstruktur skal vi jo skabe grundlaget for.
Det synes jeg er vores store opgave.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-21:
Tak til ordføreren.
Jeg vil egentlig bare høre ganske kort, om Enhedslisten vil hilse det velkommen, hvis det er sådan, at Sverige og Finland søger om medlemskab i NATO.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-21:
Vi har en grundlæggende opfattelse, som jeg sagde før, af nationernes selvbestemmelsesret, og det vil sige, at det er op til Sverige og Finland at afgøre, om de ønsker at være medlem af NATO.
Altså, det er deres afgørelse, ligesom det var Ukraines afgørelse at søge ind.
Når de har taget den beslutning, vil vi selvfølgelig forholde os til den; det er klart.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-21:
Jamen kan ordføreren ikke komme det lidt nærmere, end at man vil forholde sig til det?
Mit spørgsmål var: Hvis de søger om medlemskab, vil Enhedslisten så hilse det velkommen?
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-21:
Nej, jeg kan ikke komme det nærmere, for det kræver, at de gør det, før vi tager stilling til det.
Altså, jeg forstår godt logikken i, at vi alle sammen skal sige, at det er en rigtig god idé, at de gør det, men at de selvfølgelig selv bestemmer.
Vi siger: De bestemmer selv, og så tager vi stilling til det, de har gjort.
Men vi ser det selvfølgelig, i lyset af hvordan vi er med til at løse to problemer.
Det er der, det bliver besværligt, hr. Karsten Hønge.
Vi skal forholde os til en aktuel sikkerhedstrussel, samtidig med at vi helst skal lægge nogle spor i forhold til en fremtidig sikkerhedsarkitektur, som ikke bygger på, at der er blokke i Europa.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-04-21:
Man har jo lyst til at spørge om så mange ting, når Enhedslisten er her, i forhold til udenrigs- og sikkerhedspolitik, så jeg stiller to spørgsmål.
Det ene spørgsmål er i forlængelse af det, som hr. Marcus Knuth var inde på.
I forhold til det betyder det jo så også, at Ukraine må søge NATO-medlemskab, går jeg ud fra, og det betyder vel så også, at Enhedslisten vil sige, at det har de selvfølgelig fuld ret til, og at det så derfor ikke er noget, som Putin overhovedet skal blande sig i.
Det går jeg ud fra.
Det var spørgsmål et.
Jeg går ud fra, at det, hvis Sverige og Finland går med i NATO, så dermed betyder, at en nordisk forsvarsalliance så i hvert fald ikke kan bestå af ret mange lande, og at man så derfor må erkende, at det så kun er NATO, der kan fungere – eller hvad?
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-21:
Altså, det er fuldstændig rigtigt, at hvis Sverige og Finland melder sig ind i NATO, er grundlaget for på kort sigt at forestille sig en nordisk forsvarsalliance som en selvstændig ting jo væk.
Det siger sig selv.
Det behøver man ikke at diskutere.
I forhold til det andet spørgsmål vil jeg sige: Selvfølgelig har den ukrainske befolkning ret til selvbestemmelse.
Det var sådan set hele indholdet, hele grundlaget i min tale.
De har ret til at træffe beslutning om at søge NATO-medlemskab, hvis de ønsker det.
Noget andet er jo så, hvad der er klogt, og det skal de jo diskutere og afgøre med sig selv, og så skal vi tage stilling til, hvad vi siger til den anmodning.
Sådan er det også med EU, og der tror jeg faktisk, jeg er meget enig med hr. Michael Aastrup Jensen i, at vi skal gøre rigtig meget for at hjælpe Ukraine til at udvikle demokrati, sådan at hvis de ville, kunne de blive medlem af EU.
Men vi skal også holde fast i, at vi ikke ønsker at lave et EU for lande, som er ekstremt korrupte, eller hvor de demokratiske rettigheder ikke fungerer, som vi ønsker de skal fungere.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-04-21:
Bare lige, så selv jeg forstår det: Det betyder, at når den nordiske forsvarsalliance så ikke kan lade sig gøre, er der kun to alternativer.
Det betyder, at man enten står mutters alene i verden, eller at man er medlem af NATO.
Så hvad vil udenrigsordføreren for Enhedslisten i forhold til det scenarie have, at Danmark er: mutters alene i verden eller medlem af NATO?
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-21:
Altså, det er sådan set uinteressant, hvad udenrigsordføreren for Enhedslisten vil.
Det, der er interessant, er, hvad Enhedslisten vil, og der er det jo altså sådan, at vi tager stilling til det på et årsmøde, og det her punkt er sat på vores årsmøde.
Der kommer vi til at diskutere det, selvfølgelig gør vi det, ovenikøbet i fuld åbenhed.
Altså, den diskussion kommer til at være der, og jeg er sikker på, at det vil blive udskreget som splittelse og den slags – okay, fint nok.
Men der skal jo en diskussion til.
For hvis ikke man er overrasket, er det, at man har hældt penge i hans krigskasse i årevis jo en forbrydelse.
Så er det jo ikke bare naivitet eller dumhed, så er det jo en forbrydelse.
Karsten Hønge (SF), 2022-04-21:
Jeg er oprigtig interesseret i historien om Nivi, og jeg er fuldstændig enig i, at vi skal blive langt bedre til at lave udvekslinger inden for rigsfællesskabet.
Så det er vi fuldstændig enige i.
For at sikre, at jeg forstår problemstillingen rigtigt, vil jeg bare lige spørge til den der meget fine historie om Nivi, der skulle studere i Canada: Er det ikke korrekt, at det er Danmark, der betaler for hendes uddannelse, mens hun uddanner sig i Canada?
Det tror jeg nok det er, eller hvad?
Det er helt rigtigt, at vi skal blive bedre til at tage imod grønlandske studerende i Danmark.
Er det ikke rigtigt, at grønlandske studerende bliver optaget på danske universiteter med et lavere gennemsnit end det, man forlanger af danske studerende, og at de får stillet billige boliger til rådighed i Danmark og modtager fuld su?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-04-21:
Det er lidt at tviste sandheden, hvis man kan sige det på den måde.
Men hvis vi går tilbage til det med Nivi, er det ret vigtigt at pointere, at Nivi selv betaler for sin uddannelse i Canada, fordi man ikke har de samme vilkår.
Det er netop også derfor, at inuit i Canada har fået nogle økonomiske og ressourcemæssige råderum, så inuitter i Arktis på en lettere måde kan tage en uddannelse, så man har mulighed for at kunne tage en uddannelse, selv om ens forældre ikke har taget en uddannelse, og selv om ens bedsteforældre aldrig har taget en uddannelse.
Men Nivi har ikke de samme muligheder, for der er ikke nogen til at bevise, at hun er inuk, selv om hun er det.
Det er lidt der, vi står nu.
Vi står med et konkret eksempel på, at vi skal styrke udenrigspolitikken på nogle af de her områder.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-21:
Tak for ordet, og tak til ministeren for redegørelsen, og jeg vil også sige tak til ordføreren fra SF for meget klar tale og mange synspunkter, som jeg fuldstændig deler, ikke mindst i forhold til domstolen, men det vil jeg egentlig komme tilbage til.
Jeg vil starte med at sige, at jeg fokuserer på Europarådet i min gennemgang her.
Det er der, jeg selv for nylig er trådt ind som suppleant i Den Parlamentariske Forsamling.
Mit første møde var det ekstraordinært indkaldte møde, hvor man skulle træffe beslutning om, om vi ville ekskludere Rusland eller ej.
Det bekræftede jo på alle måder betydningen af, at Europarådet og også Den Parlamentariske Forsamling eksisterer.
Og det var ikke, fordi det var et let valg, for det er klart, at det at ekskludere Rusland kommer med en pris, og det kommer med en pris for den almindelige russer, som mister en adgang til netop domstolen.
Men samtidig mener jeg ikke, at der er nogen tvivl om, at hvis ikke det at angribe et land på den måde og med de krigsforbrydelser og den fuldstændig uhørte aggression, som Rusland har udvist over for Ukraine, er en rød linje, hvad er så?
Og hvis man fortsat kan være medlem af Europarådet med den adfærd, hvornår kan man så ellers blive smidt ud?
Det bekræftede som sagt for mig betydningen af, at vi har et stærkt Europaråd, og nu må vi jo så tage konsekvensen af, at vi har smidt Rusland ud, og må også fra dansk side, mener jeg, øge vores finansielle støtte til organisationen, hvilket jo er helt nødvendigt nu, hvor Rusland ikke fortsat kan bidrage økonomisk, i og med de ikke længere er der.
Men det er klart, at vi, som andre også har været inde på, heller ikke må glemme de andre menneskerettighedsproblemer, som også eksisterer blandt flere af medlemslandene.
Det er helt afgørende at holde fast i, samtidig med at Ukraine er altoverskyggende, men det må ikke blive så altoverskyggende, at vi ikke har fokus på bl.a. især Polen, Ungarn og også Tyrkiet. Afslutningsvis vil jeg bare sige, at jeg er glad for, at der i redegørelsen ikke står noget om, at man er utilfreds med den her påståede domstolsaktivisme fra regeringens side.
Jeg bliver dog stadig lidt bekymret, når man på den ene side siger, at man vil have fokus på retsstaten, og samtidig vil man så i øvrigt påvirke domstolens tolkning i Danmarks retning.
Så bliver jeg lidt bekymret for, hvad det præcis betyder, men jeg vil i hvert fald være glad for, at man ikke vælger at kritisere domstolens praksis.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-21:
Tak, formand.
Som jeg sagde i min tale før, er vi blevet overhalet af virkeligheden, og det er også tilfældet her.
Jeg havde forberedt en tale om OSCE og Europarådet osv. tilbage i februar, og jeg vil være ærlig og sige, at den tale mindede ret meget om talen fra sidste år og den fra året før, for så meget er der ikke, der har ændret sig i forhold til de her taler.
Men det var jo så, indtil vi blev ramt af virkeligheden den 24. februar, som flere har været inde på.
Og det er jo så det, vi kan se heldigvis ikke skete.
For det er jo netop de her fællesskaber, hvor vi igennem årtier har arbejdet sammen, der øjeblikkelig viste deres værd i dagene efter den 24. februar.
OSCE stoppede øjeblikkelig forhandlingerne med Rusland om medlemskab, og i tiden op til, bl.a. med det polske formandskab for OSCE, brugte man faktisk OSCE som en rigtig god platform for at prøve at stoppe Ruslands opmarch langs grænsen til Ukraine.
Og på et ekstraordinært møde i Europarådet, som ordføreren for Enhedslisten lige var inde på, stemte 42 af 47 medlemslande for at udelukke Rusland.
Det er faktisk kun sket én gang tidligere, at rådet har suspenderet et medlem; det var i 1969 på baggrund af Grækenlands militærjunta.
Og jeg bemærkede udenrigsministerens fine udtalelser, ikke i forhold til Grækenlands militærjunta, men i forhold til Ruslands udelukkelse, hvor ministeren sagde, at vi skal bruge alle de kræfter, vi har i EU, for at få isoleret Rusland globalt.
Ligeledes har Østersørådet suspenderet både Ruslands og Hvideruslands deltagelse her.
Nu har det været en lang aften med nogle af de samme emner, som vi også var inde på i debatten før, så jeg vil slutte her med at sige, at jeg bare er glad for, selv om bagtæppet er forfærdelig trist, at se, at vores internationale fora har trådt så effektivt og øjeblikkelig i kraft i forhold til Rusland.
Til allersidst vil jeg slutte af med at sige, at jeg er enig med fru Annette Lind i håbet om – selv om det nok er et meget naivt håb – at når vi står her næste år, er vi tilbage i nogle af de der mere standardagtige taler, vi plejer at holde her, og at verden er et bedre sted, hvor vi ikke behøver at sætte fokus på alt det forfærdelige, der sker.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-21:
Jeg vil først gerne spørge til budgettet for Europarådet, fordi der gennem en række år har været en udhuling på grund af en real zero growth-politik, og nu har vi så samtidig Rusland, der trækker sig ud.
Så vil regeringen arbejde for at være med til at sikre, at budgettet igen sikres, og at man ikke ser en fortsat udhuling og nu endnu mere med Ruslands exit?
Jeppe Kofod (S), 2022-04-21:
Tak for spørgsmålet fra fru Anne Sophie Callesen.
Det er klart, at Ruslands eksklusion har mange følgevirkninger for Europarådet.
De har været en af de store betalere, og derfor vil de manglende indbetalinger kunne mærkes, og derfor håber jeg at kunne drøfte med mine kolleger, som jeg også nævnte tidligere, på udenrigsministermødet i Torino her i maj måned, hvordan vi gør nu, og her har Europarådets sekretariat forinden en mulighed for at præsentere deres bud på en vej fremad.
Men jeg er enig i, at det er vigtigt, at vi lande i Europarådet tager ansvar for, at vi har en velfungerende organisation.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-21:
Tak for det.
Det kommer vi selvfølgelig til at holde øje med.
Så vil jeg straks gå til et andet spørgsmål, som handler om Polen og Ungarn, der, som der står i redegørelsen, har tiltrukket sig opmærksomhed i Europarådet.
Jeg vil så bare spørge, om den opmærksomhed har ført til, at Danmark måske sammen med nogle andre ligesindede lande har bedt om at få en drøftelse af de to landes efterlevelse af deres forpligtelser på dagsordenen i ministerrådet.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-21:
Ja, Danmark har løbende fokus på både Polen og Ungarn og andre lande og deres overholdelse af forpligtigelser.
Jeg nævnte også, hvor vigtige de forskellige mekanismer, vi har, er, både OSCE og Europarådet, Venedigkommissionen og andre vigtige mekanismer, som er med til at monitorere retstilstanden, retsudviklingen i de her to lande, både Polen og Ungarn, og det er i øvrigt også noget, vi bruger i dialogen med de to lande.
Så ja, vi har fokus på det, og det spørgsmål er noget, som vi arbejder med i alle organisationer.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-21:
Tak til ministeren for at ville tage spørgsmålet om Europarådets økonomi op.
Det glæder vi os til at vende tilbage til.
Ministeren har jo omkring OSCE fuldstændig ret i, at OSCE er en ekstremt vigtig organisation på grund af de tillidsskabende foranstaltninger, og derfor kan det måske blive det sted, hvor man starter, når nogle ting udvikler sig.
Vores problem er jo bare, at OSCE er mere end det, OSCE er også nogle meget konkrete aktiviteter, som foregår her og nu, altså feltmissionerne, kontoret for ytringsfrihed, kontoret for menneskeret, alle de der ting, hvor rapportørerne tager rundt, konferencer.
Og det er jo noget, der er bundet sammen med budgettet, og hvis der bliver blokeret for det, eller hvis Rusland ikke vil deltage i udpegningen af folk eller kræver noget til gengæld for at gøre det, så står de ting jo over for at blive svækket eller forsvinde.
Og det er jo derfor, diskussionen er aktuel: Hvordan sikrer vi, at de overlever under alle omstændigheder?
Jeppe Kofod (S), 2022-04-21:
Til hr. Søren Søndergaard: Jeg har også noteret spørgsmålet, og det er en vigtig problemstilling.
Altså, jeg tror ikke, man kan udelukke, at det kan ende der, hvor Rusland selv vælger at forlade OSCE på et tidspunkt.
Vi er i hvert fald i de lande, som er meget aktive i OSCE som medlemslande, optagede af, at organisationen fungerer, og at de mandater, man har, bliver fulgt, og at man sikrer, at man har en velfungerende organisation, som har en vigtig opgave, ikke kun i forhold til Rusland, men i forhold til alle OSCE-landene, som jeg også nævnte tidligere, også dem, der eksempelvis ligger mellem Rusland og Kina, og selvfølgelig med USA og Canada.
Det er jo en ret unik organisation på den måde, at det ikke kun er europæiske lande, kan man sige, men også centralasiatiske lande.
Så det vil vi fortsætte med, og jeg er enig i synspunktet, altså at vi ikke skal lade OSCE's standarder og mandater blive udvandet af, at vi har et Rusland, som ikke overholder de spilleregler, de i øvrigt selv har undertegnet, og det er selvfølgelig noget, vi vil holde øje med.
Så må Rusland jo, hvis de ikke vil være med til det, vælge at forlade OSCE.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-21:
Jeg vil bare sige, at jeg ser frem til, at vi får en diskussion om det.
For nu var der jo meget snak om en europæisk sikkerhedsstruktur, dengang man etablerede CSC-processen og OSCE, og det er jo en vigtig diskussion at diskutere sammenhængen mellem de forskellige multilaterale samarbejdsfora.
Så jeg ser frem til, at vi kommer tilbage til diskussionen.
For vi må ikke komme i den situation, at de vigtige opgaver, som OSCE laver, bliver stoppet eller bliver udvandet.
Så må vi finde andre steder, de kan fortsætte.
Jeppe Kofod (S), 2022-04-21:
Ja, og det er jo så her, hvor det er vigtigt, at vi har et forum for en dialog omkring det, der er fælles sikkerhedsproblemer og det at lave tillidsskabende foranstaltninger, f.eks. våbenkontrol, transparens
Det er med til at skabe sikkerhed for alle europæere, og nogle af de instrumenter er jo rigtig vigtige, og vi markerer lige om lidt, altså i 2025, 50-året for CSC, for Helsinkiprocessen, og jeg tror, det er vigtigt i den tid, vi lever i, hvor geopolitikken er tilbage, og hvor usikkerheden er tilbage, at vi har en organisation som OSCE, der kan være en ramme for nogle af de her dialoger, også med dem, som vi er uenige med og vi er i konflikt med.
Så det er det balancepunkt, men jeg vil fortsat se frem til drøftelsen.
Vi vil fortsat fordømme Rusland, vi vil fortsat sige til Rusland, at de skal leve op til de spilleregler, som de selv har forpligtiget sig til i OSCE, og hvis de ikke gør det, vil vi fortsat også isolere Rusland, og om de vælger i sidste ende at forlade OSCE og deres forpligtigelser, må være deres valg.
Det er et helt afgørende vigtigt punkt, og derfor udnævnte vi også den første klimaambassadør, da vi kom til som regering, og vi har lavet 15 klimafrontposter i verden og har en ambition om at lave grønne strategiske partnerskaber med de største økonomier, som ødelægger kloden med udledningen af CO 2 , så vi kan få bragt den ned.
Vi har også hele fokusset på at få danske grønne virksomheder ud på vores eksportmarkeder for at bidrage der, og vi gør det også i et tæt samarbejde med Grønland, og vi har også her en god dialog.
Og er der noget sted, man mærker klimaforandringerne, så er det i det arktiske område.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-21:
Igen må jeg så sige, at jeg er meget glad for, at man egentlig fortolker konventionen, for hvis man fulgte den, som ordene er skrevet, så stod det ikke godt til for lgbti-personer som mig selv og vores rettigheder i det her samfund.
Så det er godt, vi har en domstol, som følger med tiden.
Michael Aastrup Jensen (V), 2022-04-21:
Ja, for det er jo også faktuelt svært at benægte, at domstolen tolker bredere og bredere – lad os sige det på den måde – i forhold til dengang konventionen blev skrevet.
Derfor bliver man nødt til at holde fast i at forholde sig til, om man synes, det er okay.
Det er et helt fair politisk synspunkt; det er bare ikke vores politiske synspunkt.
Altså, vores politiske synspunkt er, at domstolen skal værne om konventionen, ikke mindst i forhold til de lande, som knægter konventionen dagligt, men samtidig skal de nationale parlamenter også have mulighed for at føre deres egen politik, og det er jo den balancegang, der er svær; det anerkender jeg, men det er den balancegang, der er nødvendig.
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-21:
Jeg er helt enig med ministeren i, at de udfordringer, vi står over for, kommer med en pris, og det bliver en stor pris.
Spørgsmålet er så, hvordan vi skal bruge de penge, der skal investeres.
Der er vi måske nok ikke helt enige.
Men jeg har et andet spørgsmål til ministeren.
For vi har jo heldigvis haft en meget bred enighed om at fordømme Ruslands invasion, kræve tropperne trukket tilbage og understøtte det ukrainske folks ret til selvbestemmelse.
Men vi har jo også set, at vi nu oplever en atomtrussel eller en øget snak om brug af atomvåben, som vi vel aldrig nogen sinde havde forestillet os ville blive aktuel igen, forhåbentlig.
Derfor vil jeg bare spørge udenrigsministeren, om han finder, at det, der står i det, som vi har her, og som jo er skrevet før den seneste udvikling, er dækkende, eller om der er grundlag for nogle nye initiativer på det område.