runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-21:
Ja, jeg er fuldstændig enig med spørgeren i, at det er vigtigt både at tænke langsigtet, og at vi tænker sammen.
Det er også derfor, jeg er rigtig glad for den arbejdsgruppe, for det, som parterne allerede nu siger, bl.a. dem, der står bag Lev uden vold, og andre, er, at det også er rigtig vigtigt, at vi trækker i den samme retning, og at det ikke går i mange retninger.
Vi har mange indsatser i dag, der satser på forskellige ting, som man kan opleve i forhold til vold – psykisk vold, seksuelle overgreb, vold mod børn, partnervold.
Det er rigtig vigtigt, at vi tænker tingene sammen, så vi ikke kun tilbyder behandling til nogle, men ikke opsporing til andre osv.
Og jeg er meget åben over for, at vi, når anbefalingerne kommer, gennemgår det sammen med parterne, og at vi også arbejder videre med, hvordan de kan blive til virkelighed.
Om det skal være med en handlingsplan eller med konkrete tiltag, som vi kan gå til direkte, har jeg ikke svaret
Det synes jeg må afhænge af de anbefalinger, der kommer.
Victoria Velasquez (EL), 2025-01-21:
Jeg er rigtig glad for at høre den tilkendegivelse.
Det, som har været ønsket bag, at vi skulle behandle det her i Folketingssalen og have en handlingsplan, er netop både nogle af de ting, som ministeren kom ind på nu, men faktisk også den måde, der bliver lavet takster på – altså, det giver heller ikke mening i forhold til den indsats – eller den vilkårlighed, der kan være i, at man ét sted får at vide, at man ingenting må lave i forhold til børnene, og at der er et andet sted faktisk er opbakning til, at man kan have pædagoger eller andre, som er specialiserede i forhold til at have børn i sådan en krisesituation.
Så det er mere det, at vi tager udgangspunkt i barnets tarv.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-21:
Jamen jeg tror faktisk, vi er meget enige.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at vi arbejder videre med at se på, hvordan vi bedst understøtter både opsporing, forebyggelse og behandling af børn, der har oplevet vold, både af psykisk og fysisk karakter.
Det er også derfor, at jeg selv og justitsministeren tog til Norge, til Oslo, for at høre om erfaringerne der, også med undersøgelser af børn.
Og vi er klar til at drøfte det videre, når vi har set de anbefalinger, der kommer fra arbejdsgruppen.
Takster på krisecentre er også noget, som er vigtigt at kigge på.
Om det lige skal være på den måde, som ordføreren foreslår, vil jeg ikke lægge mig fast på her.
Men selvfølgelig er det vigtigt, at der også er indsatser for børn på krisecentre.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-01-21:
Tak for det.
Nu behøver jeg ikke sige det, som hr. Flemming Møller Mortensen har sagt – hvad vi faktisk alle sammen har sagt i den her Folketingssal indtil flere gange siden den 7. oktober – men jeg føler alligevel grund til at minde ordføreren om, at der ikke var noget, der startede den 7. oktober.
Derfor er der kun ét spor, og det er det politiske, virkelig svære spor, der peger hen imod en retfærdig fred.
Det giver de to folk mulighed for at leve i fred og sikkerhed side om side.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren: Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for at få de rige arabiske golfstater til at bidrage til Palæstina?
Lars-Christian Brask (LA), 2025-01-21:
Tak for ordet, formand.
I den givne situation mener vi i Liberal Alliance, at det vil være forkert ikke at støtte humanitære indsatser og hjælpe den udsatte civilbefolkning i Gaza.
Derfor kan Liberal Alliance ikke støtte B 28.
Mette Thiesen (DF), 2025-01-21:
Jeg vil lade den videre debat overgå til hr. Alex Ahrendtsen, men vi kan starte med at sige, at det er ret mærkeligt, at der ikke er nogen af de meget, meget rige arabiske lande, som har ønsket at støtte det her.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvorfor vi i Danmark skulle gå ind at bakke op om det.
Så vil jeg så sige, at det er fuldstændig rigtigt, som ordføreren i øvrigt også siger, at krig altid er frygteligt, og at det altid er børn, der lider allerværst.
Der er mange steder i verden i øvrigt, hvor børn lider og har det rigtig, rigtig dårligt, men vi står altså ved, at vi simpelt hen ikke mener, der skal gives økonomiske støtte til de her palæstinensiske selvstyreområder.
Jeg vil rigtig meget glæde mig til at følge de næste dage.
Forhåbentlig frigiver Hamas de resterende af de her gidsler.
Lad det være ordene herfra
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-01-21:
Det var jo en meget hurtig tale.
Liberal Alliance er jo et liberalt parti.
Hvorfor skal staten støtte selvstyreområderne?
Det kunne SF jo også have svaret.
Jeg vil til gengæld så igen stille det spørgsmål, som jeg har stillet andre ordførere: Hvad vil Liberal Alliance gøre, for at de rige, arabiske oliestater bidrager, så vi i Danmark kan friholde skatteyderne og eventuelt bruge nogle af de mange midler, vi har kanaliseret til selvstyreområderne, til f.eks. skattelettelser?
Lars-Christian Brask (LA), 2025-01-21:
Jeg ville ønske, at Liberal Alliance havde så meget magt og indflydelse, at vi kunne gøre en forskel på det punkt.
Men det eneste, jeg og Liberal Alliance kan gøre, er herfra selvfølgelig at opfordre udenrigsministeren til at have det på sin dagsorden, når han mødes i de fora, hvor det er relevant at yde sin indflydelse.
Henrik Frandsen (M), 2025-01-21:
Tak for ordet, formand, og tak til forslagsstillerne for at fremsætte beslutningsforslaget, som jo tager udgangspunkt i et terrorangreb den 7. oktober 2023.
Det var et terrorangreb, som vi jo på det kraftigste må tage afstand fra og fordømme, så meget som det overhovedet er muligt.
Det var ganske enkelt et forfærdeligt terrorangreb.
Hamas, som stod bag terrorangrebet, er jo en terrororganisation.
Den er både på EU's og FN's terrorliste.
Men heldigvis kigger vi ind i den nylige udvikling nede i området, hvor der jo er indgået en våbenhvile.
Det er en våbenhvile, som bl.a. indbefatter, at der bliver frigivet gidsler nu.
Samtidig med det bliver der løsladt fanger fra israelske fængsler.
Vi må sige, at det indtil nu ser ud, som om våbenhvilen bliver overholdt.
Det er rigtig, rigtig positiv, og det giver håb for fremtiden, vil jeg sige.
Der er faktisk i min verden – det er der også nogen der har sagt tidligere – grund til en, hvad skal man sige, berettiget optimisme om, at udviklingen går i den rigtige retning nu.
Det kan vi selvfølgelig kun håbe at den bliver ved med.
Derfor ville det også være helt forkert på nuværende tidspunkt at indstille samarbejdet med og indstille støtten til det palæstinensiske selvstyre.
Det er afgørende vigtigt, at vi bevarer samarbejdet med det palæstinensiske selvstyre.
Det skal i hvert fald ikke afbrydes, som det foreslås.
Det er vigtigt af flere grunde.
Det er svært at diskutere fred i et område, hvis ikke man har en samarbejdspartner at gøre det med.
Det er vigtigt, når vi skal frem til det mål, vi gerne vil nå.
Den endelige løsning er jo, at vi skal have en tostatsløsning i området.
Det er også vigtigt, at vi har et samarbejde med dem, når det gælder det udviklingssamarbejde, der er i området.
Det er vigtigt, at vi får skabt nogle bedre vilkår for civilbefolkningen i området, og det er det specielt nu, hvor der er indgået en våbenhvile, og hvor vi må sige at den humanitære situation i området ganske enkelt er forfærdeligt; den er katastrofal.
Derfor er det også glædeligt, at der lynhurtigt er fundet 75 mio. kr., som man kan sende ned i området til at afbøde nogle af de katastrofer, som er sket dernede.
Så det er vigtigt, at vi igennem den støtte, vi giver, også støtter civilbefolkningen i området.
Så kort sagt skal vi fra dansk side engagere os i at skabe fred og stabilitet.
Så Moderaterne kan altså ikke støtte beslutningsforslaget.
Birgitte Bergman (KF), 2025-01-21:
Jeg er her i dag på vegne af fru Helle Bonnesen, som desværre ikke har mulighed for at være til stede.
Israelske gidsler har siddet indespærret, mens familier og pårørende har siddet tilbage med smerten.
På den anden side har vi på traumatisk vis oplevet civile tab i Palæstina.
Omkostningerne har været forfærdelige.
Denne debat er ikke ny, altså debatten om brug af udviklingsbistand til Palæstina.
Faktisk har vi diskuteret det en hel del gange, siden Hamas angreb Israel.
Ved tidligere lejligheder har Det Konservative Folkeparti lagt vægt på, at der ikke måtte stoppes for den humanitære nødhjælp.
For en stærk humanitær indsats med bl.a. mad og medicin er netop noget af det vigtigste, vi kan bidrage med.
Det er den støtte, vi mener giver allermest mening.
Det synspunkt har ikke ændret sig.
Derfor har vi også svært ved se os selv i forslaget her, som handler om at indstille enhver form for økonomisk støtte, herunder også den humanitære hjælp.
Endvidere kræver forslaget, at EU indstiller den økonomiske støtte til de palæstinensiske selvstyreområder midt i en tid med våbenhvile, hvor vi har en lille lysning, en lille åbning, og hvor humanitær hjælp er en del af den samlede forhandlingspakke blandt parterne.
Fra Konservatives side har vi som de fleste andre her i salen ønsket en tostatsløsning igennem årtier.
Det har unægtelig lange udsigter lige nu, men vi har støttet arbejdet hen imod en våbenhvile som et lille tiltrængt skridt midt i en voldsom konflikt.
At indstille den humanitære hjælp vil være helt forkert af hensyn til signalerne, men først og fremmest af menneskelige årsager.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-01-21:
Tak for det.
Der er ingen her i Folketingssalen i dag, der ikke har taget den stærkeste afstand fra terrorangrebet den 7. oktober 2023.
Jeg har lyst til at spørge ordføreren for Dansk Folkeparti
: Hvad er Dansk Folkepartis ønske og håb i forhold til Palæstinas fremtid?
Mette Thiesen (DF), 2025-01-21:
Der er lige løbende indskiftning her.
Jeg vil starte med sige tak for en god debat, som jeg har fulgt lidt nede fra min egen plads.
Jeg er simpelt hen nødt til at sige nogle ting.
Vi har sådan set stillet det ad flere omgange, også lang tid før min tid.
Den 7. oktober blev der begået et voldsomt terrorangreb.
Tre af de gidsler, som blev taget, er blevet frigivet nu, men resten sidder der stadig væk, og den ene af dem – og jeg kan næsten ikke få mig selv til at sige det – er en lillebitte baby, som vi ikke engang ved om er live.
Da de her kvindelige gidsler blev frigivet – den ene af dem kunne dårligt gå, og jeg har slet ikke lyst til at tænke over, hvorfor hun dårligt kunne gå efter have været i Hamas' varetægt – så man altså palæstinensere bakke op om Hamaskrigere, som sad på ladet af biler.
Jeg har simpelt hen ikke ord for det.
Grunden til, at vi foreslår det her og i øvrigt har foreslået det før, er dette: Hvorfor skal danske skatteborgere betale for noget, som højst sandsynligt alligevel ender i lommerne på terrororganisationer, som kidnapper kvinder og babyer, og, som vi så den 7. oktober, kører rundt i biler med kvindelig på ladet og hujer og glæder sig?
Men som sagt tak for debatten.
Tak for ordet.
Sascha Faxe (ALT), 2025-01-21:
Tak, formand.
Egentlig synes jeg, at de fleste har sagt det, der skal siges, og udenrigsministeren startede det egentlig meget godt ved at tale om, hvorfor der er et behov for at blive ved med at støtte det palæstinensiske selvstyre.
På en eller anden måde er det lige før, jeg synes, det er et lidt bizart forslag, må jeg næsten sige, fra Dansk Folkepartis side.
For når jeg hører Dansk Folkeparti generelt snakke, taler de om, hvordan vi modvirker ekstremisme, og hvordan vi modvirker terrorisme og alle sådan nogle ting, hvilket jo er en ganske vigtig dagsorden, men en af de ting, vi også ved, og som flere har sagt før mig, er, at man skal have nogle rammer for at kunne modvirke ekstremisme.
Hvis man føler sig trådt på, hvis man føler sig undertrykt, så skaber pres modpres, og det er jo noget af det, som vi kan se har givet nogle af de problemer, vi står med.
Så hvis man reelt gerne vil have skovlen under Hizbollah og Hamas, vil det jo skulle være ved at styrke de liberale frihedsværdier.
Det skulle være ved at styrke en tostatsløsning.
Så giver det ingen mening at ville fjerne den støtte, som netop skal give det fundament, så vi kan nå hen et sted, hvor vi måske kan få lavet et fundament for en varig fred i Mellemøsten.
Det blev nævnt, at der er 1,1 million børn, der er sårbare i den her situation.
En af de ting, vi har lært af anden verdenskrig, er, at børnene er dem, der betaler den højeste pris.
Deres skolegang bliver sat på standby, det er dem, traumerne bliver indfældet i nærmest helt kropsligt, og de bliver givet videre i generationer.
Det er ret vildt at se så lang tid efter.
Det er de her 1,1 million børn, vi taler om.
De har været uden det sundhedssystem, de har haft brug for.
De har ikke fået den næring, de har brug for.
Og de har slet ikke fået den skolegang og omsorg, de har brug for.
Det er jo en af de helt store opgaver, vi står over for, for hvis vi ikke griber de børn, får vi skabt en kæmpe gruppe, der laver modpres ind i fremtiden.
Så hvis man vitterlig gerne vil terror til livs, skulle man næsten sige: Vi giver den fuld smadder på støtten til det palæstinensiske selvstyre.
Så ikke overraskende kan Alternativet heller ikke bakke op om forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2025-01-21:
Som det gælder stort set alle andre partier, kan vi heller ikke støtte det her beslutningsforslag, som vi finder er helt ved siden skiven i forhold til situationen i Mellemøsten lige nu.
Der er et påtrængende humanitært behov for at yde økonomisk støtte til både Vestbredden og Gaza og det palæstinensiske selvstyre, og derudover er der er en politisk mulighed for at bruge en sådan økonomisk støtte til at bevæge sig i retning af en tostatsløsning.
Jeg tror, det var John Kerry, der i sin tid, da han lancerede sin fredsplan, i dyb frustration over, at den ikke blev vedtaget, formulerede det helt kort sådan her: Palæstinenserne kan ikke, og israelerne vil ikke tilslutte sig fredsplanen.
Hvad angår det første, er det faktisk noget, vi kan bidrage aktivt til fra dansk side sammen med vores gode partnere i Europa og andre steder, men selvfølgelig med den forventning, at også de regionale stormagter og også Israel selv vil bidrage til at gøre Palæstina i stand til at løfte en tostatsløsning.
Så må man også sige, at der ligger et stort arbejde forude, også for den danske regering og for EU, i forhold til at få skabt en situation i israelsk politik, der gør det muligt at overbevise et flertal i Israel om, at en tostatsløsning er den eneste garanti for Israels sikkerhed, fred og stabilitet fremadrettet.
Alt det kan dansk bistand og dansk økonomisk hjælp til det palæstinensiske selvstyre ikke løse, men man kan sige, at uden at engagere sig, også økonomisk, i en tostatsløsning bliver den aldrig til noget.
Så her står vi helt bag regeringen og de mange andre gode inputs, der har været fra andre partiers side.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-01-21:
Der er rigtig mange børn, der også er kommet i klemme, altså sådan helt forfærdeligt i klemme, i den her krig og konflikt.
Ordføreren nævner et barn fra den 7. oktober, og jeg nævnte i min ordførertale 1,1 million palæstinensiske børn i Gaza, som lever under vilkår, børn ikke skal leve under, og jeg er enig med andre ordførere, der har sagt, at der ikke er nogen tvivl om, at det kommer til at sætte sig i sjælen på de her børn.
Derfor vil jeg gentage mit spørgsmål.
Det kan jo ikke være rigtigt, at vi har et dansk parti, som fremsætter et beslutningsforslag som det her og så ikke kan svare på, om Dansk Folkeparti har et håb eller et ønske for Palæstinas fremtid.
Hvor skal palæstinenserne være, hvis ikke verdenssamfundet hjælper dem til at være, hvor de er nu?
Mette Thiesen (DF), 2025-01-21:
Vi ønsker i hvert fald ikke, at danske skatteborgere skal betale til noget, som højst sandsynligt går i lommerne på en terrororganisation, og så mener vi simpelt hen ikke, at det er vores konflikt overhovedet.
Vi har sådan set også sagt det mange gange, og jeg har selv været i den jødiske synagoge og holde tale: Vi støtter Israel; det er det eneste demokratiske land i Mellemøsten.
Så lad det være ordene herfra.
Carl Valentin (SF), 2025-01-22:
Så synes jeg, ordføreren skulle kontakte Børns Vilkår efter debatten her og høre, hvad de siger til forslaget, for vi har faktisk været i dialog med dem, og det, der var særlig centralt for dem, var, at der var styr på bopælspligt og samværsret.
Det har vi sådan set også sikret med det forslag her.
Det sikrer netop barnets tarv.
Jeg kunne godt tænke mig høre ordføreren om noget.
I de her konfliktsituationer vil det jo ofte være sådan, at det ender hos Familieretshuset, der så træffer afgørelse om en løsning, der er den bedste for barnet.
Men er der kun to juridiske forældre i en familie, hvor der reelt er tre forældre, så kan Familieretshuset jo ikke træffe den afgørelse, der er bedst for barnet, men kun den afgørelse, der er bedst for de to juridiske forældre, fordi man ikke i samme omfang kan tilgodese den, der ikke har den juridiske tilknytning til barnet.
Så kan ordføreren ikke se, at ved ikke at anerkende, at alle forældrene er juridiske forældre, ender man et sted, hvor man ikke kan tage hensyn til barnet, men kun tage hensyn til dem, der reelt er juridiske forældre?
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-22:
Nej, jeg anerkender ikke den præmis.
Og selvfølgelig vil vi altid gerne i dialog med Børns Vilkår.
De er som sagt nogle af eksperterne i forhold til barnets tarv.
Det er sådan, at vi også anerkender de sociale forældre, og det er også noget af det, vi har på pladen i vores arbejde.
Det er også i forbindelse med vores udspil omkring regnbuefamilier, at vi har fokus på de sociale forældre, og det skal vi fortsætte med at have.
Vi skal fortsætte med at kigge på det og vende de sten, der er, i forhold til at man kan leve et godt og dejligt liv med den, man elsker, og i forhold til at man, når det bliver svært, også kan få hjælp til det, man skal have hjælp til, fordi det er svært at blive skilt.
Det må ikke ramme børnene, og det er derfor, vi skal sikre, at der er et godt apparat, og det kan vi hjælpe med i forhold til de initiativer, der er sat i gang.
Jeg vil sige, at vi selvfølgelig skal lytte til, hvad forældrene siger.
Der er mange forskellige familiekonstellationer derude, og vi skal i dialog og vi skal drøfte det, det er vi helt med på.
Men vi lytter også til Børns Vilkår, som vi om nogen mener er eksperter herhjemme, i forhold til hvad der er barnets tarv, og de er bekymrede ved udsigten til fire juridiske forældre.
Og det er jo ikke første gang, de har sagt det.
Jeg synes, det er noget hårdt sat op.
Når det er sådan, at regeringen laver et udspil omkring familier i alle regnbuens farver og netop decideret drøfter den sociale stilling for sociale forældre, så er det jo ikke sådan for at skubbe det ud til siden.
Det, der er vigtigt for os, er, at vi ved, at i skilsmisser – og 41 pct. af alle ægteskaber ender desværre med separation og skilsmisse – er konfliktniveauet højt, og vi tror, at konfliktniveauet bliver noget højere, hvis der kommer flere juridiske forældre ind, end der er i dag.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-22:
Tak til ordføreren for talen.
Og ordføreren og Socialdemokratiet virker jo meget bekymret for potentielle konflikter ved skilsmisse.
Så der er, så vidt jeg kan se, ikke evidens for at sige, at børn mistrives i potentielt højere konfliktniveau i den her type familier.
Jeg tror, at vi tre partier, der fremsætter det her beslutningsforslag, er pragmatiske.
Vi vil gerne have Socialdemokratiet med på den her vogn, så mit spørgsmål er egentlig: Hvad skal der til, for at Socialdemokratiet tror på de tal, vi har derude, tror på de oplevelser, vi ser, og tror på familierne og de børn, der siger, at de brændende ønsker sig flere juridiske forældre?
Skal vi lave en undersøgelse, som kan understøtte nogle af de tal, vi allerede har?
Skal vi få undersøgt, om konfliktniveauet er højere i flerforældrefamilier?
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-22:
Vi tror ikke, at konfliktniveauet er højere i regnbuefamilier.
Det, vi siger, er, at konfliktniveauet i alle mulige familier er højt ved en skilsmisse.
Hvis det er sådan, at der den i mere traditionelle konstellation med to juridiske forældre er et højt konfliktniveau ved skilsmisse – det kan der være, og der er 41 pct., der ender i skilsmisse – så er det bare, vi siger, at vi kan være meget bekymrede for, at med fire juridiske forældre kan konfliktniveauet være dobbelt så højt.
Men jeg vil rigtig, rigtig gerne drøfte området videre.
Der er altid kaffe på mit kontor, og ordføreren skal være velkommen, for det er et vigtigt område.
Christina Olumeko (ALT), 2025-01-22:
Jeg takker for kaffeinvitationen.
Det er bestemt noget, som vi i Alternativet gerne vil tale videre med Socialdemokratiet om.
Jeg har stadig svært ved at forstå logikken omkring konflikt og skilsmisse, men det har andre ordførere været inde på, så jeg vil egentlig hellere spørge ind til det med de sociale forældre.
Som ordføreren rigtigt nok er inde på, er det jo her, Socialdemokratiet har lagt sit fokus, også med et udspil fra regeringen for nogle måneder siden.
Flere af de initiativer var godt nok gamle, men det er, hvad det er.
Det var godt, de kom.
Mit spørgsmål er, hvor mange lovgivninger vi i sidste ende skal ind at ændre på, får vi når derhen, hvor vi nærmest har anerkendt flere juridiske forældre.
Hvor langt vil regeringen gå?
Carl Valentin (SF), 2025-01-22:
Er det ikke lidt sjovt, at man i Socialdemokratiet gerne vil udvide de sociale forældres rettigheder en hel del, men der er alligevel en eller anden grænse, hvor man ikke må gå videre og gøre dem til reelle juridiske forældre?
Hvad er det specifikt, man gerne vil afskære de her reelle forældre fra?
Er det retten til samvær med barnet i forbindelse med skilsmisse?
Er det ligesom der, grænsen går for Socialdemokratiet, altså at der skal man i sådan en familie vælge, hvem det er, der er de rigtige forældre i sådan en situation?
Rosa Lund (EL), 2025-01-22:
Jeg prøver igen: Vi fremsætter det her forslag, fordi vi går op i barnets tarv.
Hvis man spørger børn af regnbueforældre, børn, der kommer fra regnbuefamilier, som i dag er voksne, så vil de faktisk gerne have ret til alle deres forældre.
Ordføreren siger, at Socialdemokratiet vægter barnets tarv, og ordføreren siger også, at man lytter til eksperterne.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-01-22:
Bare for lige at slå det fast anser jeg jo ikke en social forælder som værende en mindre super forælder end en juridisk forælder.
Det er ikke kun sådan, at det er de juridiske forældre, der kan få samvær, selv om man er uenige om de her ting.
Så det, der bare er rigtig vigtigt at slå fast, er, at regeringen meget gerne vil kigge på, hvordan vi hele tiden kan forbedre forholdene for regnbuefamilier, men lige på det her punkt mener vi altså ikke, at det bedst mulige for at forbedre de forhold er at give barnet ret til fire juridiske forældre.
Der mener vi, at man skal beholde den eksisterende retspraksis.
Gunvor Wibroe (S), 2025-01-22:
Tak for spørgsmålet.
Det er nemlig rigtigt, at det er barnets tarv, vi prioriterer.
Det er det hensyn, der er vigtigt for Socialdemokratiet, og vi lytter også til eksperter på området, og når bl.a. Børns Vilkår siger og de også tidligere har sagt, at det her er noget, der vækker bekymring, så lytter vi til dem. Derfor vejer barnets tarv tungest, og det er vigtigt for os.
Rosa Lund (EL), 2025-01-22:
De ret klare regler ville man jo netop have, hvis barnet havde ret til alle sine forældre.
Hvad er ens rettigheder som barn til at se den person, der har været forælder i hele ens liv, men som den anden forælder nu er blevet skilt fra, eller som den tredje forældre nu er blevet skilt fra?
Det er jo der, det bliver uklart.
Det bliver netop uklart, når der ikke er nogen juridiske regler, og det er præcis derfor, vi gerne vil have juridiske regler.
For så bliver det klart for barnet.
Det er det, der sætter barnets tarv forrest.