Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Tak for velkomsten, formand.
Vi nærmer os juletid, og traditionen tro betyder det også, at vi i dag og i morgen foretager den afsluttende behandling af finansloven for det kommende år.
Meget er, som det plejer, men der er faktisk noget, der ikke er helt, som det plejer, for i år har embedsværket i Finansministeriet haft ekstra god tid til at udarbejde de nødvendige ændringsforslag, der følger af finanslovsaftalen.
De har haft den her ekstra gode tid, fordi forhandlingerne om finansloven for næste år blev afsluttet allerede i oktober.
Den valgkamp har de kunnet føre på ryggen af de bedste økonomiaftaler i årtier.
Med økonomiaftalen fra sidste år og den fra i år investeres der i den grad i den borgernære velfærd.
Folketinget afsætter midlerne, men det er naturligvis byrådet og regionsrådet, der foretager de konkrete prioriteringer.
Netop i disse dage kan vi i Danmark glæde os over, at vi for fjerde år i træk har en ledighed på under 3 pct.
Jeg er ikke selv gammel nok til at kunne have oplevet den jobfest, der prægede det danske arbejdsmarked tilbage i 1960'erne, men jeg er dog gammel nok til at kunne huske, hvordan det gik efterfølgende.
At være ung i 1980'erne med massiv arbejdsløshed var ikke nogen dans på roser.
Frustrationerne var til at tage at føle på og med god grund, for udsigterne til et vellønnet arbejde var dengang lange.
Med statsminister Poul Nyrup Rasmussens regering og den socialdemokratiske plan »Gang i 90'erne« lykkedes det at vende udviklingen.
Nu står vi et sted, hvor beskæftigelsen med undtagelse af under coronapandemien er steget støt siden 2013, og i dag har vi nået et historisk højt niveau.
Som den seneste udgave af Økonomisk Redegørelse viser, vil vi fortsat opleve fremgang i beskæftigelsen i de kommende år, om end i et mere beskedent tempo, end vi hidtil har set.
Men alt peger i retning af, at vi også til næste år på samme tid kan fejre en ledighed på under 3 pct.
Men i modsætning til dengang for mere end 50 år siden er dansk økonomi dog langt bedre i stand til at modstå udefrakommende pres.
Tænk bare på, hvordan vi f.eks. i det forgangne år har været i stand til at investere i vores forsvar og hjælpe Ukraine i deres frihedskamp, uden at vi samtidig har skullet skære i den offentlige velfærd eller reducere vores klimaambitioner.
Ikke mindst kan vi til næste år sågar lægge til, at det med afgiftslettelser, øget beskæftigelsesfradrag og sænket brugerbetaling er muligt at øge købekraften for alle befolkningsgrupper.
Den høje beskæftigelse er fundamentet for den stærke danske økonomi.
Det er ikke kommet af sig selv, men er sket på baggrund af langsigtede, kloge investeringer og et innovativt erhvervsliv, der nyder godt af det fleksible danske arbejdsmarked.
Som følge af coronapandemien og den efterfølgende forsyningskrise blev store dele af verden ramt af omfattende inflation, der toppede i 2022.
Det er derfor et særligt fokuspunkt, ikke mindst i denne finanslov, at sikre øget købekraft for danskerne.
Initiativerne i finansloven vil tilsammen med tidligere gennemførte initiativer, herunder lavere skat på arbejde, betyde, at en arbejderfamilie med to børn, som bor i egen bolig, vil have godt 15.000 kr. mere til forbrug i 2026.
Hvis man så kombinerer det med de generelle lønstigninger, der har været, vil arbejderfamilien med to børn til næste år have 30.000 kr. mere at gøre godt med, end de havde i 2024, og det er vel at mærke, efter at der er taget højde for de stigende priser.