runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-10:
Tak, formand.
Jeg synes, det er helt rimeligt, at ministeren føler trang til at indskærpe, at det selvfølgelig ikke er alle med muslimsk baggrund, der opfører sig hasarderet og er en smitterisiko.
Men lige så rimeligt må det jo være at sige, at dér, hvor der er en stor ophobning af folk med en mellemøstlig kultur, er der et ganske generelt problem – altså i ghettoerne.
Når vi ser rundt omkring, hvor der hele tiden er de her udbrud, så er det jo bare med kirurgisk præcision i ghettoerne eller på skoler, hvor der er et meget stort antal af elever med en mellemøstlig baggrund.
Er årsagen til, at danske elever fra Frederikssund og ned til Køge osv., som aldrig nogen sinde kunne finde på ikke at overholde de her regler, nu fra næste uge kun må gå i skole udendørs en gang om ugen, ikke netop, at man på Nørrebro og i alle de områder, hvor der er fyldt med arabere, bare er fuldstændig ligeglade med overholde reglerne?
Og så er det endnu en gang de danske, der kommer til at skulle leve under nogle restriktioner på grund af nogle udlændinge, der ikke gider at gøre det, som myndighederne siger.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-10:
I Dansk Folkeparti mener vi, at man, når man anbringer børn, så også skal sikre sig, at de bliver anbragt til noget bedre, og her ser vi et fuldstændigt svigt.
Vi ser, at drenge bl.a. oplever vold og trusler fra de ansatte, vi ser magtanvendelser, og vi er også vidner til, at magtanvendelserne ikke alle sammen bliver registreret.
Og jeg tænker: Hvem hjælper børnene?
Hvor er det personrettede tilsyn fra kommunal side henne?
Hvor er socialtilsynet henne?
Hvem er det, der hjælper de her børn, når de råber efter hjælp?
Hvordan vil regeringens udspil sikre kvaliteten på de her opholdssteder, som vi har været vidne til i »Nødråb fra børnehjemmet«?
Jeg tror ikke på, at det her handler om, at det enten er offentligt eller privat.
Jeg tror på, at der desværre sker svigt flere steder, altså at det sker i det private, og at det sker i det offentlige.
Så man kan ligesom ikke sige, at det er enten-eller.
Hvordan vil ministeren sikre hjælp til de her børn?
Vil ministeren rekvirere en redegørelse?
Har ministeren rettet henvendelse til socialtilsynet for at få en status over, hvordan det ser ud, hvilke besøg de har været på, hvad de har registreret i forhold til bekymringer?
For det, som vi har været vidne til i den dokumentar, er dybt, dybt bekymrende.
Jeppe Kofod (S), 2021-03-10:
Det vigtige politiske her
er, at vi gør både-og, altså at vi gør alt, hvad vi kan, også i forbindelse med EU-sporet, for at skaffe tilstrækkelig vaccinekapacitet, for at udvikle i forhold til nye mutationer og selvfølgelig for at sikre, at vi så hurtigt som muligt får de leverancer, som vi også har bestilt, og i øvrigt også samarbejder med andre lande, f.eks. Israel, og vi har også haft et samarbejde med Australien, New Zealand, andre lande også uden for Europa, Norge, uden for EU.
I forhold til at håndtere pandemien er Danmark i en gruppe af firstmoverlande, der har taget det her på sig, fordi vi er interesseret i at få vaccineret vores befolkning hurtigst muligt, og jeg er glad for, at spørgerne deler den samme ambition som regeringen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-10:
Det, der er spørgsmålet, er, om det har været en smart strategi at alliere sig med EU.
Man kunne godt forestille sig, at man, når man sådan lige på papiret ser Kommissionen, tænker: Wauw, von der Leyen er professor i epidemiologi.
Men alligevel har det jo været kaotisk, næsten lige så kaotisk, som jeg tror det var, dengang hun var minister hjemme i Tyskland.
Så på den måde er der jo sammenhæng i tingene.
Men det er ikke det, der er spørgsmålet.
Spørgsmålet er, om det var klogt for Danmark at forfølge EU-sporet, eller om vi måske lidt mere skulle have haft sådan en selvstændighedstanke, som man altså kan se nogle af de østeuropæiske lande har, når de nu kører deres eget spor med nye vacciner, som EU altså hverken vil eller i hvert fald ikke er kommet på banen med at godkende endnu.
Kan udenrigsministeren ikke godt se det?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-10:
Så er vi tilbage til det oprindelige spørgsmål, som spørgeren indledte med, altså om landene havde stået bedre, hvis de havde stået alene, i stedet for et samarbejde i EU.
Nej, landene havde ikke stået bedre alene, for så havde det været alles kamp mod alle, og det havde ikke løst det her.
Betyder det så, at EU's håndtering af vaccine og corona ikke kunne have været gjort anderledes og bedre, og at man ikke har noget at lære i den her proces?
Jo, bestemt, og det er noget af det, Danmark har presset på for, altså at vi får vaccinekapaciteten op, at vi får leverancerne op så hurtigt som muligt, at de selskaber, som skal levere vaccinerne, leverer til tiden
Det er rigtig vigtigt at få vaccineret befolkningerne, for det er den eneste vej tilbage til den hverdag, som vi alle sammen er desperate efter at få tilbage.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-10:
Det hænger fint sammen med svaret, vi fik her.
Vil udenrigsministeren – i lyset af EU’s fejlslagne vaccinestrategi – fremover vise mere tilbageholdenhed med at give EU flere ressourcer og mere magt over danske forhold, og vil udenrigsministeren tage initiativ til en regeringskonference med henblik på at drøfte, hvordan EU fremadrettet stækkes?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-10:
Det er ikke nogen hemmelighed, at hr. Morten Messerschmidt og regeringen ser vidt forskelligt på Danmarks forhold til EU.
Og som jeg lige har sagt, deler regeringen slet ikke den opfattelse, at Danmark havde stået bedre i dag, hvis vi havde stået for vaccineindkøb på egen hånd i stedet for at være en del af det fælles indkøb, og hvis det havde været alles kamp mod alle.
Jeg bliver også nødt til at afvise hr. Morten Messerschmidts præmis om, at Danmark skulle afgive magt til EU, fordi vi samarbejder frivilligt om f.eks. indkøb af vacciner, og som hr. Morten Messerschmidt udmærket ved, har medlemslandene altid det sidste ord på sundhedsområdet.
Det vil vi ikke, for det er regeringens klare holdning, at EU skal fokusere på at levere resultater og noget, der betyder noget for borgerne, og derfor skal vi selvfølgelig ikke spilde vores tid på eksempelvis diskussioner om traktatændringer, institutioner og navlepilleri.
Det er der i øvrigt ikke mange borgere der efterspørger.
For at være helt ærlig tror jeg, at hr. Morten Messerschmidts forslag, som også ligger i spørgsmålet, vil føre til det stik modsatte af det, som er intentionen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-10:
Nu sagde udenrigsministeren i forbindelse med det tidligere spørgsmål, at man skulle lære af hele coronasituationen, af coronaepidemien osv., og en af de ting, man kunne lære, kunne jo være, at det har EU jo altså bare ikke håndteret supergodt.
Jeg tror sådan set også, at de øverstkommanderende i Kommissionen har været ude og erkende, at det ikke har været skønt.
Den måde, man meget langsommeligt har fået godkendte vacciner, den måde, man har indkøbt dem, og alt det, har været fuldstændig som i en Olsen-banden-film, når man ser på, hvordan EU fungerer.
Man kunne måske godt forestille sig, at læren af det ville være, at vi så i hvert fald ikke skal give EU mere magt, og der er jo en stribe områder, hvor man i dag forsøger at forøge EU's magt.
Jeg tror, at man så sent som i dagens udgave af Politiken kunne se fru Margrethe Vestager sige, at det på det digitale område var vigtigt, at EU fik flere beføjelser, og jeg har også set folk tale for, at vi skal have en egentlig sundhedsunion, altså at EU på det her sundhedsområde, hvor man lige fuldstændig har klokket i det med fatale konsekvenser til følge, vil have flere beføjelser.
Udenrigsministeren ved jo udmærket godt, at man selv inden for det eksisterende traktatgrundlag på en lang række områder hele tiden udfordrer og æder sig mere og mere ind på landenes suverænitet.
Et af de områder, hvor jeg i hvert fald forstår at vi i retorikken er enige, er med hensyn til det problematiske forslag, der er kommet om mindstelønninger og sådan nogle ting.
Måske taler man som udenrigsminister ikke så frit her, men jeg tror, at hvis vi sad og fik en Leffe, ville vi nok være enige om under fire øjne, at EU har håndteret det her rigtig dårligt.
I det lys kunne det måske være på sin plads at udnytte det politiske momentum og prøve at tale med nogle af de andre lande om, hvordan vi så forhindrer, at EU i hvert fald får mere magt, altså hvordan vi stækker EU's magt.
Det er jo gået de færrestes opmærksomhed forbi, at Storbritannien lige er smuttet, og det går sådan set udmærket.
På vaccinefronten har briterne jo klaret sig tusind gange bedre end Bruxelles, inden disse har fået kommanderet tropperne rundt på kontinentet.
Så hvad er det, der gør, at udenrigsministeren overhovedet ikke vil gå ind i den diskussion om at lære af det her og sige, at EU skal have stækket sine beføjelser?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-10:
Noget af det, vi ser med hensyn til nye mutationer, er, at de springer fra et land til et andet land, og det sker jo i en pandemi, og derfor er samarbejdet om både at udvikle vacciner, men også i forhold til nye mutationer og i forhold til at stoppe pandemien, da helt afgørende.
Og er der ting i den her proces, hvor EU kan lære af det, man har gjort?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-10:
Er udenrigsministeren enig i, at folkesundheden nævnes mere end 50 gange i Lissabontraktaten?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-10:
Jeg har ikke talt antallet af gange, men jeg ved, at sundhedskompetencen i sidste ende ligger hos medlemsstaterne; det ved hr. Morten Messerschmidt også godt.
Men det, der er det politiske spørgsmål her, er: Skal vi samarbejde med vores nabolande, de ligesindede europæiske lande, i en pandemi, som er grænseoverskridende i sin natur?
Ja, det skal vi.
Kan vi gøre det bedre?
Ja, det kan vi, og noget af det, Danmark presser hårdt på for, og det tror og håber jeg også Dansk Folkeparti støtter, er, at vi får kapaciteten til at producere vacciner op i Europa og får kapaciteten til at udvikle nye vacciner mod mutationer op, og at vi i øvrigt også får opbygget lagre af kritiske værnemidler, som vi havde en udfordring med i starten af pandemien.
Alt det er vi nødt til at samarbejde om, for at det kan lykkes.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-10:
Jeg mindes på stående fod, at det er 66 gange, folkesundheden nævnes i Lissabontraktaten.
Den ligger desværre et par meter fra mig, så jeg kan ikke lige slå det efter, men det er ganske mange gange.
Det er måske også derfor, regeringen traf beslutning om – ikke nødvendigvis med Dansk Folkepartis opbakning, men i hvert fald traf den beslutning – at overføre hele coronastrategien til EU.
Det kan man jo ikke bare fedte af og sige ikke er en kompetence, som EU derfor har.
Og i forhold til samarbejder vil jeg bare helt kortfattet spørge: Er det virkelig udenrigsministerens opfattelse, at man kun kan samarbejde med andre lande, hvis det foregår igennem Bruxelles?
Jeppe Kofod (S), 2021-03-10:
For det første tror jeg, at hr. Morten Messerschmidt har fået helt forkert fat i noget, nemlig at vi skulle have overladt coronastrategien til EU.
Nej, vi har ført en meget aktiv coronapolitik her i Danmark med stor succes i forhold til at håndtere pandemien.
Det er noget, som vi i øvrigt har samarbejdet med lande både i og uden for Europa om i den her gruppe af firstmoverlande, som både er EU-lande og ikke-EU-lande.
For det andet er det ikke et enten-eller.
Når man står i en pandemi, er det et både-og.
Vi skal både styrke vores kapacitet i det europæiske samarbejde, og vi skal også styrke vores samarbejde med andre lande, som er fremme, bl.a. Israel, i kampen for at udrulle vacciner og få normaliteten tilbage i vores samfund.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-10:
Mener ministeren stadig, at regeringens ambition om flere tvangsanbringelser og flere tvangsbortadoptioner – altså at anbringe flere børn tidligere i livet – vil give børnene en bedre chance for en god barndom, når vi i TV 2-dokumentaren »Nødråb fra børnehjemmet« kunne konstatere talrige eksempler på overgreb, vold og nedladende behandling af børnene fra personale, der i meget ringe grad er uddannet til eller personligt rustet til at arbejde med børn, der har det svært?
Astrid Krag (S), 2021-03-10:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Dokumentaren »Nødråb fra børnehjemmet« viser desværre, at der er en række døgninstitutioner og opholdssteder for anbragte børn og unge, hvor der har været gjort unødig brug af magtanvendelse, og hvor personalet ikke har været kvalificeret til at tage sig af de unge.
Det er forfærdeligt og trist at se, at nogle af de børn og unge, der har allermest brug for ro og stabilitet i deres liv, får så hård en behandling.
Det vidner om, at der desværre er nogle anbringelsessteder, hvor kvaliteten ikke er god nok.
Det skal der rettes op på i de konkrete tilfælde.
Men vi skal også mere generelt have styrket kvaliteten på anbringelsesstederne.
»Børnene først«, regeringens store udspil, indeholder derfor en række forslag til at øge kvaliteten på institutionerne og i plejefamilierne.
Vi vil styrke socialtilsynet og stoppe mulighederne for at trække store overskud ud af private opholdssteder, så pengene bliver i tilbuddene til at løfte kvaliteten til gavn for børnene og de unge, og vi er lige nu i gang med en evaluering af det specialiserede socialområde, hvor vi også undersøger kvaliteten i opholdssteder for børn og unge.
For mig og for regeringen er det ikke et enten-eller, men det er et både-og: Vi skal både sørge for, at flere af de allermest udsatte børn, som har behov for et nyt hjem, også får det, og vi skal sørge for bedre kvalitet og mere stabilitet i anbringelserne
Jeg mener derfor stadig væk, at vi skal sætte tidligere ind, så alle børn kan få en chance for en tryg og stabil barndom, et hjem og nogle voksne, som de kan regne med.
Alt for mange anbragte børn oplever i dag for mange skift: skift af anbringelsessted, skift af skole og kammerater.
I nogle tilfælde vil det bedste for barnet være en anbringelse eller en adoption, også selv om forældrene ikke samtykker, så barnet kan få et trygt hjem tidligere og en familie, der ikke kun er til låns.
Ved at anbringe tidligere kan vi forhåbentlig få hjulpet nogle børn, inden problemerne vokser sig så komplekse og så store, at barnet må anbringes på en institution i stedet for at kunne blive anbragt i en plejefamilie.
På den måde hænger alle indsatserne jo her sammen, og derfor er det korte svar til Karina Adsbøls spørgsmål jo, at det skal være både-og, altså at vi både hjælper tidligere, og at vi hjælper bedre.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-10:
Fra regeringens side sætter vi ind alt, hvad vi kan, og jeg synes, at vores håndtering har været præget af sundhedsfaglighed og af, at vi overhovedet ikke skelner mellem religion, som blev nævnt her fra spørgerens side, eller hudfarve.
Hvis der er sprogbarrierer, uanset hvad der er,
så er vi der; så banker vi på, så er vi der med teststeder, så sætter vi ind lynhurtigt.
Så prøvede vi jo her, fordi vi havde en særlig situation i Vollsmose, at sige, at der var behov for noget mere.
Det er i øvrigt samme krav, som vi stiller til alle dem, der går i 3. g, hvor en stor del af Danmarks gymnasieungdom nu her på mandag skal tilbage i skole.
De skal jo testes to gange om ugen for at måtte møde op.
Det var så det krav, vi ville stille til borgerne det sted, hvor der var en høj incidens, én gang om ugen – og det mente Folketinget ikke man skulle gøre.
Men jeg kan jo kun sætte ind med det, jeg kan få et flertal for i Folketinget.
Og derfor må vi så arbejde videre med de redskaber, der er, og der er heldigvis mange redskaber.
Men vi kommer ikke til at skelne mellem religion, hudfarve og andet; vi kommer til at sætte ind der, hvor problemet er.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-10:
Jeg tror, ministeren misforstår mit ærinde, for jeg er for en sjælden gangs skyld slet ikke ude efter ministeren.
Det er slet ikke ham, der er mit anliggende her.
Nej, det er alle de der folk, som ministerens parti igennem årtier godt nok har lukket ind i landet, som bare er fuldstændig ligeglade med myndigheder og regler, for det er jo dem, der gør, at vi, der godt kan finde ud af at overholde reglerne, ikke kan få vores normale tilværelse tilbage.
Vi har noget, der hedder ghettopakker, hvor der altså gælder nogle andre regler for dem, der bor der, simpelt hen fordi vi ved, at der er nogle problemer i de områder, som er særegne.
Kunne man ikke sige, at hvis ikke man ville lade sig teste der, så ryger kontanthjælpen – simpelt hen?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-10:
Vi er helt enige om, at det er et problem.
Det er et massivt problem med den her smitte, og hvor den er, og der er helt stensikkert uden for enhver tvivl en overrepræsentation af smittede og indlagte af mennesker med ikkevestlig baggrund.
Det tal har vi jo lagt helt åbent frem fra starten af, og jeg har ingen interesse i at skjule det eller andet, tværtimod.
Og af de værktøjer, vi så foreslog at bruge, sagde Folketinget ja til noget, men desværre nej til det, der havde størst effekt.
Men så må vi gå ad de andre veje.
Og hvad er det?
Det er støvler på jorden, at være til stede, banke på dørene, have testsetuppene og følge det meget intensivt.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-10:
Mener ministeren, at vi som samfund kan være bekendt, at ældre og udsatte ikke har mulighed for at tage imod det vaccinationstilbud, de får, fordi tidsbestillingen ikke fungerer optimalt, eller fordi de ikke har mulighed for at køre langt efter en vaccination – eventuelt fordi de er sengeliggende eller meget dårlige?
Magnus Heunicke (S), 2021-03-10:
Nej, det mener jeg ikke.
Det er derfor, at plejehjemsbeboere og de ældste i vores samfund har været blandt de allerførste til at modtage en vaccination.
Vi kan jo så se, at nogle ældre og udsatte enten ikke haft mulighed for at køre langt eller har haft svært ved at booke en vaccination, og som samfund er det en opgave, som vi skal kunne løfte.
Der er nu, for netop at løse det problem, oprettet et tilbud om udkørende vaccinationsenheder til vores ældste borgere og til borgere, som får hjælp fra kommunen i eget hjem, som har vanskeligt ved selv at møde op i et vaccinationscenter.
Det har vi igangsat den 5. marts på baggrund af et notat fra Sundhedsstyrelsen.
Det omfatter indledningsvis borgere i det, der hedder målgruppe 2 og 3 i vaccinationsplanen, altså borgere, som får hjælp i eget hjem, og borgere, der er fyldt 85 år.
Senere vil det også kunne omfatte personer med alvorlige begrænsninger i funktionsevnen.
Derfor har Sundhedsstyrelsen bedt vores kommuner om at identificere borgere i målgruppe 2 og 3, der endnu ikke er blevet vaccineret, fordi de ikke kan transporteres til et vaccinationscenter.
Samtidig skal vi understøtte, at de borgere, der har behov for det, også får hjælp til at booke tid – det er jo en anden del af problemstillingen – og der arbejdes intensivt for at forbedre det her bookingsystem, som er meget udskældt, og gøre det nemmere at bruge.
Der sker også det, at vores kommuner kontakter alle de ældre borgere, der er inviteret, men som ikke selv har booket en tid, for at tilbyde hjælp, hvis man har interesse i at sige ja til tilbuddet om vaccination, og tilbyde hjælp til booking og til vaccination, og samtidig øges bemandingen i de regionale hotlines, der over telefonen hjælper med den her booking.
Det er en række tiltag, som netop skal hjælpe vores ældre og udsatte med at kunne tage imod det tilbud om vaccination, som for manges vedkommende er det frihedsbrev, som giver dem frihed fra et år i isolation.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-10:
Jamen det er jo fuldstændig vanvittigt, at man ikke har gjort det fra starten af.
Man starter også med at sende breve ud til borgere uden telefonnummer på, og så lader man ældre være med i et forsøg i forhold til det her med det digitale.
Det er over 55 dage siden, at Ældre Sagen rettede henvendelse til ministeren, og det er lang tid siden, jeg rettede henvendelse til ministeren i forhold til det her vaccinationskaos.
Man har haft lang tid til at rette op på det her.
Hvorfor er det, man ikke fra starten af har fået tænkt det ind, at vi selvfølgelig skal have vaccinationen ud lokalt og vi skal hjælpe lokalt?
I øjeblikket kan man læse i en sjællandsk avis, at det er fynboer og københavnere, der kommer og får deres vaccinationer.
Altså, det virker, som om der ikke er styr på særlig meget, og imens går det ud over de ældre.
Og vi kunne læse i JydskeVestkysten, at mange ældre opgiver undervejs – simpelt hen opgiver det her system.
Så hvad er baggrunden for, at man sådan halter bagefter?
Man må da kunne tænke sig til, at når man opretter et digitalt system og ikke alle ældre er digitale, skal man ligesom hjælpe.
Og når vi har flere ældre fordelt ud i regionerne, må man også kunne tænke sig til, at hver region og kommune ligesom skal sikre deres borgere.
Så hvad er det, der går galt?
Hvorfor er det først nu, der bliver rettet op på det her?
Og kan vi være sikre på, at der bliver rettet op på det her, eller vil vi stadig væk opleve ældre, som kæmper i forhold til at få deres vaccination?
Altså, hvad skal man gøre som ældre?
Man løber jo panden imod en mur hele tiden; plus det, at vi kunne læse om en kræftsyg, der skulle køre over 100 km for at få en vaccination; plus det, at når man så skal have nummer to vaccination, ja, så kan man ikke få den det samme sted.
Altså, det virker, som om at det, der foregår, er fuldstændig kaotisk, og jeg undrer mig over, at man fra starten af ikke har taget de hensyn, der skulle tages.
Magnus Heunicke (S), 2021-03-10:
Der var en lang række spørgsmål.
Vi har kun 30 sekunder.
Jeg prøver at tage så mange, jeg kan.
I forhold til kontakt til kommunen gør vi det med et system, der betyder, at hvis du ikke selv har reageret og booket en tid, bliver du, en uge efter du har fået invitationen, kontaktet af din kommune for at få hjælp til at booke en tid.
I forhold til transport af de ældre laver vi et system nu, hvor kommunen henvender sig til de ældre i de her målgrupper, som man har identificeret, og siger: Har du brug for hjælp til at blive transporteret, bliver du det.
Og nu kan jeg ikke nå at svare på flere af de spørgsmål, der var.
Ja, hvor svært kan det være?
Kig rundt i Europa, kig rundt på dem, der har fået vacciner til landet: Hvor høj en procentdel har de så fået udnyttet og brugt?
Danmark ligger helt i top, et kæmpe arbejde, men det er svært.
For de her vacciner skal jo tøs op, og derefter skal de trækkes op, og de skal blandes op.
Jeg har selv overværet, hvordan det foregår, fuldstændig, og der må ikke gå en dråbe til spilde, for man skal trække maksimalt op af de her doser, som man så får, som er blandet op, og de skal så bruges, når de er i sprøjten, inden for en kort tid.
Så det vil sige, at der er en lang række dybt komplicerede elementer, som vi skal være sikre på sker forsvarligt og sker, uden at vi risikerer, at der går doser til spilde i Danmark.
For det er virkelig dyre dråber for os.
Karina Adsbøl (DF), 2021-03-10:
Vil ministeren sikre, at ældre medborgere kan blive vaccineret i deres egen by?
Vil ministeren sikre, at de kan blive vaccineret lokalt?
Og vil ministeren sikre på landsplan, at sengeliggende ældre får en vaccination, hvor man kører ud til dem og giver dem vaccinationen?
For det er jo det, som vi kan læse i medierne.
Jeg vil godt høre: Hvad er status nu?
Hvordan ser det ud for de fem regioner i forhold til det her?
Er der styr på det?
Og kan vi være sikre på, at ældre nu kan få deres vaccine, og at de ikke løber panden imod en mur?