runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-19:
Jeg må hellere huske, at jeg skulle hilse fra SF og sige, at de støtter det lovforslag her, og det gør Enhedslisten også.
Jeg vil gerne takke ministeren for at fremsætte dette utrolig vigtige lovforslag.
Der er sådan set god grund til, at der bliver strammet op.
Nu bliver der jo så nogle opstramninger, hvor der er noget ulovlig internethandel, som får sværere ved at fungere.
Der bliver her indført en beføjelse til, at der forbydes salg, import og anvendelse af stoffer, blandinger og varer, når tilsynsmyndigheden ikke får de oplysninger, som de har anmodet om.
Der er bl.a. også en opstramning, hvor man får beføjelse til at foretage beslaglæggelse i videre omfang, end der tidligere har været.
Det er jo sådan set godt, hvis der foregår handel med ulovlige stoffer og produkter, at man så kan gribe hårdere ind.
Det her med at få fjernet brugen af farlige kemikalier som pesticider f.eks. og andre bekæmpelsesmidler er en af Enhedslistens højeste prioriteringer inden for miljøområdet.
Pesticider er gift, og mange pesticider har effekter, der ligner effekter fra hormoner, og er fedtopløselige.
Det vil sige, at de er svært nedbrydelige, både i menneskers kroppe og i dyrs kroppe og ude i naturen, bl.a. i vandmiljøet.
Derfor er der al mulig grund til at være restriktiv over for, hvad er for nogle pesticider, der må være.
Der må vi bare konstatere, at Danmark alt for længe har benyttet alt for farlige kemikalier, særlig i landbruget.
I februar i år udkom en rapport om screening af grundvandet, hvor der blev fundet 33 ulovlige stoffer.
Med hensyn til hvor mange der var, fandtes et eller flere stoffer i hver femte boring, og tre af disse stoffer har aldrig været tilladt at bruge i Danmark.
Så kan man spørge: Hvordan er de så kommet der?
Det vil sige, at ved at måle på vores grundvand, vores drikkevand, kan man komme frem til at dokumentere, at der må være nogen, som importerer ulovlige stoffer til landbruget.
Det er vigtigt at bekæmpe det, og hvis det her lovforslag kan være et skridt på vejen, synes vi, det er vigtigt.
Men det er også vigtigt at følge op og fortsat måle på, hvad vi finder i vores grundvand, hvad vi finder ude i naturen, og så jagte dem, som bruger ulovlige giftstoffer.
Så Enhedslisten og SF støtter lovforslaget.
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-19:
Lovforslag nr. L 95 er et forslag, der handler om at harmonisere i forhold til EU.
Det er et supplement til markedsovervågningsforordningen, hvad angår kemikalieloven og miljøbeskyttelsesloven samt lov om gødning og jordforbedringsmidler.
Det er altid godt at harmonisere med EU og skabe ensartede konkurrencevilkår på tværs af EU, så det støtter vi.
Her gøres en særlig indsats inden for det digitale område, altså digitalt salg, og der strammes op omkring myndighedernes kontrol og mulighederne for at sanktionere i forhold til internetbutikker osv.
Så vi forudsætter, at normale forvaltningsretlige principper bliver indført som en måde at håndtere de her regler på, og med de kommentarer støtter De Konservative forordningen.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-19:
Miljøministeren har fremsat et lovforslag om ændring af lov vedrørende kemikalier og miljøbeskyttelse, gødning og jordforbedringsmidler.
De nye beføjelser omfatter mulighed for at indhente oplysninger; mulighed for at udføre markedsovervågning under skjult identitet; mulighed for at påbyde, at der ændres eller fjernes indhold på onlinegrænseflader; mulighed for at blokere adgangen til en onlinegrænseflade, hvis der markedsføres produkter, som udgør en alvorlig risiko; hjemmel til etablering af en offentliggørelsesordning; beføjelser til at forbyde salg, import og anvendelse af stoffer, når tilsynsmyndighederne ikke får de oplysninger, de har anmodet om; samt beføjelser til at foretage beslaglæggelse i videre omfang end tidligere.
Dertil er der bemyndigelse for miljøministeren til at etablere en registreringsordning for producenter, leverandører, importører, eksportører, forhandlere, lagerbeholdere eller distributører af sprøjtemidler til erhvervsmæssig brug.
Det er en omfattende liste af nye beføjelser, men tiltagene forekommer fornuftige.
Det er selvfølgelig positivt, at tilsynsmyndighederne har de fornødne beføjelser til et effektivt tilsyn, så de kan gribe ind over for produkter, som udgør en alvorlig risiko.
Jeg ser tillige af høringssvarene, at lovforslaget generelt modtages positivt af erhvervslivet.
Nye Borgerlige kan derfor støtte lovforslag nr. L 95.
Jacob Jensen (V), 2020-11-19:
Jeg vil bare spørge ministeren, hvordan ministeren ser den, kan man sige, frivillighed, der skal være som en del af det her, altså om ministeren kan sætte nogle ekstra ord på det.
For for mig er det i hvert fald væsentligt, at det netop er sådan i de aftaler, der så bliver indgået og efterfølgende tinglyst, at samarbejdet i forhold til adgangsforhold både for det offentlige, men også for myndigheder, der efterfølgende skal ind og gøre forskellige ting, også foregår efter alskens retsprincipper, altså at der er en frivillighed omkring de ting, som der bliver indgået, så man ikke føler som lodsejer, at nu har man indgået en aftale, og så har man i øvrigt ikke mere at skulle have sagt på sin egen jord.
Kan ministeren lige prøve at uddybe den bekymring, som jeg i hvert fald er blevet mødt af flere steder?
Lea Wermelin (S), 2020-11-19:
Men det, vi har sikret med lovforslaget her, og som i virkeligheden er det, der er kernen i ordførerens spørgsmål, er, om der kan komme nye statslige penge ind i den danske Klimaskovfond.
Og det kan der.
Det er også derfor, at den melding, som vi har lavet på flyrejser, vil betyde, at de penge også kommer oven i det, der allerede ligger nu.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-19:
Ja, men jeg synes, det er naturligt, at hvis der er nogen, der vil modtage offentlig støtte, så skal man også være klar til, at der så kan være nogle krav, i forbindelse med at man modtager den støtte.
For en privat kan jo rejse sin egen skov uden offentlig støtte.
Men der er altså så nogle støtteordninger, hvor det er muligt, og jeg synes, det er væsentligt at se på, at der både skal sikres fredskov, når der er støtte, og at der også skal sikres offentlig adgang.
Jeg tror sådan set godt, at man ved en konkret sagsbehandling kan forholde sig til, om det vil være rimeligt, at der er et hjørne, hvor der er lidt privatliv, når en privat rejser et større stykke skov.
Det kan jeg sagtens se.
Jeg kan også godt se, at der nogle gange er ulemper.
Der er forskellige holdninger til mennesker, der bruger skoven rekreativt – om det er forstyrrende, at man kommer løbende hurtigt eller man cykler på en mountainbike.
Det er der forskellige holdninger til i befolkningen.
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-19:
Alt i alt er formålet med Klimaskovfonden jo glorværdigt.
Her er der tænkt på, hvordan man klimaeffektivt kan udtage lavbundsjorder og søge at opnå stærke synergier mellem forskellige funktioner af udtaget jord til natur, herunder biodiversitet, produktions- og fritidsformål.
Det er godt.
Men det er også en ny konstruktion, og så er det naturligvis vigtigt at diskutere, om den konstruktion er den rigtige.
I 2014 oprettede den socialdemokratisk ledede regering Den Danske Naturfond.
Der vandt en fondsmodel, der ligger i statsforvaltningsregi, og det er en anden model end den, der ligger for Den Danske Naturfond, som er en erhvervsdrivende fond.
Så hvad er baggrunden for, at man ikke har valgt den erhvervsdrivende fond som en konstruktion for Klimaskovfonden?
Naturfonden er jo i samarbejde med private investorer lykkedes med at gennemføre en række projekter, så det ville være naturligt at overveje samme fondskonstruktion, eller eventuelt at det var én konstruktion, i det arbejde, som ligger her.
Men i udgangspunktet er det jo en rigtig god idé.
Det er et godt initiativ med fokus på reelle klimaeffekter, sådan som fru Signe Munk fra SF også fremhævede, så vi kan omlægge ineffektive og klimabelastende lavbundsjorder til natur i form af skov og skovbryn gennem rejsning af privat kapital via lodsejere, der frivilligt indgår i samarbejde med fonden.
Så med det rette setup, en dygtig formand og bestyrelse og en troværdig afrapportering om opgørelse af klimaeffekt vil fonden formentlig kunne gøre det mere effektivt, end en statsforvaltning kunne gøre det.
Der er jo en række administrative problemer i forhold til omlægning af minivådområderne, så vi håber, fonden kan komme til at arbejde mere effektivt end det.
Det er også godt, at fonden kan arbejde fleksibelt med virkemidlerne.
For det er jo en ny konstruktion.
Det er noget nyt, vi skal til at i gang med, og det er vigtigt, at det er succesfuldt.
Men som sædvanlig er jeg også bekymret for, hvorvidt de indskrevne ministerbemyndigelser til at tilpasse virkemidlerne er for vidtgående.
Så vi er også interesserede i at få beskrevet bedre, hvilke virkemidler der er tale om, og få indhegnet det.
F.eks. bør virkemidler, der kan virke ekspropriative, ikke være mulige.
Der er vi altså lidt på samme linje som ordføreren for Venstre og har diskuteret med ordføreren fra Enhedslisten, hvor meget vi kan afgrænse den private ejendomsret i den her sammenhæng.
Det skal også afklares, hvad der menes med at eje jord i begrænset omfang fra fondens side og i en begrænset årrække.
Så jeg glæder mig til udvalgsbehandlingen, hvor vi kan få afdækket de dele bedre.
Så er der noget, som jeg ikke synes er særlig godt beskrevet i bemærkningerne, omkring skatteforhold for de jordejere, der frivilligt lægger jord til.
Det må være afgørende, at de skatteforhold er afklaret, at jordejerne ved, hvad de går ind til.
En tanke, man kunne lege med, var jo så at sige, at der kunne være en handel, sådan at man foreslår skattefrihed for jordejere, som frivilligt går ind i det her, mod at der bliver offentlig adgang.
Det er i hvert fald en diskussion, vi gerne vil have i Det Konservative Folkeparti.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-19:
Tak for ordet.
Regeringen har fremsat et lovforslag om indførelse af en klimaskovfond, som skal være med til at understøtte opnåelsen af Danmarks klimamål.
I Nye Borgerlige forholder vi os konstruktivt til konkrete tiltag på dette område, når det giver mening, og det mener vi at det her forslag gør.
Derudover giver det også mulighed for udtagning af lavbundsjorder.
Landbruget står jo i en vanskelig situation og står over for nogle restriktioner, som vi ikke kender endnu, men de har selv peget på, at udtagning af lavbundsjorder er noget, som de ser positivt på.
Så det ser vi også som en positiv ting i det her lovforslag.
Så har der været givet en række forslag til justering af konstruktionen og justering af lovforslaget under debatten, og det vil vi så følge under udvalgsarbejdet.
Men min forventning er, at Nye Borgerlige vil ende med at støtte lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2020-11-19:
Mange tak.
Den her klimaskovfond er jo et dejligt lille fodaftryk fra historiens grønneste finanslov, som vi lavede sidste år, med 100 mio. kr. til en klimaskovfond.
Aftalen slår sådan set to fluer med ét smæk: Den reducerer vores samlede CO 2 -aftryk i Danmark, og den kommer til trods alt at skabe større biodiversitet.
Samtidig skal den involvere almindelige mennesker, ngo'er og private virksomheder, så vi sammen kan skabe den synergi og de grønne bølger, der er nødvendige for at overvinde de enorme udfordringer, vi har inden for grøn omstilling.
Så aftalen er jo grønt hjerteblod for Alternativet.
Hvad er der så af udfordringer med aftalen?
Altså, vi kan godt frygte, at den bliver en sovepude – at staten, kommuner, erhvervsliv og borgere i stedet for at gøre det hårde arbejde med at reducere klimabelastningen fra deres aktiviteter, flyvning osv., måske fokuserer for meget på at købe aflad og på den måde klimakompenserer deres forbrug, og det er jo ikke det, som må ske generelt.
Der er jo allerede et marked for CO 2 -aflad, så hvorfor overhovedet lave en klimaskovfond?
Hvorfor ikke lade markedet styre det?
Vi har hørt lidt for mange historier om CO 2 -kompensation, der ikke er reel eller er noget, der godt kunne ligne småfusk.
Derfor er fonden en god idé.
Samtidig er langt størstedelen af aktørerne på markedet baseret på at købe klimakompensation i udviklingslandene, og der er flere forskningsprojekter, der har påvist, at det ikke nødvendigvis er den bedste vej, da den type klimakompensation desværre ved afledte effekter kan medføre en endnu højere CO 2 -udledning.
Og så er problemet med udenlandsk klimakompensation selvfølgelig også, at vi må holde fast i, at vi her i Vesten har et ansvar for klimakrisen.
Det er den vestlige verden, der har udledt langt den største mængde CO 2 , også historisk, så derfor skal vi også fikse det.
Alternativet ser vi Klimaskovfonden som en rigtig god ting, og det at give yderligere muligheder for at engagere civilsamfundet i klimakampen er en god ting.
Så vi kan selvfølgelig helhjertet støtte det her forslag og ser frem til at få det justeret til i udvalgsarbejdet, sådan at de gode ændringsforslag fra de grønne ngo'er, som vi i øvrigt synes synes rimelig begejstrede over det her, også kan blive indarbejdet.
Signe Munk (SF), 2020-11-19:
Tak til miljøministeren for en god tale, der også tog fat på nogle af de her elementer, som jo er supercentrale i forhold til konstruktionen af Klimaskovfonden.
Jeg vil bare høre ministerens refleksion over kommunikationen til borgerne omkring Klimaskovfonden, og hvorfor man skulle give et bidrag her, altså om ministeren kan garantere, at der vil være et klart hovedfokus på, at det er drivhusgasreduktioner, der er hovedformålet, at det altså handler om klima – måske også en hjælp til at se, at hvis man ønsker mere naturbevarelse, og hvis man vil over i noget som det, Den Danske Naturfond er rigtig god til, så er det der, man skal lægge sine penge, så vi sørger for, at det ikke kun er herinde i Folketingssalen, vi er bevidste om forskelligheden i fondene, men så det også er helt soleklart for borgerne.
Lea Wermelin (S), 2020-11-19:
Jeg tror, det er rigtig vigtigt, at vi får kommunikeret, hvad det er, Den Danske Klimaskovfond skal kunne, og hvorfor det er, man som dansker skal bidrage dér.
Men jeg lytter mig jo også til fra dansk erhvervsliv, at de virksomheder, som ikke er en del af kvotesektoren, og som egentlig har et ønske om at klimakompensere for det klimaaftryk, de har, men hvor de ikke kan reducere energiforbruget, eller hvad det ellers kunne være, sådan set gerne vil have et produkt som det, vi står med i dag.
Så jeg tror, at når vi kommer i gang, skal vi selvfølgelig fra politisk hold være med til at sige, at de to fonde kan hver deres ting.
Klimaet er her i fokus – det er det, der er valutaen med CO 2 -reduktionerne, som SF's ordfører også sagde i sin egen tale, og det vil jeg meget gerne være med til også at understrege.
For jeg mener også, at vi kan være enormt glade for alt det arbejde, som Den Danske Naturfond laver, og jeg har også selv haft møde med dem.
Og de to fonde kan hver deres, og jeg tænker, at der er plads til både-og.
Signe Munk (SF), 2020-11-19:
Det er et rigtig positivt svar, som jeg selvsagt er glad for.
Derudover vil jeg bare spørge ministeren om, om ministeren kan se pointen i, at vi måske får fulgt det her i det år, hvor Klimaskovfonden kommer ud at virke, og også som lovgivere og igangsættere lader os blive klogere, hvis der nu skulle være noget, der skulle rettes til, så vi alle sammen kan se, hvordan den her Klimaskovfond fungerer – altså at vi om et år måske lige laver en evaluering og i hvert fald ser på, hvordan det så egentlig går.
Lea Wermelin (S), 2020-11-19:
Jeg er selv meget spændt på at komme i gang.
Vi har jo givet startskuddet med den lovbehandling, vi har gang i nu, men jo også med det beløb, der ligger fra statens side.
Men det gør det jo ikke alene – vi skal have flere til at interessere sig for Klimaskovfonden.
Og den konstruktion, vi har valgt, er jo også på baggrund af en dialog med en række af interessenterne, hvor vi gerne vil have den fleksibilitet, som det trods alt giver, at der, selv om fonden er uafhængig, så med den udvikling, der også er på klimaområdet, er mulighed for at blive klogere og tilføje nye produkter, dels for bestyrelsen, dels i forhold til at vi jo også kan have en holdning til det politisk.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-19:
Enhedslisten ønsker også, at dette bliver en succes, at det er noget, der bliver stort, og at det ikke bare bliver sådan 2.500 ha, så vi kan sige, at det var, hvad vi nåede i finansloven i 2020, og at vi ikke nåede mere, men at vi ligesom kan komme frem til, at det er et langt større areal, vi kan realisere i løbet af foråret.
Det er selvfølgelig vigtigt, hvad vi får vedtaget ved en tredjebehandling, og i hvilket omfang vi kan sikre rekreative værdier, biodiversitetshensyn, naturhensyn bredt.
Det har betydning.
Når vi så har taget tredjebehandlingen, er der jo en bestyrelse, der skal nedsættes, og en form for rådgivende udvalg, som så skal være ved siden af, og der er der så lagt op til, at ministeren har en næsten egenrådig bestemmelse over det – klima- og energiministeren kan udpege et enkelt bestyrelsesmedlem, og ellers er det miljøministeren, der kan udpege resten.
Man kan godt undre sig lidt over, at klimaministeren, når det er en klimafond, kun har en plads derovre.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ministeren ikke kan se, at det kunne være en fordel, at man fik udpeget nogle, som f.eks. repræsenterede nogle organisationer.
Lea Wermelin (S), 2020-11-19:
I forhold til bestyrelsen og det rådgivende udvalg vil jeg sige, at det, vi har behov for, er, at det er en bestyrelse, som er kompetent, som kan sikre, at vi tjener det formål, der er, nemlig at vi får mest muligt klima for pengene med de CO 2 -reduktioner, der er, samtidig med at man tager hensyn til alle de synergieffekter, som vi også har skrevet ind i lovforslaget.
Der vil der være behov for også en bred portefølje af kompetencer, og derfor vil der helt naturligt også være behov for at kigge på den sammensætning, der skal være, som jo skal afspejle det, så man har forskellige kompetencer siddende i bestyrelsen.
Jeg deler dog ikke helt samme pessimisme i forhold til miljøministerens kompetence til at udnævne bestyrelsen, men det kan vi jo se lidt forskelligt på.
Jeg ved jo også, at klimaministeren, som har været involveret i det her arbejde, og som jeg også har haft møder med undervejs, bakker helt op om den konstruktion, der ligger her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-19:
Det kan være, ministeren har en måneds tid frem mod tredjebehandlingen til at genoverveje, om det kunne være en fordel, at der sad en repræsentant for KL og Danmarks Naturfredningsforening og andre foreninger.
Så kan ministeren jo vælge at udpege dem, for det er jo ikke et spørgsmål om kun at skulle udpege nogen fra kontorgangen.
Jeg vil godt høre ministeren om noget, når hun nu skal skaffe nogle flere penge.
Kunne ministeren se, at det var positivt, hvis vi nu flyttede nogle CO 2 -afgifter, altså indtægter til staten, over i Klimaskovfonden og dermed fik en større volumen hurtigt?
René Christensen (DF), 2020-11-19:
Det er næsten lige før, jeg har fået svar på mit spørgsmål.
For det var egentlig lidt i forlængelse af det, der blev sagt.
For det må jo være formålet, der står først.
Jeg er sådan set enig i, at det giver mening, hvis der er mulighed for det, at der skal være offentlig adgang.
Vi kender alle de positive effekter, der er ved at komme ud i naturen – bevægelse og alt det andet.
Der forstår jeg så også, at man fra Enhedslisten siger, at man egentlig også er villig til at se på, hvor langt man kan komme ad frivillighedens vej, også i forhold til lodsejerne, og lave nogle kombinationer, således at det er formålet, der hele tiden kommer til at stå først, og ikke offentlighedens adgang, der kommer til at stå først.
Det viser erfaringerne i hvert fald.
Men er det rigtigt hørt?
Egil Hulgaard (KF), 2020-11-19:
Jeg vil bare lige sikre mig, at almindelige forvaltningsmæssige principper bliver fulgt i de her tilfælde, altså også at der skal være en begrundelse for at gå ind og kræve prøver fra virksomheden, og at der skal være en partshøring, hvis man træffer nogle afgørelser.
Lea Wermelin (S), 2020-11-19:
Jeg vil egentlig foreslå, at vi svarer skriftligt på noget af det der, for det er klart, at der selvfølgelig skal være regler på området.
Men f.eks. i forhold til det her med, hvorvidt der skal være en partshøring, så afhænger det også af, hvorvidt der er tale om en afgørelse.
Så der vil være en del teknik i, om man gør det på den ene eller den anden måde.
Det er jo det, vi gerne vil give dem, så man som forbruger trygt kan handle derhjemme, men også, at dansk erhvervsliv i virkeligheden ikke skal opleve ulige konkurrence med nogle, der ikke lever op til vores fælles regler.
Det, det betyder, er, at jeg godt ved, at der har været den kritik, ikke bare nu her i forhold til at det er meget kompleks lovgivning, hvilket lovbehandlingen i dag måske også er et udtryk for.
Men det er jo også en gammel og velkendt kritik, for den blev sådan set også udtrykt, da lovforslaget i første omgang blev implementeret i 2007, hvis jeg ikke tager helt fejl.
Så det er en velkendt kritik, men der er ikke nogen nuværende planer om at lave den gennemskrivning, som også vil være et rigtig, rigtig stort arbejde.
Jacob Jensen (V), 2020-11-19:
Det var egentlig hr. Søren Egge Rasmussens bemærkning, som lige fik mig til at tage ordet.
Når vi taler om princippet om, at forureneren betaler, vil jeg høre, om ministeren ikke er enig i, at det jo ikke gælder, hvis man har fået en produktionstilladelse – nu nævner hr. Søren Egge Rasmussen havbrug, men det kunne være alle mulige andre produktionstilladelser – inden for de gældende regler.
Altså, der er jo vvm-analyser og alle mulige andre ting, man skal leve op til for at få en produktionstilladelse.
Så hvis man holder sig inden for det og dermed har en lovlig godkendelse til at lave en given produktion, som har en miljøpåvirkning eller kan have en miljøpåvirkning, men dog er inden for de regler, der gælder, så er man jo ikke omfattet af ansvaret, jævnfør det lovforslag, vi her taler om.
Er det ikke korrekt forstået?
Lea Wermelin (S), 2020-11-19:
Grunden til, at jeg sagde, at man nok er nødt til at tage tingene i den rigtige rækkefølge, er jo, at der pågår et myndighedsarbejde lige nu i forhold til alle danske havbrug.
Og der kan man ikke skrive den konklusion på forhånd, altså i forhold til hvad det har af betydning, at der ikke har været styr på placeringstilladelser, og der er også den her habitatkonsekvensvurdering, der skal laves for alle danske havbrug.
Men det er ikke det, som vi behandler med lovforslaget her; det er alene at rette op på den kritik fra Kommissionen, som har sagt, at vi ikke fra dansk side har implementeret det, som vi skulle.
Jacob Jensen (V), 2020-11-19:
Jamen det er jeg enig i.
Det er ikke havbrug, vi diskuterer her, men nu var det bare som et eksempel på, at når vi taler om princippet om, at forureneren betaler, så gælder det jo netop, hvis det vedrører noget, kan man sige, ud over det, som man har fået godkendelse til inden for de gældende miljøregler, altså så eksempelvis en produktion, der i en eller anden forstand påvirker miljøet, men som man har fået lov til inden for de regler, eksempelvis vvm-regler, som gælder, ikke er det, vi taler om i den her sammenhæng.
Det var mere det, jeg ville have ministeren til at bekræfte, og det tror jeg ministeren er enig med mig i.
Lea Wermelin (S), 2020-11-19:
Som udgangspunkt er jeg enig i, at det, vi taler om her, jo er miljøskader.
Og der er forskellige ansvarsforpligtelser, som jeg også ridsede op i min indledende tale, i forhold til hvornår man er forpligtet til at gøre noget, og sådan set også hvorvidt man har ansvaret eller ej.
Men jeg vil gerne afholde mig fra sådan set at lægge det ned over nogle konkrete eksempler, fordi der jo pågår myndighedsbehandling i det hele taget på en række områder, som sådan set skal have lov til at gå sin gang – uagtet det lovforslag, der er på i salen i dag.