runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Det er fuldstændig korrekt, at vi ikke har andre domstole end den, som er en del af retsstaten og vores demokrati.
Men faktum er jo, som moskéforskeren, der tidligere blev refereret til, skriver i Berlingske, at man ved at anerkende de muslimske trossamfund dermed de facto har anerkendt sharia og shariadomstole.
Rapporten her viser, hvad det har af konsekvenser for de kvinder, der lader sig islamisk gifte, og som gerne vil ud af deres ægteskab.
Så er det rigtigt, at man godt kunne sige til de muslimske kvinder: I skal bare gøre det alligevel.
Men forleden kunne vi læse en historie om en fynsk kvinde, som er blevet slået ihjel i Syrien.
Hun ville skilles fra sin muslimske ægtemand.
Det blev hun ikke; hun blev i stedet stenet med sin 9-årige søn.
Det er det, man er med til at anerkende, når man anerkender de islamiske trossamfund.
Det lyder, som om Det Konservative Folkeparti mener, at islam og den islamiske indvirkning på vores samfund er relativt uproblematisk og ikke er til hinder for, at vi kan fastholde vores demokrati og vores frihed, altså at der er dele af islam eller måske sådan en islam light, som man godt kan acceptere i vores samfund, og som vi som stat gerne vil bidrage til udbredelsen af.
Er det rigtigt forstået?
Christian Juhl (EL), 2020-02-28:
Jeg tror, at Nye Borgerlige skal læse det, der hedder trosbekendelsen i folkekirken.
Den har da også visse underkastelseselementer.
Det kan vi vende tilbage til senere.
Jeg vil gerne tale lidt om trossamfundsloven, som jo blev reguleret i 2017.
Der havde jeg en oplevelse med daværende kirkeminister fru Mette Bock.
Hun ville fjerne paragraffen, der kræver ligestilling og et internt demokrati i kirken.
Og jeg sagde »du« til hende, for det var jo ikke her i Folketinget.
Og så sagde hun: Nej, det var ikke derfor, men vi har et meget, meget gammelt trossamfund i Danmark, som er ældre end folkekirken, nemlig den katolske kirke, og de vil ikke praktisere demokrati, fordi deres ledere skal godkendes og udpeges i Rom, og de vil heller ikke acceptere, at kvinder kan være præster, og derfor var vi nødt til at fjerne den paragraf for ikke at skulle ekskludere den katolske kirke fra anerkendte trossamfund.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-28:
Tusind tak, formand.
Jamen det er da glædeligt at høre, at man i hvert fald ønsker at handle lidt.
Der bygges flere og flere moskeer i Danmark – mange af dem i socialdemokratiske kommuner.
Ordførerens partifælle, kirkeministeren, indviede selv en moské, da hun var borgmester i Roskilde.
Der kunne man til indvielsen se mænd og kvinder være opdelt.
Når vi giver privilegier til muslimske trossamfund, indføres der naturligvis også islamiske regler og levevis – mænd og kvinder er hver for sig.
Julie Skovsby (S), 2020-02-28:
Jeg mener, at de trossamfund, som er anerkendte, og som lever op til reglerne, skal beholde deres anerkendelse og virke.
Dem, der ikke lever op til reglerne, skal have frakendt deres anerkendelse, og det sker jo også i dag.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-28:
Grunden til, at jeg nævner det, er, at Socialdemokratiet gør rigtig meget ud af at fortælle, at de er meget, meget opmærksomme på den her ligestillingsproblematik, og jeg deler sådan set bekymringen over, at man ser, at kvinder og mænd ikke er ligestillet i islam.
Og det er sådan set det, der leder frem til mit spørgsmål om, hvordan man reelt set kan stå og indvie en moské og holde en stor flot tale og også statsligt anerkende et trossamfund, som ikke køber ind på en af de mest grundlæggende værdier i Danmark, nemlig ligestilling mellem kønnene.
Julie Skovsby (S), 2020-02-28:
Det bekymrer også mig, når ligestillingslovgivningen overtrædes, og det gør den jo i Danmark, og så griber vi ind; det skal vi jo som Folketing.
Jeg synes, det er vigtigt i hvert eneste tilfælde, hvor demokratiske rettigheder ikke respekteres, og et menneske kommer til skade derved – for det er jo også det, der sker – at vi så griber ind fra Folketingets side.
For os er det vigtigt at sige, at foreninger, sammenslutninger og trossamfund behandles lige.
De skal følge dansk lovgivning, og gør de ikke det, skal de have frataget deres anerkendelse.
Det er et stort spørgsmål.
Lad mig sige det sådan, at det, der optager mig, er som sagt, om organisationer og grupperinger, uanset om de er religiøse, om de er politiske, eller hvad de er, lever op til lovgivningen.
Gør de ikke det, skal vi sætte ind fra samfundets side.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Islam betyder underkastelse.
Ikke underkastelse til demokratiske rettigheder eller et retssystem, men underkastelse til Allah.
Og når man anerkender islamiske trossamfund, anerkender man den grundlæggende præmis om, at det er underkastelse til Allah, der står allerforrest.
Og når man ikke vil fratage islamiske trossamfund deres ret, anerkender man, at det er helt okay på dansk jord.
Julie Skovsby (S), 2020-02-28:
Jeg har hørt debatten om, om islam er en lovreligion, og lad mig bare sige, at den teologiske debat og religiøse debat kan jeg ikke gå ind i.
Men jeg kan gå ind i, om man lever op til lovgivningen og de regler, vi har fastsat i den lovgivning, der helt konkret blev besluttet i forbindelse med det her, og som blev besluttet i december 2017: Lever man op til den lovgivning, eller gør man ikke?
Nu blev der sagt tak her fra formanden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ordføreren ved, hvad ordet islam betyder.
Julie Skovsby (S), 2020-02-28:
Som jeg sagde i min tale, er der lovmæssigt ikke tale om en anerkendelse eller påskønnelse af de forskellige trossamfunds overbevisninger af religiøs, åndelig eller etisk art.
Og som jeg har givet tilsagn om tidligere, får vi jo det her til udvalgsbehandling i Kirkeudvalget.
Lad os arbejde videre med spørgsmålet om, hvor tingene hører til, altså hvilke fagministerier det hører til.
Marie Krarup (DF), 2020-02-28:
Jeg har ingen bemærkninger.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren knyttede et par kommentarer til partiformandens udtalelse om det her: Vi ønsker at fremme en europæisk islam.
Kunne ordføreren knytte et par kommentarer til, om ordføreren deler partiformandens holdning, eller om hun mener, at det er en utopi, og at man ikke kan fremme en europæisk form for islam, og at islam ikke på den måde kan reformeres, sådan at den kan tilpasses de demokratiske værdier i Europa?
Marie Krarup (DF), 2020-02-28:
Det er jo noget, som muslimerne selv må ligge og rode med.
Koranen kan man ikke lave om på; den er, som den er.
Det er et uhyggeligt skrift – et meget, meget uhyggeligt skrift – men i forhold til den måde, man tolker den på, er der nogle forskellige diskussioner inden for islam, og hvis der er en tolkning, som er ikkevoldelig, og som på mange måder kan være på linje med de værdier, som vi hylder i Danmark, vil det være fint, og så er det da noget, som vi andre vil være mere positive over for end f.eks. en wahabistisk tolkning, som er fuldstændig uantagelig og uacceptabel.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Tak for ordet, og bare en tak til DF for at støtte op og være konstruktive.
Det er glædeligt, og jeg vil sige, at jeg heller ikke havde forventet andet.
Det er rart at vide, at der er mennesker, der har indsigt i islam, indsigt i, hvad det er, der sker med vores samfund, og som er med og stiller op, når de her sager skal kæmpes.
Så tak for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Når jeg spørger til det, er det, fordi man bruger udtrykket, at man ønsker at fremme.
Som ordføreren siger, må islam jo selv finde ud af det, og det var også derfor, jeg undrede mig over, at det blev lagt frem, som om det var noget, man aktivt ønsker at fremme, og at man dermed blander sig i og aktivt går ind i at fremhæve én form for islam frem for en anden.
Det ligger jo i den udtalelse om, at man ønsker at fremme noget.
Så det var derfor, jeg bad om en klarificering af det.
Marie Krarup (DF), 2020-02-28:
har vi et trossamfund, som er uskadeligt og ikke laver noget grimt, om jeg så må sige, så kan det være anerkendt, og så kan man sige, at man fremmer det, ikke?
Omvendt er det sådan, at de trossamfund, som prædiker ting, som ikke er i overensstemmelse med sædeligheden og den offentlige orden, ikke skal anerkendes og ikke skal fremmes.
Så jeg tror ikke, der ligger mere i det end det.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-28:
Tak skal du have, formand.
Som ministeren sådan set startede med at sige i sin tale, er det her på ingen måde grundlovsstridigt.
Det handler om, hvilke trossamfund der får et privilegie, og hvilke der ikke gør.
Lad mig starte med et citat fra ordførerens formand, hr. Morten Østergaard, fra et opslag på Facebook den 25. februar 2020, og jeg citerer: »Jeg kan simpelthen ikke holde ud at tænke på, at Danmark er et land, hvor kvinder undertrykkes i religionens navn!
I Danmark skal alle være fri til at bestemme over deres eget liv.
Kvinder som mænd!«
Anerkender Det Radikale Venstre, at disse problemer hænger sammen med islam og den muslimske kultur?
Hvorfor mener Det Radikale Venstre, at vi aktivt skal understøtte denne udbredelse?
Vi taler altså ikke om religionsfrihed.
Vi taler om, hvorfor vi skal tildele privilegier og dermed bifalde kvindeundertrykkelse.
Marianne Jelved (RV), 2020-02-28:
Jeg anerkender citatet.
Det er slet ikke det, jeg anfægter.
Men jeg anerkender ikke den præmis, der ligger bag ved Nye Borgerliges medlem her i Folketinget, der lige har haft ordet, Mette Thiesens, bemærkning, nemlig at det handler specielt om et bestemt trossamfund.
Det handler om alle mænd, som opfører sig på den måde.
Det er jo ikke bare knyttet til et bestemt trossamfund.
Man kan også finde virkelig gammeldags mænd, som er medlem af folkekirken, og som også har haft den opfattelse, at deres koner aldrig nogen sinde skulle gå ud og arbejde.
Det er jo en kultur, som er uheldig, og som vi skal gøre noget for at påvirke.
Det vil jeg gerne medvirke til at påvirke.
Men at det hænger sammen med en bestemt religion og den anerkendelse, der er sket i medfør af grundlovens bestemmelser og den lov, vi har om det her spørgsmål, nægter jeg simpelt hen at anerkende.
Det er derfor, jeg foreslår, at man sætter sig ind i, hvad det egentlig er, der er blevet anerkendt, når vi taler om islam.
Louise Schack Elholm (V), 2020-02-28:
Tak for det, og tak for diskussionen.
Det er altid sjovt at diskutere nogle ting, som rager lidt højere op, og det her er jo en diskussion om en negativ frihedsrettighed, retten til at tro på, hvad man vil.
Jeg er med på, at I siger, at man godt må tro på det, og så er det bare uden at være anerkendt.
Men så er alle jo ikke lige for loven, hvis det ikke er bevist, at man bryder loven – hvis man ikke kan komme med noget.
Derfor er det jo en ideologisk diskussion, og jeg synes egentlig, det er rigtig sjovt, at vi får lov til at diskutere lidt ideologi.
Jeg er både borgerlig og liberal.
Betyder det så, at jeg synes, at alting er fantastisk, som det er?
Nej, det gør det ikke.
Hvad er så den konstruktive måde at gøre det her på?
Det er at sige, at nu har vi fået lavet det her Trossamfundsregister, som jeg synes er rigtig godt, fordi det stiller krav til, hvad der skal til, hvad man skal oplyse, før man kan blive anerkendt som trossamfund.
Det giver os lidt snor i de her organisationer, de her religioner, for vi kan kræve noget af dem.
Nu er vi startet med at kræve synlighed, og det har da givet noget.
Det har vist os, at der er nogle donorer til de her trossamfund, som bare ikke er okay.
Det er da oplagt.
Men så er det den vej, man skal gå.
Så skal man se på, om de bryder reglerne på nogen måde.
Er det sådan, at der er nogle fremmede lande, der prøver på at fremme noget, der skal køre parallelt med det danske retssamfund?
Det er den vej, vi skal gå, for det er det, vi skal angribe.
Hvis det er, at vi går ind og siger, at vi skal fjerne anerkendelsen af et helt trossamfund, bare fordi de tror på det, jamen så smider man barnet ud med badevandet.
For jeg tror, at det, som Nye Borgerlige gerne vil, er at forsvare demokratiet, men det er jo demokratiet, der ryger ud, hvis ikke alle er lige for loven.
Så jeg synes, at man skal være opmærksom på, hvad vi gør for at undgå de frygtelige eksempler, vi ser nogle steder, og holde fast i de grundlæggende demokratiske principper, vi har, og se på, hvordan vi så kan konstruere det, så vi kan undgå, at nogle misbruger den gavmildhed og den overbærenhed, vi har i et åbent samfund som det danske.
For jeg ønsker et samfund, hvor vi alle har lov til at være, hvor kvinder kan få lov til at gå på arbejde, hvis de har lyst til at gå på arbejde, og kan blive skilt, hvis de har lyst til at blive skilt.
Jeg bryder mig ikke om social kontrol, så lad os angribe de dele, men helt at fjerne anerkendelsen af alle muslimske trossamfund er også lidt at sige, at der ikke findes muslimer, som tror på demokratiet, og det gør der.
Det tror jeg i hvert fald på.
Tak, fordi I rejser debatten.
Det er altid godt at få det debatteret, og det kan måske sætte gang i en diskussion i udvalget om, hvad vi kan stille af yderligere krav for at sikre, at man kan blive anerkendt som trossamfund.
Venstre kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Tak for ordet.
Det er skræmmende at høre en kirkeordfører for Venstre have så lidt viden om islam.
Selvfølgelig er der muslimer, som også er demokratisk sindede, men vi taler her om islam og de muslimske trossamfund.
Vi taler ikke om det enkelte menneskes ret til at dyrke sin tro.
Og det er jo bizart, at man har siddet i spidsen for en regering, der har indført en række tiltag – håndtrykslov, ghettopakke, og hvad ved jeg – for at afbøde islams negative konsekvenser, og at man så samtidig fastholder anerkendelsen og dermed de særlige privilegier, der følger med en anerkendelse, som om islam nogle steder er okay, som om der var en islam light eller euroislam.
Mener ordføreren, at islam nogle steder er okay?
Kan ordføreren pege på ét sted i verden, hvor islamisk indflydelse i samfundet har været til det bedre, har skabt mere demokrati og mere frihed?
Louise Schack Elholm (V), 2020-02-28:
Det er jo altid tankevækkende, når en ordfører vælger at starte med at nedgøre de andre, når man har brug for på den måde at tage afstand fra andre og ligesom fortælle, at man selv er meget klogere end alle andre.
Jeg foretrækker at tro på, at vi alle kommer med hver vores holdninger.
Der findes mange forskellige muslimske trosretninger – der er ikke kun én.
Der er de to store overordnede, sunni og shia, og inden for dem er der en række forskellige retninger, og det er jeg sikker på at ordføreren godt er klar over.
Man kan være en wahhabist, hvis man er fra Saudi-Arabien – der er man typisk wahhabist, og det er jo dem, jeg er ret bekymret for, for de er relativt ekstreme.
Så er der salafister og alawitter – der er alle mulige forskellige retninger.
Og nej, jeg mener ikke, at de alle sammen er ens, men jeg kunne godt tænke mig at vide, om Nye Borgerlige mener, at alle muslimske retninger er ens.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Mit spørgsmål gik sådan set på, om islam nogen steder i verden har gjort et samfund friere, har gjort mennesker friere, har bidraget til mere demokrati og mere sikkerhed, eller om islam ikke netop, uanset hvilken retning der er tale om, har gjort det modsatte, nemlig undertrykt mennesker, undertrykt de sekulære tanker, der har været i et samfund, altså at den islamiske vækkelse, også i Mellemøsten og Nordafrika, er af det onde og ikke af det gode.
Louise Schack Elholm (V), 2020-02-28:
Nye Borgerliges ordfører insisterer på at tale om islam som én stor mængde, og at islam er det, der styrer landene.
Jeg er godt klar over, at man i mange lande ikke har sekulært styre, men det er jo ikke det samme som at sige, at der kan sættes lighedstegn mellem alle muslimer og islam, hvis det er det, man mener med det.
For det står ikke helt klart.
Hvad er det, man mener?
Mener man, at det har en betydning, når der er demokrati i et land – er det så islams indflydelse eller den enkelte muslim, som man angriber her?
Det forstår jeg ikke helt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Jeg hørte ordføreren sige, at når man har en bestemt tro, skal man også have den anerkendt som et trossamfund.
Er det korrekt?
Louise Schack Elholm (V), 2020-02-28:
Jeg sagde, at jeg tror på negative frihedsrettigheder som retten til at tro.
Og retten til at tro er at tro på, hvad man vil.
Samtidig tror jeg på, vi alle er lige for loven, og derfor skal vi dømmes ud fra de samme regler.
Så kan man ændre reglerne, hvis man gerne vil stramme op, men det er de samme regler, vi alle sammen skal dømmes efter.
Og det er begge to vigtige elementer i et demokrati, altså at vi alle er lige for loven, og at vi har ret til at tro på, hvad vi vil.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-02-28:
Det er også meget fint.
Det var så ikke lige det, ordføreren sagde.
Men som jeg hører det her, lyder det nærmest helt radikalt, fordi Det Radikale Venstre også hellere vil have terrorister til Danmark, for så kan vi dømme dem her og holde øje med dem her.
Og så hører jeg, at Venstre siger: Jamen vi vil sådan set hellere anerkende islam og have islam i Danmark, for så kan vi holde øje med det.
Jamen der er jo også den anden løsning, hvor vi siger: Nej, islam skal ikke have en rolle i Danmark.
Og så vil vi selvfølgelig heller ikke anerkende det med en eller anden falsk henvisning til, at så kan vi holde øje med det.
Louise Schack Elholm (V), 2020-02-28:
Det er jo meget pudsigt sådan nærmest at lægge ord i munden på mig og antyde, at jeg skulle synes, at det bare er superfint med parallelsamfund.
Jeg er godt klar over, at hr. Lars Boje Mathiesen ikke brugte ordet parallelsamfund, men det er jo lidt det, som hr. Lars Boje Mathiesen indikerer.
Derimod sagde jeg, at jeg gerne vil bekæmpe parallelsamfund.
Jeg vil gerne bekæmpe social kontrol, men vi er nødt til at gøre det, så alle er lige for loven.
Lad os derfor se på, hvad vi kan skabe af rammer for at sikre, at vi ikke har parallelsamfund og social kontrol, samtidig med at alle forbliver lige for loven.
Mette Thiesen (NB), 2020-02-28:
I modsætning til Det Radikale Venstres ordfører kender jeg godt islam, og som den moskéforsker, jeg citerede tidligere, sagde, har man også aktivt anerkendt sharia ved den her lov.
Det her er ikke en sjov debat; det her er ramme alvor.
Anerkender ordføreren ikke, at der, hvor vi ser social kontrol, store problemer med social kontrol, store problemer med kvindeundertrykkelse, store problemer med ghettodannelse, store problemer med eksempelvis det her med, at kvinder ikke kan få skilsmisse, osv. osv., er i islam?
Halime Oguz (SF), 2020-02-28:
Tak for det.
Og tak for oplægget.
Flere gange er vi folketingsmedlemmer her i salen blevet spurgt af medlemmer af Nye Borgerlige, om vi kender islam og substansen i islam.
Det er et meget oplagt spørgsmål, synes jeg, og det hilser jeg velkommen.
Men så er det, at jeg spørger, om Nye Borgerlige kender til substansen i islam, når de f.eks. bevidst kalder en homoseksuel sygeplejerske for en islamist.
I den version, Nye Borgerlige har af islam, er der da plads til homoseksuelle?
Pernille Vermund (NB), 2020-02-28:
Nu er det gudskelov ikke Nye Borgerlige, der står bag islam, og vi understøtter på ingen måde, hvad islam står for.
Søren Søndergaard (EL), 2020-02-28:
Jamen det skal jeg slet ikke udtale mig om, for det ved jeg ikke noget om, altså hvem der har støttet hvad.
Jeg vil bare sige til hr. Jens Rohde, at der er et problem, og det tror jeg også, hr. Jens Rohde vil anerkende, altså i forhold til jo mere vi lader udbydere af tjenester afgøre, hvad tjenesterne kan bruges til.
Om det gør det her, ved jeg ikke – det skal vi kigge på.
Jens Rohde (RV), 2020-02-28:
Nu ved jeg godt, at hr. Søren Søndergaard ikke var en del af De Grønne, altså det var GUE.
Jeg ved ikke, om hr. Søren Søndergaard kender hr. Jan Albrecht.
Han er jo minister for energi og forsyning i Slesvig-Holsten i dag.
Men hvis der er nogen, der ved noget om det her område, og som virkelig var en frontkæmper for at bevare ytringsfriheden i den digitale verden i Europa-Parlamentet, så er det hr. Jan Albrecht fra De Grønne.
Og jeg mener ikke, at hr. Jan Albrecht på nogen måde støttede den tyske ordning, men han har været med i arbejdet omkring det her.
Så i hvert fald dele af både den tyske og den europæiske venstrefløj har været med til at lave det regelsæt her, og det tror jeg hr. Søren Søndergaard kan føle sig betrygget i.
Søren Søndergaard (EL), 2020-02-28:
I forhold til den europæiske venstrefløj – den er jo mangfoldig – vil jeg bare sige, at jeg tror, at den del af den, der er i Tyskland, har støttet den tyske lovgivning.
Men jeg er meget betænkelig ved den tyske lovgivning, for dér har man jo lavet en model, hvor man udsteder meget, meget store bøder, hvis man så at sige bringer noget forkert.
Og i en bredere forstand rejser det jo problematikken om grundlovens § 77, for det er det der med at stå til ansvar over for domstolene, altså at enhver har ret til at ytre sig.
Og jeg er fuldstændig klar over alle de problemer, det giver, i forhold til at man så skal sige, at det er den enkelte, der skal stå til ansvar osv.
Men der er en problematik, som vi bliver nødt til at gå ind i, og hvor vi ønsker at være fuldstændig betrygget, og det vil vi bruge udvalgsbehandlingen til.
Jens Rohde (RV), 2020-02-28:
Det er fuldstændig rigtigt, hvad hr. Søren Søndergaard siger – ikke mindst også i forbindelse med IT-Politisk Forening har vi jo haft forskellige diskussioner.
Jeg har i hvert fald haft en hel del diskussioner om bl.a. ophavsretsdirektivet, som så blev gjort til et spørgsmål om ytringsfrihed, hvad jeg mener er fuldstændig forfejlet.
Men det var en vogn, som også den danske venstrefløj i Europa-Parlamentet hoppede på.
Her kan jeg så bare sige, at jeg jo ikke ved, hvorfor Kulturministeriet forudsætter det – altså det må jo være en eller anden måde, man nu har valgt at formulere sig på for at gå med livrem og seler.
Men så vidt jeg husker, var også den europæiske venstrefløj med i revisionen af direktivet her, og med det fokus, der dér har været på netop de her digitale platforme og på ytringsfriheden i den sammenhæng, tror jeg hr. Søren Søndergaard kan føle sig betrygget i, at direktivet også understøtter ytringsfriheden.
Jacob Mark (SF), 2020-02-28:
Med lovforslaget gennemfører vi direktivet om audiovisuelle medietjenester, og SF støtter lovforslaget, fordi vi mener, det forbedrer tilstanden, bl.a. på den måde, at det sikrer en større grad af beskyttelse af børn og unge, der er på medier.
Samlet set betyder det, at man laver en minimumsregulering af tv on demand-medietjenester, når det kommer til reklamer, uden at slække på de gode regler, der allerede er i Danmark.
De her videodelingstjenester får pligt til at bekæmpe og imødegå deling af skadeligt og ulovligt indhold.
Der bliver stillet større krav om mærkning af egnethed for mindreårige, hvad vi også synes er godt, og så stiller man krav til mere programindhold og mere tilgængelighed for mennesker med handicap.
Vi synes, det er godt, at man får gennemført og implementeret det her direktiv, vel vidende at man godt kunne gøre mere.
Så SF støtter lovforslaget.