runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-11-17:
Jeg vil bare gerne vide, hvad ordføreren forstår ved det her »dyrevelfærdsmæssigt forsvarligt«.
For der er jo ingen tvivl om, at det er en dyrevelfærdsmæssig forbedring, som man udskyder, og alt andet lige er det jo en forringelse i forhold til det, der oprindelig lå.
Jeg forstår Dansk Folkeparti som et parti, der går meget op i dyrevelfærd.
Derfor synes jeg, det er ærgerligt, at man på trods af rimelig lange overgangsbetingelser i forbindelse med at indføre den her dyrevelfærdsmæssige forbedring alligevel går med på at udskyde det.
Simon Kollerup (S), 2016-11-17:
Jeg tror, at både spørgeren og jeg selv deler oplevelsen af, at det er en alvorlig situation for vores kvægbønder, og der er mange forhold, der gør sig gældende i den forbindelse, men krav til investeringer er en af de ting, som påvirker økonomien, selvfølgelig.
Har kobørster så ikke en dyrevelfærdsmæssig betydning?
Jo, det har de selvfølgelig, og det er jo også en af grundene til, at man i sin tid har indført kravet om det, og det er derfor, at vi i den aftale, vi har lavet med regeringen, har været optaget af at have et skærpet fokus på det dyrevelfærdsmæssige aspekt, som kobørsterne leverer, og det gør vi så via de sundhedsrådgivningsaftaler, der ligger.
Det er jeg sådan set tryg ved.
Men det her er en balanceakt i på den ene side at hjælpe et trængt erhverv og på den anden side sikre, at det ikke forringer dyrevelfærden.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-11-17:
Men er ordføreren ikke enig med mig i, at det er en dyrevelfærdsmæssig forringelse, at man i stedet for at holde fast i kravet om, at de her kobørster skulle være på plads pr. 1. juli 2016, nu udskyder det med 5 år?
Lise Bech (DF), 2016-11-17:
Jo, men vi skal også tænke på, at de mindre bindestalde, vi har tilbage, hovedsageligt ejes af konventionelle landmænd med en gennemsnitsalder på 57 år, og for økologerne er den 59 år.
Så de er i mange tilfælde under afvikling, og det vil sige, at i løbet af de 5 år, vi så skyder det, løser vi nogle af problemerne, og andre får måske bedre økonomi og råd til at lave det om.
Vi udskyder det jo ikke en gang til, det vil jeg gerne lige sige, for selvfølgelig er det meget vigtigt.
Erling Bonnesen (V), 2016-11-17:
Tak for det.
L 79 er et længe ventet lovforslag, som skal sikre, at kravet om bindestalde og roterende kobørster bliver udskudt, og Venstre stemmer naturligvis for forslaget.
Overgangsordningen for bindestalde forlænges med 5 år og vil med L 79 her løbe frem til den 1. juli 2027.
Kravet om, at køer skal have mindst en roterende kobørste, udskydes, og det vil med L 79 her komme til at gælde fra den 1. juli 2022.
Årsagen til, at vi i dag skal førstebehandle dette lovforslag, er, at det danske kvægerhverv har store økonomiske udfordringer.
Erhvervet har svært ved at finde finansiering til at lave de ændringer, som skal laves på baggrund af lov om hold af malkekvæg og afkom af malkekvæg.
Så når vi foreslår, at man udskyder de omtalte krav, er det naturligvis, fordi vi anser det for at være dyrevelfærdsmæssigt forsvarligt.
Derfor er det også vigtigt for mig at understrege, at man for at kunne fortsætte driften af en bindestald fra og med den 1. juli 2022 skal opfylde visse dyrevelfærdsmæssige krav.
Køerne skal på græs i sommerhalvåret, og de bindsler, der anvendes, skal give køerne tilstrækkelig bevægelsesfrihed.
Venstre stemmer for L 79, som vil sikre de økonomisk trængte landmænd på en dyrevelfærdsmæssig ansvarlig måde.
Josephine Fock (ALT), 2016-11-17:
Jeg tror bare, jeg vil prøve at forfølge det i udvalgsbehandlingen i forhold til at se på: Hvad er egentlig praksis på området?
Så tak for det.
Lise Bech (DF), 2016-11-17:
Vi går meget op i dyrevelfærden.
Det gode er jo, at nu skal de alle ud i sommerhalvåret.
Det ved jeg jo at Enhedslisten også har været fortaler for – det her med, at vi skal have dem ud på græs.
Så når de står i bindestalde, skal de ud i sommerhalvåret.
Med hensyn til dyrevelfærden og manglende kobørster er det jo ikke sådan, de ikke har kobørster.
Men vi har det her med, at der skal være én kobørste pr. 50 køer, men nu bliver det måske 55 køer pr. kobørste.
Og hvis der skulle være noget, der halter, er der jo et dyrlægetjek, der ligesom gør, at vi sætter en handlingsplan i kraft.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-11-17:
Jeg vil gerne spørge om to ting.
For det første: Hvordan kan ordføreren vide, at det ikke vil have nogen dyrevelfærdsmæssige konsekvenser, at vi udskyder kravet om kobørster?
Hvis det overhovedet ingen dyrevelfærdsmæssige konsekvenser har, er det jo et ligegyldigt krav.
Altså, det må vel gøre en eller en form for forskel, om vi stiller det krav eller ej.
For det andet: Er det virkelig rimeligt, at når vi gør noget godt for dyrevelfærden og indfører ganske lempelige overgangsbestemmelser, og erhvervet så kommer og siger: Gud, vi nåede det ikke – på trods af at det ikke koster alverden at installere, så får de bare udskudt kravet?
Altså, hvordan skal man så tage os seriøst, når vi forsøger at lovgive om nogle forskellige dyrevelfærdsmæssige tiltag?
Mange tak for det.
Og det er jo her, at en række organisationer siger: I stedet for at lægge det så lavt som de 4 uger, skal vi så ikke bruge f.eks. det, der gælder for VVM'erne og i stedet for lægge det på 8 uger, så vi giver folk en større chance for at give deres besyv med om nogle ting, der kan være rigtig vigtige for mange mennesker, og som kan berøre dem meget tæt.
Så jeg vil bare høre ministerens holdning til, om man kunne kigge på at tage VVM'ernes høringsfrist på de 8 uger, som er rejst af flere organisationer.
Og så vil jeg bare gerne lige spørge til de her 4 uger: Hvis man lægger de 4 uger i sommerferien, eller i hvert fald lægger høringsfristen i sommerferien, så er der vel ikke nogen forpligtelse til at forlænge den ud over de 4 uger, som man bør tage?
Sådan læser jeg i hvert fald Miljøstyrelsens gennemgang her, at man bør tage hensyn til, at det ligger i en sommerferie, men der er vel ikke nogen forpligtelse til at gøre det?
Esben Lunde Larsen (V), 2016-11-17:
Tak for spørgsmålene.
Det ærgrer mig altid, når jeg skal skuffe fru Maria Reumert Gjerding.
I forhold til høringstiden: Altså, VVM'erne er så omfattende, at der giver det god mening at man har en længere høringsfrist, men når det gælder den her slags sager, som typisk også vil have haft en forudgående opmærksomhed i et lokalområde, så mener regeringen, at 4 uger er tilpas.
Jeg kan simpelt hen ikke huske, hvorvidt man i forhold til de 4 uger er forpligtet til at forlænge dem, hvis man lægger dem hen over en jul eller en sommerferie.
Det er i hvert fald god stil, at man som kommune ikke gør det, og da de fleste kommuner jo har en interesse i at lave en ordentlig høringsproces med deres borgere, så ville det overraske mig, hvis man gjorde det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-11-17:
Det vil jeg så fremsætte som et skriftligt spørgsmål, for det er lidt uklart for mig.
Hvis det nu viser sig, at man godt kan lægge det midt i en sommerferie, så bliver 4 uger jo virkelig kort tid.
Kunne ministeren så ikke genoverveje det, hvis det nu viser sig, at man ikke er forpligtet til at udvide den her høringsfrist, også fordi der jo i lovforslaget i virkeligheden ligger en meget sen inddragelse af borgerne?
Det skal være, når projektet er endeligt.
Det taler jo for en endnu større relevans for, at vi udvider og giver folk en øget chance for at få lov til at forholde sig til det her.
Esben Lunde Larsen (V), 2016-11-17:
Jeg vil bestemt ikke afvise at overveje det.
Det vil jeg gerne sige.
Simon Kollerup (S), 2016-11-17:
Det her lovforslag, som vi førstebehandler nu, har til formål at forlænge to overgangsordninger, som findes i den gældende lov om hold af malkekvæg og afkom af malkekvæg.
Grundlæggende handler lovforslaget om at give de trængte mælkebønder en håndsrækning ved at udskyde kravet til modernisering i deres stalde.
Regeringens forslag har overordnet set to dele.
Den første del handler om at forlænge overgangsperioden for udfasningen af bindestalde fra den 1. juli 2022 til den 1. juli 2027.
I bindestaldene vil det fortsat være muligt at anvende elektriske aggregater i overgangsperioden, og ungdyr, der holdes på fuldspaltede gulve, kan også fortsat holdes der.
Regeringen vil så samtidig stille et krav om, at køerne skal på græs i sommerhalvåret, og at der anvendes bindsler, som giver kreaturerne mere bevægelsesfrihed.
På trods af de forhold er vi i Socialdemokratiet bekymret for de dyrevelfærdsmæssige forringelser, som følger af den her del af lovforslaget, særlig i lyset af at langt de fleste køer i bindestald i forvejen kommer på græs hver sommer.
Forslagets anden del er en del af en aftale, som Socialdemokratiet indgik med Dansk Folkeparti og regeringen tidligere på året.
Den handler om en udskydelse af kravet om roterende kobørster til hudpleje.
Kravet udskydes fra den 1. juli 2016 til den 1. juli 2022, og det vil gælde for bedrifter, som er etableret før den gældende lovs ikrafttræden, nemlig den 1. juli 2010.
For at sikre, at dyrevelfærden ikke forringes, indføres der et skærpet fokus på hudpleje i sundhedsrådgivningen.
Vi er trygge ved, at dyrlægerne kan råbe vagt i gevær, hvis dyrene ikke har tilstrækkelig mulighed for hudpleje ad andre veje.
I Socialdemokratiet vil vi gerne anerkende, at de danske mælkebønder i øjeblikket står i en svær økonomisk situation.
Derfor er vi også enige med regeringen i, at det giver mening at udskyde kravet om kobørster, da vi mener, det kan gøres uden at få negative konsekvenser for dyrevelfærden.
Så den del af forslaget kan vi støtte.
Til gengæld er vi bekymret for den del af forslaget, som omhandler bindestaldene, da vi frygter for de dyrevelfærdsmæssige konsekvenser.
På den baggrund kan vi ikke støtte forslaget i dets nuværende form, og det er vores håb, at vi i løbet af udvalgsarbejdet kan komme dertil, at regeringen vil dele lovforslag i to, sådan at vi i Socialdemokratiet kan leve op til aftalen om at hjælpe de danske mælkebønder, som vi i konstruktiv dialog indgik sammen med Dansk Folkeparti og regeringen tidligere på året.
Erling Bonnesen (V), 2016-11-17:
Tak for det.
Det undrer mig lidt, at Socialdemokratiet ikke kan være med til at støtte udskydelsen, som ordføreren lige selv har redegjort for, i forhold til malkekvægsdelen.
Ordføreren udtrykker sin bekymring, men begrunder det ikke nærmere.
Og det undrer mig lidt, at det bliver sådan lagt dødt på den måde, for det er jo klarlagt i lovforslaget, og der er taget højde for de dyrevelfærdsmæssige forhold, så det ikke forringer dyrevelfærden.
Så det undrer mig, at Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget.
Kunne ordføreren uddybe det lidt?
Simon Kollerup (S), 2016-11-17:
Det skal jeg gerne gøre.
Jeg tror, jeg kom ind på det i min ordførertale, men jeg skal gerne uddybe det lidt igen.
Der tages nogle enkelte tiltag, som regeringen selv vurderer er nok til at opveje de negative dyrevelfærdsmæssige konsekvenser af at fastholde bindestaldene og forlænge udfasningen af dem.
Vi mener ikke, at det er tilstrækkeligt, og vi mener heller ikke, at det var en del af den aftale, vi indgik tidligere på året.
Erling Bonnesen (V), 2016-11-17:
Tak for det.
Jamen skal jeg forstå svaret sådan, at det ikke er helt udelukket, at ved at vi via en god dialog i udvalget ligesom får præciseret og klarlagt, at det ikke har nogen dyrevelfærdsmæssige konsekvenser, så kan Socialdemokratiet også støtte det, eller har man taget endeligt stilling?
Simon Kollerup (S), 2016-11-17:
Jeg tror, det vil være forkert at konkludere, at man kan overbevise os om, at det ikke har nogen dyrevelfærdsmæssige konsekvenser at fastholde bindestaldene.
Så langt tror jeg alligevel godt jeg kan give mit tilsagn, altså at den overbevisning er jeg ikke sikker på at jeg når til.
Men lad os have en konstruktiv drøftelse i udvalgsarbejdet.
Jeg hører regeringspartiet sådan, at der er mulighed for at drøfte dyrevelfærdsmæssige tiltag, der kan bringe tingene i balance, og det er det, vi er optaget af i Socialdemokratiet.
Så kan man komme dertil, drøfter vi det gerne med regeringen i udvalgsarbejdet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-11-17:
I Enhedslisten finder vi det både fornuftigt og positivt, at der med dette lovforslag bliver forsøgt genskabt en balance mellem udgifter og indtægter i skrotningsordningen.
Derudover finder vi det fornuftigt, at man hæver skrotningsgodtgørelsen, så der bliver et øget incitament til at aflevere sin udtjente bil til en godkendt ophugger.
Og derfor vil jeg faktisk også benytte lejligheden til ligesom Dansk Folkeparti at udtrykke en ærgrelse over, at den her reparationsgrænse er sat ned til 65 pct., fordi det betyder, at vi faktisk tvinger folk til at sende biler til skrotning, selv om det kunne være rigtig fornuftigt at reparere dem.
Så herfra vil jeg også gerne udtrykke et meget stort ønske om, at vi får kigget på den reparationsgrænse.
Det er simpelt hen uholdbart og dumt, hvis man kan reparere en bil, at man så ikke gør det på grund af en eller anden politisk fastsat grænse, for vi mener helt grundlæggende, at vi bør arbejde for, at flere biler bliver repareret frem for at blive skrottet.
Ved gennemgangen af høringssvarene og høringsnotatet hæftede vi os også ved det, som Venstres ordfører pegede på, nemlig at det fra flere sider påpeges, at kontrolindsatsen for at sikre, at reglerne for korrekt miljøbehandling af de udtjente biler overholdes, ikke er tilfredsstillende.
Og vi kan læse os frem til, at Miljøstyrelsen har organiseret nogle workshops og arbejder på en forbedret vejledning i forhold til tilsynet og de tilsynsførende fra kommunen.
Men jeg synes, vi har behov for i forbindelse med det her lovforslag at få belyst, hvorfor det er, at det er så svært for kommunerne at leve op til deres tilsynsforpligtelse, og hvorfor det er, at der rejses det her kritikpunkt om manglende tilsyn.
Det kunne vi godt tænke os
blev yderligere belyst.
Erling Bonnesen (V), 2016-11-17:
Tak for det.
Bilskrotordningen skal være økonomisk neutral, og det kræver med mellemrum tilpasning af ordningen.
Dette lovforslag sikrer med de nu kendte forhold økonomisk set balance i ordningen over den næste fireårige periode.
Venstre ønsker ligesom andre, der har været oppe på talerstolen, også at bekæmpe ulovlig skrotning af biler, og det gør vi, fordi vi gerne vil passe på både miljøet, skrotningsbranchen, kan man sige, og forbrugerne, og ved at justere bilskrotningsordningen formår man så både at sikre miljøet, og at ordningen kører, som den skal, rent økonomisk.
Så jeg vil kort og godt kalde det her forslag sund fornuft.
Ulovlig skrotning undergraver en branche, som allerede i forvejen er udfordret.
Det skønnes – og det et selvfølgelig kun et skøn – at op mod hver fjerde bil skrottes ulovligt, og vi skal de her lidt brodne kar til livs, sådan at vi jo netop kan sikre, at vi, så vidt det overhovedet er muligt, får alle gamle biler skrottet på rette vis.
Ulovlig ophugning skader nemlig ikke bare miljøet, når gammel olie og bly ikke bliver håndteret korrekt, det er også spild af ressourcer, så der er mange gode grunde til at justere ordningen her, så vi også øger incitamentet til, at de gamle biler bliver skrottet korrekt.
Og når vi så kan gøre det, så de økonomiske forhold bliver forbedret, kan det næsten ikke blive bedre.
Så Venstre stemmer selvfølgelig for lovforslaget.
Dan Jørgensen (S), 2016-11-17:
Tak for det.
Når man som udlænding kommer til Danmark, får man del i de grundlæggende frihedsrettigheder, der er her i landet.
Man får retten til at ytre sig frit, retten til at forsamle sig og retten til at praktisere sin religion.
Men med de rettigheder følger som bekendt heldigvis også pligter.
Det drejer sig først og fremmest om pligten til at passe på det åbne, demokratiske og lige samfund, som vi har bygget op igennem generationer, pligten til at respektere de danske værdier og pligten til at respektere ligestilling mellem kønnene.
Danmark er heldigvis et af verdens mest trygge lande at være kvinde i, og Danmark er et af de lande med størst ligestilling mellem kønnene.
Sådan er det generelt, og sådan skal det blive ved med at være.
Lad mig derfor også sige det meget direkte: Et krav fra en mand om, at en kvinde skal bære burka eller niqab, er efter vores opfattelse totalt uacceptabelt.
Det er kvindeundertrykkelse, og det kan vi ikke acceptere.
Problemets omfang er jo trods alt og heldigvis forholdsvis beskedent i Danmark, og derfor mener vi, at det på nuværende tidspunkt er et alt for stort og voldsomt skridt at lave et generelt forbud og en generel lovgivning.
At lovgive om folks beklædning er et stort skridt at tage, et potentielt indgreb i menneskers frihed, noget, man kun skal gøre, hvis det er absolut nødvendigt.
er det her naturligvis et vurderingsspørgsmål.
Der er gode argumenter både for og imod at indføre et forbud, men vi mener, at hensynet til frihed og borgernes rettigheder vejer tungest her.
Martin Henriksen (DF), 2016-11-17:
Tak for det.
Vi har jo behandlet det her forslag et par gange her i Folketingssalen, bl.a. i 2009, hvor Dansk Folkeparti også havde et forslag fremme, og i den forbindelse sagde hr. Henrik Sass Larsen som daværende politisk ordfører for Socialdemokratiet, og jeg citerer nu fra dagbladet Information og fra JydskeVestkysten: »»Vi synes stadig, at burkaer er et overgreb mod kvinder, og vi syntes oprindeligt, at det var en god idé med et forbud.
Men alle de eksperter, vi har snakket med, siger, at det formentlig strider mod Grundloven.
Dét må vi selvfølgelig bøje os for«, siger Socialdemokraternes politiske ordfører, Henrik Sass Larsen«.
Så er hr. Dan Jørgensen enig med hr. Henrik Sass Larsen?
Dan Jørgensen (S), 2016-11-17:
Det er klart, at jeg, hvis der havde været en grundlovsmæssig grund til, at man ikke kunne indføre det her, så nok heller ikke havde brugt hele min taletid på at fremme nogle andre argumenter, men at jeg så sikkert bare havde sagt: Det er imod grundloven, så derfor støtter vi det ikke.
Men nu har man så fået fastslået, at det ikke nødvendigvis er mod grundloven, og derfor koncentrerer man sig om de andre argumenter.
Martin Henriksen (DF), 2016-11-17:
Da vi i 2009 behandlede et lignende forslag fra Dansk Folkeparti, var Socialdemokratiets holdning, at man gerne ville stemme for Dansk Folkepartis forslag, men at man ikke kunne, fordi det var i strid med grundloven.
Hvad er det så, der forhindrer Socialdemokratiet i at stemme for det, medmindre Socialdemokratiet åbent og ærligt siger, at man på et tidspunkt syntes, det var godt med et burkaforbud, men man måtte bare ikke, og at man nu synes, det er en dårlig idé med et burkaforbud, selv om man godt må?
Hr. Dan Jørgensen må jo enten være enig med hr. Henrik Sass Larsen, der sagde, at Socialdemokratiet gerne vil, men ikke må på grund af grundloven, eller også må han åbent og ærligt erkende, at der simpelt hen bare er en uenighed mellem ham og hr. Henrik Sass Larsen.
Dan Jørgensen (S), 2016-11-17:
Jeg tabte simpelt hen tråden i spørgerens argumentationslogik, men det, jeg kan påpege, er, at vi har behandlet det her forslag flere gange, også siden 2009.
Hvem der så har sagt hvad i alle mulige aviser, og præcis på hvilke tidspunkter, og hvilke argumenter de har vægtet højest, skal jeg ikke gøre mig til dommer over, og jeg har i øvrigt heller ikke nogen holdninger til det.
Men det, jeg meget gerne vil fremføre, er min egen og mit partis holdning i dag, og hvis hr. Martin Henriksen har nogen som helst yderligere spørgsmål i den retning, må han komme med dem.
Han har så nu godt nok opbrugt sin taletid, men så kan vi tage dem ved siden af.
Christian Langballe (DF), 2016-11-17:
Jeg er enig med ordføreren i, at det selvfølgelig er et alvorligt indgreb at lovgive om folks beklædning.
Det er vi jo enige i, og derfor gør vi det også nødig.
Ordføreren siger så, at man vil forsvare frihedsrettighederne.
Men det er jo lige præcis det, vi gør med det her forbud.
Det interessante er jo, at vi gør det for at forsvare friheden.
Altså, hvis der er en sharialov, der påbyder den enkelte at blive lukket inde i sådan en form for fængsel af en sort sæk, så kan man jo sige, at det er en krænkelse af den almindelige frihed, i hvert fald sådan som vi forstår den her i landet.
Dan Jørgensen (S), 2016-11-17:
Derfor synes jeg egentlig også, at den balance, der nu er blevet fundet – selv om det ikke har været nemt – er ganske god.
For der er jo visse tiltag, som man kan bruge, hvor et af de kraftigste jo er det, at der er en straf til dem, som pålægger andre at iføre sig de her beklædningsgenstande.
Det er vel egentlig måske også meget godt, at man går efter dem, der undertrykker, i stedet for at pålægge dem, der er blevet undertrykt, en bøde, som jeg kan forstå at Dansk Folkeparti foreslår.
Christian Langballe (DF), 2016-11-17:
Jeg må jo sige, at jeg af utrolig mange grunde er tilhænger af et burkaforbud.
Det er da rigtigt, at det kan være 10, at det kan være 100, at det kan være 500 eller måske 1.000 – det er vi enige i – men
hvis det her griber om sig, og man f.eks., hvis man går en tur i København, ikke kan identificere halvdelen af dem, der går på gaden, man kan dårligt nok kigge dem i øjnene, så vil enhver jo kunne forstå, at det er et kæmpe problem.
Jeg mener virkelig på alle måder, at burkaen simpelt hen symboliserer den værste form for undertrykkelse, og det er barbariet ind ad bagdøren.
Dan Jørgensen (S), 2016-11-17:
Man kan vel ikke sige, at der er noget, der sådan kommer ind ad bagdøren, eftersom vi jo tager den her debat i landets fornemste sal og fra landets fornemste talerstol, selv om ordføreren jo ganske rigtigt har ret i, at vi ikke ved, om det drejer sig om ti mennesker.
Men man kan ikke sige, at der er kommet noget ind ad bagdøren, for vi tager det faktisk meget, meget alvorligt og behandler det i Folketingssalen, på trods af at det måske kun drejer sig om ganske, ganske få mennesker.
Men det synes jeg også det er godt at vi gør.
For det er naturligvis klart, at man skal være meget, meget opmærksom på, at de her problemstillinger også kan sprede sig.
Det er jo også derfor, at man hverken fra mit partis side eller, forstår jeg, fra ministerens side egentlig kan se nogen blank afvisning af, at der i al fremtid kan indføres sådan et forbud.
Det kan godt være, at det på et tidspunkt bliver nødvendigt.
Men på nuværende tidspunkt mener vi, at det vil være ude af proportioner, og at det vil gøre vold på nogle andre rettigheder for at tjene det her formål.
Inger Støjberg (V), 2016-11-17:
Men jeg er jo ikke uenig i dit synspunkt om, at man selvfølgelig skal vide, hvem man står over for, og jeg er heller ikke uenig i synspunktet om, at det her er kvindeundertrykkende, og at det er en modkultur til den danske kultur, og at det ikke passer ind i vort værdisæt.
Spørgsmålet er bare, om man skal lave et generelt forbud, eller om man skal, som vi har gjort nu, give mulighed for, at man netop kan sige: Det her skal ikke forefindes på vores virksomhed eller i vores institution.
Den mulighed er der allerede i dag.
Det er en mulighed, som vi indførte sammen, ligesom vi indførte straf for, at man påtvinger andre at bære en niqab eller burka.
Christian Langballe (DF), 2016-11-17:
Jamen vi taler jo ikke om »kan«, vi taler om »skal«.
Altså helt fundamentalt er det afgørende, at vi kan se de mennesker, som vi står over for.
Lad os nu forestille os, at alle kvinder var indhyllede.
Så ville det stort set være halvdelen af dem, der gik på gaden, som man ikke ville kunne identificere, når man mødte dem, og man ville ikke vide, hvem det var, man talte med.
Eller hvis man får en lærer i skolen, der er indhyllet, så kan man ikke se, hvem læreren er.
Altså, jeg synes, det er så helt fundamentalt, i forhold til hvordan vi ser på tingene, at et burkaforbud og et niqabforbud ville være det eneste rigtige.
Bertel Haarder (V), 2016-11-17:
Jamen det glæder jeg mig til.