runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2020-04-22:
Men det har jo vist sig, at siden ministeren tog den beslutning – og det var regeringen, der selvstændigt tog beslutningen – har det været muligt at åbne samfundet mere, og derfor var mit spørgsmål i sidste runde: Var det nødvendigt at tage beslutningen om at aflyse afgangsprøverne på et så tidligt tidspunkt?
Kunne man ikke have set, om udviklingen i smitten havde givet mulighed for at udskyde beslutningen til et senere tidspunkt?
Så var det nødvendigt så tidligt at tage beslutningen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Ja, det var jo så en af de få ting, der faktisk var enighed om hele vejen rundt blandt interessenterne.
Ja, de ville gerne have en afklaring.
Det ville eleverne, og det ville skolelederne, og det ville skolelærerne, og det ville kommunerne også gerne.
De ville ikke have den samme afklaring, fordi de ikke var enige om, hvad løsningen skulle være, men de var dog enige om, at det var vigtigt at træffe en beslutning simpelt hen for at tage presset af lærerne, som skulle vide, hvad det var, de skulle forberede: Skal vi forberede en eksamensperiode, eller skal vi forberede mere fjernundervisning?
Situationen er helt ny for alle, og derfor tror jeg sådan set, at afklaringen var vigtig.
Kunne man have truffet den på et senere tidspunkt?
Ja, det kunne man have gjort dagen inden eksamen.
Det ville jeg synes var utrolig urimeligt over for både lærere, elever og forældre, men teoretisk og teknisk kunne man godt.
Kristian Jensen (V), 2020-04-22:
Hvad er ministerens svar til Thea Enevoldsen fra Danske Skoleelever, der til Ritzau har udtalt, at »for rigtig mange elever er det første gang, at de skal sidde i en eksamenssituation omkring det grønne bord«, samt at »det er en enorm vigtig læring, og den vil vi nødigt være foruden«?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Jeg har jo drøftet det her med Thea, så det er lige før, at jeg kan referere, hvad jeg sagde til hende.
Altså, først og fremmest har jeg jo lyst til at bruge anledningen til at takke for, at man også i den alder går ind og påtager sig det ansvar, eleverne har gjort, og at man har deltaget i et utal af møder omkring de her ting.
Jeg vil sige – og det er jo det samme, jeg sagde til det tidligere spørgsmål – at det har været vigtigere for regeringen, at dem, der er små, kommer i gang tidligt, fordi de har sværere ved at tackle situationen end de store.
Når det er sagt, forstår vi godt – vi kan jo godt selv huske, hvordan det var i den alder at skulle afslutte sin folkeskole – hvor svært det er ikke at få lov til at gøre det på almindelig vis.
Men for regeringen har det været vigtigt, at de små kom ind først.
Og så er det også vigtigt at forstå, at det er meget forskelligt, hvad man får ud af undervisningen i den her fjernundervisningsperiode.
Det står vi ved, og det gør vi også, når vi taler med Thea.
Kristian Jensen (V), 2020-04-22:
Min egen mor var lærer i næsten 25 år, og hun sagde på et tidligt tidspunkt til mig: Eksamen er den flittige elevs fest.
Det fattede jeg ikke til at starte med – altså, jeg tænkte, at det var helt skævt, hvad hun sagde der – men jeg fandt jo ud af det, for det er stedet, hvor man får testet, hvad man kan.
Det var en erkendelse, der først kom til mig, efter at jeg havde prøvet at være til eksamen, og det, som Thea siger i citatet her, er jo, at det at gå til eksamen i 9. klasse er en utrolig vigtig del af ens læringsmæssige udvikling, fordi man får prøvet, hvad det vil sige.
Nu ved jeg godt, at det her hedder spørgetiden, og at jeg derfor kun kan stille spørgsmål og ikke komme med forslag, men man kan jo stille et spørgsmål, der lyder som et forslag
: Netop fordi det er så væsentligt og en erfaring, som man også skal trække på fremadrettet, vil ministeren så overveje at lave nogle muligheder, sammen med skolelederne og eleverne at lave nogle situationer, hvor man kan teste det af så virkelighedsnært som muligt?
Jeg ved godt, at så virkelighedsnært som muligt ikke bliver helt virkelighedsnært, fordi det pres, der ligger på, at der er tale om en gældende karakter, ikke vil være der, men alligevel vil det kunne give flest mulige elever den vigtige læring, som de selv siger de nødig vil være foruden.
Vil det være noget, som ministeren vil tage et initiativ til at man kan bruge de uger, der vil være frem mod sommerferien, til?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Ja, bestemt.
Og det er noget, Venstre også har lagt vægt på i de samtaler, jeg har haft med Venstres ordfører på området undervejs i det her, altså at der skulle være eksamenstræning.
Æres den, der æres bør.
Altså, Venstre har lagt rigtig meget vægt på, at man havde decideret eksamenstræning, og at vi også som ministerium underbyggede det ved at stille prøvesæt og lignende til rådighed.
Så det har vi valgt at gøre, og jeg er helt enig i, at det er fuldstændig afgørende for de unge mennesker, at de får prøvet det af.
Jeg tror også, at noget af det, man skal kigge ind i, er, om alle ligesom har benyttet den anledning, og på gymnasierne, på de gymnasiale uddannelser og på eud-uddannelserne bliver man jo også nødt til at tage højde for det på de første årgange, hvor man får den her gruppe af elever ind, altså at der måske skal lidt mere eksamenstræning og prøver til i løbet af året, så de får prøvet de her forskellige værktøjer.
Så svaret er: Ja, bestemt.
Kristian Jensen (V), 2020-04-22:
Vil det være sådan, at ministeren vil prøve at tilrettelægge det, så alle skoler gennemfører det, eller bliver det en frivillig ordning, hvor hver skole eller hver lærer selv vælger, i hvilket omfang man ønsker at gøre det?
Jeg har jo det mål, at flest mulige elever får den her træning, måske netop fordi de kan få træningen og læringen uden at have presset fra en bindende karakter.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
De er forpligtet af at gøre det.
Omfanget er til gengæld frivilligt og vil jo formodentlig også afspejle, hvornår man er tilbage igen.
For i spørgsmålet om, om det så skal være en mundtlig eksamenstræning eller en skriftlig eksamenstræning, kommer det jo også meget an på, om man er tilbage efter den 11. maj eller ej, altså i form af hvor tæt på en virkelighed, man kan få det.
Det vil sige, at man er forpligtet til at eksamenstræne de unge mennesker.
Hvis de vender tilbage efter den 11. maj, kan man gøre det både mundtligt og skriftligt, og ellers vil det jo formodentlig kun være det skriftlige, der for alvor er muligt.
Men forpligtelsen ligger i bekendtgørelsen, og det mener jeg er den helt rigtige måde at gøre det på.
Derfor også tak til Venstre for det input.
Tak for det.
Jeg deler fuldstændig det perspektiv.
Det er derfor, vi har eksamener normalt.
Jeg tror i øvrigt også, at man får rigtig meget ud af at få hele opsamlingen på et fag, som har kørt over rigtig mange år.
Jeg tror, man får rigtig meget ud af det fagligt, og jeg tror også, det er et rigtig vigtigt punktum, og det er derfor, jeg siger, at jeg faktisk synes, det har været en utrolig tung beslutning af skulle tage.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-04-22:
Vi er i den grad optaget af, at der er et velfungerende velfærdssamfund, også oven på coronakrisen, og netop derfor er man jo også nødt til at forholde sig til, at f.eks. fripladserne og deltidsfripladserne først gælder for den næstkommende måned.
Og det vil sige, at frisøren, som lige pludselig mistede sit indtægtsgrundlag, eller caféejeren eller nogle af de andre, der har mistet deres arbejde som følge af coronakrisen, jo ikke har kunnet få friplads og få dækket de omkostninger, de f.eks. havde den første del af april måned, fordi det først gælder den efterfølgende måned.
Og ja, der er der en ideologisk forskel, hvor vi sådan set mener, at familierne skulle have haft en håndsrækning fra staten.
Og det glæder mig, at vi har kunnet bruge kræfter og diskutere noget, og at vi er blevet enige om noget.
Karina Adsbøl (DF), 2020-04-22:
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvad ministerens holdning egentlig er.
Mener ministeren, at ældre beboere skal udskrives med smitte til landets plejehjem, eller mener ministeren, at ældre, som er smittet med coronavirus, og som er indlagt, skal afvente, til de er symptomfrie og kan udskrives til et plejehjem, såfremt de bor på et sådant? Jeg har lidt svært ved at tyde ministerens svar på det her, og jeg har brug for et klokkeklart svar: Hvad er ministerens holdning?
Mener ministeren, at man skal forblive indlagt, så længe der er kapacitet, eller hvad er ministerens holdning?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-22:
Så prøver jeg en gang til.
Min holdning er den, som også er det, der er indført i vores regioner, og som også er anbefalingen, og det er, at når vi har kapacitet, skal den bruges til f.eks. at holde vores ældre indtil 48 timer efter afslutning på sygdommen, og det vil sige, indtil man er uden for risiko for at kunne smitte påny – når der er kapacitet.
Vi kan bare ikke love, at den kapacitet vil være der hele vejen igennem, og derfor er der nødt til at være det forbehold, at det skal være afhængig af, hvad der er lokal kapacitet på de enkelte sygehuse.
Det hænger sammen med, at vi skruer op for anden aktivitet i vores sundhedsvæsen.
Benny Engelbrecht (S), 2020-04-22:
Tak for spørgsmålet, som jeg også har haft lejlighed til at besvare i pressen.
Lad mig berolige både spørgeren, tilhørere og andre – også de partier, som ligesom spørgerens parti står bag beslutningen om at etablere Femern Bælt-forbindelsen: Nej, det giver ikke anledning til bekymring.
Kommissionen har i sin nye statsstøtteafgørelse om finansieringen af den faste forbindelse over Femern Bælt sat grænser for beløb og tid for statsgarantierne, men disse grænser er sat, så projektet kan gennemføres.
Der kan dermed ydes den nødvendige støtte fra staten, men ikke mere end nødvendigt.
Beslutningen om at etablere Femern Bælt-forbindelsen og de tilhørende landanlæg var baseret på finansielle beregninger, hvor der var forudsat en realrente på 3 pct., dvs. renten fratrukket inflationen.
De statslån, Femern A/S kan optage og har optaget, har en negativ realrente, faktisk tæt på minus 2 pct. Og ifølge Finansministeriets forventninger til renteudviklingen vil renten på statslån være meget lav i en længere årrække.
Om næsten 20 år forventes renten at svare til en realrente på 2,5 pct., altså lavere end den hidtil forudsatte på 3 pct.
Når Femern Bælt-forbindelsen har været i drift i 16 år, vil gælden være nedbragt.
Der er derfor ikke grund til at frygte, at projektet ikke kan stå på egne ben.
Alt i alt betyder det, at økonomien i Femern Bælt-projektet er robust og giver en tilbagebetalingstid inden for den forventede tidshorisont.
Og hvad man ikke skal glemme i denne sammenhæng er, at Femern Bælt-forbindelsen og det danske landanlæg er brugerbetalte.
Gennemførelsen af projektet har derfor ikke betydning for andre infrastrukturprojekter i landet.
De kan blive gennemført, fordi Femern Bælt-projektet ikke belaster statskassen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-04-22:
Det glæder mig da, at transportministeren ikke har flere panderynker, end han plejer at have.
Det kan man jo så se rent fysisk i dag.
Vi behøver ikke altid at mødes via Skype eller alt muligt andet.
Men det er jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti, hvad ministeren også skitserer i sit svar, er et af de aftalepartier, som netop står bag og last og brast om vigtigheden af det og den principielle beslutning, at vi naturligvis skal have en Femern Bælt-forbindelse.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi netop noterede os det svar, som der kom fra Europa-Kommissionen.
Og det var også på baggrund af Europa-Kommissionens konklusioner – og ikke mindst selvfølgelig den presseomtale, der har været, bl.a. i Børsen og andre steder – at jeg følte trang til at få ministeren herind i Folketinget for at få klarhed og vished om, at vi var i god gænge også i forhold til finansieringen af det her.
Det er jo sådan, at når man har et projekt til så mange milliarder kroner – altså vi runder jo næsten 70 mia. kr., når vi er færdige, og vi har indtil videre jo kun lånefinansieret omkring de 12 mia. kr. –
Det har jo betydning, når vi er oppe i så store tal.
Benny Engelbrecht (S), 2020-04-22:
Jeg sætter rigtig meget pris på, at Hans Kristian Skibby har sikret, at vi også får mulighed for at vende den her medieomtale her i salen.
Det var overraskende hurtigt, det lykkedes for dagbladet Børsen at få en ekspert til at vurdere statsstøtteafgørelsen.
Og måske også, hvis vi nu skal være ærlige, en tand for hurtigt, fordi det jo viste sig, at den pågældende ekspert havde lagt nogle forkerte forrentningsforventninger ind, som så også gav et fuldstændig skævt estimat, må man desværre sige.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-04-22:
Det er jo et af de nøglesvar, som ligger fra ministeren, og jeg har også noteret mig, at man på Hendes Majestæt Dronningens fødselsdag alligevel havde tid og overskud til at overbringe et notat i forhold til den kritik, der netop har været fremført, af Femern Bælt-forbindelsens finansiering.
Men med de ord vil jeg egentlig godt bare have lov til at sige tak til ministeren, for en spørgerunde mere tjener ikke noget formål.
Jeg er faktisk tilfreds med de svar, som jeg har fået fra transportministeren.
Benny Engelbrecht (S), 2020-04-22:
Så har jeg heller ikke yderligere at tilføje.
Kristian Jensen (V), 2020-04-22:
Hvordan vil ministeren retfærdiggøre, at 9.-klasserne, som har modtaget nødundervisning, og hvor sundhedsmyndighederne har sagt, at de kunne være sendt tilbage i skole, uden videre får aflyst deres afgangseksamen i 2020, når 9.-klasserne i 2013, der i en hel måned ikke havde modtaget nogen undervisning som følge af S-regeringens lockout, skulle til eksamen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Tak for det spørgsmål.
Og jeg vil gerne sige, at jeg synes, at lige præcis spørgsmålet omkring både afgangsprøverne i 9. og 10. klasse, men også eksamenerne for de gymnasiale uddannelser og eud og beslutningerne om hele det kompleks, har været noget af det allerallersværeste og noget af det, som jeg tror jeg har brugt allerflest timer på at tænke grundigt over og snakke med utrolig kloge mennesker fra nær og fjern om.
Der har været meget stor uenighed om, hvordan man skulle gribe de forskellige ting an, og man kan sige, at konklusionen er et udtryk for en prioritering.
Det er jo, sådan som spørgeren også selv lægger vægt på i spørgsmålet, ikke sundhedsmyndighederne, der forhindrede, at man havde kunnet tage 9. og 10. klasse op til eksamen, men et udtryk for en prioritering, og den prioritering står jeg ved, om end beslutningen har været svær.
For det har jo været et spørgsmål om, at vi har lagt vægt på, at hjemmeundervisning, hvad angår de mindste elever, er sværest, hvor hjemmeundervisning, hvad angår de større elever, er lettere, simpelt hen fordi de er mere selvkørende.
Så både for eleverne selv, men også for deres familier, har vi lagt vægt på, at det er sværest, når det gælder de små, og derfor har vi valgt, at det var 4. og 5. klasse, der kom tilbage i folkeskolen, i stedet for 9. og 10 klasse.
Og jo med den konsekvens, at 9. og 10. klasse ikke tager deres afgangsprøver i år, fordi vi, når vi kommer frem til den 11. maj, kommer så tæt på tidspunktet for afgangsprøverne, at det er for sent at tage en beslutning.
Vi har lyttet, også meget grundigt, til bl.a. lærerne, til Danmarks Lærerforening, som har været meget klare i spyttet om det her spørgsmål.
Og lærerne er jo alt andet lige dem, der er tættest på i forhold til at kunne vurdere: Hvordan går det egentlig med eleverne ude i skolen og i hjemmene lige nu?
Og det gælder i forhold til, hvor tæt kontakt de har til dem, hvad de mener det faglige udbytte er, og hvad deres vurdering så samlet set er af situationen.
Men der har ikke været enighed – altså, Danmarks Lærerforening har været meget klare i spyttet, mens skolelederne og skoleeleverne havde lidt andre vægtninger.
Så det er jo en samlet betragtning, vi har truffet en beslutning på baggrund af.
Kristian Jensen (V), 2020-04-22:
Allerførst vil jeg sige, at jeg er glad for, at ministeren så klart tilkendegiver, at det sundhedsfagligt ville have været muligt og dermed, at det her er en politisk prioritet og ikke en sundhedsmæssig konsekvens.
Ministeren siger, at læreren er den, der er tættest på at vurdere, om det kunne lade sig gøre.
Man kunne også mene, at det var eleverne, som kunne lave en vurdering af, hvorvidt det var muligt gennemføre, men diskussionen om elevernes syn på situationen her vender vi tilbage til i et senere spørgsmål.
Jeg har jo den indstilling, at det er en klar forudsætning for at få et afrundet forløb på en uddannelse, at man kan gennemføre det med en afgangsprøve, og det ville efter 9 år i folkeskolen eller i en privat grundskole have været en god måde at slutte det af på.
Derfor er det, at jeg gerne vil nærmere ind på, om det alene er sket ud fra en økonomisk betragtning, altså en betragtning om, at forældrene til børn i 4.-5.-klasse i højere grad skal kunne komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Eller er det et holdningsmæssigt spørgsmål, at man ikke mener, at afgangsprøver er så vigtige?
Eller hvad er det egentlig, der ligger bag beslutningen om den prioritet, som ministeren jo siger det her bygger på?
Det er vigtigt at prioritere, og jeg havde gerne set, at man havde valgt at prioritere, at eleverne kunne afrunde de år, de har haft i folkeskolen, med at kunne gennemføre deres afgangsprøver og dermed få et konkret bevis på, hvor langt de var kommet i den undervisning, der havde været.
Når man tænker på, at der var en lang periode uden nogen undervisning tilbage i 2013, men hvor man alligevel valgte at gennemføre afgangsprøverne, fordi man sagde, at det var muligt at lave en vurdering af, hvor langt eleverne var, så mener jeg også, at det ville have været muligt at gennemføre det på tilsvarende vis for 9.- og 10.-klasserne i år.
Jeg vil så bare ud over at takke for besvarelserne nævne, at jeg med den udvikling, der har været i både lærernes og elevernes tilegnelse af digitale løsninger, stadig væk vil mene, at det vil være muligt at kunne gennemføre noget, der ligner en mundtlig eksamen for de lærere og elever, der måtte have lyst til at gøre det.
Det kan jo godt være for omfangsrigt at gøre for alle, men det er, for at eleverne og klassen med tilhørere så kan få lov til at se, hvad der egentlig vil ske.
Jeg tror bare, det er utrolig væsentligt for eleverne, at de i folkeskolen nu lærer, hvad det er for en eksamensproces, de skal igennem, når det kommer til at blive afgørende i deres ungdomsuddannelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Det er jeg sådan set enig i.
Det kan bare ikke lade sig gøre alle steder.
Så de kan være forpligtet af at gøre det, men i den nuværende situation, hvor der er så stor en mangfoldighed i de lokale omstændigheder, og lærerne i øvrigt ikke er uddannet fagdidaktisk, så må vi også bare tage højde for, at der vil være nogle, for hvem det der er fuldstændig uoverstigeligt.
Så lige så let det kan virke, hvis man er digitalt indfødt, lige så svært kan det være, hvis man absolut ikke er det, og derfor er der nogle sprækker i den måde, vi har lagt det op på.
Man er dog forpligtet af at eksamenstræne dem, men det kan være, man så i højere grad lægger vægt på de skriftlige elementer eller finder andre veje til at gøre den del med det mundtlige, altså at man f.eks. videooptager det, eller hvad ved jeg.
Der har vi ladet det være op til, at man lokalt træffer de beslutninger om, hvordan man konkret går til det.
Så på spørgsmålet om, om de private institutioner og selvejende institutioner er en del af dem, der kan få adgang til pengene til rengøring, er svaret ja.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-04-22:
Det svar er jeg rigtig glad for.
Det er jo også noget af det, vi har brugt de seneste par dage til netop at få kortlagt.
Jeg tror, der er behov for klare meldinger derude.
Så tak for svaret i relation til det her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg mener som sagt, det er vigtigt, at vi også får de her anledninger til at få svaret meget klart på de spørgsmål, der melder sig ude omkring, og det er selvfølgelig rigtig mange.
Jeg har en meget tæt dialog med privatskoleforeningen og friskoleforeningen i øvrigt også.
Og der opstår selvfølgelig spørgsmål, der er særegne for den private sektor – det gælder i øvrigt også på daginstitutionsområdet, hvor jeg også mødes med sektoren, for selvfølgelig er der nogle ting, der er særegne for de private aktører i forhold til de offentlige aktører.
Derfor har jeg løbende drøftet med dem og fået input fra dem om, hvad det er, vi skal komme med svar på, og det her er et af spørgsmålene.
Det er godt at få anledning til igen at gentage det.
Venstre har været meget optaget af det her spørgsmål fra dag et.
Så ja, de private er med.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-04-22:
Tak for svaret og dermed også klarheden, som vi jo har brugt en del timer i fællesskab på at nå hen til; det skal kvitteringen ikke være mindre af, i forhold til at vi nu har fået afklaring af, at der er en ligestilling mellem de kommunale tilbud og de private tilbud.
Det tror jeg er rigtig vigtigt, også for de forældre, der har deres børn i en privat institution eller en selvejende institution eller i en fri skole; at der også gælder de samme regler der.
Men kan ministeren sige noget om, hvornår pengene så kommer til udbetaling?
Og når jeg spørger til det, er det, fordi vi jo, hvis vi kigger på, f.eks. hvem der har fået dækket deres faste omkostninger – altså de andre hjælpepakker – kan se, at det så er få procent af virksomhederne, der dér har set deres penge.
Så kan ministeren sige noget om, hvornår de frie grundskoler og de private institutioner får deres penge udbetalt?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Det har jeg spurgt til, for det ligger jo egentlig på Finansministeriets område.
Jeg vidste, at du formodentlig ville stille det spørgsmål, for det er jo helt oplagt, at det selvfølgelig er afgørende for skolerne, hvornår de kan få adgang til pengene.
De sidste detaljer omkring tilskud er på vej på plads, og det vil sige, at der udestår en detaljeret plan for udmøntningen, og derfor kan jeg ikke komme med sådan en konkret dato.
Men det, der bliver sagt, er, at den afgørende milepæl vil være Finansudvalgets godkendelse af aktstykket, som giver hjemmel til den nødvendige udmøntning.
Så man kan i hvert fald, hvis man gerne vil følge med lidt løbende i – det er også en besked til dem derude – hvornår det kommer, følge med i, hvornår aktstykket er på vej gennem Finansudvalget.
Så når den godkendelse er på plads, vil betaling af tilskud kunne gå ganske hurtigt.
Og vi skal selvfølgelig nok lægge os i selen for at skynde os så meget, vi overhovedet kan, med at få pengene ud.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-04-22:
Er ministeren enig i, at forældre til børn, som fra den 16. marts ikke har kunnet få deres børn passet i daginstitution grundet nedlukningen som følge af covid-19, retfærdigvis bør blive kompenseret af staten for den pasningsydelse, som de ikke har haft gavn af?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-22:
Det er også utrolig firkantet og nemt at svare på det spørgsmål.
Altså, nu har vi haft den her diskussion, og vi har brugt rigtig mange kræfter på at tage den her snak med hinanden, og jeg tror, at vi her er ude i et af de der fænomener, hvor man bare må sige, at der bliver det lige pludselig meget traditionelt med højre- og venstrefløj, ikke?
Højrefløjen mener, at pengene ligger bedst i borgernes lommer, og venstrefløjen mener, at pengene er bedst brugt i fællesskab.
Det er simpelt hen forskellen, og det vil sige, at vi kan gå rundt omkring den her grød utrolig mange gange, men summa summarum er, at jeg mener, at fællesskabet har haft rigtig meget brug for, at vi har kunnet finde de løsninger, vi har kunnet finde; det pædagogiske personale har stadig væk været aflønnet.
Og det vil sige, at det hele jo for så vidt har kørt, uden at man så har kunnet få den plads, fordi der har været covid-19.
Så nej: Jeg er faktisk ikke enig i, at der skal være en kompensation til forældrene tilbage til den 16. marts.