runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Også tak til ministeren for anerkendelsen af det arbejde, der ligger forud.
Det er en sag, som optager Venstre rigtig, rigtig meget, og det gør den, fordi mobning giver ar på sjæl og nogle gange også på krop hos rigtig mange børn og unge, og det er noget af det, der efterfølgende tynger i bagagen.
Og det gælder ikke kun for unge mennesker, der siden hen ender i behandlingsforløb i psykiatrien, det gælder også for mennesker, som på et senere tidspunkt i deres liv knækker sammen, fordi de simpelt hen ikke har fået bearbejdet den mobning, de har været udsat for, og det vil sige den knægtelse af deres selvværd, som det jo også ofte er.
Jeg vil gerne spørge ministeren til den del, der handler om erstatningsansvar.
For det er rigtigt, at i den oprindelige lovgivning ligger der faktisk en økonomisk bod, som i sidste ende kan udmøntes i dagbøder, men den er jo ikke rettet mod den, der bliver udsat for overgrebet.
Og her har vi egentlig ladet os inspirere til at lægge op til, at de penge, der skal betales til staten, i stedet skal betales til den, der har været udsat for overgrebet, ligesom vi har set det med Børns Vilkår, der i sager på anbringelsesområdet har pålagt kommunerne at betale erstatning til nogle af de børn, der er blevet svigtet.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Jo, men jeg oplever sådan set, at det er Enhedslisten og også øvrige partier, der i den grad gør det ideologisk, fordi man så klart og tydeligt har taget afstand fra de private pasningstilbud, der er i Danmark, både med det lovforslag, man har lavet, hvor man forringer mulighederne for at kunne etablere en privat børnehave, det lovforslag, der blev afgivet betænkning på i går, hvor man forringer det økonomiske grundlag for det frie valg og de private passere, men jo sådan set også i dag, hvor man ikke vil give lige adgang til børnefamilier at have frit valg på børneområdet, når det handler om de private passere.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-10:
Sagen her handler jo ikke om, hvorvidt der er frit valg eller ikke frit valg.
Der er jo frit valg mellem en række forskellige dagtilbud, og jeg sagde det også i min ordførertale.
Men ellers vil jeg egentlig bare sige, at jeg, hvis ordføreren mener, at det er et ideologisk spørgsmål, at man synes, det er rigtigt, at der, når det offentlige betaler for børnepasning i menneskers private hjem, så skal være en høj kvalitet, så gerne tilmelder mig ideologien.
Jeg er bare lidt usikker på, hvorfor det skal ideologiseres og ikke bare handle om praktisk politik og forskellige tilgange til den måde, hvorpå vi stiller krav til velfærden.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-10:
Derudover har jeg to børn, der begge går på en folkeskole.
Skolerne skal være frie, og pengene skal følge det enkelte barn.
Og med vores politik vil skolegangen i Danmark fortsat blive betalt over skatten, nøjagtig som den gør det i dag; vi vil bare gøre op med, at det er kommunerne, der driver skolerne.
Kommunerne skal ikke have indflydelse på etablering, drift eller indhold i undervisningen.
De skal kun have tilsynspligten.
Politikerne blandede sig i ekstrem grad med skolereformen, der hverken har løftet elevernes faglige præstationer eller trivsel, hvilket Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd, VIVE, konkluderer.
Jeg har aldrig rigtig forstået det der med, at politikerne mener, at de skal blande sig i alt.
Jeg ønsker, at tilliden kommer tilbage til fagpersonerne, og at detailstyringen forsvinder.
Den kæmpe folkeskolelov skal erstattes af en kort skolelov, og skolerne skal have frihed til at lave den bedste skole i lige præcis deres område i et samarbejde mellem lederen, lærerne, forældrene og børnene.
Det er jo sådan, man skaber den gode skole – en god skole, hvor det også prioriteres at opgradere læreruddannelsen til universitetsniveau med længere praktikperiode end i dag, og en god skole, hvor skolerne er funderet i danske værdier om demokrati, ligeværd og ligestilling.
Og det er sundt med respekt om lærergerningen, og det er sundt, at forældre frit kan vælge den skole, som passer bedst til deres behov, så længe den selvfølgelig er forankret i danske værdier, dansk sprog, kultur, frisind og demokrati.
For vi skylder de dygtige lærere, ledere og engagerede forældre at give dem rammerne til at skabe den bedste skole til gavn for børnene, og de rammer er jo ikke til stede lige nu.
Kort fortalt skal man jo kunne vælge skoler til, og man skal kunne vælge skoler fra.
Vi mener, at det er rigtig fornuftigt også at have den her klageinstans, for uanset hvad, skal man kunne klage, hvis man oplever, at ens barn bliver mobbet, og man ikke oplever, at skolen reagerer, og det er vigtigt.
Og jeg har altså talt både med bekendte og med andre, der har henvendt sig til mig i løbet af årene, vedrørende, at de har oplevet, at deres skole ikke har håndteret mobning, at forældrene igen og igen har kontaktet skolen og har udtrykt bekymring, både til den pågældende lærer og til ledelsen, og at de i de grelleste tilfælde faktisk har oplevet, at der er blevet skudt tilbage: Mon ikke, det er dit eget barn, der er skyld i problemerne?
Sådan skal det jo ikke være.
Så selv om vi i vores skolepolitik siger, at man kan vælge dårlige tilbud fra og gode til, skal man jo selvfølgelig også kunne klage over det, hvis det tilbud, man egentlig er glad for, bare ikke håndterer lige præcis den her problematik.
Og der er altså ikke nogen børn, der skal gå i skole og udsættes for mobning, for det er så ødelæggende.
Så derfor støtter vi selvfølgelig det her forslag.
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at sige tusind tak til Venstre for at fremsætte det her forslag.
Nogle gange er der jo nogle beslutningsforslag, som er lidt sådan nogle drilleforslag, fordi man i forvejen er i gang med at løse det.
Men engang imellem er beslutningsforslag jo også med til at rykke på noget, så der sker mere, og så tingene måske sker lidt hurtigere, end de ellers ville være sket.
Jeg har i hvert fald en opfattelse af, at fru Ellen Trane Nørby gør et vigtigt stykke arbejde og har en vigtig stemme i den her debat.
Så tusind tak for det.
I Danmark har vi jo taget et helt afgørende ryk i forståelsen af mobning hen over de senere år.
Vi er gået væk fra at se det som noget, der er inde i børnene eller i nogle bestemte børn, som skulle have skylden for noget af det, i forhold til at der er nogle børn, som bliver mobbet, og nogle andre børn, som mobber, til mere at kigge på det som et problem, der er i fællesskabet, altså hvor fællesskabet er for svagt og kulturen er for utryg, så vi derfor skal arbejde med mobning på en måde, hvor vi tager ansvar for, at der skal være et stærkt fællesskab, og at det altid er de voksne, der har ansvaret for det fællesskab, i stedet for at man sådan giver det enkelte barn skylden.
Der betyder den her klageinstans jo også noget.
For nogle af de tilbagemeldinger, vi har set, handler jo om, at skolerne faktisk ikke har arbejdet med det mobbesyn, som der gælder, så det har kunnet være med til at presse på for, at det kommer til at slå igennem alle steder.
Det tror jeg er så fuldstændig afgørende for, at børn alle steder, på alle skoler, i alle klasser kan føle, at her er trygt og godt at være.
Så med de ord vil jeg bare sige, at vi er åbne over for at finde en model her, hvor vi kan fortsætte med klageinstansen, sådan som Venstre lægger op til.
Samtidig synes jeg også, det giver rigtig god mening, som ministeren siger, at tænke det ind i en større drøftelse af hele området.
Derfor håber jeg lidt, at vi undervejs her i behandlingen af det her i virkeligheden kan finde hinanden og lave noget, som vi alle sammen kan se en mening i.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2021-12-10:
SF's ordfører på området har desværre ikke mulighed for at være her, så derfor vil jeg præsentere hendes tale.
Mobning er komplekst.
I virkeligheden foregår det måske i endnu højere grad efter skole, på Instagram, Snapchat eller TikTok eller på alle mulige andre platforme, hvor børn og unge bruger meget af deres tid, og så tager de det med sig i skolen dagen efter.
Mobning er komplekst, fordi der ofte er tale om gruppedynamikker og ikke enkelte individer, der holder hinanden inde eller ude.
Det er de dynamikker og negative mønstre, vi skal have et opgør med og sat en stopper for, fordi mobning er så ødelæggende, at det kan give store udfordringer langt ind i voksenlivet.
Mange skoler har allerede et stærkt fokus på mobning og håndterer mange situationer derude, men nogle gange står eleven alene og uden den rette hjælp.
Med den her klageinstans giver vi eleverne rettigheder i forbindelse med mobning.
Med den har eleverne og forældrene et sted at gå hen, hvis de føler sig svigtet og oplever, at skolen ikke tager ordentligt hånd om mobningen.
I evalueringen af antimobbebestemmelser og den nationale klageinstans mod mobning kan vi se, at antallet af klager over mobning er steget fra 52 til 120 på bare et år.
I over halvdelen af tilfældene har klageinstansen vurderet, at den pågældende skole eller kommune ikke har levet op til sine forpligtelser.
Det er bekymrende.
Det er bekymrende, fordi mobning ikke er noget, vi skal spøge med.
Det går ud over børnenes oplevelse af at gå i skole, og det kan forfølge dem og definere dem resten af livet.
Derfor er det vigtigt, at vi har tidlige og hurtige indsatser, så færrest mulige bliver ramt.
SF mener, at den nationale klageinstans mod mobning skal være permanent.
Marie Krarup (DF), 2021-12-10:
Tak for ordet.
I Dansk Folkeparti synes vi, det er utrolig vigtigt at skabe en skolegård, der giver mulighed for at give en ordentlig undervisning, og det er der, når man ikke har den slags problemer, som mobning jo udgør.
God og faglig undervisning er også noget, der kan formindske mobningen, fordi der så bliver mindre mulighed for at bruge sin tid på alt muligt andet end at modtage viden og lære noget fornuftigt.
Vi har i vores folketingsgruppe lavet flere udspil.
Det er min kollega, undervisningsordfører Jens Henrik Thulesen Dahl, der har lavet flere forskellige udspil om at bekæmpe mobning, også digital mobning, så det er et område, som vi er meget optaget af.
Derfor er vi også meget bekymret over de tal, som der bliver henvist til i beslutningsforslaget, om, at man ser så høj en grad af mobning rundtomkring i landet.
Derfor vil vi også meget gerne støtte beslutningsforslagets forslag om at permanentgøre den nationale klageinstans og de øvrige tiltag, der er i beslutningsforslaget.
Men jeg synes også, det er vigtigt at have for øje, at der kan være mange andre ting, man også skal gøre.
Især på det digitale område, hvor der er så mange nye ting, mener jeg bestemt det er nødvendigt at lægge hovederne i blød og finde ud af, hvad man yderligere kan gøre.
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Vi er med på at diskutere det hele, og jeg er ked af det, hvis der var usikkerhed om det, som jeg sagde i første omgang.
Jeg er sikker på – og det hører jeg også fra elever og fra andre – at det her har været en vigtig del, ikke at den er perfekt nu, men at den er en vigtig del af indsatsen.
Derfor vil jeg i virkeligheden sige, at hvis vi skulle noget med det her beslutningsforslag, burde vi da i udvalget arbejde for at lave en beretning, hvor vi sender nogle af de politiske signaler, som er vigtige, uden at foregribe den dialog, vi skal have med parterne.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Tak for det.
Det synes jeg faktisk var et helt andet svar, og det klargjorde det i hvert fald mere, og det betryggede mig også, for jeg synes egentlig, at Socialdemokratiets ordfører havde en lidt anden afvejning, end jeg egentlig havde hørt på ministerens svar.
Derfor håber jeg sådan set også, at vi med det lovforslag, der så kommer til februar, reelt set kan arbejde for en permanentliggørelse og ikke bare en udskydelse af solnedgangsklausulen.
For det her handler også om at fastholde dygtige medarbejdere i relation til klageinstansen, og den diskussion har vi jo haft før.
Jeg vil egentlig gerne stille et spørgsmål, for så vidt angår aktionsplanen, til ordføreren, altså om Socialdemokratiet er med på at opdatere aktionsplanen.
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Det vil jeg da gerne takke for muligheden for at klargøre, selv om det måske bliver en gentagelse.
Jeg og Socialdemokratiet er også af den opfattelse, at klageinstansen har været en god ting, og at den dermed jo skal være en del af den fremtidige indsats mod mobning og dermed også blive permanent.
Derfor er det ikke et spørgsmål om, at det ikke er det, vi mener, for der ligger udelukkende et spørgsmål om ikke at få vognen foran hesten, men at vi får taget den dialog om de eventuelle tilpasninger, som evalueringen skaber baggrund for, altså om elevperspektivet og alt muligt andet.
Men at man har en dialog, er jo ikke det samme, som at man siger, at hvis nogen i skolekredsen ikke ønsker klageinstansen, bliver den ikke til noget, for jeg mener bestemt, at vi politisk har et ansvar for at beslutte, om den skal være der.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-10:
Jeg synes, at man i forvejen med den lovgivning, vi har, i for høj grad fremmer anvendelsen af private børnepassere.
Jeg synes ikke, vi skal gøre det yderligere.
Jeg deler dele af fremstillingen i forhold til udviklingen i den kommunale dagpleje, men jeg synes, det er værd at tilføje, at netop eksistensen af lovgivningen omkring private børnepassere har drevet den udvikling frem.
Der har været en meget stærk tendens til, at lige præcis lovgivningen om private børnepassere har betydet nedlæggelse af kommunale dagplejere.
Socialdemokratiets ordfører sagde: Jamen kan man forestille sig, at der er nogle steder, hvor der ikke kan være en kommunal dagpleje?
Uden at gå i rette med Socialdemokratiets ordfører vil jeg sige: Ja, det kan man faktisk godt, for skal man få det til at fungere, sådan at der også er pasning af børnene ved sygdom og ferie og fravær, så er man faktisk nødt til at arbejde i teams.
Og derfor har det, at der er skubbet på etableringen af private børnepassere, mange steder simpelt hen undergravet grundlaget for at drive en velfungerende kommunal dagpleje.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Jo, en kvalitetsdiskussion tager vi altid gerne, men den kunne vi så passende tage, hvis Enhedslisten ville støtte, at der skulle være frit valg på børneområdet.
Så kunne vi nemlig komme ud over det, der er højideologisk i dag, nemlig at vi desværre har nogle partier her i Folketinget, som ikke vil give mulighed for, at der er et reelt frit valg for alle børn.
Og i tilfældet med de private passere betyder det jo, at børn, som kommer fra ikke økonomisk velstillede familier, ikke har det samme frie valg, som børn fra andre familier har, og hvis det ikke handler om ideologi, men åbenbart så bare modstand, har det jo den samme konsekvens, nemlig at de børns forældre ikke har de samme muligheder for at vælge det pasningstilbud, som deres børn har behov for.
Som tak tager vi gerne en kvalitetsdiskussion.
Jeg har bare ikke oplevet, at vi er blevet indkaldt til de forhandlinger, fordi man har lavet det blokpolitisk og brudt med årtiers tradition for, at man forhandler børnepolitik på tværs af Folketinget.
Så det har også været lidt svært at deltage i den del af diskussionen.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-10:
Her er forskellen nok den, at vi er nogle, der, når det offentlige betaler for, at nogle passer børn i deres eget hjem, så stiller høje kvalitetskrav.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre.
Nogle gange handler det jo bare om praktisk politik, og at vi har forskellige opfattelser af, hvordan tingene skal fungere.
Er det virkelig nødvendigt altid at ophøje det til ideologi, selv sådan nogle simple spørgsmål som det her?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-12-10:
Vi synes, det er et rigtig godt forslag, og det giver netop mulighed for at frit valg, og det giver også mulighed for forældrene for netop at vælge det tilbud, der passer til deres barns behov og familiens situation.
Så det støtter vi varmt op om.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Socialdemokratiet har jo enormt travlt med at tale udenom og tale om f.eks. de private børnehaver, men nu handler det her beslutningsforslag jo ikke om de private børnehaver, det handler om de private passere, og der er der ikke fripladsordninger i dag.
Derfor vil jeg egentlig bare sige tak til Det Konservative Folkeparti for at bakke op om det.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-12-10:
Med den lovgivning, som vi har i dag, er det ikke muligt i forhold til et privat pasningstilbud at få det her fripladstilskud.
Det er jo det, beslutningsforslaget ligesom går ud på, nemlig at rette op på det, sådan at der bliver en reel fri valgmulighed mellem det private og det offentlige tilbud.
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Det, jeg bad ordføreren om at bekræfte, er, at man godt kan få friplads, hvis man har sit barn i en privat institution.
Det var sådan set bare det, jeg gerne ville have bekræftet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-12-10:
Sådan som det er i dag med den nuværende lovgivning, kan du ikke, hvis du opretter det som en selvstændig privat pasning, få det her fripladstilskud.
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Tak til ordføreren.
Der blev et par gange talt om damptromler hen over det private initiativ, og i øvrigt også at de børn, det her handler om, ville have friplads i en kommunal institution, og så ville jeg bare konkret bede ordføreren om at bekræfte, at man sagtens kan få friplads i en privat institution.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-12-10:
Mange tak, og tak til Venstre for at fremsætte det her beslutningsforslag om mulighed for friplads i private pasningstilbud, hvilket ikke er muligt med den nuværende lovgivning.
Beslutningsforslaget fremmer det frie valg og giver forældrene bedre mulighed for at vælge mellem et privat og et offentligt pasningstilbud.
Det er ingen hemmelighed, at den røde regering med støttepartierne i øjeblikket er ved at køre en damptromle over det private initiativ i velfærdssektoren og dermed over familiernes valgfrihed.
Den damptromle er desværre ikke slukket endnu.
Jeg kan forstå på forslagsstillerne, at merudgiften til det her forslag er yderst begrænset, da gruppen, som har ret til friplads, ikke udvides.
I dag har de friplads i en kommunal institution.
Men for en god ordens skyld kommer vi lige til at bede om en vurdering af forslagets økonomiske omkostninger gennem et spørgsmål.
Men i Det Konservative Folkeparti støtter vi helhjertet op om beslutningsforslaget her, som giver valgfrihed for forældrene til at vælge det pasningstilbud, som passer til deres barns behov og familiens situation.
Så Det Konservative Folkeparti støtter således beslutningsforslaget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-10:
Altså, eksistensen af den lovgivning har betydet, at man skubber i retning af mindre kvalitet, og at man skubber i retning af, at flere børn for offentlige midler skal passes et sted, hvor der ikke er de tilstrækkelige kvalitetskrav.
Det kan være, der er kvalitet til stede, men der er ikke de tilstrækkelige kvalitetskrav.
Og det løser vi ikke ved at sige: Derfor ville det være godt, hvis vi gav mulighed for, at flere kunne anvende dem.
Stod det til Enhedslisten og mig, skulle vi gå den anden vej og sikre, at de børnepasningsordninger, hvor der ikke er kvalitetskrav, alle fik tilbuddet om at gå over og blive kommunale dagplejere, sådan at vi sikrer kvaliteten i ordningerne.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Jeg tror, årsagssammenhængen er en anden end den, Enhedslistens ordfører beskriver.
Men jeg er fuldstændig enig med Enhedslistens ordfører i forhold til det billede, som jeg prøvede at spørge Socialdemokraternes ordfører ind til, nemlig, at der er store dele af landet, hvor der reelt set ikke er en kommunal dagpleje længere.
Det er jeg glad for at Enhedslistens ordfører bekræfter.
For det bringer os jo også ind til essensen af, hvorfor det her forslag er vigtigt.
For hvis man ønsker at have reel lighed, også socialt, på fritvalgsområdet på børneområdet, så er man jo også nødt til at forholde sig til, at der for de børn, der kommer fra lavindkomstfamilier, mange steder i dag ikke er et frit valg, fordi der ikke er noget at vælge imellem, når man ikke kan tage sin friplads med til de private passere.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-10:
I Nye Borgerlige hylder vi det private initiativ, og vi anerkender, at der er markant tilfredshed og ofte også mere tilfredshed med private tilbud.
Og vi vil lade pengene følge det enkelte barn, så derfor kan vi selvfølgelig også godt bakke op om, at man kan vælge en privat dagplejer, som man kaldte det i gamle dage, i stedet for at man kan vælge et offentligt eller et andet privat tilbud.
Så vi kan godt støtte forslaget.
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Det er ikke, fordi jeg ikke forstår teknikken i det her, jeg stiller spørgsmålet.
Det er jo, fordi jeg sådan set synes, det er en lille smule mærkeligt, at vi gang på gang skal have en diskussion, hvor Venstres ordfører bruger ekstremt lang tid på at sige, at det her viser, at den røde side ikke kan lide noget, der er privat, og kun vil have noget, der er offentligt.
Derfor var min illustration af det her egentlig bare, at det et ikke er den diskussion, vi har.
Det handler ikke om offentligt eller privat.
Det handler om det pædagogiske indhold og de krav, vi kan stille til tilbuddene.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Det er jo ikke det, som det her beslutningsforslag handler om, og det var jo også det, vi diskuterede før.
Det her beslutningsforslag handler ikke om den private dagpleje, som er noget andet end de private passere.
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Jeg vil egentlig bare gerne spørge, om Venstres ordfører kan bekræfte, at man godt kan få friplads, hvis man har sendt sine børn i en privat dagpleje.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Vi har fremsat en række forslag til, hvordan vi kan styrke pædagoguddannelsen, også hvordan man kan øge optaget, der skal også være nogen, der søger derhen.
Jeg var selv som minister med til at lave en dimensioneringsaftale, der satte antallet af pædagogiske assistenter op.
Der ligger en stor opgave i at få sikret, at der er nok, der har en uddannelse.
Min oplevelse af de private passere er bare en anden, end at de skulle have et lavere niveau.
Derfor kan vi fint gå ind og kigge på det, hvis det er vigtigt for Radikale Venstre.
Det ligger til grund.
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Tak for det svar.
Betyder det, at vi kan forvente, at Venstre vil være med til, hvis vi skulle have mulighed for det på den ene eller den anden måde, at gå sammen om at stille krav til uddannelsesdækningen, og at Venstre, hvis Venstre på et tidspunkt får indflydelse på pengene, også gerne vil prioritere at sætte penge af til, at vi kan uddannelsesdække?
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Tak for spørgsmålet.
Vi er mindst lige så optaget som Radikale Venstre af, at vi får uddannet flere pædagoger.
Vi har også klart sagt, at for os er det ikke nok, at der bare er flere hænder.
For os er der forskel på, om man har en faglig uddannelse, eller om man bare er et par ekstra hænder, der godt kan gå til og hjælpe.
Jeg mener bare, at udgangspunktet jo også er i dag, at der er institutioner, kommunale institutioner, hvor pædagogandelen ikke er høj nok.
Der er også kommunale dagplejere i dag, hvor uddannelsesniveauet godt kunne have været lidt højere, hvis vi skal sige det på en pæn måde.
Det gør jo ikke, at vi fratager forældrene og barnet muligheden for at få en økonomisk friplads.
Det er så det, man gør med de private passere, og det synes jeg ikke er proportionalt og i orden, for det gør jo, at man får en markant forskelsbehandling på børneområdet og også fratager børn, der kommer fra lavindkomstfamilier, muligheden for at få et reelt frit valg.
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Jeg synes, det er uordentligt, når Venstres ordfører forsøger at få det til at lyde, som om vi er nogle, der skulle sige noget om, hvad det er for en uddannelsesbaggrund, de private børnepassere har.
Jeg ved det i hvert fald ikke, jeg har ikke set nogen opgørelse over det.
Det, jeg siger, er, at vi i Radikale Venstre har en ambition om at stille krav om, at de voksne, der har med vores børn at gøre, skal være uddannet.
Det er derfor, jeg kæmper for, at vi skal have mange flere pædagoger i vores institutioner, og jeg arbejder for, at alle vores dagplejere skal være uddannet.
Derfor har jeg lyst til at spørge Venstre tilbage: Hvad er Venstres ambition for at uddannelsesdække børneområdet?