Aaja Chemnitz (IA), 2023-10-05:
Naammaleqaaq – nok er nok!
I mange år har de grønlandske studerende i stilhed fundet sig i fordomme, og nu siger vi fra.
Skal du have en guldbajer?
Er dine forældre alkoholikere?
I årevis er det de spørgsmål, som vores universitetsstuderende er blevet mødt med af de danske unge.
I øvrigt er det meget paradoksalt, at man drikker mindre pr. indbygger i Grønland, end man gør i Danmark, og danske unge er europamestre i druk.
Vi må komme videre, vi må gøre op med årtiers fordomme og bryde den tavshed, som der har været.
Institut for Menneskerettigheder er kommet med en rapport om diskrimination af grønlandske studerende i Danmark, og sandheden er, at mange danske unge ikke ved noget om Grønland, og dermed vokser den næste generation af danskere op med fordomme om Grønland, hvilket gør, at diskriminationen vokser.
Regeringen har afvist at ville undervise om moderne grønlandske forhold i danske folkeskoler og gymnasier, som Institut for Menneskerettigheder ellers anbefaler.
Inuit Ataqatigiit mener, at det er en del af en grundlæggende dannelse, at vi behandler hinanden ordentligt, og derfor kan man spørge sig selv: Kommer fordommene fra hjemmet?
Er det forældrene, der bærer et ansvar i meget høj grad?
I dag behandler rigtig mange danske unge ganske enkelt ikke de grønlandske unge med respekt, og det har vi også her i Folketinget et ansvar for.
Derfor vil jeg på det kraftigste opfordre regeringen til at sørge for, at der kommer undervisning om moderne grønlandske forhold til de danske unge, og at det bliver igangsat nu.
Jeg er som datter af to grønlandske forældre vokset op med grønlandsk.
Jeg har boet alene med min mor i mange, mange år – min mor, som har en kort uddannelse og altid har kæmpet for at bevise sit værd.
At jeg skulle have en uddannelse, blev egentlig ikke sagt, men det lå i kortene, for så behøvede jeg ikke at knokle så hårdt, som min mor gjorde for at skabe en god fremtid for mig.
Uddannelsen har givet mig rigtig mange muligheder, og jeg har fået en rigtig god uddannelse og rigtig mange muligheder, men prisen for uddannelsen blev også, at jeg mistede det sprog, som jeg talte med mine forældre, da jeg var barn.
Det er nogle af de ord, som jeg har lagt øre til som primært dansktalende, og jeg er nødt til at sige fra i en tid, hvor populisme, splittelse og også indimellem misinformation i grønlandsk politik fylder en del.
Jeg har endda oplevet at blive omtalt som kolonimagten til et møde, blot fordi jeg ønsker et mere ligeværdigt samarbejde mellem vores lande.
Det er et ønske, der bunder i at skabe de bedste forudsætninger for Grønland, for grønlændere både i Grønland og i Danmark.
Min pointe med min personlige historie er også at sige, at der findes lateral vold i Grønland, der findes diskrimination i Grønland, også indbyrdes.
Det findes i alle samfund, og det findes også i det danske samfund.
Jeg ved godt, at det kan være følsomt, når jeg bringer de her ting op om de danske unge.
Omverdenen bemærker i højere grad, at relationen mellem Grønland og Danmark er udfordret.
For nylig kom FN's specialrapportør med den endelige rapport, som pegede på en række åbenlyse krænkelser af grønlænderes menneskerettigheder i Danmark.
Regeringen bør fjerne de strukturelle krænkelser, som der er af grønlændere i Danmark, bl.a. ved etablering af en statslig enhed, som kan sikre ligebehandling af grønlændere i Danmark.
Ligeledes ved vi også, at regeringen er i gang med en national handlingsplan mod racisme, og her synes vi også, at det er vigtigt at fremhæve den særlige forskelsbehandling, som der er over for grønlændere.
Det sidste, som vi har talt rigtig meget om, er de mange historiske sager, og det er både spiralskandalen, det er juridisk faderløse, og så er det ulovlige adoptioner, og det er vigtigt, at vi også følger dem til dørs.