runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-09:
Det her handler jo om, hvorvidt man skal til en prøve først, hvorvidt eksamensterperiet også skal ind i demokratiet, således at det kun er for dem, der kan bestå den her prøve.
Det er, siger eksperterne i hvert fald, en ganske, ganske vanskelig prøve at bestå.
Jeg synes, at Dansk Folkepartis gruppe skulle prøve at lade deres medlemmer bestå prøven.
Kunne vi ikke blive enige om det?
Danskprøve 3 bliver fremlagt i Dansk Folkepartis folketingsgruppe.
Så ser vi, hvor mange medlemmer af Dansk Folkeparti der vil bestå prøven.
Det synes jeg kunne være interessant.
Vores gruppe kunne også godt gøre det.
Det er faktisk en ganske svær prøve, og der er mange danskere, der dumper til den.
Det er jo ikke udelukkende et spørgsmål om, hvorvidt man kan tale dansk eller forstå dansk.
Det er langt, langt mere end det, og det er jo der, et af problemerne er i det her.
Men det er i det hele taget et problem, at man skal bestå en eksamen, før man kan stemme.
Det var det, H. N. Clausen faktisk mente, efter at han havde tabt til væver Hansen.
Det var sådan en modstand imod den almindelige valgret.
Det er ikke, at alle skal kunne stemme.
Den almindelige valgret er, at når man har retten til at stemme gennem de objektive kriterier, der er fremlagt – det kan være alder, forskellige andre ting og statsborgerskab ved folketingsvalg – så er det dem, der falder ind under de kriterier, der har stemmeret.
Dét er den almindelige stemmeret og ikke at gå ind at lave nogle yderligere krav til uddannelse, altså til, hvor meget man kan, og til, hvor dygtig man er osv., og det er det, Dansk Folkeparti gør her.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Nu tror jeg, at hr. Holger K. Nielsen begår den fejl – det kan selvfølgelig godt være, at SF mener det – at sige, at det at være dansker, er det samme som at være tysker, libaneser eller amerikaner.
Det er det jo ikke.
Hr. Holger K. Nielsen tog udgangspunkt i noget dansk historie, og det var så det, hr. Holger K. Nielsen tog udgangspunkt i.
Skulle vi så ikke holde os til det?
Skulle vi ikke holde os til det i stedet for at udbrede stemmeretten til at gælde alle verdens befolkninger, hvis de kommer til Danmark?
Hr. Holger K. Nielsen sagde også, at det grundlæggende i demokratiet er, at alle skal kunne stemme.
Nej, det er det da ikke.
Der er da begrænsninger for, hvem der kan stemme i et demokrati.
Det tror jeg der er i de fleste demokratier.
Jeg kan ikke se, at det skal være et kontroversielt synspunkt.
Hr. Holger K. Nielsen sammenligner debatten med, om kvinder skal have stemmeret, om ordblinde skal have stemmeret.
Det er jo slet ikke det, debatten handler om.
Jeg synes, at man skal prøve at få den tilbage på sporet.
Det handler om, hvorvidt man skal kunne sætte sig ind i, hvad det er, de forskellige kandidater står for, og så handler det jo også om, at vi fra Dansk Folkepartis side mener – og det er blevet nævnt flere gange – at man skal være dansk statsborger for at kunne stemme i Danmark.
Og jeg vil bare sige, at hvis vi kommer igennem med at stille krav om statsborgerskab, betyder det også, at de kvinder, der har dansk statsborgerskab, selvfølgelig også skal have lov til at stemme.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-09:
Jeg tror, det er ordføreren, der er på månen.
Jeg spurgte: Hvordan vil ordføreren føre en demokratisk samtale med en araber, der ikke taler dansk, spørgsmålstegn.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-09:
Jamen jeg vil da tale dansk med den pågældende, og vedkommende vil også kunne tale dansk med mig.
Det er jo derfor, det her forslag er totalt langt ude.
Og det viser bare, at Dansk Folkeparti forsøger at trække tingene længere og længere ud.
Og jeg vil altså fastholde, at det her er et gennemført udemokratisk forslag, som viser Dansk Folkepartis virkelig udemokratiske sindelag.
Det er dybt, dybt forstemmende.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Altså, jeg kommer selvfølgelig også rundt i landet, ligesom jeg er sikker på, at spørgeren kommer rundt i landet, og der har jeg da hørt om eksempler fra folk, som siger, at de i nogle tilfælde synes det er svært at forstå, hvad det er, enkelte medlemmer af kommunalbestyrelsen mener, men jeg har ikke et konkret eksempel – det har jeg ikke.
Men jeg tror da, at man vil kunne finde en hel del vælgere, som kan stemme, men som ikke kan dansk, eller som måske kan dansk på et niveau, som gør, at de er i stand til at forstå, hvad det er, de forskellige partier går op i.
Det er jo ikke så underligt, for
når man har et system, hvor man jo for EU-borgeres vedkommende automatisk får lov til at stemme – faktisk fra dag et – og når man for tredjelandesborgere har et system, der gør, at de får lov til at stemme efter 3 år, uanset om de i øvrigt har bidraget eller har lært dansk eller sådan noget, så er det selvfølgelig klart, at man vil finde nogle eksempler på folk, som har været her i mange år, også nogle, som har været her i kort tid, som ganske enkelt ikke kan det danske sprog.
Og der er det forkert, at de så kan stemme, og det er også forkert, at de kan stille op.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-11-09:
Jeg får bare sådan en lyst til at høre ordføreren, om ordføreren har kendskab til et eneste kommunalbestyrelsesmedlem, som ikke er i stand til at formulere sig på dansk og dermed gøre sig forståelig i det kommunalpolitiske arbejde.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Det vil jeg gerne kvittere for.
Fra Dansk Folkepartis side vil vi meget gerne diskutere, om man kan stille højere krav; i hvert fald til nogle af de grupper, som vi taler om her.
Altså at man skal have været længere tid i Danmark.
Det ville være ganske fint, hvis vi kunne blive enige om det.
Men det, jeg påpegede, var, at når hr. Marcus Knuth siger, at Venstre har tillid til de danske vælgere, så vil jeg bare gøre opmærksom på, at når vi nærmer os, at 400.000 udenlandske statsborgere kan stemme i Danmark, så er der jo tale om, at der er en hel del vælgere, som ikke er danske.
Marcus Knuth (V), 2017-11-09:
Jeg vil bare lige understrege over for ordføreren, at en af årsagerne til, at Venstre ikke helt deler Dansk Folkepartis bekymring, selvfølgelig er, at vi har fuld tillid til vælgerne.
Det ligger meget fjernt.
Men derudover var en del af min pointe jo netop, at vi godt kan forstå en del af bekymringen, men det er selve kriteriet i forhold til det med at skulle sætte en prøve.
For det skævvrider hele demokratiet, synes jeg, at gøre det, i stedet for at kigge på nogle andre kriterier, som f.eks. hvor længe man har været i landet som eksempelvis ikke-EU-borger.
Og der var kriteriet jo 4 år under den tidligere VK-regering.
Så jeg vil bare lige være sikker på, at ordføreren er med på, at vi jo under VK-regeringen gik ind for et lidt højere krav, og det er selvfølgelig et område, som man godt kunne tage op til debat.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-09:
Virkelig interessant, virkelig interessant.
Så er vi ovre i noget sindelagskontrol.
Der er også mange danskere, man ikke ville kunne tale fornuftigt med.
Jeg kender faktisk adskillige danskere rundtomkring, som jeg ikke kan tale særlig fornuftigt med af forskellige grunde.
Skal de ikke have stemmeret?
Det skal de da, det skal de da.
Det er jo derfor, det er så absurd, at man skal til at have forskellige subjektive bedømmelser ind, enten som en samtale, som det bliver foreslået her, eller eksamener, som til dels også er subjektive, før man kan få stemmeret.
Stemmeretten er almen og udelelig.
Den er der, og man skal have nogle objektive kriterier, og det har man så også i form af alder osv., hvilket er helt fair, og man har forskellige regler for, om det er lokalvalg eller folketingsvalg, hvilket også er helt fair.
Men inden for de kategorier skal stemmeretten være hel og udelelig, og det er simpelt hen grundprincippet i det her.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-11-09:
Hvad hvis det så blev lavet om til en slags samtale, man skulle indgå i, hvis man havde udfordringer med sproget, hvor man i det mindste bare undersøger, om man er i stand til at indgå i en dialog overhovedet på sproget dansk i en demokratisk sammenhæng, så det ikke bliver en eksamen, men mere en dialog eller en samtale?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-11-09:
Nej, vi er imod eksamener, vi er imod eksamener i det hele taget.
Jeg er selv opdraget i en grundtvigiansk tradition, hvor man var imod eksamener i det hele taget.
Det ved jeg godt hr. Langballe ikke er, men det er jeg altså, og derfor synes jeg sådan set ikke, at eksamener er noget, man skal bruge i tide og utide, og specielt ikke, hvis man skal stemme, så skal man ikke bruge eksamener.
Men forslaget handler jo om danskprøve 3; det er det, det her forslag handler om.
Derfor er det det, man skal diskutere ud fra, og det forudsætter ganske, ganske stor viden, det forudsætter ganske stor boglig uddannelse, før man kan klare det, og derfor er det her diskriminerende, det er udemokratisk, det er dybt forstemmende.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-11-09:
Jeg hører det, som om det primære problem er, at det er danskprøve 3, man skal bestå, og som åbenbart er meget akademisk.
Skal jeg forstå det sådan, at hvis Dansk Folkeparti stiller forslag om en mildere danskprøve eller bare en eller anden form for danskprøve, der på en eller anden led sikrer, at man kan tale dansk, når man ønsker at indgå i en demokratisk proces, ville vi kunne få opbakning fra SF til det?
Marcus Knuth (V), 2017-11-09:
Undskyld, hvis jeg ikke udtrykte mig klart før – det er ikke Venstre, der organiserer det valgmøde; jeg mener, det er en virksomhed, der gør det, og det er meget virksomhedsorienteret.
Når det kommer til EU-borgere – lad os bagefter tager diskussionen om ikke-EU-borgere – som f.eks. en tysk forretningsmand, der flytter hertil, betaler dansk skat og har børnene i en dansk skole, så synes jeg da, det er fint, at man engagerer sig i det lokale demokrati, hvor man netop også diskuterer, hvor høj kommuneskatten skal være, hvor mange midler der skal gives til den lokale skole, hvor personens børn går.
Der kan jeg jo så bare sige, at der ser vi ikke ens på tingene.
Hvad angår ikke-EU-borgere, så lad os tage den diskussion bagefter.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Tak for det.
Jeg har bemærket, at Liberal Alliance i forbindelse med den kommunale valgkamp fører valgkamp på tyrkisk.
Mener man også inde fra Christiansborg, at det er godt, at det er et sundhedstegn for det danske demokrati, at kandidater begynder at føre valgkamp på andre sprog end dansk?
Det kan godt være, man ikke vil støtte det her forslag, men vil det ikke være hensigtsmæssigt, hvis man fra Christiansborgs side var med til at understrege, at valgkampe i Danmark altså bør foregå på dansk?
Christian Langballe (DF), 2017-11-09:
Altså, jeg vil sige det på den måde, at jeg også kender en sød tysker – det gør jeg virkelig – men det er da ikke det samme som at sige, at den søde tysker så skal have stemmeret til kommunalvalget.
Jeg mener simpelt hen, at der er en principiel forskel.
Og jeg vil også sige noget andet: Jeg mener ikke, at jeg, hvis jeg flyttede til Tyskland og satte min børn i en tysk skole, så skulle deltage i det tyske kommunalvalg.
Det er for at sige det, som det er – det mener jeg faktisk ikke jeg har nogen adkomst til, for det er for tyskerne at bestemme , hvordan det skal være i deres land, og sådan må det være.
Jeg er lidt ked af at høre, at Venstre laver valgmøder på engelsk; det må jeg sige at jeg er.
For jeg mener simpelt hen at det må være en principiel forudsætning – som for mig er så selvfølgelig, at jeg næsten ikke kan forstå, hvorfor vi diskuterer det, men det gør vi så – at det foregår på dansk; at dansk er det sprog, man bruger; at der stilles krav til, at man behersker det danske sprog – og er statsborger, vil jeg så også sige.
Hvis det er der, det skiller, så lad os bare sige det.
Men det er da det afgørende.
Altså, jeg er meget uenig i selve præmissen for diskussionen, for det lyder, som om kommunalvalget er sådan et eller andet lokalt, der foregår, hvor man så kan være med til at påvirke sit lokale miljø osv.
Det er jo altså mere end det; det er Danmark, vi taler om.
Jeg synes, at forudsætningen for at stemme til danske valg, hvad enten det er kommunalvalg eller folketingsvalg, må være, at man er dansk statsborger og man kan dansk.
Altså, vi kommer ud i en situation, tror jeg, om nogle år – jeg tror allerede, det er sådan nu nogle steder – hvor der bliver ført valgkamp på udenlandske sprog, og det synes jeg da er dybt alarmerende.
Jeg mener, at den her bestemmelse i EU-lovgivningen kan man jo så arbejde på at lave om, hvis man er uenig i de præmisser.
Det er jeg, og det er også derfor, jeg deltager i den her debat.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-11-09:
Jeg synes, vi skal gøre det, som vi vel også gør i fællesskab, nemlig løbende sørge for at stramme kravene til, at folk skal lære dansk hurtigt, når de kommer til Danmark, sådan at de netop får mulighed for at blive en del af det danske samfund og kunne forstå, hvad det er, der foregår.
Men jeg har jo også det tilfælles med hr. Martin Henriksen – beslutningsforslag eller ej – at vi begge to er medlem af partier, som jeg forstår bekender sig til dansk EU-medlemskab.
Og det vil sige, at når man er medlem af EU, er det sådan, at borgere fra alle EU-lande fra dag et skal kunne deltage i kommunale og regionale valg på lige fod med landets egne borgere.
Det gælder også danskere, der flytter til Storbritannien eller til Spanien eller til Frankrig.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Men det kan da ikke være rigtigt, at ministeren står deroppe og siger: Jo, vi kan sådan set godt se pointen; jo, der kan være nogle problemer; og i øvrigt har vi ikke tænkt os at gøre noget som helst ved det; det overlader vi til nogle andre.
Det er jo helt grundlæggende.
Det kan godt være, det er lidt besværligt.
Vi kan ikke gøre så meget, men vi kan godt gøre nogle ting, forstår jeg på ministeren, inden for konventionerne, men skulle vi så ikke gøre noget i stedet for bare at henvise til konventionerne og sige, at vi ikke kan gøre noget – selv om ministeren dybest set godt kan se, at Dansk Folkeparti har en pointe?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-11-09:
Jeg er glad for, at vi igen i denne uge får lejlighed til at have diskussionen, hr. Martin Henriksen.
Jeg vil sige det på den måde, at jeg da sagtens kan se de udfordringer, der kan komme, hvis der bliver valgt en person, som har svært ved at forstå, hvad der foregår.
Men der må man jo sørge for, at det først og fremmest er den enkeltes ansvar, at vedkommende forstår, hvad det er, der foregår.
Og så må man i øvrigt også håbe, at vælgerne selvfølgelig tager det med i deres overvejelser, når de sætter deres kryds.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-09:
Tak for det.
Jeg vil sige, at man godt kan høre, at hr. Simon Emil Ammitzbøll er blevet minister, med de mange henvisninger til internationale konventioner.
Men det er muligt at ændre dem, og det er også muligt at ændre på EU-regler.
I forhold til konventioner er det jo muligt, at Danmark kan træde ud, eller at vi kan tage forbehold.
Der er også nogle muligheder, hvis nu man skal holde sig inden for konventionerne, i forhold til regionsrådsvalget, og det synes jeg trods alt er noget.
Men jeg vil dog godt høre, om ikke ministeren er enig i, at det er meget fornuftigt, at vi kan forstå, hvad det er, der bliver sagt i en valgkamp, og at det er meget fornuftigt, at de mennesker, som får lov til at stemme og stille op, kan dansk.
Og derfor vil jeg høre, om ikke ministeren kan se, at der er en vis logik i Dansk Folkepartis forslag, hvis vi ser bort fra konventionerne.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-11-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er meget enig i, at det vigtigt, at de danske kommuner søger ind på den her ordning og også bliver gjort opmærksom på, hvilke muligheder der ligger her i forhold til at kunne få et tilskud.
Hvor meget og hvor lidt det samlet set fører til, kan jeg ikke umiddelbart svare på i dag.
Det vil jo handle om hele udmøntningen af det her forslag.
Karin Gaardsted (S), 2017-11-09:
Ja, det er klart, at det er afhængigt af, hvor mange der så vil søge.
Jeg havde et gæt på et sted imellem seks og ti steder i Danmark.
Er ministeren enig med mig i det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-11-09:
Tak for spørgsmålet.
Vi kender den overordnede ramme fra EU, som er på 120 mio. euro, men hvor meget Danmarks andel af det bliver, er det for nuværende svært samlet set at vurdere.
Men hvis man kigger på, hvordan man ellers kunne regne det ud i forhold til vores lands størrelse, vil det jo være i størrelsesordenen 10 mio. dkr., der vil være til rådighed.
Men hvorvidt det også er tilfældet, vil jo også være afhængigt af, hvilken interesse der vil være fra de danske kommuner i forhold til at søge ind på den her ordning.
Karin Gaardsted (S), 2017-11-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne lige høre, om ministeren kan sige lidt om, hvor stor økonomi der er i det her, og dermed også hvad forventningen er til, hvilket antal vi kan håbe på bliver imødekommet her fra dansk side.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-11-09:
Jamen det er jo helt legitimt at have det synspunkt.
Det er så hr. Christian Langballes synspunkt.
Det styrker deres tilknytning til det land, som de opholder sig i i stedet for deres eget.
Det gør, at de mennesker, som kommer her fra andre EU-lande og bor og arbejder her, og som også betaler kommuneskat, også får lov til at få indflydelse på, hvilken skatteprocent der skal være og hvilke tilbud der skal være i den kommune, hvor de nu engang bor.
Man kan sige, at der ikke er noget nyt i det her.
Det har været sådan her utrolig længe, og det er jo en kendt sag, at Dansk Folkeparti så har haft et statsborgerskabssynspunkt, men så vidt jeg ved, er der et forholdsvis bredt flertal for, at der ikke skal være en en til en-sammenhæng mellem de to ting, og det er nok sådan, det kommer til at fortsætte.
Christian Langballe (DF), 2017-11-09:
Jo, jo, det er godt nok, minister, det er jeg godt klar over; jeg kan også godt tælle.
Men det, vi taler om her, er selve det principielle i, at når man stemmer til kommunalvalg, er det jo også en del af Danmark.
Altså, jeg synes, man skøjter meget let hen over den grundlæggende principielle stillingtagen.
Der er jo ikke forskel på at stemme til kommunalvalg og til folketingsvalg, al den stund begge dele drejer sig om Danmark.
Man kunne lige så godt fremføre det synspunkt, at også når det gælder det nationale valg, kunne man også bare være bosiddende her nogle år og så stemme.
Men vi er jo grundlæggende imod begge dele, fordi det både lokalt og nationalt er Danmark, det handler om.
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2017-11-09:
Tak for det.
Det vil sige, at ministeren mener, at hvis der flytter en græker til en kommune, så skal vedkommende inden for en uge have lov til at stille op til kommunevalget uden at kunne sproget eller at læse dansk?
Hvordan skal vi så formidle hans mærkesager i kommunen?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-11-09:
Det er jo derfor, vi sammen med bl.a. Dansk Folkeparti har sørget for at stille yderligere krav til, at man skal lære dansk, og det er jo sådan generelt godt.
Så kan der være nogle steder, hvor vi siger, at arh, der er kommet nogle problemer, f.eks. i forhold til herboende kriminelle udlændinge, som kan være svære at få ud af landet og den slags ting, og der kan der være nogle prioriteringsområder, hvor man siger, at det er så grelt, så der synes vi man skal prøve at gøre et eller andet ved det.
Men her synes vi, at det er vigtigt, at vi står ved den aftale, som er indgået med en række andre lande.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-11-09:
Nu sagde jeg bare, at vi lige parkerede diskussionen mellem ministeren og mig.
Jeg står på mål for, at vi gerne vil have det indført generelt, men lad os koncentrere os om tredjelandes borgere.
Grundloven giver os ret til det, konventionerne står under grundloven, så hvorfor i alverden vil regeringen så ikke være med til at indføre en danskprøve for tredjelandes borgere, når vi kan gøre det?
Der er intet, der forhindrer os, for det er alene en politisk vilje, det drejer sig om.
Hvis der er flertal i Folketinget, kan vi gøre det, for grundloven forhindrer os ikke i det.
Konventionerne er jo bare en aftale, som et flertal altid kan forholde sig politisk til.
Det er jo det, der er forudsætningen for et oplyst folkestyre.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-11-09:
Vores udgangspunkt er, at Danmark tilbage i år 2000 har tilsluttet sig en konvention i Europarådet, som omhandler udlændinges muligheder for at deltage i det lokale demokrati i det land, hvor de bor.
Der er man blevet enige om, at man kan stille et opholdskrav af en vis længde, og jeg tror, det bliver en noget større opgave, hvis vi skulle bevæge os ud ad den vej.
Jeg vil gerne rose hr. Alex Ahrendtsen for at sige, at vi lægger diskussionen om EU-borgerne til side, for det er jo åbenlyst, at både hr. Alex Ahrendtsen og jeg ved, at det kan vi slet ikke vedtage her i Folketinget, for det kræver en langt, langt større proces.
Så jeg synes sådan set, det er rart, at hr. Alex Ahrendtsen slår det fast.
Men det andet har vi så heller ikke nogen planer om at tage initiativer til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-11-09:
Lad os for en kort bemærkning lige parkere diskussionen om unionsborgernes ret til at stemme og så koncentrere os om tredjelandes borgere.
Jeg hæftede mig ved, at ministeren henviste til konventionerne, og at vi på en eller anden måde er knyttet op på dem.
Grundloven tillader, at vi fremsætter krav om en danskprøve for tredjelandes borgere, og da grundloven står over alle konventioner, også den europæiske menneskerettighedskonvention, så lad os koncentrere os om grundloven.
Konventionerne kan vi jo med grundloven i ryggen og med et simpelt flertal ændre på – i hvert fald vores egen forvaltning af konventionerne, for det er grundloven, der står øverst.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-11-09:
Nej, det er ikke umiddelbart på programmet.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-09:
Det var et meget kort svar.
Jeg tænker, at det sikkert ikke er verdens bedste sag, at man bliver valgt til et byråd og hverken kan tale eller læse dansk.
Med hensyn til EU-retten er ministeren så villig til at udfordre den og sige, at vi selv vil bestemme, hvordan vi gør i Danmark?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-11-09:
Jeg vil i hvert fald gerne medgive, at det vil være en underdrivelse at påstå, at man vil være udfordret.
Pernille Bendixen (DF), 2017-11-09:
Hånden på hjertet, mener ministeren, at man, hvis man bliver valgt til eksempelvis et byråd og hverken kan tale eller læse et ord dansk, så er i stand til at forvalte en hel bys økonomi og byens interesser, når man ikke forstår et ord af, hvad der foregår?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-11-09:
Det sidste går jeg ikke ud fra at hr. Christian Langballe ønsker at et flertal i Folketinget skal arbejde for, nemlig at sammenstille reglerne opad i stedet for nedad.
Jeg vil bare sige: Vi forholder os i dag til beslutningsforslag B 12.
I B 12 står der: »Folketinget pålægger regeringen i 2017 at fremsætte forslag til lov om ændring af lov om kommunale og regionale valg, der indebærer, at udlændige kun kan opnå valgret og være valgbare, hvis de har bestået prøve i dansk 3.«
Altså, det er imod EU-retten.
Dansk Folkeparti går ind for, at Danmark er medlem af EU, og derfor kan man ikke vedtage det her beslutningsforslag.
Så kan vi jo have alle mulige spændende diskussioner om, hvordan det principielle er, og det deltager jeg også gerne i.
Men jeg synes, at udgangspunktet må være, at vi ikke kan vedtage beslutningsforslaget.
Karin Gaardsted (S), 2017-11-09:
Jeg ved ikke, om jeg synes, at EU dikterer.
Jeg synes, at EU sætter nogle begrænsninger.
Det gør de ved antal, og vi ved endnu ikke helt, hvor mange det bliver, men det er jo et begrænset antal kroner, der er afsat til det, så jeg tror ikke, at vi skal regne med, at det her kommer til at kunne gælde for alle byer i Danmark.
Mit bedste gæt er, at det måske bliver et sted imellem seks og ti steder i Danmark, så vi skal passe på, at vi ikke overdriver det her.
På den anden side ved jeg godt, at det, spørgeren spørger efter, er, om vi ikke bare skal udbrede det noget mere, så folk får adgang til gratis wi-fi.
Jo, et eller andet sted tror jeg da også, at vi bevæger os i den retning.