runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Bock (LA), 2019-04-25:
Det ville være dejligt, hvis vi kunne få børneattester på alle, men vi må bare konstatere, at det ikke kan lade sig gøre, og at vi med det her forslag altså også vil udelukke danske unge, som opholder sig i udlandet i en periode og så kommer tilbage til Danmark.
Det er en illusion at tro, at børneattesten kan stå alene.
Det kan den ikke.
En gang skal jo være den første, hvis man ønsker at begå et overgreb.
Dernæst er det alvorlige problem, der er ved det her, altså, at det skaber virkelig store problemer i forhold til unge, som gerne vil ind og arbejde på vores institutioner, enten som frivillige medarbejdere eller som ansatte.
Når jeg understreger, at børneattesten ikke kan stå alene, så er det jo, fordi den ikke kan det.
Selv det, at et menneske, som ønsker at arbejde som frivillig eller som medarbejder, har en ren børneattest uden bemærkninger, vil jo ikke kunne være en garanti for, at dette menneske ikke kunne finde på at begå den her slags uhyrligheder.
Jeg skal jo ikke sige, hvad der foregår ude i daginstitutionerne, men jeg vil da tro, at der er rigtig mange ting, som man ikke, når forældre afleverer deres børn, oplyser forældrene om.
Det, der er vigtigt at betrygge forældrene i, er, at man fra det pågældende sted gør alt, hvad man kan, for at sikre imod, at der bliver ansat nogen eller der arbejder frivillige, som har begået overgreb mod børn.
Det er den ting, som rækker bagud.
Det, som rækker fremad i forhold til det enkelte ansættelsessted eller den enkelte forening, er jo, at man hele tiden skal være opmærksom på og årvågen omkring, hvad det er, der foregår.
Det garanterer en børneattest ikke imod.
Jeg synes, børneattesterne er et rigtig godt redskab, men man bliver nødt til at forholde sig til, at børneattester ikke kan stå alene.
Så bliver man altså nødt til at forholde sig til, at der, hvis man stiller de krav, som Dansk Folkeparti stiller med det her forslag, opstår problemer med, at man udelukker en lang række mennesker, både danskere, andre EU-borgere og mennesker, som kommer fra andre dele af verden, i at engagere sig eller at blive ansat i institutioner, virksomheder og foreninger i Danmark, og det synes jeg virkelig er en høj pris, som heller ikke i sig selv vil garantere imod overgreb.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-25:
Jeg synes jo, det var nogle meget tænksomme argumenter, som ministeren kom med.
For det er jo fuldstændig rigtigt, som ministeren siger, at det, at man er i besiddelse af en børneattest, ikke er et udtryk for, at man ikke kan begå overgreb på børn, og at det heller ikke er et udtryk for, at man ikke har begået overgreb på børn.
Det er kun et udtryk for, at man ikke er blevet opdaget i det.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at ministeren forholdt sig lidt til det der med, om ikke den her megen diskussion om børneattester i virkeligheden risikerer at skabe en falsk tryghed.
Vi er enige i, at børneattester er en god ting at have, fordi det er et redskab blandt mange andre.
Men hvis der bliver fokuseret så meget på det og det ligesom bliver meget detaljeret og det skal være nogle bestemte attester og de skal være udfyldt på en bestemt måde, ellers duer de ikke – hele det fokus – risikerer det i virkeligheden at skabe en falsk tryghed i institutionerne, som kommer til at betyde, at der bliver begået flere overgreb på børn, end der ellers ville være blevet.
Mette Bock (LA), 2019-04-25:
Det er jeg helt enig i er en risiko, der er til stede, og derfor handler det jo om god ledelse, men det handler også om årvågne medarbejdere og årvågne forældre, og at der er en opmærksomhed på, hvad det er, der foregår i dagligdagen.
Det er jo bl.a. derfor, vi har skærpet formuleringerne omkring børneattester i forhold til kreative erhverv som filmbranchen og andre steder.
Men igen er jeg fuldstændig enig i, at det ikke er en garanti for noget som helst, og det skal nødig være en sovepude, som gør, at man så lukker øjnene og ikke er opmærksom på, hvad der foregår i dagligdagen.
Mogens Jensen (S), 2019-04-25:
Også jeg vil gerne starte med at sige, at der jo ikke skal være nogen tvivl om, at børns sikkerhed i vores offentlige og private institutioner er noget, vi skal vægte meget højt, så forældre trygt kan aflevere deres børn i vuggestuer og skoler, til fodboldtræning og andre typer aktiviteter, og det var jo netop en af grundene til, at vi indførte børneattestloven i 2005, og at vi også har udbygget den siden, som ministeren sagde, i forhold til bl.a. filmbranchen og de kreative erhverv.
Jeg er også helt overbevist om, at Dansk Folkepartis forslag har til hensigt at forsøge at udvide den her beskyttelse af børn, men også fra Socialdemokratiets side må jeg sige, at vi ikke tror på, at de konsekvenser, som Dansk Folkepartis forslag får, kan retfærdiggøre, at man indfører en sådan ordning.
Der er vel også grund til at sige, at vi jo faktisk har behandlet det her forslag for et par folketingssamlinger siden, faktisk præcis det her forslag, dengang bare stillet som et forslag med et ændringsforslag, og hvor jeg tror at alle Folketingets partier afviste forslaget.
Det gør vi altså igen og egentlig med nogle af de samme udgangspunkter, som også kulturministeren allerede har redegjort for her, nemlig at det her forslag vil gøre det praktisk talt umuligt for danske statsborgere, som i kortere eller længere perioder har været bosat i udlandet, at komme hjem og få jobs på børne- og ungeområdet eller deltage i foreningslivet.
Det vil jo også betyde, at man faktisk i praksis heller ikke kan rekruttere udenlandske statsborgere til de jobs, da der jo stort set ikke er tilsvarende eksisterende ordninger i andre lande, og det betyder jo, at borgere fra, og nu kan vi bare nævne vores nabolande, Sverige, Norge, Finland, ikke vil kunne komme hertil og få arbejde som pædagoger og lærere eller være fodboldtrænere osv.
Så konsekvenserne ved forslaget er alt for store i forhold til den også minimale ekstra sikkerhed, det her ville kunne give.
For også her er jeg jo enig i, at det ikke er nogen garanti i sig selv, at der er indhentet en børneattest.
Det er nødt til at være fulgt op af politikker i institutionerne, i forhold til hvordan man ansætter personalet, at man kigger på deres baggrund.
Her har KL faktisk som en konsekvens af den diskussion, vi havde i 2016, sendt et ret omfattende materiale ud til institutionerne med vejledninger i, hvordan man gør det her bedre, når de her ansættelser skal finde sted.
Så vores udgangspunkt er, at vi ikke skal ændre børneattestloven på den her måde, som det er foreslået, men at vi selvfølgelig gerne deltager i en diskussion om, om vi på anden måde kan være med til at styrke børn og unges sikkerhed, som jeg også oplever er intentionen med Dansk Folkepartis forslag.
Pernille Bendixen (DF), 2019-04-25:
Og tak for de, trods den manglende støtte, trods alt pæne kommentarer fra ordføreren.
Altså, der skal jo bare ét overgreb til, og så har man sådan set ødelagt et barns liv og en families liv.
Det bliver nævnt flere gange, at det ville have nogle vidtrækkende konsekvenser, og ja, det ville det uden tvivl have, og der ville være en lang række mennesker, der ville blive udelukket, og der er sikkert ikke nogen af dem, der begår overgreb.
Men vi ved jo også, hvor snu de her mennesker er.
De skal nok finde frem til, hvor børnene er – det har vi jo desværre snart set talrige eksempler på – til trods for overvågning og andre tiltag, og det er derfor, vi i hvert fald har den bekymring, at der sådan set principielt set går mennesker rundt, der ikke har afleveret den børneattest.
Og nej, den kan søreme ikke stå alene, men det betyder jo så i praksis, at vi udelader dem i de tilfælde.
Er det virkelig så meget vigtigere for ordføreren end at forhindre bare ét overgreb?
Det er fuldstændig rigtigt, og derfor er det jo også nødvendigt, at vi bruger alt, hvad vi kan, for at forhindre, at den situation skulle opstå.
Så har jeg simpelt hen et andet spørgsmål: Er forældrene ude i de dagtilbud oplyst om, at der faktisk går personale rundt, der ligesom ikke har en børneattest?
Er det noget, de ved?
Mogens Jensen (S), 2019-04-25:
Ét overgreb er ét overgreb for meget – det tror jeg ikke der er nogen i den her sal der er uenige i – og derfor handler det også om at finde de rigtige redskaber til at forhindre, at det sker.
Vi tror ikke på et redskab, der kommer til at betyde, at mange, mange tusinde danskere, nordmænd, finner, svenskere og i øvrigt også andre, der måtte komme hertil, ikke kan arbejde inden for området.
Vi tror på, at vejen at gå er, at man ude i institutionerne og foreningerne bliver mere opmærksomme på den adfærd, som den her type personer har, og bliver bedre til at spotte de her typer af overgreb.
Det har jo tydeligt vist sig, at når det er muligt at gøre det, har man også mulighed for at stoppe den her type personer, og det er den vej, Socialdemokratiet tror vi skal gå.
Jacob Mark (SF), 2019-04-25:
Jeg vil bare sige, at jeg synes, at det er skønt, at Venstres ordfører har øje for det problem, som opstår, når man bare har brugerbetaling som en mulighed at skrue på, og det er jo det, der sker lige nu, fordi der er den der skævvridning mellem klubloven og dagtilbudsloven, hvor der er et loft, og så sfo'erne, hvor der ikke er et loft.
Jeg mener, at man skal drøfte en eller anden form for ligestilling efter et valg, og jeg mener, at der skal være et loft over, hvor meget man må tage i brugerbetaling.
Anni Matthiesen (V), 2019-04-25:
Tak, og også tak til SF's ordfører for igen at nævne vigtigheden af måske også at få taget fat på den her drøftelse efter et valg.
Jeg må gentage, som jeg også sagde fra talerstolen, at det med netop at sikre, at man fortsat har forskellige typer af tilbud, uanset om de er selvejende eller private eller for den sags skyld offentlige, er i hvert fald noget af det, der også ligger os i Venstre på sinde, og derfor synes jeg, at det er vigtigt, at vi får taget fat på det her.
Lige nu er det jo faktisk sådan, at Københavns Kommune skruer op for brugerbetalingen i sfo-regi, altså i klubberne, og derfor tror jeg også i forhold til netop det, som SF's ordfører også var inde på i et af spørgsmålene i forhold til selve økonomidelen, at det også er vigtigt, at vi får den del med, når vi skal kigge på det her.
Det vil jeg egentlig gerne bare lige høre SF's ordførers kommentar til.
Henrik Dahl (LA), 2019-04-25:
Tak for ordet.
Jeg synes, at tankerne bag beslutningsforslag nr. B 130 er både gode og rigtige.
Det er vigtigt at værne om børne- og ungdomslivet, og det er vigtigt at huske, at barndommen og ungdommen også består af en hel masse tid, hvor man ikke i en effektivitetsorienteret forstand skal noget.
Når jeg tænker på min egen barndom og ungdom, er det svært at slå ned på konkret indhold, men jeg husker meget en følelse af at være fri, og det er den, jeg tror vi skal prøve at værne om.
Det er godt, at man kan sætte sig med en bog og rejse på fantasiens vinger, og for mit vedkommende var det godt, at jeg kunne få fat på min cykel og min gode ven Preben og køre et eller andet spændende sted hen, ud til digerne og Vadehavet eller helt til Rømø med håndklæde og badetøj, selv om man ikke måtte.
Det var jo på mange måder sådan en Pippi Langstrømpe-barndom, vi havde dernede i Sønderjylland.
Sammen med mine venner tog jeg på de mest utrolige rejser, enten i fantasien eller i virkeligheden.
Men det her forslag synes jeg ikke der er så meget Pippi Langstrømpe over.
Jeg synes faktisk, det er præget mere af frøken Prysselius.
Nu er det måske ikke alle, der kan deres Pippi Langstrømpe, men frøken Prysselius står for det modsatte af Pippi Langstrømpe – en stramtandet og regulerende dame, der med sin bløde jernhånd gerne vil bestemme alting, en sagsbehandler- og besserwissertype, som Astrid Lindgren gjorde fuldstændig og totalt grin med, men som nu har overtaget magten i hendes hjemland, og som jeg måske ikke synes vi skal give alt for meget plads til her i Danmark.
Vi lever i et samfund, hvor det ikke er Pippi Langstrømpe, der har vundet, men derimod frøken Prysselius, som bestemmer, forbyder, regulerer og hader, at der foregår ting, som hun ikke har skrevet ned og beskrevet.
Selv om intentionen i forslaget er god, så synes jeg, at sådan en konference og nogle samlede ideer osv. osv. mere er Prysselius, end det er Pippi.
Det er godt, at vi har gode fritidstilbud, men de skal være indrettet for børnene og styret decentralt, ikke i Prysselius' ånd.
Så jeg synes, det er rigtig godt, og at det er rigtigt set, at Folketinget skal skabe nogle muligheder for et godt børne- og ungdomsliv, men jeg synes, der bliver lagt op til mere centralisme, end godt er – som jeg i hvert fald læser forslaget – og derfor siger vi også ja til mange af de gode tanker, men nej til det konkrete beslutningsforslag.
Ulla Sandbæk (ALT), 2019-04-25:
Tak skal du have.
Vi vil gerne sige tak til SF for beslutningsforslaget om at styrke fritidstilbuddene for børn og unge.
Grundlæggende mener vi, at alle børn i Danmark fortjener de bedste daginstitutioner, folkeskoler og fritidstilbud og en fuldkommen tryghed.
Fritidstilbuddene, som børnene kan anvende, efter at skoledagen er slut, er et enormt vigtigt rum for mange børn.
Vi ved alle, hvordan elevstrukturen i skoleklasserne ofte sætter sig, når der er gået et stykke tid.
Nogle elever bliver dem, der er dygtige til matematik; andre bliver dem, der er dygtige til engelsk; andre igen dem, der er dygtige til dansk.
Men desværre er der også nogle børn, som aldrig får disse prædikater på sig i skolen.
Sådan et rum kan fritidstilbuddene være.
Det er også vigtigt, at fritidstilbuddene kan bruges.
Her er det rigtig ærgerligt, at folkeskolereformen medførte en længere skoledag, for det har betydet, at særlig de udsatte børn kommer mindre i fritidstilbud end før reformen.
Derfor hilser vi ethvert tiltag velkommen, som kan styrke fritidstilbuddene.
Vi støtter derfor beslutningsforslaget, også den del af det, som handler om at sætte et loft over forældrebetalingen, så vi kan komme de ulige vilkår mellem de forskellige fritidstilbud til livs.
Lotte Rod (RV), 2019-04-25:
Tak for det.
Nu vil jeg sige noget, som I meget sjældent hører mig sige, nemlig hvor godt det var i gamle dage.
Jeg var vild med mit fritidshjem.
I Aabenraa på det tyske fritidshjem havde vi skildpadder, vi havde kaniner, vi havde et cykelværksted, vi havde et træværksted, vi lavede marionetdukker, vi havde en svævebane, vi havde en kæmpe gynge, vi havde en lille skov, og man kunne lære at spille guitar, hvis man havde lyst til det.
Derfor er jeg også ked af, at udviklingen er gået i retning væk fra de her fritidshjem, og jeg synes, vi skal tage politisk ansvar for at få flere forskellige fritidshjem.
Derfor synes jeg også, at det er en god idé, at SF med det her beslutningsforslag opfordrer til, at vi skal have forhandlinger – det vil vi i Radikale Venstre gerne støtte.
Men jeg kunne også godt tænke mig, at debatten i virkeligheden bliver bredere, end der er lagt op til med forslaget, for én ting er jo, at det betyder noget, at der er voksne nok – altså, selvfølgelig betyder det noget, hvor mange voksne der er, for, hvilke pædagogiske aktiviteter, man kan lave – men en anden ting er, og det er for mig lige så vigtigt, at vi også får fokus på, hvad der er formålet med vores fritidstilbud, og hvad der er det gode børneliv i fritidstilbuddene.
Derfor – inden det her nu bliver stemt ned om lidt – vil jeg gerne sige til hr. Jacob Mark, at vi to må sørge for, at det her bliver til noget efter næste valg.
Og der vil jeg lægge vægt på, at vi også får fokus på mere leg, på mere natur, på flere dyr, på flere byggelegepladser, hvor man kan bygge ting, skabe ting, slå sig en lille smule, og på, at vi har forskellige former, for jeg er også ret vild med, at vi har selvejende institutioner, som kan organisere sig på andre måder.
Så det skal vi bestemt arbejde videre med.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-04-25:
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at børn og unge har et godt fritidsliv, og at der er gode rammer for det.
Det er et område, som vi prioriterer højt.
Børns og unges fritidsliv er både et forældreansvar, men det er også en politisk opgave at prioritere rammerne for området.
Og beslutningsforslaget pålægger regeringen at indlede forhandlinger om en aftale, der skal styrke fritidstilbuddene til børn og unge – i hvert fald sådan, som jeg læser det.
Fritidsområdet er en kommunal opgave, og kommunerne skal indrette fritidstilbuddene og prioritere området, efter hvad der giver mening lokalt.
Kommunerne kender bedst de lokale forhold, og vi synes ikke, det er noget, vi herinde fra Christiansborgs side skal detailregulere på den måde.
For hvis vi begynder at detailregulere kommunernes kerneopgaver, ødelægger vi også nærdemokratiet ude i kommunerne.
Det ønsker vi fra konservativ side ikke at gøre, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Jacob Mark (SF), 2019-04-25:
Tak for det.
Det var, fordi ordføreren nævnte, at EVA havde lavet en spændende rapport om sfo'erne.
Rapporten er nemlig ret spændende.
Forskerne bag den skriver så noget, som jeg studsede over, nemlig at der er brug for mere forskning.
Jeg synes tit, de bare slutter deres forskningsrapporter: Sådan er det.
Men de siger faktisk, at der er rum til at undersøge mere her.
Jeg skrev til ministeren og spurgte: Kan man ikke gøre det?
Der vil jeg bare høre, om ordføreren – nu, hvor ordføreren selv henviste til rapporten – kunne være indstillet på, at vi får undersøgt mere om, hvordan vi styrker fritidstilbuddene.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-04-25:
Nu er der jo lige lavet den her undersøgelse, og de resultater, der er kommet frem af den undersøgelse, bør vi selvfølgelig tro på.
Så kan det da godt være, at der måske på et senere tidspunkt er behov for, at vi skal undersøge området yderligere.
Det er jo altid udmærket, hvis man gerne vil forbedre noget, at kigge på, hvor man kan sætte ind.
Henrik Dahl (LA), 2019-04-25:
Og det er i orden at tabe til sådan et godt forslag.
Når jeg bringer det op, er det, fordi det her med, at man har afskaffet de her vilde lege og at have det sjovt osv., tror jeg faktisk ville blive løst af sådan en konference.
Jeg tror, at hvis ikke man planlægger sådan et arbejde meget grundigt, vil præmissen bare være: Jah, men der er jo ikke nogen ting, der må være højere end sådan her, for så kan man falde ned og komme til skade, og det hele skal være noget, man maler med vandfarve osv. – rigtig kedelige ting.
Så det der med, hvor skrammellegepladserne blev af, og hvorfor de skulle ofres, ville man jo også skulle se på, fordi det er jo også en del af det, jævnfør også den ordførertale, som fru Lotte Rod holdt.
Så det skal i hvert fald forberedes grundigt, så det ikke bliver frøken Prysselius, der vinder.
Jacob Mark (SF), 2019-04-25:
Det synes jeg er et godt eksempel på, hvordan man kunne have en forhandling efter et folketingsvalg, for jeg lytter mig egentlig frem til, at vi vil det samme.
Noget, jeg har været bekymret over, også fra min egen blok, hvis vi kan tale om politiske blokke, er, at der har været en tendens til, at man har instrumentaliseret fritiden og sagt, at nu har man 1 time i skolen, mere end det har båret præg af fritid.
Jeg tror ikke, man kan sætte fritid på skema på den måde.
Så derfor skal styrkelsen af fritidstilbuddene ikke være en instrumentalisering af fritiden, men en styrkelse af muligheden for at have reel fritid, men i gode rammer.
Henrik Dahl (LA), 2019-04-25:
Bare for at sikre mig, at jeg har forstået kommentaren rigtigt, er det så sådan, at der vil være behov for en eller anden form for en ubureaukratisk fritid eller en udjøfiseret fritid, fordi en bureaukratisk eller en djøf-orienteret fritid er meget sørgelig?
Jacob Mark (SF), 2019-04-25:
Jeg er fuldstændig enig i, at det skal være ubureaukratisk, men bare for at give et eksempel: Hvis man skal opleve den frie leg, der er i fritidshjem eller sfo'er, kræver det jo, at man er villig til at betale for at have sit barn gående der, og der synes jeg, at det er en skam, hvis der er børn, der ikke kan gå i fritidstilbud, fordi det er blevet for dyrt, og det er bl.a. noget af det, som jeg synes man skal diskutere.
Søren Søndergaard (EL), 2019-04-25:
Jeg må indrømme, at jeg ikke forstår det der med grundloven.
For jeg synes da, jeg kan huske, at der er indgået aftaler om EU-politikken mellem Folketingets partier, hvor man fuldstændig har sat flertalsafgørelse ud af kraft.
Og jeg mener da at kunne huske, at da man havde afstemningen om det retslige forbehold, gjorde man det faktisk på den måde, at man lavede en alliance, hvor man gav selv det mindste parti i den alliance mulighed for at blokere for nye folkeafstemninger.
Så selve det princip, at man laver en politisk aftale i Folketinget, hvor man sætter det andet princip om, at flertallet bestemmer, ud af kraft, er jo fuldt ud muligt.
Så det er jo fuldt ud muligt at lave en sådan politisk aftale her i Folketinget, der hedder, at man ønsker et flertal, medmindre man siger, at det var en overtrædelse at gøre det i forbindelse med EU-spørgsmålene, eller medmindre man siger, at spørgsmålet om vores forhold til EU ikke er særlig vigtigt.
Pernille Bendixen (DF), 2019-04-25:
Tak for det.
Anerkender ordføreren, at en del af de flygtninge, der er kommet hertil, faktisk kommer fra lande, hvor man har et noget andet syn på, hvordan man må opføre sig i forhold til små børn?
Jacob Mark (SF), 2019-04-25:
Jeg tror på, at langt de fleste mennesker vil børn det godt.
Kommer der så nogle, der ikke kan respektere det, altså børns rettigheder?
Ja, det gør der.
Og dem vil jeg ikke have skal arbejde med børn.
Hvad er så det bedste middel til at sikre, at de ikke får lov til at arbejde med børn?
Det mener jeg er, at man screener dem, at man har samtaler med dem, at der er mentorer, der sikrer, at selv hvis de går igennem screeningssamtalerne, holder man øje med dem, altså sørger for, at der bliver holdt øje med, at de gør det godt for børnene.
Jeg må bare sige, at det, jeg lige har nævnt, jo er et godt eksempel på, at det går godt derude.
Så hvad er det for et problem, vi prøver at løse?
Er der overhovedet et problem?
Pernille Bendixen (DF), 2019-04-25:
Der er i hvert fald et problem, første gang der sker et overgreb, og det her er ligesom for at foregribe, at det overhovedet sker.
Jeg ved godt, at det kan man aldrig gøre hundrede procent, men jeg mener, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan.
Ordføreren nævner, at det er rigtig fint, at historien om Asmeret kunne blive en tophistorie, og at det er rigtig fint, at hun har lært sproget og sådan noget.
Omvendt ved jeg også, at ordføreren er fortaler for, at vi har dagtilbud af høj kvalitet, hvor der er uddannet personale, og et minimum i den forbindelse må vel være, at man kan tale sproget.
Jacob Mark (SF), 2019-04-25:
Jeg mener, at der skal være en minimumsnormering, som er god – som sikrer, at der er voksne nok.
Det vil Dansk Folkeparti så ikke være med til.
Men når man så har en minimumsnormering, synes jeg, det giver rigtig god mening, at nogle af de mennesker, der kommer til landet, igennem praktikker – både i daginstitutioner, på biblioteker og i vej og park-afdelingerne – lærer det danske sprog.
Vi kommer til at mangle gode folk i daginstitutionerne i fremtiden.
Vi kommer til at oprette 20 pct. flere pladser i daginstitutionerne i fremtiden.
Hvem er det, der skal tage dem, hvis det ikke bl.a. er de mennesker, som skal integreres i vores land?