runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2022-05-23:
Vi kigger ind i en fremtid, hvor der bliver flere børn, og hvor der bliver flere ældre, og vi kan også se, at de kommunale budgetter bliver presset.
Derfor var det jo også rigtig dejligt i sidste valgkamp at høre et af de her valgløfter, som er rigtig gode, og vel at mærke et valgløfte uden betingelser, nemlig at Venstres daværende formand, hr. Lars Løkke Rasmussen, ville styrke velfærden frem til 2025 med 69 mia. kr.
Jeg vil bare høre hr. Jakob Ellemann-Jensen: Kan danskerne være sikre på, at det fortsat er Venstres politik?
Rasmus Stoklund (S), 2022-05-23:
Men det er klart, at Socialdemokratiet har et ønske om, at vi også i fremtiden har en folkeskole, hvor vi mødes på kryds og tværs.
Og der er det meningen, at der i kommunerne skal være nogle drøftelser om, hvordan det kan foregå.
som laver meget direkte paralleller til den aftale, der er om gymnasierne.
Men det er jo for forsimplet.
Altså, det er jo en helt anden måde, det er reguleret på på folkeskoleområdet.
Det, der sådan set bare er sket her, er, at nu er der lagt op til, at der skal være nogle drøftelser sammen med bl.a. KL og kommunerne om, hvordan man på en god måde kan sikre, at vi mødes på kryds og tværs i folkeskolen og på den måde er med til at fastholde det høje niveau af tillid og af sammenhængskraft og fællesskabsfølelse, som vi er kendetegnet ved i det danske samfund.
Og det er jo, når man mødes og lærer hinanden at kende – uanset om ens forældre er direktører eller får kontanthjælp – det er det, at man får tillid til hinanden og tilliden får mulighed for at gro.
Lotte Rod (RV), 2022-05-23:
Det er jeg meget enig i, og det glæder jeg mig til at vi skal fortsætte snakken om.
Jeg undrer mig måske bare lidt over, at statsministeren selv siger i sin tale i dag, at man, selv om 2030-planen er stram, så vil vise vejen til at lave et grønt råderum.
Hvorfor ikke også gøre det med børn og unge?
Altså, hvad er forskellen egentlig?
Er det, fordi statsministeren synes, at børn og unge ikke er vigtige nok til at sige det allerede nu, eller er det, fordi vi ikke har presset statsministeren nok til det, eller omvendt: Hvad skal der egentlig til, for at statsministeren selv kommer til at spille ud med en plan, hvor man kan se det?
Og vi kan bare kalde det børne-unge-råderummet, eller hvad statsministeren vil.
Skal vi ikke lave en 2030-plan fra starten, hvor vi kan vise vejen til at gøre noget for børn og unge, som batter, så det ikke bare bliver de små skridt?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Men det kan vi også godt.
Det kræver, at vi prioriterer noget andet ned og/eller laver reformer, som skaber os et større råderum, og jeg tror, vi bliver nødt til begge dele.
For jeg tror, ingen af vejene giver os nok, hvis vi sådan for alvor vil investere i vores børn og unge.
Jeg er jo blevet mere og mere – kan man sige – sådan hardcore på mit syn på bureaukrati i den offentlige sektor.
Der er så uendelig få eksempler, jeg har ladet mig overbevise om er nødvendige, og jeg er jo nok en af dem herinde i dag, der er villige til at gå længst i en deregulering af den offentlige sektor, fordi jeg så grundlæggende tror på, at det vigtigste omkring mennesker er relationer, og det, der er blevet for lidt tid til i den offentlige sektor i dag, er faktisk det.
Derfor er jeg villig til både at lade mig udfordre, men også udfordre en anden vej, altså om vi så ikke kunne undvære noget af alt det, som pædagoger og sygeplejersker og skolelærere og andre bruger tid på i dag, så vi faktisk kunne skabe et samfund og et velfærdssamfund, hvor det er relationen, der kommer i centrum, ikke alt det andet.
Lotte Rod (RV), 2022-05-23:
Tak for to virkelig gode taler, og jeg glæder mig meget til, at I i regeringen kommer med jeres 2030-plan, og derfor spidsede jeg også ører, da statsministeren sagde, at det bliver en stram 2030-plan, og statsministeren sagde også, at der vil være historisk få penge tilbage til nye velfærdsforbedringer og i det hele taget til nye tiltag.
Jeg er helt med på, at der ikke er særlig mange penge i kassen, men om der er råd til at lave nye tiltag, er jo noget, vi vælger herinde ud fra de beslutninger, vi tager.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Hvorfor vælge at lave en stram 2030-plan?
Hvorfor ikke vælge at lave en 2030-plan, som giver plads til et løft til børn og unge, og som batter noget?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Det er jeg enig i.
Så der er jo rigtig mange ting, der er med til at afgøre, om vi bliver patienter, herunder også vores opvækstbetingelser, og herunder vores levevilkår, om vi er trygge eller vi er utrygge, hvad for et velfærdssamfund vi har, og hvad for nogle familiære relationer vi har, hvad for en barndom vi har haft.
Det hele spiller en rolle, og det gør det i øvrigt også, i forhold til om vi så faktisk overlever, altså sandsynligheden for, at vi overlever, hvis vi bliver alvorligt syge.
Så det er komplekst, og det vil være rigtig klogt at komme hele vejen rundt.
Og jeg synes, vi mange steder har en god ældrepleje, og jeg vil jo sige, at det i det hele taget gælder, at der er meget, meget store dele af vores velfærdssamfund, der fungerer bedre end det, vi ofte hører om.
Der skabes mirakler der hver eneste dag, men ældreområdet er også vigtigt, det er handicapområdet også, og det er de allermest socialt udsatte voksne danskere også.
Så det, vi gerne vil i en 2030-plan og i det hele taget, er, at vi bliver nødt til at prioritere vores sikkerhed højere, der skal være et grønt råderum, og så skal der være plads til, at vores velfærdssamfund kan udvikle sig, ikke kun i forhold til børn og unge, men bredere.
Jo, det er jeg enig i, og hvor er det dejligt, at vi kan få diskussionen.
For jeg synes jo selv, det er lidt forstemmende, at når jeg forsøger at brede den ud og sige, at der også er noget, der handler om forebyggelse og nogle generelle samfundstendenser, så bliver det udlagt, som om jeg bare synes, at børn skal gå til FDF, og at der så ikke er nogen problemer.
Hvorfor skal vi diskutere med hinanden på den måde, og hvorfor den påstand?
Vi har nogle psykiatriske lidelser i Danmark, som man ikke kan forebygge.
Der er nogle, man har fra fødslen, der er nogle, man får undervejs, og som man ikke kan forebygge, men vi ved da også godt herinde, at der er noget, vi kan forebygge.
En del af de børn og unge, som har nogle meget, meget alvorlige ar på sjælen, er i en kæmpestor risiko for også at udvikle psykiatriske lidelser.
Det kunne jo godt være, at vi skulle sikre et samfund, hvor der kommer færre af de der ar på den sjæl.
Så bare tak for, at vi faktisk i dag – det bliver man jo helt glad over her på sit snart 22. år her i huset – kan diskutere noget substantielt, også i en afslutningsdebat.
Men jeg er enig i spørgsmålet, altså at det skal være på tværs.
Trine Torp (SF), 2022-05-23:
Tak for det, og jeg vil gerne sige tak til statsministeren for her i afslutningsdebatten at sige det her med, at det både kræver forebyggelse, at det kræver en tidlig indsats, og at det kræver bedre indsatser og bedre behandling, hvis vi skal bekæmpe mistrivsel og give bedre hjælp til de mennesker, som har en psykisk lidelse.
Det vil jeg gerne sige tak for.
Så vil jeg gerne spørge statsministeren, om ikke også det, hvis vi skal se så bredt på det, kræver en tværministeriel indsats, altså at det både kræver en indsats fra Børne- og Undervisningsministeriet, fra Socialministeriet og fra Sundhedsministeriet og sikkert også andre ministerier, hvis vi virkelig skal rundt om den her kæmpe sundhedskrise, vi har, hvor alt for mange har det for svært.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Som jeg sagde det før, er vi ikke afklarede med os selv i regeringen om, hvordan vi håndterer den her problemstilling.
Nu er det Venstre selv, der bliver ved med at vende tilbage til den her aftale på gymnasieområdet, men jeg skulle til at sige: Der var jo engang, hvor Venstre også gik op i, om der var gymnasier i alle dele af Danmark.
Nogle af de gymnasier, der risikerer lukning, er Bjerringbro, Fjerritslev, Faaborg, Maribo, Morsø.
Hvis ikke vi tager ansvar herindefra for at sikre, at der er et elevgrundlag til de gymnasier, risikerer vi, at de lukker.
Hvordan tror vi så det bliver i Fjerritslev, hvis gymnasiet lukker?
Så er jeg bange for, at Fjerritslev lukker, og det ønsker den her regering ikke.
Morten Dahlin (V), 2022-05-23:
Venstre vil meget gerne finde løsninger.
Vi vil bare ikke stemple børn og unge i panden med deres forældres indkomst.
Og når nu ikke statsministeren ville svare på det første spørgsmål, om man kunne give en garanti til børnefamilierne, kunne jeg godt tænke mig at følge op og spørge: Kan statsministeren garantere børnefamilierne, at der ikke kommer et nyt elevfordelingssystem på grundskoleområdet, hvor eleverne bliver fordelt baseret på forældrenes indkomst?
Trine Torp (SF), 2022-05-23:
I regeringens udspil til en sundhedsreform, hvor vi jo har forhandlet en del af det, men ikke det hele på plads endnu, bliver det her med trivsel og mental sundhed også koblet op på, at unge skal drikke mindre, at de skal ryge mindre, at de skal motionere noget mere, og at de skal spise noget sundere, og det synes jeg jo i virkeligheden er at forsimple den her mistrivselsdagsorden helt utrolig meget.
Og det er egentlig også derfor, min appel er: Lad os nu kigge meget på tværs.
For ellers løser vi ikke det her problem.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Jamen altså, jeg kan jo lige så godt sige det, som det er: Jeg er tosset med det frie valg på ældreområdet.
Det er jeg.
Jeg har ikke noget som helst ønske om, at nogen politikere noget sted skal definere, hvad der er rigtigt for mennesker i deres liv.
Jeg synes, der er store dele af vores ældreområde – både offentligt og privat – der fungerer godt.
Det er vigtigt for mig at sige.
Alt andet ville ikke være rimeligt over for de mennesker, der knokler, de pårørende, der hjælper til, og de ældre, som det hele handler om.
Meget fungerer godt, men der er også meget, der ikke fungerer.
Det, at man selv kan vælge, er jo ikke noget, der skal forsvinde, fordi man bliver gammel, altså, det er jo den måde, vi lever vores liv på.
Så jeg er grundlæggende stærk tilhænger af det frie valg.
Jeg er ikke så glad for det bureaukrati, det medfører, ligesom jeg ikke er glad for bureaukrati, når man skal måle deres bmi eller alt muligt andet, som vi stiller krav om.
Så kan vi finde en måde, så vi kommer af med bureaukratiet og stadig væk har et frit valg, vil vi meget gerne være med til at diskutere den.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg blev overrasket, men også glad, da jeg hørte, hvor meget vores ældre fyldte i statsministerens nytårstale, men jeg var også lidt skuffet over, at det nærmest overhovedet ikke fyldte i de taler, statsministeren har holdt i dag, for jeg havde håbet på, at statsministeren kunne give mig lidt ro i maven, fordi jeg går rundt og er bekymret – bekymret i forhold til vores ældres frie valg, som de benytter i stor grad på det her område.
Regeringen lavede på et tidspunkt de her velfærdskommuner, hvor tre kommuner fik mulighed for at fratage de ældre det frie valg.
De fik den mulighed, og det ønsker man nu at brede ud og dermed give alle 98 kommuner muligheden for at søge om at blive velfærdskommune, men man ønsker ikke at lave en såkaldt hegnspæl, som hegner det, at de ældre skal være sikret et frit valg, ind.
Man laver en hegnspæl om, at der skal være et ældreråd, at man ikke må dispensere fra reglerne om magtanvendelse osv.
Hvorfor vil man ikke lave en hegnspæl om det frie valg?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Jamen jeg synes, vi skal forhandle med henblik på at lave en aftale med hinanden, det synes jeg på alle de udeståender, vi stadig væk har, og den liste er jo nærmest uendelig, når man beskæftiger sig med dansk politik, men der står også stadig væk ting derpå i den her valgperiode.
Og så er det sådan set rigtigt, at for efterhånden nogle år tilbage valgte vi i fællesskab et midlertidigt børnetilskud.
Der blev fra anden side sagt, at det helt sikkert ville medføre, at der var folk, der så ikke ville komme i arbejde, altså, som jeg husker diskussionen.
Men jeg håber, at man i sit fokus på de udfordringer, der er, også husker at glæde sig over, hvor mange børn der er blevet flyttet ud af den gruppe med absolut lavindkomst til et liv, hvor mor eller far eller begge er i beskæftigelse.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-23:
Men så står regeringen jo lige nu med et fuldstændig fantastisk åbent vindue.
Vi har fået evalueringen af det midlertidige børnetilskud, som var noget af det første, vi lavede aftale om sammen, og som netop viser, at det, at man får bedre levevilkår, faktisk har en positiv indflydelse, sådan at man søger arbejde.
Vi har de helt aktuelle statistikker lige nu, og de viser, at folk kommer i arbejde, uagtet at vi faktisk har sat nogle af de børnefamiliers satser op.
Det vil sige, at arbejdsløsheden også falder blandt ufaglærte og blandt nogle af dem med de allerlaveste indtægter, fordi der er nogle arbejdsgivere, der gerne vil have dem.
Og derfor vil jeg gerne høre: Får vi den reform på plads før sommerferien?
Ellers – og det er sådan, som jeg ser det – kommer vi til at have et direkte løftebrud, for det er både noget, regeringen har lovet, og noget af det mest centrale i forståelsespapiret.
Erling Bonnesen (V), 2022-05-23:
Tak for det.
Den grønne omstilling er kommet for at blive, og det er jo godt, for det gør, at vi både skal passe på vores klima, miljø osv., og samtidig skal ind i, at vi får skabt noget mere vækst.
Så er der nu også kommet gang i den grønne skattereform, og det er jo også godt, og så er det jo, at vi kan sige, at de konkrete problemstillinger også begynder at melde sig.
Der har jeg noteret mig, at man har sagt klart og tydeligt, at f.eks. Aalborg Portland skal vi ikke jage ud af landet, og det synes jeg også er godt.
Så har der lige været foretræde, f.eks. fra Dansk Gartneri, som jo producerer nogle af verdens allerbedste grønsager, blomster m.v.
De vil også gerne den grønne omstilling, men de siger: Giv os så de værktøjer, der skal til, for at det kan lade sig gøre.
Så det, jeg vil ind på, er at bede statsministeren sætte nogle ord på, at man nu også kommer i den her situation og får sikret, at teknologiudviklingen skal afbalanceres, samtidig med at vi får det her på plads, sådan at forstå, at man først skal pålægge nogle konkrete krav til gennemførelse, når det er, at teknologiudviklingen er der, sådan at de kan gennemføre det derude i praksis.
Er statsministeren enig i det, sådan at vi også kan sikre – nu er eksemplet så bare gartnerisektoren – at vi ikke bare får indført en ny PSO-afgift eller andet, som begynder at jage vores danske gartnerier ud i verden?
Er statsministeren enig i det?
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-23:
Det, at generationer før os besluttede sig for, at det at få en fyreseddel eller blive ramt af sygdom ikke skal betyde, at man bliver ladt i stikken, har været med til at øge den økonomiske tryghed og er fuldstændig afgørende for, om vi har økonomisk tryghed i Danmark.
Og det mål bør være noget, hvor vi ikke behøver at bøje os mod hinanden, men faktisk stå side om side.
Vi stod side om side med den hårde kritik, vi havde af den tidligere borgerlige regering, da de med reformer kastede flere tusinde mennesker ud i fattigdom, herunder flere børn end voksne, og hvor statsministeren sagde: »Det afgørende må være, om vi i Danmark får en statsminister, som har tænkt sig at gøre noget ved børnefattigdommen ...Og det vil jeg, ...«.
Vi vendte det for et år siden til afslutningsdebatten, men vi spørger simpelt hen igen nu, hvor regeringens egen økonomiske redegørelse viser, hvordan de grupper og særlig børnefamilierne i lavindkomstgrupperne bliver rigtig hårdt ramt.
Alligevel sidder vi så lige nu i forhandlinger om en ny ydelsesreform, hvor der næsten ikke sker noget.
Og derfor vil jeg gerne spørge, om statsminsteren kan garantere, at vi har en aftale, før vi går på sommerferie.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Altså, det, vi jo grundlæggende vil med en grøn skattereform, er at sikre, at dansk industri, dansk produktion og bagefter dansk landbrug omstilles til at producere klimavenligt og ordentligt, og der ved vi jo godt, at nogle virksomheder har lettere ved at omstille sig – der er også nogle, der er foran i den omstilling – og at der er andre virksomheder, der har sværere ved at omstille sig, og alle de balancer og de hensyn skal vi jo have med ind i forhandlingerne.
Det, der er afgørende, synes jeg, er, at konklusionen skal stå skrevet på forhånd.
Vi skal have CO 2 -udslippet ned, og vi skal leve op til vores klimamål.
Erling Bonnesen (V), 2022-05-23:
Tak for det – så langt, så godt.
Vi er da fuldstændig enige i, at det ikke er herindefra, man skal lave alle løsningerne, for det kan vi ikke.
Vi skal jo give mulighederne for, at de kan udvikle løsningerne.
F.eks. havde jeg også på mit lille kontor i dag besøg af Københavns Universitet, som arbejder med forskning og udvikling af det, og de siger også: Jamen sørg nu lige for at få sat nogle flere penge af til forskning, så man netop kan udvikle de her teknologier.
Men for lige at få det præciseret – nu er taletiden kort i anden runde – er statsministeren så ikke enig i, at man så er nødt til også at kigge ud i virkeligheden og sikre, at der er nogen teknologiløsninger til rådighed, inden I siger, at de skal gøre det og det?
For ellers ender det jo i, at man får jaget arbejdspladserne, f.eks. i den her situation gartnerierne, ud, og det kan jeg jo så høre vi er enige om at vi ikke skal gøre, og det synes jeg sådan set er godt.
Så kan vi lige få præciseret lidt omkring det: at teknologiudviklingen og -løsningerne skal være der inden gennemførelsen?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Hvis vi tager det ovenfra og ned, vil jeg sige, at jeg synes, det er vigtigt, at vi har vores egen fødevareproduktion.
Så jeg er grundlæggende enig i, at vi skal fastholde en produktion i Danmark, og vi kan jo indrette også en CO 2 -afgift på en sådan måde, at virksomhederne forlader Danmark og fortsætter produktionen et andet sted, og det vinder klimaet i hvert fald ikke på, så vi skal finde en balance.
Til gengæld er jeg ikke helt sikker på, at jeg er enig i, at det er os herindefra, der skal tilvejebringe alle løsningerne.
For jeg vil sådan set gerne have en gensidighed, altså hvor virksomhederne også selv er med til at drive den teknologiske udvikling med forskning og samarbejde med andre virksomheder, hvad en række danske virksomheder jo også gør.
Jeg synes jo sådan set, at når man kommer rundt på danske virksomheder i dag, ser man, hvor langt mange af dem er fremme.
Nu er det jo svært at udstede garantier på andres vegne, og det kræver ikke alene to til en tango, det kræver flere partier til et flertal her i salen.
Jeg vil sige, at den bedste måde at bekæmpe børnefattigdom på, er, at mor og far kommer i arbejde.
Det er en tilknytning til arbejdsmarkedet, der er det afgørende.
Og hvis vi zoomer ind på det, er det jo faktisk lykkedes igennem de senere år at bringe markant mange – rigtig mange – børnefamilier fra kontanthjælp og ind på arbejdsmarkedet.
Det er rigtig, rigtig positivt, og det er i mine øjne en af de vigtigste sejre, den er ikke fortalt så meget, men det er en af de vigtigste sejre igennem de her år.
Jeg ved godt, og vi ved godt, at hvis man vokser op i en barndom, hvor der er for få midler, kan det have nogle rigtig alvorlige konsekvenser, og derfor er vi åbne – stadig væk – for at diskutere, om vi kan gøre noget målrettet børnene, men vores holdning i forhold til sådan bare generelt at sætte alle ydelser op kender Enhedslisten jo også godt.
Men kan vi finde ud af at gøre noget målrettet børnene, vil vi gerne det.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-23:
Men det er da mærkværdigt, at statsministeren elsker det frie valg på ældreområdet, men har en ældreminister, som fremlægger et aftaleudkast, hvor man lægger op til at give kommunerne mulighed for at indskrænke det frie valg.
Vi borgerlige partier beder på vores knæ til, at vi kan få et princip ind, som sikrer de ældres frie valg.
Det er knap fire ud af ti danskere, der i dag vælger at få en privat aktør til at levere deres hjemmepleje.
Kan statsministeren give den garanti til de ældre, at de også i fremtiden har mulighed for at foretage et frit valg, altså at
det frie valg, som alle vi andre sætter pris på i løbet af livet, skal man selvfølgelig også have, når man bliver gammel?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Jeg kan sige, at vi endnu ikke er afklarede som regering om, hvad vi mener er det rigtige at gøre på det område, fordi det er meget dilemmafyldt.
Jeg er ikke sikker på, at vi har de endegyldige svar, men jeg kan se, at der er en uløst opgave.
Og jeg vil ikke anbefale, at de problemer, der er skabt igennem mange årtiers i mine øjne fejlslagne integrationspolitik, får lov til at fortsætte.
Det er uholdbart med et etnisk opdelt Danmark.
Det er det i daginstitutioner, det er det på skoleområdet, det er det i boligområder.
Hvis vi accepterer det, bliver vi et andet land end det, vi ønsker at være.
For hvis ikke vi møder hinanden, hvis ikke vi kender hinanden, er der ikke en sammenhængskraft.
Jeg påstår ikke, at det her er let, men jeg kan faktisk ikke forstå, at et stort parti, som gerne vil være regeringsbærende, bare sådan kan lægge problemerne til side.
Jeg påstår da ikke, at den model, der er valgt på gymnasieområdet, er en fantastisk model, men jeg kan se, at tingene, som det foregår i dag, i hvert fald heller ikke er fantastiske.
I det mindste er der nogle partier, der prøver at finde nogle løsninger.
Jeg synes bare, det ville være fint, at Venstre gik ind i den diskussion i stedet for det, som jeg synes at vi oplever lidt, for hvorfor den konfrontation?
Vi har et kæmpe problem, som vi skal have løst.
Morten Dahlin (V), 2022-05-23:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at forfølge det spor, som hr. Thomas Danielsen bevægede sig ned ad, nemlig i forhold til tvangsfordeling af folkeskoleelever.
Vi kan jo forstå på undervisningsministeren, at der kommer en plan fra regeringen før sommerferien.
Derfor kunne jeg egentlig bare godt tænke mig at stille statsministeren et helt simpelt spørgsmål: Kan statsministeren garantere, at der ikke er børnefamilier i Danmark, der vil opleve, at deres frie skolevalg bliver beskåret?
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-23:
Tak til statsministeren for talen, og også tak for den tale i morges, hvor statsministeren nævnte, at vi ikke har haft så stor vækst, siden Poul Nyrup Rasmussen var ved magten.
Det betyder jo, at der er gang i hjulene i Danmark – rigtig, rigtig meget gang i hjulene.
Nu er det imidlertid også sådan, at det ser ud, som om der er en meget omfattende mistrivsel i Danmark.
52 pct. af kvinderne mellem 16 og 24 år er stressramte, altså det er jo hundredetusinder.
Hvad tænker statsministeren vi skal gøre ved den her stigende mistrivsel?
Og mener statsministeren, at det er en nødvendig konsekvens af den her høje vækst?
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Jamen det er jeg enig i.
Jeg tror egentlig, at mange danskere er friske også på nye måder at lade sig transportere på: køre sammen, måske køre til et sted, parkere bilen og så tage den kollektive trafik.
Den type løsninger, som vi også kender fra andre storbyer, kommer der selvfølgelig også i højere grad omkring Danmark og i Danmark.
Vi skal bare huske på, og det ved spørgeren jo godt med sin geografiske baggrund, at selv om vi er så lille et land, er de geografiske forskelle jo altså kæmpestore stadig væk.
Og de er jo sådan set også blevet større, for da jeg var barn i Nordjylland, kørte bybussen, rutebilen, rigtig, rigtig mange steder.
Det gør den altså ikke i samme omfang længere – så folk er faktisk blevet mere afhængige af deres bil.
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-23:
Det er klart, at vi jo har områder i landet, hvor man vil blive ved med at have behov for at køre i bil, og der har vi jo faktisk lige i dag et godt eksempel fra Nordjylland, hvor man bruger meget mere samkørsel end i resten af landet.
Så der er jo nogle muligheder for at hjælpe udviklingen på vej i en grøn retning, bl.a. med samkørsel, men jo selvfølgelig også ved at få flyttet flere af de mennesker, som har ganske kort afstand til arbejde, men som også bruger vejene, fra biler over på cykler eller til kollektiv transport.