Benny Engelbrecht (S), 2016-11-11:
Tak, formand.
Indledningsvis vil jeg gerne fremhæve det gode samarbejde, vi i Folketinget og særlig i Folketingets Finansudvalg har med De Økonomiske Råds sekretariat og formandskab.
Hvert år publicerer De Økonomiske Råd tre rapporter, to fra Det Økonomiske Råd og en fra Det Miljøøkonomiske Råd.
Det er produkter af et meget højt fagligt niveau og med stor uafhængighed og dermed stor troværdighed.
Det lovforslag, vi aktuelt skal behandle, udvider Det Økonomiske Råds opgave- og virkefelt til at omfatte produktivitetsråd.
I Socialdemokratiet finder vi det yderst relevant, at arbejdet suppleres med løbende produktivitetsanalyser.
Det er et vigtigt politisk redskab at få belyst, hvordan vi sikrer produktivitetsvækst i Danmark.
Derudover lovfæstes følg eller forklar-princippet i forbindelse med Det Økonomiske Råds årlige vurdering af holdbarheden i de langsigtede offentlige finanser som følge af § 1, stk. 2 i den gældende lov.
Også dette er indiskutabelt fornuftigt.
Det giver mig så lejlighed til kort at reflektere over Det Økonomiske Råds seneste vurdering af dansk økonomi.
Her vurderes dansk økonomi til at være overholdbar, men det fastslås også, at der på kort sigt er en bekymring i forhold til de tiltag, regeringen har foreslået i sin 2025-plan.
Rådet fraråder således, at der gennemføres ufinansierede lempelser, før der er større sikkerhed for, at den ventede styrkelse af de offentlige finanser realiseres.
Rådet peger således på, at det bl.a. skyldes den usikkerhed, der er forbundet med regeringens antagelser på visse områder.
Jeg har noteret mig, at det i oplægget understreges, at også offentlige udgifter må formodes at styrke arbejdsudbuddet og produktiviteten, og at de samlede effekter af at finansiere skattelettelser med en reduktion af det offentlige forbrug derfor kan være overvurderet.
Det er en kritik, som regeringen, overraskende nok, har forholdt sig tavs til, og derfor er det godt at få stadfæstet følg eller forklar-princippet.
Lad mig derudover nævne, at jeg har noteret mig, at rådet ligesom jeg selv anfører, at effekterne på BNP-væksten som følge af regeringens forslag til det såkaldte ACE-fradrag ser ud til at være særdeles usikre.
Både i Det Økonomiske Råd og Det Miljøøkonomiske Råd er der i dag er en ubesat plads.
Her lægger regeringen op til at besætte den ledige plads i Det Økonomiske Råd med en repræsentant fra tænketanken CEPOS, mens man foreslår at nedlægge den ledige plads i Det Miljøøkonomiske Råd.
I Socialdemokratiet forstår vi faktisk ikke den forskel.
Det ville være mere logisk enten at søge at besætte begge ledige pladser eller ingen af dem.
Hvem der i givet fald skal have plads i Det Miljøøkonomiske Råd, har vi sådan set ikke lagt os fast på, men vi skal opfordre ministeren til at overveje, om ikke det ville give mening at have sådan en mere ensartet tilgang til udpegelserne.
Vi har også noteret os, at Dansk Arbejdsgiverforening i deres høringssvar ikke støtter udpegningen af CEPOS som repræsentant for arbejdsgiversiden.
Jeg har også noteret mig, at regeringen finder, at AE-rådet i kraft af deres repræsentation også bør opfattes som repræsentant for en tænketank.
Her mener Socialdemokratiet dog, at det er væsentligt at holde fast i, at AE-rådet er repræsenteret, fordi de er udpeget som repræsentant af arbejdstagersiden.
Det naturlige ville være, hvis repræsentanten til den ledige plads blev udpeget på en sådan måde, at det var en bredere skare, der kunne udpege en repræsentant.
Det kunne så være CEPOS – det skal vi ikke stille os hindrende i vejen for.
Men hvorfor det?
Jo, fordi vi ikke synes, det er en selvstændig kvalifikation i denne sammenhæng at være en tænketank.
At arbejdstagerne føler sig bedst repræsenteret via AE-rådet og dermed ved professor Per Kongshøj Madsen, er jo deres valg, men også et valg, der kan ændres, hvis de skulle ønske det.
Jeg antager, at hvis man repræsenterer en gruppe af interessenter, vil man naturligt lægge et faglighedskriterie til grund for indstillingen af en repræsentant, og gør den repræsentant så ikke arbejdet godt nok og findes for let, så skiftes vedkommende ud.
Det er min forventning, at man benytter enhver formel og uformel kanal, der står til rådighed, hvis man ønsker at bidrage konstruktivt til samfundet.
Og her er høringssværktøjet meget vigtigt.
Bevares, selvfølgelig er det også vigtigt, at man deltager i samfundsdebatten, men der bliver man jo ofte afbrudt, f.eks. hvis man deltager i et debatprogram på DR2, og derfor vægter deltagelse i råd og nævn og altså også i høringer højt i mit syn.
Socialdemokratiet kan støtte hensigten med lovforslaget, men som nævnt er der nogle hjørner, som vi håber ministeren vil være parat til at drøfte i udvalgsarbejdet, inden lovforslaget kommer til anden behandling.