runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-28:
Jeg vil indledningsvis sige, at jeg i dag er her som vikar for vores ordfører, hr. Søren Egge Rasmussen.
Tænk, at vi står her i Folketingssalen i dag og diskuterer grænseværdier for dødelighed for dyr, som vi trods alt i dyrevelfærdsloven anerkender som levende og sansende væsener, som skal behandles forsvarligt og beskyttes bedst muligt mod smerte, lidelse, angst, varige mén og væsentlig ulempe; det er et direkte citat fra loven.
Men det er tydeligvis ikke det, der sker i den danske industrielle svineproduktion, når 16,5 pct. af søerne dør i produktionen.
Det er hver sjette so, vi taler om her.
Grænseværdier for dødelighed har vi haft i mange år efterhånden, og alligevel er det kun gået den forkerte vej.
I Enhedslisten ærgrer vi os over, at regeringen endnu en gang forsømmer muligheden for at gøre noget, der rent faktisk ville gøre en forskel for dyrene i de danske industristalde.
De væsentlige dødsårsager for søerne glimrer ved deres fravær i det lovforslag, som regeringen har fremsat.
Der står ikke et ord om avlsarbejdet, hvor man alene med øje for profitmaksimering har avlet så store kuld, at næsten hver fjerde pattegris dør, eller om de hyppige kuld, som slider hårdt på soens krop, og fikseringen, hvor søerne i lange perioder ikke har mulighed for at bevæge sig ud over at rejse sig og lægge sig ned, eller om, at de får sår og skader af de trange metalbøjler og det hårde betongulv.
Jeg vil også nævne brugen af ammesøer, der forlænger fikseringen, og svineproducenter, der systematisk medicinerer dyrene med guldbajere for at få dem til at acceptere fremmede pattegrise.
Og jeg kunne blive ved.
Så når vi står her i dag og er nødt til at diskutere grænseværdier for dødelighed, er det, fordi de grundlæggende forhold omkring produktionen af svin er løbet helt af sporet i effektiviseringens og profitmaksimeringens navn.
Undervejs er det, som om vi har glemt, at vi har med levende og sansende væsener at gøre.
Som Dyrenes Beskyttelse skriver i deres høringssvar: »Det er afgørende, at produktionspresset lettes, så både søer og pattegrise får mere tålelige forhold – herunder, at der fødes færre og stærkere grise.«
Enhedslisten ser frem til udvalgsarbejdet og håber, at vi kan være med til at skubbe forslaget i den rigtige retning, før vi tager endelig stilling.
For på trods af alle de forhold, jeg netop har talt om, indeholder lovforslaget også minimale forbedringer i form af krav om uddannelse til medarbejdere i svineproduktionen.
Men vi vil advare stærkt imod, at vi stikker hinanden blå i øjnene og bilder os selv og de mange danskere, der bekymrer sig for dyrenes forhold, ind, at vi har løst problemerne med det her lovforslag.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-28:
Velbekomme.
Det er klart, at det, at DF også viser så stor støtte til det her forslag, jo betyder, at det er endnu stærkere at forhandle videre på.
Som ordføreren også siger, kan det være, at der er et par kanter, der skal slibes af, sådan at vi kan gøre det rigtig stærkt og få det vedtaget sammen.
Og så vil jeg gerne invitere ordføreren med ud at dykke, så snart ordføreren får taget sit certifikat.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-28:
Jeg tillader mig herved for Folketinget at fremsætte: Forslag til lov om fratagelse af dansk indfødsret for Fasar Abrar Raja.
Dansk Folkeparti har efter længere tids grundige drøftelser med Folketingets Lovsekretariat fået grønt lys til at fremsætte et historisk lovforslag, der med udgangspunkt i grundlovens ældste principper ved lov fratager statsborgerskabet fra en enkeltperson.
Det er første gang i nyere politisk historie, at der fremsættes lovforslag om fratagelse af en enkelt persons statsborgerskab.
Og det er i sig selv bemærkelsesværdigt, idet Folketinget som den myndighed, der vedtager love om tildeling af dansk indfødsret, bør være de hovedansvarlige, når selv samme love viser sig uhensigtsmæssige.
Når love ikke fungerer, er det lovgivers ansvar at fjerne eller ændre loven.
Hvis en lov medfører utilsigtede konsekvenser, er det ikke bare lovgivers ret, det er lovgivers pligt at rette op på fejlen og enten ændre eller afskaffe loven.
Med dette lovforslag ønsker Dansk Folkeparti at tage statsborgerskabet fra det kriminelle bandemedlem Fasar Abrar Raja, også kendt fra TV 2's dokumentar »Den sorte svane«, hvor han afslører sin rolle i organiseret kriminalitet og sin foragt for dansk kultur, lov og orden.
Fasar Abrar Raja har i årtier begået vold, våbenkriminalitet, narkosmugling og økonomisk svindel.
Og lovforslaget tilsigter at sætte en stopper for hans misbrug af vores samfund.
Fasar Abrar Raja har som modtager af dansk statsborgerskab valgt en kriminel livsstil.
Forslaget sigter til, at Folketinget nu tager konsekvensen af Fasar Abrar Rajas handlinger og illoyalitet over for det samfund, der har givet ham statsborgerskabet.
Det her lovforslag har til formål at beskytte Danmark og danskernes sikkerhed.
Ved at fratage Fasar Abrar Raja hans tildelte danske statsborgerskab understreger vi, at hensynet til samfundets tryghed og retsorden vejer tungere end hensynet til personer, der gentagne gange har forbrudt sig groft mod landets tillid og love.
Med dette lovforslag omsætter vi mange års politiske hensigtserklæringer til konkret handling.
Idet jeg i øvrigt henviser til lovforslaget og de ledsagende bemærkninger, skal jeg hermed anbefale lovforslaget til Tingets velvillige behandling.
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-28:
Tak for ordet.
Vi skal i dag behandle L 138, der handler om dyrevelfærd.
Lovforslaget har bl.a. til formål at udmønte to initiativer fra dyrevelfærdsaftalen »Sammen om dyrene«.
For det første handler det om uddannelseskrav for medarbejdere, der arbejder i besætninger med grise, og for det andet handler det om en grænseværdi for dødelighed hos grisene.
Det ligger os i Socialdemokratiet meget på sinde, at vi har en god dyrevelfærd i Danmark.
De to punkter, jeg listede op før, er som sagt udløbere af den brede aftale om dyrevelfærd, der blev lavet for godt et år siden.
Jeg er glad for at stå her i dag.
For jeg tror på, at vi med det her kommer et skridt på vejen for at sikre en bedre dyrevelfærd for grisene ude i vores stalde.
Den opgave skal vi løse, for vi har en forpligtelse til at sikre os, de dyr, der opholder sig i staldene i Danmark, har det godt.
For det første betyder det noget med en grænseværdi for dødelighed.
Det giver noget at forholde sig til, og lovforslaget her betyder også, at de steder, hvor der er udfordringer, skal modtage rådgivningsbesøg, så dødeligheden i den enkelte besætning kan nedbringes.
Vi mener helt overordnet, at der er brug for, at vi sætter ind der, hvor problemerne er, og i den henseende er det rigtig godt, at vi med det her får mulighed for at lave netop de besøg.
Jeg vil også gerne understrege, at vi skal have en hårdere sanktion over for dem, der ikke kan finde ud af det, og derfor går vi også konstruktivt ind i de drøftelser, som vi har om det i aftalekredsen.
I dag handler det om en grænseværdi, som jeg mener vil være et rigtig godt værktøjer.
På samme måde er et rigtig positivt, at vi med lovforslaget her sørgre for, at der kan fastsættes uddannelseskrav for medarbejderne.
For viden er også afgørende i denne henseende.
Det er selvfølgelig vigtigt, hvordan det bliver skruet sammen, for vi skal også sikre os, at medarbejderen tilegner sig en viden, der helt konkret kan bruges ude i staldene, så vi opnår det, der er målet her, nemlig en bedre dyrevelfærd.
Vi vil i Socialdemokratiet gerne sikre, at vi også opnår netop det.
Der er tale om en teknisk ændring, da taksten i en periode har været sat ned for at afvikle et overskud på ordningen.
Det er derfor nu, hvor dette er afviklet, helt på sin plads, at taksten igen sættes op.
Vi skal behandle de dyr, som vi har i vores varetægt, ordentligt.
Derfor er vi glade for lovforslaget her i dag, som vi naturligvis bakker fuldt og helt op om.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-02-28:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Som ordføreren også sagde det, handler det her lovforslag jo bl.a. om en grænseværdi for sodødeligheden, og det er jo et fint skridt i den rigtige retning.
For det er jo ikke nogen hemmelighed, at sodødeligheden har været et problem i rigtig mange år, og det er jo fint, at vi laver en grænseværdi.
Men som jeg ser det – og det tror jeg også ordføreren vil give mig ret i – er der jo også andre knapper, vi kan skrue på.
Bl.a. skyldes den høje sodødelighed og pattegrisedødelighed osv. jo staldindretningen, det skyldes den ekstreme avl, vi har af grise, det skyldes de meget store kuld, vi har avlet grisene til at føde, hvoraf de selvfølgelig ikke alle sammen altid overlever, fordi der ikke er nok patter til at give mælk til de store kuld, og nogle af de pattegrise, der bliver født, simpelt hen ikke er udviklede nok til at kunne overleve.
Så vil ordføreren sætte et par ord på, hvilke andre knapper der kan skrues på, og hvad der i den henseende er Socialdemokratiets politik?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg deler sådan set den opfattelse, som ordføreren også giver udtryk for, altså at vi ude i vores stalde i dag har en alt for høj dødelighed.
Derfor var jeg også rigtig glad for, at der sidste år kunne blive lavet en dyrevelfærdsaftale med rigtig mange partier i Folketinget, herunder også ordførerens parti, hvor vi netop sætter ind over for nogle af de forskellige ting i forhold til det.
To af initiativerne behandler vi i dag, og der er også andre initiativer, eksempelvis i forhold til halekupering, hvor vi sætter ind, og det tror jeg vil få os i den rigtige retning.
Lige nu sidder vi også og diskuterer strafskærpelser på området, og det tror jeg også på vil bidrage til at vi får en bedre dyrevelfærd derude og også et bedre fokus på dødeligheden.
For vi skal gøre det bedre, end vi gør det i dag.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-02-28:
Jeg synes også, det er rigtig positivt med de drøftelser, vi lige nu har om netop straf og sanktioner, og der er også en kvittering til ordføreren, som jo er forholdsvis ny, for de gode input, som ordføreren kommer med.
Men det, jeg specifikt spurgte ind til, var jo f.eks. netop den her ekstreme avl af grise, vi har, og de store kuld.
Vil ordføreren ikke sådan helt specifikt omkring det sætte et par ord på, hvordan Socialdemokratiet ser på den udvikling, der har været igennem rigtig mange år i landbruget?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-28:
Tak for det.
Jeg tror på, at det er vigtigt, at vi kommer bredt omkring, og at vi også kigger på det, som ordføreren nævner i dag.
Samtidig skal vi også fokusere på, hvordan vi fremover kan have et erhverv i Danmark, og det er de balancer, der ligesom skal gå op.
Når vi er gået ind i det her, så er det, fordi vi synes, det er vigtigt.
Vi træffer jo nogle gode beslutninger i forbindelse med dyrevelfærdsaftalen, som vi bakker helt op om.
Så den samtale ser jeg også frem til at have med ordføreren fremadrettet, og jeg vil også gerne kvittere for det gode samarbejde.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-28:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Det her lovforslag giver jo ministeren bemyndigelse til at fastsætte grænseværdier for sodødelighed, og jeg vil gerne høre, hvordan regeringen har tænkt sig at fastsætte grænseværdierne.
Hvor stor en del af søerne mener ordføreren det er acceptabelt at der dør i produktionen?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er, som jeg også gav udtryk for over for den forrige spørger, meget enig i det, der også ligger under spørgsmålet her, nemlig at vi skal nedbringe dødeligheden ude i staldene i dag.
Det, der ligger i forslaget her, er, at man tager et gennemsnit af dødeligheden i dag, og at der så bliver udarbejdet en grænseværdi i forhold til det.
Ligger man over den grænseværdi, skal man modtage de her særlige rådgivningsbesøg, som skal nedbringe dødeligheden ude i den enkelte besætning.
Det tror jeg er rigtig, rigtig godt, og hvis ordføreren ønsker sådan en mere teknisk forklaring på den del, tænker jeg ministeren kan gå på med den del senere.
Leila Stockmarr (EL), 2025-02-28:
Et andet aspekt af det her lovforslag, som vi i Enhedslisten i hvert fald ikke har kunnet finde helt rundt i, er, hvad dyrlægernes rolle er i det her.
Har dyrlægerne eller får dyrlægerne med det her lovforslag og de planer, man lægger for dagen her, mulighed for at spille en afgørende rolle ved de her besøg, når der skal foretages kontroller, og også i forhold til uddannelse?
Hvilken rolle spiller faglighed og dyrlægerne helt konkret?
Kris Jensen Skriver (S), 2025-02-28:
Tak for det.
Det, der ligger i forhold til rådgivningsbesøget, er, at det skal være en anden og uvildig, der besøger stedet.
Derfor skal man indhente en anden rådgivning, så det ikke er den dyrlæge, man eksempelvis kender.
Så dyrlægerne kan komme til at spille en rolle i det, også i forhold til uddannelseskravet.
Erling Bonnesen (V), 2025-02-28:
Tak for det.
Et bredt flertal er blevet enige om en dyrevelfærdsaftale med initiativer for både produktionsdyr og kæledyr, og det synes jeg er godt.
Når man har dyr i sin varetægt, skal man sørge for, at dyrene har det godt.
Lovforslaget styrker dyrevelfærden, og det er rigtig godt, og det udspringer som sagt af aftalen »Sammen om dyrene«, som indeholder en række initiativer, og lovforslaget skal sikre opfyldelsen af de her initiativer, som der nu er stor og bred enighed om.
Som det allerede har været drøftet her, giver lovforslaget mulighed for at fastsætte grænseværdier for sodødelighed, og det er jo centralt for at reducere netop sodødeligheden, så det sikres, at overskridelsen af de grænser udløser, som det også lige har været nævnt, uvildig rådgivning for netop at have fokus på løsningen af det.
Derudover indføres der uddannelseskrav for medarbejdere i sobesætninger, og det tænker jeg også er godt netop for at få større viden og udbredelse af management og styring af praktiske ting og forebyggende tiltag for at forbedre dyrevelfærden.
Og så er der også initiativer om, at kæledyr, f.eks. hunde, ikke skal avles til et bestemt udseende.
Det har også i tidligere debatter været fremme.
Med dette lovforslag tager vi et vigtigt skridt for at styrke dyrevelfærden i Danmark, og Venstre støtter selvfølgelig lovforslaget.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-28:
Tak for det.
Lovforslaget her synes vi i Danmarksdemokraterne er et godt skridt for at højne dyrevelfærden.
Vi synes, det en god idé, at man arbejder målrettet mod at sænke sodødeligheden, og at man samtidig arbejder med at få bedre uddannelse af medarbejderne i landbruget.
Jeg håber og forventer egentlig også, at ministeren og styrelsen går ind i samarbejdet med svineavlerne om, hvordan vi så strikker den her uddannelse sammen, og hvordan det fungerer bedst for at få gjort det her, så vi netop forbedrer dyrevelfærden.
Danmarksdemokraterne støtter forslaget.
Mads Olsen (SF), 2025-02-28:
Tak for ordet.
Jeg er her som vikar for hr. Claus Jørgensen, og jeg har lovet at læse talen op, da han er i Moldova.
Dyrevelfærd er ikke et valg, det er et ansvar.
Derfor bakker SF op om lovforslag L 138, som tager et vigtigt skridt mod bedre forhold for landbrugsdyr i Danmark.
Det er ikke en fuld løsning, men det er en kraftig forbedring.
Dette er en del af den historiske dyrevelfærdsaftale, som vi i SF sammen med et bredt flertal i Folketinget har været med til at forhandle.
Det er et vigtig skridt for dyrene, og vi vil sikre, at aftalen følges til dørs med konkrete forbedringer.
En af de helt centrale dele af dette lovforslag er, at der nu bliver mulighed for at stille uddannelseskrav til personer, der arbejder med dyr i landbruget, og det er et stort skridt fremad, da det er afgørende for, at dyrene bliver behandlet bedre.
Men SF vil også fokus på, at implementeringen sker godt, så kravene reelt fører til forbedringer.
Vi ved, at korte onlinekurser på et par dage ikke er tilstrækkeligt.
Hvis vi virkelig vil sikre bedre dyrevelfærd, skal uddannelsen være fysisk, grundig og udviklet i samarbejde med uvildige eksperter som f.eks. Dyrlægeforeningen.
Et andet vigtigt element i lovforslaget er muligheden for at fastsætte en grænseværdi for sodødelighed.
Problemet med høj sodødelighed er ikke nyt.
Industrien har haft år til at løse det selv gennem frivillige aftaler, men vi kan alle se, at det ikke har været nok.
Derfor skal vi have en fast grænse, og den skal sættes sådan, at vi ser en reel forbedring af dyrenes livsvilkår.
Det er en vigtig regulering, fordi det handler om levende væsener, der fortjener en ordentlig behandling.
Hvis vi virkelig vil gøre en forskel, skal vi sikre, at de grænser, der fastsættes, er ambitiøse, og at der er konsekvenser, hvis de overskrides, for dyrene kan som bekendt ikke selv sige fra.
Vi skal tage fat i de grundlæggende problemer.
Forskningen viser, at høj sodødelighed bl.a. skyldes de enorme kuldstørrelser, vi avler grise til at få.
Det er hverken bæredygtigt eller acceptabelt.
SF vil have så høje krav, at vi også ser på genetik, staldindretning, pasning og tidsforbrug pr. dyr, for reelle forbedringer kræver en helhedsindsats.
SF støtter lovforslaget, og vi ser frem til at presse på for endnu bedre løsninger fremover.
Henrik Frandsen (M), 2025-02-28:
Tak for ordet, formand.
Den 9. februar sidste år, altså for lige godt et års tid siden, indgik et bredt flertal i Folketinget en aftale om forbedring af dyrevelfærd, som hed Sammen om Dyrene.
I forbindelse med den aftale blev der identificeret 31 initiativer, som skulle gennemføres, efterhånden som det gav mening.
Det, som lovforslaget i dag omhandler, er initiativ nummer 14 og nummer 18.
Og nummer 18 handler om højere sooverlevelse, hvor man bemyndiger ministeren til at fastsætte nogle grænseværdier.
Overskrider man disse grænseværdier, skal man modtage et rådgivningsbesøg inden for 30 dage.
Udover det er der også i lovforslaget et element omkring hævelse af taksterne for finansiering af stikprøvekontrol og andre kontroller ved dyretransporter.
Det er en taksthævning, men det er det i virkeligheden ikke; det er i virkeligheden en tilbageførsel af taksten til den størrelse, den havde, inden den blev midlertidigt nedsat, fordi der var et overskud på administrationen af ordningen.
Det er et rigtig godt lovforslag, som Moderaterne selvfølgelig bakker op om.
Carsten Bach (LA), 2025-02-28:
Tak for det, formand.
I Liberal Alliance er vi meget glade for den dyrevelfærdsaftale, der jo netop for nylig har fejret 1-årsfødselsdag, så jeg synes i virkeligheden, det er meget berettiget, at vi ønsker hinanden tillykke med det.
Jeg mener, at aftalen er den sti, der vil være fremadrettet til at forbedre dyrevelfærd generelt i Danmark og jo særlig også i vores stalde.
De elementer, der er i lovforslaget her,
er jo så den første udmøntning af dyrevelfærdsaftalen.
Jeg vil meget gerne rose særlig Socialdemokratiets ordfører for en meget, meget fin gennemgang af indholdet i lovforslaget.
Derfor vil jeg ikke selv gå ned i detaljerne i elementerne fra aftalen om forbedret dyrevelfærd eller lovforslaget som sådan, men jeg vil sige, at vi i Liberal Alliance også ser rigtig meget frem til de øvrige initiativer fra aftalen og deres udmøntning.
Særlig måske strafskærpelsen, som også blev omtalt af Socialdemokratiets ordfører, er noget, som vi i Liberal Alliance ser rigtig meget frem til at vi kan lovbehandle her i Folketingssalen.
Med de ord vil jeg så meddele Liberal Alliances støtte til lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-28:
Tak for en god tale, og tak for at tage det her alvorligt i forhandlingerne.
Nu regner jeg jo ikke med, at regeringen bare lige stemmer for det her beslutningsforslag.
Det er jo sjældent, at man gør det som regering, men det vigtigste i dag er jo også at prøve at finde ud af, hvordan vi får det løst sammen.
Jeg vil lige komme lidt mere ind på den praktiske del af beslutningsforslaget og det her med en mærkningsordning.
Tror ministeren, der kan være fremtid i det her med at sikre, at når man køber et garn, så bliver man registreret, altså at det bliver registreret, hvem der har købt garnet, sådan at hvis man mister garnet, så kan vi altså finde ud af, hvem det er, der har mistet det?
Så vil man måske være lidt mere tilbøjelig til at registrere, at man har mistet garnet, for det må man jo gerne, og det er jo så utrolig vigtigt, at det bliver registreret, hvis en fisker mister sit garn, altså at man kommer på land og får det registreret, sådan at vi ved, hvor det er, og kan få det samlet op.
Tror ministeren, at det i den forstand kan nytte, at vi laver en mærkningsordning?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-28:
Jamen altså, når man ser på, om mærkningsordningen er en idé, kan jeg godt, hvis det kan strikkes sammen på en rigtig måde, kan jeg godt se nogle positive perspektiver i det.
For hvis man bestiller det hjem fra et eller andet internetfirma fra Kina, er det måske svært at inkorporere, at der også er mærkninger på det.
Så det er jo en problemstilling, vi skal have kigget på, men jeg vil da absolut ikke afvise, at det kunne være en mulighed, hvis det bliver gjort på den rigtige måde og man husker at omfavne det hele og måske tage højde for, hvad det så koster for producenter, fiskere og hele vejen rundt dér.
Torsten Gejl (ALT), 2025-02-28:
Ja, det er nemlig det, vi skal have løst.
Og hvad tænker ordføreren i forhold til det, som SF siger med producentansvar?
Flugter det ikke med, at vi i virkeligheden kan forpligte producenterne på at sikre, af deres affald bliver destrueret?
Kristian Bøgsted (DD), 2025-02-28:
Jo, men sådan som jeg umiddelbart ser det, er det meget rettet mod erhvervsfiskerne, at man kan lave en eller anden sikkerhed, i forhold til hvor de køber det henne, og at der er mærkning og registrering
Men hvordan er det, vi håndterer det, i forhold til den lille menige mand derhjemme, der fisker i fritiden, og som lige bestiller to garn eller tre ruser fra Kina?
Hvordan er det, at vi sikrer det?
Det har jeg svært ved at se hvordan man får skruet sammen.
Men jeg kigger gerne sammen med ordføreren og regeringen åbent på, hvordan vil løser den problemstilling.