runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-04-04:
Tak for det.
Planen er jo, som jeg vist også fik sagt i min ordførertale, at det er de områder, hvor vi kan etablere nogle meget store og sammenhængende naturområder, og hvor vi kan gøre det relativt billigt.
Det skal være på de arealer, som i forvejen er offentligt ejet.
Jeg kan sagtens se, at man i forbindelse med de konkrete projekter kunne gå sammen med fonde, som kunne have en interesse i at bidrage, hvis der er enkelte privatejede pletter på de her store arealer, som er fællesejet.
Og så kunne man jo på almindelige privatretlige vilkår tilbyde den pågældende lodsejer at blive opkøbt, hvis denne ønsker det, og så kan man få et større areal, som er sammenhængende.
Men det er sådan, at man, hvis man studerer landkortet, ser, at der er ganske store områder, som er fællesejet, og hvor vi kan få mere ud af vores områder set ud fra et biodiversitetsperspektiv, hvis vi ændrer forvaltningen og gør det til store sammenhængende naturområder.
Vi skal lade naturen få plads, og så skal vi lade de store planteædere stå for mere af den naturforvaltning.
Det vil give langt mere spændende naturområder for alle, men også helt åbenlyst en styrket biodiversitet i Danmark.
Der er faktisk en hel række områder, hvor vi kan gøre det, og nogle, synes jeg, relativt lavthængende frugter, hvor vi kan gøre mere, end vi gør i dag.
Anni Matthiesen (V), 2019-04-04:
Mine spørgsmål går også lidt på det her med at betrygge os, der bor ude i landdistrikterne, altså hvad det er for planer, der eventuelt kommer på bordet, hvis det skulle gå så galt, at Socialdemokratiet får magten.
Men jeg forstår, at det udelukkende er på statslige arealer, og at man jo så også vil sætte nogle store dyr ud på de arealer, som ligesom kan afgræsse dem.
Kunne Socialdemokratiets ordfører komme lidt mere ind på de der dyr?
Er det så nogle, som der skal ansættes nogle statsansatte til at holde øje med og passe?
Jeg går ud fra, at de også skal have en vis indhegning, så de ikke breder sig ud i landdistrikterne og for den sags skyld i landsbyerne.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-04-04:
Hvis de er købt af staten, ved jeg ikke, om man teknisk set kan kalde dem for statsansatte, men det kan vi lade ligge.
Det, der er afgørende her, er selvfølgelig, at vi gør det under hensyntagen til lodsejerne og i øvrigt os, der bor i de her områder.
Kigger man på kortet – det er jo allerede gjort af en række forskere – vil man se, at der er de her muligheder rundtomkring i landet, hvis man tænker lidt mere kreativt og ud af boksen, end der er blevet gjort indtil videre.
Det er klart, at vi skal sikre, at de dyr, vi sætter ind som en del af forvaltningen af områderne, en mere naturnær og skånsom forvaltning, er indhegnet på en måde, så de ikke løber over og ødelægger naboens mark.
Jeg vil opfordre ordføreren til at besøge eksempelvis Langeland, hvor man har vildhestene.
Der kan man jo se det.
De her eksempler findes jo allerede derude, altså de her eksempler på, at man bruger store græssere til at forvalte vores naturarealer.
Et andet eksempel, som jeg også nævnte, var elgene i Lille Vildmose, som har samme funktion.
Ideen er jo, at vi sådan set selvfølgelig skal sørge for, at dyrene har det godt, men i virkeligheden skal der jo ikke være et større græsningstryk, end at dyrene sådan set kan passe sig selv.
Det, vi har set, desværre, med den forvaltning, som der er på nogle af Naturstyrelsens arealer i øjeblikket, er jo, at man har overfodret de dyr, der er der, sådan at de ikke har den naturforvaltende funktion, som de burde have, og man har mange steder haft for voldsom en maskinel forvaltning, som betyder, at vi ikke får den positive biodiversitetseffekt, som man kan få af græssende dyr.
Så det er det, vi meget specifikt tænker på, og der er faktisk eksempler derude, hvor man kan gå ud og se, at det virker.
Jeg kan jo heller ikke lade være med at bide mærke i, at hvis man spørger alle eksperter på området, eksempelvis i den omfattende debat, der er i øjeblikket på Altinget, vil man jo se, at snart sagt alle biologer i kongeriget efterspørger den her fremgangsmåde.
Pia Adelsteen (DF), 2019-04-04:
Jeg er også en lille smule nysgerrig, og det kan godt være, at jeg nok er lidt firkantet indrettet, så jeg kunne jo godt tænke mig at få sådan lidt mere konkrete eksempler, fordi når man skal have dyr ud, der græsser eller sådan et eller andet, så spekulerer jeg lidt på, om de også skal have et eller andet sted, hvor de kan gå ind om vinteren og sådan nogle ting; det går jeg ud fra at de skal.
Det er den ene ting, der er.
Den anden ting er: Er det så kun lysåbne engarealer eller marker eller et eller andet?
Jeg håber på, at ordføreren måske forstår, hvad jeg mener.
Måske kan ordføreren være en lille smule konkret og måske nævne nogle eksempler på, hvordan det er.
Så har jeg i hvert fald også en bekymring i forhold til de grundejere, som fru Anni Matthiesen nævner.
Hvis man nu bor et sted, for det kan man jo godt gøre i en statsskov eller på et statsligt areal eller et kommunalt ejet areal, hvad er intentionen så hos Socialdemokratiet med hensyn til de mennesker, der bor der?
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Tak for det.
Det er jo en fornøjelse at høre Socialdemokratiet tale om så meget mere natur: 15 store områder.
Jeg ved også, at der er planer om at udlægge meget mere urørt skov, fordi det jo netop er det, forskerne siger til os.
Jeg har sådan et par små spørgsmål til den del.
Er det de samme arealer, vi taler om, altså statsskov, der skal udlægges til urørt skov, og er det så det, der bliver til de 15 områder?
Og hvor hurtigt skal det ske?
Men ellers er det, vi taler om i dag, jo nationalparkerne, altså de eksisterende nationalparker.
Har ordføreren noget ønske om, at de bliver forbedret og kommer til at hænge bedre sammen, som er noget af det, der ligger i vores forslag, eller er Socialdemokratiets tanker om 15 store nye områder osv., at de skal være i stedet for nationalparker?
Pia Adelsteen (DF), 2019-04-04:
Men det var simpelt hen et forståelsesspørgsmål.
Vi har jo været på biodiversitetstur i Miljø- og Fødevareudvalget, hvor vi også så områder, hvor vi også så dyr, der gik ude hele året, og som ordnede nogle områder.
Lige umiddelbart var det for mig ikke et kæmpestort område, og det var måske derfor, at jeg studsede, fordi ordføreren taler om de her store samlede områder, hvor vi kan lave noget mere biodiversitet.
Jeg ved ikke, om jeg er mere betrygget, men jeg har det lidt mere roligt nu, i forhold til at det måske ikke nødvendigvis er hele Jylland, man vil lægge ud til biodiversitet.
Tak for det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-04-04:
Nej, jeg tror i virkeligheden, at det er oplagt, og jeg tror måske også, at jeg var inde på det helt kort i min ordførertale, at man sammentænker de her vilde naturparker og vores nationalparker.
Det bliver oplagt ikke en til en, fordi vores nationalparker jo indeholder store arealer, som er arealer, som er private, og landbrugsarealer.
Men der er i vores nationalparker også store områder, som vil kunne indgå i de vilde naturparker.
På samme måde kan man sagtens forestille sig, at man lægger noget urørt skov inde i både de vilde naturparker og i nationalparkerne.
Der er jo ikke noget modsætningsforhold, snarere tværtimod.
Det ville jo være helt vildt fedt og sjovt at besøge og også være godt for biodiversiteten, hvis man inde i de vilde naturparker også havde noget urørt skov.
Og det ville også i forhold til de tanker, vi har omkring græssere, som skal stå for naturforvaltningen, være alfa og omega for biodiversiteten.
Hvis man hørte efter, hvad jeg sagde om arealet, ville man være betrygget i, at det ikke er hele Jylland.
Det tror jeg ikke kan lade sig gøre, al den stund at vi jo har et meget opdyrket land.
Det afgørende her og det, der er grunden til, at vi skal have nogle større arealer, så store, som vi overhovedet kan få, er jo, at hvis vi for alvor skal styrke biodiversiteten, er det afgørende, at det er store sammenhængende arealer.
Det hænger jo sammen med, at hvis vi har et større areal, og der så sker noget negativt eksternt for en art i det ene område, kan arten vandre hen til et andet område og dermed overleve en brand eller et sygdomsudbrud eller lignende.
Det er derfor, at det er afgørende, at de får en vis størrelse.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-04-04:
Altså, jeg har været i Mols Bjerge og i Nationalpark Mols Bjerge mange gange, og jeg kan ikke begribe, hvordan nogen kan blive skuffede, når de kommer til Nationalpark Mols Bjerge – det er et helt, helt vidunderligt sted og et sted, jeg også selv sætter stor pris på.
Jeg har – som nævnt før – en forståelse for, at man kan tro, at begrebet dækker noget andet, men det gør det altså ikke.
Det er forståeligt, det er fint, og det er glimrende og udmærket, at I synes, at det skulle betyde noget andet, men det gør det ikke.
En nationalpark er defineret ved lov i det her land, og der er ti kriterier, som kan være opfyldt her.
Jeg har stor forståelse for, at man gerne ville have, at det var ti andre, men det er det ikke.
Det er en nationalpark, og det er rimelig klart defineret, hvad det er, og så må man se, om man ikke kan leve med den skuffelse, man har fået, når man har passeret skiltet og støder ind i den storslåede natur, som netop er i Mols Bjerge.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-04:
Jamen jeg kan sagtens forestille mig, at man har samarbejdsrelationer på god vis, hvor der er lodsejere, som sådan set ad frivillighedens vej kunne gå ind i noget, hvor man lavede aftaler, hvor man kunne styrke og øge naturindholdet inden for de her større geografiske områder.
Det sker indimellem, at der handles jord; der er indimellem mennesker, der bliver så gamle, at de ønsker at blive pensioneret, så der må jo indimellem opstå nogle situationer, som gør det muligt, at naturindholdet i de her nationalparker kunne blive højnet.
Altså, hvorfor afskrive sig den mulighed, bare fordi man har lovet et eller andet, da man vedtog loven i 2007?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-04-04:
Vi har da mulighed for at gøre alle mulige ting.
Og ordføreren fremhæver selv Nationalpark Thy, som er et af de mest storslåede naturområder, vi har i Danmark, og som jo også som nationalpark skiller sig ud.
Men når vi nu har en nationalpark, der hedder Kongernes Nordsjælland, som jo altså rummer bl.a. parforcejagterne, og som rummer nogle af vores gamle kongeslotte, så er det altså ikke magtpåliggende for mig at få omlagt slotsparken ved Frederiksborg Slot til vild natur.
Jeg synes, det repræsenterer en ganske stor værdi, som det er i dag.
Men derfor kan vi da sagtens se på at få større og mere sammenhængende naturarealer rundtomkring, og om de ligger i nationalparkerne eller ej, mener jeg sådan set ikke er afgørende.
Det tror jeg at arterne er pænt ligeglade med.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-04-04:
Tak for det.
Det kommer bl.a. af en oplevelse, jeg havde, da jeg flyttede fra Aarhus og ud i Nationalpark Mols Bjerge.
En af de første oplevelser, jeg havde der, var, at der blev sprøjtet på marken lige ved siden af, hvor jeg bor – sådan lidt i min have i Nationalpark Mols Bjerge – hvilket også fik mig til at tænke over, hvad det egentlig er for et begreb, og gjorde mig lidt begrebsforvirret.
Det har jeg så opdaget at der faktisk er mange danskere der er; det er jo ikke kun sådan noget med, at begrebet er anderledes i udlandet.
Der er faktisk også mange, der kommer på besøg ude hos mig, som tænker: Nå, jeg troede, at nationalparker var noget andet.
Hvad er det for nogle ting, ministeren kunne forestille sig man kunne gøre anderledes eller bedre?
Kunne man måske bruge de her nationalparker til at gå forrest i en udvikling, som ellers skal ske andre steder i landet, altså med mindre sprøjtegift på markerne og sådan noget?
Kunne man måske gå forrest på de områder, eller hvad tænker ministeren?
Jeg er meget enig med ministeren i, at der er meget smukt derude, og det var heller ikke for at nedgøre naturen i nationalparken; det var også på grund af den, at jeg gerne ville flytte derud, og den har jeg meget glæde af.
Der er i øvrigt også en skaterbane derude.
Men tilbage til mit spørgsmål.
Jeg synes også, at ministeren netop antydede en eller anden åbenhed over for at drøfte, hvad der så videre skal ske, når resultatet af den her undersøgelse foreligger.
Man kan sige, at det ikke er noget statisk begreb.
Jeg er med på, at nogle har defineret begrebet, som det er i dag, men hvad ser ministeren så som en mulig videreudvikling af de her naturområder?
Hvad kunne det måske være?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-04-04:
Man kan sige, at arbejdet med den her evaluering jo netop er igangsat, og det handler bl.a. om det, som spørgeren efterlyser i forhold til natur: Påvirker det her vores måde at forvalte naturen på?
Fører det til en øget interesse for nationalparkerne, både for udefrakommende, men også for dem, der bor i dem?
Alle de her erfaringer vil vi gerne samle sammen, og den proces er lige startet.
Når den så er tilendebragt, indkalder jeg til politiske forhandlinger, og så spørger vi: Hvad kan vi bruge det her til for at styrke vores nationalparker i den ene, anden eller tredje retning?
Det vil jeg helst ikke lægge mig fast på endnu.
Pia Adelsteen (DF), 2019-04-04:
Tak – også lige for det sidste.
Det var faktisk derfor, jeg trykkede på knappen, for jeg var også lidt nysgerrig.
Nu er vi jo en del af forligspartierne bag loven om nationalparker.
Resultatet kunne vel også blive, at der ved at udnævne nogle områder til nationalparker ikke er sket noget som helst, og derfor behøver vi ikke at have dem, eller hvad?
Det er måske lidt provokerende spurgt, men det er netop for ligesom at spørge: Hvad er det, man vil bruge undersøgelser til?
Og jeg forventer ikke, at vi fjerner fem nationalparker, det er ikke min forventning, men hvis nu det viser sig, kunne man så forvente, at man sagde: Ved I hvad, så giver vi det en prøveperiode mere, men så er det vist heller ikke værre eller bedre.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-04-04:
Årh, nu har jeg jo lige sagt, at jeg ikke vil foregribe resultatet af den her, så det må jeg hellere lade være med.
Men jeg har meget, meget vanskeligt ved at forestille mig den konklusion, al den stund at jeg sådan set støder på en begejstring, når jeg bevæger mig rundt i nationalparkerne, selvfølgelig – og det er jo indlysende – mest hos dem, der står for selve arbejdet med nationalparken, men altså også hos dem, der bor der.
Er der en bedre formidling?
Der er mange historier at formidle mange steder i nationalparkerne, men i Nationalpark Skjuldungernes Land, f.eks., hold da op, hvor er der mange spændende fortællinger om jernalderens Danmark og om kongerne i Roskilde osv. osv.
Altså, får vi en effekt af det?
Det skal vi selvfølgelig se på med sådan en evaluering.
Har det en værdi at være en nationalpark?
Mit gæt er: Det har det.
Pia Adelsteen (DF), 2019-04-04:
Det ved jeg at ministeren også er enig med mig i.
Derfor kunne jeg måske godt frygte lidt, hvis der kom en evaluering, at man så går den vej, som Alternativets forslag måske minder en lille smule om, nemlig at man lige pludselig påtvinger nogen noget med nogle forudsætninger, som ikke var med i det oprindelige.
Det ville bekymre mig, vil jeg bare sige.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-04-04:
Den bekymring kan jeg sagtens følge, men når jeg ikke deler den helt, er det, fordi jeg lidt opfatter forslaget fra Alternativet, som at de siger: Jamen var det ikke også en god idé, at vi havde nogle naturparker? –
og at det i virkeligheden er det, det handler om.
Det ønske kan man måske imødekomme på anden vis end ved at sige: Nu har vi noget, der hedder nationalparker, og nu fanger bordet, nu kalder vi det noget andet, og nu gør vi det til noget andet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-04-04:
Tak for det.
Socialdemokratiet bakker op om intentionen i forslaget, som har til hensigt at styrke fokus på vild og sammenhængende natur i landets nationalparker til gavn for både biodiversiteten og for friluftsfolket.
Derfor har Socialdemokratiet sådan set også foreslået etablering af ikke mindre end 15 vilde naturparker med et samlet areal på størrelse med Bornholm.
Det skal primært være på statens og kommunernes fællesejede arealer, for det vil give den sammenhængende og vilde natur og dermed vores biodiversitet et massivt løft, og det er der brug for.
De vilde naturparker skal forstås som egentlige naturreservater med store naturoplevelser, hvor der ikke i forvejen er beboelse, og hvor træer og andre planter hverken dyrkes, høstes eller fældes, og hvor der så kan udsættes større planteædere som naturforvaltere, der kan bringe den danske natur tættere på sit oprindelige udgangspunkt.
Samtidig er det oplagt, at de prægtige og store dyr vil være rene publikumsmagneter, som vi kender det fra i dag, hvor vildhestene på Langeland og elgene i Lille Vildmose tiltrækker både lokale og udenlandske besøgende.
På den måde vil naturformål og rekreative formål gå op i en højere enhed, for naturen kan nemlig sagtens klare, at vi bruger den.
Overalt på kloden er det sådan, at biodiversiteten er presset, og arterne er mange steder tæt på at blive udryddet, og naturtyper forsvinder, og derfor har vi brug for at styrke den vilde natur.
Det er oplagt for os, at de nuværende nationalparker og vores vilde naturparker flere steder vil have overlap, da nationalparkerne også indeholder store naturrigdomme, og at store arealer inden for nationalparkerne er offentligt ejet og altså dermed er steder, hvor man ikke nødvendigvis behøver at tænke på produktion.
Men det er også sådan, at nationalparkerne i Danmark indeholder store privatejede arealer.
Derfor er det ikke realistisk inden for en overskuelig årrække og inden for en overskuelig økonomi, at netop disse områder vil kunne opnå en beskyttelse, som det kræves, hvis man skal leve op til IUCN's kategori II.
Vi deler fuldt ud ambitionen om, at både nationalparkerne, men i virkeligheden også alle fællesejede arealer i Danmark i højere grad skal forvaltes med naturens interesse i højsædet.
Danmark er et af de lande, som er allermest intensivt dyrket.
Vi plejer at sige, at to tredjedele af vores arealer er under plov, og dertil skal man lægge infrastruktur og by, og derfor har vi et særligt ansvar for at sikre, at naturens interesser er i højsædet på de arealer, som ikke er under plov, fordi de er så relativt små i vores land.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Det synes jeg lyder rigtig spændende, og det er også meget i tråd med nogle af de tanker, vi har.
Jeg vil godt høre, hvor hurtigt I fra Socialdemokratiet tænker det her kan ske.
Vi har jo selv nogle tanker om, at nationalparkerne bør lægge nogle udviklingsplaner, der siger, at om 10 år er man oppe på et ordentligt naturindhold, og når vi vil udlægge hele statsskoven, 107.000 ha, tænker vi også, at den udlægning kan ske over en forholdsvis kort årrække.
Hvor hurtigt tænker Socialdemokratiet at den her omstilling af naturen kan ske?
Anni Matthiesen (V), 2019-04-04:
Jeg anerkender gerne, at vi bor i et lille land, og nogle gange tænker jeg på, at hr. Christian Poll måske burde flytte til et væsentlig større land, hvor der var væsentlig flere hektar at gøre godt med.
Jeg kan sige, at jeg bl.a. besøgte en nationalpark i Vietnam sidste år, og der kunne vi køre i mange timer, inden vi nåede fra den ene ende til den anden.
Det ved jeg godt man ikke kan gøre i Danmark, men jeg må sige, at hvad angår de fem nationalparker, vi har, glædes jeg, hver eneste gang jeg besøger en af dem, og jeg nyder, at vi har fået skabt dem.
Nogle gange tænker jeg på, hvad det egentlig er, Alternativet måske også gerne vil opnå, og kræver det så, rent ud sagt, et større land?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-04-04:
Man skal jo i det her fag passe på med at give håndfaste garantier, for man skal også kunne leve op til det.
Jeg tror, at jeg vil sige, at jeg vil love, at det går hurtigere end den nuværende regerings udrulning af urørt skov.
Men så har man heller ikke sat barren alt for højt.
Jeg vil sige, at med hensyn til den del, der vedrører den urørte skov, er det vores ambition, at med de 55.000 ha, som vi ønsker at anlægge i skov, der i dag er statsligt ejet, vil det kunne gå relativt hurtigt.
Der er det et spørgsmål om udpegning.
I forhold til de sidste 20.000 ha op til de 75.000 ha, som er målet, og hvor det skal foregå i den private del, er det klart, at det vil gå langsommere, og det er jo et økonomisk hensyn.
I relation til de vilde naturparker er det jo et spørgsmål om at få fundet de her arealer, og det vil vi komme i gang med hurtigt, men også af hensyn til den bekymring, som kom fra de borgerlige ordførere før, som jeg synes er reel, er det vigtigt, at vi får udrullet det i et tempo, sådan at de private, der bor i områderne, de kommunale interessenter, kan være med, så vi får alle med om bord.
Peder Hvelplund (EL), 2019-04-04:
Nu er det jo ikke, fordi vi har store områder med natur i Danmark, så man kan sige, at når vi så udpeger områder som deciderede nationalparker, burde det jo netop kunne afspejle sig på den måde, at man, når man bevæger sig ind i dem, så netop kan se, at det er en nationalpark.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge igen, om det ikke er en form for falsk varebetegnelse, hvis man ikke umiddelbart kan se, at man står i en nationalpark?
Pia Adelsteen (DF), 2019-04-04:
Altså, jeg ved ikke, om der i en eller anden ordbog er en definition på, hvad en nationalpark er, men vi har i hvert fald lavet en definition i dansk lovgivning.
Så er det muligt, at man mener, at det skal være noget andet, og det er jo fair nok, og så kan man gøre det på en eller anden måde, men jeg tror bare på, at hvis man vil det, som hr. Peder Hvelplund, Enhedslisten og Alternativet vil, så har vi ikke fem nationalparker i Danmark – så får vi noget andet.
Anni Matthiesen (V), 2019-04-04:
Tak for det.
Og tak til Alternativet for at rejse beslutningsforslaget her i salen i dag, hvor vi så også kan få en snak om nationalparkerne.
Ja, den danske natur og biodiversitet er under pres, og det tager vi i Venstre faktisk rigtig meget alvorligt.
Og af den grund har vi jo faktisk også taget initiativ til rigtig mange forskellige gode tiltag, som skal være med til ikke alene at forbedre den danske natur, men også give mere biodiversitet.
Og for blot at nævne nogle få, har vi jo bl.a. sikret større biodiversitet med mere urørt skov til gavn for plante- og dyrelivet.
Og derudover har vi samtidig også sikret bedre adgang til naturen gennem den naturpakke, som vi har aftalt.
Som det også tidligere er blevet sagt, var en række partier tilbage i 2007 med til at lave en fælles lov om vores nationalparker.
Og det er jo faktisk sådan, at jeg synes, at de fem nationalparker, vi har her i Danmark nu, er fantastisk flotte.
Og jeg må sige, at jeg også selv nyder at besøge dem.
I Venstre har vi det også sådan, at vi faktisk synes, at nationalparkerne fortsat lever op til de formål, som er beskrevet i loven.
Det er sådan, at der lige nu også pågår en nærmere undersøgelse, og vi må jo så mødes på tværs af partierne igen og drøfte sagen, når vi har resultaterne af den.
Men jeg må sige, jeg synes, at nationalparkerne fortsat er med til at udvikle en sammenhængende natur og for den sags skyld også friluftslivet her i landet.
Og derfor må vi jo så med bedrøvelse sige til Alternativet, at Venstre ikke kommer til at bakke op om beslutningsforslaget her i dag.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Jeg synes lige, jeg ville høre, om ikke det har lidt karakter af falsk varebetegnelse.
I andre lande har naturområderne en noget anden klasse, og når en turist så kommer til Danmark og parkerer sin bil ved det, vedkommende troede var en naturpark, så viser det sig, at der er konventionelt landbrug og intensiv skovdrift.
Tænker ordføreren, at man efter evalueringen her kunne mødes om at prøve at få lidt mere naturkvalitet ind, så vi kommer tættere på det, folk forventer?
Noget af det, vi gerne vil opnå, er at vende tilbagegangen i biodiversitet til en fremgang, og der vil det jo være naturligt, hvis det, man skulle tro var den ypperligste natur, altså en nationalpark, rent faktisk var en ypperlig, fri og vild natur, og det er jo derfor, vi gerne vil have, at den danske natur får et løft, også i nationalparkerne, også i Natura 2000-områderne, også i de danske statsskove.
Det virker bare mærkeligt på os, at vi, når der er den naturkrise, der er, så ikke kan løfte naturkvaliteten der, hvor man må forvente den er høj.