runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-10:
Så tror jeg, ordføreren har været en smule døv på nogle tidspunkter, for det ved jeg da i hvert fald at jeg har snakket om.
Jeg sagde det faktisk også lige før, men jeg vil gerne sige det igen: Selvfølgelig kan vi bruge pengene bedre, men det handler ikke kun om at bruge pengene bedre.
Når der kommer flere borgere og pengene ikke følger med, er der i sagens natur bare helt automatisk færre penge pr. borger.
Som jeg siger, koster personale altså også penge.
Vi er også optaget af at nedbringe bureaukratiet, det har vi været i en lang årrække, og det fortsætter vi naturligvis med at være.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-10:
Tak for talen.
Nu bruger ordføreren et ord, som jeg også synes rigtig godt om, og som hedder relationel velfærd, og jeg hørte også ordføreren nævne det et par gange fra talerpulten.
Vil ordføreren uddybe lidt, hvad der er tankerne bag ordet relationel velfærd eller relationelle kompetencer, eller hvordan ordføreren udtrykte det?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-10:
Der spørges til specifikke tal, men det er jo tal, der kommer fra ministerierne selv.
Det er dem, der laver de her opgørelser, hvis man beder om det, og det er vi da nogle, der har gjort, så de opgørelser kan ordføreren jo bare finde frem.
Nu har vi alle sammen nævnt kommunalreformen en del gange, og hvis jeg skal nævne en enkelt ting, er det, at siden vi lavede den kommunalreform, har vi fordoblet antallet af akademikere ude i kommunerne.
Det er da fuldstændig vanvittigt.
Samtidig ser vi, at der er meget store forskelle på, hvor godt drevet kommunerne er, og det er ikke alle kommuner, som er nødt til at have ekstremt mange akademikere ansat.
Man kan faktisk godt gøre det godt med færre, end hvad mange kommuner gør, så vi mener, at det er en forkert brug af skatteborgernes penge.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-10:
Jeg tror, at ordføreren misforstod mig, så jeg skal lige rette: Jeg siger ikke, at vi har gjort en masse ved det, men jeg siger, at vi i SF i lang tid har arbejdet for det, og at det er noget, vi slet ikke er blinde for.
Jeg har selv arbejdet i kommunen som pædagog og siddet som socialudvalgsformand, så jeg har set det meget tæt på, og jeg kender udmærket til, hvad der er, og hvad der ikke er.
Jeg spørger ordføreren til, hvilke konkrete undersøgelser og tal der er, for det spørger ordføreren jo også om.
Så må jeg sige, at jeg undrer mig over, at ordføreren ikke synes, at det er okay at give løn til kolde hænder, men at det er okay at give løn til ansatte i private tilbud, der hiver profitter ud af et velfærdsområde, hvor pengene vitterlig kunne være gået til bedre indsatser og mere indhold til mennesker med handicap.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-10:
Jeg syntes næsten, det var foruroligende, da jeg lige før hørte ordføreren stå heroppe og sige, at vi er godt i gang med at afbureaukratisere, og at det skal vi bare fortsætte med.
For det er jo ikke rigtigt.
Bureaukratiseringen går kun én vej, og det er desværre op, og det samme gør antallet af akademikere, journalister osv. ude i kommunerne.
Det er da en forkert måde at bruge pengene på, når det er sosu'er, socialpædagoger osv., vi har brug for.
Så jeg synes da virkelig, at ordføreren skulle kigge på, hvordan det i virkeligheden står til derude.
I forhold til profit har jeg ikke noget problem med det, hvis man kan lave et tilbud, som er af rigtig, rigtig god kvalitet.
Vi kan altid diskutere, hvor meget profit man skal kunne lave, men der er jo allerede masser af plejehjem, børnehaver osv., som giver profit.
Hvis de kan levere et godt tilbud til de samme penge og borgeren har frit valg, har jeg ikke noget problem med, at der er profit i det.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-10:
Tak for det.
Jeg kan da også hernedefra kvittere for det gode samarbejde, og jeg tror også, at fællesmængden af det, vi er enige om, nok er større end det, vi ikke er enige om.
Hvis vi nu vender tilbage til spørgsmålet om bureaukrati, hørte jeg ordføreren sige, at vi jo ved, at man bruger mange flere penge på de kolde hænder end på handicapområdet.
Hvor finder jeg den viden?
Der forsvinder jo mange penge ud i nogles lommer – de fleste snyder ikke, med nogle snyder, og de hiver store profitter ud.
Det vil sige, at det er skatteborgernes penge, som skulle være gået til de her mennesker, som man putter ned i egen lomme.
Vil LA være med til at sætte stop for det profitmageri?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-10:
Tak for det.
Og tak til DF for at bringe det her emne op.
Det er noget, jeg som ordfører for Liberal Alliance selv er ret optaget af.
Jeg tror egentlig, at alle ordførere herinde er optaget af, at vi kan se, at der er kæmpe udfordringer med handicapområdet ude i kommunerne.
Der er kæmpe udfordringer med at sikre borgernes retssikkerhed, sikre, at de får den hjælp, som de er berettiget til.
Omgørelsesprocenterne stiger og stiger, og det er meget foruroligende.
Vi har set tv-programmer med forråelseskulturer og omsorgssvigt af borgere på bosteder, og jeg ser også en masse incitamentsstrukturer i kommunerne, som desværre får dem til at træffe de fagligt forkerte beslutninger, og det er også meget foruroligende.
Det, som jeg jo er enig med DF i, er, at der er en total mangel på konsekvenser af alle de her mange lovbrud, som vi kan se bliver lavet i kommunerne, og her har vi jo faktisk begge, begge partier, fremsat forslag om en bodsordning.
Jeg tror faktisk, at med lige præcis det forslag, som vi begge har fremsat, kunne meget rettes op i forhold til at få en større lovmedholdelighed.
Men det ville kun afhjælpe noget, for vi har, som også flere ordførere har været inde på, været vidne til en meget stor afspecialisering, da man rykkede handicapområdet ud i kommunerne, og det skal vi have fundet en løsning på.
Jeg ser bestemt områder, de godt kunne varetage, men den meget specialiserede del er jeg egentlig enig i nok skal rykkes ud af kommunerne.
Spørgsmålet er så: Hvor skal det rykkes hen?
For LA ønsker at nedlægge regionerne, så hvis det er der, man vil have det hen, så kan vi jo ikke stemme for det.
Jeg synes egentlig også, det er fornuftigt at vente, dels til man har fået det færdige resultat af strukturreformen, dels til, og det mener jeg simpelt hen også er fuldstændig afgørende, vi får skabt overblik over og gennemsigtighed i økonomien, så vi rent faktisk ved, hvad der driver udgifterne, og så vi rent faktisk ved, hvordan vi får øget kvalitet.
Indtil vi har det, synes jeg faktisk det ville være uforsvarligt at rykke handicapområdet nogen steder hen.
Det er afgørende, at vi får styr på den her del først, og når det er sket, er vi i LA meget, meget positivt stemt over for at kigge på en reform af hele området.
Jeg er meget positiv over for forslaget i det hele taget, og jeg kunne sagtens have fundet på at fremsætte det selv, men ikke på nuværende tidspunkt, og derfor kommer LA til at stemme gult.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-10:
Jeg ville ønske, jeg havde mere end 30 sekunder, ikke?
Men vi synes absolut, regionerne kan spille en langt større rolle, når vi snakker hjerneskade, når vi snakker bpa-ordninger, og når vi snakker blindeindsats.
Det kunne jo godt være, at blindhed og høretab skulle være i nogle nationale enheder, som måske ligger under regionerne.
Vi synes måske også, at man kunne kigge på, hvordan kommunerne kan samarbejde bedre omkring f.eks. autismeområdet, så man sikrer sig, at der er en stor faglig styrke.
Det skal være en høj grad af specialiseret viden.
For vi tror bare på, at har man det, rammer man også rigtigt første gang, og så bliver det i øvrigt billigere senere hen.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-10:
Jamen så kan forslagsstillerne jo glæde sig over, at SF så enten stemmer gult eller grønt.
Og jeg forstår godt de overvejelser.
Hvad tænker SF er de væsentligste områder, der kunne flyttes væk fra kommunerne?
Og hvor tænker SF eventuelt de kunne flyttes hen?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-10:
Tak for det.
Det er rigtigt, at vi i 2021 stemte ja til borgerforslaget om at flytte handicapområdet ud af kommunerne.
Men vi gjorde det også med en lang politisk bemærkning til selve forslaget – det kan man gå ind at læse sig til – som indeholder nøjagtig det, vi skriver her.
Vi kommer ikke til at stemme imod det her forslag.
Det kan vi simpelt hen ikke se os selv i, fordi vi netop også er for, at dele af det skal flyttes.
Men det, der er problematisk for os i lige præcis det her forslag, er, at det får en tone af kun kommunebashing.
Men jeg synes virkelig også, at Christiansborg fejler, når det gælder kommunerne i forhold til både at have den fornødne økonomi til at løfte de opgaver, men i virkeligheden også i forhold til at sikre en ordentlig specialeplanlægning, så man har mulighed for at sende borgerne det rigtige sted hen tidligt nok.
Jeg synes bare ikke, det er fair kun at sende den ud til kommunerne.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-10:
Tak for endnu en god tale og en nuanceret tale.
Nu har det her forslag jo været oppe i Folketinget før som et borgerforslag.
Dengang stemte SF ja til det.
Hvis det nu var sådan, at forslaget kom i salen og man skulle stemme om det, hvad ville SF så stemme?
Pelle Dragsted (EL), 2024-04-10:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er fornuftigt i forhold til de danske klimamål at indføre nulmoms på indenrigsflyvninger og dermed svække mere klimavenlige alternativers konkurrenceevne?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-10:
Men vi har ingen som helst planer, heller ikke planer i skufferne, om at anvende ansigtsgenkendelse til at forhindre eller opklare cykeltyverier.
Men jeg vil sige, at jeg synes, at det er relevant, at vi alle sammen hele tiden overvejer, om det her også giver nogle muligheder for at opklare og forhindre bestemte typer af kriminalitet, og der er mit politiske synspunkt, at der skal det så kun anvendes, hvis det er, at fordelene entydigt og klart ville overstige de ulemper, herunder også krænkelsen af privatlivets fred, der er ved at anvende teknologien.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-10:
Når jeg bruger noget tid på at spørge ind til de her meget konkrete tilfælde, hvor vi måske er mange partier, som kan være enige om at sige, at her er det så grelle problemer, der er tale om, f.eks. overgreb mod børn, hvor man jo også har et hensyn til de efterforskere, der så ikke skal sidde og se alt det materiale igennem, så er det netop for at prøve at være specifik omkring det.
Og når AI-forordningen henviser til, at man skal have en strafferamme på 4 år, før man vil kunne bruge sådan noget her, prøver jeg også bare at stille de spørgsmål til justitsministeren, fordi udtalelsen om cykeltyverierne ved det førnævnte samråd bekymrede mig noget.
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-10:
Vi kan altid diskutere formen på det, men det mener jeg faktisk også er det, der finder sted.
F.eks. har man som led i den digitale tryghedspakke, som jo er en politisk aftale med forskellige dele af Folketinget – det var, før jeg selv blev justitsminister – siddet og haft diskussionen og opvejet fordele og ulemper ved at give politiet det værktøj til at efterforske og derved også forhindre seksuelle overgreb mod børn.
Det samme gælder nu her, da vi senest indgik aftale om bandepakke IV, hvor det også var en del af drøftelsen.
Jeg er altid åben over for, om der kan findes andre metoder at inddrage Folketinget på, men jeg vil også vove at påstå, at det er det, der sker i de eksempler, hvor vi så giver politiet mulighed for at anvende det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-10:
Det er jo netop de her meget konkrete, specifikke tilfælde, jeg synes det kunne være godt vi havde en forudgående diskussion af.
Det er ikke noget, vi altid har haft, men det kunne vi måske få fremover.
Den tidligere justitsminister hr. Søren Pape Poulsen sagde i hvert fald under et samråd, jeg havde med ham i 2018, at Folketinget ville blive taget ind i en diskussion om det, hvis brugen ville blive udvidet.
Med det mente han ikke i en lovgivningsproces, fordi politiet jo netop ikke har brug for ny lovgivning for at kunne bruge det bredere.
Er det, jeg hører justitsministeren sige, at han vil involvere os i Folketinget til en principiel diskussion, hvis der skulle ske en udvidelse, også selv om der ikke er tale om ny lovgivning?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-10:
Men vi har ingen som helst planer, hverken i det åbenlyse eller i skufferne, om at anvende ansigtsgenkendelsesteknologi til realtidsovervågning i det offentlige rum som eksempelvis skræmmebilledet Kina, som ordføreren siger det.
Men vi synes også, der kan være relevante eksempler, og det er jo svært at have den principielle diskussion om det uden ikke også at forholde sig til, hvad det så er for nogle konkrete tilfælde eller konkrete eksempler, hvor man vil bruge det.
Der synes jeg egentlig, som ordføreren selv nævner, at f.eks. ansigtsgenkendelse til at overvåge folk, der har fået forbud mod at komme på stadion, fordi de er hooligans, er et relevant værktøj, såvel som det er det i kampen mod sexforbrydere, der begår seksuelle overgreb mod børn.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-10:
Ministeren siger hele tiden, at Folketinget vil blive involveret i drøftelserne, hvis udvidelsen skulle ske.
Men vi har jo kunnet se over tid, at ansigtsgenkendelsesteknologien netop bliver brugt flere og flere steder, hvor man sagtens kan argumentere for det fornuftige i det – på et fodboldstadion i forhold til hooligans, i en lufthavn og i forhold til at identificere børn, der har været udsat for overgreb – og i de isolerede tilfælde tror jeg de fleste af os jo er enige om at sige: Jamen der er det et godt skridt.
Men det er jo netop for at sikre, at der ikke er en glidebane, og at vi får den principielle diskussion om, hvordan vi vil indsnævre det her.
I AI-forordningen har man jo netop lagt op til, at det skal være kriminalitet med en meget høj strafferamme, der skal kunne godtgøre, om man bruger den her teknologi, fordi den er så indgribende og kan give en følelse af generel overvågning og utryghed hos den brede befolkning, hvis den bliver brugt bredt og udifferentieret, som den f.eks. gør i skræmmeeksemplet Kina.
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-10:
Tak for ordet, og tak for også det her spørgsmål.
Som jeg tidligere har nævnt, synes jeg, at ansigtsgenkendelse er et interessant og også vigtigt emne, og der er ikke nogen tvivl om, at ansigtsgenkendelsesteknologi har et stort og værdifuldt potentiale, og at den vil kunne hjælpe og understøtte politiets arbejde og også efterforskning på forskellig vis.
Jeg ligger ikke inde med en facitliste over, hvorvidt politiet i alle mulige tænkelige scenarier bør kunne bruge ansigtsgenkendelsesteknologi eller ej.
Jeg vil dog gerne understrege, at regeringen ikke har planer om at anvende ansigtsgenkendelsesteknologi til realtidsovervågning af det offentlige rum.
Til gengæld er der andre områder, hvor jeg tænker, at det giver god mening, at vi prøver kræfter med ansigtsgenkendelse.
F.eks. har politiet iværksat et forsøg med digitaliseret offergenkendelse i sager om seksuelle overgreb begået mod børn.
Forsøget er en del af den politiske aftale om en digital tryghedspakke fra efteråret 2022, som bl.a. også spørgerens parti er en del af.
Teknologien fungerer her konkret som aflastning for politiet ved at erstatte ressourcekrævende manuelle gennemgange af digitalt bevismateriale, og jeg synes, det er naturligt, at vi ud fra de her erfaringer overvejer, om det er et værktøj, der også vil kunne bruges i andre sammenhænge.
Og jeg ser selvfølgelig frem til at følge de her erfaringer samt til at drøfte teknologien løbende med Folketingets partier.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-10:
Hvilke former for ansigtsgenkendelse, herunder ansigtsgenkendelse i realtid og/eller retrospektiv anvendelse af ansigtsgenkendelse, mener ministeren at politiet bør kunne anvende til bekæmpelse af kriminalitet?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-10:
Som jeg også tidligere har sagt, er det for mig at se sådan, at hvis man – og det vil der jo formentlig i stigende grad være bedre og bedre muligheder for –
gerne vil anvende mere systematisk eller omfattende ansigtsgenkendelsesteknologi, så forudsætter det, at vi her i Folketinget er nødt til at have grundige og relevante juridiske, praktiske og også principielle overvejelser, inden man gør det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-04-10:
Fordele og ulemper kan vi jo se meget forskelligt på afhængigt af politisk ståsted.
Institut for Menneskerettigheder har klart tilkendegivet, at fordi der er tale om så indgribende en teknologi, er det også vigtigt at have nogle retningslinjer på plads, så befolkningen ved, hvad der er mulighed for, når det kommer til vores myndigheder og vores politi.
Det er det, jeg egentlig efterspørger fra ministeren nu.
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-10:
Nej, og grunden til, at jeg ikke vil ned og være konkret, er først og fremmest, at vi ikke på nuværende tidspunkt har nogen planer om at rulle brugen af ansigtsgenkendelsesteknologi ud over det hele.
Derfor ville det være meget hypotetisk at svare på.
Overordnet set er det altså min holdning, at myndighederne bør anvende den her teknologi, når fordelene overstiger ulemperne.
Først vil jeg igen udtrykke meget, meget stor respekt for og også forståelse for, at spørgeren løfter det her spørgsmål på vegne af folk, der som børn har været udsat for myndighedssvigt og overgreb.
Det er klart, at jeg som justitsminister desværre ikke kan gå ind og forholde mig til en konkret afgørelse fra en domstol, men jeg vil overordnet sige, at hvis der er, som spørgeren også er inde på, ting, der er værd at kigge efter i sømmene i forhold til den lovændring, der blev lavet i 2018, er jeg sikker på, at vi også gerne drøfter det i regeringen.
Den blev i hvert fald lavet med den intention, at man gerne ville gribe folk, der som børn blev ofre for myndighedssvigt og overgreb, hvor det offentlige havde ansvaret.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-10:
Tusind tak for det.
Puha, jeg har faktisk haft sådan lidt ondt i maven forud for i dag, fordi jeg har været nervøs for, om der kunne gå politik i den på den dårlige måde.
For det her er bare så vigtigt, og det handler om den måde, som vi som mennesker ser på hinanden på.
Det er nogle af de helt grundlæggende ting, nemlig hvordan det er, man bliver behandlet som menneske.
Vi har tit en fortælling om, at staten er til for at passe på os: tidlig pension, som ministeren og jeg har forhandlet, at man kommer på hospitalet, eller at staten på anden vis passer på os.
Men her har staten faktisk ikke bare svigtet, men faktisk direkte gjort skade.
De her spørgsmål, som ministeren lige har svaret på, er formuleret af Kurt og hans søn, som sidder oppe blandt tilhørerne i dag.
Jeg håber også, at ministeren bagefter har mulighed for måske at komme over og tale med dem.
Kurt har været i åndssvageforsorgen og har været udsat for overgreb, bl.a. fået brækket sin arm, men også været udsat for overgreb fra andre børn, hvor man ikke har grebet ind, og han har bare gang på gang været udsat hjerteskærende svigt.
Man har valgt at efterlade Kurt i en meget besværlig situation, hvor man glemmer ham, og hvor man lader ham skulle gå igennem unødig meget modstand for at kunne dokumentere, at han har været udsat for overgreb som barn.
Som jeg ser det, er det sket med den intention, at Kurt jo på ingen måde skulle kunne rejse en sag som 5-årig – det er jo helt urealistisk – men man lavede noget venstrehåndsarbejde i 2018, hvor man ikke tog stilling til Kurt, som er altså er fra før 1953, i forhold til konventionerne.
Intentionen er jo, at det skal gælde alle børn, tænker jeg, men hvad tænker ministeren?
De har lige tabt sagen nu.
Så hvad gør vi?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-10:
Tak for ordet, og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Jeg vil starte med at sige, at der ikke skal herske nogen som helst tvivl om, at jeg ser med meget stor alvor på sager om overgreb mod børn.
Sådan nogle overgreb kan have langvarige og også traumatiserende konsekvenser for et barn.
Derfor er det også vigtigt for retsfølelsen, at gerningspersonerne bliver straffet, og at offeret kan gøre sit krav på erstatning og godtgørelse gældende.
Det giver derfor god mening, at der gælder nogle særlige regler om forældelse af både det strafferetlige ansvar og erstatningsansvaret.
Derudover er det sådan, at de allergroveste overtrædelser, f.eks. incest og voldtægt, ikke forældes, hvis overtrædelsen er begået mod en person under 18 år.
I forhold til erstatningsansvaret indebærer de særlige regler bl.a., at selv om den almindelige forældelsesfrist er udløbet, kan tiltalte under en straffesag stadig blive pålagt at betale erstatning eller godtgørelse til offeret, hvis tiltalte findes skyldig.
Hvis vi ser ud over straffesagerne, findes der også en særlig regel om, at erstatningskrav mod offentlige myndigheder ikke forældes, hvis de udspringer af, at myndigheden har tilsidesat lovbestemte forpligtelser over for et barn, som har været udsat for et overgreb.
Forældelsesreglerne, altså både de strafferetlige og de civilretlige, er udtryk for en vanskelig afvejning af forskellige forhold.
På den ene side har vi selvfølgelig bl.a. hensynet til barnet og det forhold, at et barn kan have svært ved at reflektere over og fortælle om eventuelle overgreb til andre, før barnet er blevet voksen, og på den anden side har vi bl.a. hensynet til at tilskynde til, at sager indledes på et tidspunkt, hvor det også er muligt at løfte bevisbyrden.
Det er min opfattelse, at vi med de nuværende regler har ramt en god balance mellem de hensyn, men som altid hører jeg også gerne nærmere, hvis det er, at spørgeren har noget mere konkret i tankerne.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-10:
Til justitsministeren: Kan det virkelig være ministerens holdning, at andre overgreb på børn end vold og seksuelle krænkelser forældes, og kunne regeringen ikke arbejde for, at overgreb på børn forstået i bred forstand ikke forældes?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-10:
Det har man indtil videre ikke vurderet at der er behov for, fordi der ikke er rejseaktivitet i forbindelse med de konflikter – enten overhovedet ikke eller ikke på tilnærmelsesvis samme niveau, som man så med den tilslutning, der var til Islamisk Stat og til deltagelse i borgerkrigen i Syrien.
Sascha Faxe (ALT), 2024-04-10:
Spørgsmålet lyder: Har den nuværende verdenssituation givet anledning til fornyede overvejelser om kriminalisering af internationale forbrydelser i dansk ret, og hvad er regeringens nuværende holdning til at kriminalisere internationale forbrydelser i dansk ret og tempoet i arbejdet med at gøre det?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-10:
Den mulighed har man jo faktisk allerede i dag ved at kunne tage pas fra personer, som eksempelvis er rejst ud for at tilslutte sig en væbnet konflikt, hvis man vurderer, at betingelserne er til stede for det.
Det var jo det, vi gjorde med en lang række af de fremmedkrigere, som var rejst til eksempelvis Syrien eller andre steder for at deltage i kamphandlinger.
Så for at forhindre, at de frit kunne rejse tilbage til Danmark og tage deres oplevelser og deres radikalisering med sig, fratog man dem passet.
Så som jeg lytter mig til spørgsmålet, vil jeg svare, at den mulighed i hvert fald til dels allerede eksisterer i dag.
Sascha Faxe (ALT), 2024-04-10:
Hvis vi har en mistanke om, at danske statsborgere rejser til eksempelvis Rusland og deltager i krigen ind i Ukraine eller tager til Israel og deltager i krigen ind i Gaza, hvor der er formodninger om, at der sker krigsforbrydelser, kunne det så være interessant, om vi fandt nogle måder til at stoppe, at man rejste af sted, så vi simpelt hen forebygger krigsforbrydelser, frem for at vi kun dømmer, efter at man måske har været medvirkende til det?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-10:
Udvalget har ikke fået til opdrag at kigge på vores regler, for så vidt angår våbeneksport.
Udvalget har fået til opgave at tilvejebringe et beslutningsgrundlag for regeringens stillingtagen til, om Danmark skal ratificere aggressionsforbrydelsen, der handler om et individuelt strafansvar for angrebskrige, og det skal også se på, hvordan man kan indføre en selvstændig kriminalisering af tortur, krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden.