runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2025-02-26:
Der er tale om en minimumsimplementering af CER-direktivet og også af NIS2-direktivet.
Når vi kommer til L 142, der handler om det, man populært kalder tele-NIS'en, altså NIS2-direktivets implementering på teleområdet, så er der formelt set tale om en overimplementering, fordi vi i den gældende lovgivning på teleområdet har løftet sikkerhedsniveauet højere i Danmark, end EU-reglerne tilsiger.
Og det er klart, at regeringen jo ikke har nogen ambition om at slække på sikkerheden i telesektoren, så derfor fastholder vi de krav i den gældende lovgivning, som ligger ud over det, som NIS2-direktivet kræver.
Søren Søndergaard (EL), 2025-02-26:
Det her er jo en anledning til at tage en mere generel diskussion, og for mig rejser det i hvert spørgsmålet om noget, vi har diskuteret tidligere, hvor der har været modstand mod såkaldt overimplementering af EU-direktiver.
Det her er jo noget, der en til en bygger på to EU-direktiver, og derfor vil jeg bare spørge ministeren: Er der tale om en overimplementering af de direktiver, eller er der tale om, at direktiverne bliver implementeret en til en?
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-02-26:
Tak, formand.
Vi skal kunne stole på elnettet, drikkevandet og vores myndigheder, og vi skal selv bestemme, hvordan vi passer på dem.
I Dansk Folkeparti vil vi have styr på sikkerheden.
Vi vil beskytte vores land mod sabotage, kaos og afhængighed af fremmede.
Vi skal give vores virksomheder og myndigheder et klart ansvar, gøre reglerne enkle, gøre tilsynet skarpt og sørge for, borgerne kan være trygge.
Vi vil ikke bøje os for EU – vores suverænitet er afgørende – men vi ved også, at verden er farlig, og derfor støtter vi et lovforslag, der styrker vores modstandsdygtighed og forsvar, så vi sammen kan passe på Danmark.
Vi glæder os til udvalgsbehandlingen og vil så som sagt støtte lovforslaget, når det kommer til tredje behandling.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-02-26:
Tak for det, formand.
Vi lever i en verden, hvor truslerne mod vores samfund udvikler sig konstant.
Cyberangreb, naturkatastrofer og hybride trusler sætter vores infrastruktur på prøve.
Derfor skal vi styrke vores beredskab og beskytte de kritiske enheder, der holder vores samfund kørende.
Særloven er en nødvendig lovgivning, der sikrer, at vi lever op til EU's krav og skaber en solid ramme for sikkerhed og modstandsdygtighed.
Det handler om vores hospitaler, vores transportnet og vores vandforsyning – alt det, vi ikke kan undvære i en krise.
Med denne lov bliver kritiske enheder bedre rustet til at modstå angreb og katastrofer.
Det handler om at forebygge, men også om at sikre, at vi hurtigt kan reagere, hvis noget går galt.
Loven giver klare retningslinjer, men vi er i Moderaterne meget opmærksomme på, at vi ikke må skabe unødigt bureaukrati for virksomheder og myndigheder.
Sikkerheden skal være stærk, men det skal også være smidigt.
Vi støtter forslaget og ser frem til at føle implementeringen tæt.
Tak for ordet.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-02-26:
Jeg synes, det var en flot ordførertale – tak for den.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-26:
Tak for ordet, formand.
Jeg tager sagen i dag og skal hilse fra fru Anne Valentina Berthelsen, vores ordfører, som desværre ikke kan være her.
Med dette lovforslag tager vi et vigtigt skridt i retning af at styrke samfundets modstandsdygtighed, ikke mindst i de kritiske sektorer.
Det er helt afgørende i en tid, hvor truslerne mod vores infrastruktur bliver stadig mere komplekse.
Rusland og andre autoritære stater bruger systematiske cyberangreb som våben i hybrid krigsførelse, også mod Danmark.
En stærk og ensartet regulering på tværs af sektorerne er derfor afgørende for at undgå den usikkerhed og skabe et robust fundament for Danmarks sikkerhed, også i mere usikre tider.
Vi mener, det er vigtigt, at danske virksomheder har klare retningslinjer for, hvordan de skal sikre sig mod både fysiske og digitale trusler.
Derfor ser vi i SF også positivt på lovforslaget her og kan støtte det.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-26:
Tak for det, formand.
Vi kommer til at have en række forslag i dag på beredskabsministerens område, og det er jo dejligt.
Det her er nok det, jeg kommer til at være mindst kritisk over for, for jeg kommer ikke til at have den her sang med, at vi er i en svær situation, for man kan jo sige, at vi altid skal være beredte, også selv om vi ikke havde en ydre fjende i forhold til de her samfundskritiske ting.
Vi er i Danmarksdemokraterne trygge ved, at det bliver gjort.
Noget andet, der gør os trygge, er, at det her stof, som kan være kompliceret, heldigvis er mest til statslige virksomheder, og der må vi jo forvente, at de kan forstå teksten, for det er kompliceret stof, og det er, som om vi ikke er helt sikre på, hvad det lige præcis ned i detaljen er, der skal sikres, eller hvornår og hvorfor.
Heldigvis er der så et års tilløbstid til det.
Så om det her lovforslag vil vi sige, at Danmarksdemokraterne kommer til at støtte det.
Vi synes, at samfundskritisk infrastruktur skal beskyttes; det skal den altid.
Vi har desværre nok svigtet det i nogle årtier, så det er på tide, at vi får rettet op, og det bakker Danmarksdemokraterne op om.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-02-26:
Tak for det, formand.
Formålet med dette lovforslag er at implementere Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om kritiske enheders modstandsdygtighed.
Med lovforslaget lægges der op til, at CER-direktivet minimumsimplementeres i overensstemmelse med regeringens principper for implementering af erhvervsrettet EU-regulering.
Lovforslaget fastsætter bl.a. regler om identifikation af kritiske enheder og krav om modstandsdygtighedsforanstaltninger for kritiske enheder og baggrundskontrol af personer i kritiske enheder og tilsyns- og håndhævelsesforanstaltninger.
En identifikation af kritiske enheder foretages på baggrund af en national strategi- og risikovurdering, som ifølge direktivet skal foreligge senest den 17. januar 2026.
Med dette lovforslag gør vi det danske samfund mere robust og mere klar til det, der måtte udfordre i fremtiden.
Lovforslaget stiller nye krav til den fysiske sikkerhed hos kritiske enheder.
Desværre er dette lovforslag vigtigt som aldrig før, men det er ikke nemt at komme i mål med, da det hele griber ind i hinanden: sektoranvar, national strategi, risikovurdering og økonomiske konsekvenser.
Men vi står som nation, som fællesskab, et helt nyt sted, hvor vi skal forudse og forberede os på alt, og det er ikke nemt.
Jeg glæder mig derfor meget over den samlede kreds af partier, som står bag dette.
Venstre støtter forslaget, og så lovede jeg også at hilse fra Radikale Venstre, som også bakker op.
Torsten Schack Pedersen (V), 2025-02-26:
Derfor er det også vigtigt at hæfte sig ved direktivets ordlyd, som går på, at man skal tage passende foranstaltninger.
Det er jo et udtryk for, at det, der kan være passende foranstaltninger i dag, ikke er tilstrækkeligt om 2-3 år, og jeg mener sådan set, at det understreger, at de krav, vi stiller, er høje.
Prisen på de her lovforslag er jo ganske, ganske høj for de virksomheder og myndigheder, der bliver berørt, og derfor skal vi jo også se på, at vi ikke nationalt pålægger virksomheder nogle byrder, ud over hvad direktivet fastsætter, som vores nabolande ikke gør, for det ville jo så betyde, at omkostningsniveauet ville være højere for danske virksomheder.
Søren Søndergaard (EL), 2025-02-26:
Hvor L 140 pålagde virksomheder og myndigheder og en række sektorer – transport, sundhed, drikkevand osv. – at identificere risici og gennemføre beredskabsplaner og sikre drift under cyberangreb, udvider det forslag, vi behandler nu, L 141, sikkerhedskravene til flere sektorer end i dag, skærper kravene til risikostyring, hændelsesrapportering og ledelsesansvar og giver myndighederne større sanktionsmuligheder.
Det støtter vi også, med henvisning til hvad jeg sagde i min forrige tale.
Det har jeg ikke noget behov for at gå tættere ind i.
Men jeg har tre små bemærkninger.
For det første sagde ministeren i vores diskussioner om, om det var minimumsimplementering, eller hvad det var, af de to direktiver, der ligger til grund, at der jo netop var tale om, at man skulle leve op til passende forholdsregler.
Og det er klart, at så kan man jo godt minimumsimplementere, hvis man løbende kan udvide det med passende forholdsregler.
Det må forstås på den måde, at det kan man så gøre løbende.
Den anden ting handler om omkostningerne.
Jeg tror, det er vigtigt at fastholde, at det allerallerdyreste vil være at lade være med at indføre det her; altså, det vil være ikke at gennemføre nogle strenge krav til cybersikkerhed, både når vi snakker om offentlige institutioner, og når vi snakker om private institutioner.
Det vil være det allerdyreste.
Og det er klart, at der er nogle af de virksomheder, der har været udsat for det, der ikke rigtig vil fortælle, hvor meget de har betalt, eller hvor meget det har kostet dem, men det har været rasende dyrt.
Det fører mig så frem til det tredje punkt.
Jeg deler faktisk den bekymring, der kom fra Danmarksdemokraterne, og den bekymring, der kom fra Det Konservative Folkeparti, nemlig hvordan vi sikrer, at det her ikke bliver et nyt system, hvor der er en masse krav, som folk ikke rigtig kan finde ud af, og hvor de skal ansætte nogen til ligesom at fortælle, hvordan det hænger sammen.
Der må det sikres, at der er en offentlig myndighed, der ned i detaljen fortæller folk, hvad de skal gøre, og som også er i stand til at hjælpe dem undervejs.
Vi må have sådan en myndighed, og det kræver et tæt samarbejde mellem den myndighed og så de berørte virksomheder.
Det er nødvendigt.
Og det er klart, at vi også under udvalgsbehandlingen sammen med andre gode kræfter vil bore ud, hvordan vi sikrer det, for det er helt afgørende.
Risikoen er jo, at vi vedtager det her, og at det koster en masse virksomheder en hel masse penge, og at der så er nogle, der opgiver det eller ikke gør det ordentligt, og så kommer der alligevel et kæmpeproblem, fordi der kommer nogle angreb, der spreder sig.
Så det er vi meget indstillet på at diskutere videre i udvalgsbehandlingen.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-02-26:
I effektiviseringens navn holder jeg kun én tale, som gælder for alle de tre lovforslag, som vi behandler i dag – L 140, L 141 og L 142 – og som alle sammen handler om cybersikkerhed.
Vores kommentar til de tre lovforslag er den samme.
Vi synes, det er meget positivt, at der bliver taget skridt for at øge cybersikkerheden i Danmark.
Det er nødvendigt med de meget alvorlige trusler, vi står over for.
Der virker til at være ét stort problem, som vi håber at regeringen vil tage sig af, og det er, det er meget ukonkret, hvad de virksomheder, som er omfattet af reglerne, skal gøre for at leve op til reglerne.
Vi havde en teknisk gennemgang i sidste uge i Forsvarsudvalget, hvor vi fik gennemgået meget minutiøst, hvem der er omfattet af loven.
Det ligger meget fast, kan vi forstå, og det er jo fint, for så er der en masse mennesker, der ved, om de er omfattet af loven eller ikke er omfattet af loven.
Men de mennesker, som er omfattet af loven, har ét ønske, og det er at vide, hvad de skal gøre for at overholde loven.
Det fik vi ikke nogen særlig gode svar på, og det er der ikke nogen særlig gode svar på i lovforslaget, og det er et lovgivningsmæssigt meget stort problem.
Det er dårlig lovgivning, når man ikke klart kan få svar på, hvad man skal gøre for at overholde loven.
Det skaber nervøsitet og en usikkerhed og angst for virksomheder, for næsten alle vil jo gerne overholde loven og gøre, hvad de kan, men det er meget problematisk, hvis de ikke kan få at vide, hvad det er.
Det minder alt for meget om GDPR, hvor det også var utrolig uklart, hvad man skulle gøre som virksomhed.
Det førte så til en hel industri af konsulenter, som begyndte at slå sig op på at fortælle folk, hvad loven gik ud på, for regeringen gad ikke at fortælle det.
Af myndighederne kunne man ikke få at vide, hvad det var, man skulle gøre, og så var der en masse af selvbestaltede konsulenter, der begyndte at holde meget store og dyre kurser om, hvordan man skal overholde lovgivningen.
Men det var jo for det meste gætværk, for der var ikke noget facit for det.
Det samme sker nu her.
Der er også NIS2-konsulenter, der begynder at slå sig op og holde arrangementer og kurser af nøjagtig samme karakter.
Den industri bør slås ihjel.
Den bør slås ihjel, ved at regeringen klart og tydeligt fortæller, hvad virksomheder skal gøre for at leve op til lovgivningen, så der ikke er behov for nogen, der står og opdigter, hvad man skal gøre.
Vi er med på, at kravene kan ændre sig undervejs – at det kan være forskellige ting, man skal gøre forskellige steder – men så må man skrive det.
Den grad af konkretisering er der behov for, og det bør ske, inden loven træder i kraft.
Vi kan ikke være bekendt at vedtage noget lovgivning og sige, at nu er I om fattet af nogle regler, men I kan ikke få at vide, hvad reglerne er.
Det er vores største kritikpunkt, og jeg vil bemærke, at det er en kritik, som også går igen og igen i alle høringssvar.
Jeg håber, at regeringen og embedsværket tager det på sig, så der kan være en høj grad af kvalitet i den lovgivning, som vi laver herinde, i stedet for at vi kaster en hel masse usikkerhed ud over en masse virksomheder.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-02-26:
Tak for ordet, formand.
Hold nu op, man får jo helt præstationsangst med sådan en fornem tale, som min kollega fra Liberal Alliance vi har holdt.
Den her bliver kort og præcis.
Cybertruslen vokser.
Vi er sårbare i Danmark, og det er et problem, vi skal tage alvorligt.
Lovforslag nr. L 141 skal beskytte vores samfund.
Loven skal sikre, at de kritiske sektorer – det er virksomheder og myndigheder – er rustet mod angreb.
Det handler om sikkerhed; det handler om stabilitet.
Reglerne skal være klare, de skal være til at forstå, og virksomhederne skal have al den vejledning, de har brug for, for at det virker første gang.
Vi skal passe på Danmark og danskerne.
Moderaterne bakker op om forslaget.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-02-26:
Tak for ordet, formand.
Jeg skulle igen hilse fra vores ordfører, Anne Valentina Berthelsen, der desværre ikke kunne være her.
Men truslerne mod vores sikkerhed og cybertruslen mod vores sikkerhed vokser, og derfor er det afgørende, at vi styrker beskyttelsen af den kritiske infrastruktur.
Det er en opgave, vi er haltet noget efter med, men som vi nu er på vej til håndtere.
Der er stadig væk en opfattelse af, at det ikke er helt lige så vigtigt som andre typer forsvar, men det er der i den grad behov for at få gjort op med.
Med dette lovforslag implementeres NIS 2-direktivet, og det gør sammen med CER-direktivet, at vi får en helhedsorienteret tilgang til cybersikkerhed og til at sikre modstandsdygtigheden i kritisk infrastruktur.
Samtidig er det vigtigt med det her direktiv, fordi samarbejdet i EU er afgørende for at stå imod de stadig mere avancerede angreb, vi bliver udsat for.
I samspillet mellem de to direktiver kan det være med til at sikre en stærkere og mere koordineret beskyttelse af vores samfund, og det er vi glade for i SF.
Det mener vi er på tide, og derfor kan vi støtte forslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-26:
Jo, men jeg tror ikke, at man behøver at flytte det, bare fordi man har et ønske om, at alle offentlige myndigheder lærer at tale et sprog, som ganske almindelige mennesker ude i virksomhederne kan forstå.
Det behøver man ikke at flytte ressortet eller ansvaret, eller hvor vi laver tingene henne, for.
Der bør man nok sige til dem, der har ansvaret nu: I har ansvaret, men vi forventer, I taler et forståeligt sprog til de mennesker, som I pålægger byrder.
Igen vil jeg sige, at ministeren jo er en ny minister, og jeg har kæmpe tiltro til, at folk fra Nordjylland holder, hvad de siger, og ministeren har lovet mig, at der kommer meget, meget fornuftige vejledninger ud samtidig med loven.
Søren Søndergaard (EL), 2025-02-26:
Men glæden varede åbenbart så kort.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren slet ikke har hørt det problem fra private aktører og private virksomheder, at de ikke synes, at samarbejdet er tæt nok.
Jo, vi skal pålægge virksomhederne en høj cybersikkerhed, for konsekvenserne af, at den ikke er der, både for dem og for samfundet, er enorme, men de skal selvfølgelig også have maksimal hjælp til det, og vi skal sikre, at oplysningerne flyder og samarbejdet er godt og der er en myndighed, der også taler deres sprog.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-02-26:
Tak for det, formand.
Lovforslaget implementerer et direktiv fra Europa-Parlamentet og Rådet og har til formål at sikre et højt fælles cybersikkerhedsniveau i hele fællesskabet.
Rækkevidden af dette lovforslag er omfattende.
jeg glæder mig derfor over tilgangen til udarbejdelsen af vejledningerne, der ligger bag det her lovforslag, da det er svært og kompliceret stof.
Der er derfor nedsat en større arbejdsgruppe, der i sin bredde gerne skulle repræsentere de organisationer, der har interesser inden for området.
Jeg glæder mig også over, at kredsen af partier, der bakker op omkring dette, er bred og stor, da alternativet ikke er til at få øje på.
Samme kreds er også enige om en gelinde indfasning, altså at håndhævelsen sker gelinde, således at der ikke udskrives bøder, men at man også som stat har en vejledende rolle.
Venstre støtter forslaget, og så skulle jeg også her hilse fra Radikale Venstre og sige, at de bakker op omkring lovforslaget.
Kasper Roug (S), 2025-02-26:
Tak for det, formand.
Med det her lovforslag foreslås det, at vi skal implementere NIS 2-direktivet.
Danmark er jo et af de mest digitaliserede samfund og lande i verden, og det gør os selvfølgelig sårbare, hvis sikkerheden ikke god nok.
Med implementeringen af NIS 2-direktivet sikrer vi, at Danmark sammen med Europa skaber et højt og ensartet cybersikkerhedsniveau på tværs af unionslandene.
Konkret sikrer lovforslaget, at myndigheder, virksomheder og organisationer i samfundskritiske sektorer lever op til cybersikkerhedskravet.
Derudover sikrer det, at oplysninger og underretninger bliver delt med de rigtige myndigheder, og at myndighederne styrkes i deres tilsynsbeføjelser.
Socialdemokratiet er som tidligere nævnt også optaget af, at Danmark fortsat er et trygt land, og det betyder ikke, at vi kan tage trygheden for givet.
Vi snakker om cyberkriminalitet, cyberaktivisme og destruktive cyberangreb.
Det er trusler, som vi skal tage alvorligt, og derfor er direktivet vigtigt.
Vi skal i Europa stå sammen og være solidariske, og det er, når vi implementerer NIS 2-direktivet og andre direktiver, at vi med fælles fodslag viser, at vi står sammen.
For sådan står vi nemlig allerstærkest, og derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2025-02-26:
Hørte jeg ordføreren åbne op for en overvejelse om, at man måske placerer dele af Center for Cybersikkerheds arbejde under en civilmyndighed, sådan at der kan komme en betydelig tættere sammenhæng med det private erhvervsliv og erhvervsorganisationerne?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-26:
Det hørte spørgeren med sikkerhed ikke, for jeg brugte ikke nogen af de fine, lange meget højt lixtal-ord overhovedet.
Jeg er ret tryg ved, hvor det ligger.
Det, jeg ikke er tryg ved, er, at vi, hvis vi påfører nogen en regning eller noget besvær, så ikke helt ved, hvad det er for noget besvær, vi pålægger dem.
Så nej, det hørte ordføreren ikke, men jeg er i hvert fald sikker på, at ordføreren blev glad, dengang han troede, at jeg sagde det, men det mener jeg altså ikke at jeg sagde i min tale.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Så lad mig spørge om noget andet: Hvis ministeren ikke var bundet af alle de her urimelige internationale konventioner og regler, som jo grundlæggende forbyder os at føre en fornuftig politik på stort set alle udlændingepolitiske områder, ville ministeren så synes, det var en fornuftig politik at udvise folk, som af politiet er registrerede bandemedlemmer?
For det her er jo mennesker, som det ofte kan være meget svært at sikre bevisbyrden mod, men som jo grundlæggende, fordi de står på politiets bandeliste, er velkendte mennesker i bandemiljøet, og som derfor ikke burde opholde sig i hverken Danmark eller Sverige.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-02-27:
Det er jo – uanset at vi jo ikke ved, hvad sådan en undersøgelse fører frem til – en noget anden kaliber af initiativ end det, som Dansk Folkeparti påstår der er blevet gennemført.
At man nu udviser folk, der ikke er dømt, kender jeg ikke til.
Det er vi i hvert fald ikke blevet oplyst om fra det svenske justitsministerium.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Tak for det.
Nu er det her jo et forslag, der er lanceret i Sverige af den svenske statsminister, en svensk statsminister, som i Sverige jo i hvert fald mig bekendt er, hvad skal man sige, inden for de samme internationale rammer og spilleregler, som Danmark er.
Derfor er jeg lidt nysgerrig på, om ministeren afviser det her forslag, fordi han ikke mener, at det er inden for de regler, som Sverige jo også er forpligtet på at overholde.
I så fald risikerer Danmark jo at slæbe efter Sverige, når det kommer til stramninger af udlændingepolitikken.
Sverige har jo ellers været et land, der har ført en mildest talt ufornuftig udlændingepolitik i mange år.
Skal Danmark til at være det land, der slæber efter andre europæiske lande i udlændingepolitikken?
Det synes vi i Dansk Folkeparti ville være en skam.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-02-27:
Det ved jeg ikke om der er.
Jeg har ikke siddet med lommeregneren fremmem, men der er jo i hvert fald flere, der mener det.
Umiddelbart har jeg det på den måde, at når vi laver ændringer af statsborgerskabsreglerne, synes jeg, det er rimeligt, at det indgår samlet, og den ændring, der er, og som ordføreren, hr. Mikkel Bjørn, kalder for en lempelse, mener jeg er en meget, meget marginal lempelse, men dog noget, der har betydning for eksempelvis udlandsdanskere, og det tror jeg egentlig at de fleste vil kunne tåle, også selv om man ønsker en strammere indfødsretslovgivning.
Jeg synes, det er kritisabelt, at man som parti, hvis man på det ene side i offentligheden gerne vil kritisere sagsbehandlingen i Indfødsretsudvalget, og endda kritisere konkrete sager, så ikke møder op til de udvalgsmøder, der er, man ikke forbereder sig og man ikke læser de papirer, der ligger til sådan et møde.
Jeg kunne også godt ønske mig, at man der, fordi det er så sagsbehandlingsrettet, havde et system, der er, ligesom det er i kommunerne, hvor man som udgangspunkt skal møde op til udvalgsmøder.
Men det ved jeg godt ikke er mit ansvar eller min beslutning.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-27:
Nej, og jeg tror også, det er fint, at vi får det afklaret i udvalgsbehandlingen gennem nogle spørgsmål.
For det er klart, at der decideret er et spørgsmål om, hvilken form for afslag man skal give, og om en screening så kan medføre, en borger beder om at få en sag taget op, og at udvalget ønsker at få den sag taget op.
Der er jo også den lidt usikre situation, at det i hvert fald med den nuværende praksis i Indfødsretsudvalget nogle gange kan være svært at se, præcis hvad der er præcedens.
Så der kan jo være sager, som på ét møde falder ud til én side, og som på et andet møde kan falde anderledes ud, og det vil jo gøre, at der godt kan være en anledning til, at man får afsøgt muligheden for at kunne rejse en sag igen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-02-27:
Der er jo sager, hvor folk kan have oplyst noget forkert, eller der kan være nogle formaliteter, som ikke har været opfyldt, og der synes vi, det er rimeligt nok, at man så siger, at det selvfølgelig ikke skal koste så meget ekstra.
Det vil også gælde, hvis man starter forfra i en sagsbehandlingsproces, men som udgangspunkt vil det jo ikke gælde, hvis udvalget tager en sag op, som er i gang med at blive behandlet, og som altså endnu ikke har været på et lovforslag.