runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Meget gerne, og tak for de venlige bemærkninger.
Vi er jo altid, kan man sige, under mistanke for både at være stærkt bedrevidende og arrogante i Radikale Venstre, så derfor vil jeg slet ikke kommentere på det.
Men det var i hvert fald venligt sagt, og jeg deltager meget gerne i dialogkaffe med finansministeren – det gør jeg med jævne mellemrum – også om det her tema.
Vi er jo, som jeg også fik nævnt på et tidspunkt, ikke med i forebyggelsesforliget, netop fordi vi syntes, det blev alt for kortsigtet.
Man ville ikke sætte afgifterne op på cigaretter; man ville ikke for alvor tage fat der, hvor det virker, for så ville man tabe penge i statskassen på kort sigt .
Men det er jo helt rigtigt, som ordføreren siger, at på bare lidt længere sigt er der jo milliarder at spare i både sundhedsvæsenet og i vores samfund, hvis vi får flere til at leve et godt liv, fra de er unge.
I det hele taget synes jeg, at trivselsøkonomien har utrolig spændende perspektiver.
Det er altid svært at skifte økonomisk paradigme, men det er, tror jeg, faktisk ret nødvendigt i den tid, vi lever i.
Jeg forventer da klart, at vi fortsat er med i forsvarsforliget.
Det har vi været i mange år, og det ser jeg ikke noget til hinder for at vi ikke også kommer til at være fremefter.
Jeg har sagt, og det er jeg sådan set meget åben om, at jeg ikke synes, at det er nogen kæmpe fornøjelse at skulle bruge så astronomiske beløb på forsvaret.
Jeg ville da hellere have brugt dem til at investere i vores børn, vores uddannelser, vores velfærd og en fuld grøn omstilling.
Så ja, det kan man også godt regne med.
Ammar Ali (M), 2025-05-21:
Mange tak for svaret.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Tak for gaven.
Det kan man regne med.
Jeg tror ikke, at der er noget parti i Folketinget, der har lavet flere forlig og reformer med regeringen end Radikale Venstre.
Det gør vi, hver gang vi kan se, at det går i den rigtige retning, også selv om vi er uenige.
Men hver gang vi kan lave nogle aftryk, der faktisk virkelig gør en forskel, så går Radikale Venstre med – det er vores dna – og det kan man regne med vi også vil gøre fremover.
De eneste områder, hvor vi er stået af, er der, hvor vi opfatter noget som direkte skadeligt for børn og unge og den kommende generation i Danmark.
Det har været forbindelse med nogle af de uddannelsesreformer, hvor man gør Danmark fattigere i enhver forstand og gør det sværere for unge danskere at få en uddannelse.
Det er vi lodret imod
, så det vil vi ikke lægge mandater til.
Så har der været en forebyggelsesreform, hvor vi ikke synes, at regeringen vil forebygge nok.
Det er de eneste, som jeg lige husker at vi ikke har været med i.
Så det er reglen, at vi er med, og ikke undtagelsen.
Ammar Ali (M), 2025-05-21:
Tak for ordet.
Mange tak for talen, og tillykke med de 120 år.
I den anledning har jeg en lille gave med – en mulighed for, at De Radikale her i dag kan bekræfte, at I er klar til at tage medansvar, når det kommer til de reformer, der er nødvendige for fremtiden.
Altså, vi har jo brug for partier, der også er klar til at være med, når der skal tages svære beslutninger.
Så vil man bare stå udenfor og kommentere?
Er det det, man foretrækker?
Eller kan vi regne med, at De Radikale er med, når vi i fremtiden skal lave de nødvendige reformer for Danmarks fremtid?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Jeg har set det kort, og jeg anerkender det pres, der er på Israel.
Jeg kan bare ikke se, at det på nogen måde kan retfærdiggøre eller forklare, at man bruger hungersnød og sult som et våben over for en sagesløs civilbefolkning.
Det kan jeg simpelt hen ikke, for jeg har også set et andet kort over Israel og Palæstina, der viser en systematisk indrykning på Vestbredden, der er ulovlig, altså hvor man besætter flere og flere områder og der er erklæringer fra israelske ministre, der nu ønsker at annektere Gaza til Storisrael.
Derfor må jeg sige, at det kan man jo ikke retfærdiggøre.
Jeg ønsker en tostatsløsning.
Jeg ønsker, at Israel skal eksistere for altid, men jeg frygter, at Israel er ved at grave sin egen grav ved at gå så voldsomt til værks, at man vender sig imod Israel i øjeblikket.
Pause Pause (Pause), 2025-05-21:
Mødet er udsat.
Peter Skaarup (DD), 2025-05-21:
Og tak for afstandtagen til Hamas' terrorangreb.
Det har været svært for andre partier at komme med den afstandtagen, i hvert fald i rette tid.
Så det er da fint.
Men jeg ved ikke, om hr. Martin Lidegaard har set et kort over Israel for nylig – et kort, der viser de trusler, der er, om raketangreb og missilangreb ind over Israel hver eneste dag.
Det kommer fra Hizbollah, altså fra Libanon, det kommer fra Gaza, det kommer fra houthierne, og det kommer måske også fra Iran, og det kommer måske også andre steder fra.
Så det er godt nok svært at sige, at der ikke er tale om selvforsvar, for Israel er omgivet af fjender.
De fleste af organisationerne tæt på er fjender.
Så kan hr. Martin Lidegaard ikke fortælle, hvorfor det egentlig ikke er selvforsvar, når israelerne prøver at forsvare sig imod alle de terrorangreb eller missiler, der ryger ind over Israel?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Jeg tror, at hvis man går tilbage til angrebet fra Hamas den 7. oktober, som jo var et skændigt terrorangreb, så tror jeg ikke, at der er nogen, der har været tvivl om, hvor mit parti og jeg stod i det, nemlig i en fuldstændig klar og utvetydig fordømmelse af Hamas' terrorangreb.
Jeg har også sagt gentagne gange, at Israel som alle andre lande har ret til at forsvare sig mod sådanne terrorangreb.
Jeg opfatter ikke det, der sker i Gaza nu, som et selvforsvar.
Jeg må sige, at jeg er stærkt berørt af, at vi er gået fra en situation, hvor det handler om at bekæmpe en terrororganisation, til det, jeg opfatter som et målrettet angreb på en fuldstændig forsvarsløs civilbefolkning, hvor spædbørn, civile og sårede bliver fordrevet hist og pist.
85 pct. af Gaza er lagt i ruiner, og der er et helt akut behov for nødhjælp.
Jeg synes ikke, der er noget mærkeligt i, at det er det fokus, der er lige nu.
Peter Skaarup (DD), 2025-05-21:
Tak til hr. Martin Lidegaard for talen, og tillykke med jubilæet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt til De Radikales holdning til konflikten i Mellemøsten.
Jeg ved, det er noget af det, som hr. Martin Lidegaard taler meget om.
Man kan sige, at De Radikale jo sådan historisk set har været et parti, der gerne vil have balance; der gerne vil prøve at få fred i verden og sådan noget, og det er jo svært i Mellemøsten, som vi kender de gode grunde til.
Men jeg oplever tit De Radikale som et parti, der står meget ensidigt i den her konflikt.
Det kan være, jeg tager fejl, og det kan hr. Martin Lidegaard jo få lov til at redegøre for her, men det foresvæver mig, at den måde, De Radikale griber det an på, er meget ensidig.
Der er ikke et ord om Hamas' terrorangreb, sjældent i hvert fald, ikke et ord om de mange gidsler, som stadig væk er tilfangetaget i Gaza her halvandet år efter terrorangrebet i Israel.
Til gengæld støtter man i Danmark Palæstinas Plads, som mange omfatter som en provokation imod Israel.
Kan vi få at vide, hvori balancen består?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Altså, jeg ser ikke lige mig selv som statsminister, men ellers er jeg faktisk fuldstændig åben over for, hvordan Danmarks kommende regering skal se ud, så længe det er en regering, der faktisk vil arbejde målrettet på at give et bedre Danmark videre.
Om det bliver centrum-venstre, centrum-centrum eller centrum-højre, har vi ikke lagt os fast på, men vi skal nok komme med en melding, når vi nærmer os et folketingsvalg.
Men vi synes sådan set, at der både til venstre, i midten og til højre mangler et stærkere fokus på den næste generation og en klar og ærlig prioritering.
For svaret på finansieringsspørgsmålet er, at vi har et stærkt kig på bl.a. tilbagetrækningsordningerne, ligesom Liberal Alliance.
Carsten Bach (LA), 2025-05-21:
Ordføreren havde så ikke noget bud på finansieringen.
Der kan Liberal Alliances finansiering så måske komme ind i billedet.
Jeg vil godt følge op på det, en tidligere spørger også var inde på, med, at Radikale Venstre fremsætter sit eget forslag til vedtagelse ved den her redegørelsesdebat, og spørge partilederen og ordføreren, om det faktisk er et udtryk for, at hr. Martin Lidegaard selv går efter statsministerposten efter næste folketingsvalg.
Hvad er man i Radikale Venstre
– er man på vej ind i rød blok, er man på vej ind i blå blok?
Hvor står Radikale Venstre efter næste folketingsvalg?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Vi lægger os fast på den procent, når NATO har meldt sine styrkemål og vi har fundet en fælles ramme for det.
Altså, jeg vedstår gerne arv og gæld – og også, at jeg for 10 år siden, da jeg var udenrigsminister, sagde, at jeg syntes, at 2 pct. var for meget.
Men jeg synes egentlig ikke, der er noget mærkeligt i, at et parti igennem 120 år kan have forskellige holdninger til forsvaret, alt efter hvad forsvarssituationen er, hvad trusselsbilledet er, og hvordan virkeligheden derude ser ud.
Derfor har jeg heller ingen problemer med at sige, at i dag står vi hundrede procent bag de 2 pct., men det er lige så vigtigt for mig, hvordan vi bruger pengene, som hvor mange vi bruger.
Og vi har jo foreslået, at de europæiske lande integrerer deres forsvarsstyrker meget mere.
Vi har jo tilsammen dobbelt så mange soldater, hvis vi tæller Ukraine med, tre gange så mange kampvogne og næsten dobbelt så mange kampfly, som USA har.
Så hvis vi bare var i stand til at bruge dem sammen og have nogle fælles kommandostrukturer og en fælles forsvarsindustri, så kunne vi få ganske meget for de penge, vi allerede bruger.
Carsten Bach (LA), 2025-05-21:
Tak for det.
Og tillykke med de 120 år.
Det er jo ikke, fordi jeg nødvendigvis vil stille ordføreren og partilederen til regnskab for alle 120 års politik i Radikale Venstre og slet ikke på forsvarsområdet, men partilederen og ordføreren bragte selv arvegodset på banen og brugte ordet forsvar en hel del gange i sin ordførertale.
Og en del arvegodset hos Radikale Venstre, hvad forsvar angår, er vel også neutralitet, et oprindeligt nej til NATO og måske i særdeleshed fodnotepolitikken.
Jeg vil straks herefter så sige en stor tak til Radikale Venstre for et meget konstruktivt samarbejde i forsvarsforligskredsen i disse år – et godt og konstruktivt samarbejde.
Tak for det.
I Liberal Alliance går vi ind for at bruge 3½ pct. af bnp varigt til forsvaret, og vi har endda også fundet finansiering til det.
Måske partilederen og ordføreren her på talerstolen i dag kan gøre rede for, om Radikale Venstre er enige med Liberal Alliance i de 3½ pct., og hvordan Radikale Venstre eventuelt vil finansiere en sådan udgift?
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-21:
Tak for det, og tak for talen.
Derfor ved jeg også, at vi er enige om, at forebyggelse faktisk er noget, der betaler sig, både når det kommer til uddannelse og det sociale område.
Desværre tænker de lidt anderledes i Finansministeriet, og der har de meget svært ved for alvor at tage det her forebyggende element med ind i regnemaskinen.
Tidligere på dagen foreslog jeg hr. Pelle Dragsted, at vi sammen skulle invitere finansministeren til en slags dialogkaffe, hvor vi fortæller ham, at der findes nyere modeller, der faktisk er økonomisk ansvarlige og meget fornuftige, og som også tager trivsel og investeringer i mennesket ind i billedet.
Så jeg vil høre, om hr. Martin Lidegaard kunne være interesseret i at deltage i den dialogkaffe.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Jeg oplever, at der på begge sider af den her debat er meget voldsomme følelser, bl.a. fordi folk på både den palæstinensiske og jødiske side jo har slægtninge og venner, der er døde i den her krig, enten på den ene eller anden side, enten ved Hamas' terrorangreb eller ved den humanitære katastrofe, der er i Gaza, og de massive bombninger, der har været fra Israels side.
Så der er meget, meget stærke følelser her, og det synes jeg egentlig ikke man kan fortænke de folk i at have, men så meget desto mere grund er der til, at samfundet forsøger at lave en debat, der baserer sig på faglighed og tryghed.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-21:
Jeg er jo grundlæggende enig med ordføreren.
Jeg er grundlæggende enig med ordføreren!
Det er jo også det, der fremgår af folkeskoleloven.
Derfor har man en reel bekymring for, at det her bliver voldelige optøjer, til hvad der skulle være et ganske almindeligt, fredeligt og roligt skolevalg.
Muhammedtegninger, Palæstina – hvad er fællesnævneren?
Det spørger jeg ordføreren om.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Jeg oplever faktisk meget stærke holdninger på begge sider af den diskussion, og dem, som er stærkt pikeret, herunder mig selv, over den humanitære situation i Gaza, kommer ikke med en bestemt tro eller hudfarve.
Vi skal behandle et borgerforslag i næste uge, og jeg talte med nogle af dem, som fremsatte det, og det var to etnisk danske kvinder, og jeg møder utrolig mange på begge sider, der er optaget af det her.
Jeg kan ikke se, andet end at selvfølgelig skal man kunne diskutere anerkendelse af Palæstina til skolevalget.
Det kan godt være, at det bliver en svær diskussion.
Så meget desto mere grund er der til at lave faglige og trygge rammer at tage den i, så det netop ikke bliver en stærkt polariseret debat, der starter med, at den ene eller den anden part står og råber den anden i hovedet, men at man får et fagligt udgangspunkt for debatten, for den kommer jo.
Det er jo ikke sådan i dette land, heldigvis, at vi bare kan sige, at nu må man ikke diskutere anerkendelse af Palæstina.
Heldigvis kan vi ikke det.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-21:
Tusind tak, og tak for talen.
Ordføreren nævnte det her skolevalg i sin tale.
Jeg er selv skolelærer, og folkeskoleloven byder os jo bl.a. at vejlede eleverne og indføre dem i demokrati, ligeværd og flere andre ting.
Islam er i opposition til de her frihedsrettigheder.
Det er i opposition til demokrati, og grunden til, at vi overhovedet debatterer det her, er jo desværre, at man i årtier ført en udlændingepolitik, der har gjort, at man på rigtig mange skoler desværre oplever en meget, meget stor overvægt af elever med muslimsk baggrund, som desværre er voldsparate, når det kommer til emner som eksempelvis Muhammedkrisen, når det kommer til emner som eksempelvis Palæstina og alle de her forskellige ting.
Er ordføreren ikke enig i, at vi slet ikke ville have den her debat, hvis ikke der var ført en forfejlet udlændingepolitik?
Per Larsen (KF), 2025-05-21:
Tak for det, formand, og tak til hr. Martin Lidegaard for en rigtig fin tale ...
[Lydudfald]
... deler vi langt hen ad vejen.
Vi kom rundt omkring skolerne, 10. klasse og de ting, som er sket.
Ordføreren nævnte også demokratiet, og til demokratiet hører også ytringsfrihed, og som jeg husker det, er det jo sådan, at Radikale Venstre var med til at indføre koranloven, og jeg husker også, at der måske var lidt skærmydsler i partiet, i forhold til at det måske ikke var alle, der syntes, at det var den allerbedste idé.
Koranloven er jo blevet rost i brede kredse i muslimske lande blandt imamer.
Nu kender vi jo konsekvenserne, men var det nødvendigt, eller kunne man have gjort, ligesom politiet gjorde på Bornholm, hvor de sagde til Paludan, at de ikke havde mulighed for at beskytte ham?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Det vil jeg bestemt ikke afvise, ligesom jeg også mener, at vi bliver nødt til at begrænse eller helt afskaffe al våbeneksport til Israel, så vi ikke får et medansvar.
Det, som jeg tror er ved at gå op for politikere både i Danmark og EU, er jo, at det jo ikke går at kæmpe for den internationale retsorden og folkeretten i Ukraine, som vi jo alle sammen støtter så meget, og så helt svigte i Mellemøsten.
For det sender et helt forfærdeligt signal ikke bare til palæstinenserne, men også til mange af landene i syd og store dele af de befolkninger, der lever i den del af verden, om, at vi åbenbart ser med forskellige øjne på folkeretten, alt efter hvor man er.
Det går simpelt hen ikke.
Det undergraver vores internationale retsorden.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-21:
Jeg er sådan set fuldstændig enig med ordføreren i, at det spor, der ser ud til at begynde at åbne sig, er utroligt vigtigt.
Det har været sådan, at et enigt Folketing har bakket op om sanktioner mod Rusland, og der har man jo grebet dybt i værktøjskassen.
Er der andre spor ud over EU-sporet, som ordføreren kan forestille sig, f.eks. nogle bilaterale tiltag?
Der er en samarbejdsaftale mellem Danmark og Israel – er det et spor, som ordførerens parti er villig til at kigge på i tillæg til arbejdet på EU-niveau?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Hvis der er et enkelt lille lys i det mørke, vi ser i Gaza i øjeblikket, er det jo, at EU-landene i øjeblikket flytter sig, og det har været tungt.
Jeg har selv siddet der som minister, hvor vi har prøvet at blive enige om, hvad man kunne gøre for at prøve at presse en tostatsløsning igennem.
Jeg tror, det var statsministeren, der på et tidspunkt sagde, at vi blev nødt til at tvinge den tostatsløsning igennem, men det er bare ikke så let, som det lyder.
Det var vist heller ikke ment som, at det skulle ske militært, men så må man jo prøve nogle andre muligheder, nemlig sanktioner eller økonomiske gulerødder osv.
Der hører jeg klart til dem, der mener, at Danmark skal træde tydeligt frem, også i forbindelse med sit medlemskab af Sikkerhedsrådet og i det kommende formandskab for EU, og sige: Skal vi kigge på associeringsaftalen, eller skal vi indføre andre former for sanktioner mod de finansielle institutioner, der finansierer besættelsen af Vestbredden, eller hvad kan vi gøre?
Jeg er sådan set åben, men det handler om EU, og der sker en bevægelse der, så det er nu, det skal gøres.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-21:
Tak for det.
Og tak for til hr. Martin Lidegaard for en god tale, og i øvrigt tak for et utrolig godt samarbejde om det, der handler om den globale retsorden og Mellemøsten, som ordføreren ikke kom så meget ind på i talen her, og som jeg gerne vil stille et spørgsmål til.
Det, som hr. Peter Skaarup kaldte ensidighed, er jo i virkeligheden en ensidighed, som er en konsekvens, en stillen sig på den internationale lov og rets side.
Det er vi ikke mange, der gør, men jeg synes, det er utroligt vigtigt at gøre det.
Ordføreren har selv været inde på tidligere i dag, at situationen i Palæstina er helt forfærdelig.
Der er en stigende grad af annektering og vold på Vestbredden, og det er der også i Østjerusalem, og Gaza er jo Helvede på jord, som mange ville sige det.
Det er på ingen måde noget, der er skabt af en naturkatastrofe, men som er skabt af et politisk styre, som vil have et Storisrael i strid med international lov, i strid med internationale aftaler og i strid med FN.
Hvor ser ordføreren steder, Danmark kan sætte ind for at sætte en bremse for den annekteringsplan, som Israel har?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Jamen vi ønsker en regering, der kan samarbejde hen over midten, men det er ikke nødvendigvis en flertalsregering.
Vi synes stadig væk, at det bredt arbejdende danske folkestyre har tjent Danmark godt, og at de forlig, man laver, der strækker ud i fremtiden, står sig ved at være lavet hen over midten.
Om det så skal være noget centrum-venstre eller noget centrum-centrum eller centrum-højre, har vi ikke lagt os fast på endnu, og det er også lidt svært, for vi har jo fået et nyt parlamentarisk billede, kan man godt sige, hvor det jo for alle partier er lidt svært at forudse, hvad det er for en regering, vi får efter næste valg.
Per Larsen (KF), 2025-05-21:
Så lad os skifte emne.
Jeg tror, det er åbenlyst for mange, der interesserer sig lidt for politik, at Radikale Venstre gerne vil med i en regering, og så tænker jeg lidt på, hvad det er for en slags regering, Radikale Venstre gerne vil være med i.
Så er der jo det spørgsmål med, at når man måske så kommer i en flertalsregering, kan det godt virke lidt, som hvis man er kommet til at kogevaske sokkerne, så de er krympet voldsomt.
Men hvad er det for en regering, som Radikale Venstre ser sig i?
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Jeg kan til fulde bekræfte, at der var en endog meget livlig og heftig debat i Radikale Venstre om koranloven, og sådan har det faktisk været igennem 120 år, nemlig at alle tidens store spørgsmål tit er gået ned igennem Radikale Venstre.
Og det er der noget skønt i, for man bliver jo klogere af at diskutere og nå nye erkendelser, og det er selvfølgelig også svært nogle gange, når man så ikke er helt enige.
Folketingsgruppen, på nær et medlem, der stemte gult, landede, hvor vi gjorde, og det står vi ved, og det gør vi af tre grunde.
Den første er, at vi fik rigtig mange indrømmelser fra regeringen, og det blev en hel anden koranlov, fordi vi gik ind, fik reddet kunsten, fik sikret en evaluering af loven efter 3 år, og vi fik en række andre specificeringer, som indskrænkede loven.
Og så kom vi til at kigge på den evaluering, der er efter 3 år, for at se, om den levede op til det, den skulle.
Endelig var der også en række sikkerhedsspørgsmål, der gjorde, at vi endte med at gøre det, som vi gjorde.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Som jeg sagde før, hænger de to ting sammen, så man løser det ikke for klimaet, hvis man samtidig ødelægger naturen.
Men så må man jo lave en plan, hvor man, hvis man måske ikke løser begge ting samtidig, så løser dem efter hinanden, og det er jo, når den her regering på en eller anden måde kan nævne, at vi nærmer os et 2030-mål, ikke på grund af regeringen.
Tværtimod er det på grund af regeringen, at vi ikke er kommet længere.
For hver gang vi andre kommer med grønne ambitioner, bliver de altid udvandet af regeringen.
Så I skal takke den grønne oppositon for, at vi overhovedet har en klimapolitik i det her land.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-05-21:
Der er forskel på, hvis jeg bliver skilt fra min mand og tager hjem til min mor og siger, at min mand har banket mig, og derfor vil jeg skilles fra ham – min mand slår mig ikke; bare så der ikke er nogen, der misforstår det.
Så vil min mor sige: Det kan jeg godt forstå.
Det, vi oplever med f.eks. kvinder, der er gift med en af anden etnisk herkomst, er jo, at de, når de gerne vil skilles, og de så tager hjem til deres forældre, så får de at vide, at de må leve med at få bank.
Det er jo det, vi kan se i rapporterne.
Det er det, vi kan se i analyserne.
Grunden til, at jeg synes, det er et problem, er også, at jeg gerne vil løse det.
Det er ikke, fordi jeg gerne vil skille nogen særligt ud.
Jeg synes, det er et seriøst problem, fordi jeg ikke ønsker et »dem« og »os«.
Jeg ønsker, at det skal være et »vi«.
Så fordi jeg har stor respekt for ordføreren, vil jeg bare spørge, om vi ikke kan diskutere det her med social kontrol og netop de udfordringer, vi har.
Og det handler også om kultur.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-05-21:
Mange tak for talen.
Der er jo ingen tvivl om, at Alternativet er et ambitiøst parti.
Det er de også på danskernes arbejdstid.
Alternativet vil gerne have, at vi alle sammen arbejder 4 dage om ugen.
Sidst har jeg set, at fru Sascha Faxe var ude at sige noget om det i Sjællandske Nyheder.
Jeg kan se, at formanden for FH Storstrøm er sådan en lille smule indigneret over, at Alternativet vil blande sig i den grønne model.
Mit spørgsmål går på: Hvordan får vi samfundsøkonomien til at hænge sammen?
Hvordan kigger vi ind i det store arbejdsudbud, vi vil have i Danmark, hvis det her skal være en realitet, altså at danskerne skal arbejde 4 dage om ugen?
Camilla Fabricius (S), 2025-05-21:
Tak for det.
Jeg vil rigtig gerne lige følge op fra min kollega hr. Frederik Vad her.
For selvfølgelig kan ordføreren for Alternativet, fru Franciska Rosenkilde, ikke vide alt om alt i Danmark.
Men det, jeg hører min kollega sige, er virkelig grundlæggende set: Man har 85 pct. kvinder fra Afrika bl.a., og de udgør kun 5 pct. af den danske befolkning, og det, vi spørger til, er, hvordan Alternativet forholder sig til og ser på den markante overvægt, der er af nogle kvinder, og om Alternativet vil være med til helt håndgribeligt at gøre noget for netop den gruppe af kvinder, som der er så stor overvægt af.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2025-05-21:
Kvindedrab er fuldstændig forfærdeligt, og der er alt for mange af dem, og fællesnævneren for de kvindedrab er, at de er begået af mænd.
Så det synes jeg at vi skal gøre rigtig meget for at forebygge, så det ikke sker i så voldsom grad, som det gør i Danmark, Europa og hele verden.