Karina Adsbøl (DD), 2023-05-10:
Tak for det, formand.
Jeg er nået den alder, hvor jeg har fået læsebriller på.
Men jeg vil egentlig starte med at sige tak til min farmor.
Jeg har faktisk aldrig gået i institution, for der var altid en farmor, der tog sig kærligt af mig.
Det er jeg virkelig, virkelig glad for.
Men med det her forslag foreslås det at nedsætte en arbejdsgruppe, som skal udarbejde en mere fleksibel model for pasning af eget barn, der indeholder mulighed for at kombinere tilskud til pasning af eget barn med en supplerende indkomst, og forslaget til modellen skal være klar inden udgangen af 2023.
I dag er det sådan, at det er den enkelte kommune, der beslutter, om kommunen vil give et tilskud til pasning af egne børn, og kommunen fastsætter også tilskuddets størrelse, og også hvilken aldersgruppe der kan gives et tilskud for.
Kommunen kan give forældre et tilskud til at passe deres egne børn, fra de er 24 uger gamle, og til de skal starte i skolen.
Tilskud til pasning af egne børn er et alternativ til at få sit barn passet i dagtilbud.
Under den nuværende ordning må tilskudsmodtageren derfor ikke have nogen supplerende indtægt.
For Danmarksdemokraterne er det vigtigt, at familier har nogle fleksible forhold, der gør det muligt at varetage en travl hverdag med børn, arbejde og fritidsaktiviteter.
I den forbindelse mener vi, at man først og fremmest skal sikre, at vi også har nogle stærke daginstitutioner i hele landet, som sikrer, at forældre trygt kan aflevere deres børn, når de tager på arbejde, uanset hvor i landet man bor.
Men vi kan egentlig godt forstå, at man gerne vil have undersøgt det her, og om der kunne laves en mere fleksibel model for tilskud til pasning i hjemmet.
Det er mere også for at finde ud af, om man kan lave en bedre model, som måske kunne gøre lidt op med de store kommunale forskelle – også i forhold til de store forskelle, der er i de tilskud, der tilbydes familierne i dag.
Nu har jeg så skrevet, at det er 68 kommuner, der har den her tilskudsordning til hjemmepasning, men jeg tænker, at vi stiller et ministerspørgsmål om det, så vi kan få det præcise tal for, hvor mange det er, der giver tilskuddet.
Men der er stor forskel.
F.eks. er den kommune, hvor forældrene får mest, Rudersdal, hvor beløbet er på godt 8.300 kr. om måneden for at hjemmepasse sit eget barn.
I Herning er det det laveste beløb.
Der kan man få knap 1.800 kr. om måneden.
Et forslag til en ny model bør understøtte en større lighed for familierne på tværs af kommuner og samtidig også understøtte netop et øget arbejdsudbud, ved at flere, som har en arbejdsindkomst, får mulighed for at bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet, når de bliver forældre.
Så jeg synes ikke, at en ny model skal medføre, at nogle familier oplever en økonomisk gevinst ved at passe børn hjemme frem for at arbejde.
Men forslaget her vil jo så gavne forældre, der ønsker at passe deres børn hjemme som et alternativ til en plads i en børnehave eller vuggestue eller dagpleje, men som samtidig gerne vil bevare tilknytningen til deres arbejdsplads, og det kan netop, som vi har debatteret i dag, være en sygeplejerske, der kan tage en ekstra vagt.
Det kan også være social- og sundhedsassistenten, som har mulighed for at tage en vagt i ny og næ.
Der har også været et fald, og så tænker jeg jo, at det egentlig kunne være fint med en undersøgelse for at kortlægge det her og netop også i forhold til den øgede mistrivsel, vi også ser i dag.
TV 2 har jo dokumenteret, at hver femte forældrepar afleverer syge børn i daginstitutionerne.
Dog har jeg lige den bemærkning, at forslaget ikke er finansieret, så det ville jo selvfølgelig være noget, man skulle drøfte.
Men jeg tænker godt, at vi kunne være med på at lande en beretning i forhold til at lave en undersøgelse på det her område for at se, om man kan gøre det bedre i dag.
Tak for ordet.