runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Caroline Stage Olsen (M), 2025-04-08:
Tak for det.
Jeg er sådan lidt i tvivl om, hvor lang tid jeg har.
Nu kan jeg se, at jeg har lang tid – fedt, mand!
Jeg har noteret mig, at der er rigtig mange hensyn at balancere, og selv om hr. Alexander Ryle åbenbart håber på, at jeg næsten bliver arbejdsløs i morgen, så bliver det svært med alle disse ambitioner, der er på Digitaliseringsministeriets område.
Det glæder mig selvfølgelig, at der er mange, der går og bekymrer sig om, at AI tager en masse jobs.
Jeg bekymrer mig kun om, at Liberal Alliance vil tage mit, men det må jeg så lære at leve med.
Jeg er også rigtig glad for, at SF's ordfører nævner risikovillig kapital som en del af løsningen.
Det kræver jo, at den kapital har de rigtige forudsætninger for at blomstre, både på nationalt og europæisk niveau, men jeg tror egentlig grundlæggende, at vi i hvert fald deler størstedelen af analysen og problemstillingen, og vi skal også videre ad det spor.
Så kan jeg forstå, at hr. Kim Edberg Andersen håber, at vi til næste år skal tale om AI i redegørelsen.
Det synes jeg sådan set også fremgår relativt tydeligt af den her redegørelse.
AI er ikke noget, som kommer til næste år.
Vi står midt i den AI-revolution, som ordføreren nævner.
Jeg vil også gerne kvittere for ordførerens fokus på digital inklusion og ikke bare et fokus her i debatten, men et vedvarende fokus, både med kamera på, men i særdeleshed også uden for kamera, og på de mange løsningsorienterede forslag, der kommer fra ordføreren og fra Danmarksdemokraterne.
Det sætter jeg helt oprigtigt stor pris på, og jeg kan love ordføreren, at jeg efter allerbedste evne knokler med at finde nogle løsninger på de problemstillinger, som bl.a. ordføreren har fokuseret på.
Så bliver der fokuseret på kompetencer, og det er måske også noget, der egentlig fyldte lidt for lidt i min egen tale,
kan jeg se, når jeg reflekterer over det, så det vil jeg gerne kvittere for.
Det gælder f.eks. i forhold til få uddannet flere it-specialister, og det synes jeg også at regeringen er i gang med, senest jo også i form af en reform af professionshøjskolerne, som giver mulighed for 800 nye uddannelsespladser for engelsksprogede, bl.a. inden for it.
Det er jeg selvfølgelig rigtig glad for.
Det er jeg jo for så vidt enig i.
Jeg er ikke modstander af GDPR, men jeg synes, det er vigtigt at kigge ind i, om vi lige har gjort det vel besværligt, og om risikovurderingen, når man er en SMV eller man er i foreningslivet, nødvendigvis behøver at være den samme, som hvis man behandler noget meget, meget risikabelt data.
Der har vi nok ikke haft hjernen med hele vejen igennem, synes jeg i hvert fald selv.
Så det er i hvert fald noget, som jeg synes kunne være værd at kigge på på EU-niveau, hvis det er muligt.
Så er jeg også glad for, at ordføreren nævner interoperabilitet.
Så det er jeg glad for at ordføreren nævner.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-08:
Jeg har så tilsyneladende større tiltro til ministerens evner, end ministeren selv har.
For ministeren siger, at sagen med, at en mand i Nordjylland ikke kan få det her login til NemID, ikke kan løses med ministerens bedste evne.
Men det ved jeg – det ved jeg at ministeren kan, så jeg har større tillid til og er sikker på, at den løsning kommer ganske, ganske snart.
For som sagt har Danmarksdemokraterne fuld tillid til, at ministeren magter det, selv om ministeren tilsyneladende er i tvivl.
Og ministeren skal bare vide, at Danmarksdemokraterne ikke har den tvivl om ministerens evner.
Så i forhold til det, Danmarksdemokraterne sagde om digitalisering: Når vi snakker om AI, er det, jeg siger: Det er lidt, som om AI bliver den der debat, som når fru Birgitte Vind går op og siger, at hun valgte at få en elektrisk skrivemaskine, tror jeg det var.
Det er der, hvor vi står nu.
Det næste store, som vi skal forholde os til, og hvad dets impact bliver – og så kan det godt være, det foregår digitalt –
bliver jo, hvordan kunstig intelligens kommer til at påvirke os.
Jeg tror, det bliver det helt store.
Jeg tror, at hvis vi ikke allerede nu begynder at tænke på det, kommer det til at overhale os indenom, og så kommer vi igen på bagkant, lidt som vi nogle gange er med digitaliseringen.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-08:
Der sagde ordføreren jo lige præcis nøgleordene, altså at kunstig intelligens er et hjælpemiddel.
Vi er stadig væk nødt til at have de kompetencer, der skal til, for at bruge hjælpemidlerne, så vi selv kan udvikle de løsninger, der skal ruste os mod angreb, både når det handler om den digitale svindel, men også når vores it-systemer bliver angrebet af fremmede magter.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-08:
Altså, man kommer jo længst med ærlighed og specielt, når man står her; jeg har ikke taget nogen konkrete initiativer lige i forhold til det handelspolitiske.
Jeg har primært argumenteret for to ting, når jeg har siddet i EU-kredsen, og det ene har været et stærkere engagement i Ramallah omkring opbygningen af det palæstinensiske selvstyres kompetencer helt bredt, både, kan man sige, reelle kompetencer og dermed også politiske kompetencer, og så har jeg argumenteret for en parathed til at være hårde på sanktionssporet.
Det er jo sådan lidt et udtryk for at prøve at lægge sine æg i nogle kurve, hvor der kunne være en chance for, at det egentlig så også blev båret frem og blev brugt til noget.
Og jeg har kunnet glæde mig over, at det første, hvor jeg også har samarbejdet med en række kolleger ude i Europa, har båret nogen frugt, og det andet har jo desværre ikke i nogen nævneværdig grad båret frugt.
Nu taler vi om den tidligere amerikanske regering og ikke den nuværende.
Men indtil videre har der jo ikke været parathed til mere.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-08:
Tak for det.
Og tak for en meget klar politisk tale med klare markeringer.
Det synes jeg er rigtig vigtigt; jeg synes, det er vigtigt, at vi fra dansk side netop sender de her klare signaler om, at den internationale retsorden er en, vi kerer os om.
Det er jo i virkeligheden ikke så lang tid siden, vi stod her og talte om det her emne.
Nu er det jo bare sådan, at den her vurdering siger, at det ikke kun er de voldelige bosættere, der er et problem, men det er bosætter ne og bosættelser ne .
Er der, vel vidende at der skal være enighed i EU og alt det her,
aktivt taget andre skridt fra dansk side, på europæisk niveau eller på nationalt niveau, f.eks. i forhold til diskussionen af, hvad det er for en rådgivning, vi giver til danske virksomheder, som jo også har et ansvar for ikke at understøtte bosætterøkonomien?
Er der taget nogle konkrete tiltag efter den juridiske vurderings offentliggørelse om at ændre vores vejledning i Danmark til danske virksomheder omkring deres investerings- og samarbejdspraksis med virksomheder i de besatte områder?
Martin Lidegaard (RV), 2025-04-08:
Det er fair nok.
Hvad med eksporten af militært udstyr og våben til Israel?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-04-08:
Det var det, jeg sagde i min tale, altså at her synes jeg, det er rigtig godt, at vi ved, at eksporten til Israel bliver vurderet nøje.
Jeg hørte også hr. Martin Lidegaard spørge udenrigsministeren, og jeg forstod, at der også ville blive fundet data frem på, hvordan det ser ud i forhold til de tilladelser, der er givet.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-08:
Tak for det.
Og tak til hr. Flemming Møller Mortensen for talen.
Jeg vil gerne følge op på det her spørgsmål omkring våbeneksporten, for én ting er den direkte eksport, men vi taler jo også om en indirekte eksport via F-35-programmet, hvor vi ved, at de væsentlige dele, de centrale dele, i F-35-kampflyene kommer fra danske virksomheder.
Mener Socialdemokratiet, at en fortsættelse af den praksis er i overensstemmelse med en aktiv efterlevelse af den juridiske udtalelse, som kommer fra Den Internationale Domstol?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-04-08:
Det synes jeg simpelt hen må være et spørgsmål om, at man i Udenrigsministeriet sørger for at tolke, om tredjestatsforpligtelsen og den rollefordeling, som hr. Martin Lidegaard også omtalte i sin indledning, ligger inden for rammen i forhold til det, der måtte være de helt specifikke eksportmuligheder.
Der er stillet spørgsmål til udenrigsministeren om at få de ting afklaret, så det må vi jo se på.
Vi har ikke haft en drøftelse af det, men jeg vil sige, at regeringen selvfølgelig har fingeren på pulsen, i forhold til hvad der måtte være det plausible og det rigtige at gå med.
Men jeg lytter mig jo også til, at udenrigsministeren siger, at vi fra dansk side har lagt et vedvarende pres på i EU i forhold til det her.
Jeg synes i og for sig, at udenrigsministeren fik svaret på det, for vi er jo modsat Norge et EU-land, og jeg har indtryk af, at vi prøver at lave en så grundig koordinering med EU som overhovedet muligt, fordi det er den største muskel; det er der, hvor pressionen kan være størst.
Så det må for mig at se – det er det, jeg tænker – være måden at gøre det på.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-08:
Angående den her afgørelse ved ICC har ordføreren så gjort sig nogen overvejelser over det juridiske grundlag?
Romtraktaten opererer jo med, at det er stater, der kan indbringe sager for ICC, og mig bekendt er der ikke nogen stat, som er FN-anerkendt, der hedder Palæstina.
Der er et selvstyreområde, men altså ikke en stat.
Altså, de rent sådan jurisdiktionsmæssige betingelser for overhovedet at være inden for ICC er ikke opfyldt.
Rejser det ikke nogle overvejelser hos ordføreren i forhold til at skulle anerkende den såkaldte dom imod hr. Benjamin Netanyahu, når den hviler på et, må man sige, meget, meget vidtgående fortolkningsgrundlag i forhold til Romtraktatens opfattelse af, hvad der egentlig er en stat, og hvem der overhovedet kan bringe sager ind?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-04-08:
Nej, det socialdemokratiske svar er, at vi støtter Den Internationale Domstol et hundrede procent, og jeg har i min ordførertale givet udtryk for, at det gør vi også i forhold til de udtalelser, der kommer fra den.
Det er for os at se et spørgsmål om, ja, folkeretlige forpligtelser, og det er det, vi tager ned som værende den bedste rammesætning.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-08:
Så når Romtraktaten opererer med, at det er stater, som er retssubjekter ved ICC, og der her er tale om en afgørelse indbragt af en ikkestat, så rokker det ikke ved hr. Flemming Møller Mortensens eller Socialdemokratiets tro, tillader jeg mig at sige, på systemet.
Betyder det så også, at alle mulige andre ikke statsligt definerede enheder fremadrettet også kan bringe sager ind for ICC?
Det kunne jo være foreninger, det kunne være statssammenslutninger, og det kunne være regioner.
Er det en del af den nye forståelse af Romtraktaten, som man opererer med hos Socialdemokratiet?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-08:
Jeg går ud fra, at ordføreren godt vil bekræfte, er den ulovlige situation, som der er med bosættelserne og besættelsen, er en barriere for den tostatsløsning, som er vores fælles officielle udenrigspolitiske, kan man sige, ambition at arbejde for.
Når det så er sådan, kunne man så forestille sig, at et første skridt fra dansk side – hvis vi lige parkerer EU – kunne være en opdatering af den rådgivning, man giver til danske virksomheder om deres engagementer i Israel, og gøre ligesom Norge, altså at man opdaterer sin praksis og sin rådgivning til virksomhederne ved direkte at fraråde dem ethvert engagement og investering i virksomheder, der på nogen måde er med til at opretholde bosætterøkonomien og bosættelserne?
Martin Lidegaard (RV), 2025-04-08:
Tak for en fin tale og for et godt samarbejde om forslaget til vedtagelse her.
Jeg er egentlig nysgerrig efter, hvor Socialdemokratiet står i forhold til de to spørgsmål, jeg også fik lejlighed til at stille udenrigsministeren, altså vores direkte våbeneksport til Israel og muligheden for at få EU samlet omkring en sanktionering af de finansielle institutioner.
Jeg er med på, at det kræver en enighed i EU, men hvor er Socialdemokratiet egentlig henne?
Er vi der, hvor det sådan set vil være rigtig et rigtigt skridt at tage, hvis vi kunne samle enighed i EU om det, set med socialdemokratiske briller?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-08:
Men der er jo ikke nogen ny situation.
Altså, der er en ny situation på landjorden dernede, men der er ikke nogen ny politisk situation.
Vores tilgang til Israel i de besatte områder er uændret, og den er jo kommunikeret ud alle steder.
Så jeg har en klar opfattelse af, at man også i dansk erhvervsliv ved, hvad der gælder, og hvordan vi sondrer mellem Israel og de besatte områder.
Så har vi taget de initiativer i forhold til EU, at vi har presset på for flere sanktioner og sådan set også vist en åbenhed i forhold til at kunne sanktionere helt ind i de dele af den israelske regering, som de facto jo understøtter en ulovlig bosætterkultur, eller hvilket ord man nu vil bruge.
Det har været markeret klart ved mange lejligheder, men igen vil jeg sige, at det jo forudsætter en enighed, som ikke, i hvert fald for nærværende, er til stede.
Jeg må bare sige, at den der sådan idylliske beskrivelse af den indflytning, der finder sted på Vestbredden, ikke matcher med de oplevelser, jeg selv har haft, når jeg f.eks. har stået i en landsby på Vestbredden og set udbrændte biler eller vinduer, der er slået i stykker, fordi de er blevet ødelagt af et bosættermiljø, der rykker tættere og tættere på, og som bygger på marker, som de her mennesker havde en klar oplevelse af var der, hvor deres får skulle gå at græsse.
Altså, det må jeg sige, og det er jo statueret – og det er det jo også folkeretligt på alle måder – hvad der er op og ned her.
Så jeg undrer mig egentlig over den grundlæggende manglende respekt for den klare folkeretlige vurdering af, hvem der har ret til hvilke territorier, som det her spørgsmål til mig hviler på, og jeg kan slet ikke genkende det der billede af fredelig sameksistens.
Altså, det må jeg sige.
Det kan jeg ikke.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-08:
Jeg vil gerne høre hr. Flemming Møller Mortensens reaktion på det citat, jeg nu læser op, fra tidligere udenrigsminister Mogens Lykketoft: Den stadige udbygning af ulovlige israelske bosættelser på Vestbredden, konfiskation af palæstinensisk landbrugsjord, ødelæggelse af oliventræer, restriktioner på palæstinensernes adgang til vand og begrænsning af bevægelsesfrihed mellem palæstinensiske byer underminerer forudsætningerne for etablering af en palæstinensisk stat.
Hvad er reaktionen fra ordføreren på den udtalelse?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-04-08:
Det er jeg fuldstændig enig i, og det er jo også det, jeg har givet udtryk for.
Jeg tror endda, jeg brugte fuldstændig det samme begreb med, at det er med til at underminere det, vi kæmper for, og det, vi enige om i forhold til tostatsløsningen
Jeg er sikkert ikke den eneste, der sad og så den dokumentarfilm, der blev bragt på DR for få dage siden omkring de israelske bosættelser på Vestbredden.
Der så vi med egne øjne, hvor alvorligt og hvor vedvarende og hvor ødelæggende den handling er i forhold til palæstinenserne på Vestbredden.
Karsten Hønge (SF), 2025-04-08:
Når nu Socialdemokratiet netop udtaler sig og ordføreren ligesom lægger sig op ad udtalelserne fra Mogens Lykketoft, hvordan stiller Socialdemokratiet sig så over for et egentlig importforbud mod varer fra ulovlige bosættelser?
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-04-08:
Jeg er kommet med det, der er den socialdemokratiske holdning i Folketinget i dag, og det er så med det samme ordvalg, i forhold til at det her er ødelæggende for det, der er fremtidsmulighederne, og det, vi arbejder for.
For hvis ikke der kan skabes en fysisk ramme med fredelig sameksistens i forhold til Israel og Palæstina, så er jeg jo enig i det, hr. Martin Lidegaard sagde: Hvor er vi så henne?
Så er vi virkelig langt fra at kunne bakke det op.
Set i forhold til EU's sanktioner har udenrigsministeren jo allerede sagt, hvordan det er.
Man prøver at snævre det ind, sådan at der er sanktioner, der har effekt på besætterne.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-04-08:
Tak for det spørgsmål, for jeg synes også, det er vigtigt at få nuancerne med.
Jeg er faktisk slet ikke modstander af, at vi også har digital virtuel undervisning, og slet ikke, når vi kommer op på sådan noget som universitetsniveau.
Men jeg tror, det er noget andet, når byggestenene skal lægges.
I sådan noget som grundlæggende matematikfærdigheder er der en del studier der peger på, at der får du et meget større læringsudbytte ved at prøve kræfter med det med pen og papir.
I forhold til netop den der grundlæggende matematikforståelse har vi set et læringstab, ved at vi har digitaliseret en stor del af det.
Det samme gælder i forhold til at lære at læse.
Der er der nogle fordele ved, at man ikke alt for hurtigt introducerer iPad'en, som rigtig, rigtig mange skoler i Danmark gør.
Så lad os holde fast i nuancerne og sige, at vi i indskolingen nok skal være lidt mere påpasselige med introduktion af skærm og have lidt flere analoge modtræk, mens det senere hen er en helt anden snak.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-04-08:
Tak for det.
Jeg sidder og filosoferer over det her begreb bosættelse, og hvad det egentlig er for noget.
Altså, jeg kender jo f.eks. mange danskere, der har valgt at bosætte sig i Malmø.
Det gør de civilt.
De flytter derover og bor der, og det er jo sådan en slags privat bosættelse.
Det er der ikke noget problem i, men jeg kan forstå, at hvis jøder beslutter sig for at flytte deres liv og ejendele til et område, som folkeretligt ikke tilhører nogen, så er det en eller anden krænkelse af noget.
Derfor undrer det mig, hvad en bosættelse egentlig er, altså, hvordan kan det være, at det er sådan?
Jeg var bosat på halv tid i Belgien i 10 år.
Der var aldrig nogen, der kom og sagde, at det var en krænkelse af folkeretten.
Men når der ikke er nogen, der gør et lovligt krav på det område, hvor de her jøder, israelske statsborgere, bosætter sig og bygger et hus – de tager jo ikke et hus fra nogen; de bygger et hus; de skaber et liv; de skaber virksomheder, som mange palæstinensere i øvrigt er glade for at arbejde i, og sådan nogle ting – så er det pludselig en overtrædelse af meget, meget alvorlige internationale retsregler.
Så hvad er en bosættelse?
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-08:
Tak for talen.
Jeg synes, det er en rigtig god debat, vi har.
Altså, det er en forespørgselsdebat, hvor vi rent faktisk har en debat.
Det kan man jo ikke være ked af.
Jeg vil sige, at den bedste undervisning, jeg nogen sinde har fået, var, da jeg for halvandet års tid siden tog en PRINCE2 på ren e-learning.
Det er det suverænt bedste, jeg nogen sinde har været igennem.
Nu skal jeg passe på mit sprogbrug.
Jeg kan snyde en underviser, men jeg kan simpelt hen ikke snyde en robot, som afgør, hvorvidt jeg har forstået tingene eller ej.
Så det, jeg egentlig vil spørge ordføreren om, er: Kan det ikke blive sådan lidt kategorisk, når vi siger, at man ikke må bruge skærm, og at det ligesom forringer undervisningen, hvis den udelukkende er digital og slet ikke analog?
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-08:
Tusind tak for en altid farverig tale og nogle gode billeder.
Det er skægt, ordføreren nævner det med OBS; det tænker jeg tit over – de gode gamle dage, hvor vi kun havde én kanal, og så kunne vi sende viden ud til alle sammen, og så blev de klogere.
Det, jeg egentlig ville spørge om, var, at jeg noterede mig, at ordføreren nævner kunstig intelligens og digitalisering som to forskellige ting.
Det forstår jeg ikke lige helt.
Hvordan er det, at ordføreren skelner mellem de to ting
jeg troede egentlig, det var to sider af samme sag?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-08:
Det er egentlig en erkendelse, jeg er kommet frem til.
Det er lidt ligesom med flyvning.
Digitalisering er ligesom Wrightbrødrenes første fly.
Vi kan få vores mail i en indbakke i stedet for igennem postkassen.
Og så tror jeg, at kunstig intelligens er sådan en 747.
Jeg har været samme sted selv og tænkt, at det bare var en udvikling af det samme, men jo mere jeg kigger ind i, hvad kunstig intelligens kan, virkelig kan, tror jeg, at kunstig intelligens kommer til at blive en revolution, som kommer til at få opfindelsen af internettet – og den er jeg gammel nok til at huske – til at ligne et dryp og ikke et regnskyl.
Bliver Digitaliseringsudvalget så til et AI-udvalg eller noget lignende?
Jamen jeg tror, titlen bliver anderledes, det tror jeg, den gør, for jeg tror, det er nødvendigt, for jeg tror, det er to forskellige ting.
Jeg tror, at vi skal kigge på, at digitalisering er noget, alle danskere dybest set har et eller andet sted.
Der er ikke én, der ikke har en telefon eller en iPad et eller andet sted.
Jeg tror, at kunstig intelligens bliver noget andet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-08:
Tak for det.
Nu vidste jeg, at ordføreren ville gå op og give et lidt mere – det havde vi jo snakket om – liberalt svirp.
Jeg kunne også være gået den vej, men tænkte, at nu skulle ordføreren selv have lov til at klappe til den.
En ting, jeg er enig med ordføreren i, er det her med, at der dybest set mangler penge.
Der mangler jo, at regeringen smider tegnebogen på bordet i stedet for ordene, for mange af de ting, som ordføreren nævner nu, koster jo penge.
Så kan de koste penge ude i erhvervet, men noget af det kommer jo faktuelt til at koste penge også herindefra.
Der er jeg faktisk enig i, at det er lidt utilfredsstillende, og det er ikke for at komme efter ministeren, for ministeren bestemmer jo ikke, hvor mange penge hun får til sit budget.
Men det er jo reelt set sådan, at for mange af de ting, vi kigger ind i, er der behov for en ret stor finansiering.
Danmarksdemokraterne, som jeg også sagde tidligere, skal nok gøre et forsøg sammen Liberal Alliance til næste år, og så kommer vi begge to med et svirp og så noget finansiering.
Men er vi ikke bare der, hvor det kort sagt er sådan, at hvis de gode intentioner skal føres ud i livet, både hurtigere og også ud på landet, så kræver det, at ministeren går til finansministeren og får nogle flere penge?
Alexander Ryle (LA), 2025-04-08:
Jo, enten det, eller at man skaber nogle rammevilkår for, at private virksomheder kan gøre det, i stedet for at staten skal gøre det.
Men det er da rigtigt, at når man kigger på digitaliseringsstrategien, er det ikke, fordi der er fulgt mange penge med den i forhold til alle mulige andre aftaler, som regeringen laver på andre områder, hvor der følger flere penge med.
Så kan man diskutere: Skal der være det, eller skal der ikke være det?
Men jeg synes også, at man skal diskutere, hvordan det så er, vi bruger de penge.
Uanset hvor meget der så er samlet set, hvad er det så, vi bruger dem på?
For jeg føler, at i digitaliseringsstrategien, som vi jo endte med at gå med i, på trods af at jeg syntes, at den var noget uambitiøs, er der en lang række forskellige initiativer, så man har spredt de der småpenge ud over rigtig mange ting i stedet for at fokusere.
Hvorfor er det, vi skal have sådan en statslig biblioteksordning for lånerobotter?
Hvorfor er det, at vi skal have nogle eksperter, der kan sidde og sige, hvilke apps på din telefon der er gode, når du bare kan gå på Appstore og læse en anmeldelse?
Altså, der er mange ting, som ikke, synes jeg, burde være øverste prioritet, og så vil jeg hellere bruge det på f.eks. kunstig intelligens.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-08:
Jeg er ikke uenig.
Det er jo ikke, fordi vi skal bruge penge bare for at bruge dem.
Der er jeg fuldstændig enig med Liberal Alliance i, at der er nogle ting, vi har brugt penge på, hvor det føles lidt, som om man har fået en breakingoverskrift på det.
Og det er mange bække små, og så får man for lidt ud af det.
Hvis vi giver frit slag for især til konsolideringen på telemarkedet, vil en bekymring for Danmarksdemokraterne jo være, at vi lige pludselig står på et tidspunkt, hvor Teledanmark måske er ejet i Schweiz, og så bliver de sure, og så der er noget med en sikkerhed i forhold til kritisk infrastruktur.
Ellers er vi meget enige med Liberal Alliance.