runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2025-04-03:
Jo, formentlig.
Fru Dina Raabjerg plejer at have en god hukommelse, så det vil jeg tro er rigtigt, og hvis det ikke er rigtigt der, er det rigtigt i en helt, helt masse andre sammenhænge, heldigvis.
For selv om det er sådan, at man ofte siger til partier, at de ikke kan lave noget om, fordi de har stemt for det, så gør regeringen det jo selv hele tiden.
Det er vi jo nødt til at gøre.
Vi er nødt til hele tiden at forbedre tingene her i landet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-03:
Jeg tror, der er masser af Venstres vælgere, der tænker, at den regering, man sidder i, ikke har den økonomiske ansvarlighed, man lovede inden valget.
Det er rigtigt, at man har lavet nogle rigtig gode forslag i Venstre, altså om CO 2 -afgift på landbrug osv., og det har været supergodt.
Nu blev de overhalet af et rigtig godt forslag fra Enhedslisten, og nu er de rigtig kede af, at næste gang de skal ind i ministerbilerne, bliver det på Enhedslistens bekostning.
Er det ikke bare det?
I har sovet i timen i Venstre.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-03:
Tak, og tak for en fin tale.
Hvis det bliver sådan, og det kommer formentlig til at ske, at regeringen stemmer nej til det her, bliver det et nej med en lille margin.
Men hvis ministeren alligevel indkalder til nogle sådan mere bløde forhandlinger, kan vi så ikke lave en aftale, ordføreren og jeg, om, at så lader vi som ingenting og siger ikke noget om, at det her forslag har været der, men går bare glade til den forhandling?
Jesper Petersen (S), 2025-04-03:
Måske var det egentlig det, der var beslutningsforslagets pointe, der blev afsløret her, altså at det, vi er i gang med nu, er en forpostfægtning til den kommunale valgkamp.
Men hvis Enhedslisten vil det seriøst, må man også sige, hvad finansieringen til det forslag er.
Det fremgår jo ingen steder.
Er det de samme kommuner, som så skal spare de flere hundrede millioner kroner, det handler om?
Eller hvad?
Hvorfor skal det gå ud over den kommunale velfærd, at Enhedslisten kommer med det her beslutningsforslag?
Jeg kunne også påpege, at Enhedslisten selv er med i den aftale, der siger, at man stadig væk skal have den her form for selskabsageren på det her område.
Det er Enhedslisten, og er det så seriøst at gøre sådan her?
Nå ja, men det kan være, at vi når derhen en dag.
Ministeren har i hvert fald givet en gengivelse, jeg synes vi skal tage med os efter debatten i dag.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-03:
Og tak for en fin tale.
Jeg vil lige følge op i forhold til det, som Søren Egge Rasmussen startede med at spørge om, altså hvad det præcis er i det her beslutningsforslag, som ordføreren mener der er udgiftsdrivende.
Jesper Petersen (S), 2025-04-03:
Jeg ved godt, at der i overskriften står noget mere overordnet, men når man læser det, er det, det handler om, jo at afskaffe de kriterier, de regler, der gælder for selskaberne på det her område, altså at kommunerne skal lave de her særskilte selskaber, og hvordan afgiftsstrømmene så er på det område.
Og gør man det, som det er beskrevet her, så koster det, som jeg husker det, et trecifret millionbeløb i tabte afgiftsindtægter.
De penge skal jo komme et eller andet sted fra, når man så – i hvert fald de partier, der laver finanslov her i landet – skal forhandle det.
Nogle kunne også få den tanke, at det skulle kommunerne så selv betale for i kommuneforhandlingerne med penge, der ellers kunne være gået til at bedrive skoler, børnehaver og ældrepleje i Danmark.
Men er det det, vi taler om?
Hvor er det, vi skal finde de penge henne, som vil mangle, hvis man gør det, som Enhedslisten faktisk beskriver som den indholdsmæssige materie i deres beslutningsforslag?
Det er det, der ikke er nogen svar på, og vi stemmer ikke for beslutningsforslag, hvor pengene mangler.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-03:
Men man kunne vel godt forestille sig, at man bare omlagde tingene, så det var udgiftsneutralt, eller hvad?
Jesper Petersen (S), 2025-04-03:
Jamen hvis det er et konkret forslag, kunne man jo komme med det som forslagsstiller.
En omlægning er jo så heller ikke bare et ord, man kan sige.
Altså, det ville stadig væk indebære, at der var nogle andre, der på en eller anden måde skulle betale, og hvem det er, fremgår i hvert fald ikke af beslutningsforslaget.
Men en regning er der, og hvis ikke vi også har den på bordet, kan vi ikke bakke op om et forslag, der skal pålægge at skabe regningen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-03:
I forhold til det med de tabte afgifter er det jo lidt spøjst at opleve, at vi pisker kommunerne til at lave fjernvarmeplanlægning, hvor man får udfaset mest mulig fossil gas, og så taber statskassen penge på det.
Men når det drejer sig om solceller på kommunale bygninger, hvor man godt kan opstille et eller andet fiktivt regnskab om, at så kommer staten ikke til at have så mange afgifter på elektricitet, så er det et kæmpe problem.
Altså, der er jo noget her, der er helt skævt.
Altså, for mig at se drejer kommunalvalg sig om politik.
Det drejer sig jo om, hvad det er for nogle rammer, hvad det er for nogle rammevilkår, Folketinget definerer, i forhold til hvad det er for en energipolitik, man kan føre ude i kommunerne.
Mange kommuner har klimamål, og når man i nogle kommuner opsætter solceller på offentlige bygninger, er det for at forfølge sine klimamål, og det gør man så, vel vidende at det er en dårlig investering.
Og det er jo ikke rimeligt, at man ikke bare kan have en rimelig investering.
Jeg synes, det er nogle mærkelige præmisser, der sættes op.
Altså, vi har jo sol, der skinner ned på nogle tage, og hvor solen ikke bliver udnyttet.
Hvad er det, vi taber?
Hvad er det, vi taber ved at udnytte den energi?
Det hænger simpelt hen ikke sammen for regeringen.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-03:
I så fald hænger det heller ikke sammen for Enhedslisten, for Enhedslisten stemte for den her lov, som kræver af kommunerne, at de skal lave en selskabsdannelse, altså at de skal udskille det i et selskab.
Det skal man jo med vand, spildevand og affald.
Og Enhedslisten står bag den her lovgivning, så det hænger jo ikke sammen for Enhedslisten, hr. Søren Egge Rasmussen.
Men ja, vi skal se på, om vi kan gøre det anderledes, i kraft af at markedssituationen har forandret sig, også for solceller på land, og at de ude i kommunerne er under massivt pres.
De kommuner, der går foran i den grønne omstilling – og stor ros til dem – og i en dialog med deres lokale borgere og landmænd prøver at finde nye grønne løsninger, mærker også presset, fordi de da ser, at der er modstand mod solceller, der ligger tæt på borgere eller lokalsamfund eller kan lægge beslag på det, som man hellere så var natur.
Vi har sagt, at vi ønsker at analysere, om vi kan gøre det anderledes, og det er vi sikre på at regeringen er villige til at se på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-03:
Jeg har analyseret på den lovgivning, jeg var med til at vedtage, og jeg vil gerne være med til at ændre den lovgivning.
Jeg har set på de budgetter fra Aarhus Kommune, som opstiller regnskaber og budgetter for, hvad det er, man kan have af indtægter ved at investere i solceller på kommunale bygninger, og kan se, at der kan være en eller anden tilbagebetalingstid på 30 år.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og derfor er det da rimeligt nok, at man så her i Folketinget drøfter, hvordan vi kan ændre på et helt urimeligt krav til kommunerne om, at alle kommuner skal opstille sådan et selskab.
Hvis ordføreren virkelig vil have solceller på kommunale bygninger, skal man presse på for at være med til at drive, at vi kan få de her forhandlinger.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-03:
I Venstre har vi længe sagt, at vi ønsker at se på det her område og analysere, hvorvidt vi kan fjerne kravet om selskabsdannelse.
Men vi har jo allerede taget en række andre initiativer til at fremme opsætningen af solceller.
Leasingreglerne gør det nemmere for kommunerne at gå ind og lægge solceller op, og dem har vi jo under behandling her i dette Ting.
Men det, jeg ikke synes er seriøst fra Enhedslistens side, er, at man ikke prøver at gå i en politisk dialog, at man ikke prøver at få fremskaffet et ordentligt beslutningsgrundlag og et finansieringsgrundlag, men at man laver noget, som er en reklamekampagne frem mod et kommunalvalg, her i Folketinget, er ikke seriøst.
Og derfor kan vi ikke støtte det.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-03:
Tak for ordet.
Og tak for talen.
Det var egentlig ikke, fordi jeg havde tænkt mig sådan at spørge om noget, men nu gentog ordføreren det her med, at man ikke ville bakke et forslag, der kommer fra andre partier, op, fordi det kan anses for at være et reklameforslag.
Men sidder vi ikke her for at kigge ind i tingene, for at finde ud af, om der er nogle problemer, og om der er nogle løsninger, og hvis der ellers er et problem og der her er en mulig løsning, så bør man da gå seriøst ind i det, uanset hvilket parti det er, der har fremsat det.
Mener ordføreren ikke det?
Christian Friis Bach (V), 2025-04-03:
Altså, jeg noterede jo bare, at hr. Søren Egge Rasmussen selv lagde vægt på, at det her var godt for Enhedslisten frem mod kommunalvalget.
Det var engang også et princip, som Det Konservative Folkeparti bakkede op om, da Det Konservative Folkeparti også i sin tid var regeringsbærende.
Ja, det mener vi fortsat i Venstre, altså der skal være finansiering bag de forslag, der ligger, og som vi vedtager her i Folketinget.
Og det her vil medføre betydelig afgiftstab, og det skal vi have håndteret, før vi kan stemme for sådan et forslag.
Det er derfor, vi stemmer imod, og det er det, jeg har sagt fra talerstolen.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-03:
Nu spurgte jeg ikke, hvad Det Konservative Folkepartis politik var.
Det tænker jeg nok at jeg har en lillebitte smule mere forstand på, end ordføreren fra Venstre har, kunne man formode.
Det, jeg spurgte til, vedrører, at hvis et forslag fra et andet parti ellers er fornuftigt, så er det vel ikke en begrundelse for at være imod, at det kommer fra et andet parti.
Er det korrekt forstået, at det mener ordføreren egentlig heller ikke.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-03:
I Venstre tager vi rigtig mange gode forslag ind fra andre partier, fra private virksomheder, fra folkelige foreninger og, ja, sågar fra EU og ser på dem og analyserer dem, men vi har som et krav, at der skal være finansiering bag de forslag, der lægges frem i Folketingssalen.
Jeg udtalte mig ikke om Det Konservative Folkepartis politik i al almindelighed, men reflekterede blot over, at ordføreren jo fremførte som spørgsmål, hvorfor vi ikke kunne stemme for dette forslag.
Og der sagde jeg, at det er, fordi det ikke er finansieret, og at den linje havde Det Konservative Folkeparti også engang her i Folketingssalen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-04-03:
Tak for det.
Det er jo altid dejligt at høre en Venstremand stå og sige: Vi har aldrig stemt for noget uden finansiering.
Det kan man jo undersøge om Venstre nogen sinde har gjort.
Det er jeg næsten sikker på at man har.
Det er det jo, for det er et rigtig godt forslag.
Men når nu man er lidt bedre end os andre, kan jeg næsten mærke på det herinde, kan jeg ikke forstå, hvorfor man ikke har taget det her beslutningsforslag og for længe siden er kommet med et lovforslag om det selv.
Det giver jo rigtig god mening.
Faktuelt er det et godt forslag.
Er ordføreren uenig i, at der er meget lavthængende frugter, og at de har hængt der igennem mange kommunalvalg tilbage i tiden?
Er det bare det, at Venstre ikke rigtig kommer ud over rampen?
Man vil gerne snakke, men man kommer ikke ud over rampen.
Er det ikke bare konstateringen her?
For man er ikke selv kommet med et lovforslag og kommet med finansieringen.
Så man synes, at det er dårligt, at det skal op på tagene; man har ikke selv fået idéen, hverken nu eller i årtier forud.
Så er det ikke bare det, der igen viser sig ved Venstre?
Christian Friis Bach (V), 2025-04-03:
Jeg må sige, at hr. Kim Edberg Andersen taler imod bedre vidende.
Og ja, jeg har sagt, at vi også ønsker at se på modregningsregler eller selskabsdannelse i kommunerne, men markedssituationen har forandret sig.
Det er jo kun kort tid siden, at det her var en rigtig god forretning, og kommunerne burde være gået i gang der.
Men ja, vi ønsker at finansiere de forslag, vi lægger frem i Folketingssalen.
Vi ønsker at være økonomisk ansvarlige, og det håb havde jeg faktisk også for det parti, som hr. Kim Edberg Andersen er medlem af.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-03:
Jamen jeg ved ikke, om det vil fremme det, at jeg ligesom lader som ingenting til sådan en forhandling, og lader som om, Enhedslisten ikke i snart 10 år her i Folketinget, mens jeg har været energiordfører, har kæmpet for at fremme solceller.
Jeg kunne godt være stormodig og ligesom sige, at nu er det jo regeringen, der tager initiativer til dette spændende møde.
Jeg tror, vi har snakket så meget om det her, at der er mange, der godt ved, at der kan være bestemte politikere, der har ansvar for, at der kommer til at ske noget mere.
Det her skulle gerne være drevet af, at vi vil prioritere klimakampen, at vi vil hjælpe kommunerne til at komme frem til at nå de CO 2 -krav, som de selv har stillet.
Jeg synes egentlig, at sagen er det vigtigste og ikke, om jeg har fremsat et beslutningsforslag eller ej.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-03:
Hvornår blev det Socialdemokratiets politik, at Danmarks suverænitet skulle pantsættes i en konvention, som tvinger os til at uddele statsborgerskaber som løbesedler på en markedsplads til de mest bestialske forbrydere, vi overhovedet har herhjemme?
Anders Kronborg (S), 2025-04-03:
Nu er det jo sådan, og det ved hr. Mikkel Bjørn også udmærket godt, at et flertal i det danske Folketing har tilsluttet sig de internationale konventioner.
I går havde vi en lignende diskussion om en række konventioner, som Dansk Folkeparti også synes vi skulle udmeldes af i Danmark.
Jeg kunne konstatere i den debat, og lur mig, om det ikke bliver det samme i dagens debat, at der kun er ét parti i Folketinget, som stemmer for at udtræde af internationale konventioner, og det er nemlig Dansk Folkeparti.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-03:
Hvorfor er det, at Socialdemokratiet insisterer på, at Danmark skal være en markedsplads og en basar for alverdens statsløse kriminelle?
Jeg forstår det ganske enkelt ikke.
Socialdemokratiet, der slår sig op på at føre en stram udlændingepolitik, der varetager Danmarks interesser, insisterer nu på at stå fast på en politik, der tvinger Danmark til at tildele statsborgerskaber til mennesker dømt for grove personfarlige forbrydelser, voldtægt og overfald, og ja sågar terrormistænkte mennesker.
Det er ganske enkelt fuldstændig skandaløst.
Anders Kronborg (S), 2025-04-03:
Men det er jo en falsk præmis og et falsk billede, som ordføreren fra Dansk Folkeparti tegner.
Det ved ordføreren jo også udmærket godt, for ordføreren er formand for Folketingets Indfødsretsudvalg og har således også et indgående kendskab til, hvornår det er, at konventionerne træder i kraft.
Kigger vi inden for de sidste par år, ved formanden for Indfødsretsudvalget jo også udmærket godt, at det er under en håndfuld gange, at der er tildelt statsborgerskaber, hvor det er statsløsekonventionen, der er blevet anvendt; det ved ordføreren jo udmærket godt.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-03:
Tak for det.
Jeg bliver nødt til at spørge Socialdemokratiets ordfører, om ordføreren anerkender, at statsløsekonventionen spænder ben for den indfødsretspolitik, vi ønsker at føre i Danmark?
Anders Kronborg (S), 2025-04-03:
Jeg er fuldstændig enig med en lang række partier i Folketinget, der synes, at statsløsekonventionen giver nogle hindringer, for der er eksempler på, at nogle får statsborgerskab – heldigvis ganske få – som efter min opfattelse ikke burde have statsborgerskab i Danmark.
Det er også derfor, regeringen aktivt har sagt: Vi går ind og udfordrer de her konventioner.
Nej, skeen blev taget i den anden hånd, da fru Mette Frederiksen satte sig i Statsministeriet, og vi har i dag den strammeste politik nogen sinde både på udlændingespørgsmålet og på indfødsretsområdet.
Jeg synes, at når man kigger ud over indfødsretsområdet sådan helt generelt, er indfødsretsaftalen både blevet strammet, da hr. Mattias Tesfaye var minister, og mens hr. Kaare Dybvad Bek var minister.
Men jeg synes jo altså et eller andet sted, at bordet fanger her, for vi overtog regeringsmagten i 2019, og vi strammede udlændingepolitikken, og vi strammede indfødsretspolitikken i forhold til, da Liberal Alliance sad i ministerkontorerne.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-03:
Tak for det.
Det er jo, fordi jeg, når jeg sidder her og hører debatten, næsten kommer i tvivl om, hvad præmisserne for den her debat er.
Derfor vil jeg bare jeg gerne bede ordføreren om at bekræfte, at det, som statsløsekonventionen giver ret til, er, at det er børn, som er født som statsløse i Danmark, som har muligheden for at kunne få statsborgerskab på lempede betingelser.
For det lyder lidt, som om det er sådan et slaraffenland, hvor alle mulige voksne mennesker, der har begået kriminalitet, men som er statsløse, kan få statsborgerskab med baggrund i statsløsekonventionen.
Så jeg vil bare gerne bede ordføreren bekræfte, at ordføreren også er af den opfattelse, at dem, som konventionen giver beskyttelse til, er børn, der er født i landet som statsløse, og at de har muligheden for at kunne få statsborgerskab på lempede betingelser, men at det jo altså ikke er bandekriminelle.
Anders Kronborg (S), 2025-04-03:
Jeg kan ikke afvise, at det er bandekriminelle, for en af udfordringerne ved statsløsekonventionen er jo, at man skal have en fængselsstraf på mere end 5 år, hvis man skal afvises.
Der kan jo sagtens have været nogle domme for narkosalg, for slagsmål i baggårdene, for butikstyveri, som normalt ville forhindre et dansk statsborgerskab.
Det er også derfor, vi mener, at konventionen skal udfordres.
Det er det, vi er i gang med nu, for der er eksempler på, at der er nogle, der har fået dansk statsborgerskab, hvor jeg vil jeg mene at det er på kanten og også nogle gange over, hvem vi normalt vil give det.
Jeg mener, at når man skal være en del af det danske fædreland, være en del af den danske familie, skal man ikke have en straffeattest, hvor der står, man har været i et værtshusslagsmål, har solgt narko eller for den sags skyld solgt opioider til skoleelever i grundskolen.
Så der er nogle udfordringer – det er der ingen tvivl om – med statsløsekonventionen.
Heldigvis kan vi jo følge arbejdet i Indfødsretsudvalget og se, det heldigvis er i meget få tilfælde, de eksempler er fremme.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-03:
Tak for det.
Men så vil jeg bare igen bede ordføreren bekræfte, at dem, som statsløsekonventionen giver beskyttelse til, er børn, der er født i Danmark.
Hvad der senere sker med dem, kan der jo ikke gives garantier for.
Men det er udelukkende en konvention, som træder i kraft for børn, der er født i Danmark.
Anders Kronborg (S), 2025-04-03:
Ja, og det er jo dér, jeg så stille og roligt og stilfærdigt siger, at den kriminelle lavalder i Danmark er 15 år, så eksemplerne, som hr. Mikkel Bjørn er fremme med, kan jo ikke afvises i forhold til de ting, jeg skitserer her
Men jeg kan berolige ordføreren med, at vi ikke kommer til at stemme for Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Vi synes, det er meget væsentligt, at Danmark er en del af internationale spilleregler, en del af ordentligheden, en del af fællesskabet i en verden, hvor vi ser aggressioner fra Rusland, og hvor vi også har udfordringer i øjeblikket med en amerikansk administration.
Så skal Danmark altså ikke melde sig ud af et stærkt forpligtende fællesskab i FN og andre internationale organer, så skal vi styrke det internationale samarbejde.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-03:
Hr. Anders Kronborg siger, at det kun er en håndfuld, det drejer sig om, når det kommer til statsløse på lovforslagene om at give indfødsret.
Jeg kan konstatere, at der på det sidste lovforslag var omkring 50, og at der på L 61 fra 2023 var 175 statsløse.
Er det en håndfuld?
Jeg er lidt i tvivl om, om hr. Anders Kronborg taler korrekt fra talerstolen, når han siger, at det kun er en håndfuld, det drejer sig om.
Anders Kronborg (S), 2025-04-03:
Det tal, jeg kan huske meget tydeligt – og ellers må ordføreren jo rette mig – var, at der var 59 på det seneste lovforslag, der blev optaget efter børnekonventionen, og 0, der blev optaget efter statsløsekonventionen.
Med det her forslag ønsker Dansk Folkeparti, at Danmark skal udtræde af FN's konvention om begrænsning af statsløshed.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er vigtigt, at vi har et ordentligt, solidt og godt internationalt samarbejde – et internationalt samarbejde, der er bygget op på nogle fælles spilleregler og nogle fælles aftaler, og der skal Danmark ikke melde sig ud.
Der skal vi arbejde aktivt for at påvirke tingene i den rigtige retning.
Derfor ønsker Socialdemokratiet heller ikke at støtte det her beslutningsforslag, der handler konsekvent om, at vi skal udmeldes af statsløsekonventionen.
Vi ønsker derimod aktivt at arbejde for, at fortolkningen bliver mere hensigtsmæssig, end tilfældet er i dag.
Derfor har regeringen også for nylig udnævnt en konventionsambassadør, der skal sikre, at Danmark engagerer sig mere i arbejdet.
Med de ord kan jeg tilkendegive klart og tydeligt, at Socialdemokratiet ikke støtter Dansk Folkepartis forslag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-03:
Socialdemokratiets formand arbejder hårdt for at ændre de her konventioner og har det som en prioritet i sin ledelse som statsminister for Danmark at ændre de her de her konventioner, og det har der været adskillige diskussioner om hen over de sidste 6 år, hvor fru Mette Frederiksen har siddet som statsminister.
Så det mener jeg er en klar prioritet.
Jeg glæder mig til at høre, hvad både Liberal Alliance og andre partier mener om sådan et forslag her om blankt at melde sig ud af statsløsekonventionen.
Men jeg må bare sige, at det at i sig selv træde ud af konventioner og internationalt samarbejde i en tid, hvor vi jo er udfordret, ikke bare på udlændingepolitikken, men generelt i forhold til det at sikre, at vi har nogle samarbejdspartnere, som vi kan stole på, synes jeg ville være meget, meget uovervejet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-03:
Tak for svaret.
Det sidste, ordføreren sagde, var netop min pointe.
Så vil jeg egentlig gentage det spørgsmål til ordføreren, som jeg også stillede til ministeren: Ville det her ikke være verdens billigste ministerpoint, hvis det var sådan, at regeringen sagde ja til det her forslag?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-04-03:
Jo, jeg tror sådan set godt, at man kan finde en eller anden god løsning, hvor man får udnyttet mere af den solenergi, der strømmer ned på de offentlige tage.
Det gælder især i lyset af, at det åbenbart er svært at nå i mål med en firdobling af den vedvarende energi, at de store anlæg ude på landet har lidt problemer med at komme igennem i øjeblikket, og at der er et enkelt selskab, der er under konkurs.
Hvad er det, man så gør?
Så gør man vel noget andet, mens man arbejder med at løse de problemer.
Så jeg synes virkelig, at det burde være en total vindersag at komme frem til nogle løsninger.
Christian Friis Bach (V), 2025-04-03:
Tak for det.
Der er tre grunde til, at man lavede det med selskabsdannelse, som Enhedslisten jo stemte for.
Den ene er, at man skal have en nogenlunde fair konkurrence mellem private virksomheder og offentlige myndigheder, som producerer præcis det samme som de private virksomheder.
Den anden grund er, at man skal have finansieret vores elnet.
Og den tredje grund er, at man skal betale elafgifter.
Så derfor vil jeg bare høre ordføreren: Hvis vi nu dropper selskabsdannelsen, hvordan vil ordføreren så sikre lige konkurrence og finansiering af vores elnet, sådan at vi kan få råd til at udbygge det, og hvordan vil ordføreren finansiere det afgiftstab, der er?
Hvor skal pengene komme fra?