runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Jeg er enig i det, som ministeren siger, men jeg mener, at der er et problem i, at det ikke står klokkeklart for hver eneste person, der arbejder inden for det her område med integration.
Det kan både være folk, der arbejder på folkeskoler, i børnehaver, men også på sprogskoler, og hvor man ellers møder folk, der skal integreres.
Hvorfor ved de ikke præcis, hvad integration er, hvad målet for integration er, og hvorfor kan de ikke oplyse folk, der kommer hertil, om, at her skal man kunne acceptere danske normer og traditioner og værdier?
Er det noget, som ministeren mener, at man bør reagere på, når flere undersøgelser, herunder to Wilkeundersøgelser i Danmark i 2006 og 2015, viser, at unge andengenerationsindvandrere bliver mere religiøse end deres forældre og i højere grad sætter islamisk religion over dansk lov?
Jeg mener ikke, at man behøver at lovgive på det her område.
Jeg ser ikke noget problem i, at man gør det, men jeg kunne da sagtens forestille mig, at integrationsministeren lavede et bedre mål for integration på ministeriets hjemmeside og kommunikerede det bedre ud til alle, der har med denne her sag at gøre, sådan at det stod lysende klart for dem alle.
Det mener jeg ikke nødvendigvis behøver at foregå via lovgivning, og hvis der er behov for rådgivning for, hvordan man skal formulere målet for integration og f.eks. integrationspraksis i forbindelse med det praktiske arbejde, så står Dansk Folkeparti i den grad til rådighed.
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Jamen det synes jeg da vi skal overveje.
Det er altid en overvejelse værd, hvordan vi gør det her bedre, fordi vi vil helt tydeligvis det samme sted hen, og så er det da bare et spørgsmål om at lade sig inspirere af hinanden.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Hvad mener ministeren at man kan og bør gøre angående integration – hvis noget – når et voksende antal herboende muslimer mener, at Koranens anvisninger skal følges fuldt ud?
Inger Støjberg (V), 2018-12-05:
Jamen jeg tror sådan set også – og vi har også diskuteret det tidligere i dag – at der er en form for eftergivenhed eller træden et lille skridt tilbage; man er lidt bange for at træde nogle over tæerne.
Det må man sige er helt forfejlet efter min mening, fordi man jo der netop er med til på en eller en måde at understøtte den her fuldstændige parallelopfattelse af det samfund, som man lever i.
Så jeg er fuldstændig med på, at det skal være gennemsyret af vores værdisæt, vore traditioner, også når man møder i daginstitution, på skolen eller til fritidsaktiviteter.
Men der har vi bare alle sammen en forpligtelse.
Jeg synes, det er rigtig svært at lovgive om det her.
Jeg mener sådan set, det er en forpligtelse, som vi alle sammen må tage på os både i det store og det små, for det små er nogle gange med til at give det her stille og rolige værdiskred, som ingen rigtig lægger mærke til, og det mener jeg er uhyre farligt.
Rasmus Prehn (S), 2018-12-05:
Mener ministeren, at der er behov for tiltag, der kan forhindre, at folkeskoleelever arrangerer slagsmål, som man to gange har oplevet på Sindal Skole i Hjørring Kommune, jf. artiklen »Vold i frikvarteret: Elever i arrangerede slagsmål på Sindal Skole« på TV2 Nord den 28. november 2018?
Merete Riisager (LA), 2018-12-05:
Det bekræfter jo kun den antagelse, jeg har, om, at det her emne er tabubelagt, og at der kan være mange i det pædagogiske Danmark, som har rigtig svært ved at tale om, at der er elever, som er decideret voldelige eller truende.
Og mit vigtige budskab her er, at den ansvarlige professionelle også griber ind på en måde, der beskytter klassefællesskabet og trygheden på skolen.
Det vil sige, at hvis der er børn eller deres ældre søskende, som decideret truer trygheden på en skole, så bliver man også nødt til at kontakte myndighederne for at få sat en samlet indsats i værk.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-12-05:
Det er måske en lidt populistisk tilgang til det, tænker jeg.
Den tyv, man skal finde, er over alle bjerge, og man skal i gang med efterforskningen, og det kan man gøre ved at dele billeder med befolkningen, og det er jeg er enig i at man skal.
Det kræver nok ikke så stort et bevis, hvis en butiksejer selv lægger det ud.
Jeg forstår hele frustrationen.
Jeg beder bare om, at vi lige to gange overvejer, om vi kan have et samfund, hvor vi siger, at man kan tage loven i egen hånd.
Og hvor går grænsen så, hvis vi skal lave loven om?
For jeg ved jo godt, at det selvfølgelig er det, spørgeren vil spørge til.
Jeg synes, at det her er en udfordring.
Pernille Bendixen (DF), 2018-12-05:
Hvad er ministerens holdning til den kritik, som forældrene på Borupgårdskolen kommer med, om, at der ikke er gårdvagter nok, og at der har været flere voldsepisoder, end skolen vil stå ved?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Forældre fortæller om flere voldsepisoder på skole efter overfald på tiårig« fra tv2.dk.
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til den kritik, som forældrene på Borupgårdskolen kommer med, om, at der ikke er gårdvagter nok, og at der har været flere voldsepisoder, end skolen vil stå ved?
Merete Riisager (LA), 2018-12-05:
Sagen fra Borupgårdskolen er udtryk for en udvikling, som vi på tragisk vis har været vidne til igennem de seneste år.
Jeg tænker på den vold, der i stigende grad er kommet ind i skolen.
Vi ser elever, der truer og overfalder andre elever; vi ser lærere, der bliver udsat for vold og trusler.
Børn, der begår vold, er tabu i Danmark – det er tabuiseret at tale om, og derfor kan det også føles nærliggende at lade være med at tale om det eller tale meget lidt om det.
Derfor har jeg igennem mere end et år intensivt forsøgt at sætte problemet på dagsordenen, for vi skal turde tale om det, og vi skal erkende, at der er et problem, når det viser sig, og så skal vi handle på det.
Det er en ledelsesopgave at sikre, at der bliver taget hånd om og fulgt op på problemer med vold og trusler i skolen.
Det understregede jeg senest over for alle landets skoleledere på Skolelederforeningens årsmøde i Odense den 1. november i år.
Det var også et klart budskab i den vejledning om forebyggelse og håndtering af vold og trusler, som Undervisningsministeriet sendte rundt til alle landets skoleledere den 8. februar 2018.
Senest har regeringen foreslået at afsætte 30 mio. kr. i satspuljen til at forebygge vold og trusler i grundskolen, men det kunne der ikke findes opbakning til.
Og nu står vi her.
Det mener jeg kalder på selvindsigt blandt alle de partier, der sad med til forhandlingerne.
Med hensyn til hvorvidt der var gårdvagter nok på Borupgårdskolen, så mener jeg ikke nødvendigvis, at det er det første spørgsmål, man bør stille.
Når man er vidne til en episode af den karakter, som der er tale om på Borupgårdskolen, så må det stå klart for enhver, at der skulle være grebet ind langt tidligere.
Problemet kan ikke kun løses med gårdvagter.
En tryg hverdag for børn kræver et velfungerende klassefællesskab.
Det kræver, at man tør handle på det, når problemerne opstår, og at der er tilstedeværende og tydelige voksne og forældre, der engagerer sig i deres børns adfærd.
Det kræver, at de kommunale forvaltninger og skoleledelserne tager deres ansvar på sig og træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre en tryg hverdag for elever og lærere.
Og så kræver det, at forældrene i langt højere grad kommer på banen.
Det er forældrene, der har det primære ansvar for at opdrage deres børn, og vi løser ikke problemet uden forældrene.
Sagen på Borupgårdskolen lyder for mig som en sag, der adskiller sig fra den hverdag, vi ser på de fleste grundskoler i Danmark.
Grundskolen skal være et trygt sted for både elever og voksne.
Der er brug for et bedre overblik, så vi kan løse problemerne der, hvor de er.
Pernille Bendixen (DF), 2018-12-05:
Det er sådan sjovt, når ministeren har en anden holdning, end man havde forventet, for så falder alle de der spørgsmål, jeg havde forberedt, lidt til jorden.
Men det er jo dejligt, og jeg kan fornemme, at ministeren er meget engageret lige præcis også i den sag.
Så det leder mig så hen til spørgsmålet: Har ministeren taget særlige initiativer i forhold til Borupgårdskolen?
For det er jo rigtig nok et ledelsesansvar, og det er også kommunalbestyrelsens ansvar, men over de led sidder jo ministeren i den sidste ende.
Merete Riisager (LA), 2018-12-05:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kun glad for at blive spurgt om det her emne, som ligger mig meget ekstremt meget på sinde.
Havde satspuljen godkendt de 30 mio. kr., var vi nu i gang med at lave en indsatsgruppe fra ministeriets side, som kunne tage ud på voldsramte skoler og bidrage med råd og vejledning.
Det er jo kommunernes ansvar at sætte ind her, det må vi slå fast.
Men med den stigning, vi ser i forhold til vold mod lærere, mener jeg vi har brug for også et nationalt niveau.
Derfor har jeg også sagt, at vi skal have undersøgt området bedre.
Vi skal sørge for også at vide, hvor mange skoler der er i rød, kan man sige, altså hvor mange skoler der er decideret voldsramte.
Pernille Bendixen (DF), 2018-12-05:
Jeg vil sige, at jeg ikke er en del af det med satspuljen, så jeg er ikke helt bekendt med, hvad der er foregået på det område.
Men det er jo fint nok, at det i hvert fald har været diskuteret der.
Men så må jeg spørge: Er ministeren så bekendt med, at der faktisk har været relationer til bandemiljøet, og at der er elever, der har betalt bestikkelsespenge for deres egen sikkerhed, og at de er blevet truet med Loyal to Familia, hvis de ikke makkede ret?
Merete Riisager (LA), 2018-12-05:
Det er jo fuldstændig forfærdende at høre.
Jeg har udtalt mig mange gange om vold i skolen, og jeg mener som sagt, det er vigtigt at gøre sig klart, at der er en hverdag på de fleste skoler i Danmark, hvor man fint kan håndtere de episoder, der nu måtte være imellem elever.
Og så er der de decideret voldsramte skoler, og det er der, jeg mener, vi skal have en særlig indsats og også en bevidsthed om, at den inkluderende danske pædagogik, kan man sige, også har en grænse.
Altså, hvis der er en grænseoverskridende adfærd, bliver vi også nødt til at sætte ind med nogle værktøjer, der beskytter klassefællesskabet, beskytter den tryghed, der er i skolen.
Pernille Bendixen (DF), 2018-12-05:
Hvad tænker ministeren så om, at det tilsyneladende går helt galt med kommunikationen, i forhold til at forældrene jo bliver ved med at sige, at de gentagne gange har rettet henvendelse, og vi så har en skole, der siger, at der kun er sket én voldsepisode, og en skolebestyrelse, der mener, at de slet ikke har haft noget kendskab til de her episoder?
Så må der jo være gået noget gruelig galt i forhold til kommunikationen.
Hvad er ministerens holdning til, at antallet af ikkevestlige indvandrere er femdoblet på 30 år, og at der om 50 år forventes at være dobbelt så mange med ikkevestlig baggrund som i dag, og deler ministeren forskningschef ved Rockwoolfondens bekymring om, at alt for mange ikkevestlige indvandrere i dag står uden for arbejdsmarkedet og dermed kan være en trussel mod velfærdsstaten?
For lige at tage fat i det sidste, ordføreren sagde, altså det om de muslimer, der er tavse.
De bliver jo via social kontrol tvunget af de andre til at rette ind, og så er det jo ufravigeligt, at sharialoven gennemsyrer Koranen og hele det kompleks der.
Jyllands-Posten har faktisk lavet en undersøgelse blandt muslimer to gange – i 2006 og i 2015 – hvor der bliver spurgt, om man skal følge Koranens anvisninger fuldt ud.
Det tal er steget fra 62 pct. til 77 pct., det vil sige, at 77 pct. af muslimerne mener, at Koranens ord er det afgørende.
I Koranen ligger sharialoven, som jo indbefatter stening af kvinder, at kvinder er mindre værd, tvangsægteskaber, kønsadskillelse, og at imamen er den, der har det sidste ord.
Det er jo det, der er hele kernen i problemet.
Er ordføreren ikke enig i det?
Mads Fuglede (V), 2018-12-05:
Jeg er i hvert fald enig derhen, at når man kommer til Danmark – uanset hvilken religion man har med sig – og man har opfattelser af, hvordan kvinder og mænd skal være over for hinanden, eller hvilken seksualitet man må vælge, eller hvilke værdier der gør sig gældende, så er det de værdier, der skal vige, i det omfang, de overhovedet støder sammen med de regler og værdier, der selvfølgelig qua vores historie, vores grundlov og den udvikling, vi har gennemgået, gælder her.
Man skal assimilere sig til et dansk værdisæt for at kunne være her.
Hvis der er meningsmålinger, som jeg ikke kender præcist, der viser, at mange føler, at Koranens værdisæt er over et værdisæt, der gør sig gældende her, jamen så understreger det jo, at vi har en stor udfordring med den befolkningsgruppe – det er jeg helt enig i.
Pernille Bendixen (DF), 2018-12-05:
Det er jeg så glad for at ordføreren er enig i.
Så vil jeg godt følge lidt op på det, som hr. Christian Langballe og fru Marie Krarup hæftede sig ved, nemlig at det ikke bliver nævnt direkte, hverken af ordføreren eller ministeren, at det er islam, der er problemet.
Og det er jo den slags politisk korrekthed, vi er nødt til at komme ud over, hvis vi skal ind til kernen af problemet.
Vi er simpelt hen nødt til at sige, at det er islam, der er problemet, og islam kan ikke opsplittes i sådan en fredelig del og en mindre spiselig del, som vi så ikke ønsker i Danmark.
Det kan ikke lade sig gøre.
Derfor er vi bare nødt til at italesætte, at islam er problemet – og længere er den ikke.
Det er jo det, der er hele problemet med ghettoplanerne, for de adresserer overhovedet ikke kulturen eller det der syn og de holdninger og værdier.
Mads Fuglede (V), 2018-12-05:
Jeg kvitterer for bemærkningen, men vil selvfølgelig også sige, at jeg synes, at jeg nu flere gange har forsøgt at svare, at politisk islam eller islamisme er vores hovedudfordring og det, der er problemet.
Jeg ved ikke, hvordan jeg skal komme fru Pernille Bendixen mere i møde end ved at sige det.
Jamen jeg tror ikke – modsat hr. Christian Langballe – at jeg føler mig teologisk påklædt til at lave sådan en analyse af, hvad islam egentlig er, men jeg bemærker, at islam bliver brugt politisk, så den er også det.
Jeg håber så også, at den er så meget andet end det, og det synes jeg også der er bevis for, nemlig at et stort flertal af muslimer i det her land ikke ønsker en politisk islam.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-05:
Tak for det, formand.
Og tak til Dansk Folkeparti for at rejse den her debat.
Hvis man kigger på baggrundene, som de indvandrere, der har den laveste beskæftigelsesfrekvens, kommer fra, er der ikke de store overraskelser at se.
Det drejer sig om Syrien, Somalia, Libanon, Irak og Afghanistan.
De er selvfølgelig ikkevestlige, men de adskiller sig markant fra andre ikkevestlige grupper i det danske samfund.
F.eks. ligger beskæftigelsesfrekvensen blandt folk, der kommer fra Thailand, cirka på samme niveau, som den gør blandt dem, som kommer fra Sverige.
Men det er vigtigt at huske på, at bag ved den her skelnen, ligger der nogle meget markante forskelle.
Vi har store problemer med mennesker, som stammer fra én bestemt kulturgruppe, imens stort set alle andre ikkevestlige klarer sig ganske glimrende i det danske samfund.
Kriminaliteten blandt indvandrere fra muslimske lande er markant højere, beskæftigelsesgraden er markant lavere, og de klarer sig markant dårligere i uddannelsessystemet.
Man kan også sige det på den måde, at det multikulturelle samfund faktisk ville være en meget stor succes, hvis det ikke var for indvandring fra muslimske lande.
Og jeg vil gerne understrege, at jeg godt forstår, at den her debat er enormt frustrerende for borgere med muslimsk baggrund, som er velintegrerede i Danmark; dem er der heldigvis rigtig mange af.
Men vi gør ikke dem nogen tjeneste ved ikke at tale om de åbenlyse problemer, der er forbundet med indvandring fra muslimske lande.
Derfor er det afgørende, at vi fører en stram udlændingepolitik.
Vi skal, så vidt det er muligt, ikke modtage flere indvandrere fra muslimske lande, så længe der er så store problemer med integrationen af disse.
Derfor er det godt, at det er blevet understreget i den seneste finanslovsaftale, at asyl er midlertidigt; det skal ikke være indvandring, det har aldrig været meningen.
Siden valget er der blevet strammet op på stort set alle områder af udlændinge- og integrationspolitikken.
Vi bevæger os langsomt, men sikkert, væk fra kaos og mod orden.
Resultaterne begynder også langsomt at vise sig.
F.eks. var kun 21 pct. af flygtninge og familiesammenførte i beskæftigelse i 2015, nu er tallet 45 pct.
Det dækker over, at 57 pct. af mændene er i beskæftigelse, imens det kun gælder 20 pct. af kvinderne.
Begge tal er alt for lave, men nu går det i den rigtige retning.
Men der er lang, lang vej igen, ikke kun på det her område, men på stort set alle områder.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Tak for talen.
Jeg var glad for, at denne tale ikke indbefattede den samme berøringsangst som de øvrige taler.
Ordet islam og muslim blev nævnt, og tak for det, og det blev sagt, at multikultur kunne være en god idé, hvis ikke islam eksisterede.
Jeg er jo helt enig i, at den slags ideer nok ville eksistere i den perfekte verden, men ikke hernede på jorden.
Så multikulturalisme virker ikke.
Jeg er glad for, at ordføreren har den samme grundindstilling, som jeg har, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvad er det, vi skal gøre?
For regeringen har efter min mening ikke en klar nok målsætning for, hvad integration er, og jeg ser ikke nogen strategi for, hvad det er, man skal gøre over for de folk, som jo skal blive her.
Der er heldigvis mange, der skal hjemsendes efter vores nye finanslovsaftale, men der er jo også nogle, der skal blive her.
Er det den samme strategi, som ordføreren vil anbefale?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-05:
Jeg er sådan set lidt ked af, at fru Marie Krarup siger, at der ikke er nogen strategi.
Regeringen og Dansk Folkeparti arbejder jo tæt sammen, laver utrolig mange aftaler sammen, det er finanslovsaftalen det seneste eksempel på, men langtfra det eneste, og som jeg også kort var inde på, viser det sig også i, at det går langsomt, men sikkert, i den rigtige retning på mange parametre.
Jeg er heller ikke uenig i, at det er en forudsætning, at man indordner sig under danske værdier, når man kommer til Danmark, f.eks. som en selvfølgelighed anerkender, at de love, som vi vedtager her i Folketinget, står over religiøse love.
Man har selvfølgelig religionsfrihed i Danmark, men love vedtaget i Folketinget står over religiøse love.
Jeg er som liberal, vil jeg gerne understrege, skeptisk over for lovreligioner som islam.
Marie Krarup (DF), 2018-12-05:
Jeg er selvfølgelig glad for det samarbejde, der har været mellem regeringen og Dansk Folkeparti, og det er også rigtigt, at vi får skubbet det hele i den rigtige retning, men jeg mener ikke, at der er en klar strategi.
Jeg mener, at Dansk Folkeparti i høj grad får skubbet de andre partier hen imod noget, som er meget rigtigt, men jeg har flere gange opfordret integrationsministeren til at fremsætte et klart mål for integration og en klar strategi.
Den mener jeg ikke vi har set tydeligt, og jeg mener også, at selve problemet, når man ikke tør bruge ordet islam og muslim, ligger der.
Man har ikke en klar analyse.
Så der vil jeg da opfordre ordføreren til at komme på banen, når ordføreren faktisk godt tør bruge de ord.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-05:
Jeg er ikke helt enig, heller ikke i integrationsministerens beskrivelse.
Jeg synes nu, at der er en klar strategi, og jeg synes, at det udmønter sig i en lang række tiltag, f.eks. at ydelser bliver sat ned, at man skaber nogle incitamenter til, at folk selv kan se en idé i at være i beskæftigelse, hvilket ofte vil kræve et opgør med egne kulturelle normer, f.eks. at kvinden skal gå hjemme.
Jeg synes, at der på mange, mange områder bliver sat hårdt ind, og det, der er målet, hvis jeg lige må gøre det færdigt ...
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
Forud for den her debat prøvede jeg at printe noget statistik ud om beskæftigelsesfrekvensen, om hvor mange der er på offentlig forsørgelse, hvor mange der begår kriminalitet, hvor mange der tager uddannelse samt hvor stor valgdeltagelsen er for borgere i Danmark med rødder i forskellige lande.
Og jeg må sige, at jeg er overrasket over, hvor entydigt det viser sig, at folk, der typisk er indvandret fra muslimske lande, slår negativt ud i de her statistikker.
Så derfor har jeg spekuleret på, om de kategorier, vi har i Danmarks Statistik, som omhandler vestlig og ikkevestlig oprindelse, egentlig er præcise, og jeg vil spørge, hvordan Liberal Alliance forholder sig til det.
Kunne man f.eks. forestille sig, at vi opdelte den kategori, der hedder ikkevestlig, i to, nemlig i en kategori af folk fra de lande, hvor vi umiddelbart kan se at statistikken slår negativt ud, og en kategori af folk fra lande som f.eks. Thailand og Filippinerne, der klarer sig nogenlunde ligesom folk med dansk oprindelse, sådan at vi kan få en mere præcis statistik som baggrund for diskussionen?
Christian Langballe (DF), 2018-12-05:
Jo, men det, jeg så bare konstaterer – og så kan ordføreren bekræfte eller afkræfte det – er, at islam i udgangspunktet er en politisk religion eller ideologi, som beskriver vejen frem mod den retfærdige stat, som er at finde i kalifatet reguleret af de love, som er i shariaen.
Så enkelt kan det siges.
Vejen derhen er det, man kalder jihad – det kan så foregå på forskellige måder.
Det er bare beskrevet.
Jeg synes, der var rigtig mange gode ting i den.
Jeg mener faktisk, at det i sandhedens tjeneste er væsentligt, at vi prøver at beskrive virkeligheden, som den er, og der vil jeg altså mene, at islam udgør et problem, og derfor synes jeg også, at det bør være væsentligt i den her debat at adressere det problem, som der er, bl.a. med jihad og med en del af det her sharia-uvæsen.
Det er jo ikke blot et spørgsmål om at tro på Gud, det er også et spørgsmål om, at det indeholder nogle ting, som enhver, der lever i et frit og ordentligt demokrati som det danske, må tage afstand fra.
Derfor er det bare et spørgsmål til ordføreren om, om der ikke er nogen problemer med islam, for det synes jeg der er.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
Jeg synes faktisk, det her er en ret relevant diskussion, og jeg er glad for, at Dansk Folkeparti er mødt talstærkt op i dag, for jeg tror, at det budskab, der skal komme her fra Folketinget, er: Velkommen til Danmark, velkommen til vores samfund, og velkommen til et demokratisk samfund – et demokrati, som vi forstår det; med demokratisk børneopdragelse, demokratisk familiesyn, kvindesyn, demokratisk, i forhold til at det er de sekulære regler, altså lovgivningen, der bestemmer de fælles spilleregler imellem os.
Og i det omfang, man kan tilslutte sig det, oplysningstidens idealer og det danske folkestyre, som det har udviklet sig over generationer, er man velkommen, og det er ens eget ansvar at sørge for, at ens religion passer ind i den samfundsform.
Vi er ikke i krig med islam, vi er i krig for demokrati, og så må folk selv tilpasse deres religion til det samfund.
Hvis vi starter diskussionen med at sige, at kløften her går mellem kristendom og islam, har vi allerede tabt.
Vi er nødt til at sige, at den går mellem demokrati og ikkedemokrati.
Christian Langballe (DF), 2018-12-05:
Jeg tror ikke, jeg kan tilslutte mig det hele, men lad nu det ligge.
Men jeg mener, at den her debat, som vi fører i Danmark, også er stimuleret af, at der siden Khomeinirevolutionen i Iran i 1979 har været en islamisk vækkelse i Mellemøsten, som i høj grad præger de muslimske lande, men jo også præger debatten eller præger islam her, og det synes jeg er noget, der skal med i den her diskussion.
Mattias Tesfaye (S), 2018-12-05:
Jeg er fuldstændig enig i, at der er forskel på kristendom og islam, også væsentlige forskelle.
Det, som jeg bare siger her, er, at det grundlag, vi beder folk om at tilslutte sig, er demokratiet og demokratiets principper.
Vi beder ikke folk om at afsværge sig deres religion; det må de selv ligge og rode med.
Vi har kun ét sæt spilleregler i Danmark.
Når vi færdes i trafikken, overholder vi alle sammen færdselsloven, vi har ikke en speciel færdselslov for muslimer, som de skal overholde, vi har kun den færdselslov, vi har vedtaget her, og uanset om der står i Koranen, at man skal køre i venstre side af vejen, kører man nu engang i højre side af vejen her.
Det er de fælles spilleregler, og det må være på det grundlag, folk tilslutter sig.