Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-12-03:
Tak for det, og tak til ministeren for redegørelsen om udviklingen i EU-samarbejdet.
Den store europæiske genopretningspakke kommer til at redde tusindvis af jobs i hele EU og skabe mange nye, også i Danmark.
Pakken er et godt eksempel på, at vi med konkret solidaritet og viljen til at løfte i fællesskab faktisk kan udrette rigtig meget i Europa.
Kort tid efter at vi i december sidste år havde debatten om redegørelsen her i salen, fik vi stillet en bunden opgave af EU-topmødet.
EU skulle have en ambitiøs klimalov, der virker.
Der skal leveres på klimaudfordringerne, så kommende generationer kan leve på en sund planet, og der skal handles i fællesskab.
Kun gennem et stærkt og forpligtende europæisk samarbejde kan vi reelt løse klimaproblemerne.
Nu har vi så fået præsenteret de enkelte elementer af Fit for 55, som skal få klimaloven til at blive til virkelighed.
En styrket sektorlovgivning om energieffektivitet og vedvarende energi, en omfattende revision af kvotehandelssystemet og en klimatold og mange andre rigtig gode tiltag er med, og for SF er det vigtigt, at tiltagene i pakken har en hurtig og reel effekt på drivhusgasudledningerne, og at den samlet set sikrer, at vi når EU's klimamål.
Det er velkendt, at vi i SF helst havde set et højere overordnet mål i EU's klimalov, og vi lykkedes da også med at få regeringen til at køre en mere ambitiøs linje.
Heldigvis er der mange gode takter i Fit for 55, og det er vigtigt for EU's globale lederskab på klimadagsordenen, at pakken ikke bliver udvandet eller forsinket, men derimod styrket, i forhold til hvad Kommissionen lægger op til.
Kvotehandelssystemet bør være hovedmotoren i omstillingen, bl.a. ved at vi udvider det til at omfatte boliger og transport, som har haft stigende udledninger de seneste mange år, og for SF er det samtidig vigtigt, at klimapakken ikke skaber modvilje mod den grønne omstilling blandt medlemslandenes befolkninger.
I vores øjne kræver det et fokus på, at omstillingen ikke bliver unødigt dyr, og at vi sørger for at beskytte arbejdspladser og lavtlønnede husholdninger, som kan blive ramt af de tiltag, vi laver.
Samtidig er der jo en stigende relevant diskussion om retsstatsprincipper.
EU skal være en klub af retsstater, der effektivt værner om grundlæggende rettigheder, frie medier, ytrings- og trykkefrihed, uafhængige domstole og en reel beskyttelse af mindretal, kvinder og lgbt-personer.
Heldigvis er langt de fleste medlemslande robuste retsstater, men der er desværre også lande, der ikke evner at leve op til de helt basale standarder på det område, og det er selvfølgelig fuldstændig uholdbart.
Det er godt, at EU-institutionerne har indgået et fornuftigt kompromis om en kobling mellem adgangen til EU's pengekasse og evnen til at overholde grundlæggende retsstatsprincipper, for EU's hidtidige tiltag har desværre vist sig at være uden tilstrækkelig styrke, og det er virkelig på tide, at vi sætter foden ned.
Polen og Ungarn gør klogt i at huske på, hvor mange penge de to lande modtager fra EU's kasse.
Vores retsstatsprincipper er ikke til forhandling.
Det er umiddelbart en rigtig god ambition, men filmen knækker, når man som Europa-Kommissionen fremlægger et lovforslag om mindsteløn.
For det første er det yderst tvivlsomt, om der overhovedet er hjemmel til at regulere området i EU-traktaten.
For det andet overlader vi i Danmark lønspørgsmål til arbejdsmarkedets parter, og sådan skal det naturligvis blive ved med at være.
Og for det tredje ønsker vi hverken nu eller i fremtiden en regulering, der kan underminere den danske arbejdsmarkedsmodel, hverken direkte eller indirekte.
Det er desværre det, Kommissionen lægger op til, og det er vi lodret imod.