runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
Jeg tænker, at det virkelig er værd at se på, for når vi snakker om inddrivelse, snakker vi om, at der skal laves individuelle betalingsaftaler, og det vil sige, at det i stort omfang jo handler om at være tæt på borgeren og indgå en konkret individuel aftale med den enkelte borger om, hvordan vi som fællesskab sikrer, at de penge, der skyldes, kommer i kassen, men at det selvfølgelig bliver gjort på en sådan måde, at borgeren også kan betale.
Og der må man jo bare sige, at kommunerne er meget tættere på borgerne.
Jeg må også med den viden, man får som skatteordfører i forhold til at se, hvordan det her kører på statsligt plan, sige, at kommunerne styringsmæssigt har en meget tættere økonomistyring og også er meget tættere på borgerne.
Så der er meget, der taler for, at kommunerne vil være rigtig gode til at løse den her opgave.
Og det er noget af det, vi skal have diskuteret nærmere – det synes jeg helt bestemt.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Det svar har jeg forståelse for, og jeg spurgte egentlig også bare for at teste, hvor vi måske kan møde hinanden.
For en kommune er jo også offentlig, så der er vel samme retssikkerhed i det, vil jeg sige, hvis det er, fordi man er bange for, at det er private firmaer og forskellige private firmaer, og hvad de kan finde på.
Kommunerne er jo tættere på borgerne og kender måske også lidt til baggrunden – at det kan være på grund af sociale problemer, og at det i andre tilfælde kan være, fordi de er svindlere.
Og kommunerne ved måske også, fordi de har et andet kendskab til borgerne, hvor de så skal gribe ind, i forhold til om det skal være aftaler, eller om de skal presse dem.
Kunne en mulighed så ikke bare være, at vi skar den private del væk, men sagde, at kommunerne fik lov til at stå for det?
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
Med det kendskab, jeg har til kommunal økonomi, vil jeg som udgangspunkt tro, at kommunerne overhovedet ikke vil være interesseret i det her, og så kunne man jo godt stå her og sige, at sådan en lovgivning kunne vi da godt vedtage, for det kommer ikke til at blive brugt.
Men vi synes, det er forkert at åbne op for, at det private kommer ind på det her område.
Og det handler også om, at vi synes, der er et retssikkerhedsaspekt i det her.
Når man laver inddrivelse, men i virkeligheden også opkrævning, og når det handler om kontakten til borgerne på det her område, har vi det bedst med, at det ligger i det offentlige, frem for at det skal ligge ude hos måske flere forskellige private inkassofirmaer, som der jo så skal holdes øje med fra kommunens side for at sikre, at de overholder regler og retningslinjer på området.
Så vi tror, at opgaven billigst og mest hensigtsmæssigt i forhold til retssikkerheden ligger bedst i offentligt regi, og det gælder i virkeligheden også i forhold til kommunerne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Først vil jeg sige tak for talen.
Jeg er sådan set glad for at høre, at vi er enige om problemstillingen.
Jeg vil også give ordføreren ret i, at flere manuelle ressourcer sådan set også ville være en god del af løsningen.
Det her udelukker jo ikke, at man også kan gøre andre ting, og jeg synes, vi er nødt til at kigge bredt på, hvordan vi får det her til at fungere.
Jeg kan godt forstå, at man måske ideologisk har noget imod det private, men hvis det nu er kommunerne, vi giver lov til det her, behøver det jo ikke at involvere et inkassofirma.
Altså, kommunerne er jo økonomisk ret tunge; det er en stor butik, må man sige, og de enkelte kommuner har mange ansatte.
Så hvis problemet var inkassofirmaerne, og hvis man sagde, at kommunerne godt måtte stå for det, så kunne vi måske enes om det på halvvejen.
For kommunerne er så store økonomisk, at de ikke har behov for at involvere nogle private, for de har det bare inhouse, kan man sige.
Så kunne det være en løsning, hvis det var, fordi man ideologisk havde noget imod, at det var et privat inkassofirma, der tjente penge på det?
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Med lovforslaget ønsker forslagsstillerne at give ikkestatslige fordringshavere mulighed for at overtage ansvaret for inddrivelse af deres gæld.
Dette skal gælde for nye gældsposter, og beslutningen om at overtage inddrivelsen skal gælde 3 år ad gangen.
Som udgangspunkt mener SF, at vi skal være varsomme med at give private inkassofirmaer mulighed for gældsinddrivelse.
Med det her forslag kan vi risikere en situation, hvor skyldnerne forskelsbehandles, alt efter hvilken kommune de bor i.
Er du fra Skanderborg Kommune, slipper du måske billigere end en fra Tønder Kommune, fordi du i den sidste kommune kan risikere at betale for private aktørers bistand med gældsinddrivelsesopgaven.
I tilfælde af at der er yderligere forsinkelser i sigte i forhold til det nye inddrivelsessystem, vil SF gerne samarbejde om en løsning, men som det ser ud lige nu, kan SF umiddelbart ikke støtte beslutningsforslaget.
Morten Dahlin (V), 2019-12-05:
Jo, i Venstre er vi store ideologiske tilhængere af samspillet mellem den private sektor og den offentlige sektor.
Det er vi i modsætning til mange andre partier i Folketinget sådan set overbeviste om kan føre til et højere serviceniveau og en bedre udnyttelse af skattekronerne.
Når vi så alligevel har fundet, at fordelene ikke opvejer ulemperne her, er det, fordi vi står over for en kolossal opgave med at få genoprettet skattevæsenet, herunder hele gældsområdet.
Her vil vi altså prioritere vores ressourcer på at få genoprettet gældsområdet centralt, få det nye system til at fungere og få kommunerne koblet på.
Det er det, vi inderst inde tror på er den bedste løsning i forhold til at få genoprettet skattevæsenet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Det undrer mig jo så bare, hvorfor man er positiv over for L 64, hvor de kommunalt ejede forsyningsselskaber godt kan få lov til at inddrive det, fordi det jo så ikke er et problem for skattevæsenet at bruge ressourcerne skævt, men hvis man udvider det til, at det måske er Arriva, der som privat virksomhed kommer og siger, at de faktisk gerne selv vil inddrive det, ja, så er det pludselig en skæv brug af ressourcerne i skattevæsenet.
Jeg synes, det virker lidt specielt.
Det kan jo næsten ikke blive værre, end det er i dag, hvor gælden bare stiger og stiger.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Tak for ordet.
I Socialdemokratiet sætter vi velfærden først.
Vi vil have en værdig ældrepleje, vi vil have et sundhedsvæsen med ordentlig tid til patienterne, vi vil have gode daginstitutioner og skoler til vores børn.
Det har vi råd til, hvis vi ikke bruger pengene på skattelettelser, og lovforslaget, vi behandler her i dag, skal ses som en del af finansieringen af finansloven.
Med finansloven for 2020 vil danskerne mærke, at der er kommet en ny regering, som netop prioriterer velfærd og den grønne omstilling.
Og som vi lovede før valget, lader vi pengene følge med, når der heldigvis bliver flere børn og ældre.
Med finansloven for 2020 sikrer vi midler til, at der kan ansættes tusind flere sygeplejersker.
Vi vil indføre minimumsnormeringer til vores børn, styrke indsatsen for personer, som lever med psykiske lidelser, og modsat den tidligere regering vil vi investere i uddannelse.
Og så tager vi de første skridt mod en mere grøn fremtid.
Konkret handler lovforslaget i dag om at fastholde beskatningen på fri telefon.
Den tidligere regering afskaffede skatten på fri telefon med virkning fra 2020.
Det vil også være med til at modvirke en øget indkomstforskel i Danmark.
Forslaget her har altså en social balance og en god social profil.
Konkret er forslaget skønnet til ikke have nogen nævneværdig virkning på arbejdsudbud eller bnp, men det skønnes, at fastholdelsen vil reducere indkomstforskellene målt ved Ginikoefficienten med ca. 0,02 pct.
Men derudover vil lovforslaget også videreføre det skattemæssige princip om, at aflønning bør beskattes ens.
Det gælder, uanset om aflønningen sker kontant eller på anden vis som f.eks. personalegoder.
Skattefriheden ville bryde med dette skattefaglige princip.
Socialdemokratiet støtter derfor lovforslaget, hvilket også gælder for Radikale Venstre.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Lad mig så give et eksempel på, hvor tosset det egentlig er blevet.
Hvis du får stillet en iPad til rådighed af arbejdsgiveren, hvor du har adgang til at ringe via FaceTime, du kan tjekke din mail, du kan måske tjekke en virksomhedsapp, så er der ingen beskatning på, lige meget om du bruger den privat eller ej.
Får du til gengæld en iPhone med hjem, hvor du også kan tilgå din mail, du kan ringe FaceTime, og du kan præcis det samme, der er bare et simkort i, så skal der være en høj beskatning.
Kan ordføreren ikke godt se, at det bliver lidt specielt, hvis man som hovedargument har, at det skal beskattes ens, hvis iPad er uden beskatning, men iPhone er med beskatning?
Jeg er jo belastet af at have været skatteordfører siden 2011 og kan huske, at jeg var ordfører på et lovforslag om afskaffelse af multimediebeskatningen, som den gamle socialdemokratiske regering, altså under Helle Thorning-Schmidt, var bannerfører for.
Argumentet for afskaffelsen var, at det jo var beskatning af et arbejdsredskab – altså, folk skulle f.eks. ikke beskattes af at have en computer, de tog med hjem.
Det var ikke noget med ens beskatning af goder, men det, der var argumentet, var, at det var et arbejdsredskab.
Nu siger man så, at det nu er afgørende, som ordføreren sagde i sin tale, at aflønning af forskellige ting – om de kommer ud i lønkroner eller som en arbejdsgiverbetalt telefon – skal beskattes ens.
Det er altså det stik modsatte argument, fordi det nu passer til lejligheden.
Kan ordføreren ikke bare bekræfte, at det ikke handler om beskatning af fri telefon?
Det handler om, at man gerne vil finansiere en finanslov.
Man har jo fundet på argumenterne, alt efter hvordan de passer.
I 2011, hvor man afskaffede noget af det, var det, fordi det var et arbejdsredskab, men nu er en telefon så ikke et arbejdsredskab, hvilket jeg faktisk tror de fleste danskere godt kan se det er.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Langt under 5 pct. af danskerne vil opleve at se en højere skat på lønsedlen som følge af aftalen omkring finansloven for 2020.
Og som jeg har gentaget flere gange, er det sådan med det her forslag omkring fri telefon, at de gældende skatteregler for fri telefon videreføres uændret.
Det vil derfor ikke øge danskernes skattebetaling i forhold til i dag.
Og vi gør det her med åbent sind, vi er glade for den prioritering, vi gennemfører, også med det her lovforslag.
Vi skaber finansiering til et løft af vores velfærd.
Det er til glæde for flere børn, vi får flere børn, og det er til glæde for flere ældre, folk bliver ældre, heldigvis, at vi løfter kommunernes økonomi med penge til kernevelfærd; jeg nævnte eksemplet fra Varde, hvor de får 20-30 mio. kr. mere til kernevelfærd.
Det her er den rigtige retning.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-05:
Finansministeren har, så vidt jeg kan se, sagt, at der vil være 5 pct. af danskerne, der vil opleve at få højere skatter.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Regeringen vil også gerne modvirke øget bureakrati, det gør vi på andre dagsordener, men helt konkret handler det her lovforslag om, at de gældende skatteregler for fri telefon videreføres uændret.
Hvis vi gennemførte den skattelettelse, som de borgerlige havde planlagt, ville det få en socialt skæv profil, men med det her får vi finansieret vores finanslov, og vi får finansieret et velfærdsløft.
Jeg nævnte før, at blandt lønmodtagere med en årlig indkomst på under 300.000 kr. er det under 5 pct., der har fri telefon; blandt de højestlønnede er det 84 pct., der har fri telefon; og blandt dem i a-kasserne, altså dem, der er medlem af Business, Lederne, Økonomerne, er det 50-60 pct., der har fri telefon.
I den anden ende af skalaen finder man medlemmerne af NNF, altså Fødevareforbundet, FOA, BUPL, 3F, og her er der under 5 pct. af medlemmerne, der har fri telefon.
Så vi gør med åbent sind det her for at prioritere velfærd, for at modvirke øget ulighed.
Det her er den rigtige retning for de fleste i vores samfund.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-05:
De borgerlige partier havde besluttet at afskaffe beskatningen af en arbejdsgiverbetalt telefon – det skattepligtige beløb er på 2.800 kr. om året – og vi besluttede at afskaffe beskatningen af tre årsager.
For det første er vi tilhængere af, at der skal være lavere skat i Danmark, og vi vil gerne have lavere skat af det arbejdende folk, som har en arbejdsgiverbetalt telefon.
For det andet besluttede vi at afskaffe den skat, fordi 2.800 kr. er mere, end hvad et billigt telefonabonnement koster – man bliver altså beskattet af mere, end man reelt får – og jeg har lige slået det op her på nettet og set, at man f.eks. kan få et abonnement hos Oister for 149 kr. om måneden.
Det bliver til noget mindre end 2.800 kr. om året.
Så har vi en tredje begrundelse, og den er, at vi simpelt hen synes, at det administrativt er meget besværligt, at man skal sidde og have det punkt på sin selvangivelse.
Vi går ind for mere simpel skat.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Vi er ærlige.
Vi gør præcis det, vi lovede i valgkampen, med den her finanslov og bl.a. også med det her lovforslag, som vi står og debatterer nu.
Det kunne jo være interessant at spørge Nye Borgerlige, hvad det så er, som Nye Borgerlige vil rulle tilbage.
Er det, at vi skal kunne følge med den demografiske udvikling ude i kommunerne, hvor vi bliver flere ældre og flere børn?
Vi giver kommunerne et løft af deres kernevelfærd.
Er det det, som Nye Borgerlige vil rulle tilbage?
Jeg besøgte forleden Varde Kommune.
Varde Kommune får næste år, i 2020, mellem 20 og 30 mio. kr. mere til et løft af deres kernevelfærd.
Det er de glade for derude – det skal jeg hilse ordføreren og sige.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-05:
Det her er jo helt principielt.
Man har også sagt, at der kommer flere sygeplejersker, og hvor mange der kommer.
Man har også sagt, at der kommer flere penge til folkeskolen.
Og det er jo også over flere år.
Så skal man begynde at være ærlig, og så kan man først sige, at man har indført det, når det er fuldstændig indført.
For man kan ikke kun anlægge den præmis, når man taler om ting, der blev besluttet fra den tidligere regering, men som så bare ikke er blevet implementeret endnu.
For beslutningen er jo truffet i Folketingssalen.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Alting klares ikke bare med et enkelt fingerknips, og alting klares heller ikke med en enkelt finanslov som den, der nu er fremlagt for 2020, men vi tager et rigtig, rigtig vigtigt skridt i den rigtige retning.
Og i forhold til det lovforslag, som vi drøfter her, videreføres de gældende skatteregler for fri telefon uændret.
Det vil derfor ikke øge danskernes skattebetaling i forhold til i dag.
Vi løser ikke alting i vores velfærdssamfund med den her finanslov, men der afsættes betragtelige midler til kernevelfærd.
Vi gør det, som vi lovede i valgkampen; vi prioriterer velfærd og den grønne omstilling.
Det er flere pædagoger i daginstitutionerne; det er ikke minimumsnormeringer i første hug, men det kommer ad åre inden for en overskuelig årrække.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-05:
Jeg er simpelt hen nødt til at adressere det der med, at man siger, at man bruger pengene på de grundlæggende ting.
Regeringen har valgt at give 1 mia. kr. til Somalia.
Det gør så, at danskere, der går på arbejde, ikke kan beholde ordningen med at få en skatterabat på deres telefoner, som de bruger.
Er det, hvad man kalder grundlæggende kernevelfærd?
Man bruger 140 mio. kr. om året.
Lad være med at stå på talerstolen og sige, at man kun bruger penge på grundlæggende velfærd, som kommer folk i Danmark til gavn, for man bruger pengene på alt muligt andet.
Man siger nu, at det her ikke er en skattestigning, for det er godt nok vedtaget, men det er ikke trådt i kraft endnu.
Godt – hvis det er præmissen, kan regeringen og støttepartierne heller ikke sige, at man nu indfører minimumsnormeringer, for der går jo også helt frem til år 2025, inden man når op på noget, som kan svare til minimumsnormeringer.
Så man skal stoppe med at sige, at man gør det.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Der er nogle af de her skattelettelser, som vi simpelt hen ikke har råd til, og det her er et eksempel.
Åbent og ærligt bruger vi pengene på velfærd; vi bruger pengene på mennesker.
Og vi bruger pengene på dem, der går på arbejde hver eneste dag.
I stedet for topskattelettelser og billigere luksusbiler, som Liberal Alliance ellers talte om de tidligere år, er det nu mennesker.
Det er det, vi nu får finansieret; det er det, der er sagen.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Det er da klart, at det er de højestlønnede, som oftest får en fri telefon af arbejdsgiveren; det er jo dem, der har råd til at betale skatten.
Folk, der har en lav indkomst, har jo ikke råd til at betale den skat, som vi gerne ville have afskaffet, men som I nu synes skal opkræves, fordi I har brug for at bruge flere penge på folk på kontanthjælp.
Og vi skal også bruge flere penge det ene sted og det andet sted og det tredje sted.
I er jo fuldstændig ligeglade med folk, der går på arbejde.
Der er intet i jeres finanslov, som hjælper folk, der går på arbejde – der er kun ting i jeres finanslov, der tager penge fra folk, der går på arbejde.
Det er jo sådan, det er.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Tak til ordføreren fra Liberal Alliance.
Lad os lige være enige om, at de gældende skatteregler for fri telefon videreføres uændret.
Det vil derfor ikke øge danskernes skattebetaling i forhold til i dag.
Hvis f.eks. en mobiltelefon udelukkende benyttes arbejdsmæssigt, vil der ikke ske en beskatning.
Det gælder også, selv om der bliver foretaget enkeltstående opkald af privat karakter.
Hvis arbejdsmobiltelefonen tages med hjem, fordi det er nødvendigt for arbejdets udførelse, sker der således ikke en beskatning.
Men ved at fastholde den skattelettelse her vil vi få en skæv skattelettelse, der i høj grad går til de bedst lønnede.
Lad mig bare sige som et eksempel: I Hørsholm har 40 pct. af lønmodtagerne fri telefon, mens det på Lolland er 8 pct. For lønmodtagere med en årlig indkomst på under 300.000 er det under 5 pct., der har fri telefon, blandt de højest lønnede er det 84 pct., og fri telefon er udbredt blandt lønmodtagergrupper, som er de højest lønnede.
Det er oplysninger fra AE, Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, jeg har her.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Og i deres fritid står de så også til rådighed for, at nogen kan ringe til dem – kunder, chefen osv. osv. – og derfor har de en telefon på arbejdet.
Jo, den telefon kan også bruges til at sende en sms til ens datter om, hvornår hun skal komme hjem ovre fra veninden, og man kan også modtage en sms fra sin far, der gerne lige vil høre, hvornår man kommer hjem til jul.
Men det primære ved den telefon er jo, at det er et arbejdsredskab.
Jeg synes virkelig, at Socialdemokratiet går i for små sko, når Socialdemokratiet – fordi den her telefon også kan benyttes til at sende en sms til venner og familie – simpelt hen beskatter den med et kæmpe beløb, når det primære formål med at have den telefon er, at den skal tjene en i arbejdsfunktionen.
Morten Dahlin (V), 2019-12-05:
For det første tak til spørgeren for beslutningsforslaget og også for spørgsmålet.
Det her handler jo også om at prioritere, hvor vi lægger vores ressourcer, og vi tror sådan set på, at ressourcerne, tiden, energien er bedst lagt i at få det nye system til at virke, få kommunerne koblet på og på den måde medvirke til genopretningen af skattevæsenet og hele gældsområdet.
Derfor har vi vejet fordele og ulemper ved det her beslutningsforslag op, og der er både fordele og ulemper, og vi frygter, at ulemperne overstiger fordelene.
Det er, fordi vi ønsker at bruge energien på at få genoprettet skattevæsenet, ved at det nye system skal fungere og kommunerne skal kobles på.
Men jeg vil gerne understrege, som jeg også prøvede at gøre i min tale, at vi er åbne over for en diskussion, og vi skal give kommunerne nogle flere redskaber og særlig også i fasen op til selve inddrivelsen, fordi det kan der være god fornuft i.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Tak for talen.
Jeg har dog lidt svært ved at forstå logikken i det.
Man siger nej til forslaget grundet hensynet til genopretningen af skattevæsenet, men det er jo netop for at genoprette skattevæsenet, at man måske nu kunne aflaste dem ved at sige, at kommunerne kunne stå for opgaven i stedet for.
Venstre har jo selv sagt, at de støtter L 64, det andet forslag, hvor de kommunale forsyningsselskaber får lov til det.
Det kan sådan set være en god model, og det er så samme model, vi lægger ned her.
Og så er det pludselig et problem for skattevæsenet.
Man må gå ud fra, at det må være et større problem for genopretningen af skattevæsenet, at man skal koble 98 kommuner på, end hvis man ikke kobler dem på.
Jeg går da ud fra, at der er mere arbejde i at udføre tilkoblingen, end der er ved, at måske 20 af kommunerne siger, at de gerne selv vil stå for det.
Jeg synes, det er lidt svært at forstå logikken i, hvordan det skal være en hjælp for skattevæsenet, at man siger, at alle simpelt hen skal kobles på, og at det skal ske nu, og så bruger vi alle ressourcerne på det.
Hvorfor ikke lade kommunerne stå for at inddrive, og så kunne skattevæsenet fokusere på at udvikle det nye system?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Jamen det kan man ikke udelukke, og vi har jo også set eksempler på, at man godt kan slippe uden om det der med, at man skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, med nogle standardansøgninger nogle gange om ugen.
Dansk Arbejdsgiverforening stiller ofte folk nogle bestemte spørgsmål, herunder om de faktisk søger arbejde, om de står til rådighed for arbejde osv., og der er folk, der reelt ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet, men alligevel får kontanthjælp uden at blive sanktioneret.
Så det kunne man også forestille sig at man kunne finde ud af på Strandvejen.
De har jo gode advokater.
Bent Bøgsted (DF), 2019-12-05:
Vi nærmer os jo jul, selvfølgelig, og drillenisserne er måske lidt i gang, men mener hr. Ole Birk Olesen virkelig, at et par, der bor i en strandvejsvilla med en dyr Mercedes, måske to dyre biler, og hvor hustruen eller manden går hjemme, mens den anden har en meget stor indtægt med hjem, skulle stille sig til rådighed for at få kontanthjælp og altså ned på jobcenteret og stille sig til rådighed og sendes ud i aktivering i rengøringsjob eller i Netto, eller hvor de nu bliver sendt i aktivering til arbejdsprøvning?
Det må være lidt af en joke lige her op til jul.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Jeg synes, at vi hele tiden skal have fokus på, hvordan forholdene er, sådan at det kan betale sig at arbejde for flest mulige mennesker og helst for alle mennesker.
Hvis en grundig analyse fra Beskæftigelses- og Skatteministeriet fortæller os, at det her er den rigtige vej at gå frem for alle mulige andre veje, så er vi åbne over for det.
Men det kræver, at der er nogen, der siger, at den rigtige vej at gå er ved at gøre noget ved den gensidige forsørgelsespligt i udvalgte tilfælde.
Indtil da har vi den opfattelse, at den bedste vej at gå er at sænke skatten for folk, der går på arbejde.
Jeg synes, det lyder som en forkert vej at gå.
Vores vej at gå er at sænke skatten i forhold til det at gå på arbejde, og hvis man bekymrer sig for, at det ikke kan betale sig at arbejde – også i disse familier – bør man tilslutte sig vores forslag om, at ingen skal betale skat af de første 7.000 kr., de tjener hver måned.
Det ville også kunne hjælpe disse familier rigtig meget, at de får noget ekstra ud af at gå på arbejde, fordi de ikke beskattes af de første 7.000 kr.
Torsten Gejl (ALT), 2019-12-05:
Tak for talen og for LA's temporære interesse for rengøringsarbejdere.
Men hvis vi skal rydde drilleriet til side, kan man sige, at der tegner sig et billede af, at der godt kunne være et kommende samarbejde om at friholde familier fra gensidig forsørgelsespligt, hvis det er sådan, at det betyder, at de ikke taber penge på at arbejde – altså hvis der er nogle situationer, hvor gensidig forsørgelsespligt faktisk betyder, at folk afholder sig fra at arbejde, fordi det ikke kan betale sig.
Vil ordføreren – ligesom mange andre partier – kunne se positivt på måske at undtage dem?