runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
For det, som vi gør med det her lovforslag, er jo, at vi forhindrer dem i at få en rettergang.
Det, der ville være det rigtige at gøre, var jo at sikre, at vi fik taget de her borgere hjem til Danmark og fik dem stillet for en domstol, så de kunne få en retfærdig straf, fordi de nu engang er danske statsborgere, og derfor har vi en forpligtigelse, ligesom andre lande har forpligtigelser for deres borgere, når de er i udlandet.
Det er jo sådan, verden hænger sammen, og derfor bør vi da løfte vores forpligtigelser og beskytte danske statsborgere, både her og i udlandet, men også andre borgere mod mennesker, som har begået alvorlige forbrydelser mod menneskeheden, eller som er mistænkt for det, altså krigsforbrydelser, voldtægt og alt muligt andet.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan Dansk Folkeparti kan være af den opfattelse, at vi styrker sikkerheden ved at sige, at de bare får lov til at løbe rundt, bare de ikke kommer her til Danmark.
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Vi har som danske lovgivere ansvaret for Danmark, så derfor er vores første og vigtigste opgave selvfølgelig at sikre sikkerheden og trygheden i Danmark.
Derudover er det rigtig fint, hvis de her personer kan blive dømt og buret inde i udlandet.
Det vil vi meget gerne støtte på alle måder.
Men det, der er vores vigtigste opgave, er at sørge for, at de ikke kan komme ind og skabe ravage og usikkerhed og utryghed og begå forbrydelser i Danmark.
Det er det, som det her lovforslag sigter imod, og jeg forstår ikke, at man kan være så globalistisk i sit hoved, at man ikke kan skelne imellem Danmark og andre lande eller danskerne og menneskeheden.
Det er Danmark og danskerne, der er vores opgave.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
Tak for talen, ordfører.
Sikkerhedsargumentet er det vigtigste; de er farlige, og de udgør en risiko, siger ordføreren.
Så jeg skal lige forstå det helt præcist: Mener ordføreren, at fremmedkrigere, terrorister, forbrydere, som vi har buret inde i Danmark, udgør en mindre risiko end terrorister og fremmedkrigere, som løber frit rundt ude i den store verden og kan planlægge terror mod riget?
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Hvis en fremmedkriger kommer tilbage til Danmark og begår terror imod den danske befolkning, imod Danmark, er det noget, som vi ikke vil acceptere.
Vi ønsker, at vedkommende ikke skal kunne komme tilbage til dansk territorium og skade Danmark og danske statsborgere i Danmark.
Det er sikkerhedsargumentet, og det, som er vores opgave som danske politikere, er at værne om Danmark.
Vi ser meget gerne, at de bliver dømt i udlandet – det vil være rigtig fint – men det er ikke vores opgave at sikre retssystemer rundtomkring i hele verden.
Det, der er vores opgave, er at sikre Danmark; og det her handler om lidt det samme som det, kollegaen fra Enhedslisten kom med lige før.
Der er forskel på at sikre Danmark og på at tale om et eller andet teoretisk eller henvende sig til en global menneskehed, eller hvad det er.
Vi har en konkret opgave, som vi konkret skal løse, og det er det, som det her lovforslag retter sig imod.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
Ordføreren har helt ret i, at vi ikke kan sikre rettergang i andre lande ude i den store verden.
Men vi kan jo netop sikre en rettergang i Danmark.
Andreas Steenberg (RV), 2019-10-23:
Jo, det undrer mig, og det undrer mig især, at den tidligere regering, der jo havde en aftale med Dansk Folkeparti, ikke fik den lov vedtaget – det kan hr. Søren Søndergaard spørge deres ordfører om.
Ingen af os, der er her i salen, har jo adgang til de forskellige efterretninger, som regeringen får i sit sikkerhedsudvalg – og som statsministeren, udenrigsministeren og justitsministeren får.
Vi fik i sidste uge at vide, at der lå en konkret vurdering fra Justitsministeriets side om, at nogle af de her personer måske ville søge mod Danmark.
Og det må være en ny oplysning og en ny situation – ellers giver det i hvert fald ikke mening, at regeringen henvender sig til os med den forespørgsel.
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Altså, vi ønsker os ikke, at de sætter foden på dansk jord, og det kan vi slet ikke se der skulle være nogen grund til.
De skal holdes væk fra Danmark.
De skal ikke have muligheden for at begå forbrydelser i Danmark.
Så vi synes, det er rettidig omhu og sund fornuft at gennemføre det her forslag og undgå, at de kommer til Danmark, i stedet for at have alle mulige underlige teoretiske diskussioner om, hvor sikkerheden for en eller anden teoretisk menneskehed er højest eller lavest.
Det gør det jo ikke nødvendigvis, men det, det drejer sig om for os her, er at undgå, at de kommer til Danmark.
Det er simpelt hen det, der er det helt, helt afgørende for os.
Vi synes ikke, at man kan opretholde sit danske statsborgerskab, når man har begået landsforræderi og kæmpet for Islamisk Stat.
Så skal man ikke kunne komme tilbage til Danmark og udgøre en sikkerhedsrisiko.
Og man kan da kun begræde, at andre lande ikke har retssystemer, hvor de er i stand til at bure folk inde på betryggende vis og i lang nok tid til at undgå, at de på andre måder andre steder kan udgøre en sikkerhedsrisiko.
Men vi må tage ansvar for Danmark.
Det er det, der er vores opgave, og det er det, vi gør.
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-23:
Ja, det ønske kan jeg nok ikke efterkomme, for det er jo en fuldstændig kendt sag.
Alle ved det.
Og i øvrigt synes jeg, det er absurd, når vi hører, hvad der bliver lagt frem af enkeltsager i det her Folketing om folk, der modtager socialhjælp, og hvad ved jeg.
Men jeg vil bare lige sige, at det er Dansk Folkepartis indstilling, der er totalt teoretisk – fuldstændig teoretisk.
Man var glad for, at den pågældende person ikke blev tilbageholdt i Danmark og kom i fængsel i Danmark.
Resultatet er, at han har planlagt terroraktioner, der har kostet mennesker livet.
Det er det praktiske resultat af den politik, man gennemfører.
Vi ønsker ikke at være med til det.
Vi ønsker at få flest muligt enten slået ihjel på slagmarken, hvis de kæmper, eller, hvis ikke de kæmper på slagmarken, få dem sat bag lås og slå.
Marie Krarup (DF), 2019-10-23:
Jeg er nok uenig med spørgeren i, at Danmark er en eller anden teoretisk konstruktion.
Danmark er ganske, ganske konkret, og det, det drejer sig om, er, at folk, der udgør en trussel for Danmark, ikke skal kunne komme ind i Danmark.
Det er det, det drejer sig om.
Andreas Steenberg (RV), 2019-10-23:
Til at starte med har jeg brug for at slå fast, at jeg selvfølgelig tror, at alle partier her i Folketinget gerne vil undgå, at der foregår terror her i Danmark eller i andre lande.
Derfor er det også nødvendigt at slå fast, at det her lovforslag i modsætning til det, som Dansk Folkepartis ordfører lige har stået og sagt, jo ikke medfører, at de her mennesker ikke kan komme til Danmark.
Lovforslaget her handler om at tage statsborgerskabet fra dem, men de vil stadig kunne komme til Danmark.
Der står endda også i bemærkningerne, at nogle af dem vil kunne få ophold.
Så det her er mere et udtryk for, at man gerne vil sende det signal, at de er uønskede i Danmark, sådan som der også står til at starte med i lovforslaget.
Hvis vi skal undgå terror, er det jo et godt politiarbejde, et godt efterretningsarbejde, et godt internationalt samarbejde om at indsamle beviser landene imellem, et fælles politisamarbejde og et fælles efterretningssamarbejde landene imellem, der skal sikre og skabe tryghed her i Danmark; det er jo ikke en lov om, at man fratager statsborgerskabet, for hvis vi skal undgå terror, er det sådan set lige meget, hvilket statsborgerskab folk har.
Men vi skal sørge for, at folk bliver fanget, inden de begår terror, og så selvfølgelig bliver dømt.
Radikale Venstre støtter op om, at man kan tage statsborgerskabet fra folk, hvis de begår terrorisme eller landsforræderi – det er straffelovens kapitel 12 og 13. Vi kan også støtte op om, at man kan køre en proces, der fratager statsborgerskabet, uden at personen skal være i Danmark – det er det, der hedder in absentia.
Men den helt afgørende forskel, som er det, vi diskuterer i dag, er, om det skal være ministeren eller en domstol, der træffer den afgørelse.
Vi synes, det skal være en domstol.
Det synes vi er et bærende princip i en retsstat og i et demokrati, nemlig at hvis man vil straffe en person, uanset hvad det er for, skal myndighederne indsamle beviser og køre en sag ved en domstol, og så kan vedkommende blive dømt ved en domstol.
Det synes vi også skal gøre sig gældende i de her sager, og derfor kommer vi til at stille et ændringsforslag om, at processen skal køre ved en domstol, sådan at vedkommende får prøvet sin sag der.
Nu må vi se, om det går igennem.
Men jeg kan i hvert fald meddele, at hvis ikke det ændringsforslag går igennem, har vi ikke i sinde at støtte det her lovforslag ved tredjebehandlingen.
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Jeg vil gerne kvittere for ordførertalen, og jeg er jo langt hen ad vejen meget enig med hr. Andreas Steenberg.
Når jeg tager ordet, er det egentlig mere, fordi det undrer mig lidt, hvorfor den radikale gruppe ikke samlet stemte imod hasteproceduren, da vi havde afstemningen før om det.
For som ordføreren selv opridser her, er vi inde på et område, der er omgærdet af stor risiko, og i de høringssvar, vi har set, bliver det også påpeget, både af Landsforeningen af Forsvarsadvokater og Institut for Menneskerettigheder og mange andre høringsparter, at det er en meget kritisabel proces, at vi skal hastebehandle sådan et lovforslag – og da især når det handler om noget så grundlæggende som de retsstatsprincipper, der er tale om her, og det er jo det, vi er inde at pille ved.
Så derfor vil jeg bare godt lige høre, hvilke overvejelser der ligger bag den afstemning.
Andreas Steenberg (RV), 2019-10-23:
Det var den baggrund, vi havde, for at sige ja til en hastebehandling, altså at der simpelt hen var en akut situation i det nordlige Syrien, som gjorde, at regeringen gerne ville handle.
Og den aftale, vi så har lavet med regeringen, står vi fast på.
Søren Søndergaard (EL), 2019-10-23:
I den forbindelse vil jeg bare høre, om det så ikke undrer den radikale ordfører, at den her sag har været fremme i lang tid, og at der har været masser af muligheder for at behandle den, og at spørgsmålet om islamister på slagmarken jo ikke udelukkende hænger sammen med de lejre – det gør det også, men enhver ved jo, at en række af Islamisk Stats krigere er gået under jorden i Rojava, hvor de har lavet terroraktioner, eller de er flygtet til Irak, hvorfra de kan komme igennem til Danmark.
Og derfor kan man måske tale om en forøget trussel, men truslen har jo eksisteret i lang tid, og derfor er det vel udtryk for en ekstrem mangel på rettidig omhu, at man ikke har taget det op for længst, hvis man syntes, det var så vigtigt.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Vi har tiltrådt de internationale konventioner og står selvfølgelig ved dem.
Det betyder jo ikke, at hvis der skulle være syrienskrigere, som vender hjem, og som kan komme ind i vores land, fordi vi ikke kan afvise dem, og de måtte være danske statsborgere, ja, så kommer vi til at sagsøge dem og give dem meget hård straf.
Og vi kommer til at holde øje med dem og gøre, hvad vi kan for fra myndighedernes side at sikre, at de ikke begår terror eller andet i Danmark.
Når det så er sagt, arbejder regeringen jo for, at domfældelse, retsprocesser og afsoning skal ske i de områder, hvor forbrydelserne er blevet begået.
Rosa Lund (EL), 2019-10-23:
Tak, og tak til ordføreren for fremlæggelsen af det her lovforslag.
Jeg synes dog, at der er noget, som ordføreren glider lidt let hen over, nemlig at der står i bemærkningerne til lovforslaget, at det er et relevant, fleksibelt og effektivt redskab.
Det er jo sådan, at man med lovforslaget nu ændrer på, hvordan man kan få frataget statsborgerskab her i landet.
Og det er måske egentlig ikke så relevant, men i hvert fald fleksibelt og effektivt.
Så jeg vil bare spørge ordføreren: Når nu vi i dag bruger så mange penge på at drive domstole, kunne vi så ikke også ændre det, så det blev lidt mere relevant, fleksibelt og effektivt?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Nej, det ser jeg ikke noget behov for.
Rosa Lund (EL), 2019-10-23:
Det er jeg da glad for.
Det får mig så bare til at stille det næste spørgsmål: Hvorfor er der så behov for at gøre det her?
Nu har vi altså parkeret problemet hos vores allierede i kampen mod IS i stedet for at tage de her mennesker hjem til Danmark, hvor vi kan retsforfølge dem.
Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke være med til at hjælpe Danmarks allierede?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Vi vil gerne hjælpe Danmarks allierede med at sikre, at der sker en domfældelse i nærområderne, men vi vil ikke bidrage til, at de her mennesker kommer tilbage til Danmark.
Det er derfor, at vi søger opbakning til at få vedtaget lovforslaget.
Vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at de her mennesker ikke vender tilbage til Danmark, og derfor lægger vi op til, at man administrativt kan fratage dem deres statsborgerskab, hvis de har dobbelt statsborgerskab.
Så kan de i øvrigt få domstolsprøvet den afgørelse, som myndighederne træffer.
Derfor ligger det her helt inden for de almindelige retsprincipper.
Kristian Hegaard (RV), 2019-10-23:
Tak for det.
Men alligevel er der jo formuleret en kattelem, idet man kan tage det danske statsborgerskab fra en person og gøre vedkommende statsløs, hvis vedkommende kan erhverve et statsborgerskab i et andet land ved blot at lade sig registrere ved dette lands myndigheder.
Så hvis der bare er et af de andre 192 lande i verden, man kan få statsborgerskab i ved at registrere sig, så kan danske statsborgere med det her lovforslag gøres statsløse, og vel at mærke uden at de har opfyldt et kriminaliseret gerningsindhold i straffelovens kapitel 12 og 13. Hvad synes ordføreren egentlig om det?
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-23:
Det er jo ikke rigtigt.
Man vil ikke.
Man vil ikke, fordi man insisterer på, at de internationale konventioner står over danskernes ret til at leve trygt og sikkert på gaden.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Vi siger jo meget klart med det lovforslag, vi behandler i dag, at vi ikke vil gøre personer statsløse, altså at man ikke kan fratage danske statsborgere deres statsborgerskab, hvis ikke de har et andet statsborgerskab, eller hvis ikke de kan henvende sig til en anden stat og opnå et statsborgerskab, uden at der skal ske et egentligt skøn.
Mig bekendt er det ikke muligt i nogen lande i dag.
Derfor er det vigtigt for mig at understrege, at vi ikke fratager nogen danskere deres statsborgerskab, hvis ikke de har et andet statsborgerskab.
Men vi lægger det her element ind i lovgivningen, fordi vi ønsker at have den mulighed, hvis der skulle opstå en situation ude i fremtiden, hvor en person med et dansk statsborgerskab, der står til at miste det, vil kunne fratages statsborgerskabet, såfremt han eller hun kan opnå et statsborgerskab i et andet land blot ved at henvende sig.
Men så vidt jeg ved, findes den mulighed ikke i dag.
Det afgørende er, at vi ikke fratager statsborgerskab, hvis man bliver statsløs.
Kristian Hegaard (RV), 2019-10-23:
Tak for svaret.
Men så vil jeg bare høre ordføreren, hvilken retssikkerhed man mener det skaber for den borger, der blot har dansk statsborgerskab, at der er formuleret en kattelem i de her lovbemærkninger om, at hvis den pågældende kan erhverve et statsborgerskab i et andet land – det vil sige i et af de 192 andre lande, der findes, end lige Danmark – ved blot at lade sig registrere ved dette lands myndigheder.
Det er jo ret mange, man har at vælge imellem så.
Hvilken retssikkerhed synes man det skaber i forhold til muligvis at gøre nogen statsløse?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Med de bemærkninger, jeg havde i mit første svar, om, at den her lovgivning jo har som hensigt at sikre, at der ikke er nogen af de mennesker, som loven adresserer, der bliver statsløse, så mener jeg, at retssikkerheden er helt o.k.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
Tak for ordet.
Lovforslag L 38 er et spørgsmål om retsprincipper, men som ordføreren påpeger, er det også et spørgsmål om trusselsniveauet mod riget.
Når man fratager statsborgerskabet, er det så ordførerens opfattelse, at man øger truslen mod riget, fordi man lader fremmedkrigere løbe frit rundt ude i den store verden og dermed potentielt lægge terrorplaner mod bl.a. også Danmark?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Det er min opfattelse, at vi nedbringer truslen mod riget ved at vedtage det lovforslag, som vi behandler i dag.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
Men er det ikke bedre, at disse fremmedkrigere bliver stillet for en dommer i Danmark og bliver fængslet, hvis de har begået noget kriminelt, således at de ikke kan gå rundt, befinde sig forskellige steder i verden, hvor de kan planlægge terror mod riget?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Vi ønsker, at de her personer bliver dømt i de områder, hvor kriminaliteten er begået, også den kriminalitet, der retter sig mod den danske stat.
Det er min opfattelse, at det danske rige øger sin sikkerhed ved at gøre alt, hvad vi kan, for at de her mennesker ikke vender tilbage til Danmark.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-23:
Det er lidt det samme, som at man, hvis der er noget med nogle sociale ydelser, også kan få det prøvet ved en domstol bagefter.
Men samtidig siger ordføreren, at man har lyttet meget til de høringssvar, der er kommet.
Mener ordføreren virkelig, at det her er helt efter bogen, at vi på ingen måder ændrer noget som helst i vores praksis omkring tredeling af magten, fordi det bare er sådan, vi plejer at gøre det – altså også efter at man har læst de høringssvar, der kom i går aftes?
Peder Hvelplund (EL), 2019-10-23:
Tak for det.
Vi skal nu tage stilling til, om Folketinget skal hastebehandle et lovforslag med meget vidtgående konsekvenser.
Det er altså et forslag, der overfører magt fra den dømmende til den udøvende magt, og det er et forslag, der på helt afgørende vis piller ved magtens tredeling.
Det er kort sagt et forslag, der på flere leder og kanter rokker ved den danske retsstat.
Og til behandlingen af dette forslag, som i ordets egentligste forstand er skelsættende, har der været afsat en uges tid til den høringsfase, der normalt tager en måned, hvorefter Folketinget fra fremsættelsen tirsdag til endelig vedtagelse torsdag får et par dage.
I Enhedslisten er vi imod hele forslaget, men inden vi kommer til substansen, er vi nødt til meget kraftigt at advare Folketinget imod at hastebehandle et forslag af den karakter.
Også det flertal, der tegner sig for forslaget, bør forstå, at et så vidtgående forslag som det her fortjener en grundigere behandling end det, regeringen lægger op til.
Jeg skal bare understrege, at høringssvarene fik vi kl. 18.44 i går aftes, og de lægger stort set alle op til, at det er en meget kritisabel proces, at det medfører forringet kvalitet af lovbehandlingen og kan medføre lovsjusk, og jeg skal derfor anmode især SF og Radikale om at støtte Alternativet og Enhedslisten i at nægte at hastebehandle det her forslag, så vi kan få en ordentlig og rimelig lovbehandling af et så alvorligt forslag.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-10-23:
Tak for ordet.
I Alternativet er vi helt bevidste om, at det at bede om en afstemning ikke følger den normale procedure, men den situation, vi befinder os i, er heller ikke normal.
For med lovforslag nr. L 38 risikerer vi at underminere det helt grundlæggende i vores demokrati, nemlig det fundamentale retsstatsprincip om magtens tredeling.
Et så principielt lovforslag bør ikke hastebehandles, men Folketingets partier bør have anstændigt med tid til behandlingen, så vi nøje kan vurdere, hvilke konsekvenser et sådant forslag vil have for vores retssamfund.
Vi vil fra Alternativets side derfor opfordre alle partier til at bruge afstemningen til at bremse op, tænke over lovforslaget og altså stoppe hastebehandlingen af det her lovforslag.
Tak for ordet.
Jens Rohde (RV), 2019-10-23:
Det er jo en alvorlig sag, vi står med her, og jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at man selvfølgelig skal kunne agere i forbindelse med forskellige situationer, der opstår.
Men jeg vil godt spørge hr. Christian Rabjerg Madsen, om regeringen og Socialdemokratiet her påberåber sig nødretten.
Og så vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvad det er, der helt konkret i dette lovforslag forhindrer nogen i at komme til dette land.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-23:
Jeg tror, man kunne høre, og at hr. Jens Rohde kunne høre på min tale, at Socialdemokratiet er enig i, at det er en alvorlig sag, vi behandler.
Jeg mener ikke, der er tale om egentlig nødret, men det ændrer ikke på, at det er en alvorlig sag.
Så spørger ordføreren om, hvad det er i lovgivningen, der forhindrer, at de mennesker, som vi taler om, kommer til Danmark.
Det, der er afgørende her, er jo, at når vi beslutter at fratage et statsborgerskab administrativt, så kan vi gøre det i en situation, hvor den borger, afgørelsen retter sig mod, er uden for landets grænser – hvis beslutningen skulle ligge hos domstolen, ville borgeren skulle inden for landets grænser.
Det er det, der er det afgørende.
Jeg kan jo knytte den bemærkning til det, at hvis man gjorde det ved en retskendelse i første instans, ville vi også stå med den udfordring, som vi har en række eksempler på, nemlig at det er ganske vanskeligt at komme af med de her borgere igen efter endt afsoning, og så har vi dem anbragt på Kærshovedgård og andre steder, hvor de i en længere periode vil udgøre en urimelig sikkerhedsrisiko for de borgere, som vi er valgt til at repræsentere.
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg deler ordførerens opfattelse af, at de mennesker, som det her lovforslag retter sig imod, er mennesker, som det er overordentlig svært at have noget som helst tilovers for.
De har i den grad vendt vores fællesskab ryggen.
De er en sikkerhedsrisiko mod alle os, der sidder her, vores børn og vores familier.
Når det så er sagt, er det jo klart, at de retsprincipper, som vi bygger vores samfund på, også gælder for de mennesker, som vi ikke kan lide.
Derfor tager jeg gerne debatten om de her spørgsmål og gør det egentlig med oprejst pande.
I forhold til ordførerens andet spørgsmål om, hvorfor vi ikke kan fratage alle syrienskrigere deres statsborgerskab, hænger det jo sammen med, at vi ikke kan fratage mennesker deres statsborgerskab, hvis det betyder, at de bliver statsløse, og det følger af internationale konventioner, menneskerettigheder, og det er regler, som regeringen, og som Socialdemokratiet bakker op om.
Sophie Løhde (V), 2019-10-23:
Så vil jeg da gerne give ministeren invitationen til at svare på det spørgsmål allerede nu frem for bruge sin svartid på at referere til spørgsmål, der kommer senere i salen.
Hvorfor var det, at departementet ikke sørgede for at underrette den daværende justitsminister om sagen, før han kunne slå op i avisen og læse om den i pressen?
Har det ingen konsekvenser, at man undervejs ikke har sørget for at orientere den øverste politisk ansvarlige, nemlig den daværende justitsminister?
Det her er jo en lang sag.
Jens Rohde (RV), 2019-10-23:
Det er jo en lidt sjov argumentation, der kommer her.
Hvis de kommer her til landet, og de er mistænkt for noget, så vil de vel blive anholdt og sigtet og varetægtsfængslet, altså stillet for en dommer med det samme, nøjagtig ligesom alle andre, der begår kriminalitet.
Det må man vel antage.
Derfor har jeg lidt svært ved at se, at de så skulle udgøre en sikkerhedsrisiko for danskerne.
Jeg er glad for, at ordføreren ikke påberåber sig nødretten, men så er spørgsmålet jo netop, hvordan i alverden man så kan ændre vores retsplejelov så drastisk – den retsplejelov, som har eksisteret i Danmark siden 1919.