runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2016-11-22:
Hvorfor spørger jeg om det her?
Hvorfor?
Det er f.eks. bankpakke II, som hovedaktionæren i Danske Bank har tjent milliarder på.
Det er Nordsøaftalen, som beskatter olien alt for lavt, og som man i øvrigt er i gang med nye forhandlinger om, hvor man gerne vil true sig til endnu mindre skatter.
Og når valgkampe bliver meget, meget dyre og der kommer flere og flere penge ind og private bidrag bliver større og større og man så på den anden side sidder med statsministerens parti og forhandler beskatningen for de bidragsydere, så er det da en interessant forbrugerinformation, ikke bare at der er blevet givet, men hvor meget der er blevet givet.
Derfor spørger jeg bare helt uden forsøg på insinueren eller andet: Kan vi få at vide, hvor meget f.eks. A.P. Møller - Mærsk har givet Venstre i partistøtte?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Det kan jeg ikke fortælle.
Det aner jeg simpelt hen ikke.
Jeg ved godt, der er forskel på 20.000 kr. og 20 mio. kr. og alle de der tal, der bliver nævnt.
Det ene beløb er større end det andet, men hvor er forskellen ellers?
Jeg kan ikke få øje på nogen forskel.
Det er sådan på kanten af, hvad jeg skal svare på her.
Men altså, nu der spørges så pænt, vil jeg bare sige, at vores parti er bygget op på den måde, at vi har et økonomiudvalg, som er i armslængde fra mig.
Jeg ved hundrede procent samlet set, hvilket beløb der er kommet ind.
Jeg er ikke vidende om, hvilket beløb der er kommet fra nogle specifikke bidragsydere.
Det er også fløjtende ligegyldigt.
Men tak for den store ros, som er et tegn på, at der er kæmpe opbakning ude i det virkelige liv til det parti, jeg repræsenterer.
Det er jeg da glad for og stolt af.
Jamen det er jeg glad for og stolt over.
Jeg skammer mig ikke over det.
Men der ligger jo en antydning af, at man kan købe sig til indflydelse.
Det må være, fordi man selv går og tænker sådan, at man stiller det spørgsmål.
Kunne man købe Enhedslisten for et beløb eller hvad?
Hvad er det, der gemmer sig bag spørgsmålet?
Jeg vil bare sige, at vi fører den politik, vi fører.
Mange tak.
Pernille Skipper (EL), 2016-11-22:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige, at jeg må tilstå, at jeg faktisk fulgte med i Venstres landsmøde i weekenden.
Jeg sad og så lidt TV 2 News en gang imellem.
Det var en lang tale, statsministeren holdt.
Det var noget med Liberal Alliance, og at det hele skulle ordnes.
Fred være med det.
Der skete også noget andet og mere interessant, der ikke fået så synderlig meget opmærksomhed på det landsmøde.
Det er, at Venstre fremlagde sit partiregnskab.
I det partiregnskab kan man se, at der blev sat en rekord.
Det var en indsamlingsrekord.
I Venstre har man nemlig sidste år modtaget knap 20 mio. kr. i private bidrag.
Det var et kæmpe fremskridt, og det gør Venstre til den største modtager af private bidrag.
Når vi kigger i partiregnskabet, der er fremlagt, kan vi se, hvem de største støtter er.
Det er alle dem, der har givet over 20.000 kr.
De står listet op på den bageste side.
Men vi kan ikke se, hvor meget de støtter med.
Vi kan f.eks. se, at Mærsk har betalt mere end 20.000 kr. til statsministerens parti, men vi kan ikke se hvor meget.
Jeg tror, at statsministeren og jeg kan være enige om, at der er stor forskel på, om man får 20.001 kr. eller 2 mio. kr. eller et eller andet meget større beløb.
Så kan det være, at der kommer et af de der nemme spørgsmål, som statsministeren ikke har lyst til at svare på, selv om han godt kan.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Altså, man kan tage det dybt alvorligt, at vi ønsker at slå ned på radikaliserede miljøer.
Man kan tage det dybt alvorligt, at vi ønsker at kæmpe, også den positive kamp, der skal kæmpes for at sikre samhørighed i det her samfund – og der er da ting, der bekymrer mig.
Noget af det var jeg inde på i weekenden, og det har ikke alt sammen kun med spørgsmålet om etnicitet at gøre, men det har det også, for vi risikerer at blive polariseret, så chancen for at bygge fremtidig bro bliver mindre og mindre.
Det vil jeg tage rigtig, rigtig alvorligt – det tager jeg rigtig, rigtig alvorligt.
Men det er nødt til at være i en balance, hvor vi slår ned på dem, der ikke vil, og samtidig har en åben og varm hånd i forhold til dem, der gerne vil, for dem er der altså mange af, og jeg kender også mange af dem selv.
Derfor er det nødt til at være en balanceret tilgang.
Og jeg glæder mig jo til et fortsat samarbejde om det.
Vi har taget nogle skridt, også i den finanslovsaftale, der lige er lavet, for at modvirke, kan man sige, nogle af årsagerne, for man kan jo ikke komme uden om, at det her jo er et problem, der ikke er vokset op over en nat.
Altså, det skyldes jo en historisk situation, hvor man historisk ikke har fået taget de beslutninger, der skulle til, for at have tilstrækkelig styr på indvandringen.
Derfor er en del af svaret selvfølgelig også at finde der.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-11-22:
Jeg sagde også i mit tidligere indlæg, at hvis der nu i de her områder var sket det, at folk havde taget de danske værdier til sig osv., så var det nok et nemmere problem at overskue.
Men sagen er jo, at selv om der jo selvfølgelig er folk, som statsministeren nævner, som er mønsterbrydere, og som viser vejen ud af ghettoen, havde jeg nær sagt, så ser det jo ud til, at tendensen er, at det bliver et større og større problem, som årene går.
Og det er jo det, som jeg synes er så bekymrende.
Man kan spørge, om tørklædet er et symbol, eller hvad det er udtryk for, Men det er klart, man gør det, når man bl.a. ser afdækningen i Danmarks Radio i forhold til situationen i Brøndby Strand, hvor en kvinde fortæller, at hendes 9-årige datter bærer tørklæde ligesom sine kusiner, sin mor og bedstemor.
Det er noget, Laila selv har valgt, som det bliver sagt i forbindelse med afdækningen.
Og når sådan en 9-årig pige har valgt at trække et tørklæde om hovedet og gå hen i skolen, hvor vi jo ved af erfaring, at det betyder, at man har en stor risiko for, at man begynder at isolere sig, at man begynder at undgå at komme til børnefødselsdage, at svømmeundervisningen bliver af en anden kaliber, så er der nogle grundlæggende ting her, vi bliver nødt til at se i øjnene som et kæmpestort problem, som en kæmpestor udfordring for det danske samfund.
Jeg håber, at jeg kan tage de bemærkninger, statsministeren er kommet med her i i dag om det her, som udtryk for, at det er noget, regeringen og i hvert fald statsministeren, også som statsminister for en kommende regering, vil tage dybt, dybt alvorligt, og at han vil samarbejde med os om at få gjort noget ved det.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Under alle omstændigheder kan man ikke få det at vide hos regeringen.
Nu befinder vi os i en spørgetime til mig som statsminister, og Statsministeriet ligger ikke inde med den type informationer, og det gør vi ikke, fordi der er vedtaget en lov i Folketinget, og derfor har vi ovre i Statsministeriet samme adgang til informationer, som fru Pernille Skipper selv har.
I øvrigt er det ikke rigtigt, at det regnskab blev offentliggjort i forbindelse med landsmødet, for det blev offentliggjort i sommer.
Der er så en journalist, der først opdagede det i weekenden, men det er fair nok, det er ligemeget, men det har ligget på internettet siden i sommer.
Det er på kanten at stille mig de her spørgsmål, for jeg står ikke her som partiformand for Venstre, jeg står her som statsminister.
Og jeg er glad for så at kunne iagttage, at der i hvert fald er ét parti – Venstre – som altså efterlever de love, der er vedtaget i Folketinget.
Det går jeg også ud fra landets øvrige partier gør, og det er jeg tilfreds med.
Og regeringen har ikke nogen planer om at lave lovene om.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-11-22:
Tak for det.
I foråret kørte TV 2 jo udsendelsesrækken »Moskeerne bag sløret«.
Danmarks Radio startede i søndags en temarække med titlen »Vi deler Danmark« og tog bl.a. udgangspunkt i Brøndby Strand, som nu er det første postnummer, hvor etniske danskere er kommet i mindretal.
Det illustrerer, og det er også underbygget i forbindelse med den her dokumentar, at der er stadig flere steder i Danmark, hvor vi vil kunne se, at etniske danskere kommer i mindretal.
Hvis det så var sådan, at vi i de samme områder af Danmark så folk med indvandrerbaggrund, som så var fuldt integreret og tog del i det danske samfund og de danske værdier, som vi netop har været inde på er baseret på den kristne kulturarv, så kunne man måske diskutere, hvor stort et problem det var.
Men sådan er det jo ikke. Sagen er jo, at der er stadig flere områder af Danmark, hvor etniske danskere, havde jeg nær sagt, ikke kan genfinde det Danmark, som de gerne vil kunne genfinde.
Det er et kæmpestort problem, og derfor vil jeg gerne sige til statsministeren: Jeg tror, at 17 ud af de 25 ghettoområder, der er på den såkaldte ghettoliste, jo er kendetegnet ved, at der er ca. 60.000 beboere.
Gennemsnitlig er 62 pct. af beboerne af ikkevestlig baggrund.
Og hvis de her folk ikke har taget de danske værdier til sig, men i virkeligheden lever i de parallelsamfund, som vi også så afdækket i TV 2's dokumentar »Moskeerne bag sløret« i foråret, så står vi jo med en kæmpemæssig udfordring i forhold til at fastholde Danmark som et kristent land.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Tak for det, og også en kvittering den anden vej for godt samarbejde om de aftaler, der er indgået, og et udtrykt ønske om, at det er afsæt til at kunne gøre det rigtig mange gange fremadrettet – en kvittering på ny for fortsat gode aftaler.
Når der konstaterende står i det grundlag, der er for den nuværende regering, at Danmark er et kristent land, er det, fordi vi mener det og vi også synes, det skal forblive sådan.
Man kan jo læse min regerings regeringsgrundlag som Venstres afsæt til de drøftelser, der nu skal være.
Det handler jo ikke om at presse folk ind i kristen religion; det handler om at tage det helt ned, at det her samfund er bygget op på nogle værdier, som kan henføres til vores kristne kulturarv, og som har sat sig spor i den måde, vi er mellem hinanden på.
Næstekærlighed, tilgivelse, tillid, ligeværd har sit udspring der, og det skal vi stå vagt om.
Det har jeg da som ambition at en ny regering også skal gøre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-11-22:
Tak for det, tak for ordet.
Tak til statsministeren for indledningen.
Jeg vil også gerne lige starte med at kvittere for nogle gode aftaler i den forgangne uge.
Jeg har jo den fornøjelse, at jeg ikke alene kan kvittere for en god aftale om PSO'en, jeg kan også kvittere for en god aftale om finansloven for 2017, som vi indgik i fredags.
Der er rigtig mange gode ting i den, og lidt reklamevirksomhed kunne gå ud på at bede folk om at gå ind og tjekke finanslovsaftalen for 2017, simpelt hen gå den igennem fra ende til anden.
– ting, som vi i Dansk Folkeparti i hvert fald har kæmpet for, og som vi er glade for at vi fik aftaler om i sidste uge. Det er logisk, at interessen så nu efter Venstres landsmøde og statsministerens tale der koncentrerer sig om en ny regering, et nyt regeringsgrundlag.
Jeg håber, at det går igen i et nyt regeringsgrundlag.
Men det, jeg også gerne vil bede statsministeren om at forholde sig til her i dag – uden at han skal sige, præcis hvordan et nyt regeringsgrundlag ser ud – er, at én ting er at konstatere, at Danmark er et kristent land, noget andet er at mene, at det faktisk er en værdifuld ting for Danmark, at vi kan betegnes som et kristent land, altså at der er nogle kristne værdier, som vi har fået overleveret fra tidligere generationer, et 1.000 år gammelt rige, der er bygget om omkring de kristne værdier, som også har sat sig sine spor i den måde, vi er på som samfund, og at vi derfor i virkeligheden ikke bare skal konstatere, at Danmark er et kristent land, men også værne om de værdier, som den kulturarv jo har givet os.
Jeg synes i hvert fald, det vil være en god ting at få konstateret i dag, at det skal vi værne om.
For hvis vi vil det, skal jeg selvfølgelig komme tilbage til – tiden går jo hurtigt – hvordan vi så i fællesskab kan sikre, at vi også værner om det værdigrundlag, som vi har fået overleveret fra tidligere generationer.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Jeg hidser mig overhovedet ikke op.
Der er ikke sat noget mål.
Og hvorfor er det vigtigt?
Og det har ikke noget med topskat at gøre, for det kan godt være, at Socialdemokratiet har en anden opskrift på, hvordan man får mere vækst.
Det er fair nok.
Men vi kan ikke engang få at vide, hvad Socialdemokratiets ambitionsniveau er.
Det er nedslående.
Vi har et førende oppositionsparti, der ikke engang har fremlagt et forslag til finansloven med et eneste tal.
Det er da nedslående.
Og så skal jeg stå og svare på alt muligt her, og det er slet ikke svært at svare på, der er bare ingen grund til at gøre det.
Nu har vi indbudt til nogle forhandlinger, og hvis de slutter med, at der kommer et nyt regeringsgrundlag og en ny regering, så vil vi lægge det frem.
Jeg kan i øvrigt sige, at det er min agt, hvis vi måtte komme dertil, at bede Folketinget om at få lov til at give en redegørelse efter de bestemmelser, der er i forretningsordenen, svarende til, hvad man normalt ville gøre med en åbningsdebat eller efter et nyvalg.
Så det er ikke, fordi jeg vil undslå mig for at stå på mål for den nye regerings politik, det er bare, fordi der ikke er nogen ny regering endnu.
Mette Frederiksen (S), 2016-11-22:
Men det er jo simpelt hen ikke rigtigt, hvad statsministeren siger.
Og jeg bliver bare nødt til at sige i al stilfærdighed, for statsministeren ender altid med at hidse sig op, når vi har de her ordvekslinger, at når vi ikke har et ønske om at give topskattelettelser, behøver vi heller ikke bede den nedslidte danske lønmodtager om at arbejde mere.
Når vi ikke ønsker at bruge penge på topskattelettelser, behøver vi ikke lave de reformer, som statsministeren har lagt frem, men som statsministeren jo ikke har evnet at få et flertal for.
Så det er fint nok, at man er stor i slaget og siger, at man fremlægger planer, men når man ikke kan få dem vedtaget, er de jo ikke det papir værd, de er skrevet på.
Derfor bliver vi nødt til at vende tilbage til Folketinget, for det er her, vi træffer beslutningerne.
Statsministeren siger det måske i virkeligheden selv med en understregning af, at der bliver tale om en borgerlig-liberal regering, og derfor er det jo relevant allerede nu at spørge til, hvad konsekvenserne bliver.
Jeg noterer mig f.eks., at hr. Anders Samuelsen på et tidspunkt siger: »»Det er mere sandsynligt, at Thulesen Dahl kommer til at give sig på den økonomiske politik.
Hvis der er brug for vores mandater, så er det her, at vi skal betales, så enkelt er det«, siger Samuelsen og fortsætter: »Vi skal have minusvækst i den offentlige sektor, og det kommer vi også til at få.«
« Derfor er spørgsmålet jo ganske enkelt: Er det det, der kommer til at ske?
Nu ved jeg jo, at hr. Kristian Thulesen Dahl får ordet efter mig, og jeg håber så, at vi kan få bekræftet, at det heller ikke bliver med Dansk Folkepartis stemmer.
Men jeg vil egentlig gerne høre statsministeren: Når hr. Anders Samuelsen siger, at det kommer vi til at få, er det så det, der bliver resultatet af forhandlingerne?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Jamen jeg er helt enig i, at vi står med nogle udfordringer, men jeg tror også, at vi bare for fuldstændighedens skyld dog lige skal have den nuance med til en start, at i de her områder bor der altså også nogle af dem med anden etnisk baggrund, som har taget vores værdier til sig, som passer deres arbejde, som kerer sig om, at deres børn lærer noget i skolen, som har en drøm om, at deres børn måske skal flytte ud og stå på egne ben, altså bare lige for at nuancere det.
Men jeg har længe ment – og tog også initiativer, da jeg var statsminister sidst – at vi er nødt til at have en mere præcis tilgang til nogle af de her boligområder.
Og det er ikke, fordi jeg har noget imod folk med anden etnisk oprindelse og på nogen måde synes, at man skal dømme folk på deres etnicitet, men det er en indikator på nogle ting.
Vi ved, at vi har områder i Danmark, og jeg tror, jeg har brugt udtrykket, hvor der er slået en slags hul i danmarkskortet, og ikke isoleret, fordi der bor mange med anden etnisk baggrund, men fordi det samlet set sætter sig i nogle boligområder, hvor arbejdsløsheden er massivt højere, end man ser andre steder, hvor kriminalitetsraten kan være højere, hvor voksne ikke har noget at stå op til, hvor børnene ikke får en ordentlig start på livet.
Det skal man tage alvorligt, og det agter vi også at gøre.
Pernille Skipper (EL), 2016-11-22:
Man kan jo godt gemme sig bag, at man bare efterlever den lov, der er, men statsministeren står jo i spidsen for en regering, der har muligheden for at lave de love om, sådan at borgerne har mulighed for at følge med i ikke bare, hvad Venstre modtager i partistøtte, men også i, hvad alle de andre partier modtager i partistøtte.
Så kan man godt blive sådan lidt fornærmet over, at spørgsmålet er på kanten og alt muligt andet – uha, jamen det jeg skal da beklage! – men det er da vel rimeligt, at borgerne selv er med til at afgøre, hvad de synes er vigtigt, og at der er åbenhed om de pengestrømme, som muligvis kan have en indflydelse på den politik, der bliver ført.
Er det ikke bare helt almindelig, gængs åbenhed i et demokrati?
Morten Østergaard (RV), 2016-11-22:
Jamen lad os se om et års tid, om statsministeren fortsat har vilje til et bredt samarbejde, også hvis man kommer i en situation, hvor man kun skal bruge ét parti for at danne flertal.
Det vil vi selvfølgelig følge meget nøje, og jeg kan sige, at vi som altid er at finde i arbejdstøjet.
Men jeg vil bruge det sidste spørgsmål til det, som mit hjerte lige i dag er fuldt af, og det er altså en fortvivlelse over, at regeringen ikke er sig sit ansvar bevidst i forhold til flygtningesituationen.
Altså, hvad er det, der driver regeringen til – efter i månedsvis at have talt om behovet for at få styr på de ydre grænser – så ikke at bidrage til at afhjælpe den situation, der er i Grækenland, som er en humanitær katastrofe, og som også er en katastrofe, i forhold til at sagerne ikke bliver behandlet og flygtningene bare hober sig op i alt for små lejre?
Der er det altså sådan, at Danmark i lighed med en række andre EU-lande p.t. ikke honorerer den aftale, som egentlig er den væsentligste årsag til, at vi har set mere kontrollable forhold.
Jeg forstår ikke, at man vil bruge al sin energi på at marchere betjente op ved den danske grænse og alle mulige andre ting, men når der er noget, der reelt gør en forskel, så slår man op i banen og leverer ikke varen.
Jeg synes ærlig talt, det er for dårligt, og regeringen burde tage sig sammen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Må jeg ikke sige helt overordnet, at jeg har en ambition om et bredt samarbejde?
Jeg glæder mig over, at fagbevægelsens eget netmedie jo meget klart har tildelt os bundrekorden i blokpolitik – altså den regering, jeg er statsminister for nu.
Og når det kommer fra den kant, tror jeg altså ikke, der i sammenhængen er grund til at betvivle validiteten af deres analyse.
Altså, det siger sig selv.
Morten Østergaard (RV), 2016-11-22:
Jeg synes, det er beklageligt, at regeringen med sin samlede økonomiske politik jo har valgt at lægge op til, at vi skal investere mindre i uddannelse i fremtiden, end vi gør nu.
Og det er en nettobetragtning over både finansloven og 2025-planen.
Det synes jeg er stærkt beklageligt.
Men så lad os tage fat på et andet område, hvor der traditionelt har været et bredt samarbejde, nemlig europapolitikken.
Jeg tror ikke, jeg afslører nogen hemmelighed ved at sige, at de partier, der nu sidder og drøfter, om de skal danne regering sammen, har set noget forskelligt på det spørgsmål, ikke bare for et år siden, hvor der var en folkeafstemning, som man så forskelligt på, men jo generelt i tilgangen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Tak for det, og tak for beskrivelsen af farveløshed i sammenligningen; det tager jeg egentlig som en kompliment.
Jamen det kan være, at hr. Morten Østergaard i virkeligheden selv er i gang med at forklare, hvorfor hr. Morten Østergaards parti ikke var en del af den aftale.
Altså, det er jo en ansvarlig aftale, der er lavet.
Og ja, der ligger et omprioriteringsbidrag, også i den del af den offentlige sektor, som har været undtaget det effektiviseringskrav, der har været historisk på andre områder.
Lad mig nævne sundhedsområdet, hvor der historisk har været sådan et 2-procentsproduktivitetskrav.
Det er så udvidet og er jo så i øvrigt med til at skabe noget af det rum, der gør, at der kan prioriteres, og som bl.a. muliggør, at man også kan prioritere målrettet, bl.a. med puljer til erhvervsskoler og andet.
Jeg skal også bare stilfærdigt gøre opmærksom på den plan, som regeringen har lagt frem, »Helhedsplan for et stærkere Danmark«, og som jo ikke er en plan, som jeg på nogen måde har opgivet som sådan, for den beskriver et ambitionsniveau.
Og den har jo meget klart lagt op til at investere et milliardbeløb til et kompetenceløft, for det bliver der brug for.
Så spørges der ind til arrangementet i går, og det handler jo præcis om det.
Det kompetenceløft skal jo også finansieres, og det skal alt sammen – og det behøver jeg egentlig ikke at belære hr. Morten Østergaard som formand for et økonomisk ansvarligt parti om – finde sin balance, og det udtrykker den her finanslov.
Ja, det spørgsmål fik jeg i en anden aftapning, sidst jeg var her til spørgetimen, men jeg skal nok lade være med bare at stå og henvise til det, jeg sagde sidst.
Jeg vil bare sige, at vi også med et kontanthjælpsloft har bygget vores offentlige ydelser på et system, vi godt kan stå ved.
Jeg står ikke og foregiver, at det på nogen måde er i nærheden af at være en dans på roser at være omfattet af kontanthjælpsloftet, men vi vil gerne stå på mål for, at man kan have en tilværelse inden for det.
Uffe Elbæk (ALT), 2016-11-22:
Der er nok ingen tvivl om, at Alternativet ser mere seriøst på klimaudfordringerne end i det her tilfælde regeringen, men ros for, at bl.a. De Konservative har været inde og sætte et markant fodaftryk – sådan læser jeg det i hvert fald – med hensyn til de kystnære vindmøller og også har fastholdt ambitionerne i forhold til CO2-udledningen.
Og jeg håber da, at den grønne dagsorden står endnu mere markant og tydeligt i det nye regeringsgrundlag.
Nu kommer mit sidste spørgsmål, og det kommer traditionen tro fra vores medlemmer.
Først lidt fakta: 75 pct. af de mennesker, der er på kontanthjælp, har andre udfordringer end arbejdsløshed, f.eks. et handicap eller en sygdom, og ud af de 33.000 borgere, der er ramt af kontanthjælpsloftet, er der kun ca. 7.000, som vurderes at være jobparate.
Det her er ifølge Beskæftigelsesministeriet.
Så spørgsmålet fra medlemmerne er: Hvordan vil statsministeren forhindre, at syge mennesker havner i hjemløshed og fattigdom som konsekvens af kontanthjælpsloftet?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Jamen det kan man bl.a. se i de aftaler, vi lavede, om PSO, og som er en del af finansloven, hvor vi altså nu tager ansvaret for at finansiere en grøn omstilling med havvindmøller, med Kriegers Flak og med en række andre tiltag og så i øvrigt gør det på en måde, som er mindre konkurrencebelastende for vores erhvervsliv, og som dermed også betyder – og det er, synes jeg, den langsigtede positive effekt, uanset hvordan det måtte slå igennem i nogle regnestykker – at el bliver billigere.
For nøglen til at lave den grønne omstilling – og det lå jo egentlig også i spørgsmålet, da man antydede det her med elbilerne – er, at der kommer mere over på el.
Så når vi har lavet en pakke i fredags, hvor vi både har et højt ambitionsniveau med hensyn til kystnære havvindmøller og aflaster vores erhvervsliv, så vores erhvervsliv også kan konkurrere med lande, hvor energien er sort og billig, og så samtidig kan gøre det på en måde, hvor el bliver billigere, hvilket er forudsætningen for, at vi kan lave den grønne omstilling, så er det isoleret set en rigtig, rigtig god aftale i forhold til at yde vores bidrag til at sikre en grøn omstilling.
Det er jo også derfor, at verden gerne vil kigge på os, og der også i Marrakech var stor interesse for de initiativer, der tages i Danmark, til energieffektivitet og omstilling m.v.