runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-10:
Men spørgsmål om menneskerettigheder er jo ikke interne anliggender.
Spørgsmål om menneskerettigheder og politiske friheder er ikke interne politiske anliggender.
Vi har jo i mange tilfælde set den her regering have skarpe holdninger til lande, der krænker politiske friheder og menneskerettigheder, og når det gælder det spanske retssystems uafhængighed og upartiskhed, er der også blevet sat store spørgsmålstegn ved det.
For det første er det jo et helt andet retssystem end det, vi kender herhjemme, altså, det er jo dommere, som er udpeget af de politiske partier, og som i øvrigt ofte er medlemmer af de politiske partier; mange af dem er f.eks. medlemmer af det konservative parti.
Og for det andet har vi jo senest set, hvordan der er blevet lækket udtalelser fra en række af de her dommere, hvor de kalder de catalanske politikere og aktivister for voldtægtsforbrydere, nazister og andre skældsord.
Og dermed har de jo igen fået sået tvivl om det spanske retssystems uafhængighed.
Så kan vi virkelig lade det her være et internt politisk anliggende, når der sidder politiske fanger i et EU-medlemsland, der er fængslet for fredelige politiske aktiviteter?
Burde venner af Spanien ikke steppe op og sige: Nok er nok?
Hvad baserer udenrigsministeren den tillid til det spanske retssystem på?
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-10:
Igen vil jeg sige, og nu bliver jeg spurgt ind til Amnesty, at jeg har stor respekt for Amnesty og det arbejde, som de udfører.
I forhold til kritikken af domstolenes håndtering af sagen bliver jeg bare nødt til igen at sige, at generelt har jeg tillid til det spanske retsvæsen, og jeg ser derfor ikke nogen grund til yderligere involvering i det spørgsmål fra min side.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-10:
Hvad er udenrigsministerens holdning til, at folkevalgte catalanske politikere fortsat sidder fængslet for almindelig, fredelig politisk virksomhed?
Spørgsmålet lyder: Hvad er udenrigsministerens holdning til, at folkevalgte catalanske politikere fortsat sidder fængslet for almindelig, fredelig politisk virksomhed?
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-10:
Jeg mener, at i forhold til den konflikt, der er på nuværende tidspunkt, er det, jeg kan gøre, og det, som vi gør fra EU's side, at opfordre til en dialog.
Og så må vi afvente de verserende retssager
Det er – og det bliver jo lidt en gentagelse – den danske regerings holdning, som det hele tiden har været, at spørgsmål om Catalonien er et internt spansk anliggende, som må håndteres inden for rammerne af den spanske forfatning.
I forhold til de verserende retssager mod de catalanske politikere har jeg tillid til, at det spanske retsvæsen håndterer de sager, og jeg ser ingen grund til at involvere mig i dette spørgsmål på det foreliggende grundlag.
Herudover har vi fra dansk side på linje med Europa-Kommissionen opfordret til en dialog mellem parterne.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-10:
Vi lever i en tid, hvor vi rundtomkring i Europa ser en udvikling af mere og mere autoritær karakter i en række lande, hvor frihedsrettigheder, som vi hidtil har troet var noget vi var garanteret, bliver trådt under fode – i Ungarn, i Polen, men også i Spanien, hvor det jo ikke kun gælder catalanske politiske fanger.
Vi har jo også set, at musikere bliver fængslet for at lave en kritisk sang om kongehuset og bliver idømt fængsel for det.
Det er et klart brud på den basale ytringsfrihed.
Er det ikke præcis i den her tid, at lande bør stå op og fortælle deres venner, når grundlæggende politiske frihedsrettigheder bliver krænket, i stedet for at gemme sig bag formuleringer, som bliver læst op fra et papir, som er skrevet på forhånd.
Anders Samuelsen (LA), 2018-10-10:
Jeg mener ikke, det er et svigt, medmindre jeg bliver gjort bekendt med, at det spanske retsvæsen ikke fungerer, og at jeg ikke kan have tillid til det spanske retsvæsen.
Det kan jeg.
Jeg har ikke grund til ikke at have tillid til det spanske retsvæsen på nuværende tidspunkt, og derfor er svaret jo selvfølgelig det samme, som jeg har givet tidligere.
Nu har jeg sådan set lagt papirerne væk, men jeg kan dem udenad.
Det kunne jeg også, inden jeg kom ind i lokalet, og jeg kunne også de spørgsmål, som jeg ville blive stillet, udenad, for der er jo ikke noget overraskende i de spørgsmål, der bliver stillet.
De er blevet stillet stort set enslydende nu seks eller syv gange i træk.
Svaret er sådan set stadig væk det samme.
I øvrigt kan man jo også se, at det ikke er, fordi Kommissionen ikke holder øje med, hvad der foregår rundtom i Europa.
Derfor er der jo i øjeblikket en debat med Polen, og det er der også med Ungarn, men der er ikke på tilsvarende vis rejst et spørgsmål i forhold til det spanske retsvæsen, og derfor er svaret, at jeg stoler på det spanske retsvæsen.
Nu er det jo sådan set for at sige det ligeud femte gang, jeg får det samme spørgsmål, og derfor bliver svaret også det samme.
Det kan jo ikke undre.
Pelle Dragsted (EL), 2018-10-10:
Det her spørgsmål handler jo om en meget, meget alvorlig situation.
For første gang i Europas nyere historie står vi i en situation, hvor folkevalgte politikere og ministre i en regering sidder fængslet og har gjort det snart et år – ikke for korruption eller andre former for kriminalitet.
De politikere har nu siddet fængslet i snart et år, mange af dem har små børn, og de har været placeret langt fra deres familier.
Det her spørgsmål handler jo ikke om, hvorvidt man er tilhænger af catalansk uafhængighed eller ej.
Det her spørgsmål handler om, hvorvidt vi kan acceptere, at der midt i Europa i et EU-medlemsland sidder nogle af vores kollegaer, folkevalgte parlamentarikere, fængslet.
Mener udenrigsministeren, at den situation er noget, der klæder Europa, noget, der burde finde sted midt i Europa i 2018?
Er det, at man krænker folkevalgtes politiske frihed og dermed det demokratiske mandat, som de har fået af befolkningen, et internt anliggende?
Er det, at ledere af store ngo'er sidder fængslet, et indre spansk anliggende?
Herhjemme ville det jo svare til, at medlemmer af Danmarks Naturfredningsforening eller lignende store medlemsorganisationer med millioner af medlemmer sad fængslet.
Det her er da et svigt, udenrigsminister, over for de værdier, som vi siger vores kontinent bygger på.
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-11:
Ja, det kan jeg fuldstændig bekræfte, men pointen er jo, at det sker inden for den økonomiske ramme, som Danmarks Radio har.
Den økonomiske ramme betyder bl.a. nu, at man skærer ganske voldsomt ned på sporten.
Mig bekendt har man nedlagt den egentlige sportsredaktion – den i Aarhus, man lige havde oprettet og flyttet folk over til osv.
Sporten vil de facto blive meget udvandet på Danmarks Radio, og det vil naturligvis også komme til at gælde for handicapidrætten.
Hvis vi bare siger, at det proportionalt er samme nedskæring, der kommer på handicapidrætten, som der kommer på al anden idræt, så er der jo to muligheder: Enten skal det flertal, der har vedtaget det her, ind og gå endnu længere mod armslængdeprincippet og beslutte, hvem der skal være ansat hvor, og hvor mange minutter der skal være af det ene og det andet, eller også skal man satse på, at de private bringer det.
Morten Marinus (DF), 2018-10-11:
Altså, det kan godt være, vi ikke har været stramme nok, da vi har lavet den her public service-kontrakt, eller ministeren og DR har indgået en public service-kontrakt, som vi heldigvis har været med til at drøfte, ikke forhandle, men drøfte – for ministeren havde vetoret, som ministeren plejer, når man laver public service-kontrakter.
Jeg kan da godt forstå, at ordføreren er bekymret, for det er jeg da også selv.
Så må man jo fokusere og spare andre steder, for selvfølgelig holder vi ved vores aftale.
Men kan ordføreren ikke bare bekræfte, at der altså står, at DR skal fokusere på de her områder, bl.a. handicapidræt, breddeidræt, folkelig idræt?
Kan ordføreren ikke bare bekræfte, at det faktisk står der?
Og hvis det er et problem, at DR så gør, som de gør, må vi jo bare være endnu mere detaljerede, næste gang vi laver en public service-kontrakt, men det har jeg på fornemmelsen ordføreren heller ikke er interesseret i.
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-11:
Jeg vil godt gøre det igen, og jeg sagde også før: Jo, det vil jeg godt bekræfte; det står der.
Problemet er ikke, om Danmarks Radio vil, men det er et spørgsmål, om Danmarks Radio kan.
Det er jo det, der er hele pointen: Man har lavet en besparelse på Danmarks Radio, som betyder, at Danmarks Radio ikke kan opfylde de forpligtelser, som der bliver krævet af dem.
Det vil vi komme til at se.
Det er selvfølgelig, fordi når man laver en besparelse på, var det 25 pct. sådan i runde tal, 20-25 pct. i runde tal, så er det klart, at der er en masse udgifter, man ikke kan pille ved.
Altså, der er nogle faste udgifter, der er noget varme, der er nogle elektrikere, der er nogle ting, der ikke kan pilles ved.
Det vil sige, at nedskæringen kommer til at være på programmerne, og resultatet ser vi nu.
Derfor bliver konsekvensen, uanset hvad der står i den public service-kontrakt, mindre tv til danskerne, mindre danskproduceret tv, inklusive inden for handicapidrætten.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Jeg kan godt nogle gange undre mig over, hvad Enhedslisten egentlig går og laver i Folketinget.
Hr. Søren Søndergaard siger, at man har arbejdet i 20 år for at afskaffe licensen, og i den tid er der ikke sket noget som helst.
Med andre ord er vi ti gange så effektive som Enhedslisten.
Skulle man ikke til at arbejde lidt på at blive lidt bedre i Folketingssalen?
Jeg kan forstå, at ordføreren er frygtelig ophidset, så min opgave er at gøre ham lidt mere optimistisk.
Man styrker de regionale radiostationer i Danmarks Radio, man styrker de regionale aviser, man styrker TV 2-regionerne, man styrker sågar lokalaviserne for første gang.
Er det ikke bare positivt?
Er det ikke bare dejligt?
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-11:
Jeg vil lige sige, at vi lider under det, at vi mener, at vi skal have 90 mandater for at gennemføre vores politik, og det vil sige, at når vi ikke får 90 mandater, fordi der er andre, der er imod det, vi foreslår, har vi svært ved at få det gennemført, men jeg erkender fuldstændig, at Dansk Folkeparti har været betydelig bedre end os til at skaffe 90 mandater – så langt, så godt.
Så er det bare ærgerligt, at man ikke brugte den enorme indflydelse, man har, til at sikre en finansiering af afskaffelse af licensen, der var bare den mindste smule social, men at man har valgt en asocial model.
Men det var måske ikke noget, man prioriterede fra Dansk Folkeparti, man syntes måske, at det var ligegyldigt.
I forhold til regionerne var det jo noget, vi var fuldstændig fælles om i forhandlingerne, altså både at forhindre en nedskæring på TV 2-regionerne, hvilket vi jo talte for i forhandlingerne sammen med Dansk Folkeparti, og også at regionerne skulle styrkes, så det kan jeg sagtens skrive under på er en god ting.
Man må jo altid se, hvilken pris man er villig til at betale, og der er det klart, at der er en forskel på Dansk Folkeparti og Enhedslisten.
Dansk Folkeparti har igen og igen været villig til at betale skattelettelser til de rige og give dårligere forhold for de dårligst stillede.
Vi husker f.eks. angrebene på dagpengene for at få nogle andre ting.
Det er rigtigt, at sådan opererer vi ikke i Enhedslisten, og vi var ikke villige til – det vil jeg godt sige – at købe en medieaftale med nogle begrænsede forbedringer i forhold til regionerne for bl.a. at indføre en asocial medieskat.
Det var ikke en handel, som vi ville indgå i.
Det har Dansk Folkeparti valgt, og det må Dansk Folkeparti så stå til ansvar for.
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Jeg skal bare høre ordføreren ganske kort: Er den fremtidige finansiering af Mediedanmark mere eller mindre asocial, end licensen var?
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-11:
Det er fuldstændig det samme, altså, den er lige så asocial, for det afhænger jo fuldstændig af, hvilken familie man udgør.
Det håber jeg da, ud fra hvad der er sagt i dag, er noget, som også Dansk Folkeparti vil bakke aktivt op omkring, og så vil vi jo kunne se, om det kan give et større provenu, eller om det er det samme provenu, men i hvert fald kan vi få en mere social medieskat.
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Så det, at min mand og jeg nu betaler én medielicens, det samme som en enlig forsørger, i fremtiden skal betale to medielicenser,
er lige så asocialt som licensen.
Det er jo det, som hr. Søren Søndergaard står og siger.
Det kan da aldrig nogen sinde blive lige så asocialt.
Vi kommer til at betale det dobbelte.
Det gør samtlige husstande, og det er godt, men det kan da aldrig nogen sinde være lige så asocialt, som hr. Søren Søndergaard står og påstår.
Den her finansiering af medier af dansk indhold af DR er da meget mere socialt balanceret end den tidligere licensaftale.
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-11:
Den er ikke det mindste mere socialt balanceret, og det er jo, fordi fru Britt Bager tager udgangspunkt i personer i stedet for at tage udgangspunkt i indtægter.
Altså, den enlige mangemillionær, en direktør i Danske Bank, der lige er blevet skilt og derfor er enlig, skal betale meget, meget lidt i medielicens, hvorimod to butiksansatte på mindsteløn skal betale det dobbelte af, hvad mangemillionæren betaler.
Er det socialt?
Det er jo forskellen mellem Enhedslisten og Venstre – vi er fuldstændig forskellige på det plan.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-10-11:
Tak for det, formand.
Så det er ikke nogen dårlig dag af flere grunde.
Nu er det også sådan, at jeg egentlig ikke behøver at påpege særlig meget, for det har jo været et ret nemt forhandlingsforløb for et parti, som har kulturministerposten.
Vi har jo en bunden opgave, og det er sådan set at bakke vores minister op i de forslag, ministeren kommer med.
Det har vi gjort, og det har været meget nemt, for de har været gode.
Så vil jeg bare pege på en ting mere, når nu det med Danmarks Radio bliver fremdraget så mange gange som den helt store katastrofe.
Jeg synes bare, jeg vil minde om, at Danmarks Radio fortsat modtager over 3,5 mia. kr. om året efter den her omlægning, og at forskellen faktisk, når vi ser den hen over årene, er til at overse.
I 2023 får man nu 3,7 mia. kr., og hvis licensen havde fortsat og var fremskrevet, havde man fået 3,8 mia. kr. ifølge de tabeller, der er.
Det synes jeg bestemt vi skal kvittere for man gør, sådan at Danmarks Radio fortsat kommer til at spille en meget aktiv rolle i mediepolitikken i Danmark og kan være en aktiv spiller i den ændring.
Det vil den givetvis også gøre fremadrettet, og derfor bliver der behov for ændringer, også når vi kigger ud i fremtiden.
Men vi står selvfølgelig fuldstændig bag de her forslag, og det er et godt forlig.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Så hr. Søren Søndergaard anerkender, at Dansk Folkeparti har været med til at afskaffe licensen, hr. Søren Søndergaard anerkender, at Dansk Folkeparti og regeringen også har styrket det regionale, så der kommer en bedre balance i mediebilledet.
Det takker jeg for, for vi er selv ret stolte af den del.
Det har i mange år ikke været noget, man talte om herinde på Christiansborg, men sammen med regeringen er det lykkedes os, og også der har Enhedslisten jo heller ikke gjort det store væsen af sig.
Morten Marinus (DF), 2018-10-11:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg kan godt lide, at man taler rent ud af posen, og jeg vil godt undskylde, at klappen gik ned, da jeg var på talerstolen.
Det var ikke et forsøg på at undgå at svare på spørgsmålet, men den smuttede.
Undskyld.
Jeg vil godt spørge til det her med sportsforpligtelser og handicapidræt, handicapsport: Det lyder jo næsten på ordføreren, som om at det forsvinder, og at det skal DR ikke længere bringe.
I den public service-kontrakt, vi har lavet, står der jo netop, at det er noget af det, DR skal bringe.
Kan ordføreren ikke bare bekræfte, at det faktisk står i den nye public service-kontrakt, at det, handicapidræt, netop er et af de fokusområder, DR skal levere på fremadrettet?
Ordføreren får det til at lyde, som om det forsvinder, og at det skal forsvinde.
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Var det så nødvendigt at skære 20 pct. af Danmarks Radio?
Britt Bager (V), 2018-10-11:
De to ting har ikke noget med hinanden at gøre.
Når vi ønsker at fokusere Danmarks Radio, har det noget at gøre med, at vi generelt set synes, at der skal sikres en bedre balance.
Det gælder ikke kun dagbladene, det gælder også, hvilke kommercielle aktører der kan bidrage i forhold til radio, i forhold til tv, i forhold til drama.
Det er ikke kun dagbladssiden.
Men det første spørgsmål, fru Marianne Jelved stillede, var om de skrevne medier.
Dér er det momsfritagelsen.
De penge, vi har skåret af DR, har vi i høj grad også brugt på en større public service-pulje, på at udbyde en ny tv-kanal, på at udbyde en ny radiokanal og på at styrke det lokale og regionale indhold.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-11:
Først lige i forhold til det her med momsfritagelsen, for der er jeg lidt nysgerrig på, om ordføreren virkelig mener, at den ordning, man har lavet, kan sammenlignes med en momsfritagelse for digitale medier, altså den ordning, der ligger lige nu.
Det er den ene del af spørgsmålet.
Den anden del af spørgsmålet lyder: Den dag, vi får mulighed for at indføre nulmoms for de digitale medier, er regeringen så parat til at indføre det med det samme, det bliver muligt igennem EU-systemet, selv om der ikke lige er finansiering til det, der ligger her?
Så sagde ordføreren: DR skal være mindre til stede på nettet.
Altså, et er, at man ikke vil have lange, dybdegående artikler, men betyder det sådan generelt mindre tilstedeværelse på nettet, også selv om man ser et ryk af mange brugere – hele den her generationskløft, som vi har snakket om – som jo netop er gået fra flowplatformen til netplatformen?
Skal DR virkelig være mindre til stede på nettet
Britt Bager (V), 2018-10-11:
I forhold til det her med momsfritagelsen ved hr. Rasmus Nordqvist, som jo er ekspert i europæisk lovgivning, godt, at når vi lavede den her ordning, som vi gjorde, så var det, fordi der på det tidspunkt ikke var truffet bestemmelse i Europa-Parlamentet om, hvorvidt vi kunne køre en fuld model igennem.
Og det er den vej, vi gerne vil, men jeg kommer ikke til at stå her og love, at fra dag et, det bliver gennemført i Europa-Parlamentet, har vi finansiering til det.
Vi går ret meget op i at finde finansiering til vores ting, og derfor kan jeg kun sige, at det er den retning, vi gerne vil bevæge os i.
Jeg ser gerne, at vi hurtigt finder finansiering til det, og at vi kan indfase den fulde momsfritagelse i løbet af meget kort tid.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-10-11:
Det var egentlig også for at få præciseret, at det, man har lavet her, jo ikke er en momsfritagelse for digitale medier.
Man har lavet en pulje, de kan søge fra og maks. få 5 mio. kr., så hvis det er mere end det, er det jo ikke en momsfritagelse.
Og nogle kan ikke rigtig søge, for de får en anden mediestøtte.
Det synes jeg bare vi skulle være præcise om.
Jeg kunne godt tænke mig et svar på det andet spørgsmål, nemlig det her med, at DR skal være mindre til stede på nettet.
Det svarede ordføreren før til en anden.
Jeg er bare nysgerrig på det, for jeg synes, det var sådan helt mystisk at høre, når nu vi ser, at der er en større og større gruppe, der egentlig får deres medier fra nettet.
Må de så ikke få DR-indhold?
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Men hvis vi starter der, hvor diskussionen her startede, så var det jo om, hvorvidt DR overhovedet skulle være til stede på nettet, og i givet fald i hvilket omfang.
Det var jo der, vi startede den her diskussion, og det tror jeg også hr. Rasmus Nordqvist kan huske, for vi har stået i flere debatter sammen og debatteret det.
Jeg synes helt klart, at DR skal være til stede på nettet, men jeg synes også, at der skal findes en bedre balance mellem de private aktører og de statslige aktører.
Derfor har vi sendt et signal til DR: Selvfølgelig skal I være til stede på nettet i år 2018 – hele Danmarks Radio – men I skal også tænke over, at der skal være en balance i forhold til de private aktører, der faktisk forsøger at få en forretningsmodel ud af at lægge deres artikler op på nettet.
Den balance finder vi bedre ved at indføre den her passus.
Men selvfølgelig skal DR være til stede i et vist omfang på nettet
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-11:
Nu kan man beskylde Danmarks Radio for meget, men man kan jo ikke beskylde dem for at have bragt annoncer, som de har taget fra de private medier – det kan man jo ikke, for der er ikke annoncer i Danmarks Radio.
Så på det plan kan man sige at Danmarks Radio har været neutrale i forhold til de private medier i kampen om annoncekronerne.
Men hvordan forholder det sig med de to nye, den nye tv-kanal, den nye radiokanal og muligvis det, der nu hedder 24syv?
Hvordan forholder det sig med det?
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Det er af hensyn til, at de private aktører, hvad enten det er tv-kanaler eller det er radiokanaler eller det er skrevne medier, tager penge for det, de laver.
Det bidrager stadig væk til et pluralistisk og mangfoldigt mediebillede, og det skal de blive ved med.
Og det er derfor, vi er gået ind og har sagt, at den balance simpelt hen er forrykket.
Vi vil sikre os, at der foruden et stærkt DR også er stærke private medier, og det har vi gjort med den her aftale.
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-11:
Det var et relativt langt svar, men jeg synes ikke, jeg blev klogere.
For man laver nogle medier, oven i købet med statsstøtte, som man også vil give mulighed for at bringe annoncer, og så går de ud og konkurrerer med de private medier, som fru Britt Bager taler så meget om, om et annoncemarked, der i hvert fald ikke er stigende, men som måske er jævnt eller måske lidt faldende på grund af den udenlandske konkurrence.
Så hvad er grunden til, når man nu bekymrer sig så meget om de private medier, at man med statslige midler sætter kanaler i søen, som skal konkurrere med de private medier om annoncemarkedet?
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Altså, når der kom et relativt langt svar, var det faktisk, fordi der var relativt mange spørgsmål i det første spørgsmål, som hr. Søren Søndergaard stillede.
Det her er jo ikke noget nyt; sådan er det jo allerede i forhold til dagbladene.
Dagbladene har vi mediestøttet i mange år.
De går også ud og konkurrerer om annoncer.
Så jeg synes, det er et rigtig godt tiltag, at vi nu udbyder en radiokanal og en tv-kanal, hvor vi statsstøtter med en lille pose penge, og hvor de så forhåbentlig kan maksimere det og give danskerne et stort udbud med et godt dansk indhold.