runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-19:
Og der var det jo så den særlige situation, at Frank Grevil blev dømt, men at Berlingske, som bragte oplysningerne, blev frikendt.
Så det er jo ikke altid så klart på forhånd at afgøre, hvad der er rigtigt, og det er måske også derfor, at jeg kan erklære mig fuldstændig enig med justitsministeren, når justitsministeren siger, at der ikke nødvendigvis er noget odiøst i det, der er sket.
Jeg er helt enig.
Men det odiøse ligger jo i, at der er en række medier, der føler sig intimideret.
Så et eller andet er jo gået galt i samtalen, når de føler sig intimideret.
Nick Hækkerup (S), 2022-04-19:
Jo, det kan der.
Det er også derfor, at balancen går ved, at der er en væsentlig kildebeskyttelse, og at det jo bl.a. i de almindelige regler om tavshedspligt er gjort sådan, at selv om man måtte bryde sin tavshedspligt, kan man, hvis det er til varetagelse af væsentlige samfundsinteresser – jeg kan ikke huske den præcise formulering – ikke straffes efter bestemmelsen.
Men der er også andre områder, hvor vi her i Folketinget i fællig tidligere har vedtaget reguleringer, hvor man siger, at hvis det er den her type oplysninger, der er tale om, kan det alligevel ved rettens pålæg pålægges journalister at afgive oplysninger.
Så det er jo en balance, hvor man på den ene side skal sikre, at der er kildebeskyttelse, og at pressen har den fulde mulighed for at operere, herunder også at kigge myndighederne efter i kortene, og hvor der på den anden side er et beskyttelseshensyn til vores land, og at vores efterretningstjenester kan arbejde, sådan som efterretningstjenester skal arbejde.
Jens Rohde (KD), 2022-04-19:
Tak for det, og tak for talen, som jeg tror at de fleste på lange stræk vil erklære sig enige i.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et lidt filosofisk spørgsmål.
Katharine Graham, som var ejer af Washington Post, valgte trods pres fra myndighederne i 1971 at publicere »Pentagon Papers«, Katharine Gun valgte at afsløre løgnen om Irakkrigen i England i 2003.
Hvis man spørger myndighederne, gjorde de sig jo nok skyldige i en forbrydelse, men man kan vel godt diskutere, om det var tilfældet.
Hvad mener justitsministeren – ikke konkret om disse sager, det vil jeg dog ikke bede ham om at forholde sig til – ud fra sådan mere overordnede betragtninger?
Kan der ikke en gang imellem være berettiget tvivl om, hvad der egentlig er i nationens interesse, nemlig hvis noget f.eks. bygger på en løgn?
Søren Søndergaard (EL), 2022-04-19:
I december 2021 tog Politiets Efterretningstjeneste i samarbejde med Forsvarets Efterretningstjeneste på eget initiativ kontakt til en række mediechefer for henholdsvis Berlingske Media, JP/Politikens Hus og DR.
Efterfølgende blev en række journalister indkaldt til afhøring og udspurgt om deres kildenetværk.
Uden at overdrive kan man vist godt fastslå, at det ikke er noget, som sker hver dag.
Faktisk var det et meget usædvanligt skridt, som efterretningstjenesten tog i anvendelse.
Måske netop derfor udløste hændelserne også en relativt voldsom reaktion, både fra indenlandske og udenlandske journalistsammenslutninger og fra forskellige danske medier.
Dansk Journalistforbund kaldte hændelserne for upassende, interesseorganisationen Danske Medier betegnede det som en glidebane, og den internationale sammenslutning World Association of Newspapers and News Publishers mente, at hændelserne kunne opfattes som myndighedernes forsøg på at intimidere og forhåndscensurere dansk presse.
Jeg tror, at spørgsmålet om mediernes uafhængighed og den journalistiske frihed, inklusive at afdække forhold, som de til enhver tid siddende magthavere og andre med gyldne kæder ønsker skal forblive i det skjulte, er en kerneværdi for alle, som er her i dag.
Derfor må vi stille os spørgsmålet, om der var tale om et angreb på pressens uafhængighed og frihed.
Vi ser frem til ministerens besvarelse og til den efterfølgende debat.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Ligesom krig handler om liv og død, handler klimaet også om liv og død.
Det betyder noget for verden og for folk rundt om i verden.
Så ligesom vi fandt 18 mia. kr. – og så vil jeg ikke knipse – burde vi også, for at leve op til vores løfter og vores moralske historiske, ansvar kunne finde 5 mia. kr.
Karen Ellemann (V), 2022-04-19:
Tak for svaret.
Det er den ene del af spørgsmålet.
Der er kommet et svar: øgede skatter.
Og så har jeg bare lige en kommentar til det: Det er jo ikke bare sådan med et fingerknips, at man lige finder 18 mia. kr. i en krigssituation.
Det er svære prioriteringer, som Frie Grønne så vælger at gøre på en anden måde.
Sådan er vi forskellige, og det er blevet tydeligt i den her debat her i aften.
Men måske kan jeg lige høre lidt om, hvor jeg kan finde det sådan helt specifikt, det her med de 30 mia. kr. til additionel klimabistand.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Det er jo sådan, at for os i Frie Grønne er det her så afgørende, at vores holdning er, at det her selvfølgelig skal gøres, og at vi selvfølgelig finder pengene.
Vi kunne lave en omsætningsskat, vi kunne lave en formuebeskatning, vi kunne fjerne parcelhusreglen og beskatte boliggevinster.
Der er rigtig, rigtig mange måder, vi kunne finansiere det her forslag på.
Det, som er afgørende for os, er, at vi bliver nødt til ligesom at lave om på vores logik, i forhold til at det her er en klimakrise.
Vi bliver nødt til at forholde os til den, og derfor skal vi finde pengene.
Når det så er sagt, vil jeg selvfølgelig også sige, at når vi sådan her med et fingerknips kunne finde 18 mia. kr. til vores sikkerhed, til krudt og kugler, skal vi også kunne finde 5 mia. kr. til klimabistand.
Karen Ellemann (V), 2022-04-19:
Tak til ordføreren.
Når nu muligheden er der, kunne jeg godt tænke mig bare at høre – for flere af ordførerne her i debatten har nævnt den manglende anvisning af finansiering – et par ord om, hvordan de 30 mia. kr. bliver tilvejebragt, hvis det stod til Frie Grønne.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Tak, formand.
Klimakrisen er en ulighedskrise.
Globalt set har den rigeste 1 pct. af verdens befolkning udledt mere en dobbelt så mange drivhusgasser som den fattigste halvdel af Jordens befolkning tilsammen over de sidste 30 år.
Det er faktisk en så vild statistik, at man næsten ikke fatter det.
Klimakrisen handler om ulighed og uretfærdighed.
Det er til gengæld de fattigste og mest udsatte mennesker i det globale syd, der flygter, når oversvømmelserne rammer, og som sulter, når høsten slår fejl som følge af de høje temperaturer og den manglende regn.
De bærer konsekvensen af vores – de riges – overforbrug og rovdrift på naturens ressourcer i en evig jagt på vækst.
Klimakrisen rammer skævt.
Det er uretfærdigt.
Krisen afspejler de grundlæggende uretfærdige koloniale strukturer, der er grundlaget for den situation, vi står i i dag.
Og stadig nægter vi at betale den.
I Danmark vil vi nemlig hellere hjælpe den grønne omstilling på vej ved at sælge alle mulige teknologiske opfindelser til verdens fattigste lande.
På den måde kan vi nemlig kalde os et grønt foregangsland, og samtidig kan vores erhvervsliv tjene penge på klimakrisen og andres, ja, desperation.
Klimabistand skal gives som bistand og ikke lån.
Klimabistanden er afgørende, for hvis vi ikke leverer den, er vi med til at trække hele fundamentet af tillid væk under COP-systemet.
Problemet med den danske bistand er, at vi for det første slet ikke betaler i nærheden af, hvad vi skylder og har forpligtet os til, og at vi for det andet tager pengene til klimabistanden det forkerte sted fra.
Vi tager pengene fra verdens fattigste og udhuler udviklingsbistanden.
Skamløst og hyklerisk,
siger udviklingslandene og et samstemmende dansk civilsamfund.
Det virker, som om Socialdemokratiets definition af nye, additionelle midler svinger, i takt med om Socialdemokratiet sidder i regering eller ikke gør.
Den danske klimabistand burde være på mindst 5 mia. kr. om året fra 2020 til 2025 og derefter vokse sig større for at afspejle det faktiske finansieringsbehov.
Det handler i bund og grund om retfærdighed, og det handler om overlevelse.
Vi har i mange år levet på skuldrene af andre mennesker.
Det mindste, vi kan gøre, er at betale det, vi skylder.
Christian Juhl (EL), 2022-04-19:
Jamen det har vi nævnt rigtig, rigtig mange gange, og regeringen og forskellige af regeringspartiets politikere har jo også nævnt, at det er 5 mia. kr. om året.
Og det løber vi ikke fra; det er der ingen problemer i.
Vi har så prøvet at tage det, vi kunne få, i finanslovsforhandlingerne, og der har vi så været uenige med Frie Grønne; de syntes det var for lidt.
Men når vi kunne få 100 mio. kr. eller 200 mio. kr., og hvad det sådan er blevet til, så har vi taget det med.
Det er klart nok.
Og så har vi jo en løbende diskussion netop om, hvor meget af det, der er inde i udviklingsbistanden, der skal tælle med, for Socialdemokraterne – eller i hvert fald udviklingsministeren – mener, at det også skal tælle med, hvis det i øvrigt har noget med klimaindsatsen at gøre.
Der er vi uenige; der mener vi, at det er nye, additionelle penge, og det betyder, at det skal være ud over de 0,7 pct.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Tak for en god tale og tak for at bakke op om forslaget.
Jeg er glad for, at det er Enhedslistens tilgang, at det her altså er afgørende.
Vi skal selvfølgelig forpligte os til det, og så finder vi i fællesskab finansieringen.
Så tusind tak for det.
Der er dog noget, jeg ikke fangede i ordførerens tale, og af ren nysgerrighed vil jeg høre: Hvad mener Enhedslisten, eller ordføreren, er Danmarks fair share af de 100 mia. dollars?
Har Enhedslisten en holdning til det?
Christian Juhl (EL), 2022-04-19:
Tak skal du have.
Vi har jo diskuteret det her nogle gange, og det er fuldstændig rigtigt, at vi skylder.
Det er vores opfattelse, at additionel klimabistand ligger ud over udviklingsbistanden.
Det er jo desværre lige som med flygtninge fra Ukraine: Hver gang der mangler penge, tager man fra udviklingsbistanden og stjæler fra verdens fattigstes almindelige udvikling.
Jeg vil gerne bygge min tale lidt op omkring nogle gode venner, jeg har.
På FN's konference i Rio i 1992 forpligtede industrilandene sig til en forstærket indsats over for de globale miljøproblemer.
Nationalt skulle man gøre en indsats for at omlægge produktion og forbrug, så begge blev mere bæredygtige.
Internationalt skulle man først og fremmest stille nye, og som det hedder i det sprog, additionelle midler til rådighed for ulandenes investeringer i en bæredygtig udvikling, altså penge ud over det, man i forvejen ydede til almindelig udviklingsbistand. »
Dermed markerede vi dansk vilje til at se tingene i sammenhæng og yde en ekstra indsats for miljøet i den samlede bistand.«
Og hvis der skulle være et enkelt socialdemokrat, der sad og tænkte: For pokker, det har jeg hørt før, så er det rigtigt.
Det er Poul Nelson, der har sagt det.
I dag er situationen helt anderledes.
Regeringen har »taget en del af den samlede ulandsbistand og brugt den til klimabistand på trods af løftet om det modsatte.
Det er ikke rimeligt.
Klimaproblemerne er skabt af de rige lande, herunder Danmark, og det er derfor kun rimeligt, at de rige lande betaler for de skader, den globale opvarmning skaber i ulandene.
Det sagde Socialdemokratiet og SF i en tillægsbetænkning over forslag til finanslov for finansåret 2011.
Nu må jeg jo passe på ikke at bruge for mange citater, fordi en tale ikke må være domineret af citater, men jeg vil dog bruge et enkelt mere.
I dag er situationen helt anderledes.
Regeringen har taget en stor »del af den samlede ulandsbistand og brugt den til klimabistand på trods af løftet om det modsatte.
Det er ikke rimeligt.
Klimaproblemerne er skabt af de rige lande« osv. osv.
Og også den her gang er det en socialdemokrat, der har sagt det.
Og endnu en gang og endnu en gang, og til dem, der er interesseret i Socialdemokratiets udviklingspolitiske historie, vil jeg gerne sige, at jeg gerne vil levere de skriftlige citater, så det kan ligge på ministerens bord, når han skal tænke over, hvad det nu er, de snakker om.
Udviklingsbistanden er nødvendig, fordi det er de rige lande, der sådan set har haft et overforbrug og produceret CO 2 -udslippene, mens det entydigt er de fattigste lande, det går ud over.
Derfor er det rigtigt og retfærdigt, og derfor har vi forpligtet os i Paris i 2015 til netop at yde et meget stort beløb, og derfor er det helt, helt på sin plads i dag at sige, at det er et fornuftigt forslag.
Men tak for muligheden for igen at diskutere det.
Enhedslisten har rejst en stribe forslag på det her område, men det er også godt, at andre gør os opmærksom på det, og jeg tror også, at ministeren næsten kan sangen udenad fra de møder, der har været om det her væsentlige spørgsmål.
Søren Espersen (DF), 2022-04-19:
Sådan har jeg også forstået det er, men Dansk Folkeparti er ikke med i det flertal, og årsagen er, at vi egentlig synes, at vi havde fundet et rigtigt leje i forhold til udviklingsbistand, altså 16, 17, 18, somme tider 19 mia. kr. til ulandsbistand hvert eneste år.
Som sagt synes jeg, det er væsentligt, at vi har vores befolkning med i det her, og at man generelt udeomkring faktisk støtter op om det her i den danske befolkning, og derfor er det dumt, synes jeg, lige i den her sag at komme og forlange flere midler.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-19:
Jeg får lyst til at læse op fra sidste gang, vi behandlede det her forslag.
Det her er jo en genfremsættelse.
Hun sagde: »... vi kan sikre nogle basisregler, der beskytter mod diskrimination, og vi kan gøre langt mere for at ændre den kultur, der ligger til grund for forskelsbehandlingen.
Og det er det, som dette beslutningsforslag gør, mener vi, både med de højere bøder og også med koblingen mellem Ligebehandlingsnævnet og bevillingerne.
Således får restauratørerne mere på spil og motiveres derfor forhåbentlig til at behandle deres gæster mere lige.
Og med de ord skal jeg meddele, at vi kan støtte forslaget.«
Var det en fejl, at Socialdemokraterne stemte for det forslag sidste gang?
Orla Hav (S), 2022-04-19:
Tak for det, formand.
Vi behandler her hele to beslutningsforslag med samme tema og de samme intentioner.
Historisk set
er vi gået foran, når det drejer sig om at arbejde for ligebehandling af mennesker, fordi vi er mennesker.
Fællesnævneren er menneskeret og med et fokus på det.
Socialdemokratiet arbejdede målrettet på at presse Sydafrika til at opgive apartheidpolitikken.
Det lykkedes.
Vi er ikke mindre ambitiøse, når det gælder ligebehandling af mennesker inden for vores egne grænser.
Mennesker er unikke og bør behandles lige.
Vi har sympati for forslagene, og vi vil i forbindelse med det stykke arbejde, som ministeren tilkendegav her fra talerstolen at regeringen har igangsat, forsøge at finde en fælles køreplan for at bakke op om intentionerne i beslutningsforslagene og få dem ind i det lovforslag, som regeringen kommer med.
Vi bør dog i dette arbejde vedkende os, at der kan være et sammenstød med andre principper i vores lovgivning, f.eks. retssikkerheden, som allerede er blevet nævnt.
Spørgsmålet er: Skal man tage levebrødet fra mennesker for mindre end en dom?
Der fremføres med mellemrum udsagn om diskrimination i f.eks. ansættelsessager alene på grund af navnet.
Det er imidlertid vanskeligt at føre bevis for, at det er den praksis, der benyttes i forbindelse med en ansættelse.
Når det gælder nattelivet, ønsker vi jo, at det kan gennemføres på en måde, så det er til glæde for kunderne eller gæsterne.
Vi ønsker ikke vold eller sammenstød i nattelivet, og vi vil, at mennesker vurderes ud fra, at de er mennesker, og ikke på de ydre kendetegn.
En erfaren dørmand skal dog kunne forebygge, at der opstår vold og ballade ved at kunne læse og kende sit publikum, og det må være baseret på adfærd og ikke ydre forskelle og generaliseringer.
Personligt har jeg den opfattelse, at hvis vi gennem opdragelse og gennem vores omgang med hinanden fremmer idéerne om ligestilling og ligebehandling, lægger vi kimen til et samfund, hvor vi behandler hinanden som mennesker og ikke diskriminerer.
Socialdemokratiet går positivt ind i det kommende arbejde med regeringens forslag.
Simon Kollerup (S), 2022-04-19:
Men jeg synes også, at det er oplagt, at Ligebehandlingsnævnet kan fylde mere.
Men jeg synes, det er okay, at vi kan lægge de afgørelser til grund, når man skal vurdere lige præcis den track record, et udskænkningssted har, inden det skal have fornyet sin bevilling.
Om det er nok, må vi jo drøfte med hinanden, men det er en tilkendegivelse fra os som regering af, at det er vi villige til at se på for at gå imod diskrimination i nattelivet, for det er vores politiske ønske at kæmpe imod den slags.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-19:
Tak for det.
Det vil jeg se frem til at drøfte, for jeg har lidt svært ved at forstå, hvorfor man mener, at man ikke skal kunne blive ved med at diskriminere, hvis man er nået dertil, hvor man skal have fornyet sin alkoholbevilling, men at hvis man ikke er nået dertil, så må man godt fortsætte med at diskriminere, altså hvis man har en rigtig dårlig track record, hvor der er gentagne eksempler, så kan man ikke gå ind aktivt og fratage bevillingen.
Og så vil jeg bare gøre opmærksom på, at det i forhold til det her med domstolene jo er rigtig, rigtig svært i dag at bevise, at der er blevet diskrimineret, fordi man jo alt andet lige sjældent vil sige, at du ikke kan komme ind på grund af din hudfarve, og derfor vil komme med mange andre begrundelser.
Så det er jo derfor, vi har fremsat de her forslag, altså for netop at kunne lægge vægt på afgørelser i Ligebehandlingsnævnet.
Men selv i sager, hvor der er blevet optaget, har det vist sig svært at få en dom på det her, fordi man jo igen ikke siger: Nej, der er ikke plads til dig, fordi du har den forkerte farve.
Der bliver bare sagt: Der er ikke plads til flere i aften lige af din slags – og hvad der så ligger i »din slags« er uklart.
Det, jeg vil spørge om, er: Når ordføreren anerkender, at det er svært at få en dom, anerkender ordføreren så også, at hvis der gentagne gange ligger sager hos Ligebehandlingsnævnet, kunne det tyde på, at der faktisk finder diskrimination sted på de pågældende barer og restauranter?
Orla Hav (S), 2022-04-19:
Nej, det mener jeg ikke.
Men jeg mener også, at vi er nødt til at anerkende, at når man sidder i regering, har man et bredere ansvar, end når man alene er med til at fremsætte et beslutningsforslag.
Så har man et ansvar for, at den samlede lovgivning udgør et værn i forhold til det erhvervsliv, der skal leve, og det liv, der skal leves i øvrigt.
Men det betyder jo ikke, at vi har fraveget de principper, som vi gerne vil have samfundet indrettet efter, nemlig at vi vil behandle folk lige i forhold til deres rettigheder som mennesker.
Det skal der ikke være tvivl om.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-19:
Tak, formand, og tak til både SF og Radikale for at fremsætte forslagene.
Racisme i nattelivet er desværre noget, der er virkeligheden her i Danmark.
Der er folk, der systematisk bliver afvist, og det er på ingen måde acceptabelt i et land som Danmark.
Men det er også et meget komplekst emne.
På den ene side er vi Konservative meget positive over for de forslag, som både SF og De Radikale kommer med her.
Der er faktisk nogle, der har stillet spørgsmålet, om de er for vidtgående, men jeg synes egentlig ikke, at det er vidtgående forslag.
Jeg synes grundlæggende, at de er fornuftige.
Og jeg kan sige, at jeg en overgang har siddet i bevillingsnævnet i Københavns Borgerrepræsentation, og jeg synes, at udgangspunktet da må være, at man har alle de nødvendige og tilgængelige oplysninger, når man skal træffe beslutninger om bevillinger.
Når det er sagt, ønsker vi på den anden side også regelændringer, der er så gennemarbejdede som muligt og så samlede som muligt.
Jeg vil også sige som Venstre, at racisme jo ikke kun er noget, der er i nattelivet, og vi er opmærksomme på, at regeringen er på vej med et samlet udspil om racisme og ikke kun racisme i nattelivet.
Vi bemærker også, at både HORESTA og Dansk Erhverv har en række forslag, som går længere end det her.
Så vi er positive over for de her forslag, men inden vi lægger os fast på noget, vil vi gerne se det samlede udspil, som regeringen kommer med.
Derfor kan vi ikke bakke op om forslagene, som ligger her.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-04-19:
Jo, det kunne det godt tyde på.
Men hvis det er svært at løfte bevisbyrden for politiet, er det måske også svært at løfte bevisbyrden i Ligebehandlingsnævnet.
Altså, selv om det er en administrativ procedure, skal der jo stadig væk løftes en bevisbyrde, inden man fratager f.eks. en værtshusholder en bevilling.
Så den problematik med bevisbyrden er der jo uanset hvad; den løser det her beslutningsforslag jo ikke.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-19:
Jamen der står jo ingen steder i SF's forslag, at man skal tage bevillingerne fra folk.
Der står, at man kan lægge vægt på det.
Det synes jeg jo er en helt anden ting.
Jeg synes jo bare, at vi er nødt til at have et helt andet beredskab og værn imod, at unge mennesker bliver lukket ude af nattelivet, alene fordi de har den forkerte hudfarve.
Det synes jeg simpelt hen ikke er i orden.
Og jeg har meget, meget svært ved at forstå, at Socialdemokraterne nu har skiftet kurs og, lyder det til, tager lidt mere hensyn til restauratørerne end til de mange, mange unge, som hver eneste weekend må se sig efterladt på perronen.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-19:
Jeg vil bare spørge helt kort, om ordføreren anerkender, at det vil være meget vanskeligt at løfte en bevisbyrde i en retssag, fordi man jo meget sjældent vil få direkte at vide, at årsagen til, at du ikke kommer ind, er din hudfarve.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-04-19:
Hvis politiet kan bevise, at der er sket diskrimination, så har restauratøren begået noget ulovligt og får så en bøde og bliver straffet for det, og sådan skal det være.
Det er jo den måde, vi får fokus på det her og på, at det vil samfundet ikke finde sig i – vi finder os ikke i diskrimination.
Men det kræver jo, at der er nogle, der skrider ind, og der tænker jeg ikke kun på dem, der bliver diskrimineret.
Der står jo også nogle andre, som ser på det her, og dem skal vi også have rustet til i højere grad at fortælle politiet, når der sker sådan noget.
Det er jo langt hen ad vejen den måde, vores samfund fungerer på, altså at man melder det, når man oplever noget ulovligt, og det skal vi også have gjort til normen her, for vi vil ikke finde os i den her diskrimination.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-19:
Men det er jo ligesom dokumenteret flere gange, at det her foregår.
Når sagerne ikke bliver anmeldt, tror jeg, det har noget at gøre med, at mange af de her minoritetsunge stille og roligt har lært, at det er sådan, virkeligheden er for dem, og de tænker: Nå ja, så må jeg jo lære at leve med det.
Det er i hvert fald det, de selv siger.
Lad os sige, at vi kunne følge Venstres spor og lave en oplysningskampagne, og at der så var flere, der anmeldte.
Når så anmeldelsen er blevet efterforsket af politiet, hvad så?
Hvordan får vi så restauratørerne til at håndhæve lovgivningen?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2022-04-19:
Som sagt er det ulovligt at diskriminere, og derfor ville jeg da ønske, at langt flere meldte det til politiet, hver gang man oplevede det i praksis.
Det er jo den måde, vi kan håndhæve loven på, nemlig at politiet får melding om det her og så kan skride ind i sagerne og på den måde få fokus på det her.
Hvis det sker, er jeg sikker på, at restauratørerne også får mere fokus på det.
Så det er umiddelbart den vej, vi kan anvise her.
Derfor ser vi frem til det tiltag, regeringen har bebudet – et helhedsorienteret tiltag for hele døgnet, for det er jo ikke nok kun at fokusere på nattelivet.
Der sker desværre også masser af diskrimination på arbejdspladsen og andre steder, så derfor er det ikke nok bare at fokusere på nattelivet.