Jane Heitmann (V), 2018-05-09:
Lovforslaget, som vi behandler i dag, består af to dele.
Den første del drejer sig om oprettelsen af en helt ny styrelse, Styrelsen for Patientklager, og det er en del af udflytningen af statslige arbejdspladser på sundhedsområdet fra København og denne gang til Aarhus.
Den anden del drejer sig om en ændring af de gældende registrerings- og gebyrregler for det risikobaserede tilsyn.
Den del vender jeg tilbage til.
Vi har i Venstre en ambition om at sikre et Danmark i bedre balance, og skal vi nå i mål med den ambition, er flytningen af statslige arbejdspladser fra København til andre skønne danske byer et afgørende element.
Regeringen har med udspillet »Bedre balance II« sendt et klart signal med etableringen af godt 4.000 statslige arbejdspladser uden for København, nemlig at man mener det alvorligt, og vi i Venstre bakker fuldt ud op om regeringens initiativ.
Nu gælder det så en helt ny styrelse, som fremover vil få ansvar for både patientklager, sekretariatsbetjening og Sundhedsvæsenets Disciplinærnævn, Det Psykiatriske Ankenævn og Tvangsbehandlingsnævnet.
Man kan med rette spørge, om man går på kompromis med patientsikkerheden, når nu Styrelsen for Patientsikkerhed ikke længere skal behandle klager over f.eks. brud på patientrettigheder eller visse sundhedsfaglige klager eller klager over erstatningsafgørelser truffet af Patienterstatningen.
Lad mig med det samme slå fast, at for os i Venstre er høj patientsikkerhed afgørende, og det må og skal være trygt at være patient i det danske sundhedsvæsen, og derfor glæder det mig, at lovforslaget her netop sikrer en ramme, således at Styrelsen for Patientsikkerhed fortsat har adgang til oplysninger om klagesager, som behandles ved Styrelsen for Patientklager.
Når 121 årsværk flyttes fra København til Aarhus og der oprettes 20 nye stillinger, er der gode muligheder for synergier og tæt samarbejde på tværs af Styrelsen for Patientsikkerhed, som jo allerede har kontor i Aarhus, og den nye styrelse for patientklager.
Tæt samarbejde er også kodeordet i mange idræts- og sportsklubber, når frivillige, ulønnede sundhedsfaglige bidrager i klubben under f.eks. kampe, sportsarrangementer, festivaler, eller når lægevagten møder ind på job.
Formålet med det risikobaserede tilsyn fejler ikke noget, for det var helt nødvendigt at styrke fokus på patientsikkerheden, men registreringspligten har vist sig at omfatte en række situationer og uhensigtsmæssigheder, som ikke var tiltænkt fra vores side.
Lovgivning må ikke være rigid, og den må slet ikke være så rigid, at den bremser for, at helt almindelige mennesker kan leve et aktivt hverdags- og fritidsliv, og vi lovgivere må ikke gå i så små sko, at vi ikke kan indrømme, når noget er en ommer, og så handle på det.
Ændringerne i lovforslaget her sikrer gebyr- og/eller registreringsfritagelse for bl.a. frivilligt, ulønnet sundhedsfagligt arbejde, f.eks. ved midlertidige behandlingssteder, på festivaler, landsstævner og spejderlejre med op til 1.000 deltagere, for virksomheder, der alene yder frivilligt, ulønnet, faglig behandling, og de enkelte vagtlæger, så det i stedet er Lægevagten, der som organisation skal betale et tilsynsgebyr.
Ordningen ændres, så pligten til registrering og størrelsen af gebyret afhænger af og gradueres efter behandlingsstedets årlige omsætning.
Lovforslaget sikrer, at behandlingssteder med en omsætning på 25.000 kr. årligt eller derunder ikke skal lade sig registrere eller betale gebyr, og lovforslaget sikrer, at behandlingssteder med en årlig omsætning på mellem 25.000 og 50.000 kr. skal lade sig registrere og betale halvt gebyr i forhold til virksomheder, som omsætter for mere end 50.000 kr.
Venstre kan støtte lovforslaget som fremlagt, og vi glæder os over at bidrage til et Danmark i bedre balance og samtidig sikre gode vilkår, bl.a. for det frivillige Danmark.