Dennis Flydtkjær (DF), 2021-05-03:
Vi behandler her et beslutningsforslag, der pålægger regeringen at fremsætte et forslag om, at der skal tilføjes til klimaloven, at der senest i 2030 skal være indført en CO 2 -afgift på minimum 1.500 kr.
Som det er fremgået af debatten, er der flere forskellige parter, der har været ude at foreslå det.
Det nævnes også, at de penge, der så indbringes ved den afgift, skal tilbagebetales til borgerne.
Jeg må sige, jeg egentlig godt forstår bevæggrunden hos Alternativet for, at de har fremsat det her forslag, for det er sådan set rigtigt nok set, at jo bedre tid man kan give virksomhederne, til at de kan indstille sig på det, jo lettere er det sådan set for dem, for det er nu, de skal lave deres investeringer.
Men jeg synes egentlig også – og ros for det til hr. Torsten Gejl – at det lidt udstiller den her såkaldte grønne skattereform som værende kejserens nye klæder, for der er jo netop ikke noget at investere frem imod.
Der er nogle midlertidige fradrag, virksomhederne kan få, for at kunne omstille sig, men hvad skal de omstille sig til?
Er det en CO 2 -pris på 1500 kr.?
Er det på 1.200 kr.?
Eller er det noget helt andet?
Er det bare de almindelige afgifter, som vi kender i dag, der bliver sat op?
Det ved man jo ikke.
Så jeg kan egentlig godt forstå bevæggrunden for at fremsætte det her forslag, fordi det netop kan give noget klarhed og mulighed for, at man kan investere op imod et eller andet.
Den der såkaldte grønne skattereform, som jo ikke er en reform, giver ikke noget svar på nogle af de her spørgsmål.
Men man må også erkende, at det trods alt er svært at lave en sådan ensartet CO 2 -afgift.
Nu er jeg ikke ekspert på området, for
Det er både, hvad afgiften skal være, men nok endnu mere, hvordan man skal gøre det op.
Det er ikke for at gøre grin med debatten, men der er bare sådan en simpel ting, at en stor del af det udslip, der kommer, kommer fra køer, der prutter, og hvordan skal man opgøre, hvad en afgift skal være for en ko, der prutter, eller f.eks. udslippet fra en svinestald?
Det er jo det, der gør det svært, altså, hvordan man rent praktisk skal håndtere de her ting.
Det skal bestemt ikke forstås som et forsøg på at nedgøre debatten, men det er de der lavpraktiske ting, som man ikke nødvendigvis har svarene på i dag, men hvor det jo er vigtigt, at man får fundet ud af, hvordan man skal håndtere det her udslip fra specielt landbruget eller fra andre, hvor det kan være svært at gøre det op.
Så er der den anden del af beslutningsforslaget, som jeg står lidt uforstående over for, og det er, hvorfor der overhovedet er behov for at tilføje sådan en hensigtserklæring i klimaloven.
Hvis man vil have en afgift på 1.500 kr. pr. t CO 2 , har forslagsstillerne ret i, at man bare kan indføre den, så hvorfor skal vi indføre det i en klimalov, som så pålægger Folketinget at indføre den?
Hvis vi synes, at det skal være sådan, kan vi vel sige det.
Til det der med at vedtage love for at pålægge os selv at gøre noget bagefter vil jeg bare sige, at vi trods alt er Folketinget, og så kan vi vel bare gøre det.
Det virker sådan lidt som at køre rundt om sig selv.
Det virker lidt formålsløst.
Derfor er jeg ikke helt med på den her idé om, at Folketinget skal pålægge sig selv noget.
Vi kan vel gøre noget.
Det er vel derfor, at vi sidder her.
Der er konklusionen så, at det er nogle af os nok ikke klar til endnu, fordi vi ikke ved, hvordan man skal opgøre – og det er igen lidt forsimplet – køernes prutter og alt muligt andet.
Det ved vi jo ikke.
Derfor har vi jo brug for noget ekspertbistand.
Jeg kan godt forstå frustrationen over, at man ikke kan give virksomhederne og borgerne klarhed over, hvad de skal investere ud fra, men det kan vi jo ikke rent lavpraktisk, så det giver ikke så meget mening at indføre en eller anden fast pris nu, for det kan ende med et helt andet system eller en helt anden måde at gøre det op på.
Så der er trods alt forståelse for forslaget, men vi kan ikke støtte det fra Dansk Folkepartis side.