runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2024-01-24:
For en god ordens skyld vil jeg lige understrege – hvis der skulle være nogen, der lytter med her – at jeg som indenrigs- og sundhedsminister har ansvar for tilskuddet til de kommunale øfærgeruter, og det er dermed også udgangspunktet for min besvarelse.
Jeg er rigtig glad for, at det er lykkedes regeringen at finde 51 mio. kr. årligt til at øge tilskuddet til kommuner med øfærger.
Det betyder, at de kan sætte færgetaksterne for passagerer yderligere ned.
Til de færgeruter bliver der jo allerede i forvejen ydet et tilskud på i omegnen af 100 mio. kr. til nedsættelse af færgetakster for passagerbefordringen i 21 af landets kommuner.
Det er altså ret pænt, og at få de sidste 6 uger med på baggrund af aftalen fra 2018 var det, der manglede for at opnå et fuldt landevejsprincip.
Da der er tale om en udvidelse af en eksisterende ordning, er de 51 mio. kr. opgjort og fordelt til de 21 kommuner.
Det er gjort ud fra nøjagtig de samme principper, som lå til grund for tidligere politiske aftaler på området.
Jeg synes, det har været helt naturligt at tage udgangspunkt i eksisterende politiske aftaler og principper og dermed et kendt grundlag for tilskudsordningen på passagerområdet, og det har også gjort det muligt at få pengene hurtigt ud at arbejde i kommunerne.
Derfor kan det jo nu indgå i kommunernes planlægning af færgetaksterne i indeværende år til gavn for passagerer og borgere på de små øer, for vi sørgede for, at de 51 mio. kr. kort før jul blev meldt ud til de 21 kommuner, og nu er det så op til kommunerne selv at udmønte tilskuddet til takstnedsættelser, som det bedst muligt passer med lokale ønsker og behov.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-01-24:
Tak, og tak for svaret.
Set i lyset af at det nu er kommet frem, at den af regeringen afsatte finansiering af indførelsen af det fulde landevejsprincip ikke er fyldestgørende, vil ministeren da skitsere, hvordan regeringen vil sikre, at pengene findes, således at løftet om et fuldt landevejsprincip hele året fastholdes?
På DR Nyheder den 18. januar kunne jeg jo læse, at Svendborg Kommune har fået 180.000 kr.
Jeg kvitterer også for, at det har givet kommunerne mulighed for at sænke prisen.
Det ser ud, som om kommunerne ikke er enige i, at de kan indføre landevejsprincippet.
Svendborg Kommune mener ikke, at de har nok til færgerne til Drejø og Skarø, ligesom Kalundborg Kommune, som også har fået 180.000 kr. i tilskud til færgerne til Sejrø og Nekselø, heller ikke gør.
I begge tilfælde er der ikke en opfattelse af, at de kan indføre det fulde landevejsprincip med de penge, de har fået.
Det er for øvrigt den samme melding, der kommer fra en lang række af færgerne til småøerne.
Det siger Jan Fritz Hansen, der er leder af Færgesekretariat og repræsenterer de 18 kommuner med småøer.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-24:
Tak for det.
Jeg synes også, at der i hvert fald i ord har været nogle meget klare udmeldinger fra regeringen.
Men jeg kunne også se, at statsministeren så alligevel i går begyndte at ryste lidt på hånden og sige: Det er ikke sikkert, der skal foretages lovændringer; det kan også godt være, at den her regning ender hos borgerne.
Og kan ministeren i modsat fald garantere, at hvis man ikke den her gang kan få pengene hjem, så vil man ændre loven, så det aldrig, aldrig kan ske igen, at almindelige danskere betaler regningen efter sådan en miljøkatastrofe?
Magnus Heunicke (S), 2024-01-24:
Jeg har selv udtalt i den her sag, at jeg mener, det er mangel på samfundsansvar, vi ser.
Det er det desværre.
Og derfor er vores myndigheder optaget af – ud over den konkrete akutte situation med jorden, der skrider hver eneste time, millioner af tons forurenet jord – at sikre, at alle muligheder skal være fuldstændig efterprøvede, i forhold til hvordan vi kan sikre, at regningen havner det rigtige sted.
Men vi er så tidligt i den proces, og derfor er det for tidligt på nuværende tidspunkt at sige, om der skal ske noget andet, nogle ændringer, på miljøområdet i forhold til den akutte situation, vi står i.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-24:
Jeg er fuldstændig enig med regeringen i, at der ligger et moralsk ansvar, et samfundsansvar, men problemet er bare, hvis det moralske ansvar ikke afspejler sig i den lovgivning, vi har, altså at det faktisk er sådan, at vi har en lov, som betyder, at man kan udløse sådan en katastrofe her og så tørre regningen af på alle andre danskere.
Derfor vil mit spørgsmål igen være: Hvis det viser sig, at man ikke kan gøre Nordic Waste og deres ejerkreds ansvarlige og erstatningspligtige, vil regeringen så tage initiativ til at stramme loven, så det her ikke kan ske igen fremover?
Magnus Heunicke (S), 2024-01-24:
Jeg vil fokusere mit svar på det, der handler om miljølovgivningen, for det er jo den, jeg er sektoransvarlig minister for, og jeg vil sige, at jeg ikke vil udelukke nogen ændringer af de afgrænsninger, vi har i miljølovgivningen.
Noget af det, som bliver diskuteret, er, hvilke virksomheder det er, kommunerne har ansvaret for at give tilladelser og have tilsyn med, og hvilke virksomheder det er, staten har det ansvar for.
Og der må vi vurdere, om snittet ligger rigtigt.
Hvad er der sket i den her situation?
Det er for tidligt at sige, at der er begået styrelsesfejl eller begået myndighedsfejl, men vi skal jo sikre os, at vi lærer af det.
Vores folk knokler i døgndrift med den her sag, med at håndtere jorden og med at sikre, at det juridiske i forhold til at sende regningen det rigtige sted hen sker fyldest, og så skal vi have de samme mennesker til på den anden side af det at se på, hvad der om muligt skal laves af justeringer derefter.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-01-24:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at der er nogle kommuner, der sætter administrationstilskuddet til selvejende og private daginstitutioner lavere end 2,1 pct., som er mindsteniveauet på landsplan?
Mattias Tesfaye (S), 2024-01-24:
Tak for spørgsmålet.
Der er derfor ikke tale om, at 2,1 pct. er mindsteniveauet på landsplan.
Herudover skal man være opmærksom på, at de 2,1 pct. er procentsats.
Det betyder altså, at når kommunens driftsudgifter til dagtilbuddene stiger, vil administrationstilskuddet også stige, altså i kroner og øre.
Kommunerne har siden 2020 modtaget et årligt beløb stigende til 1,3 mia. kr., og det er penge, som de har kunnet bruge til at ansætte mere pædagogisk personale.
Det er en udløber af loven om minimumsnormeringer, og fra i år og frem bliver området tilført 1,6 mia. kr. mere til pædagogisk personale i daginstitutionerne.
Det er klart, at når en kommune ansætter mere personale, stiger kommunernes driftsudgifter til området, og dermed vil administrationstilskuddet til de selvejende institutioner også alt andet lige stige.
Jeg synes, det er godt, at de selvejende institutioner har mulighed for selv at varetage administrationen, men jeg mener også, det er rimeligt, at en kommune kan indgå aftale med en selvejende institution om et lavere administrationstilskud, hvis kommunen selv kan udføre administrationsopgaven mere effektivt.
Til sidst vil jeg bare sige, at en selvejende institution ikke er tvunget til selv at varetage administrationen.
Kommunen er sådan set forpligtet til at varetage de administrative opgaver, hvis den selvejende institution selv ønsker det.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-01-24:
Tak for svaret.
Når jeg spørger ind til det her, er det, fordi jeg har talt med ret mange af dem, jeg vil kalde for velfærdens ildsjæle på det private område, og som er bekymrede for den her tendens, der er på hele tilsynsområdet, men også på administrationstilsynsområdet.
De fleste selvejende og private daginstitutioner får i dag omkring 2,5 pct. i administrationstilskud.
Administrationsprocenten for de øvrige kommunale forvaltninger ligger på omkring 5-10 pct.
Det er ikke, fordi de private daginstitutioner har fået mindre at skulle administrere de seneste år, og jeg vil bare lige nævne nogle eksempler.
Det er bl.a. i relation til GDPR, registrering af normeringer, øgede administrationskrav fra PPR, nye koncepter for tilsyn med flere dokumentationskrav, flere krav til økonomiopfølgning, og jeg kunne fortsætte.
Jeg synes bare ikke, vi kan være bekendt over for de private dagtilbud og de forældre, der betaler, at vi ikke har noget, der minder om et bare lidt gennemskueligt system.
Mattias Tesfaye (S), 2024-01-24:
Det grundlæggende system synes jeg er fair.
Men jeg synes, vi har to store opgaver.
Den ene er at holde administrationsudgifterne i samfundet generelt nede, og den anden er – og det er forudsætningen for det første – at holde indberetninger og tilsyn og sådan noget nede på et minimum, så der ikke er et unødigt bureaukrati.
Vi arbejder jo i regeringen med begge dele, og det er noget, der både vil komme offentlige og selvejende institutioner til gavn.
Magnus Heunicke (S), 2024-01-24:
Når det handler om det lovkompleks, der er, er det jo flere forskellige love, som vil være relevante.
Selv konkursloven bliver nævnt – den ligger i Justitsministeriet – og så er der også lov om aktieselskaber og andet, som ligger under erhvervsministeren.
Og netop de to ministre har sammen med mig indkaldt Folketingets partier til en gennemgang af situationen, hvor vi også får en gennemgang af den aktuelle operation på stedet af Miljøstyrelsen, på fredag, hvor vi gennemgår den situation.
Vores opgave er her og nu fra miljømyndighedernes side at blive i den akutte situation og håndtere den, give svar til naboerne, beskytte vores miljø og sikre, at alle de muligheder, der er med den nuværende lovgivning, bliver undersøgt – for at sikre, at regningen havner det rigtige sted.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-24:
Tak for det.
Jeg var oppe at besøge beboerne i Ølst i søndags, altså de beboere i den nærliggende landsby, der jo risikerer at få deres hjem begravet i 5 m forurenet jord og mudder.
De er selvfølgelig dybt chokerede.
Det ved ministeren.
Det her handler selvfølgelig om dem, men det handler jo i høj grad også om, hvem det er, der skal betale regningen efter det her.
Jeg kunne forstå på kommunen, at man mener, at man kan stoppe det her jordskred, så landsbyen bliver reddet, men det kommer til at koste mange penge, rigtig mange penge.
Der ligger jo åbenlyst et ansvar hos den pågældende virksomhed.
Det er også derfor, der er givet et påbud.
Og som om det ikke var nok, kunne vi også læse i går, at den her selskabsejers andre virksomheder nu tjener penge på at deltage i oprydningen efter den miljøkatastrofe, de selv har været med til at udløse.
Altså, man kunne næsten ikke have skrevet det vildere selv ud fra fri fantasi.
Så mit spørgsmål er: Hvad er det konkret, regeringen vil gøre?
Hvad er det for nogle veje, man vil afsøge?
Og hvad er det for nogle mulige lovændringer, man vil gennemføre for at undgå, at det her kan ske i fremtiden?
Sophie Løhde (V), 2024-01-24:
Det er jo Indenrigsministeriet, der har foretaget de konkrete beregninger, og de er foretaget på baggrund af allerede aftalte principper og det kendte grundlag.
Jeg noterer mig, at så sent som i slutningen af oktober 2022 henviste Landdistrikternes Fællesråd, Sammenslutningen af Danske Småøer og Færgesekretariatet til, at et fuldt landevejsprincip ville koste yderligere 48,3 mio. kr. årligt at implementere.
Der blev ikke stillet spørgsmål ved forudsætningerne.
Jeg kan tage en kommune som Fanø Kommune, der udtalte sig.
Det var borgmesteren, der specifikt henviste til, at de havde brug for 10 mio. kr. årligt til at implementere et fuldt landevejsprincip.
Med vores aftale får Fanø altså 11,3 mio. kr. yderligere på årlig basis.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-01-24:
Vil ministeren i samme omgang redegøre for, hvilke data der ligger til grund for det nu afsatte beløb, og om man fra ministeriets side vil igangsætte en undersøgelse af, hvad det egentlig koster at indføre princippet, og dermed sikre, at regeringens løfte holdes, og samtidig tage i betragtning, at regeringen har annonceret, at man vil hæve dieselafgiften fra 2025 med 50 øre pr. liter?
Sophie Løhde (V), 2024-01-24:
Det er en lille smule mærkeligt at få stillet de her spørgsmål fra Danmarksdemokraterne, for I spurgte selv i juli måned 2023, hvor meget det kostede at indføre et fuldt landevejsprincip.
Det oversendte vi et svar på, og det svarer i øvrigt til, hvad regeringen har sikret med finanslovsaftalen.
Der var ingen, der satte spørgsmålstegn ved det.
Så mødte vi Danmarksdemokraterne til finanslovsforhandlingerne.
Vi spurgte specifikt jer i Danmarksdemokraterne til, om der var noget, I havde at bemærke til aftalen, for så vidt angår landevejsprincippet.
Derfor virker det jo en smule mærkeligt – Danmarksdemokraterne er selv et aftaleparti bag finansloven – at man så lige pludselig, fordi DR ringer, kritiserer selv samme aftale, sandsynligvis for at komme i tv.
Altså, jeg glæder mig over, at vi nu er lykkedes med at løfte det her tilskud
med 50 pct.
Jeg siger ikke, at det er lig med, at alle udfordringer så er løst.
Der vil sikkert være behov for at gøre mange flere ting i forhold til at sikre gode og attraktive vilkår på vores øer, men et løft på 50 pct. er trods alt også værd at tage med.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-01-24:
Det kvitterer vi også for.
Ikke desto mindre har regeringen jo stillet sig op og sagt, at de nu gennemfører det fulde landevejsprincip, og det er ikke det, vi oplever i dag.
DR har ikke ringet til os.
Til gengæld har de talt med de relevante aktører derude, og de aktører påstår, at de ikke kan leve op til det.
Vil ministeren bekræfte, at regeringen agter at finde de resterende penge i dette finanslovsår til fuld indførelse af landevejsprincippet, og at pengene ikke bliver omprioriteret fra andre midler, der er afsat til danske øer og landdistrikter?
Sophie Løhde (V), 2024-01-24:
Så er det igen, at jeg må bemærke, at det altså ikke er længe siden, at Landdistrikternes Fællesråd, Sammenslutningen af Danske Småøer og Færgesekretariatet også selv var afsendere af en pressemeddelelse, hvor man sagde, at et fuldt landevejsprincip koster 48,3 mio. kr.
Der blev ikke sat spørgsmålstegn ved det.
Det er derfor, jeg henviser til eksempelvis Fanø, der sagde, at de havde brug for 10 mio. kr. mere.
De har fået 11,3 mio. kr., fordi der jo også er sket PL-fremskrivning i forhold til situationen fra 2022, bl.a. i forhold til brændstofpriser og andet, der har ændret sig.
Så er det jer, der fuldstændig har sovet i timen?
Det virker altså mystisk at stille sig op nu her og lade, som om man ingenting aner om noget som helst.
Herudover vil jeg sige igen, som jeg også har understreget, at hvis der måtte være tvivl i forhold til beregningsgrundlaget eller andet, så er man naturligvis fra kommunernes side velkommen til at henvende sig via Kommunernes Landsforening til Indenrigsministeriet, for det indgår vi naturligvis gerne i en dialog om, hvis der er spørgsmål til det.
Pelle Dragsted (EL), 2024-01-24:
Jeg starter med at læse spørgsmålet op: Mener ministeren, at det er godt nok, at vi har en miljølovgivning i Danmark, der giver en virksomhed ejet af Danmarks sjetterigeste person med en formue på 42 mia. kr., som har skovlet penge ind på at modtage forurenet jord i Randers, mulighed for at smutte fra regningen og tørre den af på fællesskabet?
Magnus Heunicke (S), 2024-01-24:
Vi blev gjort bekendt med det omfangsrige jordskred på Nordic Wastes grund i midten af december 2023.
Jeg vil også sige til spørgsmålet, at jeg er enig i, at den her situation, altså det her jordskred ved Nordic Waste, kan give anledning til at overveje, om systemet er indrettet godt nok til at føre tilsyn med virksomheder, som handler uforsvarligt.
Det skal overvejes nøje.
Men i fredags valgte virksomheden som bekendt at indgive konkursbegæring, og skifteretten traf afgørelse om det mandag.
Det vil sige, at konklusionen, som det er nu – sagen udvikler sig hele tiden, men nu har vi den situation – er, at Nordic Waste er forurener og skadevolder.
Det vil sige, at vi har et lovfæstet ansvar for at rydde op, og jeg mener også, vi har et moralsk ansvar for det.
På trods af det har myndighederne alligevel været nødsaget til at komme med de her to påbud om at stille på pladsen og om at stille garanti for de økonomiske midler, og nu har vi så også en virksomhed, som er erklæret konkurs.
Derfor har vi at gøre med en mangel på samfundsansvar, og jeg kan sige, at myndighederne vil tage alle de mulige skridt, der overhovedet er, for at forfølge det princip, der er, om, at forureneren skal betale for at afværge alvorlige skader på miljøet.
I den konkrete sag her arbejder vores Miljøstyrelse med tæt bistand fra Kammeradvokaten og også ekspertbistand fra øvrige relevante ministerier om at få identificeret alle de skridt, der potentielt kan tages i den her sag.
Troels Lund Poulsen (V), 2024-01-24:
Der er en operation, der bliver ledet af briterne sammen med amerikanerne med amerikanerne i spidsen, og som leverer et offensivt bidrag, som jeg synes er rigtigt, og så er der den anden operation, »Operation Prosperity Guardian«, som er et andet element, men det er jo ikke en NATO-operation.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-24:
Tak, og tak til ministeren.
Set derfra, hvor jeg står, tænker jeg, det er rimelig begrænset, hvad en enkelt dansker kan gøre, også selv om det er en Ramboviking, som jeg kaldte det før, vi sender af sted.
En enkelt dansker ind i en veludrustet amerikansk hær – hvad kan det gøre?
Ønsker amerikanerne, at Danmark deltager, fordi Danmark skal bidrage med den her ene person, der vil gøre en markant forskel for operationen?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-24:
Jeg er ikke bekendt med, at vi sender nogen Ramboviking af sted.
Jeg går ud fra, at vi sender en veluddannet, dygtig dansk officer af sted, som kan indgå i staben.
Og hvad formål tjener det?
Ja, det bidrager jo ikke med yderligere offensive militære kapaciteter, for dem har USA, dem har Storbritannien, som er de to lande i den her koalition, der gennemfører de konkrete aktioner, men det giver koalitionen større bredde og større legitimitet, og det er sådan set det, det handler om.
Det er vigtigt af hensyn til koalitionen, og det er sådan set også vigtigt af hensyn til Danmark.
Vi er et lille land, men en stor søfartsnation.
Sascha Faxe (ALT), 2024-01-24:
Så bare for at være sikker på, at jeg har hørt det korrekt, vil jeg spørge, om det, udenrigsministeren siger, er en bekræftelse på, at det har en symbolsk betydning, at Danmark deltager, fordi en enkelt person ikke kommer til at være afgørende for operationen.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-01-24:
Tak til formanden, og tak til ministeren for talen.
Jeg vil lige understrege, at det her spørgsmål er om B 104.
Når man bliver holdt i mørket, kan man jo kun gætte, men det virker, som om Danmark har givet tilsagn til amerikanerne om den her støtte inden i dag.
Jeg forestiller mig dog, at ministeren blankt kan afvise det.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-24:
Næh, det kan jeg da ikke blankt afvise, for vi har jo konsulteret Det Udenrigspolitiske Nævn og indhentet mandat til at kunne give det signal til amerikanerne, at vi agter at gå med, og så har vi selvfølgelig taget det parlamentariske forbehold, at for at den politiske vilje kan omsættes til handling og der kan udsendes en stabsofficer, skal der være en behandling her i Folketingssalen, og det er den, vi har i dag.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-01-24:
Så udenrigsministeren bekræfter, at udenrigsministeren allerede har givet tilsagn til amerikanerne om, at Danmark vil bidrage med en offensiv officer, inden udenrigsministeren har spurgt Folketinget i dag, og at det er derfor, det her også skal hastebehandles?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-01-24:
Jeg står sådan og filosoferer over, hvad baggrunden for spørgsmålet er.
Hvis vi nu foreslog, at vi sendte 10 af sted, ville Alternativet så støtte det, fordi vi så ville gøre en åbenlyst større militær forskel?
Eller hvis vi sendte 1.000 af sted, ville man så støtte det?
Og ja, det vil regeringen.
Og så deltager vi, og så er vi med, og så er det ikke et spørgsmål om, hvor meget vi deltager med, men det er et spørgsmål om, om vi er med eller ikke er med.
Nu synes jeg, vi er ude i noget sådan fuldstændig grundlæggende folkeoplysning om, hvordan det danske parlament fungerer.
Vi har rådført os med Det Udenrigspolitiske Nævn og fået meget, meget bred opbakning i Det Udenrigspolitiske Nævn; orienteret om, at vi ville fremsætte det her beslutningsforslag; indhentet partiernes rådgivning; har kunnet konstatere, at der er bred parlamentarisk opbakning bag det her.
Derfor har vi også kommunikeret i bl.a. tv-aviserne – det kan jo ikke være nogen hemmelighed for nogen – at Danmark agter at gøre det her, idet den konkrete udsending af den her stabsofficer dog beror på, at Folketinget skal behandle beslutningsforslaget.
Det er det, vi gør i dag.
Jon Stephensen (UFG), 2024-01-24:
Tak for ordet.
Det er aldrig let at forsvare at sende danske soldater af sted på en alvorlig, farlig og endda i dette tilfælde offensiv mission.
Det kan og skal en etbenet pirat eller eventuelt flere i Danmark ikke lave om på.
Det er derfor rettidig omhu at sende en dansk fregat til Det Røde Hav.
Det er ikke at opildne til yderligere konfrontation, men at begrænse handlinger, der kan føre til forstærket polarisering i et konfliktfyldt område.
Derfor støtter jeg begge beslutningsforslag.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-24:
Tak for ordet.
Men til sidst i talen kom vi da ind på soldaterne og det danske forsvar.
Jeg er jo superglad for, at ordføreren for Dansk Folkeparti også mener, at vi har nogle dygtige soldater.
Men ordføreren har ikke tillid til, at dem, der træffer beslutningerne i forsvaret, og som sidder og laver de her analyser på højt plan, træffer de rigtige beslutninger, siden ordføreren ikke mener, at vi har kapacitet eller mandskab til at løse den her opgave.
Er det korrekt?
Så har jeg et spørgsmål mere.
Nu har ordføreren flere gange sagt, at vi bare kunne have formuleret det her anderledes, og så var Dansk Folkeparti gået med.
Peter Kofod (DF), 2024-01-24:
Jeg har enormt stor tillid til vores soldater.
Men jeg har ikke tillid til fru Charlotte Bagge Hansens parti eller til den regering, vi har, eller til flertallet af politikere på Christiansborg.
Men vores soldater har jeg i den grad tillid til.
Hvad skulle regeringen så have gjort anderledes?
Løs den situation!
I har et flertal.
Jeg kunne forstå, at dengang den her regering tiltrådte, var det for at løse svære og komplicerede problemstillinger, som alle vi andre ikke kunne finde ud af.
Og hvad har den her regering løst?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-24:
Det var sådan set ikke for at presse ordføreren psykologisk, at vi skulle ud i det her retoriske spørgsmål om, hvad regeringen har løst.
Det kan vi godt tage en snak om, men jeg tænker ikke, at jeg kan nå det nu på det halve minut, jeg har til rådighed.
Skal tag det her som en bemærkning.
Peter Kofod (DF), 2024-01-24:
Det vil jeg gøre.
Og jeg er bare ved at være varm, vil jeg sige.
Dansk Folkeparti går ikke ind for dødsstraf, men vi går heller ikke ind for at have pirater i Danmark.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-24:
Man har jo bare udtalt, at man ønskede, at de skulle gå planken ud.
Det er jo en dødsstraf, så det kunne være, man skulle lave en lille forklaring på hjemmesiden eller noget hos Dansk Folkeparti om, at man ikke går ind for dødsstraf.
For det har man jo sådan set et eller andet sted sagt.
Men er det så rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti ønsker at trække sig ud af den europæiske menneskerettighedskonvention og flygtningekonventionen?
For ellers kan man jo ikke gøre det, som Dansk Folkeparti ønsker.
Peter Kofod (DF), 2024-01-24:
Det kan man jeg bekræfte.
Christian Friis Bach (RV), 2024-01-24:
Tak for det.
Jeg har jo lyttet lidt til de udtalelser, Dansk Folkeparti er kommet med i forbindelse med sagen om den pirat, der nu er i Danmark, og jeg har noteret mig, at man mener, at løsningen skulle være at lade pirater gå planken ud.
Nu har jeg aldrig været pirat, men jeg har dog læst en del historier om pirater, og det er mit klare indtryk, at det at gå planken ud er en dødsstraf.