runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Tak for det, og tak for svaret.
Det var egentlig meget interessant.
Det betyder altså, at det kun er en halv BUPL-model, altså kun det halve antal i forhold til det, som BUPL foreslår.
Det er fair nok.
De 1,6 mia. kr. er halvdelen af prisen i forhold til BUPL's model.
Det, man kan spørge om, er, om de her 1,6 mia. kr. bl.a. er dem, der ligger i råderummet i dag, eller hvor skal pengene tages fra fremadrettet?
Det er jo ikke blot en 1-årig pulje, men formodentlig en pulje, der skal fortsætte fremadrettet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Fordi der er et mismatch-problem, der betyder, at vi ikke kan få alle de her godt 2.000 ledige pædagoger ind allerede næste år, har vi sagt, at vi starter ud med at afsætte ½ mia. kr. stigende til 1 mia. kr. næste år, og i takt med at vi kan få folk tilbage til faget og få uddannet flere, skal der selvfølgelig også findes finansiering for de 1,6 mia. kr.
Det er fuldstændig rigtigt.
I vores forslag kan ordføreren se det mere udmøntet, men vi har et fuldt finansieret finanslovsforslag.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Jeg har et spørgsmål, som handler om et lidt andet emne, men som er gået igennem i ret mange af de samråd, jeg havde fornøjelsen af at være en del af i min tid som beskæftigelsesminister.
Her slog Karsten Hønge fra SF jo gentagne gange fast, at kom der en anden regering, så skulle kontanthjælpsloftet afskaffes ved den førstkommende finanslov.
I den periode, hvor vi havde de samråd, havde jeg også lejlighed til at spørge SF, om det så var noget, man mente, men det er ligesom udeladt af talen fra SF's finansordfører.
Er det udtryk for, at man nu accepterer kontanthjælpsloftet?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
De penge kan jo komme mange steder fra.
I SF synes vi også, at sådan en bankskat – nu er der jo nogle lidt forskellige modeller – kunne være en rigtig god finansieringskilde.
Grunden til, at vi ikke har en bankskat med i vores finanslovsudspil, er, at vi til foråret skal forhandle en pensionsreform om tidligere tilbagetrækning, hvor vi vil bruge en bankskat til at finansiere det område – altså et såkaldt kryds.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Men nu er det jo noget, vi er enige om.
Vil SF prioritere at lade de penge stå og vente, frem for at vi faktisk får løftet normeringerne og får flere pædagoger og lærere i skolen nu og her?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
En genopretning af hele vores uddannelsessystem og minimumsnormeringer er rigtig, rigtig vigtigt, og det har vi også finansieret krone til krone.
Jeg har forstået på Radikale, at man ikke ønsker at have kapitalbeskatning, altså at lade renteindtægter og aktieudbytter blive beskattet med den samme topskattegrænse som lønindkomster.
Den finansieringsdel ønsker man ikke i Radikale Venstre.
Men det gør vi.
Og vi synes også, at pensionsdelen er rigtig vigtig, og den skal jo også have noget finansiering.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-10-22:
Med finansloven skal vi jo gerne løse nogle problemer, og jeg synes, der er mange ting, vi bør løse hurtigt, også ud fra det forståelsespapir i regeringen, der indgået aftale om.
Men der er også ting, der ikke står i regeringens forståelsespapir.
Jeg synes, at vi har et problem med, at der er blevet bygget for få ungdomsboliger i nogle studiebyer i Danmark.
Det er gået fint i Aalborg, hvor de har bygget sig ud af problemerne, men i det storkøbenhavnske område og i Aarhus mangler man fortsat at bygge boliger.
Nu hørte jeg, at ordføreren fremhævede, at man skulle løfte uddannelsesområdet.
Der synes jeg, at det er vigtigt, at vi som politikere tager med, at det altså skal være en pakkeløsning, som går ud på, at man både skal have et godt studieforløb og en studieplads og også noget at bo i.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, om SF under de her finanslovsforhandlinger vil være med til at kigge på, hvordan vi kan få styrket ungdomsboligbyggeriet, sådan at vi kan få flere kommuner til at prioritere at bygge almene ungdomsboliger, så det ikke er private bygherrer, der skal ud at lave noget dyrt byggeri til de unge, som su'en ikke rækker til, men så vi får bygget flere almene studieboliger.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Det er måske et luksusproblem, men det gør jo så også, at priserne bliver holdt nede.
Og hvorfor er der det?
Det er, fordi kommunen har prioriteret at bygge studie- og ungdomsboliger højt.
Nu bliver jeg måske uvenner med dem fra de andre store studiebyer, hvor man ikke har prioriteret det lige så højt, for det er også et spørgsmål om politisk vilje i nogle af de andre byer.
Men der, hvor vi kan hjælpe herindefra, er jo i forhold til at sætte nogle rammer for, hvor stor en andel man, når man bygger, så må reservere til andre former for byggeri.
Der fik vi jo, og jeg tror, det var sammen med DF, indført den her regel om, at 25 pct. af nybyggeri – jeg er ikke sikker på det præcise procenttal – skulle være socialt boligbyggeri.
Ved hjælp af den slags krav kan vi jo godt hjælpe kommunerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-10-22:
Der må jeg godt nok korrekse ordføreren.
De 25 pct. almene boliger i nye byvækstområder var sådan set Enhedslistens fingeraftryk på en aftale under Thorningregeringen.
Nu har vi så lavet et forståelsespapir sammen, hvor man hæver det til 33 pct., og så mangler vi bare, at regeringen udmønter det.
Så er vi sådan set parat til, at der kan bygges mere.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke der kunne være nogle muligheder i, at der var en statslig medfinansiering af grundkapitalen.
Vi har sådan set et forslag, som vi kan bringe ind til forhandlingsbordet hos finansministeren, hvor man reducerer skattefordelene ved forældrekøb og dermed finansierer, at der kan være en statslig medfinansiering til opførelse af flere ungdomsboliger.
Vil SF være med til at kigge på det?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Enhedslisten skal selvfølgelig have den ros, der tilkommer Enhedslisten, i forhold til hvad der er blevet indgået af tidligere finanslovsaftaler.
Det forslag, som hr. Søren Egge Rasmussen henviser til, er vi faktisk selv kommet med i SF, så det kan vi fuldt ud støtte op om, også fordi vi slår to fluer med et smæk.
Den model, der er med forældrekøb i dag, er jo dybt, dybt asocial og usolidarisk og med til at puste ejendomspriserne op i de store byer, så det er vi fuldstændig enige i.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Tak for det.
I Radikale Venstre og SF er vi jo enige om, at der skal flere penge til pædagoger, til børn, til skoler og til uddannelser – det har høj prioritet, også for SF.
Jeg tror også, at vi er enige med SF om, at det ikke er nok med det beløb, der er at forhandle om i Socialdemokratiets forslag.
Kunne de ekstra penge komme fra en bankskat?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-22:
Mange tak.
Også tak for en god tale herfra, og tak for et godt samarbejde.
Vi har også læst Radikale Venstres finanslovsudspil.
Noget af det, der bliver peget på, er bl.a., at man styrker indsatsen på det udenrigspolitiske område og fokuserer på det grønne diplomati, men også på Arktis.
Det synes vi jo er rigtig interessant, for der er ingen tvivl om, at den opmærksomhed, der er kommet på Grønland bare de seneste par år, jo virkelig har tegnet et billede af, at vi er nødt til at styrke indsatsen.
Så det kunne være interessant at få lidt flere ord på, hvad man helt konkret tænker det kunne være.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Tak for spørgsmålet.
Som fru Aaja Chemnitz Larsen vil vide, har vi også en arktisordfører i Radikale Venstre i hr. Martin Lidegaard, og vi har netop Arktis med i vores finanslovsudspil, godt nok ikke med udgifter, der skal prioriteres eller bruges i år, men faktisk med initiativer, vi ønsker at vi beslutter i år inden for den ramme, den tillægsbevilling på 1,5 mia. kr., der er afsat i forsvarsforliget.
For det er enormt vigtigt at få truffet nogle af de beslutninger nu, så man kan se, hvad vi har med at gøre.
Nogle af prioriteterne er jo bl.a. at få afsat penge til sammenhængende it.
Det handler om beredskabet og den civile kommunikation, sådan set også om geopolitisk overvågning ved Arktis og så det her er forskningsskib, som DTU, Danmarks Tekniske Universitet, har, og som er afsindig vigtigt, også for Danmark.
Så det er to af vores konkrete prioriteter i år, men helt generelt en opprioritering af indsatsen omkring Arktis.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-22:
Tak for svaret.
Noget andet, som Radikale peger på i sit finanslovsforslag, er jo det udenrigspolitiske område.
Man kan jo sige, at det er et udenrigspolitisk system, som er blevet udsultet, i hvert fald udfordret de seneste par år.
Så at styrke den diplomatiske indsats, også når det gælder Arktis, ser vi i hvert fald i høj grad et behov for herfra.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Jamen tak for støtten.
Det er rigtigt.
Vi har også afsat 75 mio. kr. til at styrke den danske udenrigstjeneste og grønt diplomati, som jo også vil være en mulighed for at bringe forståelse og viden om Arktis – for det trænger der til – ud i verden.
Det er meget, meget tiltrængt i en udenrigstjeneste, som ikke bare har været skåret til benet, men også helt ind i det.
For det er i Danmarks interesse, at vi varetager, ja, vores interesser ude i verden.
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-22:
Tak for talen.
Jeg tror, det var en tale, der ikke kun gav udtryk for folkets håb i De Radikales øjne, men også for De Radikales håb, og det skal man selvfølgelig have lov til.
Men jeg vil sådan set spørge ind til noget rent konkret om, hvad det er, vi ser resultatmæssigt.
Vi har jo før valget indgået en aftale om en seniorpension – en seniorpension, som skulle sikre en bedre mulighed for at komme på pension tidligere, hvis man er nedslidt.
Det er mit indtryk, at De Radikale som en del af forståelsespapiret fik Socialdemokraterne til at acceptere den her alderspension.
Men jeg har så forstået, at nu har den socialdemokratiske regering valgt at fjerne pengene til at finansiere den her seniorpension.
Derfor vil jeg gerne høre De Radikale om, hvad De Radikale siger til den handling fra den socialdemokratiske regerings side.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Det er rigtigt, man kan jo altid sådan spekulere lidt over, hvordan det lige var, pengene var afsat, og så røg de ned i kassen igen og sådan noget.
Det er set før.
Til gengæld regner jeg med, at også Socialdemokratiet bakker op om den her seniorpensionsaftale, og dermed skal vi selvfølgelig nok finde pengene til det.
Det er vi jo alle sammen forpligtet til.
Louise Schack Elholm (V), 2019-10-22:
Som en del af seniorpensionsordningen aftalte vi, at pengene fra hybrid kernekapital skulle gå til seniorpension.
Det er forsvundet ud af genfremsættelsen af lovforslaget, at det skulle gå til seniorpension.
Så hvis ikke man rent faktisk gør noget, er der ikke en finansiering til det.
Vil De Radikale se det som en støtte til en seniorpensionsordning fra den socialdemokratiske regerings side, at man ikke mere har en finansiering til seniorpension?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Vi vil i Radikale Venstre sikre, at der sker en finansiering til seniorpensionsaftalen, så den kan blive til noget, og det skal ske så hurtigt som muligt.
Jette Gottlieb (EL), 2019-10-22:
Tak for det.
Se, nu har vi lige åbnet et nyt afsnit af metroen i København.
Men åbningen fulgte jo i kølvandet på en stribe af sager, både om fuldstændig uansvarligt arbejdsmiljø, om massive brud på 11-timersreglen, om lodret svindel med lønsedler, hvor lønsedler dækker 60 timers arbejdsuger, men som registreres som 37 timers arbejdsuger, hvorved man kan konstatere, at både arbejdstidsregler og overenskomstmæssige mindstelønsaftaler og sådan noget ikke bliver overholdt.
I Arbejdsretten er der idømt striber af bøder og efterbetalingskrav i milliardstørrelsen.
Og så kommer spørgsmålet – for i lyset af den erfaring med et offentligt finansieret infrastrukturprojekt vil jeg spørge den radikale ordfører, om De Radikale vil være med til at afsætte midler på finansloven til at øge myndighedsindsatsen i forhold til social dumping.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Men vi vil gå ind med høje ambitioner på det hele og håbe, at der er andre, der lytter.
Jo flere der kommer os til hjælp, jo stærke bliver vi, og derfor håber jeg, at ordførerens parti fortsat vil bakke op, for vi har brug for de her ting, og vi har brug for adgang til arbejdskraft.
Og det er en del af vores aftale og forståelse med Socialdemokratiet, at der skal være yderligere adgang til arbejdskraft, så det regner vi selvfølgelig med at opnå.
Morten Dahlin (V), 2019-10-22:
Tak til ordføreren for svaret.
Venstre er altid med på at diskutere, hvordan vi kan sikre kvalificeret arbejdskraft til vores virksomheder, både udenlandsk, men sådan set også dansk arbejdskraft.
Det er der i øvrigt også mangel på initiativer til i regeringens finanslovsforslag.
Nu nævnte ordføreren jo en række ting, bl.a. nogle fradragsmuligheder for virksomheder og mindre skat på investering.
Hvilke af de initiativer vil Det Radikale Venstre kræve i forhandlingerne med regeringen kommer med, før ordførerens parti støtter et finanslovsforslag?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Ja, det er korrekt, det har jeg udtrykt og er fortsat forundret over, at der ikke er flere ambitioner i Socialdemokraternes forslag.
Men jeg vil henvise til Radikale Venstres forslag, som jo har en række initiativer.
Et forhøjet investorfradrag, eller faktisk at fremrykke den aftale, vi endda også har lavet med ordførerens parti, et højere fradrag til forskning og udvikling til virksomhederne og et fordoblet jobfradrag, et øget beskæftigelsesfradrag, og altså initiativer i øvrigt, som jeg også håber ordføreren og ordførerens parti vil være med på: En indsats for at vi kan få adgang til yderligere arbejdskraft, fordi det, som jeg sagde, næsten er det allerallervigtigste for danske virksomheder nu, så vi netop kan undgå, at de pludselig står og mangler arbejdskraft, uanset egentlig om vi går ind i en overophedning eller der er de krisetegn udeomkring, som også ordføreren opridsede.
Morten Dahlin (V), 2019-10-22:
Tak til ordføreren for en god tale.
Hvordan ser ordføreren på manglen på det i regeringens finanslovsforslag?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Nu har Socialdemokraterne – må man jo give dem – faktisk fremsat forslag til at styrke skatteforvaltningen.
Vi blev også tidligere, endda i den tidligere regeringsperiode, endelig enige om at styrke Arbejdstilsynet.
Det tog lang tid, og jeg har også været beskæftigelsesordfører i den periode, så der skulle presses godt på.
Men der kom jo noget der, og vi er åbne over for at se på, hvordan vi yderligere kan styrke det.
Jette Gottlieb (EL), 2019-10-22:
Så vil jeg godt være en lille smule mere konkret, for det handler jo både om midler til selve myndighedskontrollen, f.eks. via RUT-registreret og via id-kort til de ansatte, men det handler jo altså også om øgede midler til både Arbejdstilsynet og Skattestyrelsen til det formål.
Der må vi jo være opmærksomme på, at siden 2015 er bevillingerne faldet med 15 pct., til trods for at antallet af udenlandske arbejdere og udenlandske virksomheder i samme periode er steget med over 40 pct.
Så spørgsmålet går på, om det ikke kun kan gå for langsomt.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Vi er åbne over for det og er generelt optaget af at bekæmpe social dumping.
Så gode forslag i den retning, som vi kan blive enige om, er vi åbne over for.
Det har vi været tidligere, og vi har tidligere sammen med Enhedslisten og Socialdemokraterne og SF og andre afsat penge til det og var jo også kede af, at den indsats blev nedprioriteret tidligere.
Så vi vil meget gerne – nu har jeg ikke set det konkret – være med til at se på, hvordan vi kan styrke indsatsen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Tak for det.
Også i Nye Borgerlige ligger børnenes velfærd os på sinde.
Og når vi nu kigger på det her med minimumsnormeringer, siger SF selv, at det koster omkring 1,6 mia. kr. fuldt indfaset.
Hvis jeg så kigger på kommunernes budget, vil det koste under 0,7 pct. af kommunernes samlede budget at indføre minimumsnormeringer overalt.
Så det vil sige, at der altså er rum i kommunernes økonomi til det her.
Langt de fleste kommuner kører med et decentralt effektiviseringskrav på 0,5 eller 1 pct.
Det kunne de bare fjerne, for så ville de reelt set have råd til at indføre de her minimumsnormeringer uden yderligere finansiering.
Så pengene ligger altså ude i kommunerne.
Men der er jo en grund til, at kommunerne mange steder, også med SF's billigelse, ikke har indført de her minimumsnormeringer.
Der er et andet punkt, man måske kunne være villig til at kigge på fra SF's side, men det kan jeg se at jeg kan nå at spørge om i næste omgang.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Jeg synes, at hr. Lars Boje Mathiesen er rimelig nonchalant i forhold til kommunernes økonomi.
Alene det faktum, at kommunerne jo står for en stor del af de velfærdsydelser, der er rettet mod børn og ældre – altså dér, hvor vi kan se det demografiske træk – betyder, at det har været underfinansieret igennem flere år; der er skåret ind til benet og faktisk ind til marven.
Så der er ikke meget at rutte med.
Og så har vi jo også den anden regel om, at når vi pålægger nogle regler over for kommunerne, skal de duttes, de skal have betaling.
Og derfor siger vi også fra SF's side, at hvis vi laver en regel herindefra, som den, vi ønsker om minimumsnormeringer, så skal pengene selvfølgelig også følge med til den opgave, som vi pålægger kommunerne.
Nej, det kan vi ikke, men til gengæld vil jeg gerne henlede opmærksomheden på det forslag, som vi havde ude i foråret, og som faktisk også var lidt inspireret af hr. Rasmus Jarlovs tid som erhvervsordfører, nemlig at vi også skal passe godt på vores små og mellemstore virksomheder.
I det forslag, som vi var ude med, er der en lang række punkter, hvor vi vil gøre noget ekstra for de små og mellemstore virksomheder, for det er jo dem, der tit har det lidt sværere, f.eks. ved offentlige udbud eller ved barsel, eller hvad det nu kan være.
Så det synes jeg hr. Rasmus Jarlov skulle gå ind og læse op på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-22:
Jeg vil gerne følge op på spørgsmålet fra hr. Morten Messerschmidt.
For når man læser SF's finanslovsudspil – det er godt nok for 2019; det er bare, så SF er klar over, at det, vi forhandler nu, er finansloven for 2020, så det kan godt være, at man lige skal have rettet lidt i sit finanslovsudspil, så det ikke vedrører indeværende år, men selv hvis vi forholder os til det tidspunkt, vi nu har – kan man i forbindelse med alle de prioriteringer, SF har, ikke se, at der står »ældre« nogen steder.
Der er ingen penge til ældre.
Jeg kan da godt forstå, hvis Dansk Folkeparti undrer sig lidt over, at SF's formand siger, at der skal bruges 1 mia. kr. ekstra på ældreområdet, når der i partiets prioriteringer i dets finanslovsudspil ikke er ét ord om ældre, ikke ét beløb til ældre.
Hvordan hænger det sammen?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Jeg kan godt forstå, at hr. Torsten Schack Pedersen er lidt forvirret.
For man skulle jo tro, at Venstre ikke vidste, at det meste af vores kernevelfærd bliver finansieret ude i kommunerne, og at kommunerne får penge til det via de økonomiaftaler, som finansministeren indgår med kommunerne.
Hvis man som Venstreledet regering i flere år konsekvent har underfinansieret kommunernes økonomi, så de har været nødt til at skære i ældreområdet, i børnepasning osv., så giver det selvfølgelig anledning til noget forvirring over, hvad det så betyder, at man lige pludselig har en regering, som rent faktisk laver en kommuneaftale, som sikrer flere penge til ældre og børn.
Så ældreomsorgen og ældreplejen bliver finansieret ude i kommunerne, og det er derfor, det er så afgørende at have en kommuneaftale, hvor der er nok penge til det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-22:
Det er jo rart at høre, at SF er sikker på, at den kommuneaftale, der er lavet, betyder, at udgifterne til ældreområdet stiger med mindst 1 mia. kr.
Det bliver jo spændende at se, om finansministeren kan bekræfte det, når vi spørger ind til det, og det er jo så vel at mærke ud over det demografiske træk, som var det, der var den politiske aftale mellem SF's formand og Dansk Folkepartis formand.
Det bliver interessant, når vi graver videre i det.
Til gengæld vil jeg så springe til noget andet.
Vi prøvede at få et svar ud af den socialdemokratiske ordfører om besparelser på konsulenter, og det var der ikke nogen bud på.
Hvordan vil SF spare 0,5 mia. kr., når regeringen ikke er i stand til at spare én krone?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Var spørgsmålet, hvordan SF vil spare 0,5 mia. kr., når regeringen ikke har det i sit finanslovsforslag?
Altså, nu er vi jo et selvstændigt parti, ligesom Venstre også er, så hvis Venstre nu havde gidet at fremlægge et finanslovsforslag inden den her debat, så havde vi jo noget at diskutere med.
SF har jo fremlagt sit forslag, og der skriver vi, at udgifterne til konsulenter i staten simpelt hen er gået amok de senere år.
Noget af det er forklarligt, som f.eks. det arbejde, der har været med at genopbygge skattevæsenet, men noget af det er simpelt hen også bare en glidebane.
Der vil vi spare nogle penge – det foreslår vi som finansiering – en lille smule af det skal gå tilbage til ministerierne selv.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-10-22:
Tak for det.
Spørgsmålet går så på, hvordan SF forholder sig til de store udfordringer, som især de mindre likvide små og mellemstore virksomheder får, som måske ikke kan sælges eller låne penge i banken for at betale for den her skattestigning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Så det er lidt interessant.
Men jeg vil gerne svare på det, ordføreren spørger om.
Ja, hele diskussionen omkring værdiansættelsen har jeg jo også hørt at erhvervsministeren har taget op og sagt at det vil man gerne kigge på, i forhold til at det bliver værdiansat anderledes i dag end tidligere.
I forhold til om man skal have likviditet nok, har ministeren jo også været ude at sige, at det kan ligge 30 år i stedet for 15 år.
Og det er vi i SF også åbne over for.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-10-22:
Jeg så forstå, at beskeden fra SF til de mange virksomheder og deres medarbejdere, der kommer i problemer på baggrund af det her forslag, med andre ord er, at de må sejle deres egen sø, hvis virksomhederne bliver nødt til at lukke.
Så vil jeg lige sige, at jeg ikke tror, at du har læst den nyeste vismandsrapport, for der anbefaler man ikke at hæve arveafgiften.
Man anbefaler en harmonisering.
Man påpeger så også en lang række udfordringer ved rent faktisk at hæve arveafgiften i forbindelse med en harmonisering.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Jeg tror, spørgeren skal læse vismandsrapporten igen, for det er noget andet, de siger.
Men det er rigtigt nok, at de påpeger det her med værdiansættelsen, og de påpeger også, at skulle nogle virksomheder komme i likviditetsproblemer, kan man udvide årrækken, over hvilken den skal betales.
Så der er ikke nogen, der er lukket eller kommet i problemer.
Det spurgte vi den daværende skatteminister om, dengang den daværende regering satte arveafgiften ned.
Jeg er selv datter af en borebisse, og der er jo rigtig mange, der arbejder ude på Nordsøen, hvor der er skabt rigtig mange arbejdspladser, som har bidraget med rigtig meget vækst til Danmark.
Desværre kan vi jo også bare se, at hvis vi for alvor skal sikre en klode til vores børn og børnebørn, bliver vi nødt til at gå væk fra at være en fossil økonomi til at blive en økonomi baseret på vedvarende energikilder og have en mere bæredygtig måde at forbruge på.
Derfor har vi sammen med Det Radikale Venstre også sagt nej til den her ottende udbudsrunde.
Man kan så sige, at det oven i at være det rigtige at gøre faktisk også er økonomisk klogt at gøre.
Nu talte vi før om vismændene, men der er jo også mange, der siger, at på det her tidspunkt vil det ikke engang være økonomisk rentabelt, altså at det vil ikke give mening, og at der er så store risici forbundet med fossile investeringer, også i årene fremover.