runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-10:
Tak for spørgsmålet.
Det er en helt afgørende prioritet både for mig selv og for regeringen, at der sættes hårdt ind over for fremmedkrigere.
Det gælder ikke mindst, når fremmedkrigere skal stilles til ansvar for de forbrydelser, som de har begået.
Det er ikke nogen hemmelighed, at det selvfølgelig kan være vanskeligt for myndighederne at indsamle de fornødne beviser for forbrydelser, der er begået flere tusinde kilometer væk i en krigszone.
Men myndighederne skal forsøge alt det, de kan, og det gør de også.
I juli 2015 nedsatte den daværende justitsminister en særlig indsatsgruppe med politiet, PET og anklagemyndigheden, hvilket har betydet, at indsatsen for at retsforfølge fremmede krigere er blevet optimeret.
Indsatsgruppen drøfter løbende problemstillinger, der knytter sig til sager mod fremmedkrigere, og koordinerer myndighedernes tiltag.
Så snart det vurderes, at der er grundlag for at føre en sag, så bliver den ført.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at såvel anklagemyndighed som domstole ser alvorligt på denne type sager, og så sent som for 14 dage siden blev der rejst tiltale mod seks personer for at have lade sig hverve af IS.
Den 31. marts 2017 idømte Østre Landsret endvidere en fremmedkriger 6 års fængsel for at have lade sig hverve af IS i Syrien.
Den pågældende blev også frataget sit danske statsborgerskab og udvist af Danmark for bestandigt.
Og så er der sager med en række sigtede personer, hvor der endnu ikke taget stilling til, om der skal rejses tiltale.
Så om jeg er tilfreds?
Jeg er jo tilfreds i det omfang, at alle dem, man kan stille til ansvar, bliver stillet til ansvar.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-05-10:
Nu er det, der foregår i Syrien, jo meget alvorligt, og det, der er fælles for de danske syrienskrigere, er, at de stort set alle sammen enten er med ISIS eller relaterede grupper, som praktiserer sexslaveri og begår mord på mindretal og foretager systematiske ødelæggelse af naturressourcer osv.
Så jeg vil egentlig gerne spørge ministeren, som sidder inde med flere oplysninger, end jeg gør, om, hvor mange syrienskrigere man mener der har været, og hvor mange det er, der er sigtet eller dømt.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-10:
Altså, det vurderes, at der siden 2012 er udrejst mindst 145 personer til Syrien eller Irak, hvoraf lidt under halvdelen kunne være tilbage i Danmark.
Så om tallet er for lavt eller for højt ved jeg ikke.
Jeg har ikke rigtig grundlag for at sige, om der ikke burde være flere stillet til ansvar.
Man kan sige, at det, der sker, er, at det jo er anklagemyndigheden, der afgør, om beviserne i den konkrete sag er stærke nok.
Jeg kan love, at man er meget, meget opmærksom på det her.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-05-10:
Jeg er med på, at der også er nogle af dem, som har mistet livet, og at det kan være et usikkert tal.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-05-10:
Jamen den lovgivning, vi har nu, vil nok gør det nemmere at rejse flere sigtelser.
Men lige nu er det, jeg umiddelbart har kendskab til, den hårde dom, der lige er faldet, og de sigtelser, der er kommet.
Jeg må nok henvise spørgsmålet til skriftlig besvarelse, hvis vi sådan hele vejen igennem lige skal have linet op, hvordan kæden har set ud.
Altså så jeg ikke kommer til at stå at sige noget forkert her, for jeg vil faktisk rigtig gerne kunne give det der tydelige billede.
Og det er lidt svært med de informationer, jeg kan hente ind til en mundtlig besvarelse.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-05-10:
Det er i hvert fald sådan meget tydeligt, kan man sige, for enhver, og det er ret let at google, at mange af dem jo går frit rundt i Danmark og aldrig er blevet stillet til ansvar.
Uden at vi skal gå ind i de konkrete sager, vil jeg sige, at jeg godt kunne lide det, ministeren jo sagde forleden, om, at man ikke skulle sidde på restaurant, hvis man var kriminel; man skulle sidde i fængsel.
Altså, nogle af dem her har jo faktisk åbnet en restaurant.
Kan ministeren forstå, at det kan virke en anelse provokerende på folks retsfølelse, at der går ret mange syrienskrigere frit rundt i Danmark, som aldrig nogen sinde er blevet stillet til ansvar for de ting, de har lavet?
Bjarne Laustsen (S), 2017-05-10:
Hvordan forholder ministeren sig til at lave en lovgivning, der er så rummelig, at familien Hellsten fra Vodskov kan få lov at blive samlet her i Danmark?
Skriftlig begrundelse
Tak, formand.
Spørgsmålet lyder: Hvordan forholder ministeren sig til at lave en lovgivning, der er så rummelig, at familien Hellsten fra Vodskov kan få lov at blive samlet her i Danmark?
Inger Støjberg (V), 2017-05-10:
Jeg kan naturligvis ikke kommentere en konkret sag, og det ved hr. Bjarne Laustsen også godt.
Jeg har allerede ved besvarelsen af spørgsmålet her tidligere, S 1169, redegjort for baggrunden for de vanskeligheder, der er for udenlandsdanskere med hensyn til at få deres udenlandske familier med tilbage til Danmark.
Jeg har også redegjort for regeringens tiltag for at finde en løsning, og det skulle således også gerne fremgå, at det, regeringen gør, netop er at gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for både på den korte og den lange bane at finde en løsning for udenlandsdanskere, og det håber jeg vitterlig vi gør.
Det er i øvrigt nogle forhandlinger, som vi skal have med Socialdemokratiet – for jeg tror rent faktisk, at vi har det samme sigte her: Er man rejst ud som udenlandsdansker – det ønsker vi alle sammen at danskere skal have mulighed for – skal man også have mulighed for at vende hjem igen med sin familie.
Men der er faldet en dom ved Menneskerettighedsdomstolen, som vi begge to kender, og det betyder så, at vi står i den situation, som vi gør nu.
Det betyder, at vi nu har nogle midlertidige ordninger, som ikke hjælper alle udenlandsdanskere hjem – det skal jeg beklage, men det er altså som følge af den dom, der er faldet ved Menneskerettighedsdomstolen, den såkaldte Biaodom – men vi håber så, at vi på sigt kan løse det via familiesammenføringsreglerne.
Det er forhandlinger, Socialdemokratiet er inviteret med til, og derfor kan man jo selv være med til at sætte sit præg på det, og så må vi se, om enderne når sammen.
Bjarne Laustsen (S), 2017-05-10:
Tak for svaret.
Det er lige nøjagtig det, jeg gør.
Ministeren sagde før, at spørgeren var hyklerisk, fordi jeg stillede det her spørgsmål.
Ministeren bruger jo nøjagtig de samme ord, som jeg har brugt: at vi skal kigge på reglerne for, hvordan udenlandsdanskere, der har været ude at arbejde i kortere eller længere tid, kan vende hjem med familie, altså kigge på, om de kan få lov at være her i landet.
Det synes jeg ministeren giver accept af, og hvis det er det, ministeren siger, så siger jeg tak.
For det er jo den lange bane, der er tale om.
Vi er jo i en situation, hvor der er nogle regler, som er blevet ændret på grund af udefrakommende forhold, kan man sige, og derfor drejer det sig om, hvordan vi får lavet noget på længere sigt.
Derfor bruger jeg som eksempel den her familie, som er stået frem, og hvor konen har fået et afslag fra myndighederne.
Og så er det jo et spørgsmål om den anke, der er inde, osv., men så drejer det sig også om, hvordan det bliver på den lange bane, for det er jo ikke den eneste dansker, der er rejst ud og har et ønske om at vende hjem på et givent tidspunkt.
Jeg kender flere.
Så det er i hvert fald noget, ministeren vil komme til at forholde sig til.
Derfor lægger jeg nu her op til, at der findes en løsning.
Inger Støjberg (V), 2017-05-10:
Det, jeg sagde før, var, at når man nu forpligter sig til den aftale, som hr. Bjarne Laustsen lige har forpligtet sig til her, og som hr. Bjarne Laustsen jo dermed kommer til at stemme for om ganske få dage her i Folketingssalen, så vil det være hyklerisk, hvis man kommer med sag efter sag efter sag, som man godt ved der vil gå i hvert fald et års tid før kan løses.
Og det var det, jeg sagde ville være hyklerisk, altså hvis man så stiller sig herned i Folketingssalen eller rejser den ene sag efter den anden, når man netop lige selv har stemt for noget andet.
Vi vil fra regeringens side lægge noget frem, når vi kommer hen på efteråret, og så tager vi hul på forhandlingerne.
Og så må vi se, om ikke enderne når sammen.
Bjarne Laustsen (S), 2017-05-10:
Jeg kan betro ministeren, at spørgeren aldrig nogen sinde ville afskrive sig retten til at stille spørgsmål til en minister, så længe den er i fuld overensstemmelse med Folketingets regler.
Om ministeren vil svare, og hvordan ministeren vil svare, er en helt anden side af sagen.
Men som folkevalgt har man mulighed for at stille en minister et spørgsmål på en pæn og ordentlig måde og i en ordentlig tone – altså som her et spørgsmål om en udfordring, som jeg forstår vi er enige om.
Og det kan godt være, at ministeren synes, det er træls, men det synes jeg så ikke det er.
Jeg synes, det er ordentligt, at de mennesker, der påtænker at komme til Danmark, eller som endda er kommet hertil efter de gamle regler, også kan få lov at være her i fremtiden.
Det er det spørgsmål, jeg synes vi skal koncentrere os om.
Inger Støjberg (V), 2017-05-10:
Jeg kunne aldrig nogen sinde drømme om at sige til et folketingsmedlem, at man ikke kunne stille spørgsmål.
Det har selv benyttet mig af, også i rigt omfang, da jeg sad i opposition.
Og skulle det engang gå så galt, at jeg kom i opposition igen, ville det nok komme til at ske igen, tror jeg, og så kan det være, at det er en socialdemokratisk minister, der står her på min plads.
Men det, jeg siger, er, at når man stemmer for noget, må man jo også efterleve det.
Og hr. Bjarne Laustsen kommer altså sammen med sit parti til at stemme for det her lige om kort tid, og så nytter det jo ikke noget alligevel at slå sig op på en række enkeltsager, altså vel vidende at vi måske sammen skal til at forhandle de her ting på plads.
Vi skal i hvert fald prøve at se, om vi kan få enderne til at nå sammen.
Det var det, jeg sagde til hr. Bjarne Laustsen, og det synes jeg faktisk egentlig er meget på sin plads.
Bjarne Laustsen (S), 2017-05-10:
Jeg er helt med på, at ministeren hellere vil tale om proces i stedet for substans.
Jeg har forsøgt at holde det helt jordnært i forhold til en konkret problemstilling, og så må ministeren gerne komme med alle mulige trakasserier; det lever jeg fint med.
Men vi har altså et problem, og ministeren nævner selv den lange bane.
Og når jeg allerede nu tager det her spørgsmål op, er det, fordi både det her spørgsmål og andre spørgsmål også vil være i pipelinen på den lange bane, altså i forhold til hvordan vi får løst den her udfordring med folk, der ikke er lønmodtagere, men er selvstændige.
Der kan måske være andre grupper, men det tænker jeg nok at ministerens ministerium kan finde ud af.
Ministeren deler jo kage ud og fortæller, hvor mange stramninger der er kommet til.
Så man bruger jo systemet, når man vil drive politik i en bestemt retning, og det tror jeg da også ministeren vil gøre her.
Og hvis vi er enige om, at målet er, at udenlandsdanskere skal have mulighed for at vende tilbage, så tror jeg også, at ministeren vil være med til at udforme reglerne, så det rent faktisk kan lade sig gøre; det håber jeg da.
Inger Støjberg (V), 2017-05-10:
Men nu mødes vi jo i forhandlinger om netop familiesammenføringsreglerne.
Det er forhandlinger, som Socialdemokratiet bliver inviteret til, og det gør Socialdemokratiet jo, fordi man nu har givet et tilsagn om at stemme for, når det her forslag kommer ned i Folketingssalen, så vi dermed har et sæt midlertidige regler, som Socialdemokratiet og dermed også hr. Bjarne Laustsen står bag.
Og det vil så formodentlig komme til at tage et års tid, før vi får vedtaget nye regler.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-10:
Mener ministeren, at der skal gøres mere i forhold til manglen på læger i yderområderne, idet en fuldtidslæge i Hjørring eksempelvis har 1.927 patienter i gennemsnit, hvilket er hele 337 patienter mere end grænsen for, hvornår en læge kan afvise patienter, jf. TV 2’s artikel?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen på tv2.dk den 1. maj 2017: »I Hjørring har læge 4.536 patienter - se om der mangler læger i din kommune«.
Tak, formand.
Mener ministeren, at der skal gøres mere i forhold til manglen på læger i yderområderne, idet en fuldtidslæge i Hjørring eksempelvis har 1.927 patienter i gennemsnit, hvilket er hele 337 patienter mere end grænsen for, hvornår en læge kan afvise patienter, jf. TV 2’s artikel?
Inger Støjberg (V), 2017-05-10:
Altså, svaret er jo, at jeg ønsker, at udlandsdanskere kommer tilbage med deres familie, men svaret er altså også, at når hr. Bjarne Laustsen nu om ganske få dage stemmer for det her, er det jo hele pakken, han stemmer for, og så kan man jo ikke stå hernede og være hyklerisk med hensyn til enkeltsager og tage dem op.
For vi er nu enige om at vedtage en lovgivning, som er på midlertidig basis, fordi vi rent faktisk ønsker nogle nye familiesammenføringsregler, der gør, at udlandsdanskere kan vende tilbage med deres ægtefæller, men indtil det regelsæt kommer på plads - og der går jo altså et års tid – vil det være sådan her, og så kan man jo ikke efter at have stemt for en lovgivning samtidig stå hernede og rejse den ene sag efter den anden.
Hr. Bjarne Laustsen siger nu ja til hele pakken.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-05-10:
Tak til ministeren for svaret.
Nu er det jo sådan, at vi også har et Danmark, hvor vi har nogle værdier og en kultur og nogle traditioner, som jeg synes vi bør vægte rigtig, rigtig højt.
Det synes vi i hvert fald i Dansk Folkeparti, og det mener jeg også er utrolig væsentligt, for det er noget af det, der binder os sammen som et folk.
Og derfor må jeg indrømme, at jeg bliver noget bekymret, når der bliver truffet en beslutning som den, der er blevet truffet i Espergærde Skoledistrikt, fordi man netop går ind og siger: Jamen den her tradition er en privatsag; det har noget med konfirmation at gøre.
Og så er det, jeg tænker: Jamen hvad er så det næste, der er i fare for at blive inddraget?
For vi har jo også jul, vi har påske, vi har pinse, og i den her uge har vi store bededag, og så kommer Kristi Himmelfartsdag osv.
Så det er jo en lavine, som i sidste ende kan rulle.
Jeg tænker i hvert fald, både som medlem af Dansk Folkeparti og selvfølgelig også som lokalt valgt, at det er rigtig, rigtig ærgerligt, at man træffer en sådan beslutning.
Og jeg vil gerne høre, om ministeren ikke kan give sin opbakning til at sige, at det vil være en rigtig ærgerlig udvikling, hvis man bare ruller nogle af de traditioner, som vi jo ellers vægter højt her i Danmark, tilbage, fordi man mener, at der er en skoledag, der skal udfyldes af noget andet.
Nu har jeg selvfølgelig også konstateret, at vi har indført en folkeskolereform, som har gjort, at vi har indført væsentlig flere timer i folkeskolen.
Eleverne går langt længere tid i skole, så jeg synes, det er mærkeligt, hvis ikke man fortsat kunne få plads til blå mandag.
Det kan man på andre skoler, så det burde man jo også kunne i Espergærde Skoledistrikt.
Merete Riisager (LA), 2017-05-10:
I forbindelse med den lange skoledag har der jo været en del diskussion om konfirmationsforberedelse, og der har man besluttet at give plads til det og give mulighed for, at det kan være inden for skoledagens rammer, og det synes jeg har været en fornuftig beslutning.
Når det handler om, hvad skal man sige, traditioner, dannelse, videreførelse af den vestlige dannelsestradition, som vores skoler bygger på, skal der ikke herske nogen tvivl om, at der deler vi i regeringen en optagethed af, at vi viderefører og faktisk også styrker de værdibegreber, der ligger der.
Men det er en længere debat, som jeg synes rækker langt ud over blå mandag, og som måske i virkeligheden ikke angår lige præcis blå mandag i så høj grad, som jeg fornemmer at ordføreren måske mener.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-05-10:
Men som jeg læser det, som skolelederen er blevet citeret for i f.eks. Helsingør Dagblad, i forbindelse med at den her sag er kommet frem, så er det sådan, at der ikke er nogen faglig eller pædagogisk begrundelse for, at man som skole skal være indblandet i en meget personlig sag, nemlig den enkelte unges konfirmation.
Det er en privat sag, og festlighederne omkring det hører til i privatlivet.
Men vi har jo også jul og pinse og påske osv., og det er også noget, der hører kristendommen til, og som så også er en privat sag.
Men det skal vi jo fortsat bibeholde.
Er ministeren ikke enig i det?
Merete Riisager (LA), 2017-05-10:
Jo, altså, ministeren er fuldstændig enig i, at traditioner og værdier og kulturarv spiller en stor rolle i skolen og i vores uddannelser.
Lige om lidt får vi mulighed for at lancere de værdier, som Bertel Haarder jo arbejdede med, da han var kulturminister.
Så der er vi helt enige.
Jeg tror måske, at der er sådan, at opfattelsen er, at blå mandag ikke er sådan en kristen tradition, som har fyldt rigtig meget og er en kulturbærer i skolen, kan man sige.
Og det er måske der, at opfattelsen af tingene er forskellig.
Men hvis man sådan gerne vil meget ind i det kirkelige, så er det måske kirkeministeren, man skal have i tale her.
Jeg kan ikke præcis udrede de kirkelige forhold, men det er ikke min opfattelse, at blå mandag har en stærk kobling til hverken skolen eller det kirkelige.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-05-10:
Jeg har hørt en præst give sin fulde støtte til blå mandag som en del af konfirmationen, og jeg kan også ud fra af en afstemning på TV 2's hjemmeside med svar fra mere end 25.000 personer se, at 84 pct. mener, at skolerne bør give fri til blå mandag.
Så jeg vil sige, at der er en stor folkelig opbakning til det her, og det er jo, fordi det er en væsentlig tradition.
Altså, hvor mange skoler skal hen og ændre på de her væsentlige forhold, før ministeren tænker, at nu er det på tide at trække en streg i sandet og klart melde ud, at det ikke er i orden sådan at forbyde blå mandag?
Merete Riisager (LA), 2017-05-10:
Nu er der jo ikke nogen, der har forbudt blå mandag, vil jeg godt lige slå fast.
Men sådan som jeg forstår det, er der nogle, der har brugt en lokal frihedsgrad til at tilrettelægge skoledagen.
Man har lavet en lokal vurdering, og forældrebestyrelsen har accepteret, at det er sådan.
Bjarne Laustsen (S), 2017-05-10:
Mener ministeren ikke at det er rimeligt, at en dansker, der rejser ud i den store verden for at arbejde og stifter familie med kone og børn, kan få lov til at bosætte sig her i landet med hele sin familie?
Tak, hr. formand.
Første spørgsmål lyder: Mener ministeren ikke, at det er rimeligt, at en dansker, der rejser ud i den store verden for at arbejde og stifter familie med kone og børn, kan få lov til at bosætte sig her i landet med hele sin familie?
Inger Støjberg (V), 2017-05-10:
Tak for spørgsmålet.
I den seneste tid har der været en del omtale af udenlandsdanskeres mulighed for at vende tilbage til Danmark med deres familier.
Jeg kan ikke komme ind på konkrete sager, men jeg vil faktisk rigtig gerne forklare baggrunden for sagerne.
For nogle udenlandsdanskere har fået sværere ved at vende hjem til Danmark med deres udenlandske familie, fordi 26-årsreglen, der jo er en undtagelse fra tilknytningskravet, ikke længere finder anvendelse.
Det gør den ikke som følge af Menneskerettighedsdomstolens dom i den såkaldte Biaosag.
Vi kan som følge af dommen ikke længere bevare reglen.
Jeg er rigtig ærgerlig over, at vi bliver nødt til at ophæve 26-årsreglen.
Jeg synes, den varetager et vigtigt hensyn til bl.a. udenlandsdanskeres mulighed for netop at vende hjem til Danmark.
Men når Menneskerettighedsdomstolen er kommet med en dom, som den er, er vi selvfølgelig nødt til at rette ind i Danmark, og det ved jeg også at Socialdemokratiet mener.
Det har været svært, det vil jeg ikke lægge skjul på.
For vi ønsker en løsning, som jo ikke slår et stort hul i reglerne og dermed åbner en sluse for massiv indvandring via familiesammenføring.
Den løsning, som vi er landet på her på den korte bane, er en opholdsordning for medfølgende familier til udenlandsdanskeren med visse beskæftigelsesmæssige kvalifikationer.
Hvis regeringens lovforslag vedtages, vil udenlandsdanskere, der i Danmark er tilbudt en stilling, der er omfattet af positivlisten eller beløbsordningen, kunne få deres udenlandske familie til Danmark på samme vilkår som udenlandske arbejdstagere.
Nogle udenlandsdanskere vil altså ikke kunne opfylde de almindelige familiesammenføringsbetingelser, herunder f.eks. tilknytningskravet, for at få deres familier til Danmark.
I stedet for vil de betingelser, som der stilles til familierne til udenlandske arbejdstagere, skulle opfyldes.
Det vil så derfor sige, at der bl.a. vil blive stillet krav om, at familien skal være selvforsørgende og have fælles bopæl.
Den nye ordning vil altså betyde, at en række udenlandsdanskere vil kunne komme hjem.
Men nogle vil desværre ikke, og det er selvfølgelig også derfor, vi vil have en løsning på den længere bane.
Derfor vil jeg også takke Socialdemokratiet for at være gået med til, at vi indfører en solnedgangsklausul, der betyder, at vi nu får lidt tid til at arbejde med en ny løsning, der forhåbentlig kan komme til at hjælpe flere.
Det er jo også noget, vi skal have stemt igennem nu her inden længe.
Bjarne Laustsen (S), 2017-05-10:
Jeg takker for svaret.
Indledningsvis vil jeg også gerne som fuldmagtshaver for familien takke for, at det er blevet muligt, at de fortsat kan være her i landet, mens den anke, de har indgivet, bliver behandlet.
Jeg er helt med på, at ministeren sandsynligvis ikke vil gå ind i konkrete sager.
Men det her er jo, som ministeren også selv er inde på, et stærkt holdningsmæssigt spørgsmål, der handler om danskere, der rejser ud og gør karriere i udlandet og på et eller andet tidspunkt vil hjem igen – om det er en mulighed.
Der kan jeg forstå, at vi er enige om, at det skal der være mulighed for, uden at vi åbner en ladeport for andre.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor mange det drejer sig om.
Hvad frygter ministeren?
Er det derfor?
Hvor mange er det, det drejer sig om?
Ministeren siger, det er svært.
Og så er der jo det, at den ordning, som ministeren omtaler her, ikke hjælper den pågældende familie, fordi de er selvstændige.
Så de kan ikke komme ind under beløbsordningen.
Det er derfor, jeg gerne vil vide, om man også vil lave lovgivning, der hjælper en familie, hvor det ikke handler om at være medfølgende hustru til en ingeniør, der skal arbejde i et dansk firma til en bestemt løn eller sådan noget.
Det her er en familie, der klarer sig selv og ikke beder om noget som helst andet end om ret til at opholde sig i det land, hvor faren er født.
Det gør jeg selvfølgelig.
For når den kommer til afstemning, går jeg også ud fra, at vi stemmer for det her.
Det, som det her handler om, er, at man er i en situation, hvor myndighederne er begyndt at håndtere sagerne, i lyset af at 26-årsreglen blev erklæret ugyldig, hvis man kan sige det.
Derfor er det jo interessant, hvordan man laver de fremtidige regler.
Det har ministeren så, siger hun, ikke kunnet nå at gøre.
Derfor skal den her familie efter min mening have lov at være her, indtil man har anket.
Måske kommer der et nyt regelsæt, man kan søge efter.
Det er selvfølgelig noget, jeg gerne vil høre ministeren om, uanset om man ikke kan gå ind i den konkrete sag og bakke op om, at familien trygt kan være her, indtil der er lavet et nyt regelsæt.
Derfor vil jeg selvfølgelig gerne høre, hvad ministeren frygter.
Det var det spørgsmål, jeg stillede ministeren.
Det er jo sådan, at man normalt kan stille spørgsmål til ministeren.
Jeg svarer også gerne.
Det har jeg også gjort.
Derfor håber jeg, jeg kan få et svar nu.