runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Spørgeren og jeg er fuldstændig enige om, at vi skal indrette fradraget på en måde, så det ikke bidrager til yderligere parallelsamfund og mangel på integration.
Det har vi forsøgt at gøre ved at kræve, at den hjemmegående forælder skal have været i ordinært arbejde i de seneste 2 år ud af de sidste 2½ år, at de skal kunne dansk, at de ikke må modtage overførselsindkomst, og at de skal have opholdt sig i landet i 7 ud af de sidste 8 år.
Jeg tror, det er meget, meget få mennesker, der vil kunne misbruge det.
Hvis man skal vælge imellem på den ene side at gennemføre det her med en risiko for, at der er nogle få, der kan snige sig igennem nåleøjet og misbruge det, og på den anden side lave et lovforslag, hvor man siger, at alle mennesker, der bor i et bestemt område, ikke må have ret til den her ydelse, også selv om det er mennesker, vi ikke ønsker at ramme, ja, så foretrækker jeg det første.
Men hvis vi en dag har 90 mandater, må vi jo finde en løsning.
Marie Krarup (DF), 2021-12-09:
Vi har jo i Dansk Folkeparti stor sympati for indstillingen om, at man i højere grad skal have mulighed for at passe sine egne børn hjemme, og derfor har vi også anbefalet, at man laver en beretning.
Men vi er bekymrede for, om man i ghettoerne kan bruge de bestemmelser, som foreslås i beslutningsforslaget, til at isolere sig i en fremmedboble.
For selv om der er et krav om, at man skal kunne dansk, vil man selvfølgelig ikke kunne kræve, at folk taler dansk, hvis de har deres børn hjemme og deres oprindelige modersmål er arabisk eller tyrkisk.
Og derfor har vi jo støttet den her idé om, at man i ghettoområder skal have børnene i institution i en vis periode.
Så spørgsmålet til ordføreren er: Hvis der bliver lavet en beretning, kunne man så ikke indføje en særlig bestemmelse om, at man i ghettoområder, hvor vi ved, at der er en høj koncentration af folk, der ikke har dansk som modersmål, faktisk ikke lader det her beslutningsforslag gælde, altså at der ikke kommer den fulde frihed, fordi vi ved, at det vil føre til, at folk vil isolere sig i arabiske eller tyrkiske eller whatever ikkedanske bobler, og at det ikke er godt for børnene?
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Nej, det kan jeg ikke.
Og lad os bruge eksemplet med Steffen og Louise igen.
Hvis Louise får friheden til at gå et halvt år ekstra hjemme, så kan man ikke konkludere, at hun har fået taget friheden fra sig.
Det er ulogisk.
Lige nu oplever hun, at hun ikke har friheden – i gåseøjne – for det har hun jo, men det er omkostningsfuldt at tage det valg at tage et halvt år ekstra hjemme.
Jeg vil give hende friheden til at træffe det valg, og hvis hun så bruger sin frihed til at træffe det valg, kan man ikke konkludere, at hendes frihed er blevet taget fra hende.
Det er jo noget vrøvl.
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-12-09:
Nej, det synes jeg som udgangspunkt ikke er en god idé.
Jeg synes, at alle kommuner skal gøre alt, hvad de kan, for at mindske udgifter til administration og sørge for, at de kommer derud, hvor det er meningen de skal være, jo netop i frontlinjen.
Men der er en flydende overgang mellem administration og drift.
Altså, du kan have HK-sekretærer, der både understøtter skolelærerne i deres arbejde med at undervise og også understøtter den ledelse, der er, hvad enten den sidder på den konkrete skole eller sidder på rådhuset.
Så det, der udfordrer mig i forhold til synspunktet, som jeg udmærket forstår, er det, at jo mere du giver mulighed for at planlægge efter at indrette dine budgetter på en bestemt måde for så at få et højere tilskud, jo mere vil det selvfølgelig ske.
For der er mange kommuner, der er presset økonomisk, og hvis man på den måde kan få en gevinst, jamen så trækker man den selvfølgelig hjem, ligesom vi har set at man har gjort det på en lang række andre områder.
Det er jeg bekymret for.
Lotte Rod (RV), 2021-12-09:
Men hvad er Nye Borgerliges svar?
Hvad vil Nye Borgerlige gøre for, at fædre er lige så knyttet til deres børn, som mødre er, og for, at fædrene har lige så meget lyst til at være hjemme med deres børn, som mødrene har?
Anni Matthiesen (V), 2021-12-09:
Jamen jeg kan jo hilse og sige til Nye Borgerliges ordfører, at jeg selv igennem næsten 19 år har arbejdet i en kommunal forvaltning, inden jeg blev politiker.
Og jeg kan hilse og sige, at kommunerne jo er vidt, vidt forskellige, og det tror jeg også Nye Borgerliges ordfører er bekendt med.
Uanset hvad tror jeg, at forskelligheden også skal have lov til at være der, men jeg er helt sikker på, at vi i Venstre gerne vil gå med ind og drøfte, om der er steder, hvor pengene bedre kunne følge borgerne.
For det er noget af det, som vi også holder af i forhold til at sikre borgernes frihedsrettigheder.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-09:
Hvis det handler om, at man skal sikre, at der er den samme mulighed for grundlæggende kernevelfærd for fru Jensen i Hirtshals, som der er i Horsens, eller som der er i Herlev, så synes vi i Nye Borgerlige at det er en god idé.
Derfor har vi et princip om, at pengene skal følge borgeren, således at der ryger det samme antal kroner ud til de forskellige steder.
Ville Venstre være interesseret i at lave sådan en ordning, for den ville jo netop stoppe hele den her spekulation, i forhold til om man tilgodeser den enkelte kommune efter, hvilke borgmestre de havde?
Så ville det i stedet for komme til at handle om det, som det burde gøre, altså borgerne.
Anni Matthiesen (V), 2021-12-09:
Jeg tror, jeg har det som formentlig mange her i salen: Jeg synes, at det er utrolig vigtigt, at der er tryghed omkring kommunernes økonomi.
Derfor tror jeg da også, at vi, næste gang man tænker, at nu skal man kigge på det her, stiller beredvilligt op og tager kampen igen.
Jeg synes ikke, at man kan tillade sig at sige, at man nu bare holder sig udenfor; nu er man ligeglad med, hvordan det går med kommunerne.
Jeg kan kun hilse at sige til hr. Ole Birk Olesen, at det ville have set forfærdeligt ud, hvis det så havde været et totalt rødt flertal, der havde gennemført en reform.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-09:
Nej, sådan er det ikke.
Det er sådan, at hvis Venstre ikke havde deltaget i den her udligningsreform, var den ikke blevet til noget, for den socialdemokratiske regering ville og kunne ikke gennemføre en udligningsreform alene med de røde partier.
Så er mit spørgsmål: Hvor mange gange vil Venstre være med til at øge omfordelingen mellem kommunerne?
Kommer der et tidspunkt, hvor omfordelingen er nok?
Eller vil Venstre stille op, hver eneste gang man på rød vis ønsker at øge omfordelingen mellem kommunerne?
Anni Matthiesen (V), 2021-12-09:
Altså, jeg kan jo gå så vidt, at jeg kan afsløre, at det var Venstre, der satte hælene i, i forhold til hvor meget der skulle tages.
Det er også derfor, som jeg sagde i min ordførertale, at vi jo fik sikret, at det ikke blev et kæmpe skattesmæk, for hvis man bare havde nikket ja til regeringens udspil i starten, synes jeg at det havde været et kæmpe, kæmpe problem.
Men det fik vi jo heldigvis rettet op på.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-12-09:
Før man lavede denne udligningsreform, havde man jo også udligning baseret på, at kommuner med mange velstående borgere og mange virksomheder skulle betale ind til statskassen, som så gav penge til andre kommuner, som havde færre velstående borgere og færre virksomheder.
Vi kunne mødes i morgen igen og konstatere, at der er nogle kommuner, der er rigere end andre, og så kan man lave en udligningsreform en gang til, hvor man tager mere fra nogle kommuner og giver til andre.
Kommer der nogen sinde et tidspunkt, hvor Venstre tænker, at nu har vi en rimelig udligning i Danmark?
Eller vil det være sådan, at hver gang en regering siger, om ikke den skal tage noget mere fra nogle kommuner og give til nogle andre, så vil Venstres altid synes, at det kan man godt gøre, fordi der jo er mange Venstrekommuner, der får penge ud af det?
Anni Matthiesen (V), 2021-12-09:
Jeg kan bekræfte, at det – sådan som det måske altid har været i forbindelse med en udligningsreform – har været de velstillede kommuner, der har afleveret penge til de mindre velstillede kommuner.
Det gør sig også gældende i den her reformaftale.
Og ja, så kan jeg jo så hilse og sige, at der heldigvis var nogle af de konservative borgmestre, der sagde tak til mig, og som for den sags skyld var til møde på mit kontor i forbindelse med forhandlingerne.
Og jeg synes, at måske også den konservative ordfører skulle gå så vidt som at sige tak til Venstre, fordi vi blev i lokalet.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-09:
Hvis Venstre havde sagt nej, var den ikke blevet gennemført.
Derfor er det Venstres skyld, at den er blevet gennemført.
Det er ikke Venstres skyld, at den ikke blev lige så dårlig, som den var blevet, hvis Socialdemokratiet havde lavet den alene.
Så vil jeg bare spørge, om ordføreren ikke kan bekræfte, at der – som jeg sagde – var en meget stor overvægt af kommuner, der var ledet af Venstre og Socialdemokratiet, som fik en fordel ud af den her udligningsreform, mens næsten alle konservative kommuner kom dårligere ud af reformen.
Anni Matthiesen (V), 2021-12-09:
Jeg er nødt til at starte med at sige, at jeg er fuldstændig uenig i det, som De Konservatives ordfører siger.
Jeg sad med ved alle forhandlingsmøderne, og det var ikke med udgangspunkt i, hvordan vi fik sikret Venstres borgmestre bedst muligt.
Nej, det var for at få lavet en ordentlig og mere robust udligningsreform.
Og så må jeg også sige, at noget af det, vi fik kæmpet på plads, jo netop var, at det ikke blev til et kæmpe skattesmæk, men et skattestop.
Jeg synes egentlig, at De Konservative måske derfor burde takke Venstre for, at vi kæmpede den kamp i lokalet.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-09:
Det her er jo et af de områder, hvor vi Konservative er nødt til at kritisere Venstre.
Vi er enige om mange ting, men på det her område er jeg nødt til at sige, at Venstre lavede en udligningsreform, som vi synes er rigtig, rigtig dårlig og meget, meget urimelig, fordi den ikke bygger på noget som helst andet, end at Socialdemokratiet og Venstre satte sig sammen og blev enige om, at de kommuner, der generelt havde en Venstreborgmester eller en socialdemokratisk borgmester, skulle have flere penge, og at de kommuner, der havde en konservativ borgmester, skulle have færre penge.
Det er der ikke nogen rimelighed i.
Det er flertalstyranni, når det er grimmest, at man bare på den måde tager penge fra folk, uden at der er noget fagligt belæg for det.
Gør det noget indtryk på Venstre, at man her ved kommunalvalget generelt er gået tilbage i rigtig mange kommuner og har mistet borgmesterposten et sted som i f.eks. Rudersdal, hvor borgerne har reageret mod Venstre i forbindelse med den her udligningsreform?
Anni Matthiesen (V), 2021-12-09:
Tak for ordet, formand, og tak til De Konservative for at genfremsætte det her beslutningsforslag om kommunernes fritagelse for skattesanktion i forbindelse med udligningsreformen.
Sidste forår lykkedes det et bredt flertal her i Folketinget, på trods af lange og rigtig svære tovtrækkerier, at indgå en aftale om udligningsreformen.
Jeg tror, at vi alle sammen herinde kan blive enige om, at uanset hvordan man skruer en udligningsaftale sammen, vil der altid være nogle kommuner, som måske synes, at de skulle have haft noget mere, eller for den sags skyld andre kommuner, som synes, at de skulle have afleveret noget mindre.
For der er jo rigtig mange kommuner, som på en eller anden måde kigger i retning af, hvordan man skruer sådan en udligningsreform sammen, og jeg anerkender gerne, at det kan være svært at finde en balance, men jeg må også sige, at vi fra Venstres side kæmpede kampen i forhandlingslokalet, og vi er meget tilfredse med resultatet.
Det er nemlig sådan, at de skatterammer, som vi aftalte som led i udligningsreformen, gør det muligt for kommunerne at tilpasse sig det nye system.
Derfor er der altså allerede nu en mulighed for, at kommuner med tab i udligningsreformen kan øge skatten i takt med indfasning af deres tab.
Da vi sidste år her, i december måned, behandlede et tilsvarende forslag fra Det Konservative Folkeparti, præsenterede vi fra Venstres side også dengang de hegnspæle, som vi tog med ind i forhandlingslokalet, men for en god ordens skyld gentager jeg dem gerne her i dag.
For det første havde vi et ønske om, at regeringens skattesmæk skulle laves om til et samlet kommunalt skattestop.
For det andet var det afgørende, at der ikke skulle være utryghed omkring kommunernes økonomi, og derfor sikrede vi også, at finansieringstilskuddet på 3,5 mia. kr. blev permanent.
For det tredje ville vi have et opgør med overbetalingen for udlændinge.
Og ja, vi fik vores ønsker opfyldt, og det var det, der gjorde, at vi også bakkede op om reformen.
Vi mener altså fortsat, at vi har en aftale, som vi helt klart kan stå på mål for, og som også har været med til at sikre et bedre udligningssystem.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-09:
Jamen altså, man kan jo ikke bare svare: Det er jeg ikke enig i.
Jeg spørger, hvad belægget er for, at de kommuner, som nu får flere penge, har mere brug for dem.
Og så siger Birgitte Vind: Det er jeg ikke enig i.
Hvad er belægget?
Hvilket fagligt grundlag var der for, at de kommuner, primært socialdemokratiske, som man nu har valgt at give flere penge, havde mere brug for dem end dem, der skal aflevere pengene?
Hvad er det faglige belæg for det?
Birgitte Vind (S), 2021-12-09:
Det er i hvert fald et synspunkt, som jeg ikke deler.
Der er jo i høj grad lagt det til grund, at vi ønsker større balance mellem kommunerne, fordi vi jo godt ved, at der er kommuner, der er mere udfordret og har haft sværere ved at få tingene til at hænge sammen qua deres indtægtsgrundlag.
Så jeg tænker, at der ikke er så meget at diskutere her fra min stol.
Jeg vil jo sige, at jeg synes, det er en meget, meget solidarisk udligningsreform, vi har fået lavet, som tilgodeser de kommuner, der har de største udfordringer.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-12-09:
Ja, det er fuldstændig korrekt, at forslaget er tiltænkt at skulle hjælpe nogle kommuner.
Ellers er der ikke rigtig nogen grund til at fremsætte det, hvis ikke det skulle komme nogle kommuner til gavn.
Birgitte Vind siger, at udligningen skal bringe Danmark mere i balance.
Hvordan er det sket?
Hvordan er Danmark kommet mere i balance, ved at man lavede den udligningsreform, hvor de socialdemokratiske kommuner og Venstrekommunerne generelt har fået flere penge og de kommuner, der havde konservative borgmestre, generelt har fået færre penge?
Hvordan har det skabt en bedre balance?
Hvordan er det dokumenteret, at de kommuner, primært socialdemokratiske, som nu får flere penge, har mere brug for dem end de kommuner, som skal aflevere penge?
Sagen er jo, at der ikke er nogen dokumentation for det.
Det er bare noget, man har besluttet, fordi man har syntes, at der, hvor man selv er valgt, vil man gerne give nogle flere penge til de borgmestre, som er med i ens eget parti.
Men der er ikke noget sagligt belæg for den omfordeling, man har lavet.
Lotte Rod (RV), 2021-12-09:
Nu sagde ordføreren før, at Liberal Alliance gerne vil være Danmarks familieparti, altså i hvert fald Danmarks sådan konservative familieparti.
Men hvis ikke man har tænkt sig at gå ind i diskussionen om, at det altid er kvinderne, der så vil gå hjemme, så kommer man jo bare tilbage til at tage friheden, som vi har kæmpet for årti efter årti.
Altså, i det her beslutningsforslag lægger Liberal Alliance op til noget – jeg tror, at man regner med, at omkring 10 pct. af mødrene jo så skulle gå hjemme med deres børn.
Hvis det er virkeligheden, hvis det er hverdagen, at så mange kvinder går hjemme, og at det bliver det normale, kan ordføreren så ikke se, at man tager friheden fra det, vi har opbygget?
Birgitte Vind (S), 2021-12-09:
Hr. Rasmus Jarlov ved ligesom mig, at nogle af de faktorer, der ligger til grund for udregningerne af udligningsreformen, netop er, at vi har befolkningsgrupper, som måske ikke kan bidrage meget til fællesskabet, som andre befolkningsgrupper kan.
Det er jo helt faktuelt, og det er en saglig begrundelse, at vi har kommuner, som har en anden befolkningssammensætning, der gør, at indkomstgrundlaget er lavere.
Og med den her udligningsreform bliver det tilgodeset.
Det synes jeg da er meget sagligt.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Jeg tror, at han ville blive voldsomt upopulær derhjemme.
Det er mit bud.
Altså, det interesserer mig jo ikke, hvorfor det ikke er ham.
Jeg bliver fortalt, at det er Louise, der er interesseret i det, og at det vil de gerne som familie.
Så vil jeg gerne politisk arbejde for, at de har bedre rammer for det.
Jeg er bedøvende ligeglad med, hvordan deres kromosomsammensætning er, og hvilket køn de har.
Jeg ønsker bare at give dem mere frihed til at indrette deres liv, som de vil.
Hvis de vælger at indrette sig på en måde, der gør, at Louise ender med at tjene lidt færre penge end Steffen på den lange bane, så er det ikke et problem.
Det er ikke noget, vi burde blande os i her i Folketinget.
Jeg synes, at der sådan lidt i nogle partier er en tendens til – jo også i spørgerens eget – at man lidt bliver sådan nogle samfundsingeniører, der vil designe samfundet.
Og så vil man designe det i retning af, at kvinder tager mindre barsel og fokuserer mere på karrieren.
Men det kan kun ske ved at mindske friheden.
Der er ikke andre måder at opnå det på, som spørgeren ønsker.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-12-09:
Nu er det sådan, at når man er et økonomisk ansvarligt parti, er der også nødt til at være styr på, hvad udgiften vil være ved et eller andet udgiftsdrivende forslag, og hvordan det skal finansieres.
Vi er om nogen familiernes parti, og som jeg også nævnte, har vi netop selv med i vores finanslovsudspil et tilskud til hjemmepasning, som netop skal gå ind at imødegå de negative konsekvenser af aftalen omkring barsel.
Og vi støtter helhjertet op om intentionen i det her forslag.
Det er også bare vigtigt, at økonomien er på plads, og det kan godt være, at det måske ikke er så vigtigt for Nye Borgerlige, men det er det for Det Konservative Folkeparti.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-09:
Tusind tak.
Jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti desværre er gået lidt væk fra at være familiernes parti, men den rolle påtager Nye Borgerlige sig meget gerne, så det er superfint.
Jeg kan ikke helt forstå argumentet for, hvorfor Det Konservative Folkeparti stemmer imod det her forslag, for da vi stillede et forslag, som mindede meget om det her, var der nogle konkrete ting, som Det Konservative Folkeparti og den daværende ordfører fremførte for at stemme imod.
Alle de punkter er der taget højde for i det her forslag, og nu opfinder man så en ny grund til, hvorfor man ikke ønsker, at familierne kan få lov til at have de økonomiske muligheder for at passe børnene hjemme de første vigtige år.
Kan Det Konservative Folkeparti ikke godt se, at det virker en lille smule mærkeligt og klinger en lille smule hult, at man siger, at man sådan set er enig i præmissen bag det her forslag, men bliver ved med at opfinde nye argumenter for, hvorfor man så stemmer imod?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-12-09:
Jamen som forslagsstillerne selv skriver i beslutningsforslaget, er det uvist, hvor mange der vil benytte sig af det her tilbud.
Derfor er der en vis usikkerhed om beregningen af det og den økonomiske udgift.
Vi er meget enige i intentionen, og derfor vil vi også meget gerne være med til at lave en fælles beretning sammen med forslagsstillerne, netop fordi det er en rigtig vigtig dagsorden, at der bliver mere frihed til familierne til selv at indrette deres hverdag.
Men det er også vigtigt at være et økonomisk ansvarligt parti, og vi bliver nødt til også at sikre, at der er penge til det her.
Forslagsstillerne henviser bl.a. til dimittendsatsen, som også er en del af vores finanslovsudspil.
Så det er klart, at der er nødt til at være midler afsat til det her.
Men vi tager meget gerne en drøftelse med forslagsstillerne om en fælles beretning.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Jamen lad os arbejde på den beretning – og tak for opbakningen til intentionerne.
Jeg skal lige være sikker på, at jeg har forstået korrekt, hvorfor Konservative stemmer nej til det her forslag.
Som jeg hører ordføreren, er man egentlig enig i det hele, og man synes, det er rigtig godt, og man vil gerne have, at danskerne også benytter sig af det her skattefradrag, hvis de har lyst.
Men grunden til, at man stemmer imod en politik, man er enig i, er, at vi ikke kan gætte os frem til eller med sikkerhed beregne os frem til, hvor mange mennesker der vil gøre brug af det tilbud, vi åbenbart er enige om de skal have.
Jeg skal bare være med på, at det er grunden til, at man stemmer nej.
Jeg har brug for at forstå grunden bedre, for jeg synes, det er en lidt mærkelig begrundelse.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-12-09:
Tak, formand.
Tak til Liberal Alliance for at rejse den her vigtige debat og sætte større fokus på frihed for danske familier.
I Det Konservative Folkeparti støtter vi helhjertet intentionen i det her beslutningsforslag.
Med den nuværende regering er vi mere end nogen sinde før nødt til at tale om det helt grundlæggende nødvendige i frihed for danske familier, herunder mest mulig valgfrihed for danske familier.
Vi har eksempelvis prioriteret et tilskud til hjemmepasning for at imødegå de negative konsekvenser af aftalen om øremærket barsel.
Vi har kæmpet og vil kæmpe imod regeringens korstog imod det private initiativ i leveringen af velfærdsydelser.
Den kamp er jeg glad for at vi kan tage sammen med forslagsstillerne.
Når vi ikke kan stemme for beslutningsforslaget, skyldes det bl.a., at der er alt for stor usikkerhed om omkostningen ved det foreslåede skattefradrag.
Jeg ser frem til yderligere drøftelser med forslagsstillerne om den agenda, og jeg ved, at der bliver en stor kamp, når regeringen fortsætter sit korstog mod det private initiativ, hvor man de facto vil lukke private daginstitutioner.
Det er dybt bekymrende.
Vi vil fra konservativ side meget gerne lave en fælles beretning sammen med forslagsstillerne, hvor vi netop får sat fokus på mere frihed for familierne til selv at indrette deres hverdag.
Det foreslog ordføreren for Dansk Folkeparti tidligere, da hun havde ordet.
Det vil vi meget gerne støtte.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-12-09:
Jo, den overvejelse kan man sagtens have, og jeg skal ikke gøre mig til dommer over det.
Der tænker jeg bare, at når vi som fællesskab skal prioritere, hvordan vi anvender midlerne, synes jeg ikke at vi skal betale mennesker for, at deres børn kan blive passet af deres mormor.
Og jeg har intet imod, at børn bliver passet af deres mormor – jeg synes, det er fortrinligt.
Mine egne børns mormødre ville jeg trygt betro at være sammen med børnene.
Men jeg synes ikke, det er et fællesskabsanliggende – det synes jeg ikke.
Alex Vanopslagh (LA), 2021-12-09:
Jeg vil bare starte med at sige, at ordføreren ikke er fordomsfuld.
Det er en nogenlunde korrekt forståelse, at vi ønsker en mere fair og lige konkurrence.
Og jeg tænker, at når jeg selv skal på talerstolen, kan jeg komme med nogle konkrete eksempler på noget skævvridning – der er flere i salen, der har spurgt til det.
Men det, som jeg vil spørge om – nu er det tæt på, at det er mig, der har tabt tråden – er i forhold til det her med, at de private børnepassere ikke har samme kvalitet.
Det kunne eksempelvis være en mormor, sådan som vi også har foreslået, der passer barnet i en periode, i stedet for at sende det i daginstitution.
Og det er da rigtigt, at mormoren måske ikke er uddannet pædagog, men hun er jo fuld af kærlighed til barnet.
Og med samme logik kunne man sige i forhold til forældrene det første år, de er hjemme på barsel, at de jo ikke er uddannede pædagoger – de har ikke pædagogiske standarder – og at det faktisk er skidt for børnene.
Vil ordføreren ikke medgive, at det muligvis kan være lige så godt for et barn at få et halvt år med morfar eller mormor, end det nødvendigvis er at komme hen til nogen, der har taget en bestemt pædagogisk uddannelse?