runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anna Falkenberg (SP), 2023-02-09:
Tak for ordet, og tak for de bemærkninger, der er faldet til det her lovforslag i løbet af behandlingen.
Det glæder mig, at man fra justitsministerens side har fokus på at opdatere lovgivningen vedrørende den færøske kriminalforsorg, ikke kun så lovgivningen er tidssvarende, men ligeledes at man understøtter de færøske myndigheder i deres varetagelse af opgaver relateret til straffuldbyrdelse.
Det ses også i høringssvarene til lovforslagene, hvor det bemærkes, at de fysiske forhold udgør flere problemstillinger som eksempelvis brud på nærhedsprincippet, når færøske fængselsdømte skal afsone deres straf i Danmark i stedet for på Færøerne, hvis straffen er længere end 1½ år.
Flere af disse problemstillinger vil blive løst, når et nyt fængsel bygges på Færøerne, hvorfor det også glæder mig, at regeringen har ambitioner om, at et nyt fængsel på Færøerne skal være færdigt i 2029.
Jeg vil kommentere på, at det i lovforslaget bemærkes, at det ikke indeholder bestemmelser om fuldbyrdelse af straf på bopælen under intensiv overvågning og kontrol, også benævnt den elektroniske fodlænkeordning.
Begrundelsen for dette er ifølge lovforslaget, at spørgsmålet vedrørende en fodlænkeordning på Færøerne skal afklares ved en forundersøgelse, som startede i begyndelsen af 2021.
Til behandlingen af dette lovforslag i Færøernes Lagting, som blev vedtaget i november 2021, er der et notat fra Justitsministeriet om denne forundersøgelse af muligheden for fodlænkeordning på Færøerne.
Notatet konkluderer, at det er teknisk muligt at indføre en fodlænkeordning på Færøerne.
Dog bemærkes det, at der fortsat udestår afklaring af flere spørgsmål, inden der fra Justitsministeriets side eventuelt vil kunne arbejdes videre med at udarbejde regler om en fodlænkeordning på Færøerne, og at et eventuelt lovforslag om en fodlænkeordning vil blive udarbejdet særskilt.
Men da dette lovforslag blev vedtaget i Lagtinget i november 2021, var der flere ting, der så anderledes ud, end de gør i dag.
Det vigtigste at pointere
er for mig at se, at der nu står i regeringsgrundlaget, at der skal bygges et nyt fængsel på Færøerne, som skal stå klar i 2029, hvilket ændrer forudsætningerne.
Endvidere er det meget relevant at bemærke, at forundersøgelsen for etablering af fodlænkeordningen nu næsten er 2 år gammel.
Derfor kunne jeg tænke mig at få klarlagt, specielt i udvalgsarbejdet, hvad status er på arbejdet med etablering af en fodlænkeordning på Færøerne, samt om ministeren stadig har planer om at udarbejde et særskilt lovforslag om dette spørgsmål om en fodlænkeordning på Færøerne, eller om det burde være omfattet af dette lovforslag om straffuldbyrdelse.
Her til sidst har jeg lige lovet at hilse fra Radikale Venstre og sige, at de også støtter forslagene.
Tak for ordet.
Anders Kronborg (S), 2023-02-09:
Tusind tak for det.
Jeg vil bare kvittere for talen og sige, at det, som ordføreren har sagt, tager vi i hvert fald ned, og vi vil bidrage konstruktivt i udvalgsarbejdet med det.
Så har jeg bare den kommentar, at det, jeg som ordfører synes gør det vanskeligt, når vi drøfter de her sager om fysiske rammer osv., er, at flere af os jo ikke har set det i virkeligheden.
Der er ingen tvivl om – og det ved jeg jo også at ordføreren og udvalgsformanden for Færøudvalget tilstræber – at hvis det havde været på dansk jord, så var udvalgsmedlemmerne taget ud og havde besigtiget de her fysiske rammer.
Det kan vi jo også se at folketingsmedlemmer i vid udstrækning gør, når det handler om danske forhold, også i de danske arrester osv.
Der tror jeg bare sådan helt generelt, at man måske i rigsfællesskabet mangler en større ageren i forhold til også at besøge de her fysiske steder.
Derfor vil jeg bare annoncere over for ordføreren, at på den kommende tur til Færøerne, som udvalget skal have, synes jeg, det vil være helt oplagt, at vi ser nærmere på de fysiske rammer, som jeg også kan forstå på ordføreren volder nogle udfordringer.
Det kan jeg også forstå på de notater, der ligger fra Justitsministeriet,
at de gør.
Så det synes jeg bare vil være helt naturligt at Færøudvalget dykker ned i på en kommende tur.
Anna Falkenberg (SP), 2023-02-09:
Tak for bemærkningerne, og jeg er helt enig med ordføreren i – og det er også noget, jeg gerne vil tale op generelt her i Folketinget – at ja, vi behandler de her forslag i Færøudvalget, men retsordførerne og Retsudvalget er også nogle, der bør fokusere på kriminalforsorgen og politiet på Færøerne i højere grad.
Så et besøg fra Færøudvalget har vi helt klart også på tegnebrættet, som det er lige nu.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2023-02-09:
Tak for talen.
Jeg vil egentlig bare sende en kommentar af sted: Jeg tror, man skulle lægge mærke til, at fru Anna Falkenberg sagde »Lagtinget« og ikke »Landstinget«, som der flere gange blev sagt.
For det hedder Løgtingið på færøsk.
Så tak for lige at korrigere den, og det kan være en påmindelse, hvis der er andre, der ikke har hørt det.
Anna Falkenberg (SP), 2023-02-09:
Jeg siger ikke, at jeg vil kunne sige det på færøsk.
Men det hedder Løgtingið på færøsk, Lagtinget på dansk – regeringen på dansk, kan man også kalde landsstyret eller landsstýrið på færøsk, hvis vi skal tage en sprogtime.
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-09:
Tak for det.
Lad mig starte med at takke ordførerne for alle de mange positive, synes jeg, indlæg, som vi har hørt under behandlingen her i dag.
Også på Færøerne er der blevet set positivt på de to lovforslag, som det færøske hjemmestyre har tilsluttet sig efter parlamentarisk behandling i Lagtinget.
Jeg er glad for, at både lovforslaget om en straffuldbyrdelseslov for Færøerne og følgelovforslaget med andre ændringer også her i Folketinget møder meget bred opbakning.
Jeg tror, vi alle sammen kan være enige om, at et stærkt justitsområde er en forudsætning for et velfungerende og også trygt samfund.
Det er i den forbindelse afgørende, at lovgivningen på Justitsministeriets område i hele rigsfællesskabet er tidssvarende og af god kvalitet.
Vi tager med de to lovforslag, som vi behandler her i dag, endnu et markant skridt mod regeringens mål om at styrke danske ansvarsområder på Færøerne.
Lovforslaget om indførelse af en straffuldbyrdelseslov for Færøerne er udarbejdet efter ønske fra de færøske myndigheder og også i tæt dialog med Færøernes landsstyre.
Elementerne i lovforslaget har desuden grundlag i et arbejde fra en arbejdsgruppe, som har været nedsat, med repræsentanter fra bl.a. Færøernes landsstyre.
Hensynet bag forslaget til en straffuldbyrdelseslov er navnlig at tilgodese den mere principielle opfattelse, at fuldbyrdelse af straf og især af frihedsstraf er et retsområde af så indgribende karakter, at den overordnede retlige regulering af området bør ske ved lov.
Det gør sig ikke gældende med den nuværende lovgivning.
Bortset fra nogle få bestemmelser i straffelov for Færøerne findes reguleringen af straffuldbyrdelse på Færøerne i dag i det væsentlige i administrative forskrifter, som også hr. Søren Søndergaard var inde på.
Med andre ord har lovforslaget altså ikke til formål gennemgribende at ændre straffuldbyrdelsen på Færøerne, men at fastsætte en egentlig lov på området.
Gennemførelse af en straffuldbyrdelseslov for Færøerne indebærer, at der skal foretages en række ændringer i bl.a. den færøske straffelov og i retsplejelov for Færøerne.
Herudover skal der foretages en række ændringer i bl.a. retsplejelov for Grønland på baggrund af en anordning om opdatering af konkursloven for Færøerne.
Det er vigtigt for mig at understrege, at der sideløbende med de her to lovgivningsinitiativer pågår et arbejde i Justitsministeriet og hos kriminalforsorgen med at forbedre afsoningsforholdene på Færøerne.
På kortere sigt arbejdes der bl.a. på tiltag, som har til hensigt at forbedre beskæftigelsesfaciliteterne i den nuværende arrest.
Der arbejdes også på at indføre en fodlænke- og udslusningsordning på Færøerne, og på længere sigt vil forholdene forventelig blive væsentlig forbedret med etableringen af et helt nyt fængsel.
Med de bemærkninger skal jeg endnu en gang takke for indlæggene.
Jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget og står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Tak for ordet.
Anna Falkenberg (SP), 2023-02-09:
Tak til ministeren for den redegørelse.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren ind til det her med fodlænkeordningen.
For det er et ønske fra færøsk side, at det bliver implementeret og også gerne så hurtigt som overhovedet muligt.
Er det ministerens eller ministeriets hensigt, at fodlænkeordningen kan blive en del af det her lovforslag, eller er det bedre, at det foregår i et andet lovforslag, og hvis det er sådan, hvad er så tidsrammen for det andet lovforslag?
Peter Hummelgaard (S), 2023-02-09:
Tak for det spørgsmål.
Justitsministeriet er i skrivende stund, kan man vel sige, ved at udarbejde et egentligt, selvstændigt lovforslag om etablering af en fodlænke- og udslusningsordning på Færøerne, og når det lovforslag er udarbejdet, skal det jo selvfølgelig først forelægges hjemmestyret og derefter behandles i Folketinget.
Men min ambition er, at vi, så snart skrivearbejdet med sådan et lovforslag er færdiggjort, kan få det sendt til behandling hos hjemmestyret på Færøerne og derefter behandle det her i Folketinget.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-02-09:
Men det her er jo ikke en gammel debat.
Det her er en relativt ny teknologi.
Og det er et forslag, som vi først behandler i dag, og som vi fra starten af har været positive over for.
Det har den nuværende justitsminister og det har tidligere socialdemokratiske justitsministre været over for det her forslag, og vi er sådan set fortsat positive over for forslaget.
Men jeg er glad for, at vi har fået hr. Peter Kofod og Dansk Folkeparti som heppekor også i den her sag.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-02-09:
Tak for det, formand.
Vi har oplevet en del borgerforslag her i Folketinget, men jeg kan lige så godt sige med det samme, at jeg da sjældent har oplevet noget så velformuleret, så velbegrundet og så pragtfuld læsning som det her forslag.
Det skyldes selvfølgelig, at det er udarbejdet af folk, der har forstand på det.
Og I sidder oppe på tilhørerpladserne, Martin og kompagni, og tusind tak for det.
I brænder jo for det her som politiefterforskere, og det skal vi selvfølgelig også tage til efterretning.
Jeg kan sige, at i dag er en rigtig, rigtig skidt dag.
Det er en skidt dag for voldtægtsforbrydere, det er en skidt dag for mordere og for forbrydere, der begår grov vold, i det hele taget, men det er en supergod dag for ofrene, for deres familier og for så vidt også for hele den danske befolkning.
For med det her værktøj, der åbenbart nu lægges op til at vi kan få i brug, stilles opklaring af forbrydelser noget bedre, og politiet kommer til at genere færre uskyldige mennesker.
Det er et supergodt forslag.
Genetisk slægtsforskning og det, der kommer ud af det, er ikke et bevis i retten.
Det er et efterforskningsredskab, som politiet kan bruge til at prøve at pejle sig ind på, hvem det er, man skal snakke lidt mere med.
Men det er altså som sagt ikke noget bevis i retten.
Det er baseret på samtykkebaseret materiale fra danske og udenlandske registre, og når man så har dna'et fra gerningsmanden, kan man via kirkebøger, personregistre osv. gå i gang med populært sagt at lave et stamtræ.
Der er sikkert allerede dér mange, der kan sorteres fra på grund af dødsfald, alder, geografisk placering, og hvad ved jeg.
Er det en voldtægt, der er begået af en mand, behøver man måske heller ikke at have alle kvinder med i stamtræet.
Så jeg ser i hvert fald store muligheder i det her, og det har jo også været prøvet i udlandet.
The Golden State Killer, som blev dømt i USA, blev fældet via det her, og der er adskillige andre tilsvarende eksempler, lige såvel som man i Sverige har haft gode muligheder for opklaring af en meget grov forbrydelse.
Jeg lægger herudover vægt på, at det skal ske via en dommerkendelse.
Forslaget oplyser ligesom så mange andre forslag, der taler om dommerkendelse, ikke ret meget om, hvad betingelserne for at få kendelsen skal være, men det er jo noget af det, vi kommer tilbage til senere.
Endelig er det ikke et forslag, der kan bringes i anvendelse til afsløring af en butikstyv eller lignende.
Vi skal op i nogle meget, meget grove kategorier.
Så Venstre kan i den grad støtte forslaget med de bemærkninger, som også justitsministeren kom med.
Vi har nogle nationale og internationale databeskyttelsesregler, og vi skal selvfølgelig se på, at de er opfyldt.
Ellers må vi rette tingene til.
Venstre kan i den grad anbefale forslaget.
Tak for det.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-02-09:
Jeg tror ikke, at man kan stille det op på den måde, som hr. Peter Kofod fremstiller det.
Men som jeg sagde tidligere, synes jeg bestemt, at vi skal kigge på det.
Det kunne vi måske gøre i fællesskab.
Jeg ved ikke, hvordan man principielt ændrer på nogle konventioner, men jeg vil meget gerne høre om og jeg vil rigtig gerne deltage i en dialog med spørgeren om, hvordan vi får ændret de her ting, hvis de skulle stå i vejen for det her.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-02-09:
Jeg synes, det lyder, som om Liberal Alliance er kommet frem til en fornuftig afvejning i det her spørgsmål.
I virkeligheden vil jeg bare høre, om ordføreren måske har mulighed for at præcisere noget.
Ordføreren sagde, at det var sådan, at hvis man skulle have adgang til de her oplysninger, kunne man få det ved at henvende sig til virksomheden, uden at personerne havde samtykket til det.
Det er i hvert fald ikke den opfattelse, jeg selv har, af det her forslag.
Tværtimod er forslaget, at personer, der har sendt deres dna til slægtsforskningsfirmaet, også efterfølgende skal samtykke til, at det bliver brugt af f.eks. myndigheder.
Det er jo det, der gør, at det i virkeligheden er mindre kontroversielt end det, som ordføreren lægger op til, nemlig at personerne selv har samtykket til, at det kan blive brugt i efterforskning i forbindelse med drabssager, voldtægtssager og andre sager om grov kriminalitet.
Men måske har ordføreren mulighed for bare lige at præcisere det.
Steffen Larsen (LA), 2023-02-09:
Det er da også derfor, jeg nævner det her med, at det skal være fremadrettet, altså at det skal være, fordi man netop har givet samtykke til, at det kan bruges til den her slags ting.
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Tak for det.
Det er jo ikke altid, jeg har så meget tilfælles med fru Rosa Lund eller Enhedslisten, når vi diskuterer retspolitik.
Men det vælter ud fra talerstolen med, at der er alt muligt, som politiet gør, der nærmest er et overgreb mod privatlivet, og jeg skal give jer, og jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad der mere skal afskaffes, hvis man ikke skal gå den her vej.
Er det også fingeraftryk?
Skal politiet ikke have lov til at bruge det?
Jeg forstod det der med telelogning; det er fair nok.
Det er jo et synspunkt, vi har diskuteret mange gange her i salen, og der kan vi have forskellige holdninger.
Men fra mit partis side synes vi jo, det er mærkeligt, at når teknologien giver os nogle helt fantastiske muligheder til at holde samfundet mere trygt, kan man sådan fuldstændig have den viden og så sige: Det lukker vi øjnene for; det vil vi ikke.
Så hvad er det, vi skal til at stoppe med at bruge?
Er det fingeraftryk?
Er det dna-registre?
Whatever – nej, det må man ikke sige: man må ikke tale engelsk i salen.
Det beklager jeg, formand.
Hvad er det, man skal stoppe med at gøre, som man gør i dag?
Rosa Lund (EL), 2023-02-09:
Tak for spørgsmålet, hr. Peter Kofod.
Det, vi mener man skal stoppe med, er særlig telelogningen, men det er sådan set også privates ret til at lave videoovervågning.
Vi mener også, at det er – hvad kan man sige, nu skal jeg lige selv lige finde et dansk udtryk – en glidebane, at man i sidste samling gav flere muligheder for at lave tv-overvågning.
Vi kan jo se, at i de lande og storbyer, hvor man har en høj grad af overvågning, er kriminaliteten ikke faldende.
Det er f.eks. London.
Og derfor forstår jeg ikke, hvorfor Dansk Folkeparti er så forelsket i den her idé om, at alt skal være overvåget.
Jeg kan godt huske, at hr. Peter Kofods kollega hr. Peter Skaarup i tidligere samlinger har fremsat forslag om, at man bare skal lave dna-prøver på alle danskere, den dag de bliver født, og så skal de ind i et dna-register.
Det synes vi er en dårlig idé.
Jeg er med på, at hr. Peter Skaarup er medlem af et andet parti i dag.
Mai Mercado (KF), 2023-02-09:
Jeg tror, at mine kolleger vil være enige i, at vi har set borgerforslag af meget varierende kvalitet i løbet af årene.
Jeg må bare sige, at det her er et af de absolut bedst formulerede og mest velskrevne borgerforslag, der har været.
Så det her er en meget, meget stor cadeau til forslagsstillerne, og efterhånden er hele Folketinget på fornavn med Martin, som er hovedforslagsstiller.
Den 20. juni blev forslaget stillet, og der gik faktisk kun et par måneder, så var de 50.000 underskrifter i hus, og allerede i september var den daværende justitsminister ude at omfavne det her forslag.
Politiets dna-register er jo et af de vigtige værktøjer i efterforskningsarbejdet, men af og til står man med vigtige dna-spor i en sag, hvor man altså ikke har et match.
Her kan genetisk slægtsforskning altså anvendes.
Det kommer til at give serieforbryderen sværere vilkår, som der også står i borgerforslaget, for med slægtssøgning kan man altså få bud på slægtninge til det match, man har.
Således bliver det muligt at lave en analyse af det her ukendte dna med den mulighed at få et match.
Det kan vise sig at være et meget, meget stærkt redskab i efterforskningen af de allermest alvorlige kriminalitetstyper.
Det, som vi hæfter os ved i Det Konservative Folkeparti, er, at der er efterforskere, som siger, at det både kan bruges til opklaring af forbrydelser i fremtiden, men at det også vil kunne bruges til opklaring af nogle af de uafklarede sager, der ligger, eksempelvis drabssager, og så ser vi kun, at der er rigtig, rigtig god grund til at bakke op om det her beslutningsforslag.
Så fra Konservatives side skal det lyde, at vi bakker varmt op om det her beslutningsforslag.
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Jeg har hørt på politikere i 10 år, der gerne vil ændre konventionerne.
Og jeg beklager, det har jeg simpelt hen ikke tid til; jeg har et fædreland, jeg skal have reddet.
Så alle de der syltekrukker kan vi godt lægge langt væk.
Jeg vil selvfølgelig gerne indgå i en dialog om, hvad det er for nogle konventioner, vi er nødt til at udfordre og træde ud af.
Men jeg synes bare, det er interessant at vide, om Danmarksdemokraterne sætter hensynet til de kvinder, der har været udsat for voldtægter, og hensynet til, at vi kan finde gerningsmændene i de drabssager, der er uopklarede, over hensynet til konventioner, eller om det er den anden vej rundt.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-02-09:
Nu har hr. Peter Kofod talt rigtig meget om konventioner i dag, og jeg skal selvfølgelig ærligt indrømme, at jeg jo er forholdsvis ny i det her game herinde i Folketinget, og der er jo en dansk ret, vi skal tage hensyn til.
Men jeg kunne da godt forestille mig, at vi kunne sætte os sammen og kigge på, hvad det er for nogle konventioner, vi gerne vil have ændret.
Jeg ved ikke, hvordan man ændrer dem, men det vil jeg rigtig gerne høre videre om hvordan man gør, for så kunne vi godt være positivt indstillet over for at kigge på nogle konventioner, som skal ændres.
Henrik Rejnholt Andersen (M), 2023-02-09:
Tak for ordet.
Det er min første tale fra Folketingets talerstol.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige tak for at kunne være her, og jeg er meget stolt over at være her i dag.
Jeg er stedfortræder for Tobias Grotkjær Elmstrøm, der er på barsel, og i hans fravær vil jeg gøre mit bedste for at varetage hans ordførerskaber og hans udvalgsposter.
Først vil jeg godt takke de borgere, som har stillet det her forslag, heriblandt Martin og hans kollegaer, som har ydet et kæmpe stykke arbejde for at få det her forslag igennem.
Da jeg fik en mail fra Martin første gang, kunne jeg ikke lade være med at sende en mail tilbage til ham for at sige, at jeg gerne ville høre noget mere om det her, for det var virkelig et punkt, som lå mig meget nært, så jeg syntes, det var noget, vi skulle arbejde videre på.
Helt grundlæggende handler det her forslag om at tilbyde politiet de bedst tænkelige rammer for at kunne efterforske de værste former for kriminalitet i vores samfund.
De tekniske detaljer behøver jeg ikke at gå ind på her, men vi ved fra vores samarbejdspartnere og vores naboer i Sverige, at efterforskningsmetoden har været med til at opklare en 16 år gammel sag på under 5 uger.
Jeg ved, at det lige er kommet frem, som vi også fik at vide af Martin og hans kollegaer i går, at man i Norge også lige har opklaret en sag via genetisk slægtsforskning.
Og som min gode kollega, hr. Preben Bang Henriksen, sagde: The Golden State Killer, Joseph DeAngelo, blev ligeledes fundet og dømt via genetisk slægtsforskning.
Så Moderaterne og jeg støtter op om forslaget ud fra de samme bemærkninger, som justitsministeren kom med, men vi må i samme ombæring have garanti for, at borgernes genetiske data bliver behandlet i overensstemmelse med databeskyttelseslovgivningen og vores internationale forpligtelser.
Vi skal derfor præcisere, at arbejdsmetoden muliggør, at politiet anvender genetisk slægtsforskning i efterforskningen, men samtidig beskytter danskernes personfølsomme data.
Mange tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Tak for ordførertalen.
Jeg synes, det var en rigtig god tale, men der var en ting, der undrede mig lidt, og det er, at ordføreren bemærker, at det er meget vigtigt, at der er en dommerkendelse, og det fremgår jo også af forslaget.
Jeg får lyst til at spørge SF's ordfører: Hvorfor egentlig?
Der vil jo være værktøjer, f.eks. registre, der formentlig kan være lige så vidtgående, gennemgribende, og hvor der ikke nødvendigvis er krav om en dommerkendelse.
Så hvorfor lige her?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-02-09:
Jeg tror måske, at SF og Dansk Folkeparti ikke har sådan helt det samme forhold til dommerkendelser.
Så jeg tror egentlig bare, der er en grundlæggende forskel på SF og Dansk Folkeparti.
Der er bare ikke så tit et flertal i Folketingssalen for at få indført dommerkendelser andre og nye steder.
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Det kan godt være, vi er uenige.
Altså, jeg har ikke planer om, at man skal bede politiet om at få en dommerkendelse for at bruge alle mulige andre registre.
Så det var bare en åben undren over, at SF synes, at der lige skulle en dommerkendelse til her.
Nu forstår jeg så, at det er på hele området, at der skal dommerkendelse til.
Der er vi så uenige; det kan jeg røbe.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-02-09:
Ja, det er jo nok derfor, at vi er i forskellige partier, men den uenighed kan vi også godt rumme.
Peter Kofod (DF), 2023-02-09:
Tak for det.
Jeg er jo helt enig i det, der blev sagt.
Jeg har et spørgsmål faktisk gående på justitsministerens bekymringer om internationale konventioner.
For hvis nu regeringen kommer tilbage til Folketinget – vi vedtager jo forventelig det her – og siger, beklager venner, det kan vi ikke, det er i strid med international ret, så vil jeg da gerne sige, at vi ikke lader os bremse af det i Dansk Folkeparti.
Så vil vi fremsætte et forslag, der skal gennemføre det her.
Vil Danmarksdemokraterne stemme for sådan et forslag og jo altså feje internationale konventioner af banen, eller vil man ligge under for dem?