runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Finn Sørensen (EL), 2016-10-11:
Der var noget, jeg slet ikke rigtig kunne få til at hænge sammen – ja, der var nok en del – i ordførerens tale.
Det var det her med, at det nu skulle være en fordel, at unge under 18 år skal regnes med ved fordelingen af loftet.
Det er muligt, at det i nogle familier kan være en fordel, men det fremgår jo sådan set – det er godt nok ikke nemt at gennemskue, men hvis man læser teksten meget grundigt og man også kigger på ministerens fremsættelsestale, så fremgår det jo, at det vil betyde, at nogle familier får færre penge, end de har i dag.
Og da hr. Bent Bøgsted nu pludselig anlægger den i øvrigt meget menneskelige og sympatiske holdning til det her, at det er positivt, at kontanthjælpsmodtagere har mulighed for at fastholde deres kontanthjælp i højere grad, end de havde med den dér skændige lovgivning, som ordføreren var med til at gennemføre, så forstår jeg ikke, hvorfor ordføreren siger, at den her regel om, at unge under 18 år også skal indgå i beregningen, er en positiv ændring.
Magnus Heunicke (S), 2016-10-11:
Tak for det.
Vi ved jo alle godt, hvor irriterende og hvor tidskrævende det er, hvis vi mister vores dankort, hvis vi mister vores kørekort.
For de fleste er det gudskelov bare et spørgsmål om at bestille et nyt og så vente på, at man får det klaret.
Men nogle – og desværre flere og flere – oplever direkte identitetstyveri, hvis de f.eks. mister deres dankort eller kørekort eller pas.
Hvis man spørger Forbrugerrådet Tænk, kan de faktisk oplyse, at op mod 50.000 danskere om året oplever forsøg på eller gennemført identitetstyveri, og det tal ser kun ud til at stige.
Så der er altså tale om nogle kriminelle, der misbruger de her personlige oplysninger til f.eks. at optage et lån eller købe varer på kredit og på den måde bedrive gemen svindel.
De fleste kan jo nok sætte sig ind i, hvor krænkende det må være for ofrene, der altså på den måde efterlades med et utal af inkassobreve i postkassen og ikke mindst den usikkerhed, der også må være, for, hvilke oplysninger den kriminelle ellers har tiltvunget sig adgang til.
Det her problem er desværre stigende.
Den tidligere regering gav mulighed for, at man i særlig grelle tilfælde simpelt hen kunne bede om at få tildelt et helt nyt personnummer, hvis sådan et cpr-nummer havde været groft misbrugt.
Forslaget er groft sagt, at man i CPR får mulighed for selv at tage kontakt og advare mod enhver form for fremtidig kreditgivning i sit eget navn, hvis man er bekymret for, at et mistet pas eller et mistet kørekort eller sådan noget kan eller vil blive misbrugt.
Det betyder altså, at dem, der lever af at give lån og kredit, så kan have mulighed for at være ekstra opmærksomme på, at der ikke umiddelbart skal ydes lån eller kredit til de personer, der har det her.
For os Socialdemokrater er det særlig vigtigt, at det er noget, man kan vælge – også set i lyset af de høringssvar, som er kommet, hvor de fleste er enige, men hvor der også har været nogle løftede pegefingre.
Det, vi hæfter os ved, er, at det er noget, man kan vælge at gøre brug af.
Hvis man ikke har lyst til det, kan man bare lade være med det.
Men det er altså en mulighed, man giver borgere, hvis de frygter, at deres personlige oplysninger kan blive brugt til den her form for tyveri.
Derfor kan vi fra Socialdemokratiets side bakke op om forslaget.
Karen Ellemann (V), 2016-10-11:
Hold da op.
Det har det takket være en flok ordførere, som har tilkendegivet, at man støtter lovforslaget og er enig i det, og tak for det.
Til SF's ordfører vil jeg sige, at det er rigtigt, at man kan debattere, om det er klogt at sammensætte en masse elementer i sådan et samlelovforslag, men det er jo netop også derfor, at vi har både første, anden og tredje behandling.
Særlig her under førstebehandlingen har ordførerne faktisk, hver på sin måde, redegjort for, hvad det er, pakken her indeholder.
Så jeg håber, at de borgere, som synes, det er svært at gennemskue det blot ved at læse lovforslaget, måske kan følge første behandling her og blive klar over, hvad det egentlig er, som vi forenkler.
Det er rigtigt, at det er et lovforslag, som indeholder en række forskellige ændringer af den socialretlige lovgivning generelt set.
Der er ikke tale om voldsomme ændringer som sådan, men netop om ændringer, som betyder noget for den enkelte.
Særlig vigtigt er det, at vi med de her foreslåede ændringer skaber mulighed for, at den enkelte borger kan træffe beslutning om, hvem det er, der skal gives samtykke til, at man kan blive flyttet til et botilbud, hvis man altså en dag ikke længere selv kan samtykke, f.eks. på grund af demens.
Det har flere af ordførerne også fremhævet er et rigtig vigtigt element og et godt initiativ.
Vi vil med lovforslaget også gerne passe bedre på demente borgere og andre i det hele taget, som ikke er i stand til at afgive et informeret samtykke.
Det er derfor, vi også vil give mulighed for hurtigere flytning til et relevant botilbud, når alle klageberettigede, herunder også de pårørende, er enige om, at flytningen er den rigtige.
Så på den måde undgår den pågældende borger altså at skulle vente uden grund i 4 uger på, at klagefristen bliver tilendebragt.
Trine Torp (SF), 2016-10-11:
Vi er rigtig i gang med at effektivisere i dag.
Det gælder både ordførerrækken og lovforslagene.
Det fremsatte lovforslag må siges at stikke i en del forskellige retninger.
Det tror jeg ikke ret mange af os kan være uenige i.
Det er sådan lidt ligesom at blande pærer og bananer.
Jeg kan jo sagtens forstå effektiviseringshensynet og det hensigtsmæssige i, at de her forslag behandles på en gang.
Men jeg må også omvendt konstatere, at hvis man nu som borger har lyst til at finde ud af, hvad vi bedriver af politik i det danske parlament, så kan det være lidt en udfordring at finde hoved og hale i det med lovforslag som det her.
Men overordnet set
vil jeg sige, at vi i SF er positivt indstillet over for det fremsatte lovforslag, som jo både forenkler lovgivning og skaber større retssikkerhed.
Jeg vil især lige knytte et par ord til forslaget om at sidestille fremtidsfuldmægtige med en værge udpeget af Statsforvaltningen, for så vidt angår optagelse i botilbud uden samtykke efter servicelovens § 129, stk. 2.
Her er vi jo grundlæggende enige i, at det vil give borgeren øgede muligheder for medindflydelse på egen livssituation og forenkle processen op til selve flytningen.
Så med de ord vil jeg sige, at vi er positivt indstillet over for forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2016-10-11:
Det går jo godt.
Jeg vil gøre det kort, for ellers bliver det en gentagelse.
Vi synes også, der er tale om en samling af gode forslag her.
Det er meget de samme forslag, der har inspireret os, og som vi synes godt om, så jeg vil bare lige sige det her med fremtidsfuldmægtige.
Det passer også rigtig godt i vores bog.
Hvis man ikke har mulighed for at tage beslutning om fremtiden, så kan en god kammerat eller ægtefælle gøre det for en.
Det passer fint med, at vi godt vil give borgerne maksimal indflydelse på deres eget liv.
Det er den, der lyder sådan: at give mulighed for hurtigere flytning af f.eks. en dement borger til et relevant botilbud, når alle klageberettigede, herunder pårørende, er enige om, at flytning er en god idé.
En flytning kan dermed gennemføres med det samme, fordi man ikke skal afvente udløbet af klagefristen på 4 uger.
Det er også lige efter vores bog, fordi det handler om mennesker frem for administration.
Så jeg vil egentlig ikke sige andet, end at vi også er særdeles positive over for det her forslag.
Danny K. Malkowski (LA), 2016-10-11:
Tak for det.
Når man kalder det her for et samlelovforslag, overdriver man i hvert fald ikke.
Med forslaget vil man styrke fremtidsfuldmagterne, tydeliggøre finansiering af ophold på sikrede institutioner, forlænge afklaringsperioden for flygtninge i kommunerne, sikre en smidig overgang til botilbud for bl.a. demente, præcisere reglerne for grønlænderes og færingers visitation efter serviceloven og lave administrative ændringer vedrørende Ankestyrelsen.
Det er lidt af en mundfuld, men de fleste af forslagene er heldigvis relativt udramatiske.
I Liberal Alliance er vi specielt begejstrede for den del, der omhandler styrkelsen af fremtidsfuldmagten.
Det gælder selvfølgelig også for botilbud.
Når man i topartsaftalen har aftalt, at der er behov for en længere afklaringsperiode for flygtninges døgntilbud, går vi ud fra, at det er den rigtige beslutning.
2 år virker set herindefra som temmelig lang tid, men det er selvfølgelig nogle voldsomme problemer, som man står med ude i kommunerne.
Og det skal man have respekt for.
I den del, der omhandler optagelse af botilbud uden samtykke, ser vi det som en klar forbedring, at man ikke bør vente på udløbet af en klagefrist, hvis alle klageberettigede er indstillet på at tiltræde kommunalbestyrelsens beslutning om flytning.
Det burde næsten give sig selv.
De resterende elementer har for os at se hovedsagelig administrativ karakter, og på den baggrund kan vi støtte lovforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-11:
Man kan sige, at Folketinget er i fuld gang med effektivisering af sit arbejde.
Det kan jeg forstå på den foregående ordfører.
Jeg må så lige korrekse hr. Marcus Knuth lidt ved at sige, at der ikke er rigtig bred opbakning til et lovforslag, før man har Enhedslisten med.
Men det kan jeg så meddele at man har.
Vi synes, det vil være fornuftigt, at de her fremtidsfuldmagter også vil kunne gælde dele af det sociale område, altså f.eks. i tilfælde, hvor man kan flyttes fra sit hjem til eksempelvis et plejehjem eller et andet botilbud, uden at man selv har givet samtykke.
Det kan man så gøre med en sådan fremtidsfuldmagt.
Så vi synes, det er en god ordning.
Vi synes, det er fint, at man også kan udvide ordningen, så den f.eks. gælder demente personer, der ikke længere kan give et samtykke, men som altså har brug for mere hjælp, end man kan få i sit eget hjem.
I sådan nogle tilfælde er det godt, at den person, man selv har udpeget, før sygdommen satte ind, og som man stoler på, også kan give et samtykke på ens vegne.
Det er jo tryghedsskabende for mennesker, der rammes af en svær sygdom.
Det kan lette tingene for familien, og det er også betryggende for de pårørende i det hele taget, at man kan gennemføre en sådan beslutning uden at udpege værger og sætter ind med det helt store bureaukrati.
Et andet element af forslaget handler om at give ministeren bemyndigelse til at fastsætte regler om finansiering og ophold på sikrede døgninstitutioner for børn eller unge, der er anbragt, f.eks. fordi de har begået noget kriminelt, men som altså ikke har lovligt ophold og dermed ikke falder ind under servicelovens bestemmelser.
Vi synes, at den foreslåede model lyder ganske klog, men vi er jo traditionelt skeptiske over for de her ministerbemyndigelser, fordi det trækker flere og flere beslutninger væk fra Folketinget, så det vil vi stille nogle spørgsmål til.
Men overordnet set
er der også opbakning fra Enhedslisten side.
Marcus Knuth (V), 2016-10-11:
Med forslaget her ændrer og forenkler vi de involverede love, serviceloven, retssikkerhedsloven og loven om voksenansvar for anbragte børn og unge, så de bliver mere hensigtsmæssige, mere præcise.
Vigtigst af alt bliver det i højere grad til gavn for de borgere, de berører.
Eftersom de to forrige ordfører har redegjort så grundigt for forslagets baggrund, vil jeg ikke gentage det, men selvfølgelig meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Så skal jeg også hilse fra hr. Anders Johansson fra De Konservative, som også støtter forslaget.
Og så har jeg den store fornøjelse – det troede jeg ikke skulle komme lige her og nu – at hilse fra Radikale Venstre, fra fru Marianne Jelved, og sige, at de også støtter forslaget.
Pernille Bendixen (DF), 2016-10-11:
Tak for det, formand.
For os i Dansk Folkeparti giver det god mening med fremtidsfuldmagter; det, som giver en fuldmagtshaver retten til samtykke, når en person ikke selv har mulighed for at samtykke.
Det kan være med til at nedbringe unødvendigt bureaukrati, og det vil også styrke personernes ret til selvbestemmelse og deres følelse af at have selvbestemmelse.
Det kan spare borgeren og i øvrigt også det sted, hvor borgeren opholder sig, for lang ventetid.
Det er den ventetid, der går, mens Statsforvaltningen får udpeget den værge, der skal varetage personens interesser.
Det er jo egentlig lidt paradoksalt, at man ved at udpege en værge forsøger at gøre noget godt for borgeren og forsøger at styrke retssikkerheden og på den måde kommer til at lave en træls situation, hvor den borger ikke kan komme videre i sit forløb.
Derfor synes vi, det er et rigtig godt og fornuftigt forslag.
Angående straksoptagelse i botilbud gælder de samme argumenter.
I stedet for må man ligge og vente, mens man ikke får den pleje, man måske har behov for.
Med det her forslag skal vi også rette op på en midlertidig løsning vedrørende finansiering af anbragte børn og unge i døgninstitutioner uden lovligt ophold i Danmark, da det åbenbart ikke har været hensigten, at de skulle finansieres af en takst, men alene skulle finansieres af den objektive finansiering.
Men det fremgår også, at de udenlandske unge under 15 år skal indregnes i den objektive finansiering.
Derfor finder vi det en lille smule underligt, at de ikke skal tælles med, når prisen skal regnes ud.
Det kan muligvis bero på en misforståelse, men det vil vi i hvert fald stille opfølgende spørgsmål til.
For at undgå, at kommunerne anbringer alene for at sikre sig, at de opnår den ønskede refusion, vil man så forlænge afklaringsperioden for, om man overhovedet skal i et døgntilbud.
Det giver god mening.
Det er ikke altid nogen lykke at komme på en døgninstitution, og det kan være meget bedre at finde et kommunalt tilbud, der giver god mening.
Vi kan godt være lidt i tvivl om, om man får den ønskede effekt, hvis det er således, at refusionen bortfalder helt eller delvis, hvis folk finder et tilbud ude i kommunen, og det vil vi rigtig gerne også have klarlagt.
Ud over det kan vi støtte indstillingen.
Susanne Eilersen (DF), 2016-10-11:
Tak for det, formand.
I Dansk Folkeparti er vi også utrolig glade for, at man nu putter endnu et værktøj i værktøjskassen vedrørende identitetstyveri, altså hvis en borger har mistet sit pas, kørekort eller andet personligt dokument eller måske fået sin identitet misbrugt på internettet via nethandel og ønsker at gøre kreditorerne opmærksom på, at de ikke umiddelbart skal yde lån eller kredit til personer, der udgiver sig for at være den pågældende.
Men borgeren skal af egen kraft via den digitale selvbetjening, som bopælskommunen stiller til rådighed, og ved hjælp af sit NemID angive, om man ønsker en mærkning.
En markering i CPR-registeret må ikke komme borgeren til skade, sådan at borgeren udelukkes fra at gennemføre et køb eller optage et lån, fordi vedkommendes identitet har været forsøgt stjålet.
Formålet med markeringen må være, at kreditorerne kan sikre sig, at det er den rigtige person, der er tale om.
På samme måde må borgeren ikke stilles ringere, hvis vedkommende ikke ønsker en markering i CPR-registeret, selv om borgerens identitet har været forsøgt stjålet, og må ikke stå ringere i en eventuel erstatningssag, fordi vedkommende har fravalgt en mærkning i CPR-registeret.
Det er vigtigt at fastholde frivilligheden i lovforslaget og dermed fastholde den samme retssikkerhed for borgeren, der ikke ønsker en mærkning, som for borgeren, der har godkendt en mærkning i CPR-registeret.
Borgere, der i et givet tidsrum har ønsket en mærkning i CPR-registeret og efterfølgende ønsker mærkningen ophævet, skal ikke fortsat konfronteres med en mærkning, der ikke længere er aktiv, når vedkommende ønsker at indgå en handel eller optage et lån.
Dansk Folkeparti mener, vi skal gøre, hvad vi kan, for at stoppe identitetstyveri, og dette forslag kan være et af værktøjerne.
Men det kan ikke stå alene.
Som den tidligere ordfører var inde på, har vi en lovgivning, hvor det er muligt at give borgere et helt nyt cpr-nummer, og den lovgivning synes jeg bindes godt op med det her.
Og måske skulle der være en opfølgning for at se på, hvordan denne lovgivning spiller sammen med den her.
Men vi er meget positive over for det og bakker op om det.
Marcus Knuth (V), 2016-10-11:
Vi lever i en moderne verden i meget, meget hurtig udvikling, så selvfølgelig skal vi fra politisk side styrke indsatsen mod identitetstyveri, og i tilfældet med dette forslag ønsker vi at reducere id-tyves mulighed for at købe varer eller optage lån i andres navn.
Der er altså tale om kreditbeskyttelse, og det er til gavn både for private danskere, som f.eks. kunne være så uheldige at få stjålet deres dankort eller pengepung, og for det danske erhvervsliv, idet det som bekendt er butikkerne, der hæfter for tab, hvis de er udsat for denne form for kriminalitet.
De tidligere ordførere har beskrevet lovforslaget ganske fint, så jeg vil fatte mig i korthed og sige, at på den baggrund støtter Venstre selvfølgelig lovforslaget.
Jeg skal hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter det.
Bent Bøgsted (DF), 2016-10-11:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag er konsekvensrettelser af fejl, der er opstået – nogle beklagelige fejl.
Der vil jeg give den tidligere ordfører ret i, at det er lidt træls, at vi skal stå her og rette op på nogle fejl – noget, der ikke lige kom med fra starten af.
Det kan man altid ærgre sig lidt over, og jeg er enig med den tidligere ordfører i, at det er rigtig træls.
Der skulle gerne have været tid til at få det hele på plads, så der ikke kom ændringer.
Men der er så også nogle af ændringer, der er heri, der kan være positive.
Det gælder bl.a. det her med, at hvis der i en husstand er unge under 18 år, der modtager integrationsydelse eller uddannelseshjælp, så kan de med den her ændring få tildelt deres andel af boligsikringen.
Det er jo trods alt positivt, at man deler det ud på husstandsmedlemmer, der har indkomster.
Så der er også lidt positivt i det.
Når vi kigger på de andre elementer, der er i det, må vi jo også sige, at det, hvad angår de fleste af dem, er i den positive retning, at der sker ændringer – sådan som vi lige umiddelbart ser det.
Det gælder også det her med, at en person, der er omfattet af 225-timersreglen, vil få forlænget perioden på 12 måneder, hvori personen skal opfylde kravet om 225 timers ordinært og ustøttet arbejde, med perioder, hvor personen modtager støtte til pasning af handicappet barn, handicappet voksen eller døende nærtstående – eller efter lov om ret til orlov og dagpenge ved barsel til pasning af alvorligt sygt barn og den slags.
Det er jo positivt, at det kommer med, altså at det bliver rettet og ikke går helt i glemmebogen.
Så er der den væsentligste ting i det her forslag, som jeg måske egentlig tror er det, hr. Leif Lahn Jensen hentyder til at ville dele op – for ellers er jeg måske ikke lige helt klar over, hvad det er, man vil have delt op – nemlig det her med refusion til arbejdsgivere, hvis de ikke får indberettet i tide, altså at man retter op på den fejl, der blev lavet under den tidligere regering i 2012, hvor man alligevel udbetalte refusion til arbejdsgivere, der ikke indberettede sygefraværet før barsel i tide.
Det er jo det, der fremgår her: at det var en fejl, altså en utilsigtet ophævelse i 2012 under den tidligere regering.
Jeg går ud fra, at det er det, som hr. Leif Lahn Jensen siger Socialdemokratiet godt vil være med til at ændre på her.
Men det kan være, at der kommer en nærmere forklaring på det, når ministeren er heroppe, altså på, hvad det er i det her lovforslag, man skal have delt op.
For hvis det er den del, der skal deles op, kan jeg sige, at Dansk Folkeparti ikke vil sætte sig imod en opdeling af det punkt i et separat lovforslag – for det har ikke noget med kontanthjælpslovgivningen at gøre.
Men Dansk Folkeparti støtter jo det her lovforslag, da vi også er med i aftalen om kontanthjælpsloftet.
Leif Lahn Jensen (S), 2016-10-11:
Tak for det.
Lad os lige starte med at slå helt fast: Socialdemokratiet er imod regeringens jobreform fase I; vi er imod kontanthjælpsloftet; vi er imod 225-timersreglen.
Dette lovforslag er for mig at se et udtryk for, at man har haft lige travlt nok med at få implementeret regeringens kontanthjælpsloft
Flere høringssvar peger da også på det samme, bl.a. høringssvaret fra Retspolitisk Forening.
Jeg skal ikke her gå ned i teknikken omkring de enkelte grupper, for der er meget teknisk i det her lovforslag.
Umiddelbart kan det jo være positivt, at man undtager en række mennesker for at blive ramt af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen, men samtidig i forslaget udvides også personkredsen af husstandsmedlemmer for folk under 18 år.
Ministeren vurderer, at der ikke vil være økonomiske konsekvenser for staten.
I forhold til den del af lovforslaget, der omhandler refusion og graviditetsbetinget sygefravær, virker det for os umiddelbart at være rigtig fornuftigt.
Fra Socialdemokratiets side vil vi gerne opfordre til at få delt lovforslaget i to, så vi kan behandle de to dele separat.
Den ene del er omkring refusionsforslag samt de dele af lovforslaget, der undtager persongruppen for at blive ramt af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Vi Socialdemokrater til enhver tid gerne vil være med til at forbedre det for nogle af de grupper, som netop bliver ramt rigtig hårdt af kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen, hvis det er muligt. Regeringens kontanthjælpsloft og 225-timersregel vil medføre, at i tusindvis af danskere, der tilhører nogle af de svageste grupper i Danmark, får mindre at leve for.
Økonomiske incitamenter kan fungere, men kun hvis man har mulighed for at reagere på dem.
Det har langt størstedelen af de mennesker, der rammes af kontanthjælpsloftet, og de mennesker, der rammes af 225-timersreglen, ikke.
For Socialdemokratiet er der særlige hensyn i forhold til børn i Danmark, der nu vil få endnu sværere ved at bryde med den sociale arv, der ligger i at være barn af en kontanthjælpsmodtager, fordi de får endnu mindre at leve for.
Dette lovforslag ændrer på ingen måde, at kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen rammer hårdt i nogle af de svageste grupper i Danmark og deres børn.
Derfor støtter Socialdemokratiet ikke lovforslaget, medmindre det kan opdeles.
Det vil vi selvfølgelig følge op på senere over for ministeren, når ministeren kommer op på talerstolen, men også senere i udvalgsarbejdet.
Karen Ellemann (V), 2016-10-11:
Tak til rækken af ordførere.
Jeg vil starte med at kvittere for den modtagelse, som lovforslaget har fået, og for de konstruktive tilkendegivelser, der har været her i salen.
For at sige det ganske enkelt er formålet med lovforslaget at stille et redskab til rådighed for borgerne og selvfølgelig også for virksomhederne, og det er en frivillig ordning.
Derfor vil jeg faktisk gerne starte med både Enhedslistens og SF's bekymring for, om det, hvis man som borger ikke laver en kreditmarkering, får negative konsekvenser i det tilfælde, hvor en anden har misbrugt ens cpr-nummer.
Der vil jeg gerne tydeliggøre at der er tale om en frivillig ordning, så det, at man ikke har lavet en registrering, kommer ikke til at blive tillagt betydning i et konkret tilfælde.
Der vil situationen være som i dag.
Men jeg vil naturligvis stå til rådighed for besvarelse af yderligere spørgsmål.
Jeg synes også, det er vigtigt lige at kommentere – det var så også både Enhedslisten og SF, der havde kommentarer til det – om man skulle have flere typer markeringer.
For mig at se er det vigtigt, at vi gør det her på en enkel måde.
Det er sådan set også blevet nævnt tidligere, at man som borger, der gerne vil beskytte sig selv mod måske at falde i en lånefælde, hvis man tager et kviklån og egentlig ikke har betalingsevnen til det, godt kan beskytte sig selv.
Man kan så at sige
lave den her kreditmarkering.
Min opfattelse er ikke, at det gør mulighederne bedre, at man skal sige, at det er, fordi man vil beskytte sig selv mod gældsætning, eller om man vil beskytte sig selv, fordi man har været udsat for identitetstyveri.
For mig at se er det vigtigt, at vi får lavet en enkel ordning, en enkel markering, og hvad den pågældende persons begrundelse er for at lave den her kreditmarkering, mener jeg for så vidt er kreditmarkeringen underordnet, for den tjener bredt set det samme formål i forhold til den her kreditbeskyttelse.
Men jeg vil naturligvis stå til rådighed for yderligere spørgsmål under udvalgsbehandlingen