runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2024-03-20:
Af gode grunde vil jeg selvfølgelig ikke forholde mig til konkrete sager, men jeg vil sige, at jeg deler spørgerens ønske om, at der skal være en maksimal tillid til den måde, hvorpå de rigtig, rigtig mange penge, som der her er tale om, bliver forvaltet.
Der er tale om, at man har lukket et erhverv, og det kan man have mange holdninger til.
Men det er sket, og derfor er det så også vigtigt, at man får den erstatning, man skal have, men hverken mere eller mindre.
Der har vi jo så i fællesskab lavet de politiske rammer, som så bliver udmøntet via bekendtgørelser i det her setup, hvor man både kan lave en dokumentation, som en revisor skal påtegne, og der kan være en første instans.
Det kan ankes, hvis man som part er uenig i det, og i vores tilfælde er det så Fødevarestyrelsen.
Så der er et helt setup, som skal sikre, at der er den tillid i måden, man forvalter de her erstatninger på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-03-20:
Hvad vil man gøre for at sikre, at det ikke sker?
Det kan hurtigt blive en forventning, et krav, fordi pengene ikke rækker i forhold til de pårørende.
Hvad med de, desværre også en del, ældre, der ikke har pårørende?
Hvordan klarer man egentlig deres behov, når de skal indskrives på et plejehjem?
Altså, hvad gør man i forhold til dem?
Mange af dem er demente, og ministeren ved også godt, at jeg længe har syntes, at demensdelen faktisk er en meget, meget fraværende del i den ældrelov, som er blevet fremsat.
Jeg kan godt frygte, hvordan man navigerer i forhold til folk, der ikke har pårørende.
Mette Kierkgaard (M), 2024-03-20:
Igen vil jeg sige: Der skal ikke være nogen tvivl om, at pårørende ikke skal bedrive den professionelle pleje.
Jeg kan jo også godt læse, og jeg har også talt med masser af pårørende, som fortæller, at de i dag føler, at det er for svært.
Det er bl.a. også det, Ældre Sagens rapport viser.
Og sådan skal det ikke være.
Altså, de pårørende har en kæmpe viden om de ældre og kan også bibringe livskvalitet for de ældre.
Særlig for ældre med demens synes jeg jo at pårørende er utrolig vigtige – de er livsvidner for de ældre – sammen med det professionelle plejepersonale, og det, at vi nu i udspillet foreslår at sætte det med pårørende ind som en bærende værdi, gør også, at vi kan arbejde meget mere professionelt med det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-03-20:
Der er jo mange elementer i det her.
Først og fremmest synes jeg, at det er meget, meget vigtigt, hvis en ældre skal på plejehjem, at man inddrager pårørende i, hvordan den ældre har det, og hvilke behov den ældre har haft i dagligdagen, og hvad man forventer af opholdet på plejehjemmet.
Det er den ene side af sagen.
Den anden side af sagen er – der er faktisk flere sider, men foreløbig tager vi den anden side af sagen – at man jo heller ikke må regne med, at de pårørende skal blive ekstra plejepersonale.
Det kan jeg godt frygte lidt i forhold til fremtiden, for der er alt for mange besparelser, og der er alt for lidt penge i ældreplejen.
Det er fint, at de pårørende er med, men det er jo stadig væk plejepersonalet, der skal stå for det praktiske og mange gange også det fysiske i forhold til de ældre, og det mener jeg ikke under nogen omstændigheder skal være de pårørendes opgave.
Jeg mener, at pårørende stadig væk skal være en stor del af de ældres hverdag, men for mig at se skal det primært være i forhold til det, der hedder hygge, og i forhold til at komme på besøg og måske gå en tur.
Altså, jeg synes, at det er en meget, meget vanskelig balance, man begynder at komme ud i, for der er ikke de penge, som man godt kunne tænke sig blev sat af til den her ældrelov.
Det har der været stor diskussion om, og det bliver der sikkert fortsat, også efter påske.
Så er jeg altså nervøs for, at de pårørende bliver for stor en del af det, også med tanke på den belastning, det kan være, i forhold til at man pludselig føler sig forpligtet til at være en del af plejepersonalet, og det mener jeg ikke er hensigten.
Det synes jeg bare at man skal være utrolig opmærksom på fra regeringens side, og jeg ved egentlig ikke, hvad man vil gøre, for det er jo igen det her med at drage kommunerne ind i det og det med, hvilke konsekvenser ældreloven får for kommunerne, osv. osv.
Men det er mig meget magtpåliggende på et tidligt tidspunkt at råbe vagt i gevær i forhold til det her, for jeg kan godt forestille mig, at pårørende vil føle, at de bliver draget for meget ind i det på en forkert måde.
Mette Kierkgaard (M), 2024-03-20:
Tusind tak for spørgsmålet om et meget, meget vigtigt emne.
For der er jo ingen tvivl om, at pårørende til ældre i dag gør en kæmpe indsats for at hjælpe deres kære, som de har kendt igennem et langt liv.
Heldigvis er et af de billeder, der tegner sig i rapporten, at det for de fleste også er naturligt at hjælpe, og det er også en vigtig del af det, at vi tager os af hinanden, og at vi hjælper hinanden.
Hvad betyder det så mere konkret?
Fra regeringens side ønsker vi med ældrelovens fokus på helhedspleje, at den ældre, også med støtte fra de pårørende, får mere indflydelse på tilrettelæggelsen af plejen i tæt dialog med medarbejderne.
Tanken er også, at fremtidens ældrepleje skal være mere rummelig, og at den ældre sammen med medarbejderne og også sammen med de pårørende kan have en dialog om, hvad der er vigtigt for den ældre på en given dag.
For pårørende har jo en kæmpe værdi.
På den anden side viser rapporten fra Ældre Sagen , at det kan være hårdt og svært at være pårørende til en svækket ældre.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt at understrege, at familie, venner, naboer, og hvem der ellers kan være nære pårørende, selvfølgelig ikke skal erstatte medarbejdere i ældreplejen og i den professionelle pleje, og det gælder både på plejehjemmene og i ældreplejen.
Og det er naturligvis heller ikke hensigten med regeringens udspil.
Ældre borgere vil også med den nye ældrelov skulle have den hjælp, de konkret har behov for.
Kommunen vil også fortsat skulle kunne tilbyde støtte i form af f.eks. aflastning til en ægtefælle eller andre nære pårørende, som passer en ældre borger med nedsat funktionsevne.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-03-20:
Tak for det.
Er det ministerens hensigt at skabe en ældrepleje, der i høj grad bygger på involveringen af pårørende, herunder deres aktive tilstedeværelse på plejehjemmene?
Christina Egelund (M), 2024-03-20:
Jeg vil sige, at jeg jo følger vilkårene for de studerende i Danmark med interesse, og det skal jeg gøre; det er mit ansvar.
Det skal det blive ved med at være, og det kræver jo selvfølgelig også, at man løbende reformerer
de, hvad skal man sige, barduner, der er omkring det at være studerende i Danmark.
Det kræver også nogle gange, at man træffer nogle beslutninger, som ikke nødvendigvis gør, at man vinder en popularitetskonkurrence, men som er med til at fremtidssikre det su-system, som vi har.
Sofie Lippert (SF), 2024-03-20:
Så vil jeg her til sidst bare gerne høre, om den her rapport fra Finans Danmark, der viser både en dårligere økonomi blandt unge og en dårligere trivsel for de unge, der har en dårlig økonomi, slet ikke kalder på nogen politisk handling.
Christina Egelund (M), 2024-03-20:
Men det er jo sådan, at den su-reform, som træder i kraft efter et valg, ikke påvirker de studerendes økonomi, mens de er studerende.
Det, der jo påvirker dem – og det står jeg fuldstændig ved – er, at der den dag, man er færdig med at studere, formentlig vil være flere, som har en su-gæld, man skal betale tilbage.
Og det gør man jo så i en ny økonomisk virkelighed for den enkelte, nemlig hvor man er færdig med sine studier og har fået et arbejde og jo så med den løn, man får, skal betale sin su-gæld tilbage.
Men altså, vi ændrer jo ikke i f.eks. satser for su'en, som er det, der har betydning undervejs i studiet.
Mette Kierkgaard (M), 2024-03-20:
Det er klart.
Pårørende er jo netop en kæmpe, kæmpe værdi for de ældre, og derfor får det faglige personale i høj grad også en større rolle, når der ikke er pårørende til stede.
Samtidig er en kerneværdi i udspillet til den nye ældrereform, at ældrelivet ikke kun handler om sundhed, men at det handler om det hele levede liv, og derfor er netværk, relationer og fællesskaber i det hele taget vigtigt.
Jeg vil også gerne sige, at når vi laver et udspil til helhedsplejen, er et fokus i det netop at få fokus på dialogen med det personale, der er tæt på den ældre, men også tæt på de pårørende, og det giver helt nye muligheder i forhold til den måde, vi styrer og forvalter ældreplejen på i dag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-03-20:
Så er der en anden del af det, som jo også hører med, i forhold til pårørende.
Nu deltog både ministeren og jeg for noget tid siden i Debatten, hvor der stod en pårørende, som var meget, meget påvirket af det store arbejde, hun måtte udføre – et kærligt arbejde, det lagde hun meget vægt på, men også et belastende arbejde for hele tiden at skulle være om sin meget syge ægtefælle.
Der vil jeg bare høre: Gøres der noget i forhold til de pårørende?
Det er jo en anden del af det.
Men der er rigtig mange pårørende, som føler – vel nok primært, når det er i private hjem, også på plejehjem, men primært i private hjem – at de er alt, alt for forpligtede, og de kan gå ned på det, og så har vi altså pludselig flere mennesker, som skal omfattes af pleje fra det offentlige.
Marie Bjerre (V), 2024-03-20:
Tak for den kommentar.
Jeg opfattede den ikke som et spørgsmål.
Men jeg vil bare gerne igen anerkende det her spørgsmål og sige, at den debat engagerer jeg mig meget gerne i.
Og det er også derfor, jeg har takket ja til den her invitation fra Gry Jexen til at mødes med hende på Arbejdermuseet, for jeg synes, det er en vigtig debat, og jeg vil meget gerne have noget mere viden om det, og jeg vil også gerne bakke debatten op.
Samira Nawa (RV), 2024-03-20:
Jeg kan mærke, at vi i hvert fald er meget enige i holdningen til det her, og jeg håber, vi kan fortsætte den her debat og dialog, som jeg synes er ret væsentlig for, hvordan vi former næste generation af drenge og piger, som jo i deres folkeskole bliver udsat for en historiefortælling, som også præger deres nutids- og fremtidsforståelse.
Marie Bjerre (V), 2024-03-20:
Jeg oplever heldigvis også, at der er en øget bevidsthed om at få flere kvinder frem i historieskrivningen, også i Danmark – heldigvis.
Eksempelvis har jeg bemærket, at formanden for ekspertgruppen for Fagfornyelsen jo allerede har været ude at anerkende, at der rent faktisk er en problemstilling her, og at vi bør gøre noget mere for at få kvinderne frem.
Derfor tror jeg også – jeg er ret overbevist om det – at der kommer en øget bevidsthed omkring det i historieskrivningen fremadrettet.
Samira Nawa (RV), 2024-03-20:
Det er lige præcis Gry Jexen, der står bag »Kvinde Kend Din Historie «, og Arbejdermuseet, som har lavet den her optælling, så det er rigtig godt, hvis ministeren kan lytte lidt til, hvad de har at sige, og deres pointer.
Noget af det, der interesserer mig lidt i den her debat, er også, hvordan man gør i vores nabolande.
Der har Norge og Sverige jo et helt andet syn på, hvor meget ligestilling skal fylde i folkeskolen, og der er man lidt mere aktive omkring at fremme ligestillingen.
Kunne man forestille sig noget lignende i Danmark?
Marie Bjerre (V), 2024-03-20:
Jeg er enig med spørgeren i, at det er chokerende, at der er så få kvinder.
Jeg deler faktisk ordførerens synspunkt; jeg havde også regnet med, at kvinder var klart underrepræsenterede i historieskrivningen, men at der var så få kvinder, chokerede også mig. Jeg deler også synspunktet om, at det er vigtigt, ikke mindst for vores børn og unge mennesker, at man har nogle rollemodeller at spejle sig i, og det er simpelt hen ikke rigtigt, at der ikke har været masser af kvinder i historien, der op gennem tiden har gjort en meget positiv forskel for Danmark og for samfundet, og selvfølgelig skal de også fremhæves.
Derfor hilser jeg også den her debat meget velkommen.
Samira Nawa (RV), 2024-03-20:
Det glæder mig, at ministeren og jeg deler syn på kvinders vigtighed, også i historieskrivningen.
Jeg var da sådan set forberedt på, at hvis man gennemtrawlede historiebøgerne, så ville kønsfordelingen nok være skæv, men at den er så skæv, som det er tilfældet, hvor der kun er nævnt 89 kvinder ved navn ud af de her godt 1.700 personer, synes jeg sådan set også kalder på en politisk samtale, en politisk debat og måske også noget handling.
Derfor vil jeg høre, om ministeren barsler med politiske initiativer.
Jeg ved, at det selvfølgelig er et delt område mellem undervisnings- og ligestillingsministeren, men når nu det er en ligestillingsindgang, der er tale om her, så kunne det godt være, at ministeren havde gjort sig nogle tanker.
Marie Bjerre (V), 2024-03-20:
Tak for spørgsmålet.
Det er klart, at der er mange mandlige historiske skikkelser.
Dem hverken kan eller skal vi skrive ud af historien, men vi skal også fortælle om de kvinder, der har gjort en forskel, og der er eksempler på, at kvinder, som har været dygtige og har gjort en forskel, både i historien, i videnskaben og i kunsten, ikke er blevet anerkendt.
Eksempelvis synes jeg, det er tankevækkende, at Sophie af Mecklenburg ikke har fået mere plads i historieskrivningen.
Hun blev faktisk Nordeuropas rigeste kvinde, og uden hendes finansiering havde hendes søn Christian IV ikke kunnet bygge Rundetårn eller Børsen.
Der er Inge Lehmann, den danske seismolog, som fandt ud af, at jorden har en fast indre kerne.
Hun er meget kendt i USA, men vi har ikke tidligere rigtig anerkendt hende herhjemme.
Og det er først inden for de seneste år, vi for alvor har fået øjnene op for Anna Ancher som kunstner, mens vi i lang tid har anerkendt Michael Ancher.
Det er vigtigt at vise ikke mindst børn og unge, at kvinder også har været og kan være aktive skabere af historiske forandringer, og det er godt, at vi er blevet mere bevidste om det.
Derfor hilser jeg også debatten og det her spørgsmål meget velkommen.
Mette Kierkgaard (M), 2024-03-20:
Det var Abelone Glahn, som jeg husker så udmærket fra Debatten.
Noget af det, Abelone også var inde på, er bl.a. det her med, at visitationen kan være en barriere.
Hun understregede bl.a., at medarbejderne gør det bedste, de kan, inden for de rammer, de har.
Det er netop noget af det, vi i den nye ældrelov lægger op til, altså forslag til, at i helhedsplejen skal visitationen være ude i det borgernære og dermed også i meget tættere dialog med den ældre og de pårørende.
Spørgeren har flere gange spurgt, hvad vi så ellers også gør ved det.
Vi lægger jo i udspillet op til, at der skal være et kvalitetsløft på 1 mia. kr. varigt, og derudover er der også sat en del penge af til implementeringsstøtte, som man jo sagtens kunne forestille sig at det her om pårørende var en del af.
Mads Olsen (SF), 2024-03-20:
Nu har vi jo også ændret systemet for nylig, ved at regeringen sammen med nogle andre partier har fjernet det sjette su-år.
Derfor vil jeg også gerne spørge ministeren: Når hun nu anerkender, at der er en sammenhæng mellem de studerendes privatøkonomi og deres mentale trivsel, vil hun så også anerkende, at det, at man fjerner det sjette su-år, kommer til at føre til øget mistrivsel for studerende?
Christina Egelund (M), 2024-03-20:
Jeg anerkender fuldstændig, at de rammer, man har omkring sit liv, selvfølgelig påvirker, hvordan man har det i livet; det anerkender jeg fuldstændig.
Jeg synes også, det er fair at anerkende, at vi i Danmark, heldigvis, har bygget et system op, som gør, at man, uanset hvilken social baggrund man har som studerende, faktisk også har adgang til at tage en lang videregående uddannelse.
Det er ikke tilfældet i alle lande.
Betyder det, at det økonomisk bare er nemt at være studerende?
Nej, det gør det ikke.
Betyder det omvendt, at jeg synes, at det system, som vi har omkring de studerendes økonomi, er rimeligt?
Ja, det synes jeg.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-03-20:
Så vil jeg gerne høre ministeren ad: Når CBS samtidig skriver, at de vil øge fokus på diversitet, og diversitet vil sige, at man kigger nærmere på, hvilke køn det er, ansøgerne har, og hvad det er for en social baggrund, ansøgerne har, altså om de kommer fra en rig familie eller en fattig familie, mener ministeren så, at det fortsat er et objektivt kriterie at blive vurderet ud fra?
Christina Egelund (M), 2024-03-20:
Og der er forskellige kriterier.
Et af dem er, at det, man lægger til grund, skal være fagligt og objektivt.
Der har man spurgt styrelsen: Vil det her hensyn være fagligt og objektivt?
Og styrelsen nået frem til, at ja, det vil det.
Så er det jo selvfølgelig en politisk vurdering, om man synes, at det er et godt eller dårligt fagligt og objektivt hensyn.
Men at det er et fagligt og objektivt hensyn, er i hvert fald den faglige vurdering.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-03-20:
Tak til ministeren for besvarelse af spørgsmålet.
Altså, jeg vil ærligt sige, at jeg blev forarget, da jeg kunne læse på CBS' hjemmeside, at det ville blive lettere for ansøgere fra Region Sjælland at komme ind på CBS' uddannelser.
Det fremgår, ligesom ministeren også refererer til, at optagelseskriterierne i kvote 2 er blevet tilpasset for at »fremme social og geografisk diversitet«, bl.a. ved at vægte erhvervserfaring fra udviklingsregioner samt øge fokus på diversitet i vurderingen af motiverede ansøgninger.
Så jeg vil gerne høre ministeren bekræfte, at ministeren mener, at erhvervserfaring fra specifikke områder samt et øget fokus på diversitet kan anses for at være et objektivt kriterie, selv om man om nogen forskelsbehandler dem, der har erhvervserfaring, f.eks. fra Region Hovedstaden.
Christina Egelund (M), 2024-03-20:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Min holdning er, at ansøgere til en videregående uddannelse altid skal optages ud fra en vurdering af deres faglige kvalifikationer og forudsætninger for at fuldføre uddannelsen.
Samtidig er jeg selvfølgelig optaget af, at vurderingskriterierne er objektive og faglige, og til det formål har vi i dag to kvoter: kvote 1, hvor ansøgere udelukkende optages på baggrund af karakter, og kvote 2, hvor bl.a. erhvervserfaring kan bidrage til en ansøgers faglige kvalifikationer.
I den sammenhæng er erhvervserfaring således allerede et kendt og anerkendt udvælgelseskriterium, og så har jeg noteret mig, at CBS har tilkendegivet, at universitetet nu vil anvende erhvervserfaring fra en EU-udviklingsregion som udvælgelseskriterium i kvote 2. Jeg kan også forstå, at CBS har været i dialog med Uddannelses- og Forskningsstyrelsen om det omtalte kriterium, og at styrelsen har vurderet, at erhvervserfaring fra en EU-udviklingsregion godt kan være et fagligt og objektivt kriterium.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-03-20:
Tak for det.
Mener ministeren, at erhvervserfaring fra særlige regioner samt diversitet kan ses som objektive og faglige kriterier ved kvote 2-optaget?
Jacob Jensen (V), 2024-03-20:
Jeg er jo ikke sagsbehandler, men jeg er, som spørgeren også selv er det, politiker, og vi politikere stiller rammerne for, hvordan strukturen skal være, op.
Så har vi også myndigheder til at håndtere det, og i det her tilfælde er det så Fødevarestyrelsen, der som part på vegne af staten er med til at vurdere, om de afgørelser, der falder ud, også falder ud på den måde, som man vurderer er den rigtige.
I sidste ende er det jo i forhold til habilitetsspørgsmålet formanden for kommissionerne, som er den ansvarlige for at sammensætte kommissionerne og dermed også sikre, at der er den habilitet hos medlemmerne af kommissionerne, som der skal være.
Det følger også af de forvaltningsretlige regler, der i øvrigt generelt gælder.
Carl Valentin (SF), 2024-03-20:
Det håber jeg ministeren vil gøre alvor af.
Det synes jeg ville være rigtig vigtigt.
Og jeg kunne i den forbindelse godt tænke mig at høre, om ministeren er bekendt med, at der har været nogle tilfælde, hvor et kommissionsmedlem har rejst en bekymring om et andet medlems habilitet.
Jacob Jensen (V), 2024-03-20:
Så ja, jeg vil være åben over for at tage nye idéer ned, som i givet fald kan styrke tilliden til det setup, der er.
Carl Valentin (SF), 2024-03-20:
Ministeren sagde i starten, at han var åben over for forslag, som kunne sikre mere tillid.
Når det så kommer til de her bekendtgørelser, kunne ministeren så forestille sig, at man gik ind og reviderede nogle af dem, så vi på den måde kunne sikre en ordentlig sammensætning i de grupper, som træffer afgørelser i de her sager?
Christina Egelund (M), 2024-03-20:
Altså, der er noget, der er gået min næse forbi, hvis CBS vurderer ansøgere på deres køn, når de afgør, hvorvidt de får adgang til et studie.
Jeg ved så, at spørgerens parti jo også er meget optaget af en frisat offentlig sektor, og at man også overlader skøn og beslutningsrum til decentrale institutioner.
Her har man sagt til universiteterne, at her har de faktisk et rum til at opstille deres egne kriterier.
Så kan man selvfølgelig derefter godt mene, at det er en forkert vurdering, men hvis man mener, at der skal ske en frisættelse, må man jo også lade dem træffe beslutninger, som man også selv politisk set synes er forkerte.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-03-20:
Ministeren kan have ret i, at man kan have forskellige fortolkninger af, hvad der menes med ordet diversitet.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad tror ministeren der menes, når der bliver skrevet på CBS' hjemmeside, at de vil øge fokus på diversitet i vurderingen af en motiveret ansøgning?
Mads Olsen (SF), 2024-03-20:
Mange tak.
I lyset af den her rapport fra Finans Danmark vil jeg gerne stille ministeren et spørgsmål, for den slår jo fast med syvtommersøm, at der er en meget klar sammenhæng mellem ens økonomiske situation og ens mentale trivsel.
70 pct. af dem med en presset økonomi mistrives, mens det kun er 10 pct. af dem med luft i økonomien, der siger, at de har et dårligt liv.
Jeg vil derfor spørge helt ja eller nej-agtigt: Anerkender ministeren sammenhængen mellem privatøkonomi og ens mentale trivsel?
Christina Egelund (M), 2024-03-20:
Renten på su-lån er jo reguleret efter de mekanismer, som gælder, og det går op og ned, og det er jo så på godt og ondt også for de studerende.
Det står jeg sådan set fuldstændig bag.
Hvis man gør det, spørgeren foreslår, skal man jo også være parat til at få pengene op af lommen selv og finansiere det.
Så det kunne være interessant at høre – og jeg ved godt, det er spørgetid med ministeren og ikke omvendt – hvis man går med den slags tanker, hvordan man så egentlig har tænkt sig at finansiere det.
Sofie Lippert (SF), 2024-03-20:
En anden ting, der er steget ud over priserne, er renterne, og det gælder også på su-lånet, som ellers i rigtig mange år har haft en fast lav rente på 1 pct. efter endt studie.
Den er nu langt over 4 pct., og det kommer oven i, at mange studerende tog ekstra store lån under corona, fordi de ikke havde så mange andre valgmuligheder
Regeringen lægger nu op til øget brug af su-lån med en su-reform.
En af de ting, vi derfor kunne gribe fat i, hvis ikke vi er klar til at hæve su'en, er jo at se på renten.