runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-10:
Det drøftede vi også her i sidste uge, da vi debatterede regeringens regional- og landdistriktspolitiske redegørelse 2017, som netop blev offentliggjort i sidste uge.
Det er rigtigt, at regeringen gradvist har besluttet at konkurrenceudsætte landdistriktspuljens midler til forskning, og det er helt i overensstemmelse med regeringens generelle ønske om mere konkurrence om udførelsen af offentlige opgaver.
Derfor vil der fra 2018 og frem ikke længere være tale om en fast bevilling fra landdistriktspuljen til Center for Landdistriktsforskning.
Formålet med konkurrenceudsættelsen er at få mest mulig kvalitetsforskning for pengene, fordi forskning, formidling og ny viden om landdistrikterne jo er vigtige elementer i arbejdet med at skabe et Danmark i bedre balance, og det har meget høj prioritet for regeringen.
Syddansk Universitet har en lang tradition for at forske i landdistrikter og vil også fremover kunne opnå støtte fra landdistriktspuljen på lige fod med andre aktører på området.
Det er jo klart, at det vil være en omstilling for Center for Landdistriktsforskning at gå fra en fast årlig bevilling til at indtræde i konkurrence med andre aktører om midlerne, og derfor falder støtten til centeret heller ikke brat, men udfases gradvist.
Det er en generel udfordring at skaffe ekstern finansiering for alle aktører, som virker inden for landdistriktsforskningen, men en sund konkurrence kan jo også være en drivkraft for bedre forskning, og derfor ønsker regeringen at give flere aktører mulighed for at byde ind på de offentlige forskningsmidler på landdistriktsområdet.
CLF er jo ikke den eneste institution, der forsker på området, det gør andre også, og derfor mener jeg heller ikke, at den gradvise udfasning af den faste bevilling til CLF fjerner fokus fra landdistrikternes vilkår og udvikling i den nationale forskning.
Tværtimod forventer jeg faktisk, at omlægningen af puljens forskningsmidler vil øge konkurrencen om at skabe ny viden og bidrage til den samlede forskning på området.
Centerets faste bevilling er tidligere blevet tildelt via en resultatkontrakt med Erhvervsstyrelsen, og midlerne har været øremærket til konkrete projekter i denne kontrakt.
Så derfor er det ikke korrekt, at centeret har fået en basisbevilling, men man har givet støtte til konkrete forskningsprojekter, som centeret har budt ind med fra år til år, og det vil også være fremtiden for centeret, at man skal byde ind og vinde konkurrencen om at have de bedste projekter, som så vil blive støttet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-05-10:
Det var jo en lang og informativ oplæsning, men ikke noget særlig relevant svar på spørgsmålet.
For Egon Noe, som jeg spiste frokost med i sidste uge, og som har været i udvalget, har et argument, som handler om, at landdistriktscenteret jo tidligere har fået penge med udgangspunkt i en resultatkontrakt.
Det vil sige, at man i centeret har kunnet være rimelig sikker på, at der var et vist niveau af statslig støtte til forskning, og det niveau af støtte er så det, jeg kalder basismidler.
Vi kan også kalde det noget andet.
Vi kan bare kalde det en bevilling, som man kan være relativt sikker på.
Det har betydet, at centeret med det udgangspunkt og med de medarbejdere har kunnet søge ekstern finansiering.
Man kan i forskningsverdenen jo så søge fonde, og man kan spørge sit hjemmehørende universitet, og man kan gøre andet for at få flere midler, end hvad man starter med.
Men det, som centerlederen siger, er, at hvis ikke man har en grundbevilling, som man er relativt sikker på man får hjem hvert år, så er det meget, meget vanskeligt at tiltrække yderligere eksterne midler.
Og derfor siger han, at hvis regeringen gennemfører sin konkurrenceudsættelse og man i centeret mister sin bevilling på 1 år med i år og 2 år med sidste år, så risikerer centeret faktisk at lukke, for så vil det ikke være muligt at tiltrække de eksterne midler.
Det synes jeg som lægmand og politiker er et relativt ædrueligt argument, og det er et argument, der er meget nemt at forstå.
Er ministeren enig i det ræsonnement?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-10:
Det siger sig selv, tror jeg, at alle gerne helst vil have faste bevillinger, men det, som Folketinget – alle partier i Folketinget, også Socialdemokratiet – har en interesse i, er jo at få den bedst mulige forskning, og nu har regeringen besluttet sig til at øge indsatsen på området.
Vi fordobler indsatsen og bevilger flere penge til forskningen, og det kan sagtens være, at man i CLF vinder den opgave.
Det er et rigtig godt center, og de gør det rigtig godt, så det kan jo være, at de vinder det, og så kan det være, at de får endnu flere penge, end de får i dag, og at der så bliver drevet bedre forskning.
Men det, som vi har et ansvar for på nationalt plan, er at sørge for, at der bliver drevet den bedst mulige forskning hos de bedst mulige forskere, og det er ikke at lukke pengene inde et bestemt sted.
Det er vi altså gået væk fra i forskningspolitikken i Danmark.
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes, det er vigtigt at slå fast, at Danmark jo er et stort turismeland, som får mange turister fra Tyskland, og det bidrager til at skabe vækst og beskæftigelse i hele Danmark.
Vi havde sidste år en omsætning på lige under 100 mia. kr., og turismeerhvervet skabte 115.000 fuldtidsarbejdspladser på tværs af hele Danmark.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at vi hele tiden har fokus på, at Danmark er et attraktivt rejsemål for udenlandske turister, og der er mange faktorer, der har indflydelse på, om de udenlandske turister vælger at rejse til Danmark: kendskab til Danmark, rejselyst, kvalitetsoplevelser, god service og attraktive overnatningsmuligheder er vigtige ting, og god og let adgang til Danmark er naturligvis også et element.
Den midlertidige danske grænsekontrol med fokus på grænsen mod Tyskland har været gennemført siden starten af januar 2016.
I alt var der over 51 millioner registrerede turistovernatninger og en vækst på knap 5 pct. i de udenlandske turistovernatninger.
De tyske overnatninger er en væsentlig grund til, at 2016 blev et rigtig godt år, og antallet af tyske overnatninger steg med ca. 5,5 pct. i 2016.
Hvorvidt den midlertidige danske grænsekontrol har indflydelse på turismen, er dog ikke noget, som vi har undersøgt nærmere, men umiddelbart tyder tallene vedrørende tyske turister jo ikke på det.
Det er steget, og vi har haft en grænsekontrol samtidig, så det lader ikke til, at der er en sammenhæng, men vi har ikke noget dokumentation for det videnskabeligt.
En del af opgaven for VisitDenmark er at sørge for, at der også er turistattraktioner i Danmark for danskere.
Det allervigtigste er nærmest, at danskere også har lyst til at holde ferie i Danmark, for den nemmeste gruppe, man får til at være turister i Danmark, er dem, der er her i forvejen, så dem skal man selvfølgelig også fokusere på.
Tilde Bork (DF), 2017-05-10:
Tak skal du have.
Har ministeren indtryk af, at grænsekontrollen havde en negativ effekt på turismen i 2016?
Simon Kollerup (S), 2017-05-10:
Er ministeren enig med viceformand i Landbrug & Fødevarer, Lone Andersen, når hun i Information den 3. maj 2017 udtaler, at »salgene [af landbrugsejendomme] bør registreres, så man kan se, hvem der ejer dansk landbrug«, jf.
Informations artikel »Landbrugsformand: Udenlandske investorers opkøb af jorden må bremses«?
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig med viceformand i Landbrug & Fødevarer, Lone Andersen, når hun i Information den 3. maj 2017 udtaler, at »salgene [af landbrugsejendomme] bør registreres, så man kan se, hvem der ejer dansk landbrug«, jf. Informations artikel »Landbrugsformand: Udenlandske investorers opkøb af jorden må bremses«?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-05-10:
Tak, formand, og tak for spørgsmålet.
Landbrugs- og Fiskeristyrelsen oplyser, at Folketinget ved en ændring af landbrugsloven i 2014 gav udvidet adgang for inden- og udenlandske selskaber til at erhverve landbrugsejendomme.
Formålet var at fjerne barrierer for landbrugets adgang til finansiering.
En udenlandsk investor kan også købe en dansk landbrugsejendom indirekte via et dansk selskab eller som privatperson.
Kapitalen i det danske selskab kan endelig være ejet af et udenlandsk moderselskab.
Køb skal indberettes til Landbrugs- og Fiskeristyrelsen for at sikre opfyldelse af landbrugslovens bopælskrav.
Landbrugs- og Fiskeristyrelsen oplyser endvidere, at der er en generel stigning i erhvervelse af landbrugsejendomme i selskabsform, hvilket harmonerer med formålet med ændringen af landbrugsloven.
Personlige erhvervelser udgør fortsat den overvejende del, men antallet af selskabserhvervelser er stigende.
Samlet set har udviklingen siden 2013 været som følger: I 2013 blev der i en periode på ni måneder registreret 2.824 personlige erhvervelser og 361 selskabserhvervelser, og det tal udviklede sig fremadrettet igennem årene.
For mig er det vigtigt, at landbruget får adgang til finansiering, ikke om denne finansiering stammer fra danske eller udenlandske investorer.
Udviklingen er i tråd med formålet med ændringen i landbrugsloven i 2014, og jeg ser ikke umiddelbart noget behov for at oprette et register, som specifikt skal give informationer om bl.a. udenlandske investorers ejerskab af landbrugsejendomme i Danmark.
Simon Kollerup (S), 2017-05-10:
Tak for svaret.
Jeg er glad for, at ministeren så grundigt har undersøgt udviklingen i forhold til de her erhvervelser inden for selskabsformer, for det er jo det, der er kritikpunktet fra i hvert fald viceformanden for Landbrug & Fødevarer, altså at man i dansk landbrug med den ændring af landbrugsloven, som blev lavet for at kunne tiltrække ny kapital, risikerer – lidt malerisk sagt – at kineserne ejer hele dansk landbrug.
Det er bare der, vi måske også som Folketing må stoppe lidt op og se på formålet med den lovændring og spørge os selv, om det virkelig er nødvendigt at lave et register.
Og der kunne jeg godt tænke mig at bede ministeren om at forholde sig til, at der jo blandt en bred skare af partier i Folketinget har været udtrykt ønske om at lave et register.
Også Dansk Folkeparti kan jeg se har bakket op om det.
Det kunne måske få ministeren til at sige lidt om, hvorfor man så alligevel ikke mener, at et register er den rigtige løsning.
Samtidig hæfter jeg mig ved, at ministeren tager fat i bopælskravet, som jo er en afgørende faktor i det her spil, i hvert fald når man ser på det her med socialdemokratiske briller, for det betyder jo, at ændringen i landbrugsloven har gjort det muligt at tiltrække kapital, men under nogle forudsætninger, som er defineret i bopælskravet, så man altså ikke kan sidde i Langbortistan og eje dansk landbrug, men har en forpligtelse til også at være på gården.
Så det er et spørgsmål om det her med den parlamentariske situation, og hvorfor man så ikke vil oprette selskabet, og et spørgsmål om, om ministeren inden for den her udvidelse af selskabsopkøbene har et billede af, om man kan se en tendens til, at der er flere udenlandske investorer, der er involveret i de her selskaber.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-05-10:
Tak for det, formand, og tak for spørgsmålet.
Jamen jeg har bedt Landbrugs- og Fiskeristyrelsen undersøge, hvorvidt situationen har ændret sig i forhold til bopælspligten, fordi jeg er blevet gjort opmærksom på, at der siden 2012 alene har været ført kontrol med bopælspligten, såfremt styrelsen via henvendelser eller på anden vis er blevet opmærksom på problemer hermed, for det er selvfølgelig en vigtig forudsætning.
Derfor har jeg også øjeblikkelig bedt Landbrugs- og Fiskeristyrelsen om at undersøge, hvorvidt det har ændret sig, og hvilke behov og muligheder der er for en enkel kontrol.
Til den anden del, der vedrører hele måden, man kan registrere på, vil jeg sige, at de tal, jeg refererede til, er et meget godt eksempel på, at loven sådan set viser, at den intention, der var ment, også er det, der er sket, og derfor har jeg ikke brug for yderligere registreringer.
Men jeg vil gerne sige at i det omfang, der er partier i Folketinget, der gerne vil drøfte den slags, er jeg selvfølgelig åben over for at drøfte det.
Simon Kollerup (S), 2017-05-10:
Jeg tænker, at det er fornuftigt grebet an, at man kigger på kontrol med bopælspligten og kravene i forbindelse med bopæl.
Derfor kunne jeg, når vi nu er i dialog her i Folketingssalen, måske opfordre ministeren til at indkalde de partier, som stod bag ændringen af landbrugsloven, som muliggjorde den her tilførsel af kapital til et gældstynget landbrug, så vi kunne få en fælles indsigt i, hvordan kontrollen af bopælspligten er, og hvilke muligheder der er for, at den kan skærpes.
Så det vil jeg opfordre til.
Samtidig har jeg lyst til at spørge: Har man noget overblik over, hvad det ville koste, hvis man skulle gennemføre den registrering, som der er flere partier i Folketinget der ønsker?
Tilde Bork (DF), 2017-05-10:
Har ministeren indtryk af, at grænsekontrollen havde en negativ effekt på turismen i 2016?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-05-10:
Jamen jeg vil også meget gerne dykke ned i det.
Vi kan se, at intentionen med loven sådan set overholdes.
Vi får tilført kapital, og der bliver foretaget selskabsdannelser.
Hvis det betød, at dansk landbrug var på danske hænder, men der ingen produktion var, så ved jeg godt, hvad jeg ville foretrække – så synes jeg, det er godt, at der kan komme noget udenlandsk ejerskab ind og skabe produktion, for det skaber jo også arbejdspladser i hele forarbejdningsindustrien osv.
Men jeg vil bestemt skrive mig bag øret, at der er det ønske fra Socialdemokratiets side.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-10:
Så kan jeg bare konstatere, at vi er enige om, at der ikke skal laves detailregulering af det her, og så kan vi jo også bare være enige om, at hvis organisationerne kan finde sammen om det her, vil vi klappe i vores hænder.
Og hvis de ikke kan finde sammen om det, kan det også være, fordi det for nogle boligorganisationer af forskellige årsager, som vi ikke nødvendigvis kender her, måske ikke giver mening at gøre det, fordi de driver deres eget udmærkede opskrivningssystem og ikke synes, de får en fordel ud af det ved at tilmelde sig et andet fælles opskrivningssystem.
Simon Kollerup (S), 2017-05-10:
Det synes jeg er fint.
Jeg havde måske troet, at ministeren her i dag lå inde med oplysningerne om, hvad sådan et register ville koste.
Jeg går ud fra, at det er en temmelig bekostelig affære, og det er også derfor, Socialdemokratiet måske har lidt mere fokus på, at vi, mens vi drøfter behovet for et register, ser på, hvilke redskaber vi har i værktøjskassen til at undgå det, der ville være en uhensigtsmæssig situation, nemlig at der måske pludselig er en enkelt nation eller investorer fra hele verden, der sidder på dansk landbrug.
Det er derfor, jeg er lidt optaget af, at vi sammen dykker ned i spørgsmålet om bopælskravet.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-05-10:
Tak for det, formand.
Også tak for det opfølgende spørgsmål.
Jeg vil ikke afvise, at det kan være nyttigt at drøfte det i forligskredsen.
Det er en overvejelse, jeg vil gøre mig, i forhold til det her setup.
Hvad angår den anden del vedrørende udgifterne og lignende, som hr. Simon Kollerup spørger til, så kan vi oversende et skriftligt svar på det.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Jeg er opmærksom på den henvendelse, som STAR lavede sidste år, og nu kan jeg så forstå på ministeren, at man vil lave yderligere en henvendelse, og det synes jeg er en god idé.
Det er fint, for jeg er sikker på, at noget af årsagen til, at der er så få, der søger ind i ordningen, også er helt banalt ukendskab.
Så det var et godt initiativ sidste år, og det er godt, at ministeren gør det igen.
Men kan ministeren nærme sig et eller andet skøn over, hvad målsætningen er?
Jeg ved godt, at det jo ikke er en målsætning i sig selv at få folk til at gå på seniorførtidspension, men man forsøgte dog i 2011 at skønne, hvor mange der ville blive omfattet af det.
Er man kommet lidt tættere på, hvornår man tror man har nået potentialet i den her ordning?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-11:
Det tror jeg er svært at sige, fordi der har været flere ting, der har forandret sig siden aftalen fra 2011: først at man har lavet nogle andre reformer, som jo har, kan man sige, fjernet baggrunden for det skøn, der var i 2011, men så tror jeg også, at den diskussion, vi har haft i dag, som hr. Karsten Hønge jo også meget rigtigt tager op, om kendskab og om, hvordan kommunerne arbejder med hele spørgsmålet, som hr. Bent Bøgsted jo gennem flere debatter her i Folketingssalen også har sat fokus på, kan dække over, at man faktisk har en mulighed for at give et tilbud om en ordning, som man i dag måske ikke er god nok til at have viden om. Så det er ikke, fordi jeg ikke vil svare hr. Karsten Hønge.
Jeg mener bare, det er svært at give et rigtigt svar på det spørgsmål, men jeg tror, at en del af det, vi står over for, er en langt mere fokuseret politisk indsats på det her område i forhold til, hvordan regelsættet er i dag.
Der tror jeg man må sige at det ikke har været godt nok kommunikeret – for nu at sige det, som det er.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Men tror ministeren ikke, at en del af det, der kunne være med til at gøre den lettere forståelig, mere tilgængelig og også mere anvendelig, er, at vi sætter et timetal ind?
Jeg skal ikke stå fast på, at det skal være 7½ – det er bare, fordi det svarer til 1 dag om ugen – men hvis ministeren synes, at det kun skal være 5 timer, så kan vi snakke om det, og det kan for så vidt også være højere end de 7½ time.
Det er mere det her med, at man kan argumentere for, hvorfor man i førtidspensionssammenhænge ikke har en nedre grænse.
Der synes jeg også man skal have det, men man kan dog godt lave en sammenhængende argumentation for, hvorfor man ikke synes, at man skal have det.
Det har jeg bare meget svært ved at se i forhold til seniorførtidspension.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-11:
Jeg synes, vi har haft nogle rigtig gode debatter i dag.
Vi er blevet noget klogere på de ordninger, der er.
Vi er også blevet klogere på, at der er nogle af dem, der godt kan blive snakket lidt mere om og blive orienteret lidt mere om.
Nu drejer det sig så om seniorførtidspensionen.
Vi er sådan set helt enige i, at seniorførtidspensionsordningen ikke har løst problemerne for vores nedslidte, og også at den seniorfleksjobordning, som Venstreregeringen foreslog, og som ville omfatte 100 seniorer, faktisk ikke kan kaldes en løsning.
Når det så er sagt, mener vi heller ikke, at løsningen blot er at tildele fremtidens seniorer førtidspension, og derfor har vi jo netop været med til at lave førtidspensionsreformen og ikke mindst fleksjobreformen, som har fået færre på førtidspension, og som har fået flere i fleksjob og medført færre fleksjobbere i arbejdsløshed.
Er vi så i mål
Nej, overhovedet ikke, men det håber jeg på at vi kommer, og derfor glæder jeg mig også rigtig meget til, når vi i forligskredsen ovre ved ministeren skal til at evaluere de her reformer og kigge på eventuelle forbedringer.
Men jeg synes, det er vigtigt at tage denne debat, og det vil jeg da godt rose SF for at gøre.
For hvad er egentlig vores svar til dem, der har et hårdt job, altså dem, som er nedslidte?
Det er også dem, som især venstrefløjen haft meget fokus på i dag.
Det er selvfølgelig vigtigt at sikre, at mennesker, som er nedslidte og ikke kan arbejde, har et forsørgelsesgrundlag, men fremtidens seniorpolitik skal have det udgangspunkt, at flest mulige bevarer en tilknytning til arbejdsmarkedet så længe som muligt.
Vi mener, at det er bedre at arbejde f.eks. 1-2 dage om ugen i et fleksjob end at være på førtidspension, og derfor går vores seniorpolitik også på tre ben, som er afhængige af hinanden.
Vi skal både forebygge nedslidning på arbejdsmarkedet og øge rummeligheden på arbejdsmarkedet, så flest mulige kan bevare en tilknytning til arbejdsmarkedet, og samtidig skal vi også tage hånd om de seniorer, som ikke kan arbejde.
Derfor bør regeringen indrømme – og det siger jeg så igen, for det er vigtigt for mig – at den begik en fejl, da den lukkede SR-regeringens seniortænketank, og den skulle se at få den åbnet igen i en fart.
Men nu handler det så om at få evalueret førtidspensionsreformen og fleksjobreformen og kigge på problemerne og få dem landet rigtig godt, og så handler det om at få stoppet regeringens planer om at tvinge de nedslidte til at arbejde endnu længere.
Jeg er dog ikke så sikker på, at det, SF foreslår, er den rigtige løsning – det er jeg faktisk ikke.
Da jeg afventer en evaluering af de her reformer, som jeg også mener er vigtig, og da det hele jo et eller andet sted spiller sammen, og da jeg faktisk et eller andet sted også er i tvivl om, hvorvidt finansieringen holder – jeg kan ikke rigtig overskue den del i forhold til det, der står – så kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Men det er vigtigt for mig at sige, at det er en vigtig debat, vi har, og vi kommer også til at diskutere det endnu mere, når vi skal til at evaluere tingene, og temmelig sikkert også her i salen flere gange fremover.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-11:
Altså, vi kender jo debatten om fordele og ulemper ved at lave et minimumstimegrænse for førtidspension, men de argumenter, som man bruger mod det – som jeg godt nok ikke synes er særlig stærke, men jeg anerkender, at argumenterne er der – kan vel ikke bruges i forhold til seniorførtidspension.
Så kunne hr. Leif Lahn Jensen tilkendegive, om man fra Socialdemokratiets side ser det som en af mulighederne?
Og det er ikke de 7,5 timer, det skal komme an på, men det, at man lægger et timetal ind, så det gør det meget lettere tilgængeligt for a-kasser, jobcentre og fagforeninger at kunne forholde sig til den her seniorførtidspension.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-11:
Jeg tror ikke, at jeg skal forlænge debatten yderligere.
Nu har jeg brugt ret meget tid på at gennemgå forskellen på førtidspension og seniorførtidspension, og jeg er altså ikke af den opfattelse, som jeg også startede med at sige, at man skal lave et eller andet centralt fastsat timetal.