runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-01-28:
Jeg vil også gerne starte med at takke forslagsstillerne for det her forslag.
For der er i den grad brug for, at vi får havmiljøet på det politiske landkort, og stenrev er her helt afgørende for, at fisk og en lang række andre arter har ordentlige levevilkår.
Derfor har Enhedslisten også længe presset på for at få genskabt stenrev sammen med en række andre initiativer, der kan genskabe en rigere og vildere natur i Danmark.
Derfor er vi også rigtig glade for, at det er lykkedes at få afsat 10 mio. kr. på finansloven for 2021 til bl.a. genetablering af stenrev.
For naturen, særlig den under havets overflade, skriger lige nu på hjælp.
Gennem tiden er der fjernet 55 km 2 stenrev i Danmark, og for lige at sætte det sådan lidt i perspektiv, svarer det til en arealstørrelse på niveau med Fanø.
Indtil videre er det kun lykkedes at genetablere omkring 2 pct., så vi står altså foran en kæmpe opgave.
Erfaringerne med at genskabe stenrev er faktisk allerede gode.
Ved Als har man genudlagt stenrev, og der har man observeret op til 100 gange flere torsk, end man så før.
Det er altså en succeshistorie, som viser, hvor stort et potentiale stenrevene har for livet i havet.
Jeg vil samtidig også godt kvittere for Dansk Folkepartis bemærkning om, at meget af det arbejde med stenrev, der foregår, er båret af stærke lokale kræfter.
Både på Als, ved Hundested, i Roskilde Fjord og ved Køge Bugt er der nogle solide foreninger, som kender de lokale forhold og ved, hvor stenrevene bør placeres.
Tak til jer, som hver dag kæmper for at skabe mere liv i havet, og det er også Enhedslistens ønske, at I skal inddrages i processen med at udmønte de 10 mio. kr., som er øremærket på finansloven.
Jeres arbejde og jeres lokalkendskab er helt afgørende for, at vi kan lykkes med at genetablere den vilde natur i havet.
Stenrev er altså rigtig godt, det er en rigtig god start, det er et fornuftigt og lavpraktisk initiativ, men det er ikke et quickfix.
Den danske havnatur er i en sølle forfatning.
Årtiers forurening fra landbrug og industri kombineret med overfiskeri med ødelæggende bundtrawl har efterladt havet i en sørgelig tilstand.
Der er brug for, at vi får lagt meget mere af havet ud til vild natur, at vi får sat en stopper for de ødelæggende bundtrawl, og at vi får sat en prop i særlig landbrugets udledning af næringsstoffer, hvis vi igen skal opleve den mangfoldighed af liv, som havet kan indeholde.
Særlig i det sydlige Lillebælt har man siden branden på Dangødnings fabrik i Fredericia kunnet se, at der er store udfordringer.
Her beretter lokale dykkere og fiskere om en havbund, som lugter surt af svovl, og hvor de stort set kun fanger krabber.
En potentiel katastrofe er under opsejling, hvis vi ikke gør noget nu.
Det kan vi ikke løse alene med stenrev.
Derfor vil havets tilstand også stå højt på Enhedslistens liste, når vi i løbet af 2021 skal forhandle havplan, vandmiljøplaner og Natura 2000-områder.
Det er her, vi for alvor kan gøre en forskel for livet i havet.
Men det forudsætter en fair og fornuftig finansiering, og det indeholder det her forslag ikke.
Derfor kan Enhedslisten ikke støtte beslutningsforslaget.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-28:
Det er fuldstændig klart, at Radikale Venstre tager afstand fra barnebrude.
Det er der ikke nogen tvivl om, og det skal stå klart.
Men det, der bare står tilbage, er, at fru Pernille Vermund fortæller en historie om en 14-årig.
Hvordan kan man fortælle en historie om en ting, der i virkeligheden ikke har noget med sagen at gøre?
Er det ikke lidt at oplyse forkert om, hvad det her egentlig handler om, og burde man ikke oplyse lidt bedre om tingene og ikke blande tingene sammen?
Pernille Vermund (NB), 2021-01-28:
Nej, for tingene var jo netop blandet sammen.
Problemet var jo på det tidspunkt, som det også fremgår specifikt af den her sag, at heller ikke dem, der var under 15 år, blev adskilt.
Det var jo det, der var konflikten.
Der var en situation i Danmark, som opstod, fordi der kommer mennesker hertil, for hvem det er helt naturligt, at man ligger og har sex med en mindreårig.
Der har vi ikke i Nye Borgerlige den holdning, at det er acceptabelt, og selv om man i Radikale Venstre tager afstand fra det her, kan jeg jo så også forstå, at man ikke tager mere afstand, end at man er villig til at vende det blinde øje til, når de her piger bliver udsat for overgreb.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-28:
Det er jo en alvorlig sag, og derfor er det også en alvorlig debat.
Når hr. Morten Messerschmidt siger, at der var en tiltale mod den daværende statsminister Poul Schlüter, er det jo ikke korrekt.
Når man fremstiller det, som om det beslutningsforslag, der nu ligger, er væsentlig anderledes end det, der var i tamilsagen, er det jo ikke korrekt.
Og når fru Pernille Vermund, som de to andre spørgere påstår, siger, at den sag om den 14-årige ikke var imod den lovgivning, der var på det tidspunkt, er det jo ikke korrekt.
Det korrekte svar er jo, at loven var klar på det tidspunkt.
De skulle ikke have været indkvarteret sammen.
Så påstår pigen, at hun er 17 år, og der bliver givetvis begået nogle fejl, men det er jo ikke korrekt at sige, at den sag ikke ville være blevet håndteret rigtigt efter den daværende lovgivning.
Er fru Pernille Vermund ikke enig i det?
Pernille Vermund (NB), 2021-01-28:
Jeg er helt enig i, at det klæder debatten, at man taler ærligt og sandt, og også, at man citerer korrekt.
Og jeg har sådan set ikke sagt, at vi har haft en lovgivning, som har tilladt, at en 28-årig mand var indkvarteret med en 14-årig pige.
Jeg har sagt, at det skete, og jeg har sagt, at en sagsbehandler i Allerød Kommune mente, at det var bedre, at pigen var sammen med sin mand.
Jeg har refereret sagen, fuldstændig som den fremgår af medierne.
Det er i øvrigt Detektor, som har hevet den her sag frem.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-28:
Men så tillad mig at citere det, fru Pernille Vermund lige sagde, nemlig at den daværende minister personligt gik ind i sagen.
Det fremgår mig bekendt ikke af beretningen, men det kan være, at jeg tager fejl.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-01-28:
Jeg vil egentlig gerne stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til Dansk Folkeparti, nemlig hvad det er for nogle overvejelser, Nye Borgerlige har haft, i forhold til at tilsidesætte det grundlag, som advokaterne har foretaget deres juridiske vurdering på.
Hvad er det for dele af den juridiske vurdering, som Nye Borgerlige ikke mener holder?
Pernille Vermund (NB), 2021-01-28:
Som jeg sagde i min ordførertale, skriver fru Inger Støjberg om det på sin facebookside – og jeg er med på, at vi har forskellige måder at kommunikere på, men også dengang var Facebook hyppigt brugt af ministre.
Hun siger fuldstændig klart på sin facebookside – og nu skal jeg citere, så jeg ikke kommer til at sige noget forkert: »Det er fuldstændig uacceptabelt, at barnebrude indkvarteres sammen med deres ægtefæller på danske asylcentre.«
Det står der på tidligere udlændinge- og integrationsminister fru Inger Støjbergs facebookside fra den tid.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-28:
Tak for ordet.
Jeg kan være nervøs for, at fru Pernille Vermunds elitære tilgang til spørgsmålet her er med til at skabe mere politikerlede derude, så befolkningen får et indtryk af, at vi her i Folketinget har ét sæt regler, når vi bryder loven herinde, og at der er et andet sæt regler for dem, der bryder loven derude.
Men lad nu det være ved det.
Jeg kan forstå, at fru Pernille Vermund mener, at lovbrud selvfølgelig ikke er i orden, heller ikke, når det er en minister, der begår det, men at den her sag, altså det her lovbrud – det her angivelige lovbrud – ikke skulle udløse en rigsretssag, men en næse.
Hvis fru Pernille Vermund mener, at det skulle udløse en næse, hvorfor er det så, at fru Pernille Vermund har lavet en støttekampagne og samlet penge ind til en minister, der ifølge fru Pernille Vermund selv bør få en næse?
Pernille Vermund (NB), 2021-01-28:
Vi har ikke samlet penge ind til en minister.
Vi har samlet penge ind til en kamp for danske værdier, en kamp, som vi står ved, også når det er svært.
Jeg tror faktisk, at det, der skaber politikerlede i vores samfund, er politikere, der siger ét og gør noget andet.
Det er politikere, der siger: Puha, hvor er det svært at trykke på den her grønne knap – som om de stod med en pistol for panden.
Men virkeligheden er jo, at de bare kunne lade være.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-28:
Om Nye Borgerlige samlede penge ind til fru Inger Støjberg eller til en kampagne for fru Inger Støjberg, så samlede man penge ind.
Gjorde man under den kampagne, altså i forbindelse med den annonce, opmærksom på, at Nye Borgerlige mener, at fru Inger Støjberg bør have en næse for sin ageren i den her sag?
Pernille Vermund (NB), 2021-01-28:
Nej, det gjorde vi ikke.
Vi sad jo ikke i Folketinget dengang.
Men faktisk har jeg sagt ret klart i medierne, når jeg blev spurgt om det her – og det var også en af årsagerne til, at vi stiftede Nye Borgerlige – at hvis vi havde siddet i Folketinget og man havde ladet migranter i tusindvis strømme ind over vores grænser, jamen så var det ikke sket med vores accept.
Og så ville daværende udlændinge- og integrationsminister fru Inger Støjberg formentlig ikke have været minister, medmindre det var blevet stoppet, for vi ville have været klar til at vælte en regering, der havde ladet vores land ødelægge på den måde, som man gjorde.
Inger Støjberg (V), 2021-01-28:
Der har jo været lidt diskussion nu her frem og tilbage om det par, som fru Pernille Vermund indledte sin udmærkede tale med at nævne.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-28:
Jeg kan bekræfte, at det fuldstændig er, hvad der fremgår af artiklen fra Detektor, og hvad der i øvrigt fremgår af medierne.
Så jeg har ikke grund til at tvivle på, at det skulle være korrekt.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-28:
Jo, og det ved alle.
Det står i medierne, og man kan læse afstemningsresultatet overalt, ligesom man kan det ved alle mulige andre afstemninger.
Det er ikke nogen hemmelighed for nogen som helst, hvem der stemmer for og hvem der stemmer imod det her.
Der er intet nyt under solen.
Det er også derfor, Dansk Folkepartis event med at få så mange i salen er fuldstændig meningsløs.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Jo, det er da et problem, hvis der er et forbenet flertal, der insisterer på, at der ikke skal være konsekvenser af, at der er begået noget ulovligt fra en ministers side, altså at det ikke har nogen konsekvenser, medmindre flertallet på et tidspunkt skifter.
Jeg har bare svært ved at finde løsningen på det.
For hvem skulle vi ellers overlade det til?
Vi kan ikke overlade det til sådan en anklagemyndighed, der bare hører under justitsministeren.
Jeg mener ikke, at det ville være betryggende, at det er justitsministeren, der sidder med den afgørelse alene, og der har man jo så i øvrigt også det samme problem, altså at justitsministeren så ville frede sine egne, og at det kun var, hvis der kom en ny justitsminister, man ville tage sagen op.
Så jeg kan ikke fortælle, hvad løsningen på det skulle være, men jeg anerkender, at det er et problem.
Men måske er vi der, hvor vi siger, at ligesom demokratiet fungerer virkelig dårligt, fungerer alle andre løsninger dog endnu dårligere, og derfor er demokratiet faktisk det bedste, og det her kan også være det bedste, selv om det ikke er rigtig, rigtig godt.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-28:
Hr. Ole Birk Olesen har jo selv været minister, og i den forbindelse har jeg også konstateret, at han har udsat endog en stribe pressemeddelelser, og der vil jeg bare gerne høre, om hr. Ole Birk Olesen på noget tidspunkt, når han har udsendt pressemeddelelser i egenskab af minister, har betragtet det som en instruks, som hans forvaltningsapparat bagved skulle agere efter, eller om der forud for de meddelelser til pressen, der er blevet udsendt, har været en intern forhandling eller måske nogle andre papirer, bekendtgørelser, cirkulærer, eller hvad det måtte være, som er det, forvaltningen har bygget ret på.
Altså, med den erfaring, som hr. Ole Birk Olesen, og ikke jeg, jo har som minister, er en pressemeddelelse så en instruks til forvaltningen, eller hvad er det?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Jamen det er jo sjovt, at vi overhovedet har det spørgsmål oppe at vende.
For sådan som jeg kender det at være minister, ville man aldrig nogen sinde i mit ministerium – jeg ville ikke, mens jeg var minister – udsende en pressemeddelelse med en instruks, som mine embedsmænd forinden havde sagt til mig ville være ulovlig.
Der har jo været en måde at agere på i fru Inger Støjbergs ministerium, som ikke har været sund.
Der har jo været en minister, som ikke har villet lytte til saglige indvendinger, og det er også derfor, det her skal undersøges grundigt.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-28:
Det gør vi på baggrund af Instrukskommissionen og de uvildige advokaters vurdering af, at hun har beordret en administration, som ikke var lovlig.
De uvildige advokater mener, at der er en rimelig formodning og – de bruger også andre ord – en overvejende sandsynlighed for, at der vil falde dom i en rigsretssag.
Men faktisk er jeg ret meget imod, at vi står her i dag, for vi i Alternativet mener faktisk, at det slet ikke er en opgave for os politikere.
Vi mener, at vi er inhabile i spørgsmål som det her, fordi vi netop er politikere.
Vi er drevet af vores egne politiske interesser, og det betyder, at vi risikerer, at større eller mindre lovbrud begået af ministre bliver negligeret som led i et politisk rævekagebageri.
Vi har i dag et system, hvor politikere afgør, hvorvidt en minister skal for en domstol eller ej, når der er tale om rigsretssager.
Prøv et kort øjeblik at tænke over, hvad det egentlig svarer til: En ansat i en bank har muligvis taget af kassen, men det er hans kolleger, der skal afgøre, hvorvidt han skal sættes for en domstol eller ej.
Vi skal sikre, at lov og ret opretholdes, og at man som minister, som menigmand kommer for en dommer, hvis der er begået ulovligheder.
Vi mener ikke, at vi politikere skal tage den slags beslutninger.
Derfor går vi i Alternativet ind for, at vi finder en juridisk instans, som kan afgøre, om der skal rejses rigsretssager mod ministre, der formodes at have begået ulovligheder.
Vi vil fremsætte et beslutningsforslag her i Folketinget om at afsøge alle muligheder for at finde en anden instans end Folketinget, som kan afgøre, om der skal rejses tiltale i situationer som den her.
Og hvis det viser sig nødvendigt, er vi klar til at arbejde for den grundlovsændring, der skal til for at indføre en egentlig forfatningsdomstol i Danmark, f.eks. delvis efter tysk forbillede med en uafhængig anklagemyndighed – en uafhængig anklagemyndighed, der kunne fungere som den myndighed, der indstiller sager til Rigsretten.
Til sidst vil jeg gerne pointere, at vi i Alternativet mener, at det er dybt uansvarligt, at Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige kræver, at Folketingets clearingssystem ophæves, og at man dermed tvinger 175 folketingsmedlemmer i salen for at stemme om en rigsret på tirsdag.
Netop på grund af coronakrisen har vi jo begrænset antallet af folketingsmedlemmer, der skal til her i salen, for at vi kan stemme.
Og i en pandemi giver det virkelig ikke nogen mening, at folketingsmedlemmerne skal tvinges ind i salen og tilmed stille sig op og mundtligt give sin stemme til kende.
Her vil jeg simpelt hen appellere til Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige om at droppe det – drop at kalde os alle sammen i salen for vores alle sammens sundheds skyld.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-28:
Corona får jo skyld for mange ting, og mange gange er det berettiget, men her synes jeg faktisk ikke det er berettiget.
Altså, jeg er ikke et øjeblik i tvivl om – det ved jeg jo, for jeg sidder selv i Præsidiet – at der bliver truffet de foranstaltninger, som der skal til.
Og jeg må sige til hr. Torsten Gejl, at der jo ikke er nogen, der bliver tvunget ind i Folketingssalen – der er jo ikke nogen, der tager førergreb på folketingsmedlemmer for at få dem til at gå ind i Folketingssalen.
Sådan er det jo altså heller ikke.
Jeg synes bare, og vi synes i Dansk Folkeparti, det er så vigtigt, at man kommer med en tilkendegivelse i den her meget principielle og historiske sag.
Jeg synes, det er enormt vigtigt, at man ikke skjuler sig, at man ikke laver en eller anden aftale om, at man godt kan blive væk.
Desværre har vi ikke fået vores ønske opfyldt om, at det skal være ved navneopråb.
Det har formanden ifølge forretningsordenen ret til – og det anerkender jeg – at sige nej til.
Og det bliver der sagt nej til, men det kommer vi altså også til at stemme om.
Så der vil jeg allerede nu forberede hr. Torsten Gejl på, at sådan bliver det.
Det er jeg ærgerlig over, men jeg retter mig selvfølgelig efter forretningsordenen, det siger sig selv.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-28:
Vi anerkender det kæmpe arbejde, som Folketingets administration gør for at gøre det så sikkert som muligt for os alle sammen her.
Og vi ved også, at det, at så mange mennesker er kaldt i salen, har betydet endnu en gang ekstra sikkerhedsforanstaltninger og krævet en lang række ressourcer.
Og jeg er ikke i tvivl om, at der, på grund af at clearingsystemet foreslås ophævet, vil komme mange flere mennesker i Folketingssalen, end der ellers ville være kommet, fordi vi jo netop har begrænset antallet af folketingsmedlemmer her i salen.
Så jeg synes ikke, det er ansvarligt i en tid, hvor vi derhjemme kun må mødes fem mennesker, og hvor vi har begrænset os her i salen – specielt ikke når vi jo godt ved, hvem der stemmer for, og hvem der stemmer imod.
Det er jo en viden, vi alle sammen allerede har.
Så det virker meningsløst, at det skal vises frem, ved at vi alle sammen skal i salen.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Jeg er ikke i stand til at vurdere, om det ville være relevant at afhøre ombudsmanden.
Man kan jo altid sætte spørgsmålstegn ved processen, og alene spørgsmålet rummer jo i sig selv en mistænkeliggørelse, selv om tilhørerne ikke kan vide, om den mistænkeliggørelse er berettiget.
For det kan jo være, der er en fuldstændig naturlig forklaring på, at man ikke afhører ombudsmanden, som vi, der er udenforstående og ikke har beskæftiget os så indgående med sagen, som Ombudsmanden og Instrukskommissionen har, ikke kan gennemskue, men hvis Instrukskommissionen stod her og skulle besvare hr. Morten Messerschmidts spørgsmål, ville der måske være en helt naturlig forklaring.
Jeg har tillid til, at en dommer kan gøre det her arbejde bedre, end både hr. Morten Messerschmidt og jeg kan, og at der, når en dommer gør det her arbejde med det store ressourceforbrug og de mange timer, der er lagt i det, så kommer et resultat ud, som vi kan fæste lid til.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-01-28:
Nå ja, men så kan vi jo bare blive væk alle sammen – vi kan bare meddele i pressen, om vi stemmer for eller imod et lovforslag eller et beslutningsforslag.
Altså, hvad betyder det dog at være herinde i Folketingssalen, at stå på talerstolen og give sin mening til kende, at stille spørgsmål til ministrene og til ordførerne, at stå ved Folketingets pult og stille mundtlige spørgsmål?
Det betyder alt i et folkestyre, også under en coronapandemi.
Nu skal vi lige passe på, at hysteriet ikke begynder at kamme over – at det bare er, fordi man egentlig allerhelst vil blive væk fra den her afstemning, for det er der nok nogle der gerne vil.
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-28:
Jeg kan ikke se nogen argumenter for, når vi nu godt ved, hvem det er, der stemmer ja og nej, at vi skal have flere mennesker i Folketingssalen end nødvendigt med risiko for et supersmittesprederevent, bare fordi Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige skal have opmærksomhed.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-28:
Lige nu er det jo hr. Torsten Gejl, der får opmærksomheden, og jeg bemærkede, at han i sin tale henviste til den vurdering, som advokatfirmaerne DLA Piber og Rosenlund Gammeljord er kommet med, især i forhold til bevisets stilling og det forventelige udkomme.
Er hr. Torsten Gejl opmærksom på, at det i afsnit 7 direkte fremgår – citat: Det kan ikke udelukkes, at Rigsretten foretager en anden bevisvurdering end Instrukskommissionen, eller at der for Rigsretten fremkommer nye afgørende beviser.
Citat slut.
Det, der måske der jo tænkes på, er det forhold, som jeg også nævnte over for hr. Ole Birk Olesen, nemlig en ombudsmandsafgørelse, der er truffet på et halvt grundlag, altså at kun det ene af to dokumenter til rådighed er blevet lagt til grund i Instrukskommissionens rapport, og at man fire gange der har afvist anmodningen om at afhøre den tidligere ombudsmand om, hvorfor man ikke inddrog det væsentlige dokument fra den 9. februar.
Er hr. Torsten Gejl i lyset af det så stålsat sikker på, at den her sag fører til dom?
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-28:
Når man fokuserer ned på den detalje og undersøger den grundigt, uden man så ved, hvad årsagen lige var til det, så kan det da sagtens diskuteres, om det var en uhensigtsmæssighed.
Det kan man sagtens diskutere, og det mener jeg også sagtens man kan fremføre.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-28:
Nu går jeg ud fra, at hr. Torsten Gejl er opmærksom på, at en rigsretssag kører efter de straffeprocessuelle regler i retsplejeloven.
Derfor kunne jeg godt, når nu hr. Torsten Gejl har så meget tillid til de to advokatfirmaer, der her er tale om, tænke mig at høre, hvad det er for nogle kendte eller ukendte straffesager, de to advokater, der har lavet det her notat, har gennemført.
Altså, hvad er det, de er kendt for inden for strafferetten, som gør deres vurdering særlig kvalificeret?
Torsten Gejl (ALT), 2021-01-28:
Her henholder jeg mig igen til mennesker, som jeg mener har mere forstand på sagen end mig, når det handler om at vælge advokater, og det er Advokatsamfundet, der har peget på de to.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-28:
Jeg kan ikke lade være lige at spørge hr. Torsten Gejl om det her med, at hr. Torsten Gejl helst ikke vil møde op på tirsdag og stemme om den her sag.
Er det ikke sådan, at det er en historisk ting, at vi her i Folketinget skal rejse en rigsretssag mod en tidligere minister?
Jeg troede egentlig, at Alternativet var et af de partier, der traditionelt ville have, at vi havde åbenhed om, hvad der foregår inden for de fire vægge, vi befinder os inden for her på Christiansborg, og at vi skulle kunne fortælle borgerne, hvad der foregår herinde, på alle mulige måder.
Er det ikke Alternativets politik?
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-28:
Jeg synes, at noget af det stærkeste, man kan gøre i politik, er, når man indimellem indrømmer sine fejl.
Jeg tror, vi alle sammen begår fejl i en eller anden udstrækning, og ordføreren siger så i dag, at Liberal Alliance begik den fejl ikke at stemme for undersøgelseskommissionen.
Vil hr. Ole Birk Olesen gå så langt som at sige, at det var en skandale, at et borgerligt flertal i 3½ år ikke undersøgte den her sag yderligere med alt det kendskab, man havde til det, der foregik, Ombudsmandens udtalelse osv.?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-01-28:
Skandale er et stærkt ord, om end det bliver hæftet på rigtig mange ting for at få nogle store overskrifter for tiden og i det hele taget.
Altså, det var en fejl, at vi tilbage til, da Instrukskommissionen blev nedsat, sagde, at den ikke burde nedsættes.
Det kan man især se, efter at Instrukskommissionen har barslet og med så klare konklusioner, som meget tydeligt siger, at fru Inger Støjberg administrerede ulovligt i sin tid som minister.
Britt Bager (V), 2021-01-28:
Tak for det.
Nu siger hr. Ole Birk Olesen, at Dansk Folkeparti har udviklet sig til at blive et Inger Støjberg-parti.
Så vil jeg bare nøgternt konstatere, at så må Liberal Alliance jo have udviklet sig til at være et anti-Inger Støjberg-parti.
Hr. Ole Birk Olesen går i sin tale meget op i det her med venskaber, men har hr. Ole Birk Olesen overhovedet overvejet, at det kunne have noget at gøre med, at man er uenig i den juridiske vurdering, der er kommet, og at man studser over, at kommissionen udelader væsentlige vidneforklaringer, nemlig den tidligere departementschef Uffe Toudal Pedersens forklaring og afdelingschef Line Skytte Mørk Hansens forklaring?
Og når de uvildige advokater, som Folketinget efterfølgende hyrer, baserer deres juridiske vurdering på den kommissionsrapport, der udelader væsentlige vidneforklaringer, kan man godt juridisk set – det har ikke noget med venskab at gøre – komme til et andet synspunkt end det, som ordføreren indtager.