runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Halime Oguz (SF), 2021-04-15:
Jeg var lige ved bare at sige nej igen.
Men det, jeg vil sige, er, at jeg håber på, at vi får en bred diskussion om både omfanget af det her problem, men også om, hvad man så kan gøre i stedet for.
For der skal jo findes en løsning på det her, og det er slet, slet ikke rimeligt, at børn skal involveres i så svære samtaler.
Men vi har jo også at gøre med den her privatisering af tolkning.
Folk kan være på overførselsindkomst og derfor ikke have råd til at betale for en tolk.
Så derfor skal vi have fundet en holdbar løsning.
Det er derfor, at vi ser frem til nogle forhandlinger.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-15:
Tak for ordet, formand.
Med beslutningsforslaget her foreslår Dansk Folkeparti et forbud mod, at børn og unge under 18 år bruges som tolke af deres forældre og andre familiemedlemmer.
Børn bør ikke tolke for forældre i eksempelvis sundhedsvæsenet og dermed være ansvarlige for at formidle svært fagligt stof eller svære samtaler som diagnosticering af kræft eller lignende.
Det er ikke børns ansvar.
Børn skal ikke have ansvaret for en alvorlig voksensnak.
Det er de voksne, der skal tage sig af børnene, ikke børnene, der skal passe på de voksne.
Problemet er bare, at forslagsstillerne selv har været med til at øge antallet af børnetolke, som de nu ønsker afskaffet, for det er en konsekvens af bl.a. tolkegebyret i sundhedsvæsenet.
Har man ikke råd til 1.675 kr. for en tolk, kan man ende i den desperate situation, at børn tolker for en.
Så Dansk Folkeparti har helt ret, nemlig at deres beslutninger har været med til at skabe et problem i form af børnetolke.
Det kunne være fristende at stemme for Dansk Folkepartis forslag, hvis man ikke synes, at børn skal tolke, for det synes Radikale Venstre ikke at børn skal.
Vi skal bare gøre det i den rigtige rækkefølge, nemlig afskaffe tolkegebyret først, få bedre styr på tolkeforholdene generelt og bagefter sørge for, at børn ikke tolker.
Hvis Dansk Folkeparti kunne være med til det, så kan Radikale Venstre stemme for.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-15:
Vi kommer selvfølgelig aldrig nogen sinde til at stemme for radikale lempelser af udlændingepolitikken.
Det kommer næppe bag på hverken hr. Kristian Hegaard eller andre, der måtte følge med her.
Det, der er det interessante, er selvfølgelig, hvor lang tid hr. Kristian Hegaard finder, at vi skal vente på den regering, som han jo gør til regering.
Altså, hvad er det rimelige i forhold til at vente på de løfter, som en regering har fremsat, og som man jo må sige spillede en ikke sådan fuldstændig uvæsentlig rolle i valgkampen?
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-15:
Jeg tror da ikke, at det er mig, der skal sætte ord eller tal på, hvornår der skal foreligge forslag fra et program, som jeg knap nok har læst.
Men det, jeg så til gengæld kan sige, er, at det ærgrer mig, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at afskaffe tolkegebyret, som jo er med til at skabe ulighed i vores sundhedsvæsen.
Og jeg har ellers indtryk af, at Dansk Folkeparti ellers synes, at det er vigtigt i vores sundhedsvæsen, at det er lige for alle, og at det ikke skal bero på sociale forhold og andet, i forhold til hvem der får adgang til sundhedsvæsenet.
Og det er det jo, når der er nogle, der skal betale 1.675 kr. for en tolk, og når andre ikke skal.
Det ærgrer mig godt nok, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at skabe lige forhold i sundhedsvæsenet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-15:
Jamen selvfølgelig vil det ærgre hr. Kristian Hegaard og De Radikale, hver eneste gang Dansk Folkeparti får en lov igennem.
Sådan er det jo i sagens natur.
Vi er jo hinandens antipoler.
Det, der jo er det store spørgsmål, er, hvordan Det Radikale Venstre så forholder sig til, at vi har en regering, der altså er gået til valg på det her.
Vil man indgå i forhandlingerne, uden at man f.eks. hæver gebyret, som hr. Kristian Hegaard nævner, eller hvordan vil man stille sig?
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-15:
Jeg kan bare sige, at vi tager stilling til regeringens forslag løbende, som de foreligger, og så ser vi på det, når den tid kommer.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-15:
Tusind tak.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-15:
Nej, det er slet ikke noget nyt.
Halime Oguz (SF), 2021-04-15:
Jeg vil bare lige høre ordføreren, om det er noget nyt for ordføreren, at børn i visse tilfælde tolker for familiemedlemmer.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-15:
Jeg vil allerede her fra begyndelsen sige, at jeg fuldtonet bakker op om det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, om at forbyde børnetolke.
Jeg mener helt grundlæggende, at når man lever i Danmark, skal man selvfølgelig også tale dansk, og jeg mener ganske enkelt ikke, at man er ordentlig integreret, hvis man ikke taler dansk.
Det er simpelt hen en forudsætning for at forstå dansk kultur og fuldtonet gå ind i den helt almindelige danske hverdag.
Så er det jo selvfølgelig mildt sagt forkert, hvis forældre bruger deres børn som tolke.
Det er allerede rigt forklaret heroppe fra talerstolen af tidligere ordførere.
Derfor er et forbud også på sin plads.
Det, der jo så ikke må ske – det håber jeg så også at regeringen er meget bevidst om – når børnetolke forbydes, er selvfølgelig, at det ikke er det offentlige, der skal tage over.
Det er ganske enkelt ikke en offentlig opgave at betale for tolkning for mennesker, der har opholdt sig i Danmark i en årrække.
Det er og bliver en forpligtelse selv at lære dansk og at tage teten – i øvrigt har vi et ufattelig generøst system i Danmark, der gør, at man får gratis danskundervisning i langt de fleste tilfælde, når man er kommet her til landet.
Så jeg støtter fuldtonet det forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Halime Oguz (SF), 2021-04-15:
Så vil jeg bare gerne høre, hvorfor ordføreren ikke har gjort noget ved det her problem i al den tid, ordføreren har været minister på området.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-15:
Tak, formand.
Så står vi her igen, skulle jeg til at sige.
Nu er det jo første gang, vi er her med fru Pernille Rosenkrantz-Theil som minister, men det er sjette gang, vi står her med endnu et af Socialdemokratiets rigtig mange fine forslag, som Socialdemokratiet gik til valg på, men som de nu stemmer imod
Der var løftet om en reform af Schengen; det var Socialdemokratiet for, da de gik til valg, og nu er de imod.
Man ville fjerne lempelser på familiesammenføringsområdet; det gik Socialdemokratiet også til valg på, men nu stemmer de imod.
Så var der den om selvbestemmelse over den danske grænsekontrol; det syntes Socialdemokratiet også var en god idé at foreslå tilbage i 2018, men nu stemmer de imod.
Så har vi det med at fratage dansk statsborgerskab for kriminelle; endnu et godt forslag, som Socialdemokratiet nu også er imod.
Denne gang er det så børnetolke.
Det var et godt forslag i 2018, men ifølge Socialdemokratiet nu et forfærdeligt forslag.
Og så sidder ministeren og kigger på mig og tænker, at det da er noget vås, han siger, for ministeren har jo lige sagt, at det var noget, man ville gøre, men at man ikke har haft tid til det.
Man har simpelt hen ikke haft tid nok siden 2018-2021 til at gennemføre det her.
Ja, jeg har svært ved at finde ord for det.
Allerede i 2018 formulerede man rent faktisk, hvorfor man var imod børnetolke.
Det var man, fordi børn og unge under 18 år ikke skal bruges som tolke af deres forældre.
Det er forældrenes eget ansvar at lære dansk.
Altså, man kan jo stort set tage forslaget fra »Retfærdig og realistisk« og skrive det ind i et lovforslag og lægge det frem i salen, men det vil Socialdemokratiet så ikke.
Vi synes i hvert fald, at det er på tide, at Socialdemokratiet lever op til sin egen politik.
Det er sådan set det mest grundlæggende her.
Derfor stemmer Det Konservative Folkeparti for det her beslutningsforslag.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-15:
Når der er nogle, der skal betale 1.675 kr. for at deltage i en samtale i sundhedsvæsenet, og andre ikke skal, så er der brugerbetaling i sundhedsvæsenet for nogle mennesker, og der er ikke brugerbetaling for nogle andre.
Det betyder, at der ikke er lige adgang til sundhedsvæsenet, og det synes Radikale Venstre er problematisk.
Det synes Nye Borgerlige så ikke at det er; de synes, det er fint, at der er ulige adgang i sundhedsvæsenet, og det må de jo så forholde sig til.
Det er i hvert fald ikke Radikale Venstres politik.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-15:
Det har man jo også mulighed for; man skal bare betale for det.
Altså, vi ved jo godt, hvad det er for et segment, vi står og taler om.
Altså, jeg tvivler på, at der er særlig mange færinger, nordmænd eller tyskere, der gør brug af det her.
Vi ved jo godt, hvad det er for et segment, der benytter sig af børn sikkert bare for at spare de penge.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-15:
Jo, selvfølgelig er det den individuelle borgers eget ansvar at sørge for at lære dansk, og det skal man også.
Når man kommer til Danmark, skal man mødes med krav, både i forhold til at lære dansk, tage en uddannelse og komme i arbejde.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Det skal være krav, som man stiller.
Og det er krav, som vi stiller til alle, og det skal vi gøre.
Det, der bare er, er, at når der er tale om eksempelvis det at have en meget avanceret samtale i sundhedsvæsenet som det at få at vide, at man har kræft eller skal indgå i et andet behandlingsforløb, kan det altså være nogle ret vanskelige ord at forstå, når det handler om den slags.
Og man skal ikke udsættes for en usikker situation, hvor man ikke ved, hvad det var, lægen egentlig sagde om ens sundhedstilstand og de forskellige operationer, man kan vælge.
Der er det rimeligt, at man kan få adgang til en tolk, så man er sikker på, at man får det rigtige behandlingsforløb.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Tak for en god og detaljeret tale, ligesom den, som ordføreren holdt, da vi fremsatte det her for nogle år siden; men jo også med mange af de samme pointer.
Altså, ved ordføreren godt, at ifølge en undersøgelse fra Norstat er det faktisk tre ud af fire danskere, der ønsker, at vi skal differentiere momsen?
Burde vi politikere ikke engang imellem lytte til folket?
Det er jo bare et ønske om at få lov til at betale mindre for at reparere, og ja, gerne mere for noget, der på den anden side måske skader miljøet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-15:
Jeg er faktisk glad for, at hr. Torsten Gejl har bemærket, at det var nogenlunde den samme tale, ikke helt, men nogenlunde den samme tale.
Og vi mener også det samme, heldigvis, så det er nok ikke så overraskende, at det bliver lidt de samme argumenter, jeg bruger igen.
Jeg medgiver helt, at jeg også får en del henvendelser fra folk, der godt kunne tænke sig differentieret moms, og det er jo et reelt synspunkt, og jeg siger heller ikke, at det er noget, som er umuligt.
Det er et politisk valg, at man ikke vil gøre det.
Jeg synes, det er en fin diskussion at tage, om der skal være moms på eller ej, men den differentierede moms synes jeg da er svær.
Altså, nu var der nogle i debatten, der nævnte, at man f.eks. kunne sætte momsen ned på hoteller f.eks. eller en forlystelsespark.
Men hvad med forlystelsesparken i forhold til at boder kan sælge øl til en lav moms, men hvis jeg går hen på torvet i stedet for, har de så også lav moms?
Så udkonkurrerer de måske baren, som ikke har fået en sats, der er lavere.
Altså, der er lidt det samme, som når det er om lavere moms på sunde fødevarer.
Vi kan nok blive enige om, at en agurk eller en gulerod er en sund fødevare.
Men hvor går grænsen henne?
Man får nogle afgrænsningsproblemer, i forhold til hvornår man kan gøre det.
Ligesom at en kiosk så kan føre alle varerne ind som gulerødder, selv om de har solgt slik f.eks. Så det giver svindel og noget i forhold afgrænsning, hvilket jeg synes er ulempen ved det.
Så det er derfor, vi har valgt ikke at gøre det.
Men jeg medgiver, at det er et legalt politisk synspunkt og et redskab, man kan bruge, hvis man vil.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Er der andre redskaber, ordføreren vil foretrække?
Altså, vi smider ti gange flere tekstiler ud i 2019, end vi gjorde i 2015.
Det er jo et eksploderende forbrug af tekstiler, og de er giftige, de er miljøødelæggende, de er CO 2 -udledende.
Det er simpelt hen det forkerte overforbrug.
Hvad kan man forestille sig?
Hvordan kan man dæmme op for det her – f.eks. med skattetekniske redskaber?
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-04-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg synes egentlig ikke, at skatteredskabet er et godt redskab til det.
Men der er rigtig mange andre ting, man kan gøre, og hvor nogle af dem også foregår.
Og der kommer nye virksomheder, som så genbruger det brugte produkt igen.
Altså, teknologien løser jo en del af det.
Men ellers tror jeg også på at stille produktkrav: Altså, som vi kan gøre, typisk i forhold til EU, og det kunne også være, Danmark selv kunne gøre det.
Det kunne også være krav til tekstiler, så man sikrer, det bliver nogle ordentlige produkter, i forhold til hvad det er for nogle farvestoffer og ting, man bruger, så det ikke er så miljøskadeligt.
Men jeg tror også, vi i større grad kunne bruge ting, som vi har haft succes med i Danmark, f.eks. at bruge pantsystemet, som jo beror på flasker, men så bruge det til andre ting.
Altså, kunne man forestille sig, man købte en mobiltelefon og skulle af med en pant for det, og når man så afleverede den, fik man pengene igen?
Så ville man i hvert fald ikke smadre den eller smide den væk.
Det tror jeg, man skal frem til, så man faktisk sørger for, man også får afleveret det det rigtige sted og derfor kan genbruge produkterne efterfølgende.
Men skattesystemet synes jeg ikke er det bedste redskab til det.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Tak for ordene, tak for talen, og tak for engagementet.
Nu starter ordføreren jo med at sige, at ordføreren selv har foreslået at fjerne moms på reparationer fuldstændig.
Det vil vi gerne være med til i Alternativet.
Men man har også en gruppe, og det har vi også i Alternativet.
De folk har jeg også altid været loyale over for, både da vi var mange, og nu hvor det kun er mig, og det synes jeg også man skal.
Men det, jeg trods alt undrer mig lidt over, handler om, at problemet er blevet større, altså, vi smider endnu mere væk, end da vi drøftede det her første gang.
Sverigemodellen viser sig jo at virke.
Men samtidig er SF's støtte egentlig mere forbeholden end sidst.
Hvad beror det på?
Carl Valentin (SF), 2021-04-15:
Det mener jeg sådan set ikke er korrekt.
Altså, sidst det her blev behandlet i Folketinget, mener jeg ikke, at vores ordfører fru Lise Bech Poulsen mødte op, desværre, men Enhedslisten havde en hilsen fra hende.
Derfor har SF ikke sådan sagt meget klart, hvor vi egentlig stod i forhold til det her.
Det er jo rigtigt, at vi har nogle forbehold – jeg har nævnt dem alle sammen ret systematisk – men vi synes også, at det er et rigtig positivt forslag på mange måder, så jeg prøvede egentlig bare at holde et indlæg, som sådan kunne kvalificere debatten lidt i forhold til at kigge på, hvilke mangler der var, også for, at man kan få dem ryddet ud, så man måske kan ende med at lave et forslag, som vi godt ville kunne bakke op om.
Det er i hvert fald en vej, jeg rigtig gerne så man gik.
Men det skal heller ikke være nogen hemmelighed, at vi i SF har det lidt svært med differentieret moms og kan se nogle problemer ved det, også selv om der kan være nogle fordele.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Det er jo helt fair.
Vi vil se på, hvordan vi skal arbejde videre med det, om vi skal videre ved at lave en beretning, eller hvad vi skal.
Der er en stærk inspiration fra Sverige, og problemet vokser.
Den svenske model er de glade for derovre.
De har brugt den ret flittigt.
Der er en eller anden tendens hos mange her i salen til at sige, at vi slet ikke må røre ved det danske momssystem.
Det er, som om det er ophøjet til en eller anden slags religiøs lov, mens alle de andre lande i Europa godt kan finde ud af det.
Har ordføreren nogle kommentarer til det?
Mener ordføreren også, at det i sig selv nærmest er sådan, at man bare ikke må røre ved det system?
Rune Lund (EL), 2021-04-15:
Tak for det.
Som jeg også sagde på vegne af Enhedslisten for 4 år siden, er vi positive over for det her forslag.
Vi synes ligesom dengang, at der er nogle ting, man skal være opmærksom på, i forhold til de diskussioner vi har om de foreslåede elementer.
For det første skal der jo kigges grundigt på producenterne og deres ansvar for mere bæredygtighed.
Desværre er mange produkter bygget, med henblik på at de efter nogle år går i stykker eller ikke holder, så folk køber nyt, og derfor skal der selvfølgelig kigges på produktansvaret her.
For det andet kræver det også en diskussion af, hvilke varegrupper der skal omfattes af lempelser for moms, og hvilke der skal omfattes af fradrag, og hvad der er argumentationen for, at det er de varegrupper, som er omfattet af det her beslutningsforslag, kan man godt diskutere, for hvad med mobiltelefoner, musikanlæg, fjernsyn, computere eller andre ting, som så ikke er med i det her forslag?
For det tredje kræver det også nogle meget skrappe regler for, hvad en reparation er, og hvad en forbedring er, så man undgår misbrug af en ordning og en uhåndterlig kontrolbyrde hos Skattestyrelsen.
Vi skal ikke have en situation, hvor man f.eks. kan købe nogle meget billige og skrabede udgaver af forskellige produkter og så derefter tilkøbe ekstraudstyr som reparationer og dermed udnytte ordningen på en måde, som det ikke var tiltænkt.
Det skal jo sikres, at ordningen bliver lavet på en sådan måde, at man netop forhindrer, at tingene bliver smidt ud.
Så hvis der er flertal for det, ser vi det som en mulighed for, at vi kan sætte os ned omkring et bord og forhandle i den her retning, og med de bemærkninger kan vi støtte forslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-15:
Altså, vi har jo i Radikale Venstre stadig væk et håb om, at vores aftale om en grøn skattereform faktisk kan få os i mål med det, som var intentionen, da vi startede med at tale om den, så helt at holde skat uden for en klimadiskussion synes jeg bestemt ikke vi har.
Jeg synes faktisk, at en CO 2 -afgift er et langt stærkere redskab end sådan en relativt, og undskyld mig, lille tilretning, som det her er.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Jeg glemte at sige tak for en god tale, for det var den faktisk, og også tak for engagementet.
Vi fatter ikke, hvorfor differentieret moms og skattefradrag ikke har en plads i klimapartnerskabernes dialog.
Det fatter vi simpelt hen ikke.
Det er os også en gåde, at vi nogle gange i det her lille land tror, at vi er klogere end alle de andre, og simpelt hen holder på vores lille ret til at blive ved med at lade være med at bruge nogle redskaber, som i virkeligheden kunne få os rigtig langt.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Når nu den her måde at bruge momsen på ikke virker, som den skal, og som det er tilsigtet, og man ikke kan bruge skattetekniske løsninger på det her, hvorfor tror ordføreren så, at der så mange andre europæiske lande, der gør det her?
Carl Valentin (SF), 2021-04-15:
Nej, jeg mener godt, at man kan kigge på differentieret moms, og når Danmark er det eneste land i EU, som ikke gør det, synes jeg jo, det er tydeligt, at det godt kan lade sig gøre.
Jeg har faktisk lige snakket med min folketingsgruppe om, at vi også gerne vil have en større debat i SF's folketingsgruppe om muligheden for at lave differentieret moms og om, hvordan man eventuelt kunne gøre det.
Så jeg er åben over for det, men ser også nogle problemer ved det.
Kathrine Olldag (RV), 2021-04-15:
Jeg går ud fra, at når ordføreren siger det, er det altså at differentiere momsen, der menes.
Ja, det kan man godt gøre i EU-sammenhænge.
Man kan sætte momsen helt ned til 15 pct., EU-lande har mulighed for selv at lægge deres momssatser, og hvad de gør i andre lande og bebyrder sig med af administrative omkostninger, handler jo ikke om, hvad man kan finde ud af, og hvad man ikke kan finde ud af, men hvad man vælger at gøre politisk.
Så på den vis har ordføreren jo fat i den lange ende, når han siger, hvorfor vi så ikke bare kan gøre det.
Vi kunne godt gøre det, men der er altså nogle administrative byrder forbundet med det, som ikke står mål med effekten.
Jeg tror på linje med DF's ordfører, at mange af dem, som i forvejen får foretaget reparationer, sgu nok ender med – undskyld – at gøre det, uanset om der er moms og fradrag eller ej. Så jeg tror simpelt hen ikke på, at det er det, der er det stærke incitament til at få de her ting gjort.
Jeg tror faktisk, vi lidt åbner en ladeport for noget snyd og bedrag.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Tusind tak for talen.
Vi har faktisk fremsat det her forslag engang før – i 2017, tror jeg det var.
Der var den svenske ordning ny.
Den kører stadig væk, og den kører rigtig godt både med skattefradrag og momsnedsættelse på reparationer.
Samtidig er vores forbrug nærmest gået amok.
Vi kasserer 90 t elektronik mod 60 t i 2015.
Det går altså den totalt forkerte vej.
I Sverige er de godt tilfredse med deres forsøg, og vi er det eneste land i Europa, der ikke kan finde ud af at momsdifferentiere.
Alle de andre lande kan godt finde ud af det på mange forskellige måder.
Men hvis skatteministeren ikke synes, at det her skal være løsningen, kan skatteministeren så ikke komme med andre løsningsforslag fra skatteministerens maskinrum til, hvordan vi får stoppet det her galopperende overforbrug, som jo fører til, at vi smider utrolig mange ting væk, sådan at vi i stedet for måske begynder at reparere nogle af de ting og lave kvalitetsvarer, som kan holde længe, og så reparere dem, når de går i stykker?
Morten Bødskov (S), 2021-04-15:
Jeg er meget enig i den grundlæggende tanke om, at vi skal se mere målrettet på, hvordan vi kan fremme den cirkulære økonomi.
Det er jo grundlæggende også det, det her handler om.
Derfor er det jo noget af det, som regeringen arbejder med på klimaområdet, og jeg ser meget frem til, hvordan også det kan fremmes.
Så laver vi jo en hel række ting, også på skatteområdet, som er med til at fremme den grønne omstilling generelt, som jeg sagde.
Jeg ved godt, at der har været masser af diskussioner, efter at vi har lavet aftalen, men sagt i al beskedenhed har jeg svært ved at se, at der tidligere er lavet en så ambitiøs omlægning af det danske skattesystem som det, der nu er på vej med den grønne skattereform.
Det bliver en kæmpe strukturel omlægning af det danske skattesystem.
Så vi er godt på vej, godt hjulpet af Alternativet og det flertal, som jo står bag finansloven og de prioriteringer, der er i den, og som der ikke er nogen tvivl om er med til at sætte en ny grøn retning for Danmark.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-15:
Nu er den grønne skatteaftale jo virkelig en af de klimaaftaler, der er blevet mest kritiseret.
Det er jo simpelt hen en brug og smid væk-kultur af allerværste skuffe.
Kunne man ikke forestille sig at prøve at dæmme lidt op for det, hvis man åbner skatteaftalen, og så bl.a. bruge den til det?
Morten Bødskov (S), 2021-04-15:
Vi kan altid diskutere initiativer, det er jeg meget klar til, og hr. Torsten Gejl ved også, at vi har gode diskussioner om, hvordan vi kan fremme grønt forbrug og bæredygtig omstilling, også via vores skattesystem.
Man kan sige, at cirkulær økonomi er et spor.
Det tror jeg helt sikkert vi kommer til at vende tilbage til.
Og ser man på den klimahandlingsplan, som jo altså blev vedtaget af et meget, meget bredt flertal i Folketinget for lige under et år siden, så sætter den på en hel række områder meget ambitiøse pejlemærker for, hvordan vi kommer tættere på at have ikke bare et grønt forbrug, men også en mere grøn levevis.