runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Munch (DD), 2025-01-30:
Med beslutningsforslaget ønsker forslagsstillerne at anerkende den belastning, politifolk, fængselsbetjente, brandfolk og ambulancereddere, de blå veteraner kaldes de, oplever, på lige fod med, hvad forsvarets veteraner, altså de grønne veteraner, gennemgår.
Det er vi meget enige i.
Det foreslås, at de blå veteraner skal have adgang til de samme psykologiske og økonomiske støtteordninger, som de grønne veteraner har i dag, således at de to grupper sidestilles.
Forslagsstillerne mener, at de blå veteraner udfører et arbejde på de samme betingelser som forsvarets veteraner, og at de dermed også oplever de samme psykiske og fysiske belastninger.
Danmarksdemokraterne anerkender den store indsats, som vores politifolk, fængselsbetjente, brandfolk og ambulancereddere yder.
Derfor mener vi, det er vigtigt at støtte dem, når belastningen bliver for stor.
Vores blå veteraner arbejder i udsatte job, hvor de dagligt håndterer katastrofer og forbrydelse over hele landet, og det er både fysisk krævende og psykisk belastende arbejde, hvor de ofte konfronteres med voldsomme hændelser, som unægtelig påvirker den enkelte.
Vi anerkender derfor behovet for at støtte vores blå veteraner endnu mere, end vi gør i dag.
Samtidig anerkender vi, at et forslag som dette vil have en betydning økonomisk og ressourcemæssigt, da en eksisterende ordning for behandling og rehabilitering skal udvides til at omfatte flere faggrupper i det offentlige.
Vi er som sagt meget positive over for forslaget, men vi synes selvfølgelig også – som vanligt, når vi gerne vil støtte noget – at der mangler lidt finansiering.
Derfor synes vi på den anden side også, at vi rigtig gerne vil være med til at finde en finansiering til forslaget her.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-01-30:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for at have fremsat et forslag, som på lange stræk ligner det forslag, som vi selv har fremsat sammen med Enhedslisten og lige har behandlet.
Dog er der også forskelle.
Jeg ville i virkeligheden ønske, at Dansk Folkeparti havde takket ja til at være medforslagsstiller på det tidligere forslag, fordi det rækker bredere end det forslag, som ligger her.
For at give et eksempel vil jeg sige, at 384 ansatte på bosteder siden 2005 har fået anerkendt ptsd.
Det er blot én gruppe af mange af de grupper, som VIVE selv har peget på er udsatte i deres job, og som risikerer ptsd på grund af vold, på grund af kriser eller på grund af skrækkelige ulykker og redningssituationer – som kan stå i så ubehagelige situationer, at de enten her og nu eller på sigt udvikler psykiske lidelser og ptsd.
Noget af det, som de ansatte, som oplever de her ting på deres arbejde, efterspørger, er jo netop anerkendelsen af ptsd som en lidelse og som en arbejdsskade, men også hurtigere sagsbehandling, bedre adgang til hjælp, mere forskning og ikke mindst mere forebyggelse, for det er trods alt bedre at forebygge end at helbrede.
Det tror jeg også at alle er enige om.
Jeg synes, at målgruppen er for snæver i forslaget fra Dansk Folkeparti, og så er der også den her lille nuance, som vi jo drøftede under det sidste forslag, nemlig at vi ikke ved præcis, hvad omfanget er, at vi ikke ved præcis, hvad det vil koste at sætte forskellige initiativer i gang.
Det afhænger også af, hvad det er for nogle initiativer, vi kan blive enige om er vigtige at sætte i gang.
Alene af den grund er det jo lidt en blankocheck, som Dansk Folkeparti beder os om at udskrive her.
Derfor foretrækker jeg selv vores eget forslag, som indebærer, at vi sætter gang i en analyse og en udarbejdelse af en model, og jeg har lyttet mig til, at regeringen nikker til, at det er det, der skal ske i det her år.
Jeg synes, det haster.
Vi skriver trods alt kun januar lige nu, så jeg håber, at der hurtigt vil blive sat gang i et arbejde, hvor vi kan finde en model for, at de mennesker, der arbejder i højrisikostillinger og højrisikojob, kan blive omfattet af regler og tilbud om hurtig behandling, hurtig sagsbehandling, hurtig hjælp, mere forskning og mere forebyggelse, sådan at vi giver den tilstrækkelige støtte og hjælp i tide og undgår langvarige og varige men.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2025-01-30:
Tak til ordføreren for talen.
Men det, jeg lyttede mig frem til, er, at SF ikke støtter det her.
Det ville også gøre det mindre forvirrende derude.
Derfor blev jeg sådan lidt: Hov, ordføreren støtter ikke det her forslag.
Derfor blev jeg alligevel lidt overrasket og må spørge om, om ordføreren ikke lige kan gentage, hvorfor det er sådan.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-01-30:
Nu er SF jo et økonomisk ansvarligt parti, som også gerne vil vide, hvad det koster, når vi træffer store beslutninger i Folketingssalen.
Det er ikke et finansieret forslag, og det er også baggrunden for, at det er svært at bakke op om forslaget, som det ligger her.
Jeg mener, at det giver mere mening at få fundet ud af, hvad det er for en model, hvad det er for nogle tiltag, der skal sættes i gang, for at vi kan løse det her problem for den gruppe, som Dansk Folkeparti nævner i sit forslag, men også for de andre højrisikogrupper, som var nævnt i det tidligere forslag.
Og jeg foretrækker også en fælles tekst, og derfor inviterer jeg også Dansk Folkeparti til ligesom at alliere sig med B 66 i stedet for at undskylde.
Men jeg mangler noget tid på min talerstol her, og jeg kan godt se, at formanden rejser sig nu.
Jeg er færdig.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-30:
Jeg vil bare spørge, om ikke ordføreren anerkender, at det kan være rimelig fornuftigt, at man, når man har en stribe meget tekniske ting, som der i øvrigt er meget bred opbakning til, så prøver at samle det lidt og så sparer vores tid til de vigtige debatter her i Folketingssalen?
Jeg vil bare høre ordføreren, om ikke ordføreren anerkender, at hvis ordføreren nu i stedet for at diskutere proces i 10 minutter, havde sagt lidt om noget politisk indhold, så kunne der faktisk også have været kimen til en politisk debat i ordførerens tale.
Lars Aagaard (M), 2025-01-30:
Ja, jeg kan bekræfte, at både mit parti, jeg selv og regeringen tror på innovation og teknologiudvikling, og at menneskers kreativitet kan bringe os rigtig gode steder hen.
Det, jeg forholder mig til, er Dansk Folkepartis konkrete forslag: Køb et lukket atomkraftværk i Tyskland, som de er ved at pille fra hinanden, som ikke har en elproduktionstilladelse, som ikke kan få lov at producere strøm.
Det er det konkrete forslag, Dansk Folkeparti har været fremme med.
Hvordan det kan blive til gavn for innovation, udvikling, sikkerhed og lave priser, forstår jeg ikke, og det kan godt være, man kalder det en vision.
Jeg synes nærmere, det er en malplaceret utopi.
Peter Kofod (DF), 2025-01-30:
Meget gerne, ja, for det, klimaministeren tilbyder som alternativ, er nogle kæmpe, kæmpe store infrastrukturprojekter, som kommer til at koste 1.600 mia. kr.
Og det er jo ikke mig, der siger det, det er hæderkronede store organisationer, der gør sig kloge på at regne på den slags, som siger, at det her kommer til at koste 1.600 mia. kr. frem til 2050.
Det er klimaministerens alternativ.
Så kan man altid pege på sådan nogle partier som Dansk Folkeparti og sige: Nej, hvor er I frygtelige.
Sagen er jo, at det er den her regering og den her regerings politik, som kommer til at forarme danskerne dybt på det her område i mange årtier.
Det synes jeg sådan set er enormt trist.
Lars Aagaard (M), 2025-01-30:
Ja, der er to ting.
Jeg kan så bekræfte, at der også er en rygsæk, der indeholder det at skulle være talsmand for de synspunkter, som Dansk Folkeparti så har.
Jeg har haft en diskusprolaps, og selv uden den, ville jeg ikke kunne bære den rygsæk.
Det er mange penge, ja, men man skal kunne skelne mellem mange penge og dyrt.
Noget kan godt kræve mange investeringer, og energiområdet kræver, uanset om det er sort eller grønt, enorme investeringer løbende.
Derfor er det ikke noget argument, at der skal investeres mange penge.
Det kan man ikke sidestille med, at det er dyrt.
De analyser, der ligger, peger på, at i en fremtid, hvor Europa skal genvinde konkurrencekraft – det er fra Draghirapporten – er det investeringer i grøn energi, som er det centrale virkemiddel til at sørge for, at Europa strukturelt kan komme tilbage på et spor, hvor vi får lavere energipriser og øget vores energisikkerhed.
Det er den vej, regeringen støtter.
Lea Wermelin (S), 2025-01-30:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om jeg sådan kan ophidse masserne med min ordførertale i dag, men det skyldes sådan set, at det er et lidt teknisk lovforslag, som vi har med at gøre.
Omvendt tror jeg også, at vi med den situation, vi generelt står i sikkerhedspolitisk, også er optaget af, at vores beredskab og vores parathed til at håndtere forskellige situationer skal være helt på plads.
Man kan sige, at det, som det her lovforslag skal hjælpe os med, jo i virkeligheden er, at vi lever op til vores EU-forpligtelser på strålingsbeskyttelsesområdet.
Det handler om, at vi gerne vil passe bedst muligt på mennesker og miljø, og konkret betyder det, at Sundhedsstyrelsen skal levere to ting.
For det første en beredskabsplan for radiologiske nødbestrålingssituationer.
Det vil sige, at vi er parate, hvis det er sådan, at der sker noget, som involverer radioaktive strålekilder i en akut situation.
Og for det andet skal der også leveres nogle strategier for, hvordan myndigheder håndterer lidt mere eksisterende bestrålingssituationer.
Nu er jeg selv bornholmer, så det her med radon er eksempelvis noget, som vi har forholdt os til igennem mange år, og det kunne være et eksempel på en naturlig strålekilde.
Så det er der, hvor det ikke haster helt så meget.
Man kan sige, at den første del selvfølgelig også er meget relevant i forhold til nogle af de ting, som rykker sig, i forhold til at vi sørger for, at vores myndigheder er klar.
Så alt i alt et rigtig fint lovforslag, men også en relativ kort ordførertale.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-30:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg står her på vegne af hr. Christoffer Aagaard Melson, som er vores sundhedsordfører, da han desværre er forhindret.
Det her er, som den forrige ordfører også sagde, et teknisk lovforslag, der dækker over en række tiltag, vi skal have implementeret i lovgivningen, så vi opfylder EU's strålebeskyttelsesdirektiv.
Det er et fornuftigt direktiv, der har til hensigt at sikre, at mennesker og natur udsættes for mindst mulig stråling, for stråling kan være skadeligt.
Det kan ødelægge vores dna, det kan give kræft, og derfor skal vi håndtere strålingen i hverdagen, også hvis der skulle ske ulykker, f.eks. transportulykker, hvor der er radioaktivt materiale til stede.
Mange af de ting, der står i det her lovforslag, er allerede effektueret.
Men der er en række praksisser derude, som vi ligesom bare ikke har fået skrevet ned i noget lovgivning, og derfor må man også sige, at der ikke er så mange nye byrder for hverken myndigheder eller virksomheder i det her lovforslag.
Men der er nogle nye ting, som vi skal implementere.
Sundhedsstyrelsen skal sammen med relevante myndigheder skal lave en beredskabsplan for radiologiske nødbestrålingssituationer.
Det betyder ikke, at vi i dag ikke har nogen planer, der involverer radioaktivt materiale.
Det har vi, men Sundhedsstyrelsen skal nu have en særskilt plan for at håndtere de her situationer.
Sundhedsstyrelsen skal også udarbejde konkrete strategier for at håndtere eksisterende stråling med hensyn til beskyttelse.
Aftaler med Trafikstyrelsen om minimering af den kosmiske stråling, som kabinepersonale udsættes for, er noget, man allerede gør.
I bygningsreglementet er der allerede radonsikring af boliger, og det har der været sådan siden 1998.
Så det er nogle præciseringer for at sikre, at vi kan leve op til EU-direktivet.
Der er ingen grund til som borger at blive nervøs, fordi vi behandler det her lovforslag, men vi skal tage stråling alvorligt, og derfor støtter Venstre op om lovforslaget.
Jeg skal hilse fra Moderaterne og sige, at de også bakker op om lovforslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-01-30:
Tak for ordet.
Det her er nok noget, vi kommer til at diskutere det meste eftermiddagen – nej, det er et relativt fornuftigt forslag, selv om det stammer fra EU, der siger, at vi ikke har været gode nok til at implementere strålebeskyttelsesdirektivet.
Helt grundlæggende synes vi i Danmarksdemokraterne, at det er fornuftigt, at der udarbejdes beredskabsplaner for radiologiske nødbestrålingssituationer, så der ikke er nogen, der unødigt udsættes for radioaktive stoffer.
Det er også fornuftigt, at der etableres strategier for håndteringen af eksisterende beredskabssituationer, så man på forhånd forholder sig til risikoen og håndterer det strukturelt.
Så samlet set tænker jeg egentlig ikke, at der grundlæggende er så meget nyt i forslaget, men ved at præcisere loven skulle vi gerne få øget den samlede systematik med hensyn til strålingsbeskyttelse, hvilket vi i Danmarksdemokraterne finder er ganske fornuftigt.
Derfor støtter vi også lovforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-01-30:
Tak for det.
Jeg kan starte med at sige at vi i SF i den grad også går ind for strålebeskyttelse.
Så er det sat på plads.
Europa-Kommissionens bestemmelse om beredskabsplaner giver rigtig god mening.
SF bakker derfor også op om lovændringerne, som præciserer Sundhedsstyrelsens forpligtelse til med bidrag fra relevante myndigheder at udarbejde en beredskabsplan for radiologiske nødbestrålingssituationer, så befolkningens udsættelse for radioaktive stoffer minimeres.
Vi bakker op om, at Sundhedsstyrelsen forpligtes til at samarbejde med relevante myndigheder, at udarbejde strategier for, hvordan eksisterende bestrålingssituationer kan håndteres, så befolkningens udsættelse for radioaktive stoffer minimeres.
Jeg noterer mig også, at ingen af de mange hørte interessenter har bemærkninger til forslaget, ud over at enkelte gerne vil inddrages i implementeringen, og det imødekommer ministeren også i høringsnotatet.
Så SF støtter forslaget, og jeg skulle hilse fra De Radikale og sige, at de også støtter forslaget.
Louise Brown (LA), 2025-01-30:
Tak, formand.
Det her lovforslag forpligter, som vi allerede har hørt et par gange nu, Sundhedsstyrelsen til at udarbejde en beredskabsplan for radiologiske nødsituationer med input fra relevante myndigheder.
Formålet er at minimere befolkningens eksponering for radioaktive stoffer i tilfælde af hændelser som brand, eksplosioner eller ulykker med radioaktive kilder, hvilket jo giver rigtig god mening.
Derudover skal Sundhedsstyrelsen i samarbejde med andre myndigheder udvikle strategier for håndtering af eksisterende bestrålingssituationer, f.eks. eksponering fra naturlige strålekilder som radon eller kosmisk stråling.
Og endelig indeholder lovforslaget en justering for at sikre korrekt implementering af EU-strålebeskyttelsesdirektivet.
Og så er det vist ridset op.
Liberal Alliance stemmer for det her lovforslag.
Per Larsen (KF), 2025-01-30:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her bygger jo på en åbningsskrivelse fra Europa-Kommissionen, der har rykket for, at lovgivningen bliver opdateret tilfredsstillende, og det må vi jo se at efterleve.
Vi kan konstatere, at der er bred opbakning blandt høringsparterne, altså dem, der jo skal håndtere strålebeskyttelseslovgivningen.
Medicoindustrien og Danske Regioner har afgivet bemærkninger vedrørende den radiologiske beredskabsplan for en nødbestrålingssituationer, som Sundhedsstyrelsen med lovforslaget forpligtes til at udarbejde.
Indenrigs- og Sundhedsministeriet bemærker, at alle relevante myndigheder, organisationer m.v. vil blive inddraget i udarbejdelsen af den radiologiske beredskabsplan for nødbestrålingssituationer.
Vi Konservative kommer selvfølgelig til at stemme for forslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2025-01-30:
Tak for det, formand.
Jamen som det allerede er nævnt, er det her med baggrund i, at der er kommet en åbningsskrivelse fra EU, som påpeger, at der er en række bestemmelser, der ikke er føjet ind i lovgivningen.
Dermed lever vi ikke op til EU's strålebeskyttelsesdirektiv, og vi synes fra Enhedslistens side, at det er vældig fornuftigt, at vi nu får rettet op på det og får det indskrevet.
Som det også fremgår af bemærkningerne til lovforslaget og høringssvarene, er det ikke noget, der har de store konsekvenser.
Det er noget, der i forvejen er implementeret, men nu får vi det også skrevet ind i lovgivningen.
Så Enhedslisten bakker op om lovforslaget.
Man fristes jo næsten til at sige, at det her er et strålende lovforslag, men det ville dog nok være for plat, så det vil jeg naturligvis afholde mig fra.
Men Enhedslisten bakker op om forslaget.
Peter Kofod (DF), 2025-01-30:
Tak for det.
Jeg vil bare takke ministeren for at bekræfte, at Dansk Folkeparti og klimaministeren absolut ikke er enige om, hvordan Danmarks klima- og energipolitik skal tilrettelægges.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi har en bekræftelse på, at vi ikke er enige om det.
Det ville være frygteligt for mig, hvis klimaministeren rendte rundt ude i København og sagde, at Dansk Folkeparti var enige i, hvad der foregår på klimaområdet på Christiansborg.
Det havde jeg ikke kunnet bære.
Jeg synes, det i hvert fald havde været en tung at bære på.
Det er jo fuldstændig rigtigt, hvad klimaministeren siger, nemlig at vi har nogle helt andre målsætninger og nogle meget større visioner, meget større ambitioner for Danmark på det her område, end det, regeringen har kunnet mande sig op til.
Vi tror på forskning, vi tror på innovation, vi tror på, at man har nogle energikilder, som er langt mere stabile og kommer til at udvikle sig helt fantastisk over de kommende år, og vi tror, vores børnebørn vil se tilbage på møder som det her i Folketinget – måske ikke lige præcis på det her forslag, for det her er jo en lille del af noget, vi godt kan leve med – generelt om vores klimapolitik og sige til os: Hvordan i alverden kunne I dog, det store flertal i Folketinget, kaste jer i armene på det her mærkelige klimaprojekt, som regeringen har gang i, og som kommer til at forarme os i fremtiden?
Lars Aagaard (M), 2025-01-30:
Jeg elsker en tilgang til livet, hvor glasset altid er halvt fuldt, så det deler vi jo.
Der er jo som nævnt en løbende vurdering af, hvordan vi skal tilrettelægge de lovforslag, vi fremsætter.
Jeg er helt med på den opmærksom på, som man har udtrykt fra Folketinget, i forhold til hvordan vi pakker tingene.
Så jeg har noteret mig – hvad vi også vendte herovre i foyeren – at det faktisk allerede har haft indvirkning på de lovforslag, vi behandler i den her sæson, hvor jeg har indskærpet over for mit ministerium, at vi skal begrænse det mest muligt.
Så jeg er helt med på intentionen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-01-30:
Jeg tror faktisk, at ordføreren selv gav præmissen.
Det er det der med, at vi kun skal tage de vigtige debatter her i Folketingssalen.
I Danmarksdemokraterne mener vi jo, at alt på tavlen bag os, hvor der står L for lovforslag foran, er en vigtig debat.
Det her kunne så bare have været delt op i rigtig mange vigtige debatter, for det indeholder jo rigtig mange ting.
Ordføreren sagde det selv.
Jeg gav jo egentlig bare ordføreren ret.
Forskellen på Danmarksdemokraterne og ordføreren for Venstre er så, at vi godt kan lide at diskutere politik, også når vi ved, at vi er bagud på point i forhold til at have flertal.
Det, der nok er vores store spørgsmål, er: Ville man have haft den her uskik, hvis der nu havde været en regering, der havde behov for at søge opbakning i Folketinget?
Havde man så haft den her uskik, eller havde man tænkt, at dialog og debat, også fra Folketingets talerstol, var en vigtig ting?
Det er jo egentlig det, vi siger.
Så håber jeg, at ordføreren hørte efter og hørte, at vi ser positivt på det her.
Vi vil meget gerne have delt det op, for det er meget kompliceret stof, hvad angår rigtig mange af delene, og det er ordføreren helt sikkert enig i.
Det er længe siden, jeg har hørt Putins gas blive brugt som undskyldning for, at den her regering fører en politik, der gør, at danskerne igen betaler alt, alt for meget for elektricitet.
Virkeligheden er, at uanset om man så betalte 1 øre, betaler vi 10 pct. mere, end de gør i resten af Europa.
Selv europæerne er blevet klogere end regeringen og siger, at vi skal have billigere elpriser.
Jeg ser frem til det, men jeg bliver også bare nødt til at sige, at det ikke kun er ordføreren for Danmarksdemokraterne, der siger, at det her muligvis kan være en varmluftballon.
Der var jo en grund til, at folk ikke bød ind på de store havvindmølleparker, vi alle sammen er blevet fortalt der skulle være ude i Nordsøen.
Der er ikke noget.
Der er ingen forretningsplan for det, der holder, og det har virksomhederne jo fundet ud af.
Karsten Filsø (SF), 2025-01-30:
Tak for det, formand.
Vi står i en afgørende tid for vores energisystem, og det har vi jo sådan set gjort i flere år.
Den grønne omstilling kræver investeringer, innovation og regulering, der både skal skabe stabilitet og sikre, at vi bevæger os hurtigt nok.
Det giver selvsagt god mening for os.
Vi har en af verdens højeste andele af grøn biogas i gasnettet.
Det skyldes bl.a. langsigtede og stabile rammer, der har skabt tillid blandt investorerne.
Men lovforslaget her lægger op til nye regler for tilslutning til gasnettet, som bryder med principperne for 2016.
Nye tilslutningsregler risikerer at skabe usikkerhed, og det er derfor vigtigt, at vi sikrer os, at biogassen ikke eksporteres til udlandet, men i stedet for bidrager til vores egen forsyningssikkerhed til brug i erhvervslivet og industrien.
Vi ved, at brint bliver afgørende for fremtidens energi.
Det giver efter vores opfattelse ikke meget mening, at statslige selskaber ikke må eje og drive brinttilslutningsanlæg, når de godt må det i forhold til metan.
Flere aktører advarer om, at det kan føre til en ukoordineret og ineffektiv infrastruktur grundet manglende kapacitet og erfaringer.
I SF mener vi, at staten bør kunne spille en rolle i udbygningen af brintsystemet i opstartsfasen, hvor markedet stadig væk er umodent.
Der kan jeg personligt sige som lokalpolitiker i det nordvestjyske område, at vi ville sætte stor pris på, hvis man imødekom det.
Energikrisen efter Ruslands invasion af Ukraine har vist os, at vi ikke kan tage forsyningssikkerheden for givet.
Derfor bakker SF op om, at ministeren får flere beføjelser i krisesituationer, men vi skal også tænke langsigtet.
Brintlagring bør vurderes på lige fod med metan, så vi sikrer en robust og fleksibel energiforsyning.
Til sidst vil jeg ganske kort nævne et vigtigt punkt om kommunernes planlægning af nye energianlæg.
Kommunerne får med dette lovforslag ansvar for at fastlægge retningslinjer for pyrolyseanlæg, altså anlæg, der kan omdanne biomasseaffald til brugbare brændstoffer.
Det giver god mening.
Vi skal indtænke effektive placeringer, hvor synergier med andre tekniske anlæg udnyttes
bedst muligt i et tæt samarbejde med de enkelte kommuner.
Den skal gerne være en gevinst.
Tak for ordet.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-01-30:
Tak for det, formand.
Det her er jo et ret teknisk samlelovforslag.
Mine kollegaer fra de andre partier har redegjort for nogle dele, og jeg vil nævne en del, vi bider særlig mærke i.
Det er, at lovforslaget er en regelforenkling, der skal sikre adgang til den etablerede metanbaserede og eventuelt kommende brintbaserede infrastruktur.
Det giver god mening, at de gældende regler tilpasses den teknologiske udvikling, så virksomhederne kan få klarhed over, hvilke rammer de fremadrettet skal arbejde indenfor.
Vi læser også en masse positive høringssvar.
Så Liberal Alliance stemmer derfor for.
Så skulle vi også hilse via Venstre fra Moderaterne og sige, at de også støtter.