runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Jeg er glad for og håber også, at vi kan være med til at bidrage til, at de statistikker bliver mere præcise, for den bekymring deler jeg.
I forhold til det konkrete sagde jeg i min ordførertale, at vi ikke kan støtte den første del, fordi vi ikke vil risikere at få mere islam til Danmark, men vi kan godt støtte den sidste del.
Jeg er så stadig med på, at det er begrænset, hvor mange højtuddannede der kommer fra de muslimske lande, men bare risikoen er nok til, at vi siger nej til den del.
Vil ministeren være behjælpelig med at lave et ændringsforslag, så vi har mulighed for at få en afstemning om at få opdelt lovforslaget?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Nej, det har ikke været med i overvejelserne at lave den her ordning landespecifik, det har det ikke.
Men det ændrer sådan set ikke på, at jeg anerkender den udfordring, som spørgeren også henviser til, nemlig at den kategori, vi kalder ikkevestlige lande, og som jo er en kategori, som Danmarks Statistik, som er en uafhængig forskningsinstitution, arbejder med, for hvert år, der går, bliver mere og mere ligegyldig, fordi den sammenblander landene.
Vi ved af historiske årsager, at folk fra visse lande medfører enorme integrationsudfordringer, mens folk fra andre lande praktisk taget ikke medfører nogen udfordringer.
Tværtimod er det faktisk sådan, at folk fra nogle lande ifølge beskæftigelses- og kriminalitetsstatistikker klarer sig gennemsnitligt bedre end folk af dansk herkomst, og derfor trænger vi også til en grundig diskussion med hinanden om, om vi egentlig synes, at de statistiske kategorier er af en karakter, hvor vi som udlændingeordførere og minister kan arbejde sagligt med dem.
Jeg bliver i hvert fald mere og mere overbevist om, at det kan vi ikke.
Med det er en anden diskussion end den, der handler om lige det her lovforslag.
Det er jeg sådan set helt enig i.
Og til spørgsmålet om, hvem der har ansvaret, vil jeg svare, at det har folk jo selv.
Ligegyldigt hvor meget ansvar jeg tager på mig som minister, kan jeg jo ikke tvinge det danske sprog ned i halsen på folk.
Folk må jo selv lægge sig i selen og lære det danske sprog – der er vi hundrede procent enige.
Jeg er også bare sådan rimelig lavpraktisk og pragmatisk anlagt, så når jeg ser en nedgang på 58 pct. for selvforsørgende kursister, heraf mange østarbejdere, men også mange europæiske studerende, så synes jeg også, at der, hvis man er interesseret i en stærk sammenhængskraft og en velfungerende velfærdsstat, bør ringe en alarmklokke.
Og når vi nu ved, at den store bøf i det lovforslag, vi vedtog i 2018, handler om at indføre et gebyr, så kan vi også godt regne ud, at der er en snæver sammenhæng mellem nedgangen i aktiviteten og indførelsen af gebyret, og så er jeg bare så lavpraktisk anlagt, at jeg synes, det er en udmærket idé at fjerne det gebyr.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Jeg kan desværre ikke huske, hvor fru Anne Paulin er valgt henne, men jeg ved, at klimaministeren er valgt på Fyn, og jeg synes da, vi skal tage en lille ekskursion over til de fynske gartnerier og høre, hvordan de har det med stigende energipriser.
Ruben Kidde (RV), 2020-05-14:
Mange tak.
Jeg er glad for at kunne deltage i en historisk debat om muligheden for at omsætte et borgerforslag til klimahandling og lovgivning i det, jeg troede var et bredt forlig, en bred aftale mellem mange partier, hvor Dansk Folkeparti jo også var en del.
Jeg kan nu se, at de gule breaking news-bjælker er gået i gang på aviserne online og på News.
Dansk Folkeparti har i dette øjeblik de facto meldt sig ud af klimaloven, for det er jo en del af aftalen, at det er en 70-procentsreduktion, som vi er enige om, og der er ingen opbakning andre steder til at slække på den ambition.
Så derfor vil jeg bare komme med den kommentar, at det ærgrer mig, at hr. Morten Messerschmidt på den måde stikker halen mellem benene i forhold til den aftale, der er blevet indgået.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Altså, normalt er der ikke noget, der glæder mig mere, end hvis jeg kan ærgre en radikal, så den kompliment vil jeg da gerne tage på mig.
Dertil vil jeg sige, at jeg ikke kan stå heroppe og se aviserne, og jeg læser dem heller ikke med særlig stor begejstring i almindelighed.
Men Dansk Folkepartis politik er sådan set ganske klar: Vi vil gerne være i førerfeltet på den grønne omstilling, men er dybt bekymrede for, hvordan coronakrisen har ramt vores økonomi, og hvordan 70-procentsmålsætningen, måske ikke nødvendigvis i hænderne på Det Radikale Venstre eller på Socialdemokratiet eller på Venstre eller andre til højre i salen, men på socialisterne, kommer til at ramme danske eksporterhverv.
Vi ved, at det er den slags tanker, man går rundt med ovre i det socialistiske bagland, som hr. Ruben Kidde frekventerer.
Og der må jeg bare sige, at der nærer vi en dyb mistillid til, at de ikke bare vil tage hensyn til klimaambitionerne, men også til f.eks. beskæftigelsen.
Ruben Kidde (RV), 2020-05-14:
Jamen hr. Morten Messerschmidt, jeg kan godt genkende en stråmand, når jeg ser den, og det at tage erhvervslivet til indtægt for, at der ikke skal følges op på en 70-procentsmålsætning, er simpelt hen ikke retvisende for den stemning, der er ude i erhvervslivet.
Der er bred opbakning til de 70 pct. Og det er jo bare en skam, at Dansk Folkeparti på den måde melder sig ud af, hvordan vi fælles skal indfri klimaambitionerne og skabe en grøn genstart af Danmark.
Men der er stadig mulighed for at ombestemme sig, for 70-procentsmålet er i hvert fald det, der kommer i den lov, der vil komme i sidste ende.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Altså, jeg kan godt fornemme på venstre side af salen, at der vil man jo så sikkert også sige 80 pct. eller 100 pct., eller hvad man kunne sige fuldstændig uden hensyn til, hvordan det påvirker folk ude i virkeligheden – bare man kan få sin caffe latte om morgenen, ikke?
Men derfor vil vi alligevel gerne ligesom have naglet fast, hvad det så egentlig er, vi er enige om.
Er det, at 70-procentsmålet er det vigtigste, eller er det, at vækst og arbejdspladser og kampen imod social ulighed osv. er det vigtigste?
Mette Abildgaard (KF), 2020-05-14:
Tak for det.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er en meget bemærkelsesværdig arrogance, som ordføreren lægger for dagen i salen i dag over for nogle af mine kollegaer, og jeg synes, det er en arrogance, man ikke kan tillade sig at have, når det er en selv, der har fejlet i forhandlingerne og skabt den situation, man står i nu.
Dansk Folkepartis ordfører bragte det ikke en eneste gang på banen.
Så det er jo ens egen mangelfulde indsats i forhandlingerne, der gør, at man nu står i den her situation og ikke kan give et helt klart svar på, om man vedstår den aftale, man har indgået, og om man stemmer ja eller nej til det her lovforslag, som vi behandler nu.
Vi står til en førstebehandling, og vi kan ikke få et klart svar på, om man stemmer ja eller nej.
Det må da kunne gives.
Ordføreren har ikke bedt os andre møde op til nye forhandlinger om det her, hvilket man ellers kunne få indtryk af.
Så stemmer man ja eller nej, eller hvad er planen herfra?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Ja, altså, som jeg tror, at fru Mette Abildgaard vil have bemærket af mine indlæg her, er det ret afgørende for os, at vi er enige om, at målet er 70 pct.
Men altså, er 70 pct. så vigtigt, at vi bare ser igennem fingre med, at det skader dansk erhvervsliv, eksportarbejdspladser forsvinder fra landet og det rammer vores almene vækst og velfærd og sådan nogle ting, og at man bare partout skal ramme de 70 pct. i 2030?
Eller er de parametre i aftalen, som fru Mette Abildgaard, jeg, hr. Tommy Ahlers og andre gode kræfter, ministeren, kæmpede for at få ind, nemlig hensynet til økonomien og hensynet til beskæftigelsen, den sociale ulighed osv., så vigtige, at det er det, vi sætter først?
Det er det, der ligesom er det afgørende for os for, hvor vi stiller os i den her sag.
Mea culpa.
Mette Abildgaard (KF), 2020-05-14:
Jamen vi andre havde sådan set forudset, at økonomien kan svinge og der kan komme konjunktur, og det er derfor, vi har fået skrevet de her rigtig mange men'er ind i den aftaletekst, vi har lavet, som bl.a. går på hensynet til dansk økonomi, danske arbejdspladser osv. – netop i anerkendelse af at der er udsving i økonomien og der er et særligt hensyn at tage til dansk erhvervsliv.
Så de mange men'er, som ordføreren efterlyste, er skrevet ind i aftaleteksten, men det er nu og her – det er i hvert fald i den her folketingssamling – at Dansk Folkeparti skal forholde sig til, om man stemmer ja eller nej til den her klimalov.
Skal vi opfatte Dansk Folkeparti som en del af den aftale, vi har lavet – ja eller nej?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Det her er jo ikke et udsving, fru Mette Abildgaard.
Altså, nu ved jeg jo ikke, hvor længe fru Mette Abildgaard har fulgt de finansielle markeder, men det her er jo en knockout.
Altså, hvis hun fulgte i marts, hvordan aktiekurserne bragede ned, hvis hun lytter til, hvad finansministeren siger om 184.000 danskere, hvis job er i fare, og nu ved jeg godt, at fru Mette Abildgaard ikke har haft fornøjelsen af at sidde i regering, men hvis hun går ind og ser på Finansministeriets tal om et underskud på statsfinanserne på næsten 200 mia. kr., så – altså, undskyld mig, fru Mette Abildgaard – kan man se, at det ikke er udsving.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-14:
Jeg har det fuldstændig ligesådan.
Jeg synes, at Dansk Folkeparti skal til at finde ud af, hvad de vil.
Vi har lavet en aftale, som Dansk Folkeparti har været med til at forhandle, og som det også blev sagt før, lå den fast, og der blev ikke indkaldt til flere forhandlinger.
Derfor synes jeg, at det er på tide, at Dansk Folkeparti begynder at være med til at få det, som vi aftalte, til at fungere i stedet for at hænge i bremsen.
Når argumenterne for, at Dansk Folkeparti er gået ind i den her aftale, er, at det handler om at holde socialister udenfor, så synes jeg simpelt hen, det er en rigtig dårlig motivation.
I Alternativet er vi ikke socialister, men vi brænder lige så meget ...
Vi er ikke socialister, vi har aldrig været det, og vi brænder lige så meget for det grønne, vi brænder lige så meget for den her aftale, uanset hvor meget hr. Morten Messerschmidt står der og smiler.
Jeg synes, at hr. Morten Messerschmidt skulle finde ud af, om DF er med i den her aftale, og hvis ikke, vil det være rigtig god stil at forlade den igen nu.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Vi har ikke noget princip om at have socialdemokratisk politik i skufferne.
Tværtimod, vi forholder os til den måde, samfundet udvikler sig på.
Nu er vi altså i en ny økonomisk situation, og fru Anne Paulin kan da have ret i, at vi skal tale højt og godt om solstrålehistorierne, det vil jeg også rigtig, rigtig gerne, men hvis fru Anne Paulins plan er, at vi skal tale så meget om solstrålehistorierne, at vi ikke taler om de kedelige konsekvenser, så tror jeg, vore veje må skilles.
Og der er sagen jo altså bare, at når man nu har en regning på i hvert fald 200 mia. kr., der skal betales, og som vi ikke havde for 3 måneder siden, siger vi, at med den meget store regning, som regeringen ikke engang er i stand til at sætte tal på i forhold til 70-procentsmålsætningen, skulle vi måske lige holde igen.
Jeg er egentlig utrolig forundret over, at det er så offensivt at foreslå, at Socialdemokratiet skal have sin politik igennem.
Jeg er selvfølgelig ked af at støde partiformanden på manchetterne ved at kalde ham for socialist.
Det gjaldt åbenbart så kun de frafaldne medlemmer af enmandshæren, ikke?
Var det ikke Socialistisk Folkeparti, hr. Rasmus Nordqvist for nylig indgik til?
Nå, fred være med det.
Jeg vil bare sige, at hr. Torsten Gejl sådan set kan være medvirkende til, at vi får en afklaring her, for han kunne jo svare på det spørgsmål, som jo egentlig ikke bare vi i Dansk Folkeparti stiller, men som jeg tror ganske mange mennesker derude, i hvert fald de 184.000, der står til at miste deres job, nok stiller.
Hvis vi i løbet af de næste 10 år oplever, at 70-procentsmålsætningen begynder at true danske arbejdspladser, dansk økonomi, er vi så enige om at slå bak?
Er vi så enige om, at vi gør noget andet?
Eller er de 70 pct. mejslet i stentavler, som er vigtigere end hensynet til den sociale lighed, væksten, arbejdspladserne osv.?
Hvis hr. Torsten Gejl giver et klart svar på det, kommer vi da tættere på en afklaring.
Signe Munk (SF), 2020-05-14:
Jamen det er jo interessant, at hr. Morten Messerschmidt siger i Folketingssalen, at Dansk Folkeparti går fra den aftale, som er indgået i december, hvor der blev skrevet under på de 70 pct.
Lad os nu sige, at det ikke lykkes hr. Morten Messerschmidt at overbevise nogen andre partier – nu kan jeg så forstå, han ikke regner Enhedslisten for ret meget, det kan være, det samme gælder SF.
Jeg har også hørt klimaministeren fuldstændig afvise hr. Morten Messerschmidts krav.
Så hvis det ikke lykkes hr. Messerschmidt at få sænket ambitionsniveauet til 60 pct., vil Dansk Folkeparti så fortsat alligevel stemme for klimaloven, som de i første omgang jo er en del af en aftale bag?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Det kommer helt an på omstændighederne.
Altså, vi har ikke meldt os ud af noget forlig.
Men man kan sige, at det stærkeste argument, jeg kan få øje på, for at være en del af klimaloven og hele klimaaftalen, faktisk er fru Signe Munk og fru Mai Villadsen.
Altså, alene tanken om at overlade dansk energipolitik til sådan nogle socialistiske filosoffer forekommer mig meget, meget skræmmende.
Så man kan sige, at det nok er det stærkeste argument for, at Dansk Folkeparti skulle blive.
Ellers ville vi jo overlade det til socialister – og lige skridtet til venstre derfor – at sidde og afgøre, hvordan noget så vigtigt som dansk energipolitik skal se ud i fremtiden.
Men det ændrer jo ikke på – og det ved jeg godt er et hensyn, som socialister generelt er hævet over – at coronakrisen har ramt dansk økonomi og verdens økonomi ganske hårdt.
Og det er derfor, jeg altså prøver sådan i besindelse at sige: Skulle vi nu ikke bare gennemføre det, som i hvert fald indtil for 1 år siden var socialdemokratisk politik?
Det er faktisk ikke særlig ofte, jeg anbefaler det, men lige i den her situation vil det være min anbefaling.
Signe Munk (SF), 2020-05-14:
Det er jo enormt interessant, at hr. Morten Messerschmidt kerer sig så meget om dansk erhvervsliv, at han åbenbart lige pludselig driver en politik for dansk erhvervsliv, som jeg ikke har hørt fra dansk erhvervsliv.
Lytter man til Dansk Industri, Dansk Erhverv, så står de fuldt og fast bag 70 pct.
De siger faktisk ligefrem, at det er godt at vide, hvordan fremtiden ser ud 10 år frem.
Så jeg kan ikke helt forstå, hvem det er, hr. Morten Messerschmidt kerer sig så meget om.
Men det er da interessant, at hr. Morten Messerschmidt vil blive i klimalovsaftalen, hvis SF også bliver der.
For jeg kan garantere, at SF står fuldt og fast bag den aftale.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Det ville utvivlsomt både for Dansk Folkeparti og fædrelandet være en langt bedre aftale, hvis fru Signe Munk ville forlade den,
vil jeg sige.
Men sådan er det, og jeg ved godt, hvordan den parlamentariske situation her i fædrelandet er, og det kommer jo ikke til at ske.
Og den pris er jo så bare, at man satser på, at glasset er halvt fyldt, og hvis det ikke er det, får Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti så til gengæld pladen fuld.
Og det er trist for de mennesker, der mister deres arbejde.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Det her er jo meget interessant.
Jeg er fuldstændig enig i alt, hvad ordføreren sagde i sin tale.
Og det er jo netop også et spørgsmål om, at ordføreren forholder sig til den krise, vi står i nu; det er en helt anden situation, end da partierne indgik aftalen i december.
Så spørgsmålet er: Mener ordføreren, at det er uansvarligt at gennemføre en klimalov med en 70-procentsreduktion p.t.?
Og vil Dansk Folkeparti trække sig fra aftalen, hvis det ikke lykkes for ordføreren at få reduceret målet?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Det kommer helt an på, hvad det reelt er, vi også i detaljerne vil blive enige om.
Og det er jo derfor, jeg spurgte hr. Tommy Ahlers, som jeg gjorde tidligere.
For det er klart, at hvis man spørger socialisterne, vil de jo sige: Jamen 70 procent er det første bud, det vigtigste bud, og alt andet kommer til sidst.
Men hr. Tommy Ahlers sagde noget andet.
Han sagde: Ja, man holder fast i de 70 pct., men det er ganske vigtigt, at hensynet til den sociale lighed i landet og hensynet til vækst og arbejdspladser osv. også efterleves.
Og ellers må vi jo se på det.
Jeg tror, at hr. Tommy Ahlers nævnte 2026 og 2027 og sådan nogle ting.
Og det er jo to helt forskellige ting.
Det er jo socialismen over for pragmatismen, og der er vi nødt til at finde ud af, hvor resten af forligspartierne befinder sig, før vi så kan sige: Skal vi overlade det til det røde kabinet, eller skal vi blive hængende og så sørge for, at det ikke går fuldstændig socialistamok?
Peter Seier Christensen (NB), 2020-05-14:
Jamen jeg er meget spændt på at følge det og se, hvad det fører til.
Jeg har jo læst bl.a. i dagbladene, at I gerne vil reducere det med 60 pct., men at I stadig væk bakkede op om de 70 pct. Men skal jo ikke altid stole på, hvad man læser i aviserne.
Men en anden ting, som ordføreren har sagt, er, at det her ikke må koste vækst, og det må ikke koste jobs.
Hvis vi ser på de forskellige planer, der er blevet lagt frem allerede, så er det jo alle sammen nogle, der er forbundet med omkostninger.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Da vi lavede aftalen før corona eller før nytår, var jeg overbevist om, at det her godt kunne lade sig gøre, og de udspil, vi har fået fra de forskellige partnerskaber, viser jo også, at der er eksportpotentiale i det.
Ministeren kan sikkert korrekse mig, hvis jeg tager fejl, men jeg mener, at eksportindtægterne sidste år på grønne teknologier steg med 13½ pct.
Så det er jo et marked i vækst.
Og at vi så gennemfører nogle investeringer, der f.eks. skaber flere muligheder for ladestandere til elbiler, bedre elinfrastruktur, bedre fjernvarmeanlæg osv., koster selvfølgelig nogle penge det første år, andet år og tredje år.
Men hvis det så samtidig fører til teknologier, vi kan eksportere og få pengene ind via, gerne gange en, to eller tre, så kan det jo også være en god forretning.
Og det er det, der er det helt afgørende.
Tommy Ahlers (V), 2020-05-14:
Tak for det.
Tak til hr. Morten Messerschmidt for en meget, meget fin tale.
Og den deler jeg en til en.
Men tænk nu, hvis glasset – hvad det jo ret beset også er – både kan være halvt fyldt og halvt tomt på samme tid.
Så økonomiglasset er måske halvtomt, for det ser godt nok sort ud, hvad vi står midt i.
Vi ved ikke, hvordan det her kommer til at ramme danske eksportvirksomheder.
Vi har set de danske indenlandske serviceindustrier ramt, men hvad gør det ved eksportvirksomheder?
For de har jo ikke været ude og sige, at vi burde droppe 70-procentsmålet.
Det vil jeg gerne høre ordførerens kommentar til.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Jo, men sagen er, at når vi har et underskud på bare det her års statsbudget på knap 200 mia. kr., så skal de penge jo findes.
Og det bliver jo hr. Tommy Ahlers og undertegnede og alle andre skatteydere her i landet, der kommer til at fylde det hul op.
De penge kan jo så ikke bruges på grønne investeringer.
Det vil sige, at ud over det forøgede afgiftstryk, som klimaloven medfører, skal vi altså nu have fyldt hullet på knap 200 mia. kr. op.
Og der kan man godt forestille sig, at de to ting til sammen vil have en sådan karakter, at der er nogle ellers solide og veldrevne virksomheder derude, som knækker halsen.
Og det duer ikke, i hvert fald ikke når vi, tilsyneladende – tror jeg jeg vil sige – har et flertal i Folketinget, som faktisk indtil for ganske nylig mente, at 60 pct. kunne gøre det.
For det er det, der er sagen.
Socialdemokratiet, Folketingets største parti, mente i valgkampen, at 60 pct. var nok til at redde planeten, og at vi gik foran.
Og jeg tror ikke, der var nogen af de borgerlige partier, som mente, at det var 70 pct., der var vejen frem.
Så den eneste grund til, at vi i dag fastholder 70 pct., er, at Socialdemokratiet er i socialisternes lomme.
Tommy Ahlers (V), 2020-05-14:
Så vil jeg gerne høre ordføreren, hvorfor ordføreren og hans parti ikke føler sig dækket af den aftale, der er indgået, hvor de her principper jo står ret tydeligt, nemlig at vi selvfølgelig skal se på økonomien, og det vil sige, at også skal tage udgangspunkt i den til hver en tid værende økonomiske situation, som Danmark og dansk erhvervsliv står i.
Og så er der også den her del, som jo ikke var noget, som jeg fandt på på talerstolen, med, at vi i årene fremover skal holde fast i målet, og hvis det vil skade dansk økonomi kun at opnå det ved indenlandsk reduktion, og det ikke vil være realistisk, så skal vi kigge på andre reduktionsmekanismer, altså globale reduktionsmekanismer.
Hvorfor føler ordføreren sig ikke dækket af det, for det er jo lidt det, vi faktisk tager højde for i aftalen?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Fordi jeg ingen tillid har til socialister
Omkring det her bord har vi jo givet hinanden vetoret, så hvis vi sidder i en situation i 2027, hvis vi siger det, hr. Tommy Ahlers, hvor alle vi, der betragter markedsøkonomi som en relativt gængs styreform, er enige om, at nu bliver det virkelig dyrt, nu kommer det til at koste arbejdspladser, hvis vi kører videre ad et bestemt spor, så skal vi ringe over til Enhedslistens hovedbestyrelse, til Alternativet – jeg ved jo ikke engang, om det findes længere til den tid, eller hvem man skal ringe til – til Socialistisk Folkeparti, for det er dem, der har fat om de ædlere dele på dansk økonomi.
Det er bare det, jeg tillader mig at fremføre, og jeg havde måske egentlig håbet, at vi kunne dele bekymringen for det scenarie.
Anne Paulin (S), 2020-05-14:
Jeg anerkender fuldt ud, at vi står en besværlig økonomisk situation, og at der er mange arbejdspladser, som risikerer at gå tabt.
Men hr. Morten Messerschmidt får det til at lyde, som om det er på grund af en ambitiøs grøn politik, at de her arbejdspladser er i farezonen.
Det er jo ikke rigtigt!
Det er, på grund af at vi står i en situation med corona og det chok, det har skabt både økonomien.
Vi har netop fået en solstrålehistorie, som jeg gerne vil dele, om, at der er en stor svensk investeringsfond, som vil investere i en vindmøllefabrik på Esbjerg Havn, der betyder 2.000 arbejdspladser, så man kan sige, at det er de grønne investeringer, der er de gode historier om vækst og beskæftigelse lige nu, og ikke omvendt.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om DF hele tiden har haft en skuffeplan liggende, hvis vi fik økonomiske udfordringer, og at vi så skulle sænke til 60 pct. Og ligger der også en plan for 50 pct. og 40 pct., eller hvad?
Signe Munk (SF), 2020-05-14:
Vi er villige til at finansiere den grønne omstilling, og der er jo mange værktøjer, man kan tage i brug.
Man kan selvfølgelig hæve skatten for de rigeste, så man sørger for, at det ikke er social- og sundhedsassistenten, der betaler for den store del af omstillingen.
Man kan også lytte til Klimarådet og til Kraka, som jo har sagt, at hvis man omkostningseffektivt skal nå de 70 pct., så skal man også kigge på afgifterne.
Så når jeg har sagt det der, har jeg jo sagt det, vel vidende at der er redskaber, gode økonomiske redskaber, til at nå det mål.
Og jeg anerkender jo også, at der står i klimaloven, at et guidende princip er, at det sker omkostningseffektivt.
Men jeg er ikke blind for, at det også kommer til at kræve investeringer.