runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aagaard (M), 2025-11-07:
Ja, og svaret på det er jo, at der er en grund til, at vi har bedt om det, og det er den proces med både at designe, men også at få godkendt en kapacitetsmekanisme, og den er lang, og vi bevæger os i et territorie, hvor forudsætningerne kan ændre sig.
Bl.a. er vi jo afhængige af, hvad der sker i vores nabolande, og derfor vil jeg gerne bringe Danmark i en situation, hvor en kapacitetsmekanisme i det øjeblik, hvor der er behov for den, i det øjeblik, hvor den er gennemarbejdet, i det øjeblik, hvor den er statsgodkendt, kan implementeres med et relativt kort tidsvindue.
Prøv at forestille jer, at Folketinget skulle tage ansvar for det, ved at vi står i en situation, hvor kapacitetsmekanismen er klar og den skal bruges for at sikre elforsyningssikkerheden, men hvor den på grund af lovgivningsprocessen i Folketinget ikke kan introduceres.
Det synes jeg er et ret vildt ansvar at tage på sig, og det er derfor, jeg har anmodet Tinget om en velvillig behandling af, at vi giver bemyndigelsen, men hvor der samtidig også er et tilsagn om, at jeg vil inddrage Folketingets partier i det videre arbejde.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-11-07:
Tak, formand.
Denne tale er skrevet af min skolepraktikant, Freja.
Tak for hjælpen, Freja.
Et hurtigere og stærkere elnet er vigtigt for den grønne omstilling.
Vi kan ikke nå vores klimamål, hvis vi bliver stoppet af alt for mange regler og lang ventetid.
Derfor giver det i den grad mening, at vi med dette lovforslag ligestiller reglerne for ekspropriation, så elprojekter er på lige fod med andre infrastrukturprojekter såsom veje, jernbaner og gasnet.
Borgernes rettigheder bliver nu også styrket, for hvis man ejer jorden eller bor tæt på et nyt elprojekt, får man nu bedre mulighed for at få erstatningen vurderet, så man ikke skal stå alene, hvis man nu skulle føle sig dårligt behandlet.
Det her lovforslag handler ikke kun om ledninger og master.
Det handler også om, at Danmark får grøn strøm på en retfærdig måde.
Derfor stemmer vi for.
Henrik Frandsen (M), 2025-11-07:
Lovforslaget, vi behandler i dag, skal gøre vores elnet klar til den grønne omstilling.
Hvis vi skal erstatte olie, kul og gas med grøn strøm, kræver det et stærkere elnet, og vi er bagud.
Vi skal binde produktion og forbrug bedre sammen, så strøm fra havvind, sol og andre vedvarende energi-kilder kan komme ud til dem, der skal bruge strømmen.
For det første gør vi processen for at skaffe de nødvendige arealer mere smidig og mere på linje med andre store infrastrukturanlæg såsom veje og jernbaner.
Det giver kortere vej fra plan til virkelighed, så nye ledninger og stationer kan komme på plads, når behovet opstår.
Samtidig samler vi reglerne ét sted og tydeliggør, hvem der træffer beslutningen, så forløbene bliver mere overskuelige.
Energinet får også mulighed for at udlægge erstatningsnatur i forbindelse med elprojekter, så et hensyn til natur og miljø kan tænkes ind fra start.
Så er der et andet spor, og det er, at vi også styrker borgernes rettigheder.
Samlet set fremskynder L 52 den nødvendige udbygning af elnettet uden at gå på kompromis med borgernes rettigheder eller naturhensyn.
Det er praktisk, og det er rettidig regulering, der giver klarhed for alle parter og bringer os tættere på en robust grøn elinfrastruktur.
Tak for ordet.
Tina Cartey Hansen (KF), 2025-11-07:
Tak, formand.
Ligesom ved lovforslaget før står jeg her i dag som vikar for vores sædvanlige ordfører Dina Raabjerg.
Det her er et lovforslag, som er en del af en aftale, Det Konservative Folkeparti er med i.
Udbygningen af elnettet er i dag en flaskehals for den grønne omstilling.
Virksomheder, landbrug, fjernvarme, og kommuner står klar, men ventetiden på nettilslutning bremser investeringer, planlægning og arbejdspladser.
Det hjælper ikke at ville mere grøn energi, hvis strømmen ikke kan komme ud til dem, der skal bruge den, og vi får ikke point for sort skærm under Den store bagedyst og transportbånd, der ikke triller hos Danish Crown.
Derfor støtter vi, at processerne for ekspropriation bliver ensrettet med andre store infrastrukturprojekter, og at vi kan give hurtigere afklaring for de borgere, hvis ejendomme alligevel bliver berørt.
Men vi har også brug for at stille nogle spørgsmål i den her sag.
Vores ordfører er jo god til at dykke ned i detaljerne, og der er enkelte steder, hvor lovforslaget synes at gå længere end det, der lå i den aftale, som vi har indgået.
Så der kommer lige tre opmærksomhedspunkter her, som vi selvfølgelig også sender.
Punkt 1: Kriterierne for, hvem der er særligt berørt og kan bede om fremrykket overtagelse, er upræcise.
Aftalen beskrev en klar ret for borgere, der rammes hårdt, men her i lovteksten bliver det i stedet et spørgsmål om administrativ vurdering.
Det skaber usikkerhed, og det har vi brug for at få styr på.
Punkt 2: Afskaffelsen af voldgift ændrer forhandlingssituationen for borgeren.
Det var ikke beskrevet i aftaleteksten.
Vi har brug for at sikre, at erstatningen fortsat fastsættes på et rimeligt og gennemsigtigt grundlag, så borgeren kan have tillid til det.
Alt andet vil give en kæmpe ballade, som vi ikke har brug for.
Punkt 3: Når ministerens afgørelse ikke kan påklages administrativt, kan det i praksis blive meget tungt for borgeren.
Aftalen talte om ensartede rettigheder, ikke om mindre prøvelse.
Så vi er helt enige og står fast på tempoet, men vi skal også være sikre på retssikkerheden, og at aftale og lovforslag er ens i intentionen.
Den grønne omstilling kræver opbakning, og opbakning kræver, at folk kan se, at de bliver behandlet fair.
Derfor ser vi frem til den videre proces og en præcisering på de tre punkter, så vi både får et stærkere elnet og en stærkere tillid til processen.
Tak for ordet.
Claus Jørgensen (SF), 2025-11-07:
Tak for det, formand.
Der har mildt sagt været en del kritik af forsinkelserne i udbygningen af elnettet.
Det er der god grund til, da forsinkelserne er omfattende og udbygningen er helt afgørende for den grønne omstilling.
Noget af det har vi forsøgt at løse sammen med ministeren.
I SF er vi rigtig optaget af, at udbygningen faktisk kommer op i fart, og det tror vi faktisk at lovforslaget her kan bidrage til, og derfor bakker vi også op.
Som udgangspunkt er ekspropriation ikke SF's foretrukne redskab, men hvis vi skal nå i mål med den grønne omstilling i et tilstrækkeligt tempo, er det i nogle tilfælde nødvendigt.
Vi tror, at lovgivningen her vil gøre processen mere smidig, og kan fint se logikken i at lave mere ensartede regler på tværs af forskellige områder, sådan som regeringen lægger op til.
Vi ser også fornuften i at flytte myndighedsansvaret fra Sikkerhedsstyrelsen til Klima-, Energi- og Forsyningsministeriets ressort.
Når det nu er ministerens svar at sikre udbygningen af elnettet, bør han også have mulighed for at prioritere de nødvendige ressourcer til dette inden for sit ministerium.
Armslængden fastholdes stadig i de konkrete sager, hvor det fortsat er de uafhængige ekspropriations- og taksationsmyndigheder, der står med de afgørende borgernære beslutninger.
Derfor mener vi, at lovforslaget her er godt.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2025-11-07:
Tak til ordføreren for talen i dag, og egentlig også tak for at rejse det her med højspændingsmasterne.
Det er noget, jeg også har stillet spørgsmål til ministeren om og også været nede og snakke med nogle borgere om.
Det er så i forhold til den sjællandske del, der skal gå fra Lolland og op igennem Faxe, Stevns og Vordingborgområdet.
Jeg vil egentlig høre ordførerens betragtninger i forhold til nogle af de svar, jeg har fået fra ministeren, altså at der dér bliver indhentet svar for Energinet.
Så for mig at se er det sådan lidt svært at få et overblik over, hvad der egentlig kan lade sig gøre her.
Der bliver jo talt meget om, at man gerne vil grave mere ned i jorden, men jeg synes også, det er problematisk, at man så samtidig indhenter besvarelser fra Energinet, som jo allerede har bragt et bud på banen, som de mener er den bedste løsning.
Vi kan måske tage en samtale her om, hvordan man egentlig kommer videre i forhold til det her.
For der er også udenlandske eksempler på, at man godt kan grave mere ned.
Jeg har hørt, at der i England i London bl.a. har været mulighed for at grave mere ned i jorden, end man gjorde i forvejen.
Så jeg vil egentlig bare sådan lige starte en dialog med ordføreren omkring det her, altså netop det der med, at man indhenter besvarelser fra Energinet.
Det synes jeg er lidt problematisk.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-07:
Jeg kender godt det der med, at man indimellem får svar på et udvalgsspørgsmål, hvor man ikke synes, at det helt er, som man havde forventet, og hvor en anden instans så har svaret på tingene.
Men her man kunne jo så efterfølgende spørge ministeren, om ministeren er enig i den besvarelse, som Energinet har fremsendt i forhold til teksten på det spørgsmål, der er stillet.
I forhold til det der med, hvad der kan lade sig gøre, vil jeg sige, at vi ikke er i en situation, hvor vi kan undgå højspændingsmaster.
Den problematik har vi også haft, da vi skulle forstærke noget i Vestjylland i forbindelse med Viking Link.
Det er ikke noget, der er populært derude, og derfor var jeg også spændt på, hvordan vi skulle håndtere det med nye højspændingsmaster omkring Næstved.
Under forhandlingerne spurgte vi ind til, hvor det helt præcis ligger, og det kunne vi ikke få at vide på det tidspunkt.
Det her kunne jo godt være løst, hvis det var sådan, at man var lykkedes med sine kystnære havvindmølleprojekter ved København ude ved Aflandshage; så kunne man nemmere sige nej til at skulle have en eller anden motorvej elmæssigt nede fra Lolland.
Så havde København været mere selvforsynende.
Susie Jessen (DD), 2025-11-07:
Det her er også bare mere ment som en kommentar.
Sådan helt generelt set synes jeg altså, der er en udfordring i forhold til det her med, at man ikke tager noget mere hensyn til borgerne i landdistrikterne.
Jeg er klar over, at der er behov for højspændingsmaster.
Jeg tror da heller ikke, at det overhovedet er realistisk, at det hele kan blive gravet ned.
Men det der med hele tiden at afsøge alternativer for at skærme borgerne bedst muligt synes jeg bare er så vigtigt.
Så det var egentlig bare sådan en opfølgning på det.
Susie Jessen (DD), 2025-11-07:
Tak for det, formand.
Tak for ordet.
Jeg står her i dag som vikar for hr. Mads Fuglede.
Dette lovforslag har en beskrivelse af sit formål, der i Danmarksdemokraternes øjne ikke rigtig flugter med det, der foreslås.
Det hedder sig, at forslaget skal fremme en hurtigere og mere effektiv udbygning af elnettet, som er afgørende for den grønne omstilling og den omfattende elektrificering af det danske samfund.
Vi i Danmarksdemokraterne ønsker et mere elektrificeret samfund.
Men vores problem med forslaget er, at det, der så bliver foreslået, er en øget centralisering af vores samfund, og at en række processer kan komme til at blive gjort hurtigere på bekostning af borgerne.
Man vil flytte godkendelseskompetencen til klima-, energi- og forsyningsministeren, så sager kan blive samordnet med andre godkendelser og dermed blive behandlet hurtigere.
Man vil muliggøre tidligere overtagelse af ejendomme og mere ensartet behandling af erstatningsspørgsmål, hvilket også reducerer forsinkelser.
Kort sagt handler lovforslaget både om hurtigere behandling af sager og om at skabe mere ensartede og effektive procedurer, traditionelt set til gavn for staten og ikke for dem, der bor op og ned ad elnettet.
Den grønne omstilling er vigtig, og de seneste års diskussioner om energiprojekter i det åbne landskab viser, at det er en følsom debat, hvor mange oplever at blive tilsidesat til fordel for økonomiske interesser.
Det gælder også her.
Forslaget styrker statens og forsyningsselskabernes mulighed for hurtigt at overtage privat jord, uden at der samtidig sikres en reel styrkelse af rettighederne for borgerne og for jordejerne.
Vi oplever, at balancen tipper for langt i retning af centralstyring og hurtigere anlægsprocesser på bekostning af ejendomsretten og lokal selvbestemmelse.
Danmarksdemokraterne ønsker en grøn omstilling, men den skal ske igennem samarbejde, ordentlige processer og fair erstatning, ikke gennem øget statslig ekspropriationskraft.
Høringssvarene fra især Landbrug & Fødevarer og Danske Advokater gør os meget utrygge.
Den private ejendomsret vil ifølge dem lide under dette lovforslag, og ministeren vil blive givet for meget magt.
Det er alt sammen synspunkter i de høringssvar, som vi deler i Danmarksdemokraterne.
Hvis lovforslaget kan finde en bedre balance, vil det betyde meget for os, men som det ser ud lige nu, kan Danmarksdemokraterne ikke stemme for L 52.
Jeg skulle hilse fra hr. Mads Fuglede og sige, at han håber på, at vi kan gå i en dialog og finde en lidt bedre løsning.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2025-11-07:
Det har jeg ikke så meget mere til.
Men jeg synes alligevel, at der skulle være en mulighed for lidt ekstra taletid til ministeren nu til også at give nogle bemærkninger til den øvrige debat, der fulgte, for så vidt angår, at Danmark skulle mangle gas og var nødt til at importere gas fra Rusland, som det lød fra Dansk Folkeparti.
Lars Aagaard (M), 2025-11-07:
Hvis jeg har forstået Folketingets forretningsorden korrekt, er det ikke tilladt for ministre at tale usandt i Folketingssalen.
Så derfor kan jeg ikke bekræfte, at der bruges russisk gas i Danmark.
Så kan jeg vist ikke sige det tydeligere.
Jesper Petersen (S), 2025-11-07:
Det var jo én del af det.
Det andet var vel sådan egentlig en miskendelse af, at vi overhovedet har den klimapolitik, vi har i Danmark.
Det var vel også det, der lidt lå i de indlæg ud over det specifikke omkring gasforsyningen, altså det, at Klimarådet skal rådgive, og det handler om at få nedbragt Danmarks CO 2 -udslip og -belastning i det hele taget og opnå de klimamål, vi har sat.
Vil ministeren betragte det som regeringsdueligt i Danmark at være sådan helt uden for den spilleplade, der egentlig handler om at tage ansvar for de her klimaudfordringer og Danmarks klimapolitik?
Lars Aagaard (M), 2025-11-07:
Nej – som i absolut nej!
Det, jeg bl.a. har hørt en af spørgernes parti anbefale, er, at svaret på den danske energiudfordring er at købe et nedlagt atomkraftværk i Tyskland, som ikke har produktionstilladelse, og som aldrig kommer til at producere strøm, og det skulle være en god måde at bruge danske penge på med absolut nul effekt.
Nej, det mener jeg er uden for skiven for regeringsdueligt, og det antager jeg sådan set for at være bredt anerkendt blandt Folketingets partier.
Jesper Petersen (S), 2025-11-07:
Tak for det.
Det er en flot udvikling i Danmark, der både har nedbragt vores CO 2 -udslip, og som giver grønne arbejdspladser, og alt sammen er sket, imens Danmarks bnp er vokset flot.
Men elektrificeringen og en fortsat forsyningssikkerhed indebærer også, at elnettet skal udbygges.
Det er på den baggrund, at et endog meget bredt politisk flertal sidste år indgik en aftale om, at vi skal udbygge elnettet mere effektivt og hurtigt.
Der har også været andre tidspunkter i debatten sådan det sidste års tid her i Folketinget, hvor der har været fokus på, at man gerne så en hurtigere udbygning af elnettet og færdiggørelse af de projekter, der er i gang.
Lovforslaget her er jo altså en del af at sikre en hurtigere udbygning af elnettet i fremtiden.
Lovforslaget vil bl.a. muliggøre en hurtig udbygning af elnettet ved at tilpasse ekspropriationsregler, så processen kan ske hurtigere.
Ved udbygning af elnettet er der i dag flere krav, der skal være opfyldt, inden der gives tilladelse til ekspropriation, end det er tilfældet ved øvrige offentlige infrastrukturprojekter såsom veje, jernbaner og gasnet, og det er altså nogle af de regler, der gælder dér, som nu også vil blive brugt på det her område.
Med lovforslaget gives Energinet også mulighed for at ekspropriere til erstatningsnatur i forbindelse med elinfrastrukturprojekter, hvis det bliver nødvendigt.
Så når man ved, at der er en stor risiko for eller en stor sandsynlighed for, at man ikke skal bo der eller kan være der længere, så kan man simpelt hen hurtigere komme til at etablere sig et nyt sted og få skabt sig et nyt fundament for sit videre liv.
Vi vil gerne skabe et grønnere Danmark, og udbygningen af elnettet er vigtig for at få omstillingen gennemført.
Det styrker både vores vej mod klimaneutralitet og vores energiuafhængighed, at vi får mere elektrificeret, og det indebærer altså også, at vi har brug for hurtigere at kunne udbygge vores elnet.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-11-07:
Tak for det.
Formålet med dette lovforslag er at sikre, at vi kan udbygge elnettet i et tempo, som følger med den udvikling, som er i gang i hele samfundet, og samtidig behandle de borgere, der bliver berørt, med respekt og ordentlighed.
Danmark skal bruge mere strøm i de kommende år.
Både inden for transport, opvarmning og industri
er man i fuld gang med en elektrificering.
Det er en meget positiv udvikling, ligesom det er, at vi kommer til at producere mere strøm i Danmark.
Det kræver alt sammen et stærkt elnet, der kan følge med udviklingen.
Derfor skaber lovforslaget her mere enkle og ensrettede regler, så udviklingen kan ske mere smidigt.
Det gør konkret tre ting: Muligheder for ekspropriation til eltransmission til anlæg ligestilles, så de svarer til, hvordan vi allerede gør det ved andre store infrastrukturprojekter som veje og jernbaner; det indfører hjemmel til ekspropriation til tidlig sikring af erstatningsnatur, og det vil også svare til mulighederne på vej- og baneområdet; og det styrker borgerrettigheder ved at sikre hurtigere afklaring og ensartet klageadgang for naboer.
Et stærkt og velfungerende elnet er en forudsætning, ikke kun for lavere priser og større forsyningssikkerhed, men jo også for udvikling og nye arbejdspladser i hele landet.
Derfor støtter Venstre forslaget.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-07:
Det er vigtigt, at man kigger på alternativer, og derfor er borgerinddragelse på et tidligt tidspunkt jo vigtigt, og det handler også om en inddragelse af kommuner.
Jeg noterer mig f.eks., at med det, der er planlagt ved Kolding, er det næsten samtlige partier, der stiller op til kommunalvalget – jeg tror kun, det er Venstre, der ikke er med på underskriften – som har givet udtryk for, at det, som Energinet har planlagt nu, ikke er godt nok.
Det håber jeg da et eller andet sted gør indtryk, for det er jo også kommuner, som varetager borgernes interesser lokalt.
Så jeg synes, at man, selv om man åbner op for mere og lettere ekspropriation, skal huske, at borgerne er vigtige.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-07:
Tak for det.
Med det her forslag sikrer vi jo, at elnettet kan udbygges hurtigere og mere effektivt, og vi slipper også for noget unødvendigt bureaukrati.
Det er selvfølgelig godt.
Vi har jo tidligere set eksempler på nogle, der har stået til en ekspropriation, hvor det så ikke har været muligt eller det har taget alt for lang tid.
Det mener vi sådan set er det eneste, der er ordentligt.
Lovforslaget siger godt nok ikke noget om, hvorvidt elnettet skal udbygges med kabler i jorden eller med luftledninger, eller hvordan, og det nævner heller ikke noget i forhold til støjgener for naboerne.
Det skal vi tage alvorligt, og derfor kommer vi til at stille nogle opfølgende spørgsmål om det i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Lars Aagaard (M), 2025-11-07:
Ja, det er fuldstændig almindelig praksis, når der stilles et spørgsmål, som har et teknisk indhold, at en minister så beder en styrelse om at udtale sig – eller f.eks. Energinet.
Det forekommer meget tit, så det finder jeg tilfredsstillende.
Hvis spørgeren har uddybende spørgsmål, står jeg selvfølgelig også til rådighed til at svare på dem.
Jesper Petersen (S), 2025-11-07:
Det liberaliserede elmarked, vi har fået, har givet større konkurrence og en øget kamp om kunderne, men en række sager har også vist, at forbrugerbeskyttelsen ikke er god nok på elmarkedet.
Det er ikke altid nemt at navigere som forbruger, og markedsføring og salgsmetoder i forskellige tilfælde er blevet kritiseret.
Lovforslaget har til hensigt at beskytte forbrugerne bedre og få mere ordnede forhold og et mere gennemskueligt marked for borgerne.
Liberal Alliance vil ikke være med til at beskytte forbrugerne bedre, men ellers står Folketingets partier bag en altså endog meget bred politisk aftale, der blev indgået i foråret.
Med aftalen vil vi forbedre forbrugerbeskyttelsen markant ved at styrke strafferammerne, øge krav om gennemsigtighed og styrke kontrollen på markedet.
Lovforslaget skal gavne kunderne og de lødige virksomheder, der er på markedet, og som man skal kunne have tillid til, og vi skal kunne straffe dem, der overtræder reglerne, eller lukke dem helt ude af markedet.
Der bliver indført en bødemodel og muligheder for at ramme elhandelsvirksomheder, som tilbageholder kunders retmæssige midler.
Der indføres et depositum på 1 mio. kr. til at tilgå Energinets datahub, som er nødvendigt for at være på det her marked, hvilket skal sætte en stopper for virksomhedskarruseller.
Vi vil også bekæmpe snyd og bevidst uklarhed ved telefonsalg ved bl.a. at stille krav om underskrift via MitID, når man indgår en kontrakt om en elaftale.
Elmarkedet skal også være mere gennemsigtigt; vi vil gøre det lettere for kunderne at kontrollere deres elregning.
Vi har at gøre med noget, der er så vigtigt for hverdagen og så basalt for den enkelte, som at der er strøm i kontakten.
Der skal være en sund og gennemskuelig konkurrence om at levere det uden plattenslageri og vildledning.
Så ændringerne med loven her vil gøre elmarkedet bedre for forbrugerne og for de virksomheder, der kan finde ud af at drive deres forretning på en ordentlig måde.
Jeg ved godt, at der er lidt forskellige meninger om, hvor stærkt det gik, og hvor meget forarbejde det krævede.
Ikke desto mindre nåede vi frem til en rigtig god politisk aftale med rigtig, rigtig stor opbakning.
Det synes jeg er meget positivt, og det er det jo også, at vi nu kan omsætte den til lovgivning.
Tak for ordet.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-11-07:
Tak for det.
Med det her lovforslag tager vi et vigtigt skridt for at genoprette tilliden til elmarkedet.
Men vi må også være ærlige og sige, at der har været alt for mange eksempler på virksomheder, der med aggressiv og vildledende markedsføring har snydt folk og undergravet tilliden til hele branchen, og der kan vi jo ikke bare se til.
Når danskerne vælger elselskab, skal de kunne gøre det på et oplyst grundlag og med tillid til, at markedet fungerer fair.
Det skal være lige så gennemskueligt at vælge en elleverandør, som det er at handle nede i supermarkedet.
Man skal vide, hvad man siger ja til, og man skal kunne stole på, at man ikke bliver lokket ind i en dårlig aftale.
Med lovforslaget her implementerer vi en bred politisk aftale fra foråret, hvor vi netop vil sikre tillid og gennemskuelighed.
Lovforslaget indeholder flere elementer.
Bl.a. skal en ny kontrakt fremover bekræftes med MitID eller med en skriftlig underskrift, så forbrugeren ikke pludselig står med en aftale, vedkommende ikke har ønsket.
Ved telefonsalg skal samtalerne optages, så der altid er klar dokumentation, og Forsyningstilsynet får stærkere redskaber til at gribe ind over for dem, der gentagne gange bryder reglerne.
Et marked fungerer kun, når spillereglerne bliver respekteret.
God moral vil til hver en tid være bedre end nye regler, men når aktørerne ikke opfører sig ordentligt, må vi også stramme reglerne, så vi genopretter tilliden til markedet.
For Venstre er det vigtigt, at forbrugerne bliver beskyttet.
Reglerne skal være proportionale; de skal slå hårdt ned på svindel, men ikke spænde ben for de mange virksomheder, der faktisk gør det ordentligt.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Tak for ordet.