runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-27:
Tak, formand.
Forslaget her er en udmøntning af en aftale om prisloft på fjernvarme, som Konservative er en del af, og derfor støtter vi naturligvis forslaget.
Fjernvarme er meget udbredt som varmekilde i Danmark.
Det er en stabil og nem løsning for den enkelte borger og forbruger, som mange foretrækker frem for alternativer som f.eks. naturgas og varmepumpe.
Fjernvarmen er også meget vigtig, når vi skal af med den sorte gas og olie.
Det er en ret stor forskel, og ikke alle selskaber bliver drevet lige effektivt.
Med den her aftale og det her lovforslag får selskaberne et øget fokus på at drive forretningen så effektivt som overhovedet muligt.
Vi bør i fremtiden undgå de mest usikre fjernvarmeprojekter, som forbrugerne ikke har en kinamands chance for at gennemskue.
Vi giver altså også fjernvarmen nogle bedre muligheder for afskrivninger, som kan være med til at holde priserne nede.
Både kommunerne og Dansk Fjernvarme har udtrykt bekymring over flere ting i det her lovforslag.
Vi har selv fra Konservatives side også ønsket, at vi kunne få termonet ind under varmeforsyningsloven, som vi lige har diskuteret i det forrige indlæg.
Der har også vist sig nogle uklarheder i forhold til rammerne i forhold til et krav om, at fjernvarmen skal drives som et selskab.
Det har givet anledning til flere justeringer og præciseringer og ting, som vi skal dykke nærmere ned i.
Men alt i alt synes jeg faktisk, at der er blevet arbejdet seriøst med tingene i processen fra aftalen og frem til det her lovforslag, og der er også sket justeringer på baggrund af høringer.
F.eks. kommer vi ikke til at trække tæppet væk under de termonetprojekter, hvor kommunerne allerede har tilkendegivet en kommunegaranti, og det vil jeg gerne anerkende.
Det kan være rigtig svært at forudsige alle effekter af det her lovforslag i praksis, også fordi selve niveauet for prisloftet ikke er mejslet i sten.
Jeg tænker, at der derfor bliver behov for at følge området tæt, så der kan blive lavet de justeringer, der er behov for undervejs, så vi får den succes med den her lovgivning, som er baggrunden for, at man i det hele taget fremsætter det.
Tak for ordet.
Henrik Frandsen (M), 2024-11-27:
Det er jo to vidt forskellige teknologier.
Det kunne jo selvfølgelig være den ene af begrundelserne.
Den anden begrundelse er, at der – i hvert fald med den viden, jeg har – i de projekter, der har dannet grundlag for det, der er lavet i lovforslaget her, har været en meget presset økonomi og ikke nær den økonomi, som der er i andre projekter, og derfor har man vurderet, at man vil friholde dem fra den mulighed at lave kommunegarantier.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Nu nævnte ordføreren termonet, og at der også var lidt løsninger i det.
Jeg tror, at den løsning, der er fundet dér med at kunne give kommunekredit, er en hjælp til to områder, der vil indføre termonet.
Men vi står med, at der måske er 230 landsbyer, som egentlig godt kunne lave en fælles varmeløsning, og den løsning er så ikke noget, der passer ind i de firkantede kasser.
Den frihed at lade det være op til kommunerne at beslutte, om man vil give kommunegaranti, vil jeg gerne give kommunerne, hvis de synes, man også skal imødekomme fælles varmeløsninger ude på landet.
Hvad mener ordføreren om den tilgang?
Jesper Petersen (S), 2024-11-27:
Hr. Søren Egge Rasmussen kan jo høre på den måde, det er fremstillet på her, og på vores vurdering af, at det her er den rigtige måde at gøre det på, at det er vi ikke enige i.
I den aftale, der ligger her, og som et meget bredt flertal jo altså er en del af, når man jo også frem til den konklusion, at det ikke er af en karakter, der gør, at man skal gå videre end det, der ligger her, og som giver nogle muligheder for, at man kan gå ind at hjælpe, men at man må optage lån på andre vilkår end dem, som en hel kommunes borgere ville skulle hæfte for i sidste ende.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-11-27:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler nu, handler om at skabe mere gennemsigtighed i varmeforsyningen og også om at beskytte varmekunderne bedst muligt imod urimelig høje priser.
Selv om vi måske ikke i det daglige tænker så meget over, hvad det egentlig koster os at opvarme vores bolig, kan vi bare se, at der er en stor forskel i priser for fjernvarmekunder landet over, og nu sætter vi klare grænser for, hvor meget fjernvarmeselskaberne kan opkræve af deres kunder, med et prisloft.
Det har de 3 år til, inden eventuelle forbrugerbindinger ophører og varmekunden har mulighed for at skifte til en anden, måske billigere, varmekilde, hvis man ønsker det.
Det styrker i sidste ende forbrugerens valg, og det er reel forbrugerbeskyttelse i praksis, og vi mener sådan set også, at det er helt fair.
Vi implementerer også prisloftet med et midlertidigt forsigtighedshensyn på 15 pct., indtil vi har et grundigere analysearbejde at beregne prisloftet ud fra.
Det er for at sikre, at danskerne ikke betaler overpris på grund af ineffektiv drift eller uretfærdig prissætning.
Samtidig giver lovforslaget mulighed for, at kommunalt ejede varmeforsyningsvirksomheder kan etablere og drive termonet, som er tilknyttet virksomheden, såfremt de er interesseret i det.
Alt i alt er det et lovforslag, som styrker gennemsigtigheden i fjernvarmesektoren, både når det handler om priser, ledelse og tilsyn.
Det styrker forbrugernes tillid til, at selskaberne kan drives effektivt og med konkurrencedygtige varmepriser, og det mener vi er rigtig positivt.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Jeg skal hilse fra Dansk Folkepartis ordfører, hr. Nick Zimmermann, og sige, at de også støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-11-27:
Men vi står jo med ca. 230 landsbyer, som også kunne etablere en fælles varmeforsyning, og jeg synes, det er meget mærkeligt, at vi, når vi ud over hele landet har en kommunegaranti på vores fjernvarmeselskaber og alle deres rør – og det er jo noget, som alle borgere i en kommune er med til at understøtte – så, når der så er nogle yderområder, nogle små landsbyer, som gerne vil have en kommunegaranti for, at deres fælles varmeløsning kan blive billigere, ikke har en lovgivning, der gør det muligt, og jeg synes egentlig, man skulle give den frihed til kommunerne, at man skulle udvide det kommunale selvstyre.
Så må man selv om, om man i Tønder eller Hedensted kommer frem til, at der her er en landsby, som man gerne vil støtte, ved at man giver en kommunegaranti til et lån.
Kan ordføreren ikke se, at der her er noget, som er skævt i forhold til at udvide fælles løsninger ude på landet?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-11-27:
Tak for ordet.
SF er jo med i aftalen, og derfor støtter vi selvsagt også det her lovforslag.
Lovforslaget har til formål at skabe større gennemsigtighed i varmesektoren, hvilket allerede har været fremhævet i debatten, bl.a. ved at der indføres regler, som sikrer, at varmeforsyningsvirksomhederne drives på markedsmæssige vilkår og med større gennemsigtighed for forbrugerne.
Det er selvsagt positivt, at forslaget lægger op til at styrke forbrugerrettighederne, ved at der bl.a. indføres prislofter, som kan hjælpe forbrugerne med at sammenligne fjernvarmepriser med alternative opvarmningsformer.
Det synes vi i SF er rigtig vigtigt.
Men vi ser også en række udfordringer i forbindelse med reguleringen af varmeforsyningen, og det er vigtigt, at der bliver taget højde for de udfordringer i udmøntningen af lovgivningen, så vi sikrer en retfærdig regulering og en regulering, som også tager højde for sektorens mangfoldighed.
Det kan f.eks. være sådan, at der opstår unødigt bureaukrati, hvis beslutninger om en varmeforsyning, der ligger over prisloftet, skal afstemmes med samtlige beboere i en etageejendom.
Det ville måske være mere hensigtsmæssigt at lade ejerforeningen eller andelsforeningen stå for vurderingen af varmeforsyningen og på den måde sikre en mere smidig og praktisk proces, der samtidig selvfølgelig tager højde for og hensyn til ejendommens samlede behov og økonomiske rammer.
Vi noterer os i den forbindelse dialogen med ministeren.
Vi støtter lovforslaget, men har formentlig et enkelt spørgsmål mere eller to i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-11-27:
Tak, formand.
Lovforslaget her udmønter en aftale, som Liberal Alliance er med i.
Lovforslaget har til formål at øge gennemsigtigheden i varmesektoren gennem en række tiltag og ikke mindst skabe transparens om prisniveauet over for forbrugerne.
Så stilles der krav til uafhængigheden af bestyrelsesmedlemmer i kommunalt ejede fjernvarmeselskaber.
Det foreslås også, at der føres tilsyn med, om de aftaler, som varmeforsyningsvirksomheder indgår med deres egne koncernselskaber, er indgået på markedsmæssige vilkår.
Det er alt sammen rigtig gode ting, som kan medvirke til at stoppe noget af det, som jeg har oplevet i min hjemkommune, Rudersdal, mandag aften, hvor 400 med rette utilfredse borgere var til et informationsmøde om et påtænkt fjernvarmeanlæg i deres baghave.
Projektet har negativ værdi for beboerne, borgmesteren sidder i ejerens bestyrelse, der er ingen transparens i økonomi og interne aftaler, og beboere, som siger ja, kommer ikke bare til at hænge på det her skæmmende værk, faldende boligpriser og et eroderet skattegrundlag, men de kan måske ikke engang komme ud af fælden igen.
De her regler modarbejder meget af det, som jeg så i mandags, så det er jeg rigtig glad for.
Hvis vi så også lige kunne få styr på, at varmepumpepuljen kunne blive til et fradrag i stedet for det system, som vi har i dag, så kunne det da være, at det hele endte rigtig godt.
Liberal Alliance stemmer for.
Henrik Frandsen (M), 2024-11-27:
Tak for ordet, formand.
L 78, som vi førstebehandler i dag, har til formål at øge gennemsigtigheden i varmesektoren.
Lovforslaget er en opfølgning på »Klimaaftale om grøn strøm og varme fra 2022«.
Derudover er det også et svar og en reaktion på Rigsrevisionens kritik af tilsyn i forsyningssektoren fra 2024.
Konkret arbejdes der med en prisloftsmodel, ligesom der stilles krav til bestyrelsesmedlemmers uafhængighed i kommunalt ejede fjernvarmeselskaber.
Det betyder bl.a., at hvis fjernvarmeselskaber ikke kan holde den gennemsnitlige forbrugerpris under det gennemsnitlige prisloft i en 3-årig periode, så kan forbrugeren fritstilles, dog kun efter en længere procedure og nogle forskellige trin.
Et andet element i lovforslaget er, at termonet ikke vil være omfattet af reglerne om kollektiv varmeforsyning, men at kommunerne gennem kommunale fjernvarmeselskaber gerne må deltage i og hjælpe projekterne på vej.
Dette har givet anledning til en del debat hen over sommeren, da det bl.a. betyder, at kommunerne ikke må give garantier til termonetprojekter, men at projekterne gerne må etableres på markedsvilkår.
Et sidste element i lovforslaget er, at der indføres et tilsyn med de aftaler, som en varmeforsyningsvirksomhed laver med selskaber, som er nært forbundne.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-11-27:
Lovforslaget handler om at indføre et prisloft på forbrugerpriser på fjernvarme.
Jeg kan måske starte med at sige, at det måske er lidt misvisende, at det hedder et prisloft, for det er egentlig ikke et loft over, hvad priserne må være på fjernvarme.
Det er måske mere retvisende at sige, at der bliver lagt et niveau for, at man bedre kan gennemskue, om det bedre kan betale sig at skifte til sit eget anlæg, der producerer varme, til billigere penge for den enkelte.
Det kan stadig væk være fornuftigt nok, og vi støtter også lovforslaget, men det var måske bedre med et andet ord end prisloft, for der er ikke rigtig noget loft indregnet i det.
Prisloftet, som det hedder, udregnes, ud fra hvad omkostningerne vil være til at købe sit eget anlæg, der laver varme, baseret på vedvarende energi, og det er jo sådan set fornuftigt nok, at man på den måde kan få noget mere gennemsigtighed.
Der bliver lagt nogle regler ind i lovforslaget, i forhold til når det her loft så bliver lavet, om, at man, hvis man har et fjernvarmeselskab, som ikke inden for 3 år kan holde sig under det her loft, som det hedder, så har mulighed for at kunne skifte og sætte sit eget anlæg op.
Det er sådan set fornuftigt nok, både det, at man kan komme ud af bindingerne, men også det, at man har en periode på 3 år til at kunne få rettet ind, og måske kan man få en mere effektiv drift af sit fjernvarmeselskab.
Så vi tror på, at det her kan være med til at skabe mere gennemsigtighed, mere forbrugerbeskyttelse og måske også en mere effektiv drift af fjernvarmeselskaberne.
Som det altid er med lovforslag, er der som regel plusser og minusser, og jeg vil også nævne nogle af minusserne, som de andre ordførere ikke har været inde på, og det er, at der måske også kan være en risiko for, at det her kan ramme socialt skævt.
Vi må også være ærlige og erkende, at det ikke er alle, der lige har råd til, hvis det her fjernevarmeselskab ligger over prisloftet, at gå ud og købe en varmepumpe eller andet; det kan være ret dyrt for den enkelte.
Jeg tror ikke, det er helt utænkeligt at forestille sig en situation, hvor der måske vil være mindre fjernevarmeselskaber.
Dem, der har råd til det, kan skifte til noget andet.
Så er der nogle, der ikke har ret mange penge, og de bliver så tilbage i selskabet.
Hvis halvdelen af kunderne smutter, vil det nok alt andet lige blive en smule dyrere for dem, der er tilbage, for når der er længere mellem husene, bliver det også dyrere at producere varmen og få det fordelt rundt.
Man kan håbe, at det ikke ender der, men jeg vil bare nævne, at det i hvert fald er en bekymring, man godt kunne holde lidt øje med hen ad vejen.
Men som sagt er der med alle forslag plusser og minusser, og her synes vi, at der langt flere plusser i vægtskålen, end der er minusser, og derfor kan vi støtte lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-27:
Jeg vil godt minde ordføreren om, at Alternativet altså er med i den her aftale.
Det er derfor, vi har talt om hockeystaven, og det synes vi også sker i den grønne trepart.
Så vi ville ønske, at regeringen i højere grad lader være med gemme sig bag teknologiske løsninger, som endnu ikke er helt ordentligt færdige.
Derfor støtter vi den selvfølgelig fra Alternativets side, og derfor er vi også med i den her aftale.
Jesper Petersen (S), 2024-11-27:
Jeg synes nu nok, at jeg kan finde det forskellige steder i den offentlige debat.
Jeg tror, at en af de seneste oplevelser, jeg har haft med det, såmænd var med Alternativets politiske leder, Franciska Rosenkilde, som på et debatmøde igen sådan miskrediterer, synes jeg, og taler det ned og ligesom siger, at vi ikke rigtig har løftet vores opgave, hvis et fremskridt bare består af teknologiske løsninger.
Men hvorfor er det dårligt?
Det er da fremragende, og det synes jeg man skal omfavne og glæde sig over og sætte så meget skub på, som vi overhovedet kan.
Forslaget her er en del af den bestræbelse, og hvis Alternativet også er med på den, er jeg kun glad.
Jeg synes bare, det er vigtigt, at vi også får skabt noget positivitet i befolkningen, i forhold til at der faktisk er nogle ting, der lykkes og går i den rigtige retning, bl.a. i kraft af teknologiske løsninger.
Og fordi det ikke har været til stor gene for nogen undervejs, bliver det ikke en ringere klimaforbedring af den grund.
Thomas Danielsen (V), 2024-11-27:
Altså, jeg svarer på alle de spørgsmål, ordføreren stiller nu, og på alle de spørgsmål, ordføreren vil stille skriftligt.
Og der er ikke nogen hemmeligheder.
Så jeg tror ikke helt, jeg har forstået, hvad omgangen gik ud på i salen.
Der er ikke noget hemmelighedskræmmeri.
Det er jo helt åbenlyst, og jeg har også svaret på det tidligere til ordføreren i forhold til det her om et sikkerhedspolitisk aspekt ved en eventuel Kattegatforbindelse.
Ja, det vil være ét aspekt.
Er der nogle miljømæssige konsekvenser ved en eventuel Kattegatforbindelse?
Ja, det vil være et andet aspekt.
Nej, det har vi ikke.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-27:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er okay, at private botilbud udtager så store overskud og giver så store lønninger, som man har set i sagen om TimeOut Fyn i Søndersø?
Leila Stockmarr (EL), 2024-11-27:
Så bare for lige her til sidst at få det skåret ud i pap: Der er ikke nogen verserende undersøgelse i gang; det er sat i bero.
De projekter eller den undersøgelse, som Ingeniøren skriver om, er sat i bero.
Den aktivitet er skrinlagt, og der er ikke nogen verserende undersøgelse, så der er ikke noget, vi som Folketing og den øvrige offentlighed bør vide om projektet, særlig nu hvor jeg noterer mig, at Liberal Alliance og jo også formanden for Folketingets Transportudvalg er ude at sige, at de synes, at projektet skal i fremdrift, fordi det er en stærk vision, og at der er et politisk pres både fra regeringspartier og fra højrefløjen for at få det her projekt sat i værk.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-27:
Helt indledningsvis skal jeg bare lige sige, at jeg jo ikke kan gå ind i konkrete sager.
Men generelt kan jeg oplyse, at spørgsmålet om private tilbuds mulighed for at udtage overskud af driften senest var oppe som en del af de politiske drøftelser, der i april 2021 førte til aftalen om at styrke socialtilsynet og også styrke det økonomiske tilsyn med sociale tilbud, en styrkelse, som den daværende regering gennemførte sammen med Venstre, SF, Radikale Venstre, Konservative, Enhedslisten og Alternativet.
Aftalen blev gennemført ved en ændring af socialtilsynsloven, der så trådte i kraft den 1. februar 2022, og på daværende tidspunkt var der ikke et flertal for og politisk tilslutning til, at man indførte et decideret forbud mod, at tilbud på det sociale område kunne opnå profit på driften.
Til gengæld har man jo så indført en række regler, hvor socialtilsynet har ansvar for løbende at godkende og føre et driftsorienteret og økonomisk tilsyn med tilbuddene.
Det betyder, at private tilbud, som socialtilsynet godkender og fører tilsyn med efter socialtilsynsloven, er forpligtet til løbende at offentliggøre deres oplysninger.
Det er sådan, at det med den her åbenhed og transparens derfor er muligt for kommunerne at gå ind og fravælge de tilbud, hvor man ser at priserne er sat for højt, eller hvor der er et meget stort overskud, der bliver taget ud af driften.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-27:
Der er udtaget beløb fra helt ned til 50.000 kr. og helt op til 33 mio. kr.
Der er også rejst bekymring fra socialtilsynet om 24 botilbud i forhold til lige præcis den her praksis, hvor man har udtaget i alt 80 mio. kr. til ejerne.
Vi har set sager med luksusbiler, der er leaset gennem botilbuddet til ejerne, og nogle abnorme lønninger, som er på ministerniveau og endda op på statsministerniveau.
Vi har set sager om familiemedlemmer, der får lukrative lønninger på de her private botilbud.
Med det sagt vil jeg godt understrege, at vi fra SF's side ikke mener, at det er alle private botilbud, der har de her udfordringer.
Men vi har udfordringer på det private marked med, at der er den her kattelem eller låge, der står ret åben, i forhold til at man kan tage ret stor profit ud.
Så jeg vil rigtig gerne høre ministeren: Hvad mener regeringen skal være grænsen for, hvad man må tage ud af et botilbud?
Er det okay at tage 33 mio. kr. ud af et botilbud?
Er det okay at betale sig selv 1,7 mio. kr. i ledelsesløn eller betale sin søn tilsvarende, altså en løn på ministerniveau?
Hvor går grænsen egentlig for regeringen, i forhold til hvor meget profit man må tage ud?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-27:
Som sagt kan jeg ikke udtale mig om de konkrete sager, men jeg vil sige, at med de eksempler, der er kommet frem, synes jeg da, at min grænse er langt overskredet.
Det vil sige, at socialtilsynet skal gå ud og se på det årsregnskab, som kommer fra tilbuddet, og vurdere, hvordan det ser ud i forhold til sammenlignelige tilbud.
Har de tilsvarende kunnet trække en profit ud?
Hvordan ser det i øvrigt ud i forhold til de takster, man har i tilbuddet?
Hvis socialtilsynet vurderer, at det er alt, alt for højt sat og der er taget for meget profit ud, så skal der altså ske en anmærkning på Tilbudsportalen, så kommunerne kan lade være med at vælge det tilbud.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-27:
Men smider man så ikke bare som regering ansvaret fuldstændig fra sig, når man bare siger: Jamen så må I selv finde ud af det i kommunerne?
Så kan I selv se, hvor mange penge de trækker ud.
Vi ved jo, at kommunerne har svært ved at finde de rigtige tilbud i nogle tilfælde.
Så fralægger regeringen sig ikke ansvaret i den her sag, når man bare siger, det er op til kommunerne selv, og når man som regering ikke vil tage ansvar for at lukke et hul?
Vil den her regering tage et ansvar og lukke hullet for den måde at tage profit på?
Og er der en grænse for den her regering for, hvor meget man må tage ud i profit?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-27:
Altså, hvis det er sådan, at der ikke bliver taget ansvar, så må man jo i hvert fald starte med at kigge på de partier, der var med til lige præcis at styrke socialtilsynet tilbage i 2021.
Det var jo en bred gruppe af partier.
Spørgerens parti er selv med i den aftale, og på det tidspunkt var der altså ikke et flertal i Folketinget for – hvad man måske ellers kunne være positiv over for – at lave et stop for profit og sikre, at eksempelvis private botilbud kun kan drives af ngo’er eller kun er nonprofit eller lignende.
Det var der ikke flertal for.
Jeg vurderer heller ikke, at der er flertal for det i dag.
Så derfor er det sådan, loven er, altså at det er kommunerne, der via Tilbudsportalen må sikre, at man ikke bliver ved med at henvise og visitere borgere til tilbud, der er langt over prisen.
Peter Kofod (DF), 2024-11-27:
Jeg synes ikke, det er sjovt, altså jeg gør ikke grin med noget.
Jeg har taget det her op, fordi jeg synes, det er gravalvorligt, at vi har en stat, der lige præcis gør det, ministeren siger.
Altså, der har været nogle regler, der har aldrig været problemer, og pludselig siger man: Nu skønner vi helt anderledes.
Det er der ikke nogen af os her der har været herre over eller har bestemt.
Der har siddet nogen i staten, der siger: Nu gør vi lige tingene på en anden måde.
Det synes jeg vi skal tage meget alvorligt, så det forsøger vi ikke at gøre grin med.
Jeg er glad for, at regeringen også tager det alvorligt.
Jeg har ikke tænkt mig at bruge min sidste runde, for jeg har fået det, jeg ville.
Jeg regner med, at nu kommer det til at køre glat i Sakskøbing og alle andre steder, og skulle det mod forventning ikke gøre det, så får vi jo chancen en kommende onsdag til at tage det her spørgsmål op igen.
Thomas Danielsen (V), 2024-11-27:
Jeg bestræber mig generelt på at fjerne bureaukrati og bøvl.
Derfor er jeg faktisk også ret stolt af, at jeg nu har fjernet det i forhold til 40 pct. af al lovgivning på Transportministeriets område.
Her er også nogle tilpasninger, som faktisk allerede er planlagt, fordi det har en værdi.
Og det er det, som kommer til at veje tungt her, altså at man skal kunne lave en dispensation fra en almindelig færdselslov, når det er særlige optogskørsler som det her.
Så under alle omstændigheder sørger jeg for, at Færdselsstyrelsen ikke kommer til at stå i vejen for, at paraden kan gennemføres.
Jeg sørger også for, at der bliver en klar dispensationshjemmel fra næste år, når der er næste parade.
Leila Stockmarr (EL), 2024-11-27:
Tak, og tak til ministeren for at komme i dag.
Vil ministeren arbejde for, at undersøgelsen i forbindelse med Kattegatforbindelsen realiseres?
Thomas Danielsen (V), 2024-11-27:
Nej, det kan jeg ikke.
Altså, der er ikke nogen undersøgelse i gang.
Men det, der skal undersøges, altså den undersøgelse, der skal laves, såfremt man vil realisere projektet, er jo en miljøkonsekvensvurdering.
Så jeg forstår ikke, at ordføreren mener, at jeg ikke svarer på spørgsmålet.
Det vil man aldrig kunne komme uden om ved danmarkshistoriens største infrastrukturprojekt, altså at skulle lave en miljøkonsekvensvurdering.
Så det vil være svaret, nemlig at det er det, der skal undersøges, og at det er sådan, man skal gøre det.