runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2019-04-24:
Tak for spørgsmålet.
Og ja, vi har et stort problem, og det er også et problem, der skal løses.
Der er jo tale om en gruppe sårbare borgere, som har behov for rigtig meget hjælp og støtte til næsten alt i hverdagen, og som har pårørende, som til daglig yder en meget stor indsats for at tage vare på deres familiemedlemmer.
Det er vi jo rigtig glade for at de gør.
Den type tilskud eller hjælp, der gives, er jo et kontant tilskud efter servicelovens § 90, stk. 3, en hjælpeordning, hvor hjælpen bliver udmålt ud fra borgerens samlede behov.
Jeg får bare lyst til sådan lige at understrege, at der aldrig har været hjemmel til at udmåle timer til overvågning i ordningen, og det var jo det, landsretsdommen tilbage fra 2015 slog fast.
Ministeriet har tilbage i 2017 fået udarbejdet en undersøgelse af konsekvenserne ved to mulige løsningsmodeller, som er blevet drøftet med KL.
Da de drøftelser jo ikke har ført til en løsning, er vi stadig væk i dialog med KL.
Jeg vil gerne sige helt åbent, at det er nogle meget vanskelige drøftelser imellem ministeriet og KL, men jeg kan også garantere, at der bliver arbejdet rigtig hårdt på at finde frem til en løsning.
Jeg tør bare ikke sige noget om tidsperspektivet for, hvornår de drøftelser vil være afsluttet.
Men når vi har klarhed over en mulig løsning og de økonomiske konsekvenser, er jeg selvfølgelig åben over for at drøfte mulige måder at tilvejebringe finansiering på.
Jeg tror faktisk, at rigtig mange ville have smidt håndklædet i ringen på et tidligere tidspunkt.
Derfor kunne jeg jo være interesseret i omvendt så at høre, hvor hårdt SF vil presse på, hvis nu regeringsmagten skulle gå hen at skifte.
For jeg er ikke sikker på, at vi med den regering, som vil komme til at sidde, faktisk vil få en socialminister, som vil tage den her problemstilling alvorligt.
Så hvor hårdt vil SF presse på?
Hvor højt kommer det her op på listen over prioriteringer?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-24:
Nu er det så heldigt, at det er mig, der har lov til at stille spørgsmålene i dag, men det kan være, at vi kan få lov til at bytte rolle på et tidspunkt.
Indtil da tænker jeg, at hvis prisen faktisk betyder noget – og jeg er med på, at ting jo ikke er gratis – ville det ifølge min lommeregner altså have været betydelig billigere, hvis man havde videreført den her overvågningsløsning, som man jo trods alt har benyttet engang.
Det er i hvert fald sådan jævnfør ministerens egne svar, altså at den billigste model i forhold til overvågning ville have kostet 49.000 kr., den dyreste model 63.000 kr., mens prisen, hvis man havde valgt et botilbud i stedet for, havde været på mellem 75.000 kr. og 91.000 kr. Så under alle omstændigheder ville overvågningsløsningen have været billigere.
Når den ikke er billigere for kommunerne, er det jo, fordi statstilskuddet følger med et botilbud.
Så hvor svært kan det være at benytte en løsning, hvor man vælger at sige, at statstilskuddet selvfølgelig skal følge med den løsning, der er den rigtige for den pågældende borger – og for lige præcis de her i øvrigt meget få, men ualmindelig sårbare handicappede børn, som har brug for at bo hjemme i længere tid, eventuelt måske endda altid?
Når løsningen er så enkel, fordi prisen er så åbenlyst mulig at forholde sig til, hvorfor så ikke bare få ændret det der statstilskud, så det en gang for alle følger barnets behov og ikke, hvad vi tilfældigvis engang lige har fået skrevet ind i loven?
Mai Mercado (KF), 2019-04-24:
Men det, der var,
Det var jo det, landsretsdommen slog fast, nemlig at det ikke var lovligt, og at der ikke var nogen hjemmel.
Derfor kan man heller ikke på et sagligt grundlag sige, at man bare kan videreføre det, for det må man ikke.
Så ved jeg jo godt, at der er et ønske om at sige, at overvågning er billigere end at rykke på et botilbud, men man kan bare heller ikke regne sådan.
Man kan ikke opgøre udgifterne på den måde.
Derfor kan man heller ikke bare sige, at det er billigere.
Til gengæld vil jeg faktisk gerne kvittere for det DF-SF-forslag, der er kommet, hvor man går ind og kigger på, at jamen kan det så være i en afgrænset periode, altså, som jeg har forstået det, skal man for de unge fra 18 år og i en periode på 5 år kunne tilvejebringe en overvågning.
Jeg skal bare sige, at noget af det, vi sidder og kigger på lige nu og drøfter med KL, jo lige præcis er alternative modeller.
Den har betydning for rigtig mange mennesker.
Der var ikke noget, jeg hellere ville, end at bringe loven i overensstemmelse med det.
Men ordføreren ved jo lige så godt som mig, at det koster rigtig, rigtig mange penge, i og med at det er en opgave, som vil blive pålagt samtlige kommuner.
Og så kan det godt være, at der er nogle, som før landsretsdommen selv har taget den opgave på sig, også selv om der ikke har været hjemmel til det.
Men det vil betyde, at vi skal kompensere kommunerne, for det er sådan dut-princippet er skruet sammen.
Jeg kan i hvert fald bare ikke se, at vi kan tilvejebringe så stor en økonomisk ramme.
Men det er jo lige præcis også derfor, at vi kigger ned i de alternative modeller.
Altså, jeg er konservativ, og familiepolitikken er rigtig, rigtig vigtig.
Og når jeg hører de beretninger om familier, som bliver nødt til at sige farvel til et familiemedlem, som skal placeres på en institution, fordi man ikke har hjemmel til overvågning, så skærer det da langt ind i hjertet.
Og det er vi sådan set enige om.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-24:
Men det koster jo i forvejen.
Institutionspladsen koster.
Den er dyrere, end hvis man havde videreført overvågningen.
Og så er det rigtigt, at mange forældre har løst opgaven på en anden måde, og det er selvfølgelig ikke regnet ind i regnestykket.
Men summa summarum løber beløbet måske op i 25 mio. kr.
Og forestiller ministeren sig så helt konkret, at det er med, i det mindste i forhold til finanslovsforhandlingerne?
Mai Mercado (KF), 2019-04-24:
Det er et meget større beløb, vi kigger ind i.
Altså, Deloittes rapport, hvor man jo har kigget på to løsninger, går jo fra, at det koster 80-90 mio. kr. om året, som er den mindste model, og så helt op til den meget store model, som koster flere hundrede millioner kroner om året.
Det er jo også derfor, at vi i drøftelserne med KL ser på, om vi på nogen måde kan indhegne det, således at vi får holdt hånden under især de borgere, som er unge, som bor hjemme, og som måske ikke er parate til at flytte på en institution.
Og så ved jeg godt, at det rent intuitivt ikke giver mening, at man betaler mere for en plads på et botilbud i forhold til overvågning, men jeg kan bare ikke lave det regnestykke, hvor man giver lidt og tager lidt.
Og det er jo det, som lige præcis gør, at den her problematik er svær og bliver ved med at være svær.
Spørgsmålet er, om der er en vilje til at løse den efter et valg.
Hvis de røde vinder regeringsmagten, kan jeg i hvert fald godt have mine tvivl.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-24:
Tak for det, så er scenen sat.
Mener ministeren, at det gavner klimaindsatsen at bygge Baltic Pipe, så Polen kan bruge fossil gas fra Norge frem til 2063, når EU's klimaplanlægning går på at opnå, at EU bliver nulemissionsområde i 2050?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-24:
Det synes vi også selv, og der er specielt netop det der besynderlige forhold, at når vi taler om de allerallersvageste borgere, kan de på deres 18-års fødselsdag faktisk blive tvunget til at flytte på en institution, fordi forældrene bliver nødt til at kaste håndklædet i ringen, fordi vi ikke har skabt lovhjemmel til, at man kan videreføre overvågningen for det meget handicappede barn efter det 18. år.
Og ja, jeg tænker også, at en løsning kunne være en midlertidig ordning, men hvor svært kunne det være at få loven til at være i overensstemmelse med det behov, vi alle sammen er enige om der er?
For hvis ministeren er enig i det, skal vi så ikke bare bringe loven i overensstemmelse med, hvad der burde være den rigtige løsning?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-24:
Jeg kan som opfølgning på spørgsmålet sige, at vi jo sådan set i Enhedslisten meget gerne vil være solidariske over for andre lande, og vi vil meget gerne bidrage til, at de danske erfaringer med at opbygge et vedvarende energisystem, som fungerer hver eneste dag, og som har sikre leverancer af både gas og el og varme, er en eksportartikel, som ministeren kunne stå i spidsen for, i stedet for at der bliver satset på fossile energileverancer fra Norge til Polen.
Jeg synes, den her sag også viser, at vi har en mangel i vores planlægning i Danmark.
Altså, vi har Energinet, som ligesom må forholde sig til at planlægge ledningsforbindelser – det kan både være gas og el – men som ikke har fokus på, at vi står over for, at vi skal have et andet samlet energisystem, hvor vi skal håndtere, at der bliver mere og mere vedvarende energi, og hvor vi skal have fjernvarme og el og gas til at spille meget bedre sammen, og hvor det jo nemt kunne være, at det er andre investeringer end nye ledninger, man skulle prioritere, f.eks. store varmepumper, at satse på geotermi, at udbygge ny vedvarende energi, få store brintanlæg op at stå.
Altså, det er nogle helt andre investeringer, som ville være bedre for det samlede energisystem end at bygge en polsk gasledning til fossil energi.
Jeg noterer mig, at ministeren vil forholde sig til de lokale gener og forsøge at påvirke Energinet til at tage hensyn til de lokale beboere.
Men vi er altså i en situation, hvor en gasledning af den kaliber, som skal hen over Jylland, hen over Fyn og hen over det sydlige Sjælland, selvfølgelig vil have nogle gener.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er sådan, at det her projekt er noget, som ministeren kommer til at se igen, eller om den, hvad skal man sige, videre sagsbehandling kører hos andre myndigheder.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-24:
Til det sidste vil jeg sige, at det da klart er en sag, som jeg løbende er i dialog med Energinet om.
Det er også derfor, jeg har sendt et meget klart og tydeligt signal til Energinet om at lytte mest muligt, at tage ud i marken, havde jeg nær sagt, og mødes med lodsejere.
Og derfor er jeg jo også meget tilfreds med, at det er lykkedes Energinet at mødes med 500 lodsejere og at have holdt syv borgermøder.
Det er nemlig helt afgørende, at der er en stærk lokal dialog.
I forhold til det spørgsmål, som hr. Søren Egge Rasmussen også var inde på, om behovet for den her ledning, vil jeg bare sige, at Polen altså står et helt andet sted end Danmark.
Jeg kunne godt ønske mig, hvis muligheden var der, at invitere hr. Søren Egge Rasmussen med på en tur til Polen – jeg ved også, at han har været der – for 80 pct. af Polens energiforbrug er i dag baseret på kul.
Skal det lykkes, er man nødt til at finde et alternativ, som er stabilt.
Og der må man bare sige, at der er naturgas et alternativ, og det er også sådan, at naturgas har en CO 2 -udledning, som er cirka det halve af kuls.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-04-24:
Det kunne være spændende at fordybe sig lidt i, hvad vi har af muligheder for at understøtte den her art, som trods alt stadig væk er ganske presset.
Så vidt jeg er orienteret, må det være sådan, at den antalsestimering, som ministeren fremlægger i dag, er en konsekvens af, at man lavede et elfiskeri i december, hvor man lavede en optælling.
Er der planlagt yderligere bestandsovervågning fremadrettet?
Vil man lave en optælling igen, sådan at vi er sikre på, at vi holder os på sporet, i retning af at arten antalsmæssigt bevæger sig i en positiv retning?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-04-24:
Ja, det er der.
Det er noget, som vil blive fulgt op hvert andet år, hvor der altså vil blive lavet ikke en optælling, men en estimering af, hvor stor bestanden her er.
Det er klart, at man, når man løbende laver den her estimering, så samtidig laver vurderingen af, hvad det er for tiltag, vi skal tage.
Vil det f.eks. på et tidspunkt være relevant med en genbank?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-04-24:
Jeg tror undtagelsesvis ikke, jeg har så mange yderligere spørgsmål.
Jeg synes, det var virkelig, virkelig fantastiske og positive nyheder, der kom fra ministeren i dag.
Det er jo en kendt sag, at vi har brugt 150-160 mio. kr. på snæblen, som vi har et kæmpe ansvar for.
Forskellige regeringer har brug enormt mange penge, enormt mange ressourcer og enormt mange kræfter, og også lokalt er der brugt mange ressourcer, og vi har jo bare ikke kunnet se resultatet af den indsats igennem mange år.
Derfor er det positivt, at vi nu ser et resultat, og det er faktisk også lidt overraskende.
Det var jo noget frustrerende, tror jeg, for alle implicerede at opleve, at vi kastede penge i det og brugte meget tid på det ude i Varde Å-systemet, og at der ligesom ikke rigtig kom noget resultat.
Men jeg håber virkelig, at det er robuste resultater, og at fremgangen for arten vil fortsætte.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-04-24:
Jeg deler fuldstændig glæden over, at det lader til at gå opad med bestanden, og venter også sådan med om ikke tilbageholdt åndedræt, så en eller anden form for ængstelse, altså i forhold til: Hvordan udvikler den her bestand sig så videre, og er den på vej i den rigtige retning?
For sandheden er jo, at vi ikke ved voldsomt meget om snæblens biologi.
Vi ved ikke voldsomt meget om, hvordan snæblen yngler og dens vandring til Vadehavet osv.
Men det lader til at gå i den rigtige retning, og det er vi glade for.
Det er en god dag.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-04-24:
Jeg ved ikke helt, hvordan jeg skal opfatte ministerens tale.
I starten syntes jeg, at ministeren gjorde sig meget munter på baggrund af forslaget, som jeg synes er et meget seriøst forslag, som primært handler om sundhedsfremme, men som jo også handler om, at klimabelastningen fra gennemsnitsdanskerens kost er større end den samlede belastning fra personens forbrug af el, varme, benzin og diesel.
Så der er også klimamæssige aspekter i at gøre det her.
Så jeg synes jo egentlig ikke, at der er så vildt meget muntert i det.
Det er rigtigt, at jeg har stået her før.
Det er nemlig, fordi det er en del af vores politik, at det, der er sundt, gerne må være billigt, og at det, der er usundt, gerne må være dyrt.
Det er de to ting, vi har slået sammen i det her forslag.
Er ministeren kun kritisk i forhold til finansieringen af det, eller synes ministeren sådan set, at det kunne være fornuftigt?
Altså hvad er det?
Er det de to ting, altså at det vil koste noget, så man måske skal tage noget af råderummet, og at man så også skal ud i noget teknisk i forhold til nogle flåede tomater?
Altså, man skulle nok godt kunne finde ud af at lave en lovgivning i forhold til det.
Karsten Lauritzen (V), 2019-04-24:
Jamen det sidste bekræfter sådan set min pointe.
Man er jo velkommen til at komme med det, og jeg er glad for Alternativets måde at gå anderledes til politik på.
Det synes jeg har været et positivt bidrag, og det mener jeg virkelig.
Jeg synes, at mange partier kunne tage ved lære af det.
Men formålet med at være i politik er ikke bare at mene noget, det er jo også at gennemføre det.
Og når man genfremsætter et beslutningsforslag, forventer jeg sådan set, at der er en forbedring med hensyn til de kritikpunkter, der er blevet rejst, og at man har set på årsagen til, at det er blevet afvist.
Og hvis det var superlet at lave den her afgrænsning, forstår jeg ikke, hvorfor fru Pernille Schnoor og Alternativet ikke har gjort det i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Når jeg gør mig lidt munter over forslaget, er det, for at være helt ærlig, fordi jeg synes, at det er et meget, meget ugennemtænkt og ikkegennemarbejdet beslutningsforslag.
Det er jo ikke, fordi vi politikere på Christiansborg ikke har ressourcer til rådighed eller ikke kan trække på brancher eller interesseorganisationer.
Det her ville være en langt bedre og mere seriøs debat, hvis fru Pernille Schnoor og Alternativet havde sat sig ned og arbejdet med beslutningsforslaget i stedet for blot at arbejde med, hvad de gerne vil fremme.
For politik handler ikke kun om at mene noget, det handler også om at gennemføre det.
Det forslag her kan ikke gennemføres, fordi det er ugennemtænkt, og det er ufinansieret.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-04-24:
Jeg kan huske, at jeg sidst, vi havde det, også blev skudt i skoene, at vi ikke laver vores arbejde ordentligt osv.
Altså, med al respekt er det tredje gang, at jeg står her og foreslår, at cigaretter skal være dyrere.
Jeg synes nok, at der er sket noget siden første gang.
Så med al respekt kan man godt skubbe til nogle politiske dagsordener ved at stå her i Folketingssalen og foreslå nogle ting.
Det her er sådan set en del af vores politik.
Det kan godt være, at det ikke er en del af ministerens politik, men det er en del af vores politik.
Det, vi har gjort den her gang, er, at vi har foreslået en finansiering.
Det var det, vi primært blev skudt i skoene med hensyn til sidst, nemlig at der ikke var foreslået nogen form for finansiering.
Det har vi foreslået den her gang.
Så begynder man altid at diskutere nogle teknikaliteter.
Jeg er ikke enig i, at det skal være afgørende for, om man kan gøre det her.
Det er jo et spørgsmål om, om vi er enige eller uenige i det med, at det er så svært at afgrænse, hvad der er frugt og grønt, og hvad der ikke er frugt og grønt.
Karsten Lauritzen (V), 2019-04-24:
Igen vil jeg sige, at hvis det var let, ville jeg opfordre fru Pernille Schnoor til at gøre det, altså aflevere en liste.
Det er egentlig ment som et venligt råd, for det er meget let for mig som skatteminister at afvise et forslag, jeg egentlig synes er meget fornuftigt, fordi det ikke er særlig gennemarbejdet, på trods af at det er en genfremsættelse og på trods af, at man kan få hjælp fra Folketingets Udvalgssekretariat, stille spørgsmål til mig som skatteminister og andet.
Jeg synes bare, det er ærgerligt, for det gør det let at afvise Alternativets politik.
Det synes jeg da er synd for Alternativet og sådan set også for den oplyste debat om det.
Hvis jeg skulle komme med et godt råd til næste gang, man skal genfremsætte sådan et beslutningsforslag, ville det være, at man jo kunne kigge til andre lande, hvor de har lavet en differentieret moms på fødevarer, og læne sig op ad den afgrænsning.
Men jeg ser det sådan ikke som min opgave her som minister at hjælpe Alternativet med at udvikle deres politik.
Det håber jeg I selv kan finde ud af.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-04-24:
Tak for det, formand.
Man vil jo nok nu erfare, at ordførerkredsen og ministerkredsen her er et miks mellem skattefolk og sundhedsfolk, og jeg kan også høre på ordføreren, der fremsatte beslutningsforslaget her, at det sidste gang jo var en mere ren skattedebat, og i dag er der puttet mere sundhed ned over det, og det er vi i Socialdemokratiet rigtig glade for.
Det ændrer dog ikke den socialdemokratiske holdning til hele diskussionen af, om vi skal have et differentieret momssystem.
Det synes vi i Socialdemokratiet ikke at vi skal.
Vi synes, at der er rigtig gode argumenter for, at vi bibeholder et enkelt og smidigt momssystem, som vi har, men det er en absolut væsentlig del af den socialdemokratiske sundhedspolitik, at vi skal have et skarpt, skarpt øje rettet imod, at alt for mange danskere bliver syge gennem livet, og vi kan politisk gøre ting for at reducere sygdomsmængden, om jeg må udtrykke det sådan, i Danmark.
Derfor skal vi fokusere benhårdt på forebyggelse og sundhedsfremme, og det er jo det, der i og for sig er baggrunden for, at beslutningsforslaget her er fremsat.
Jeg har haft den tykke grønne bog nede fra reolen i dag for lige at genlæse det.
Vi synes i Socialdemokratiet, at vi skal se os omkring for at finde andre metoder, andre strukturer for at understøtte, at frugt og grønt og en sund livsstil i det hele taget bliver fremmet bredt i befolkningen.
Skatteministeren var inde på sådan nogle antagelser af, hvem det er, der spiser mest frugt og grønt, og her må jeg sige, at det bakker jeg skatteministeren op i.
Det er et ønske fra socialdemokratisk side, at frugt og grønt i højere grad bliver en stor del af den brede befolknings kostindtag, så det ikke – måske – kun gælder for dem, der tjener flest penge.
Så jeg vil gerne åbne op for en dialog og en debat med Alternativet og Folketinget som helhed om, hvordan det er, vi måske kan være med til at understøtte nogle strukturer.
Men tilbage til momssystemet.
Det er et enkelt, det er et forståeligt, det er et smidigt, og det er, som skatteministeren også sagde, også et billigt momssystem, vi har.
Vi har kun meget få undtagelser fra den 25-procentsmoms; lad mig nævne frimærker og dagblade.
Vi ønsker ikke at ændre på den momssats, vi har på området her.
Det var også det, min kollega fremsagde for et par år siden, da det var til debat første gang.
Jeg har i dag benyttet lejligheden til at fremhæve de sundhedsfremmende og de sundhedspolitiske aspekter omkring fødevarer og kost i det hele taget, og det er vi meget interesserede i at få en bredere politisk debat om her i Folketinget, men ikke med baggrund i beslutningsforslaget her om at differentiere momssatserne.
Så Socialdemokratiet stemmer ikke for beslutningsforslaget her, og jeg skal til Folketinget også gøre opmærksom på, at jeg er bemyndiget til at melde det samme fra Det Radikale Venstre og fra SF, som heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-04-24:
Først og fremmest vil jeg da godt anerkende, at sundhedsordføreren vælger at fremhæve de sundhedsmæssige aspekter i vores forslag, at de sundhedsfremmende aspekter faktisk er noget, vi argumenterer ud fra, og at det er vigtigt, at det ikke kun er ministeren og folk med høje indkomster, der spiser frugt og grønt, men at vi også kan få et bredere grundlag, så der ikke er sådan en social slagside.
Jeg vil også gerne anerkende, at det her jo handler om forebyggelse.
At man så er uenig i det redskab, er jo fair nok, men målet kan jeg høre at vi langt hen ad vejen er enige om.
Det, man kan sige specifikt om Forebyggelseskommissionen, er jo, at de ikke tager stilling til den klimamæssige effekt af det.
Altså vi har jo to begrundelser for det her forslag; vi har en sundhedsfremmende begrundelse, og så har vi en begrundelse, der har mere klimamæssige betragtninger.
Og den begrundelse har de ikke med, og det er derfor, vi mener, at der er endnu en grund til at gøre det her.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-04-24:
Tak for det.
Jeg er altid glad for at kunne skabe glæde i Folketingssalen, og jeg synes faktisk også, der er grund til om ikke begejstring, så i hvert fald sådan lidt større tillid til, at snæblen ikke er så truet, som den har været.
Jeg skal meget gerne bede Miljøstyrelsen om at sætte nogle flere ord på om, hvad det er for en vurdering, man gør sig.
For jeg stillede jo det samme spørgsmål til mit system, som hr. Christian Rabjerg Madsen stiller her, nemlig: Hvorfor kan man ikke bare gøre det?
Det handler åbenbart om, og her roder jeg mig lidt ud i noget, jeg ikke er ekspert i, at når man har en selektion i et lukket miljø, som er menneskestyret, så er den selektion altså ikke nødvendigvis velegnet, når den kommer ud i vildskaben igen, og derfor risikerer man altså at få sat de forkerte ud, eller at det er de forkerte, der tilpasser sig et forkert miljø.
Men jeg skal meget gerne bede Miljøstyrelsen om at uddybe det her, sådan at det ikke er de blinde, der diskuterer farver hernede.