runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-15:
Allerhelst ønsker jeg, at alle dem, der er i den her gruppe, og som kan arbejde, kommer i arbejde, og jeg synes, det er glædeligt, at vi er tæt på at have halveret antallet af børn, der har forældre i kontanthjælpssystemet, på 5 år.
Det er jo en gigantisk succeshistorie.
Altså, den mængde af gode baner for det videre liv, som det kommer til at skabe, at man kommer ud af passiv forsørgelse, er den stærkeste vej væk fra det her.
Men jeg er også med på, at vi ikke kan gøre det for alle, og derfor er jeg også glad for, at vi ved siden af det har lavet den her aftale.
Lad mig starte med at understrege, at arbejdspligten ikke diskriminerer etniske minoriteter.
Målgruppen, der bliver omfattet af arbejdspligten, er fastlagt ved objektive kriterier.
Man bliver omfattet af arbejdspligten, hvis man ikke har haft lovligt ophold her i riget i 9 år ud af de sidste 10 år, og hvis man ikke har haft 2½ års fuldtidsbeskæftigelse ud af 10 år.
Det vedrører altså personer, som er indrejst til Danmark, og som ikke har fået en tilstrækkelig tilknytning til det danske arbejdsmarked.
Målgruppen omfatter også personer med dansk oprindelse, som ikke opfylder optjeningsreglerne for kontanthjælp eller har tilstrækkelig tilknytning til Danmark.
Med det på plads synes jeg altså kun, det er rimeligt, at vi skærper sammenhængen mellem ret og pligt for den her gruppe.
Faktum er, at hver tredje kontanthjælpsmodtager har ikkevestlig baggrund, og at halvdelen af de kvinder, som har været på kontanthjælp i mere end 10 år, har ikkevestlig baggrund.
Det synes jeg er et udenforskab, vi simpelt hen ikke må og skal acceptere som samfund.
Jeg ønsker det i hvert fald ikke.
Og med arbejdspligten stiller vi krav om, at man skal bidrage for sin ydelse, og jeg mener faktisk både, det er rimeligt i forhold til samfundet, men også, at det er værdigt for den enkelte at blive forventet noget af.
Det er også godt for børn at se deres voksne stå op om morgenen og tage af sted.
Tak for ordet.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-11-15:
Til gengæld viser studier, at løntilskud og en brancheorienteret tilgang vil føre til en positiv effekt.
Samtidig viser de her studier så også, at det er vigtigt med en specialiseret indsats over for flygtninge, da de jo er kommet hertil på andre vilkår og potentielt har ptsd med i bagagen, fordi de er flygtet fra krig.
Så hvilke specialiserede indsatser har ministeren baseret aftalen om arbejdspligten på?
Og hvorfor er det ikke muligt at få løntilskud for det fuldtidsarbejde, der skal udføres?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-15:
Helt grundlæggende viser undersøgelser også, at der faktisk er virkelig gode erfaringer med ordinære timer.
Jeg har lige for lidt siden stået og svaret på spørgsmål om en kontanthjælpsreform, der åbner for, at jo flere ordinære timer du har ved siden af din kontanthjælp, jo flere penge får du lov at beholde i lommen.
Og det vil sige, at der også er noget værdighed i det, og at der også er noget mulighed for at løfte sig selv ud, selv med få timer.
Hvis du på nogen måde kan det, også selv om det er få timer, fortrænger det jo selvfølgelig den her indsats.
Det vigtige for mig er, at der forventes noget af mennesker, og at vi ikke tillader et passivt udenforskab i årevis uden at gribe ind.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-11-15:
Når etniske minoritetsborgere forskelsbehandles, skal det jo af en stat retfærdiggøres, at indsatsen er proportionel med målet – jeg ved, ministeren også er blevet forelagt den kritik – for ellers er det jo indirekte diskrimination, hvilket er ulovligt.
Til Dagbladet Information oplyser ministeren, at der er lavet en grundig vurdering af dette.
Vil ministeren redegøre for, hvordan ministeren finder det proportionelt at stigmatisere og forskelsbehandle så mange borgere, når Beskæftigelsesministeriets egne beregninger viser, at det kun vil bidrage til 300 fuldtidspersoner årligt på det danske arbejdsmarked?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-15:
Det er heldigvis ikke ministeren, der sidder og laver de juridiske vurderinger af, om noget strider imod menneskerettighederne, eller om noget er proportionalt.
Det er derfor, at vi har et Justitsministerium, og selvfølgelig er det her lavet i tæt samarbejde med dem.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-11-15:
Er ministeren tilbøjelig til at indføre samme arbejdspligt uden opholdskravet, hvis nu en borger lægger sag an mod Danmark og der bliver ført en retssag, hvor man kommer frem til, at den her arbejdspligt strider imod Den Europæiske Menneskerettighedskonvention?
Er ministeren så klar til det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2023-11-15:
Bliver der spurgt til, om det skal gælde flere mennesker?
Altså, det her er en gruppe, der er overrepræsenteret i arbejdsløshedsstatistikkerne.
Det er en gruppe, som vi har haft markant sværere ved at skabe en vej ind på det danske arbejdsmarked for.
Og derfor er det også en mere aktiv indsats end både det, de får i dag, men også end det, der i øvrigt leveres.
Det koster selvfølgelig nogle penge, og det ville koste endnu flere penge, hvis det skulle smøres ud på alle.
Og jeg mener, at når der er en gruppe, der er overrepræsenteret, så er det der, vi skal sætte ind.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2023-11-15:
Hvordan kan ministeren forsvare at indføre en arbejdspligt målrettet etniske minoriteter, der forskelsbehandler borgere i Danmark, og som dermed ifølge Institut for Menneskerettigheder kan være ulovlig diskrimination i strid med menneskerettighederne?
Lotte Rod (RV), 2023-11-15:
Tak for det.
Hvad er regeringens holdning til at afsætte de nye penge til sfo og klub, som det koster at åbne tidligere, når skoledagen bliver kortere?
Andreas Karlsen (KF), 2023-11-15:
Tak for svaret.
Også tak for nogle fine principper.
Det er jo svært at være uenig i dem.
Grunden til, at jeg spørger, er, at jeg står her med en højesteretsdom, hvor en cambodiansk mand, en cambodiansk statsborger, som er kommet til Danmark som 7-8-årig, og som tidligere er dømt for noget småkriminalitet, bliver dømt skyldig for at begå en gruppevoldtægt her i Danmark.
Han bliver så dømt til udvisning af landsretten, og det giver jo rigtig god mening.
Men da sagen når til Højesteret, omstøder man beslutningen og annullerer hans udvisning med det argument, at han vurderes som værende velintegreret i Danmark af den årsag, at han spiller fodbold i en klub.
Det er ret vanvittigt at læse sådan en domsafsigelse, og jeg er jo godt klar over, at ministeren ikke kan kommentere den her konkrete sag – det beder jeg heller ikke ministeren om – men er det de rigtige principper og regler, der gør sig gældende, når vi kan stå i sådan en situation, som jeg lige har beskrevet her?
Det er jo unægtelig en udfordring for vores retsfølelse.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-15:
... været vigtigt igennem en del år efterhånden at sige, at det, at man har været her i mange år, ikke skal have nogen betydning, når det handler om meget alvorlig kriminalitet.
Og det har vi jo afskaffet på en lang række områder, bl.a. i forhold til alle voldsparagrafferne.
Men der er nogle enkelte, hvor det stadig gælder, og det synes jeg i princippet også godt man kunne afskaffe der.
Andreas Karlsen (KF), 2023-11-15:
Det er jeg glad for at høre, og man kan sige, at ministeren jo snart har været minister i et års tid.
Hvad vil man gøre ved det?
Hvordan vil man få løst det her?
Og mener man ikke, at det er et kæmpeproblem, at man i mange år har talt om en stram udlændingepolitik, og at der er blevet ført mange valgkampe på det, men at vi alligevel her i 2023 kan stå med en cambodiansk statsborger, der begår gruppevoldtægt, og så kan vi ikke smide ham ud?
Han er ikke dansk statsborger, men vi kan simpelt hen ikke smide ham ud på grund af det ene argument, at han spiller fodbold i en klub.
På mig virker det fuldstændig vanvittigt, og jeg kunne sådan set godt tænke mig at høre, hvad planen er for at få det her ændret i en fart.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-15:
Jeg er ikke sikker på, at det er det eneste argument, der ligger til grund for den dom.
Uden sådan at have læst den præcist vil jeg tro, at der ligger en række flere argumenter for, hvorfor man ikke kan udvise ham.
Altså, det, at vi står på konventionernes grund, er jo noget, som en del partier her i Folketingssalen, for ikke at sige de fleste, er enige om er afgørende for den måde, som vi laver vores udlændingepolitik på.
Og der er det jo sådan, at vi nogle gange møder sager, hvor man ikke kan udvise folk af den årsag.
Det er et arbejde, som Justitsministeriet er i gang med, i forhold til at udfordre de konventioner, der er, men dem, der allerede ligger der og er i funktion, kan vi altså ikke træde hen over.
Andreas Karlsen (KF), 2023-11-15:
Det er i hvert fald det, der bliver lagt vægt på, i forhold til at vedkommende bliver vurderet som velintegreret, sådan at vi altså ikke kan smide ham ud.
Højesteret omstøder dommen.
Det er et år siden, at der var valg, og det er blevet meldt ud, at man vil kigge på det her spillerum i forhold til at udfordre konventionerne, og det er jo også lidt det, ministeren siger.
Nu er der gået et år.
Vi ser de her sager, efter at der i mange år er ført kampagne om en stram udlændingepolitik i Danmark.
Synes man ikke, at det er et problem, at det her står sådan til?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-11-15:
Spørgeren skal være undskyldt, fordi han ikke sad i Folketinget på det tidspunkt.
Men jeg husker det ikke, som om det blev løst, dengang der sad en konservativ justitsminister i stolen, og det er nok, fordi det er mere kompliceret end det, man lige kan klare med et folketingsspørgsmål.
Jeg anerkender fuldstændig problematikken.
For min skyld skulle vi udvise flere, der begår kriminalitet, også i forhold til mere milde paragraffer som f.eks. hvidvask, hvor der i dag er en trappestigemodel.
Men vi bliver nødt til at arbejde inden for konventionernes rammer.
Det er også, så vidt jeg forstår, Det Konservative Folkepartis position, og det må være inden for det, at det fungerer.
Tak for spørgsmålet, og velkommen her i salen til spørgeren.
Der skal ikke herske tvivl om, at regeringen ønsker en stram, ansvarlig og konsekvent udlændingepolitik.
Misbruger man sit ophold i Danmark til at begå alvorlig kriminalitet, har man ikke noget at gøre i det danske samfund.
Og efter reglerne skal der ske udvisning, medmindre det med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtigelser.
I Danmark er det som det helt klare udgangspunkt domstolene, der foretager den vurdering og dermed beslutter, om der i forbindelse med en konkret straffesag skal ske en udvisning.
Afslutningsvis synes jeg det er vigtigt at understrege, at det helt grundlæggende er sådan, at hvis en kriminel udlænding efter reglerne kan udvises af Danmark, skal der selvfølgelig ske udvisning, medmindre det med sikkerhed vil være i strid med vores internationale forpligtigelser.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-11-15:
Tak for det, formand.
Mit spørgsmål lyder: Hvordan kan det være, at ministeren mener, at det ikke kan betale sig at særbeskatte energihandlere i Danmark, når Skatteministeriets analyse er kommet frem til, at beskatningen vil medføre ca. 10 mia. kr. mere i statskassen?
Jeppe Bruus (S), 2023-11-15:
Tak for spørgsmålet.
På energimarkederne var der tale om et helt ekstraordinært år i 2022.
Det skyldes bl.a krigen i Ukraine og tørken i Europa, der påvirkede energipriserne i et meget stort omfang.
Det medførte også nogle helt ekstraordinært store profitter for en række energihandlere og voldsomt stigende energipriser for både danske og europæiske forbrugere.
Som jeg flere gange har gjort meget klart, har de her profitter hos energihandlere virket helt ude af proportioner og vanvittig urimelige, særlig i en tid, hvor helt almindelige familier havde svært ved at få pengene til at slå til, både til at betale elregningen, men altså også til fødevarerne nede i supermarkedet.
Derfor er jeg faktisk glad for, at Folketinget, herunder SF, for knap et år siden indgik en aftale om inflationshjælp til nogle af dem, som har været hårdest ramt.
Aftalen indebar bl.a. udbetaling af 5.000 kr. ekstra skattefrit til folkepensionister, der modtager ældrecheck.
Aftalen blev bl.a. finansieret ved at gennemføre EU-forordningen om indtægtsloft og solidaritetsbidrag, der skulle særbeskatte ekstraordinært store profitter i energibranchen.
EU-forordningen indeholdt dog ikke en model til særbeskatning af mellemhandlere.
En af de væsentligste udfordringer er afgrænsningen af mellemhandlere.
Der findes simpelt hen ikke en juridisk afgrænsning af mellemhandlere i dag, og der er mange forskellige aktører på markedet for energihandel.
F.eks. handler en del større danske industrivirksomheder på energimarkedet, bl.a. for at sikre stabile energipriser i deres produktion.
Jeg kan også konstatere, efter at have lavet en del undersøgelse af det, at der ikke er nogen EU-lande, der har indført en brugbar og afgrænset model, der konkret kan bruges til beskatning af mellemhandlere.
Derfor er jeg mig bekendt den eneste minister i Europa, der har sat sig i spidsen for at lave en model, der muliggør en særbeskatning af energihandlere, og den analyse, som Skatteministeriet har lavet, deler vi selvfølgelig på europæisk plan, så vi er forberedt, hvis der skulle opstå en lignende situation igen.
Det er vigtigt at holde sig for øje, at danske energihandlere befinder sig på et fælles europæisk marked, og i 2022 kom over 90 pct. af de danske mellemhandleres omsætning fra aktiviteter uden for landets grænse.
Det betyder også, at en betydelig del af den profit, som mellemhandlerne skabte, og som der for 2022 forventes at betales selskabsskat af, mere end 10 mia. kr., altså vedrører aktiviteter uden for landets grænser.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-11-15:
Jeg må så lægge spørgsmålet op til, at det kan komme som det næste svar.
For det, mit spørgsmål går på, er jo, om man har fået lavet den her analyse.
Vi deler jo i SF fuldstændig ministerens forargelse over de her meget store indtjeninger, der har været blandt nogle energiselskaber, og som også har resulteret i meget store bonusser.
Det har vi i fællesskab afdækket tidligere, og derfor er vi også glade for, at man fik lavet en analyse.
For jeg forstod det sådan på ministeren, at problemet ikke var manglende vilje, men at problemet var en manglende model.
Med den her analyse er der jo så blevet præsenteret en model, og derfor lyder mit spørgsmål: Hvordan kan det være, at når ministeren tidligere har sagt, at man gerne vil, men mangler modellen, så vil man, når man så nu har modellen, faktisk ikke implementere den?
Jeppe Bruus (S), 2023-11-15:
Det ville jo kræve, at vi beskatter med tilbagevirkende kraft.
Det kan vi faktisk godt gøre, uanset om der er en EU-forordning eller ej.
Der er ikke noget, der forhindrer os i at gøre det.
Vi har ikke tradition for at gøre det, og det er jo ret grænseoverskridende, når man så gør det.
Den model for de her energihandlere, vi er lykkedes med at lave, med en afgrænsning, viser jo så også, at der er et selskabsskatteprovenu for de her handlere på mellem 10 og 12 mia. kr.
Man kan sige, at de så har haft en samlet profit på måske oppe omkring 50 mia. kr., og det kunne man i princippet godt gå tilbage og beskatte.
Det ville være en kortsigtet frist, for det, analysen jo også viser, er, at der formentlig så ville være et minusprovenu i årene frem, fordi de her ville flytte.
Derfor lægger vi ud fra en samlet betragtning ikke op til at beskatte med tilbagevirkende kraft, men vil altså arbejde for, når vi nu har en model, også at dele den på europæisk plan.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-11-15:
Hele EU's solidaritetsbidrag er jo med tilbagevirkende kraft og har jo været en beskatning med tilbagevirkende kraft af de overskud, der var skabt sidste år, og derfor har vi ment, at det også skulle gælde mellemhandlerne.
For jeg har forstået på en række artikler, både i Berlingske og FINANS, at ministeren ikke mener, at det kunne betale sig, men jeg står her med analysen foran mig, og i tabel 4 står der, at med gængse regnemodeller i Skatteministeriet er der en varig provenuvirkning på 0,1 mia. kr. ved en beskatning af energimellemhandlerne.
Det er altså også en varig virkning.
Jeppe Bruus (S), 2023-11-15:
Nu skulle jeg have taget analysen med, må jeg tilstå.
Jeg har ikke lige tabellen, men mig bekendt vil spørgeren jo også kunne læse i analysen, at der vil være et provenu på et sted mellem 6 og 9 mia. kr., afhængigt af hvad for en model man vælger – det kan også være betydelig lavere – men at der også er en betydelig risiko for, at det faktisk vil føre til et varigt minus.
Og det er netop, fordi der er en risiko for, at det her er et meget volatilt marked, og at hvis vi er det eneste land, der gennemfører det her, så vil den hub af virksomheder, vi har, flytte.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-11-15:
Det, jeg faktisk har slået mig lidt på, er jo, at det er rigtigt, at i de andre modeller vil der være et varigt provenutab, men i netop det, hvor man indfører en windfallskat eller en beskatning af overnormale overskud, som er her i tabel 4, står der, at der med almindelige regnemodeller i Skatteministeriet vil være et varigt provenuoverskud.
Man har godt nok sagt, at der kunne være et potentiale for en varig negativ provenuvirkning, og det er jo ikke en gængs regnemetode i Skatteministeriet.
Så den forskel synes jeg er lidt afgørende, altså at der faktisk vil være et varigt overskud ved at lave den her beskatning.
Jeppe Bruus (S), 2023-11-15:
Vi har så ud fra en samlet vurdering som regering lagt os fast på, at vi ikke bryder den sædvane, vi har, altså ved at lave beskatning med tilbagevirkende kraft.
Vi har lavet en model, og det er jeg egentlig okay tilfreds med er lykkedes, for jeg kunne ikke trække en model i et andet EU-land, der havde en liggende på hylden.
Jeg vil selvfølgelig dele den på europæisk plan, og skulle man stå i situationen fremadrettet, har man i hvert fald politisk set mulighed for at tage stilling til, om man vil anvende den model.
Andreas Karlsen (KF), 2023-11-15:
Tak for det.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-15:
Tak for spørgsmålet.
I Danmark har vi jo en lang tradition for, at børn og unge benytter sig af fritidstilbud efter skoledagen.
Det kan være en sfo.
Det synes jeg selv er en god tradition, som vi ikke skal bryde med.
I det udspil omkring folkeskolen, som regeringen fremlagde i sidste måned, har vi foreslået en permanent løsning i forhold til at afkorte skoledagen med sådan cirka en time om dagen.
I den forbindelse lægger vi op til, at det skal være muligt at flytte ressourcer fra skolen og den understøttende undervisning til sfo'erne og fritidstilbuddene, hvis det lokalt besluttes at afkorte skoleugen, og at eleverne skal bruge en større del af dagen i fritidstilbud.
Regeringen foreslår så samtidig, at det skal være muligt for kommunerne at hæve forældrebetalingen, hvis der er øgede udgifter forbundet med afkortningen af skoleugen.
Før man indførte de lange skoledage med folkeskolereformen i 2014, betalte forældrene også deres andel af den længere åbningstid.
Det er derfor naturligt at gå tilbage til den model, synes jeg, sådan at vi kan sikre, at kvaliteten følger med i fritidstilbuddene.
Til sidst vil jeg bare sige, at jeg sætter stor pris på engagementet i fritidsområdet, og jeg ser frem til de fortsatte drøftelser i forbindelse med forhandlingerne om regeringens folkeskoleudspil, som Radikale Venstre også er en del af.
Lotte Rod (RV), 2023-11-15:
Pædagogernes formand, Elisa Rimpler, siger om regeringens udspil, og jeg citerer: »Det er de facto en nednormering af fritidsområdet«.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-15:
Hvis man på den lokale skole beslutter sig for at forkorte skoledagen – det tror jeg at rigtig mange kommer til – så vil man lokalt kunne beslutte, om pengene f.eks. skal bruges på tolærerordninger i skolen, eller om de skal bruges på at ansætte ekstra personale i sfo'en.
Jeg tror, at de fleste vil komme til – det ville jeg i hvert fald selv gøre – at dække de ekstra pædagogtimer i sfo'en.
Der vil stadig være penge tilbage, som man vil kunne lave tolærerordninger for.
Lotte Rod (RV), 2023-11-15:
Dengang du blev minister, sagde du, at fritidspædagogikken kun bliver vigtigere nu, og jeg citerer: Hvor vi planlægger at give mulighed for at gøre skoledagen lidt kortere, så øges behovet for, at vi har kvalitet i fritidspædagogikken, og at vi ikke betragter den som en blindtarm, der ligger ved siden af skolen, men som noget, der har værdi i sig selv.
Men nu er det jo lige præcis det, regeringen gør.
Regeringens politik betyder jo, at der kommer til at blive dårligere fritidspædagogik.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-15:
Det mener jeg ikke man kan konkludere.
Jeg er i øvrigt fuldstændig enig i det kloge citat, som jeg kan forstå jeg selv har sagt for et år siden.
Jeg tror, at det, man kommer til at se, er, at noget af den økonomi, man sparer ved at lave skoledagen kortere, vil man bruge til at lukke hullet i sfo'en.
Jeg kan ikke afvise, at der vil være nogle skoler eller nogle kommuner, der er fuldstændig ligeglade med fritidstilbuddene, og som vil bruge alle ressourcerne i folkeskolen, men det vil ikke være min opfordring.
Lotte Rod (RV), 2023-11-15:
Men hvorfor står vi egentlig overhovedet her og diskuterer, hvorvidt der bliver sparet i fritidsinstitutionerne eller ej, når vi burde være i gang med at prioritere at få gode sfo’er og fritidshjem og klubber med bålhytter og geder?
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-15:
Vi står her, fordi man jo ikke kan få i pose og i sæk.
Da man for 10 år siden gjorde skoledagene længere, betalte man det jo bl.a. ved at tage nogle penge fra fritidsområdet og flytte over på skolen.
Nu gør vi så skoledagen kortere, og så giver vi lokalt mulighed for at flytte pengene tilbage i sfo'en.
Når det så er sagt, er jeg enig i, at vi i Danmark har mistet fornemmelsen for værdien af fritidstilbuddene, og derfor tror jeg også nogle gange, de trækker det korteste strå i de kommunale budgetlægninger.
Lotte Rod (RV), 2023-11-15:
Hvad mener ministeren om, at regeringens 2030-plan ifølge lærernes formand, Gordon Ørskov Madsen, slet ikke forholder sig til folkeskolens helt store udfordring, nemlig at markant flere børn mistrives, får psykiatriske diagnoser og har behov for støtte og specialundervisning?
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-15:
Det er rigtigt.
Jeg har lige været på Søborg Skole.
Jeg har også besøgt andre skoler i Danmark, der arbejder med tidlig indsats, altså ny pædagogisk tilgang, nye arkitektoniske omgivelser, for at sikre, at børn faktisk kan fastholdes med deres klassekammerater, de vokser op med i det samme skoledistrikt på den samme folkeskole.
Jeg synes faktisk, det er ekstremt inspirerende, og der er masser, der har gang i virkelig gode initiativer.
Det hele handler om, at man tør investere tidligt i god pædagogik, flere voksne og ordentlige skoler, og så kan man faktisk fastholde flere elever – det er i hvert fald det, der er ambitionen – og undgå, at de ekskluderes til specialskoler senere.
Lotte Rod (RV), 2023-11-15:
Men du har selv lige været i Søborg og kigge på coteaching.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-15:
Kommunernes Landsforening lavede for nylig en opgørelse, hvor de vurderede, at hver fjerde krone i folkeskolen blev brugt på specialtilbud, og det er til under 10 pct. af børnene.
Det gør så, at de fælles rammer i den almene folkeskole bliver for snævre, så der er flere børn, der ikke kan rummes i det, og så bliver de ekskluderet til specialtilbud, og det er det, jeg kalder den onde spiral.
Jeg tror godt på, at vi kan få vendt den bøtte, og de 35 forslag i kvalitetsprogrammet skal gerne medvirke til det.
Der bliver jo i de kommende år brugt flere penge på folkeskolen.
Det er i hvert fald det, regeringen foreslår.
I 2016 brugte vi 84.000 kr. på én elev i folkeskolen.
Nu bruger vi 89.000 kr.
Det betyder, at én undervisningstime for én elev dengang kostede 81 kr.; nu koster den 88 kr.
Udfordringen er jo bare, at den stadig større del af de 88 kr. bruges på specialundervisningen.
Lotte Rod (RV), 2023-11-15:
Men før det giver rigtig mening at snakke om alle de 35 ting, som regeringen gerne vil, så skal vi da gøre noget ved det, der er det allervigtigste, nemlig at prioritere de penge, der skal til, for at man kan lave god almen undervisning.