runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Jeg synes, at det der er en lidt kedelig debat, men jeg vil egentlig gerne lede diskussionen hen på det om frihed, som ordføreren brugte rigtig meget tid på, altså den enlige mors frihed til lige at besvare en mail hjemme og til at bruge sin mobiltelefon på farten.
Anerkender ordføreren ikke, at det kan man sagtens uden at blive beskattet med den her lovgivning?
Det er ikke, hvis man lige sender en arbejdsmail hjemmefra.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Når noget er vedtaget, når man bliver lovet noget og det så lige pludselig bare bliver taget fra en igen, så bliver det da dyrere.
Hvis ordføreren får at vide, at du får en økonomisk gevinst, at du får mere i løn, at du får et eller andet, og man så lige pludselig siger, at det gør du da ikke, så bliver det da lige pludselig dyrere.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Jamen det bliver ikke mere rigtigt af, at ordføreren gentager sit postulat.
Altså, de gældende skatteregler for fri telefon videreføres uændret.
Det kunne jo være fristende at spørge, om ordføreren tør vove en tur i Detektor med sin påstand.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Ergo er det altså ikke de rigeste, det er ikke en skæv skat, det er ikke noget som helst
Så jeg er så uforstående, når jeg står heroppe i dag, det må jeg ærligt indrømme, det er jeg.
For det er vedtaget, og når noget er vedtaget og man så ruller det tilbage, bliver det jo dyrere.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Der er ikke nogen danskere, der med det her lovforslag vil blive beskattet hårdere end i dag.
Ordføreren og ordførerens formand taler mod bedre vidende.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Det blev den desværre ikke, for så havde vi ikke stået i den her meget triste situation, som vi står i i dag, så det kunne have været rart og dejligt, det giver jeg ordføreren ret i.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-05:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om, hvorfor man ikke, når man nu besluttede det i 2017 og man vedtog det i 2018, havde en frist, der hed, at man ville implementere det fra 2019.
Så spørgsmålet er, hvorfor man ikke implementerede det fra 2019, når man nu havde besluttet det i 2018.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Det er jo det, der nogle gange er så trist, når et forlig ikke er bredt, for så er det jo lige netop, at der kan ske sådan noget her.
Det er jo også derfor, vores tidligere formand en gang imellem talte om, at samarbejde hen over midten egentlig kunne være rigtig fint for sådan et parti som os, for så kunne der nemlig blive fremadrettede løsninger.
Det så vi jo også helst at der blev.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-05:
Tak for talen – dundertalen mod skatter.
Men jeg undrer mig lidt over det.
Det var i 2017, man besluttede det her, og det blev vedtaget i 2018.
Hvorfor valgte man ikke at indføre det fra 2019?
Nu er der så kommet et folketingsvalg, og bum, så lader man være med at indføre det.
Hvorfor indførte man det ikke i 2019?
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Tak for ordet.
Jeg beklager, hvis jeg begynder at sukke lidt under den her tale – det ved jeg ikke hvor tilladeligt er.
Det er jeg glad for at høre, for jeg er godt nok ikke så glad i dag.
Nu skal det til at være dyrere at være dansker, og det skal være mere besværligt at drive virksomhed, i hvert fald hvis det står til regeringen.
Med lovforslaget, vi behandler her, tilbageruller regeringen den tidligere regerings beslutning om at fjerne skatten på arbejdsgiverbetalt mobiltelefon.
Det betyder, at omkring en halv million mennesker skal beskattes hårdere; en halv million helt almindelige danskere, der hver dag står op og går på arbejde, og som i forvejen bidrager til vores samfund både gennem skat, innovation og inspiration.
Det synes vi i Venstre er meget ærgerligt.
Men det stopper ikke her.
De virksomheder, som de ansatte arbejder i, skal også straffes.
De virksomheder, der i dag sælger produkter og ydelser til gavn for lokalsamfundet og statskassen, skal med forslaget bruge mere tid på administration og kontrol og mindre på innovation og arbejdsmiljø.
Det synes vi i Venstre også er meget ærgerligt.
Så, altså, på den ene side bliver den helt almindelige arbejdende borger ramt af endnu en skat, og på den anden side bliver den lille jobskabende virksomhed ramt af bureaukratiske regler fra staten.
Det vil vi i Venstre ikke støtte.
Og egentlig kan det undre, at Socialdemokratiet vil indføre skatter for helt almindelige danskere.
Det er nemlig kun 2 måneder siden, at skatteministeren bekræftede, at – og jeg citerer – regeringen vil sikre, at de almindelige lønmodtagere ikke skal opleve højere skatter på deres lønseddel på den socialdemokratiske vagt.
Det løfte varede jo så kun under 2 måneder.
For det er jo sådan, at skat på mobiltelefoner netop fremgår af lønsedlen, og det er jo sådan, at det er helt almindelige arbejdende borgere, der får deres mobiltelefon betalt af deres arbejdsgiver.
Det er helt almindelige mennesker, der hver dag går på arbejde og af deres arbejdsgiver får mulighed for at besvare et opkald eller en mail, når de er kommet hjem.
Det er simpelt hen ikke bare en skat til den almindelige borger og bureaukratisk bøvl for virksomhederne – det er en skat på mobilitet og fleksibilitet.
Vi lever i en tid, hvor nye teknologier former et fleksibelt arbejdsmarked.
De færreste vil nok mene, at en mobiltelefon ligefrem er et ekstra gode.
Den er nærmere blevet en nødvendighed, der skaber vigtige muligheder og frihed for det fleksible arbejdsmarked og det moderne menneske.
Det giver den ansatte frihed til at være opdateret på farten.
Det giver den enlige mor frihed til at hente børnene tidligere og besvare de sidste mails, når børnene er puttet om aftenen.
Det giver forældrene frihed til at arbejde hjemme, når børnene har feber.
Den frihed vil regeringen beskatte.
For at være helt klar i spyttet kan vi i Venstre bestemt ikke støtte lovforslaget.
I Venstre vil vi ikke smide ekstra skatter på de almindelige arbejdende borgeres lønseddel.
Så Venstre kan ikke støtte forslaget.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Jamen de gældende skatteregler for fri telefon videreføres uændret med det her forslag – så der er ikke nogen, der bliver ramt.
Og igen er det interessant, som jeg argumenterer for, at vi vil finansiere kernevelfærd ude i kommunerne, for der er pres på kommunerne.
Vi får flere pædagoger, vi får en bedre folkeskole, vi får flere sygeplejersker.
Hvad er det så, partiet Venstre ikke ønsker?
Det kunne jo være interessant at høre.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Jeg føler ikke rigtig, at ordføreren hører, hvad jeg siger, når jeg fortæller, at det er over 50 pct. af de danskere, som ikke betaler topskat, som bliver ramt af det her.
Er vi enige om, at det er de personer blandt dem, der har fri mobiltelefon, det kommer til at ramme hårdest, altså, som det kommer til at koste mest i kroner og øre?
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Nej, altså, netop det her lovforslag modvirker skævvridning, modvirker ulighed i vores samfund.
Og lad mig igen sige, at de gældende skatteregler for fri telefon videreføres uændret.
Hvis ordføreren har hørt min oplistning, er det under 5 pct. af lønmodtagere med en årlig indkomst på under 300.000 kr., der har fri telefon.
Blandt de højestlønnede er tallet altså 84 pct.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Jamen når vi så får sådan en telefon af vores arbejde og bruger den privat, er det da også meget retfærdigt, at vi skal betale skat af det, synes jeg i hvert fald.
For ellers ville der jo være nogle store udgifter, vi skulle betale privat.
Det er et personalegode, som sikrer, at vi slipper for at betale et abonnement eller købe en ny telefon, for nu har vi jo fået en af arbejdet.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvorfor det her kan få Venstre så meget op i det røde felt.
Jeg synes sådan set, det er meget retfærdigt, at man fjerner den her skatterabat og så bruger nogle flere penge på velfærd.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Nu er det jo en skat på et slags arbejdsredskab, et af de eneste arbejdsredskaber, man rent faktisk bliver beskattet af.
Og som det også er blevet sagt ganske rigtigt af Dansk Folkeparti tidligere, bliver du jo ikke beskattet af den iPad, du muligvis får stillet til rådighed.
Det giver da ingen mening.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Jeg er ikke i tvivl om, at der ikke er nogen herinde, der gør noget for at genere nogen.
Det tror jeg ikke der er nogen af os der skal have skyld for, men argumenterne hang jo ikke rigtig sammen.
For man siger, at man sådan set også er villig til at kigge på, om en iPad så skulle beskattes.
Så man har jo selv fjernet den gamle multimedieskat og indført den her nye beskatning af fri telefon, fordi man syntes, det var et problem, at det var et arbejdsredskab.
Nu er der jo så gået en del år, og nu er det nok, tror jeg, endnu mere ude i samfundet blevet et arbejdsredskab med telefonen.
Så hvis man skulle holde fast i sin oprindelige argumentation, burde der jo ikke være beskatning på telefonen.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Det er jeg sådan set også villig til at diskutere.
Det er da et meget godt princip, og så vil jeg i øvrigt også bare lige minde om, at det her jo ikke er noget, man gør for at genere nogen.
Det her er noget, vi gør, fordi vi synes, det er afgørende at styrke velfærden, og derfor vil det jo selvfølgelig også koste nogle penge.
Jeg synes sådan set både, at det her er en solidarisk finansiering, og at det er en tilbagerulning af en skatterabat, som særlig kom de rigeste til gode.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Jo, men kunne man ikke også vende den rundt og sige, at du kan få en superlækker bærbar computer, og at du kan få superlækker iPad?
De bruges også privat, og anerkender man så ikke også, at det er et personalegode?
Med den aftale, som SF er gået ind i, er iPadden jo skattefri, og får man en bærbar computer, er der ingen beskatning på det, men er det en iPhone, altså telefonen, er der beskatning på, og det giver jo ikke symmetri i skattelovgivningen.
Vi vil jo gerne have, at folk har en iPad med hjem, så man kan være mobil på arbejdsmarkedet og svare på en mail, men hvis det lige præcis er via telefonen, man svarer på en mail, eller man bruger den privat, så er det et problem.
Jeg synes jo, det lidt er en skævvridning, at man siger, at det lige er telefonen, der er problemet, men at iPadden ikke er et problem.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Først og fremmest er jeg meget enig med ordføreren i, at folketingsmedlemmernes vilkår selvfølgelig skal normaliseres, og det arbejder vi jo også på nu her.
Men i forhold til at det at få en telefon ikke skulle være et personalegode, har jeg virkelig svært ved at forstå argumentationen.
Når man får udleveret en spritny iPhone 11 f.eks., som man også bruger privat, så gør det da, at man ikke selv skal ud at købe sådan en.
Det er da et ret stort personalegode.
Det er da en superlækker telefon, som man kan bruge privat og have nogle store fordele ved.
Anerkender ordføreren ikke også, at det er en form for personalegode, når man får fri telefon?
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Nu er jeg nordjyde – hvis vi skal til at diskutere, hvor vi kommer fra – og der er rigtig mange nordjyder, der skal blive ved med at betale den her skat.
Jeg synes, det er trist, at man vil lade det gå ud over mobiliteten.
Jeg synes, det er trist, at man ikke kan se, hvilken vej samfundet bevæger sig.
Det er mobiliteten, og det er et arbejdsredskab, man fortsat vil beskatte.
Det giver simpelt hen ikke nogen mening.
Bjørn Brandenborg (S), 2019-12-05:
Det gør det jo ikke mere rigtigt, at man bliver ved med at sige det samme.
Nu siger ordføreren, at sygeplejersker er almindelige mennesker – det synes jeg også at de er – men hvis vi graver lidt ned i det geografiske og ser, hvor folk har den her fri telefon, altså hvor de får den her skattelettelse, som man har givet, kan man se, at det er 40 pct. af lønmodtagerne i Hørsholm, der vil få gavn af en fri telefon, men hvis vi vender blikket mod Lolland og tæt på, hvor jeg bor, er det kun 8 pct.
Jeg ved det ikke – jeg tror, at jeg ved det – men ordføreren kan måske hjælpe mig, men bor der ikke også sygeplejersker på Lolland, som har et helt almindeligt job, men som alligevel ikke ville få noget ud af den her ordning med den fri telefon?
Det er bare for endnu en gang at sige, at det jo er tydeligt, at det vel ville være en skattelettelse, som ville komme de allermest velstillede i vores samfund til gode.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Man er nu inde og vil gøre det dyrere at være dansker.
Over 50 pct. af den her halve million danskere betaler ikke topskat.
Der kan man jo så gå ind og diskutere, hvor grænsen ligger, og om det er over eller under den halve million, men jeg mener, at det i hvert fald er under.
Vi har studerende, der har mobiltelefon.
Vi har ganske almindelige undervisere, der har mobiltelefon.
Vi har sygeplejersker, der har mobiltelefon.
Rigtig mange danskere har mobiltelefon.
Hvis spørgeren ikke vil kalde dem for ganske almindelige danskere, ved jeg ikke, hvad spørgeren vil kalde dem.
Bjørn Brandenborg (S), 2019-12-05:
Tak for det.
Jeg tror, at jeg i mit spørgsmål vil følge lidt i det samme spor som de spørgsmål, der er blevet stillet.
Ordføreren siger, at det er almindelige mennesker, der bliver ramt af det her forslag, men nu kunne man jo, og det har jeg gjort, dykke lidt ned i tallene og se, hvad det er, der står.
Man kan se, at for de mennesker, som har en indkomst på 300.000 kr. om året, er det 5 pct., som har adgang til en fri telefon.
Kigger man på den rigeste procent, er det 87 pct., som har ret til fri telefon.
Det vil altså sige, at der er en langt højere chance for, at man har ret til fri telefon, hvis man er en af de rigeste i vores samfund.
Det er klart, at det her har været det, som den tidligere regering forsøgte med iver, nemlig at snige nogle topskattelettelser ind.
Det her er så en af dem, som man nu fjerner, fordi regeringen hellere vil bruge pengene på velfærd, psykiatri, pædagoger og mange andre ting.
Det vil jeg gerne bede ordføreren om at bekræfte.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Jeg svarer lige igen: Over 50 pct. af den halve million betaler ikke topskat.
De danskere betaler ikke topskat, og derfor bliver det dyrest for de mennesker.
Man går ind og beskatter et arbejdsredskab, moderne teknologi, som giver frihed derhjemme.
Man følger simpelt hen ikke med tiden.
Alle har en mobiltelefon i dag, det er i hvert fald meget tæt på; mange har.
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
Men med al respekt er det jo en lidt absurd måde at sætte tallene op på.
For hvis det tal, som ordføreren fremlægger her, skulle give mening, så skulle andelen af topskattebetalere i Danmark være omkring 50 pct. af befolkningen, og det er den jo ikke.
Så der er jo en kraftig overrepræsentation af folk, der betaler topskat, som får gavn af den her ordning, i forhold til de almindelige mennesker, som får gavn af den her ordning.
Derfor er den socialt skæv, og derfor skal den afskaffes, og det er det, vi gør nu, og så bruger vi pengene på noget fornuftigt.
Vi styrker psykiatrien, vi styrker daginstitutionsområdet, vi styrker hospitalerne med 1.000 flere sygeplejersker.
Det er det, vi bruger pengene til, og derfor er det godt og fornuftigt.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Tak for spørgsmålet.
Du har ret i, at tallene taler for sig selv på den måde, at Finansministeriet kom med nogle rigtig fine tal i går, som fortalte, at over en halv million danskere bliver ramt af den her skat.
Det her er en flad skat.
Så derfor vil jeg gerne stille ordføreren et spørgsmål og spørge: Hvem er det så, der bliver ramt mest – dem, der betaler topskat, eller dem, der ikke betaler topskat?
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
Det er bare i forhold til ordførerens bemærkninger om, at det skulle være sådan almindelige mennesker, som får gavn af den her ordning.
Hvis man så kigger på de tal, vi har fået – spørgsmål, der er stillet i Skatteudvalget, og svar på dem – kan man jo se provenuets fordeling.
Pengene bliver brugt på den her ordning, som den tidligere regering ønskede.
Der kan man jo se, at de 10 pct. rigeste får 40 pct. af alle de penge, som den her ordning koster.
Det er for mig at se en meget socialt skæv ordning.
Er det ikke sådan, at tallene sådan set taler deres meget tydelige sprog om, at det her er en ordning, der er vældig socialt skævt, og at vi derfor får en mere socialt retfærdig ordning ved at afskaffe den her ordning og bruge pengene til nogle fornuftige ting?
Det kunne være til en forbedring af psykiatrien eller til at indføre f.eks. et løft af daginstitutionsområdet.
Morten Bødskov (S), 2019-12-05:
Hvis man er i tvivl om det, kan man ringe til skattemyndighederne.
Der er en helt fast praksis på det her område, og det burde ikke være noget problem.
Så det kan man ringe og få svar på, hvis det er det, man vil.
Pointen er den, at hvis telefonen benyttes til arbejdsmæssige formål, så er det klart, at hvis man tager den med hjem og foretager enkelte private opkald, så er der ingen problemer.
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-05:
Nu har jeg næsten lige været lønmodtager.
Jeg har haft flere forskellige jobs, og alle gangene har jeg haft to mobiltelefoner, hvilket jeg ikke tænker fremmer den grønne omstilling, som ministeren gerne vil have.
Første gang arbejdede jeg hos det tidligere SKAT, og der var det lidt træls, hvis nu dem, der ringede der, også ringede til mig privat.
Så der gav det måske mening, at jeg havde to telefoner.
Anden gang var det nogle søde, kære studerende, men jeg valgte alligevel at have to telefoner.
Det var ikke så godt, men jeg blev ved med det.
Min arbejdsgiver kunne ikke rigtig finde ud af, hvornår noget var privat, og hvornår noget ikke var.
Og det er der rigtig mange arbejdsgivere der ikke kan.
Kunne det ikke være nemmere, hvis vi bare afskaffede den her beskatning?
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Og tak til ordføreren, selv om jeg overhovedet ikke er enig med hende – altså i forhold til det med afgifter for afgifternes skyld, og at det bliver dyrere at være dansker.
Samtidig siger ordføreren jo så, at partiet Venstre ville have hævet afgifterne på cigaretter endnu mere.
Hvordan er det så lige, det hænger sammen?
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Jamen vi har helt åbenlyst og bestemt ambitioner på det grønne og grøn omstilling.
Altså, lad mig bare nævne i forhold til finansloven, at i årene 2020-2029 afsættes der 25 mia. kr. i en grøn fond.
Og i forhold til lovforslaget her: Vi skal bruge mindre plastik, vi skal bruge færre plastikposer.
Derfor hæver vi priserne.
Det her har betydning for vores miljø, og så skaber vi en finansiering til alle de gode ting på velfærdsområdet.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-05:
Det er godt at høre, at ordføreren også vedkender sig, hvor lille en grøn indflydelse det her måske egentlig har på vores natur.
Noget af det, som jeg hørte Socialdemokratiet tale meget om, da det her forslag først blev fremført, var jo, at plastik ligger og flyder rundt omkring i naturen, og hvorledes det her forslag skulle være med til at mindske vores forbrug af plastik.
Det har naturligvis et provenusigte, og det er også derfor, vi støtter det.
Det har selvfølgelig også en indvirkning på vores adfærd, men der er dog trods alt en minimal grøn effekt af det her.
Hvad siger ordføreren til det?
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Jamen det er fuldstændig rigtigt, at vi estimerer, at afgiftsforhøjelsen her skønnes at nedbringe forbruget af bæreposer med ca. 40 pct. og vil give en reduktion i mængden plastaffald på cirka 3.000 t – ifølge de tal, jeg har – i 2020.
Og forbruget af engangsservice estimeres til at falde med cirka 30 pct. – 2.600 t. årligt.
Det er for mig det helt væsentlige i det her, samtidig med at vi med de her afgiftsforhøjelser altså skaber en finansiering, sådan at vi kan løfte vores velfærd i forhold til kernevelfærdsområderne ude i kommunerne, altså flere sygeplejersker, indsats mod social dumping, grøn omstilling osv.
Det er det væsentligste for mig i det her.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-05:
Forslaget her skønnes jo at nedbringe mængden af affald samlet set – med betydelig usikkerhed, som det siges – med omkring 6.000 t årligt.
Noget af det, som vi nogle gange glemmer, når vi taler om affaldsmængder, er jo også, at vi bruger affald til noget.
Vi brænder det jo af på vores meget, meget velfungerende affaldsstationer rundtomkring i landet, hvor det bliver til fjernvarme.
Så de her 6.000 t kommer til at mangle i vores affaldsregnskab.
Er det noget, som ordføreren har givet en tanke?
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Som jeg også var inde på i min ordførertale, vil det her have en betydning for grænsehandelen.
Først og fremmest vil det også have en betydning, i forhold til at der er færre børn og unge, der starter med at ryge.
Det vil også tilskynde andre grupper i befolkningen til at lade være med at ryge.
Det har et klart sundhedssigte, og samtidig er der en social balance ved at holde prisstigningerne på først 55 kr. og så 60 kr.
Så får vi skabt finansiering til at gøre alle de her gode ting for vores velfærdssamfund, som jeg har oplistet flere gange i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Jamen det er jo grinagtigt at kalde det en social balance.
At man øger prisen på det at ryge en pakke cigaretter med 50 pct., er jo ikke social balance.
Dernede koster en pakke cigaretter vist omkring 23-24 kr. eller sådan noget.
Hvor mange cigaretter tror ordføreren for Socialdemokratiet at de vil tage med over grænsen, næste gang de kommer til Danmark?
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Altså, det er rigtigt, at cigaretpriserne kommer til at stige.
De bliver i første omgang sat op til 55 kr. og senere til 60 kr.
Igen: Vi gør det her helt bevidst og med åbent sind.
Vi vil også gerne forebygge, at børn og unge mennesker begynder at ryge.
Og så har vi samtidig fastholdt en social balance ved at lægge prisniveauet på i første omgang 55 kr. og siden hen 60 kr.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Der er jo så mange ting her i tilværelsen, som er usunde, hvis man gør det for meget.
Og vi gør alle sammen noget, som er usundt, hvis vi gør det for meget, sågar at løbe rigtig meget.
Hvis man løber for meget, er det usundt i længden; de får simpelt hen slidte knæ af det og kommer mere på sygehuset og skal have nyt knæ på et tidspunkt osv.
Andre tager et glas af noget alkohol i ny og næ, og måske også et glas for meget, og så er der dem, der spiser for meget chokolade og chips osv.
Er sandheden ikke, at Socialdemokraterne angriber rygerne direkte, fordi man med rygerne ved, at de ikke udgør et flertal i samfundet?
Alle de andre laster er der så mange der har, men dem, der ryger, ved man er et mindretal, så dem kan man komme efter.
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Som jeg også sagde i min ordførertale, estimerer vi, at det her giver et lavere forbrug til glæde for vores miljø.
Og som jeg også har sagt tidligere, gør vi også det her for at finde en finansiering i forhold til de gode investeringer på velfærdsområdet til vores børn, sygeplejersker, flere pædagoger.
Det gavner også vores erhvervsliv, for virksomhederne har også gavn af, at der er en god folkeskole for de unge mennesker, at de kan tage en ungdomsuddannelse, at man kan få job og finde fodfæste på arbejdsmarkedet.
Og så er det jo sådan ...
Marie Bjerre (V), 2019-12-05:
Jeg synes, spørgeren rammer det meget godt ind til sidst, for det handler jo netop om at skabe et provenu og ikke om at få en grøn omstilling.
Altså, hvis det er det grønne, der er i fokus, vil jeg bare gerne vide, hvilken effekt det så har rent bæredygtighedsmæssigt.
Så må det jo have en eller anden effekt, i forhold til at vi forbruger noget mindre.
Og hvad betyder det her forslag i forhold til det?
Troels Ravn (S), 2019-12-05:
Vi ønsker helt klart at gå ind og adfærdsregulere i forhold til den her plastik, som vi ønsker et mindre forbrug af.
Så derfor hæver vi priserne, også på plastikposer.
Det handler om adfærd, det handler om miljø, det handler om klima, og det handler også om sundhed.
Og så gør vi jo det, at vi finder en finansiering til gode investeringer i vores børn, i vores ældre, i vores sundhedsvæsen.
Og pengene skal jo passe.
Der er ikke nogen, der har et pengetræ, heller ikke ovre i Finansministeriet.