runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-06:
Tak, formand.
Det har en helt konkret betydning, for hvis det her ændringsforslag ikke var kommet igennem, ville lejen for små detailbutikker, frisører, mindre håndværksvirksomheder osv. bare blive givet fri med de konsekvenser, at huslejen kunne stige, at man kunne blive sat op i husleje.
Vi har i erhvervsudvalget haft deputationer af rigtig mange organisationer, Dansk Erhverv osv., der har sagt, at det er en katastrofe for små erhvervsdrivende.
Det er jo mærkværdigt, at regeringen siger, at den går op i erhvervslivets rammevilkår, hvis den på den måde vil sætte alt frit, så små erhvervsdrivende, frisører osv. simpelt hen ikke kan vide, om de kan blive siddende i de erhvervslejemål, de har.
Så det er egentlig bare for at sige tak for, at en række partier i fællesskab har kunnet lave et ændringsforslag, så det her nu ikke bliver til noget.
Det viser jo også, at Folketinget godt kan lave nogle aftaler, selv om man har en regering, der har et parlamentarisk støtteparti.
Tak for det.
Jeg synes, det er en rigtig god dag, fordi den her del af lovforslaget ikke bliver til noget.
Vi er en række partier, der har stillet et ændringsforslag den 11. november om at ændre markant i L 22. Nu kan vi så med tilfredshed se, at ministeren har stillet nøjagtig det samme ændringsforslag.
Det er der måske ikke nogen uden for Christiansborg der kan se logikken i, men vi ved jo godt, hvordan det foregår.
Det vigtigste er jo, at det nu ikke bliver til noget.
Et folketingsflertal sikrer nu, at man ikke kan fjerne lejerens mulighed for at tilsidesætte tidsbegrænsning af erhvervslejeaftaler.
Det har en helt konkret betydning.
Christian Juhl (EL), 2016-12-06:
Jeg mener, vi er moralsk forpligtet til også at lytte til græsrødderne i Grønland, uanset om de har opbakning af et flertal i parlamentet eller ej.
Og jeg mener, at de detaljer, der må være i det her, selvfølgelig skal klares af, inden vi også bare siger: Okay, kør los.
Det må være i en dialog mellem den danske og grønlandske regering, at man finder det, der passer bedst til Grønland.
Når også politikerne deroppe nogle gange siger, at der er nogle problemer, så er vi også nødt til at tage dem alvorligt og diskutere dem.
Derfor mener jeg, at vi må give en klar besked til ministeren om at få afklaret de her ting og få fundet ud af, om der er nogle ting, vi skal gøre lidt bedre, inden vi slår sømmet i i det danske Folketing.
Martin Lidegaard (RV), 2016-12-06:
Det er jo i Grønland fuldstændig, som det er i Danmark, i forhold til at der har man også en politisk debat om forskellige lovforslag, og det vil ret ofte være sådan, ligesom det er i Danmark, at ikke alle dele af det grønlandske samfund er hundrede procent enige om, hvad man skal mene om forskellige lovforslag, herunder dette lovforslag om at kunne anvende peberspray.
Men det, som jeg føler vi er forpligtet til at lytte til her i Folketinget, må jo være den grønlandske regerings holdning og det grønlandske politiske flertals holdning til det her.
For hvis ikke vi tager det flertal alvorligt, respekterer vi jo ikke demokratiet i Grønland, og det må dog være udgangspunktet.
Jeg er så i øvrigt enig i, at alle gode høringssvar, det gælder både i Grønland og i Danmark, skal man tage alvorligt, og selvfølgelig er jeg da også interesseret i at få besvaret de spørgsmål, som hr. Christian Juhl nævner, men når det handler om høringsret til, hvad der foregår her, mener jeg, at vi som udgangspunkt bør lytte til den ansvarlige regering i Grønland og det flertal, den har bag sig.
Christian Juhl (EL), 2016-12-06:
Jeg er enig med De Radikales ordfører i, at når Grønland gerne vil indføre nogle love, må vi som altovervejende hovedregel sige, at så må de gøre det.
Men når Grønlands Råd for Menneskerettigheder skriver, at de ikke kan anbefale brug af peberspray i grønlandske anstalter, fordi det strider imod principperne for den måde, man driver anstalterne på, og når de siger, at brug af skjolde må betragtes som konfliktoptrappende, er der jo også nogle grønlændere, der advarer imod de her ting.
Derfor er det vigtigt, at vi ser nuancerne i det og tager debatten alvorligt og bringer den ind i Folketingssalen, efter min mening, og dermed også beder ministeren om et ordentligt svar på, hvordan de her ting hænger sammen, og finder en måde at gøre det på, så grønlænderne finder sig tilpas med det.
Hvad mener den radikale ordfører om de bemærkninger, der er fra Grønlands Råd for Menneskerettigheder?
Martin Lidegaard (RV), 2016-12-06:
Radikale Venstre kan tilslutte sig forslaget.
Det giver god mening, at man i Grønland ligesom i Danmark kan forkynde pr. telefon.
Man kan fristes til at sige, at det næsten giver endnu bedre mening i Grønland, end det gør i Danmark, hvor man har så store afstande, og hvor man kan drage fuld fordel af det her, ligesom vi gør i Danmark.
Hvad angår anvendelsen af peberspray på anstalter, er det jo også samme lovgivning, som vi har i Danmark, og som forhåbentlig kan føre til, at man ikke skal gribe til endnu større magtanvendelse end det, og på den baggrund kan vi tilslutte os forslaget.
Roger Matthisen (ALT), 2016-12-06:
Tak for det.
Det var vel en kommentar mere end et spørgsmål.
Tak skal du have.
Marcus Knuth (V), 2016-12-06:
Jamen i forhold til proceduren for, hvornår tingene er færdigbehandlet i Grønland, så har selvstyret altså udtalt sig om L 72 inden førstebehandlingen.
Og da de skubbede deres sidste behandling, skubbede vi også vores første behandling.
Så proceduren har altså været fulgt hele vejen igennem, og det gør vi jo generelt i forhold til de aftaler, som vi laver med selvstyret.
Carsten Bach (LA), 2016-12-06:
Jeg vil rent indledningsvis sådan set egentlig fortsætte i det spor, hr. Christian Juhl lagde ud fra talerstolen, og bifalde, at behandlingen af lovforslaget blev udsat, både fordi jeg faktisk har fået muligheden for at deltage i førstebehandlingen her, men jo så også, fordi der har været mulighed for, at det grønlandske selvstyre har kunnet behandle sagen først.
Det plejer jo, som hr. Christian Juhl også gjorde opmærksom på, at være fin kutyme forud for behandlingerne her i Folketingssalen.
For det første, indførelse af en mulighed for telefonforkyndelse og sms-påmindelse om processuelle meddelelser til borgere i civile sager og straffesager.
Der er gode erfaringer fra Danmark med noget tilsvarende.
Det kan effektivisere systemet, og derfor ser jeg ikke noget problematisk deri.
For det andet har de ansatte ved de grønlandske anstalter med lovforslaget mulighed for at anvende peberspray og skjold mod de indsatte.
Erfaringer med indførelse af peberspray som magtmiddel i danske fængsler er ud fra ministeriets oplysninger, som jeg læser det, positive.
Truslen om anvendelse har i sig selv været nok, og det har således ikke været nødvendigt at anvende magt overhovedet.
Og har det så alligevel været nødvendigt at gøre brug af magt, har peberspray været i mange situationer måske forhindret, at der har været behov for yderligere magtanvendelse.
Samlet set er der altså mulighed for, at anvendelsen af peberspray bidrager til en højere grad af tryghed hos Kriminalforsorgens personale.
Kriminalforsorgen i Grønland fastsætter de nærmere regler om anvendelse af peberspray, og anvendelsen skal selvfølgelig, som det så også fremgår af bemærkningerne, foregå proportionalt og så skånsomt som muligt med efterfølgende lægetilsyn.
Dermed imødekommes der også en række opmærksomhedspunkter fra høringen.
Endelig foreslås der for det tredje, at der foretages ændringer af kriminalloven, der hænger sammen med en samtidig ikrafttrædelse for Grønland af lov om tilhold.
Det kan umiddelbart synes, at der er nogle praktiske udfordringer og vanskeligheder ved at udstede tilhold m.v. til personer i bygder og mindre byer i Grønland, men det er grundlæggende for tilholdsloven, at det forhold, at parterne i tilholdssagen er naboer eller kollegaer, ikke udelukker, at der meddeles tilhold.
Det må således så også kunne finde anvendelse i Grønland.
Christian Juhl (EL), 2016-12-06:
Tak for det.
Det er jo to systemsikrende lovforslag, nemlig hvor systemet over for den indsatte eller mistænkte kan være effektive.
Det første forslag om forkyndelsen er der jo dobbelt grund til at overveje, fordi afstandene er så store, og et fremmøde i en retssal ikke altid handler om at gå hen på bytorvet, og så er man der.
Det er temmelig lang vej, man skal, både hvis man er vidne eller tiltalt, men også for det personale, der skal være der, dommere osv., og hvis grønlænderne synes, at det her er noget, der kan hjælpe dem på det område, så har jeg intet imod det.
Det andet forslag handler om peberspray m.m., hvor der jo er nogle bemærkninger fra grønlænderne, som vi er nødt til at sige ministeren må forklare hvad handler om, og ministeren må prøve at komme overens med grønlænderne om, hvordan det skal fungere.
Det må jo være på deres betingelser, at vi laver lovændringer, når det drejer sig om ting som dem her.
Og også hvad angår tilhold, bortvisning og opholdsforbud.
Så jeg vil sige til ministeren: Bliv nu lige enig med grønlænderne, før vi laver den her lov. Jeg har set, at proportionaliteten og skånsomhedsprincippet selvfølgelig skal være gældende, når man bruger peberspray og skjold over for de indsatte.
Jeg har dog ikke på fornemmelsen, at det er et meget stort antal mennesker, og derfor synes jeg måske, at det virker lige overdrevet nok, at man også i Grønland skal bruge den slags tekniske hjælpemidler, som betjente kan bruge over for de indsatte.
Da vi startede på det her lovforslag, havde vi ikke fået papirerne fra Grønland endnu, og jeg vil gerne bede den nye regering om at tage det alvorligt, når vi i fællesskab har besluttet, at der skal være en klar rækkefølge i lovbehandlingen, når det drejer sig om Færøerne og Grønland.
Og det er, at Færøerne og Grønlands parlamenter behandler de her sager, før vi går i gang med at behandle dem.
Jeg synes, det er en uskik, at vi bare har sådan nogle pæne ord ved højtidelige lejligheder, hvor vi siger, at vi vil gøre det.
Men ofte, endda meget ofte, sker det modsatte, og så bruger man den undskyldning, at man siger, jamen det grønlandske parlament eller regeringen har sagt, at det er okay, at vi går i gang.
Jeg synes, at vi skal holde fast i det princip, der er begrundet i ret fornuftige ting, altså at det i det her tilfælde netop er grønlænderne, der har retten til at behandle de her ting i første omgang, og så følger vi op bagefter.
Ellers bliver det sådan noget med at sige: Arh, men det gør vi bare rent administrativt, og vi må jo forvente, at de følger det, vi går i gang med.
Det synes jeg ikke er ordentligt, og jeg vil gerne bede den nye regering om at knæsætte det princip, både i teori og i praksis.
Marcus Knuth (V), 2016-12-06:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort på Venstres vegne.
Socialdemokratiets ordfører har jo rigtig fint opsummeret, hvad det her handler om, altså at vi netop indfører en række ændringer i Grønlands kriminal- og retsplejelov.
Ændringerne skulle gerne gøre reglerne mere fleksible og tidssvarende, og det drejer sig jo som sagt både om teleforkyndelser og nye magtmidler.
I forhold til brug af peberspray er det jo værd at bemærke, at de her ændringer bl.a. er baseret på positive erfaringer fra Danmark samt på anbefalinger fra Rådet for Grønlands retsvæsen.
Derudover ligner regelændringerne jo til forveksling dem, som vi indførte i Danmark i 2012, som Venstre også støttede.
Så kort sagt synes vi, at ændringerne er fornuftige, og Venstre støtter lovforslaget.
Henrik Brodersen (DF), 2016-12-06:
Dansk Folkeparti kan også sagtens bakke op om det her lovforslag.
Netop set ud fra den betragtning, at det at få fat i folk, når der er store afstande, dårligt vejr osv., kan gøres meget, meget nemmere, når man skal have kontakt med dem, der nu engang skal forkynde over for.
Alt andet lige tror jeg, at det her vil gøre det meget mere smidigt, også i Grønland, og når man selv beder om, at det bliver indført, så gør vi det naturligvis. I forhold til det med anvendelse af peberspray, vil jeg sige, at det skal man selvfølgelig gøre i et så lille omfang som overhovedet muligt.
Men der kan jo selvfølgelig være situationer, hvor også det er påkrævet.
Jeg kan ikke lade være med også at hæfte mig ved, at der står, at det er Justitsministeriets forventning, at anvendelse af peberspray i Grønlands anstalter vil have samme præventive effekt.
Ja, det tror jeg Justitsministeriet har ret i.
Jeg tror ikke, der er forskel på, om man sprøjter peberspray i danske øjne eller grønlandske øjne.
Det er meget skarpt set.
I hvert fald kan vi sagtens bakke op om lovforslaget.
Karin Gaardsted (S), 2016-12-06:
Det lovforslag, som vi behandler nu, handler om, at man fra det grønlandske landsstyres side ønsker, at det fremover skal være muligt at lave en telefonopringning, når man skal forkynde, at en person i Grønland skal møde i retten.
Det har vi haft i Danmark i mange år, og det bliver nu også indført i Grønland, og det er, fordi det kan være svært at tro på, at posten deroppe altid kan være pålidelig.
Så derfor er der en grund til, at man nu ønsker at bruge andre metoder.
Man har haft en del udsatte retsmøder, og man har haft en del behov for at skulle lave nye forkyndelser, så den del af det er rigtig god.
En anden del af lovforslaget handler om, at man skal kunne anvende peberspray på anstalterne i Grønland.
Det er et ønske, der kommer fra rettens side.
Der er så en bekymring fra det grønlandske landsstyres side med hensyn til at indføre brugen af peberspray.
Nu er det selvfølgelig sådan, at vi skal passe på vores ansatte og sørge for, at de ikke lider overlast, når de er på arbejde, men jeg synes alligevel, jeg har brug for, at ministeren folder det ud omkring anvendelsen af peberspray.
Vi gør det jo i Danmark.
Vi gør det under nogle bestemte forudsætninger.
Vi skal jo huske på, at der er en anden kultur og en anden baggrund i Grønland, også i forhold til straffe, hvor vi kan sige, at resocialiseringen og det med at kunne komme tilbage til det sted, man kommer fra, og fungere som et godt menneske, spiller en rigtig, rigtig stor rolle der.
Og derfor kan jeg godt forstå, at de i det grønlandske landsstyre har en vis bekymring for, om man ved indførelsen af brugen af peberspray kommer til at rykke ved den der ret vigtige balance, der er.
Men det venter jeg og ser på hvad justitsministeren svarer på.
Så er der en tredje del, der handler om tilhold og bortvisning, og der er der jo også nogle andre forudsætninger i Grønland end dem, vi kender her fra Danmark, forstået på den måde, at man, hvis en mand er voldelig over for sin kone eller over for sin ekskone og får et tilhold, altså godt kan være i den situation, at det foregår i en bygd, hvor der måske kun er 100 huse, og at man derfor går op og ned ad hinanden, selv om man har det rigtig dårligt med hinanden.
Og det er jo også sin sag at forlange, at den ene part skal flytte fra en bygd til en anden for at kunne have et normalt liv.
Så der er nogle ting, der skal rettes til med hensyn til de stedlige forhold, fordi geografien også spiller en stor rolle i Grønland.
Så alt i alt skal vi nok bakke op om det her.
Jeg har bare brug for, at justitsministeren folder det ud med hensyn til pebersprayen.
Roger Matthisen (ALT), 2016-12-06:
Tak for det.
Ja, det er jo L 72, vi taler om, og det er blevet godt opsummeret af de andre ordførere.
Vi havde en drøftelse i dag på vores live streamede gruppemøde, sådan som vi jo gør i Alternativet, og i forhold til det første punkt om telefonforkyndelse vil jeg egentlig bakke op om, at afstandene nogle gange umuliggør en hurtig forkyndelse.
Derfor kan det være en god idé at kunne ringe.
Men i forhold til sms er vi lidt forbeholdne, måske endda meget forbeholdne, fordi det måske er en overskridelse af privatlivets fred, at der lige pludselig tikker en sms ind, mens man sidder i selskab med sin svigerfamilie, om, at nu skal man i fængsel eller nu skal man til dit eller dat retsmøde.
Vi vil godt lige have undersøgt det juridiske.
Er det noget, man har givet tilsagn om på forhånd, eller er det noget, som bare kan ske?
Punkt 2 om magtanvendelse i grønlandske anstalter er vi igen positive over for efter at have læst høringssvarene.
Vi har set, at effekten i danske fængsler har været ganske god, som Liberal Alliances ordfører har opridset, så det kan vi godt tilslutte os.
Det samme gælder for lov om tilhold og bortvisning, altså at der naturligvis skal være en eller anden proportionalitet, i forhold til at nogle grønlændere bor i bygder, hvor der kan være meget langt til en anden bygd, hvis man skulle flytte.
Som hr. Christian Juhl lægger vægt på, tror jeg det er vigtigt, at vi lader grønlænderne helt færdigbehandle lovforslaget, inden vi selv tager stilling her i Folketinget, og det er også det, vi har tænkt os at gøre i Alternativet.
Så umiddelbart kan vi hverken støtte eller sige nej til lovforslaget, men vi afventer lige en udvalgsbehandling.
Tak for ordet.
Carl Holst (V), 2016-12-06:
Venstre kan ligesom Socialdemokratiet støtte lovforslaget om, at man udskyder evalueringen og afventer i hele perioden fra 2016-17 til 2017-18 i forhold til erfaringsgrundlaget for de åbne postlister.
Man kan altid diskutere, om elementer har noget med hinanden at gøre, men det har i hvert fald noget med offentlighed at gøre, og vi får en samlet evaluering og et samlet grundlag at vurdere, hvad der skal ske i fremtiden, ud fra.
Martin Lidegaard (RV), 2016-12-06:
Jeg lytter altid til græsrødder, både fra Grønland og fra Danmark og fra alle mulige andre steder i verden.
Jeg lytter i det hele taget til alle de mennesker, der har holdninger til den lovgivning, vi laver herinde – det skal vi selvfølgelig.
Men det er noget lidt andet end det, at vi, synes jeg, i Folketinget af princip bør lytte meget til den grønlandske regering.
Lad mig sige det på en anden måde: Hvis ikke den grønlandske regering ønskede dette lovforslag vedtaget, tror jeg ikke, jeg ville støtte det.
Det skal vi i Grønland, det skal vi i Danmark, og det skal vi i det hele taget.
Og kan vi blive klogere, det er jeg sikker på ministeren gerne vil gøre os, og kan man lave justeringer, der gør det endnu mere velegnet til Grønland, er vi da kun glade for det.
Naser Khader (KF), 2016-12-06:
Det er moralsk forkasteligt at snyde i skat, fordi det underminerer vores fælles institutioner og vores velfærd.
Det kan godt være, at skatten er for høj, og det er en helt anden sag, men vores samfund og det, vi deler, er også afhængigt af, at alle bidrager.
De læk om skatteunddragelse, som vi har set over de seneste år, har været meget uskønne, se f.eks. på Panamapapirerne.
Det er derfor meget retfærdigt, at grov skatteunddragelse er forbundet med en høj strafferamme på helt op til 8 år.
Så vi har stor sympati for Enhedslistens beslutningsforslag, og vi er enige i intentionerne, og at det er noget, der skal bekæmpes.
Spørgsmålet er, om det er en særlovgivning, der skal til.
Det er vi usikre på, men vi er åbne over for i udvalgsbehandlingen at finde ud af, om der er andre redskaber, man kan nå frem til, for at bekæmpe dette uhyre.
Karsten Hønge (SF), 2016-12-06:
Der er en god grund til, at strafferammen går helt op til 8 år, for skatteunddragelse er en grov kriminel handling.
Men indtil nu er det øjensynligt kun lykkedes at ramme egentlige selskabstømmere og lignende.
Efter SF's opfattelse er rådgivning om skatteunddragelse en selvstændig kriminel handling, som vi må finde veje til at gøre lettere at straffe.
SF støtter beslutningsforslaget, og det var ikke så svært at nå frem til det, for vi har selv haft et stort set identisk forslag tidligere.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-06:
Jeg vil bage lige sige lidt om afgrænsning.
For det er jo helt klart også noget af det, vi har været opmærksomme på og synes kan være problematisk.
Men jeg synes, at der er en meget klar og oplagt skillelinje i forhold til nogle af de eksempler, der er blevet nævnt heroppefra, altså om man kan blive straffet, fordi man sidder med sin ven og snakker lidt om skat på en bar om aftenen.
Altså, jeg tror ikke, det er så svært at lave en rimelig hensigtsmæssig afgrænsning.
Det handler jo om virksomheder, som bygger et forretningsgrundlag på at rådgive om skattely, altså hvor man tjener penge på det.
Og det tror jeg ikke er så svært at afklare.
Der kan være rigtig mange andre spørgsmål, som skal afklares, før man tør at begive sig den her vej.
Vi er meget positive, men vi kan ikke støtte beslutningsforslaget som sådan, men meget gerne det videre arbejde.
Carl Holst (V), 2016-12-06:
Det er bare for at give medløb på vegne af mit partis ordfører på det her felt.
Om vi kalder det det ene eller det andet, er ikke det væsentligste.
Det væsentligste er, at vi også som en del af det her får afdækket, hvad der er for nogle værktøjer i dag i forhold til at straffe folk, som har bistået klienter med skatteunddragelse.
Og hvor meget sker der egentlig i dag?
Altså, er Mogens Glistrup den eneste, der er blevet dømt for det, eller er der andre eksempler, og er der ting i den nuværende lovgivning, der hindrer, at man får slået nødvendigt ned på det?
Det var ikke et spøgsmål, men for at give medløb til ordførerens forslag.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-06:
Vi er også meget positive over for intentionen i forslaget.
Men ligesom for nogle af de andre, der har været heroppe, er der også for os nogle uafklarede spørgsmål, især de spørgsmål, der vedrører retssikkerhed for de her rådgivere.
Men vi mener sådan set, at det er en spændende tangent at gå ud af.
For det vil også sende et signal, eller hvad man vil kalde det, til politiet om, at man jo også kan efterforske sådan, at omdrejningspunktet for efterforskningen er dem, der har rådgivet mange forskellige selskaber, i stedet for at det er den enkelte skatteunddragelsessag eller den virksomhed, der har lavet skatteunddragelsen, der efterforskes.
Det jo en anden måde at dreje en sag på, hvilket måske i virkeligheden kunne være mindst lige så effektivt i forhold til at få dæmmet op for det her problem.
Det er fuldstændig rigtigt set af Enhedslisten – og jeg synes, at det er et yderst relevant forslag – at der ikke er blevet straffet nogen rådgivere, og derfor er det jo ikke godt nok med den retstilstand, vi har lige nu.
Der har været nogle bemærkninger heroppe fra talerstolen, herunder fra regeringspartierne og ministeren.
Ministeren redegjorde for noget arbejde, der på en eller anden måde berører problemstillingen.
Venstres ordfører glædede sig til udvalgsbehandlingen, hvor han også så frem til en afklaring.
Så i lyset af det kunne man jo overveje, om man i stedet for skulle lave en beretning og opfordre justitsministeren til at kortlægge mulighederne, der er i dag,
og måske kunne vi arbejde med nogle cases, eller hvad ved jeg.
Det vil vi i hvert fald være meget positive over for, for det er en retning, vi gerne vil gå i.
Men vi vil gerne blive lidt mere klar på de retssikkerhedsmæssige problemstillinger, og det handler selvfølgelig også om, hvilke muligheder vi har i dag, om mulighederne i virkeligheden er der, eller i hvert fald om, om de er der i højere grad, end vi måske tror, men ikke bliver brugt i tilstrækkelig grad derude i praksis.
Så det er absolut noget, vi gerne vil arbejde videre med,
og jeg vil gerne rose Enhedslisten for at have fremsat det her forslag.
For som jeg sagde før, er der et hul her, og om det så er praksis eller lovgivning, der er problemet, håber jeg, vi kan få kortlagt i det videre udvalgsarbejde, enten i en beretning eller betænkning, men det er i hvert fald en vigtig sag også for os.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-12-06:
Jeg er fuldstændig enig, og vi vil meget gerne være med til at kigge på det i det efterfølgende udvalgsarbejde.