runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-26:
Tak for det, formand.
Lovforslaget, som vi skal behandle i dag, er en gennemførelse af dele af bandepakke IV, som vi indgik sammen med regeringen og en række oppositionspartier, og jeg vil i den forbindelse gerne takke for et godt forhandlingsforløb, og jeg synes, at vi fik lavet en rigtig god aftale med mange gode initiativer.
Lovforslaget indeholder bl.a. hårde straffe for banderelateret kriminalitet ved at styrke opholdsforbuddet og ved at indføre kontaktforbud for personer, der er dømt for bandekriminalitet.
Der kan også idømmes nattelivsforbud ved grov narkokriminalitet, og så fik vi i Danmarksdemokraterne også tilføjet en udvidelse af afstandskravet for tv-overvågning.
Herudover udvider man også politiets beføjelser ved at udvide muligheden for hemmelige ransagninger, at foretage indgreb i meddelelseshemmeligheden, at optage telefonsamtaler og at ophæve forbuddet mod at bruge civile agenter.
Der er fortsat store problemer med bandeproblemer i Danmark, og det medfører vold, skyderier, mord og knivstikkerier på åben gade.
Det må og skal vi aldrig finde os i, for vi skal ikke acceptere deres hensynsløse adfærd, som skaber en enorm utryghed i vores samfund.
Danmark skal være et trygt land, hvor man kan færdes sikkert, og vi skal ikke leve i et samfund, hvor der bliver skudt på gaden.
Derfor er vi i Danmarksdemokraterne glade for at være en del af aftalen om en ny bandepakke, der som nævnt indeholder hårde straffe, mere overvågning og udvidede beføjelser og værktøjer til politiet.
I Danmarksdemokraterne var vi også tilfredse med, at der i aftalen om bandepakken indgår en hensigtserklæring om, at aftalepartierne ser frem til at følge erfaringerne med en digitaliseret offergenkendelse, i forhold til om det er et værktøj, som kunne bruges i f.eks. indsatsen mod banderne.
Dog havde vi gerne set, at man allerede nu indførte ansigtsgenkendelse i områder, der er særlig præget af kriminalitet, som f.eks. i ghettoerne.
I høringssvarene fremhæves det, at lovforslaget må forventes at medføre væsentlige merudgifter for straffesagskæden.
Det gælder både anklagemyndigheden, domstolene og kriminalforsorgen.
Der er afsat midler på finansloven til forslaget, og jeg synes, vi skal følge det nøje og sikre, at der er midler til hele straffesagskæden.
Hele finansieringen er et afgørende fokus, som har stor betydning for, hvordan hele straffesagskæden i Danmark hænger sammen.
I Danmarksdemokraterne tager vi den tiltagende bandevold dybt alvorligt.
Vi er langtfra i mål med at bekæmpe bandekriminalitet i Danmark, men med den her bandepakke tager vi et stort og vigtigt skridt.
Med bandepakken tager vi et opgør med banderne og fortsætter den hårde kurs.
Desuden sender vi et klart signal om, at vi ikke længere vil tolerere, at banderne skaber utryghed.
Det er vi glade for, og derfor støtter vi i Danmarksdemokraterne selvfølgelig forslaget.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-04-26:
[Taleren talte grønlandsk].
Tak for ordet.
Det, jeg sagde på grønlandsk, var bare, at talen på grønlandsk netop allerede er blevet holdt i Inatsisartut, og at Siumuts holdninger allerede er blevet klart udtrykt, så dette vil ikke være en fuldstændig gengivelse på dansk, men det vil være en forklaring af vores holdning.
I dag står vi over for en beslutning vedrørende retssystemet i Grønland, og dette lovforslag fremsat af Justitsministeriet er et resultat af nogle nøje overvejelser og en direkte anmodning fra naalakkersuisut.
Formålet med lovforslaget er jo klart, nemlig at give mulighed for at henvise civile retssager til Grønlands Landsret til behandling i første instans, hvis sagen er af principiel karakter og har generel betydning for retsanvendelsen og retsudviklingen, eller hvis den har væsentlig samfundsmæssig rækkevidde.
Denne ændring er afgørende for at bringe Grønlands retspleje i overensstemmelse med internationale standarder og for at sikre, at vores retssystem effektivt kan håndtere principielle og samfundsmæssigt vidtrækkende retssager.
Det er også vigtigt at bemærke, at Grønlands Landsret i høringssvarene til dette lovforslag har udtrykt bekymring over de ressourcemæssige konsekvenser, der kan være af lovforslaget.
De påpeger bl.a., at selv et begrænset merarbejde kan få konsekvenser for landsrettens sagsbehandlingstider, hvilket allerede er en vidtrækkende udfordring.
Da landsretten allerede har overtaget flere nye administrative opgaver, oplever de en stigende tendens i antallet af modtagne sager.
Derfor foreslår vi også fra Siumuts side, at justitsministeren skal være opmærksom på dette og altid løbende sikre de rette ressourcer og midler til, at vores retssystem i Grønland kan fungere, som det skal.
Vi opfordrer derfor også til en efterfølgende konstruktiv dialog og et godt samarbejde om dette, også i udvalgsarbejdet, for sådan et lovforslag skulle jo helst være til gavn for vores samfund som helhed.
Med disse ord opfordrer vi til at støtte dette vigtige forslag, så vi kan samarbejde om et bedre retssystem i Grønland, der tjener vores samfund bedst muligt.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-04-26:
Tak for ordet.
Bander og organiseret kriminalitet er en trussel.
De er en trussel mod borgernes sikkerhed, mod vores samfund og mod vores velstand.
De består af brutale og kyniske kriminelle, som begår alvorlig samfundsundergravende kriminalitet.
Det er hårde ord, og for nogle kan det lyde, som om jeg dramatiserer, særlig hvis man bor et trygt og godt sted, hvor man ikke kommer i kontakt med banderne og deres hærgen, men man behøver ikke se mange overskrifter eller statistikker for at vide, at det her altså er en gruppe af de mest bundforhærdede kriminelle, man kan støde på, kriminelle, som for længe siden har besluttet sig for, at vores lands love og regler ikke gælder for dem, som skyder, knivstikker, sælger stoffer og begår omfattende økonomisk kriminalitet, og som hverver vores børn og unge og sender dem ind i en kriminel løbebane, som kun kan ende med et årelangt liv bag tremmer.
Vi skal aldrig – aldrig – acceptere eller så meget som vænne os til, at der bliver skudt i gaderne, og at unge mennesker bliver hvervet til et liv som hårdkogte kriminelle.
Det er ikke noget, som vi løser med samtale eller med blød pædagogik alene.
Vi skal have et dansk politi, som har de bedste forudsætninger for at ramme banderne, hvor det gør ondt.
Bandernes kriminelle metoder udvikler sig hele tiden, og vi skal derfor løbende se på vores muligheder for at give vores myndigheder opdaterede og de mest effektive redskaber.
Vi står heldigvis ikke alene med den holdning i Socialdemokratiet.
Derfor var vi et flertal af Folketingets partier, som sidste år blev enige om en ny og vanvittig vigtig bandepakke med hele 44 nye initiativer, som skal sætte bredt ind over for banderne.
Det lovforslag, som vi står med i dag, skal gennemføre en række af de initiativer.
Det handler bl.a. om at få sat en stopper for fødekæden til banderne, styrke opholds- og kontaktforbuddet, indføre høje straffe for at gå med kniv og fordoble straffen for visse typer af økonomisk kriminalitet, hvad der alle sammen er virkelig gode og vigtige initiativer, som skal være med til at stresse, stække og i sidste ende stoppe banderne.
Banderne er en trussel med deres evige konflikter og brutale voldsparathed, men det er ikke en trussel, som vi kommer til at bøje af over for.
Vi skal ikke have tilstande som dem, vi ser hos vores naboland, men i stedet tage hårdt fat om problemerne, og det gør vi med de her initiativer.
Og vi støtter selvfølgelig forslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-26:
Mange tak for ordet, og også tak til alle ordførerne for de mange positive indlæg, vi har hørt i dag.
Også i Grønland er der umiddelbart blevet set positivt på lovforslaget, som det grønlandske selvstyre førstebehandlede den 5. april 2024, og som der blev afgivet betænkning over i onsdags.
Som jeg har sagt flere gange her i salen, er det vigtigt for mig, at der er grønlandsk opbakning til de lovændringer, som gennemføres for Grønland.
For det er det grønlandske folk, der skal bestemme, hvad der skal gælde i Grønland, og det er i sagens natur dem med et indgående kendskab til det grønlandske samfund og grønlandske forhold, som også er bedst egnede til at vurdere, hvordan det grønlandske retssystem skal indrettes.
Mine embedsmænd er derfor i tæt dialog med naalakkersuisut om lovforslagets videre behandling i Inatsisartut, og jeg kan i den forbindelse forstå, at lovforslaget forventes færdigbehandlet i Inatsisartut på tirsdag i næste uge.
Mine embedsmænd er desuden i dialog med udvalgets sekretariat om tilrettelæggelsen af den videre behandling af lovforslaget her i Folketinget.
Nu vil jeg gå over til selve forslaget.
Der er ingen tvivl om, at et stærkt justitsområde er en forudsætning for et velfungerende og trygt samfund.
Det er i den forbindelse afgørende, at vi arbejder for, at standarden på danske ansvarsområder i Grønland følger standarden i Danmark med respekt for de forhold og forskelle, der gælder i og mellem vores lande, og at vi prioriterer at opdatere lovgivningen på danske ansvarsområder.
Det gælder ikke mindst i forhold til den grønlandske retspleje, og med lovforslaget, som vi behandler i dag, tager vi endnu et skridt i den rigtige retning for at styrke det her område.
Naalakkersuisut har anmodet om, at der i den grønlandske retsplejelov indføres den samme mulighed for at henvise principielle civile retssager til behandling ved Grønlands Landsret i første instans, som er gældende i Danmark.
Regeringen kan tilslutte sig naalakkersuisuts ønske og foreslår på den baggrund, at der i retsplejeloven for Grønland indsættes en regel om, at en civil retssag kan henvises til Grønlands Landsret til behandling i første instans efter anmodning fra en part, hvis sagen er af principiel karakter og den har generel betydning for retsanvendelsen og retsudviklingen eller den er af væsentlig samfundsmæssig rækkevidde i øvrigt.
Der vil som altovervejende hovedregel være tale om sager, hvor Procesbevillingsnævnet efter de gældende regler måtte forventes at give tilladelse til at indbringe sagen for Højesteret som tredje instans.
Med de bemærkninger skal jeg endnu en gang takke for indlæggene, og jeg ser frem til den videre behandling her i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for en besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Tak for ordet.
Qujanaq.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-26:
Mange tak.
Inuit Ataqatigiit bakker op om lovforslaget.
Det er vigtigt, at der er en mulighed for at sikre, at civile sager af principiel karakter bliver behandlet i Grønlands Landsret, ligesom vi også ved at det er tilfældet i Danmark.
Vi mener, at det er vigtigt, at man sidestiller de muligheder, der er i Grønland og i Danmark på justitsområdet.
Lovforslaget behandles efter et ønske fra naalakkersuisut og behandles parallelt i Inatsisartut.
Vi vil gerne rose regeringen for den hurtige behandling.
Det er også noget, vi håber på at se fremadrettet.
Vi bemærker også ligesom Siumut, at landsretten i Grønland tidligere har overtaget en række opgaver fra retten i Grønland, uden at der er fulgt ressourcer med, og derfor vil vi ligesom Siumut opfordre regeringen til at sikre, at landsretten har de tilstrækkelige ressourcer til at implementere dette lovforslag.
Det er vigtigt, når vi varetager følgerne af denne lovændring, at vi sikrer, at det ikke påvirker sagsbehandlingstiderne, herunder de ankede kriminalsager.
Vi skal også hilse fra Radikale Venstre og sige, at de støtter lovforslaget.
Med disse ord takker Inuit Ataqatigiit for lovforslaget og dets hurtige fremsættelse.
Qujanaq.
Mange tak.
Preben Bang Henriksen (V), 2024-04-26:
Tak for det.
Danmark er ikke og skal aldrig blive en retspolitisk kopi af Sverige.
Rettidig omhu og det, at gamle hellige køer bliver slagtet til fordel for en moderne konsekvent indsats, er det, der sker med forslaget her i dag.
Lovforslaget indeholder 44 elementer, som alle sammen er et produkt af den løbende opdatering, som partierne vedtog i forbindelse med det forlig, der blev indgået i november sidste år.
Det var, så vidt jeg erindrer, hele Folketinget, der stod bag forliget.
Måske var det med undtagelse af Enhedslisten, men ellers bakkede alle partier jo op om de her tiltag.
Det bliver for langt at gennemgå samtlige 44 tiltag her fra talerstolen i dag.
Jeg skal bare nævne, at der tages fat om rigtig, rigtig mange, jeg er lige ved at kalde det hellige køer.
Fødekæden er i hvert fald et problem.
Det ser vi mange artikler om, nemlig at det jo ikke bare handler om ét bandemedlem, for et bandemedlem producerer jo via familie og desværre også børn tit og ofte adskillige andre bandemedlemmer.
Forslaget her indeholder en præcisering af den ændring, der skal ske i lovgivningen, barnets lov, sådan at kommunerne i forbindelse med de børnefaglige undersøgelser i højere grad skal lægge vægt på, om der er et bandemedlem i familien, eksempelvis faderen.
Forslaget indeholder også muligheden for at idømme opholdsforbud og kontaktforbud, og det indeholder muligheden for at udelukke bandemedlemmer fra erstatning fra den statslige erstatningsfond, hvis de er kommet til skade og de i øvrigt selv via deres tilknytning til banden har bragt sig i en situation, som har gjort, at de er kommet til skade.
Forslaget indeholder derudover en opstramning af våbenloven og indeholder nattelivsforbud, og forslaget gør, at der er bedre muligheder for at foretage ransagninger, altså også hemmelige ransagninger, hvilket jo ellers kan være problematisk i retsplejeloven.
Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at mange af de her tiltag jo er tiltag, som man er i gang med i Sverige, desværre 30-40 år for sent.
Bliver det den sidste bandepakke, vi kommer til at se?
Nej, må jeg desværre sige, men vi har en forpligtelse til at reducere bandernes aktivitet.
Det gør vi bl.a. her ved at kunne få flere af medlemmerne dømt, men det gør vi jo så sandelig også via regeringens udmærkede forslag om at kræve, at flere bander bliver forbudt, sådan som vi fik præciseret det her i sidste uge.
Så på det her grundlag kan jeg sige, at Venstre selvfølgelig kan støtte forslaget hundrede procent.
Nicolai Wammen (S), 2024-04-26:
Vi har som samfund og som fællesskab en forpligtelse til at skabe nogle gode tilbud og nogle ordentlige rammer, og så har vi samtidig også et ansvar for, eksempelvis når vi kigger på botilbud, at, når vi nu kan se, at priserne stiger meget voldsomt, uden at kvaliteten følger med, se på, hvad vi så gør ved det.
Jeg mener godt, man kan gøre begge dele, og det er også den tilgang, jeg har i mit arbejde som finansminister.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-26:
Der er jo en masse udsatte mennesker, som har taget den retorik, der i hvert fald er blevet brugt fra Finansministeriets side om særlig de handicappede, meget ilde op.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren én gang for alle: Er det de handicappedes skyld, at udgifterne stiger og stiger på det specialiserede socialområde, eller skyldes det faktisk, at man i Finansministeriet og Social- og Boligministeriet ikke har styr på, om kommunerne får overholdt lovgivningen; at vi har taget nogle politiske beslutninger, som har medført en stor afspecialisering; at der er totalt mangel på gennemsigtighed i økonomien, og at man ikke kan svare på selv de mest simple økonomiske spørgsmål, i forhold til hvad tingene koster; og at der er totalt fravær af dataopsamling?
Jeg kunne blive ved.
Nicolai Wammen (S), 2024-04-26:
Den her regering prioriterer velfærden, og det er for os generelt helt afgørende i forhold til vores velfærdssamfund, at vi kan investere i det, og at vi kan give nogle gode rammer for vores borgere.
Det er vigtigt, at vi, når der lykkeligvis kommer flere børn og ældre i de kommende år, lader pengene følge med, og samtidig ønsker vi derudover også at investere i vores velfærdssamfund.
Det er også baggrunden for, at vi ikke alene afsætter de 19 mia. kr. til at dække stigningen i det, man kalder det demografiske træk, nemlig det, at der heldigvis kommer flere ældre og børn i de kommende år frem mod 2030, og hvor det, hvis vi skal lade pengene følge med, vil være et beløb på ca. 19 mia. kr., men at vi derudover sætter penge af, så vi samlet set investerer yderligere minimum 32 mia. kr. i vores velfærd frem mod 2030.
Det vil komme kommunerne til gavn, og det vil komme borgerne til gavn.
Der er mange andre ting, vi skal gøre.
Men det, at der i de kommende år også kommer flere penge til velfærden, er en, hvis ikke tilstrækkelig, så dog nødvendig forudsætning for, at vi kan give den service, pleje og omsorg, vi som fællesskab og som samfund gerne vil give.
Med den seneste aftale om kommunernes økonomi, som vi indgik med kommunerne sidste år, har vi tilført yderligere midler, sådan at man ude i kommunerne har fået ekstra penge, men det er jo så også sket i en tid, hvor man har været meget ramt af høj inflation og andre udfordringer.
Så man står derude med nogle svære opgaver og nogle svære prioriteringer.
Det ændrer ikke på, at vi har prioriteret yderligere ca. 2 mia. kr. til kommunal velfærd alene i 2024, og det er et vigtigt bidrag, og det kommer oven i en række økonomiaftaler.
Jeg har i den tid, jeg selv har haft ansvaret som finansminister, haft den tilgang, at pengene, hver eneste gang vi har lavet en aftale med kommuner og regioner, har skullet følge med, når der kom flere børn og ældre.
Det er ikke en tilgang, der har været under alle de tidligere regeringer, så alene det har været et vigtigt fundament.
Det er jo så samtidig også vigtigt, at vi, sideløbende med at vi investerer i velfærden, gør det på en måde, som er økonomisk ansvarlig, og hvor vi ikke puster unødigt til inflationen.
Når det gælder kommunerne og det specialiserede socialområde, er det vigtigt at huske, at vi her har at gøre med nogle af de allermest udsatte borgere i vores samfund, altså nogle af dem, der har nogle af de største udfordringer, og som har mest brug for vores velfærdssamfund, og at vi derfor skal tænke det ind som ledetråden i vores arbejde, og jeg er derfor også meget glad for, at vi har et forløb i gang om Sammen om Handicap, som foregår ovre hos socialministeren, og som jeg også håber vil kunne give en bred enighed om nogle vigtige beslutninger.
Det er også vigtigt at sige, at vi med Tranæsudvalgets anbefalinger også har fået noget, som vi skal arbejde videre med, og jeg forventer også, at det er noget af det, som vil indgå i de kommende økonomiforhandlinger.
Sophie Løhde (V), 2024-04-26:
Som jeg var inde på i min besvarelse, har Sundhedsstrukturkommissionen jo nu her også fået mulighed for at forholde sig til nærliggende områder, som er tæt koblet til sundhedsområdet.
Men den her præmis med, at den tidligere kommunalreform, strukturreform, medførte en stor afspecialisering, er jeg simpelt hen ikke enig i.
Sundhedsområdet er nok det bedste eksempel på et område, hvor der virkelig er sket en højere grad af specialisering med en langt, langt højere kvalitet generelt i vores sundhedsvæsen til følge.
Vi har i dag et sygehusvæsen, der leverer langt bedre, langt stærkere og mere specialiserede indsatser, end man gjorde for bare 10-15 år siden.
Det er en rigtig, rigtig god udvikling, og jeg ønsker mig ikke tilbage til den tid, hvor man kunne udføre brystkirurgi eller andet på kvinder alle mulige steder i Danmark, hvor man i øvrigt ikke havde kompetencerne til det.
Så det synes jeg også er vigtigt, når det er, at vi kigger tilbage på, hvad det egentlig var, der skete med strukturreformen.
Selvfølgelig er det ikke alting, der er perfekt i dag.
Det påstår vi ikke fra regeringens side, og det er derfor, vi skal fortsætte med at udvikle vores sundhedsvæsen.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-26:
Tusind tak.
Nu kom ministeren selv ind på det her med regionerne og Sundhedsstrukturkommissionen, og jeg tror, at vi alle sammen anerkender, at der skete en ret voldsom afspecialisering med strukturreformen fra 2007.
Handicapområdet blev jo bl.a. lagt ud i kommunerne, som vi nok også alle sammen efterhånden er ret enige om ikke rigtig magter opgaven.
Mener ministeren ikke, at det i langt større grad ville være en bedre løsning, også fra et liberalt partis side, at pengene fulgte den enkelte borger, i stedet for at det f.eks. hele tiden er kommunerne eller andre, der skal samarbejde, altså at det simpelt hen var den enkelte borger, der var mere herre i eget liv og f.eks. kunne tage sin hjælp med, uanset hvilken kommune vedkommende så i øvrigt bosatte sig i?
Sophie Løhde (V), 2024-04-26:
Men de ting, vi jo også har sagt åbent og ærligt til hinanden med psykiatriaftalen, er, at der er nogle mennesker, over for hvem det er nødvendigt at bruge tvang i psykiatrien for i virkeligheden også at kunne give omsorg for nogle mennesker.
Vi skal også turde diskutere med hinanden, om de tvangsformer, som der i dag er adgang til via lovgivningen, er de rigtige, og om der er brug for at se på, om man i virkeligheden kunne lave mindre indgribende tvang ved også at se på, hvilken adgang der er til at bruge hvilke former for tvang.
Rosa Lund (EL), 2024-04-26:
Tak for det.
Som sundhedsministeren sikkert godt kan huske, er det omkring 6 måneder siden, at vi lavede en stor aftale om psykiatrien, som netop mindsker brugen af tvang.
Nu står vi så i en situation, hvor regeringen fremsætter et lovforslag, som vil øge brugen af tvang over for borgere med handicap.
Og så er det jo, at vi undrer os lidt i Enhedslisten: Hvad er det, der er sket på de 6 måneder?
For vi synes jo, at psykiatriaftalen er et udtryk for, at vi er enige med regeringen om, at tvang skal bruges meget, meget sjældent i psykiatrien.
Så jeg vil gerne spørge sundhedsministeren: Hvad er det, der har ændret sig på de 6 måneder?
Mette Thiesen (DF), 2024-04-26:
Tak for svaret.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre finansministeren i forhold til den model, der er på området i dag.
Der skal jo ikke herske nogen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti rigtig gerne så, at handicapområdet blev fjernet helt fra kommunerne.
Men mener ministeren ikke også, at det er problematisk med den måde, det er skruet sammen på i dag, hvor man ude i hver enkelt kommune skal sidde og lave nogle højt specialiserede visitationer, som man ret mange steder ret beset ikke har kompetencerne til at udføre, hvilket så ender med lovbrud, og hvilket så ender med, at der er nogle mennesker, som bliver tabt i det her system?
For jeg er helt enig med finansministeren i, at et samfund skal kendes på, hvordan man behandler de mest udsatte, og det går bare ikke særlig godt på det område.
Kunne det ikke være en idé, hvilket jeg også spurgte sundhedsministeren om før, at man lavede en model, hvor pengene i højere grad fulgte den enkelte, og at man i højere grad havde et organ – hvor det så skulle placeres, kan vi snakke om – som sad med nogle specialister, der kunne visitere rigtigt og give mennesker med handicap den rigtige hjælp, den hjælp, de fortjener?
Nicolai Wammen (S), 2024-04-26:
Jeg er i lighed med ordføreren meget optaget af, at vi giver mennesker med handicap de bedst mulige tilbud og rammer.
I forhold til hvordan det skal organiseres, er det jo sådan, at vi er tre ministre her i dag, og der er opgaverne fordelt sådan, at det spørgsmål, som fru Mette Thiesen netop har stillet, ikke hører under finansministeren, men under socialministeren, og derfor vil jeg foreslå, at det er der, man retter spørgsmålet hen.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-26:
Først vil jeg sige tak til finansministeren for svaret på spørgsmålet her.
Noget af det, som jeg gerne vil spørge ind til, er det her med hensynet mellem faglighed og økonomi.
I en rundspørge foretaget af Dansk Socialrådgiverforening har syv ud af ti sagsbehandlere f.eks. svaret, at økonomiske hensyn altid, ofte eller indimellem står i vejen for rent faktisk at iværksætte den rette faglige foranstaltning.
Der er også syv ud af ti kommunalbestyrelsesmedlemmer, som i en rundspørge gennemført af Altinget har svaret, at økonomi jævnligt trumfer hensynet til borgernes behov.
Nu sidder jeg selv som kommunalbestyrelsesmedlem oppe i Helsingør, og jeg kan love finansministeren for, at det her er rigtigt.
Det er en rigtig trist situation, som vi står i.