runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Rod (RV), 2025-05-07:
Problemet med at lave sådan en undersøgelse er, at man jo holder fast i det blik, som vi jo ellers kender fra det juridiske system, at der er nogle børn, som er udøvere, og nogle børn, som det går ud over.
Hvis man bare tager det ene barn ud, som gør noget, vil der bare være andre børn, der gør det, hvis ikke man arbejder med, at det er et trygt fællesskab.
Det er bare derfor, jeg appellerer til, at vi – hvis vi nu alle sammen herinde er enige om, at vi gerne vil have folkeskole, hvor der er mere ro og trygt at være for både børn og lærere og pædagoger – da skal gøre det, der virker.
Lisa Perkins (LA), 2025-05-07:
Det forekommer mig bare utrolig underligt, at man så ikke vil være med til at undersøge, hvad årsagerne kan være.
For mig lyder det, som om Radikale Venstre mener, at vi har svarene, når der bliver sagt, at vi ikke skal fastholde nogen børn i nogle identiteter, at vi ikke skal fastholde dem i at være nogle, der udøver vold, og nogle, der udsættes for vold.
Er det ikke at arbejde ud fra en præmis om, at vi ved, hvad den undersøgelse vil komme frem til?
Jeg synes jo netop, at en undersøgelse skal belyse de ting, vi ikke ved.
Så det forekommer mig underligt, at Radikale Venstre opererer ud fra en præmis om, at de ved , hvad det er, der kommer til at komme af svar fra sådan en undersøgelse her.
Lotte Rod (RV), 2025-05-07:
Det, der er problemet med den undersøgelse, som borgerlige politikere ønsker, er, at det fastholder et særligt blik på børnene og på konflikterne, som er en del af problemet.
Jeg ønsker, at vi skal et andet sted hen.
Jeg ønsker, at vi skaber en skole, som er god for alle børn, og hvor de voksne, når der er konflikter, har et overskud til at kunne hjælpe børnene med det samme, så der ikke er nogen børn, som går med en konflikt, der ikke er blevet løst, at der ikke er nogen konflikt, de voksne ikke har haft tid til at gøre noget ved, at børnene ikke bliver taget alvorligt, at de ikke bliver stillet ansvarlig.
Det kræver jo, at der er den tid hos lærerne og pædagogerne til faktisk at kunne sætte sig ind i, hvad det er, der er på spil, og hjælpe børnegruppen med at blive tryg og få stærke relationer igen, hvis de er blevet brudt.
Lisa Perkins (LA), 2025-05-07:
Det beror jo igen på en præmis om, at Radikale Venstre ved med sikkerhed, at det, der er årsagen til den vold, vi ser – som ikke er ganske almindelige børnekonflikter og almindelige skærmydsler mellem børn på fodboldbanen, som også er blevet nævnt – er, at de her børn er utrygge.
Det er det, jeg høre Radikale Venstre sige.
Ved Radikale Venstre, at årsagen til den her voldsomme vold, som vi har fået beskrevet, er utrygge børn?
Lotte Rod (RV), 2025-05-07:
Som jeg har sagt et par gange, gør børn det godt, når de kan.
Så når børn gør noget, som er forkert, er der jo gået et eller andet forud, som er grunden til, at de kommer til at reagere.
Det er bare derfor, jeg gerne vil holde fast i, at det, der er vores politiske opgave herinde, er at sørge for at give skolerne en ordentlig ramme, hvor lærere og pædagoger har tid til at sætte sig ind i, hvad årsagen er, sådan at de kan støtte børnene.
For som jeg sagde før, er det hverken en løsning at gøre ingenting eller bare at sanktionere.
Det, der er brug for, er jo, at man har tid til at stille børn til ansvar, samtidig med at man kan støtte dem.
For det er det, der gør, at børnene kan lære af det.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Der er også nogle børn, der gør det godt, når de vil .
Og man skal huske at distingvere mellem de to.
Jeg tror lidt, hr. Mikkel Bjørn og fru Lotte Rod taler forbi hinanden, for en del af pædagogikken er jo, at de børn, som i indskolingsalderen måske har en diagnose, skal have noget hjælp til de der ting.
Noget er også det, vi kalder hverdagstrummerummen, hvor de der redskaber, som fru Lotte Rod taler om, er ganske givende og fine, synes jeg.
Og så har vi også nogle elever, bl.a. grundet den forfejlede indvandring, vi har haft, som vælger ikke at acceptere tingene, ikke fordi de ikke kan, men fordi de træffer et valg.
Det er altså sådan, at når vi har med unge mennesker at gøre, som er i 15-16-17-årsalderen, er der også nogle gange, hvor de vælger at ikke ville gøre det godt.
Der har vi brug for, at der også er en konsekvens, og man har brug for nogle redskaber til at kunne håndtere det.
Og det er jo der, hvor vi oplever rigtig mange af mine tidligere kollegaer, som løber panden mod muren, for de står magtesløse i de situationer.
Lotte Rod (RV), 2025-05-07:
Ja, konsekvenspædagogik er jo, at man kan vise de unge, at de altid har et valg, altså at man kan gøre det rigtige, og at man selv kan lave om på sine ting, fordi man kunne træffe et andet valg.
Og der bliver det betydningsfuldt, at man har en stærk relation.
For børn og unge vil gerne gøre det rigtige.
Derfor betyder det jo noget, at man er knyttet til ens lærer eller pædagog, og at man kan mærke, at de vil en.
For hvis man mærker det modsatte, hvis man mærker modstanden, hvis man føler, man ikke er holdt af, og hvis man føler sig udenfor, så bliver det jo til en vrede og til en modstand, som får nogle til at gøre dumme ting.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Det forstår jeg godt, og jeg forstår også godt den generalisering, man lægger ned over, som passer til måske 80-85 pct. af eleverne.
Men der er altså en gruppe tilbage på 10-15 pct. af eleverne, som ikke passer ind i den kategori, som fru Lotte Rod skitserer.
Men jeg hører ikke fru Lotte Rod have et redskab til den gruppe.
Jeg hører, at man taler om de 80 pct., og der er altså den sidste gruppe, som jeg synes fru Lotte Rod glemmer i den her situation.
Lotte Rod (RV), 2025-05-07:
De er jo stadig væk unge mennesker i vores lokalsamfund, de er stadig væk i fodboldklubben, og vi skal stadig væk leve sammen.
Vi skal gøre det ypperste, og vi skal stå på den stærkeste faglighed for at hjælpe dem ind i fællesskabet.
For vi er flokdyr som mennesker, og hvis ikke vi får tilbudt et godt fællesskab i skolen, kommer vi til at søge dårlige fællesskaber andre steder.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-07:
Tak for ordet.
Og tak til forslagsstillerne for at fremsætte et meget vigtigt beslutningsforslag.
I Alternativet støtter vi intentionen med beslutningsforslaget om at gennemføre en undersøgelse af vold blandt folkeskoleelever.
Vi mener, det er afgørende, at vi som lovgivere har et solidt vidensgrundlag, hvis vi vil gøre noget ved en så alvorlig og bekymrende problematik.
Vi ved, at vold i skolen kan sætte dybe spor, både hos dem, der udsættes for vold, og dem, der udøver volden, og vi ved, at vold hænger sammen med trivsel, læringsmiljø og sociale forhold.
Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø udarbejdede i 2018 en undersøgelse af vold i folkeskolen rettet mod undervisningspersonale.
Undersøgelsen sammenfatter bl.a. også en række data på området, men det er også tydeligt for Alternativet, at der mangler viden.
Derfor bakker vi faktisk op om forslagets intention om at lave en undersøgelse, så Folketinget og offentligheden får en fyldestgørende afdækning af omfanget og karakteren af den vold, der finder sted i og omkring vores skoler.
Vi bakker op om det, der egentlig ligger i ordlyden, nemlig at vi får et oplyst vidensgrundlag, og det håber jeg også at ordførerne bag beslutningsforslaget fortsat mener.
Så er der også et vigtigt men: Vi kan ikke i Alternativet støtte den foreslåede finansiering.
Forslagsstillerne lægger nemlig op til, at undersøgelsen skal finansieres ved at skære i antallet af embedsfolk.
Det er vi grundlæggende imod.
Embedsværket – og nu siger jeg noget kontroversielt – spiller en helt afgørende rolle i vores demokrati og vores velfærdssamfund.
Det er embedsfolkene, der i sidste ende sikrer, at de love og de mange aftaler og reformer, vi vedtager her i salen, bliver implementeret klogt, retfærdigt og effektivt.
Det er dem, der sikrer kontinuitet, faglighed og viden i den offentlige forvaltning, og i Alternativet ser vi med bekymring på den tendens, der er, til at udskælde embedsværket, som om embedsfolkene er en unødvendig udgiftspost, i stedet for at de bliver anerkendt som de kompetente fagpersoner, de er, på lige fod med en række andre offentligt ansatte.
Så vi kan ikke bakke op om den foreslåede finansieringsmodel, der er, uanset intentionen, fordi det sender et signal om, at man kan skære ned på embedsværket uden konsekvenser.
Tværtimod mener vi, at vi bør styrke den offentlige administration og værne om embedsmændenes rolle og arbejdsvilkår.
Så Alternativet kan støtte undersøgelsen, men vi er imod forslaget til finansiering, og vi håber også, at ordførerne bag beslutningsforslaget vil være åbne over for at forhandle finansieringen, hvis vi kommer så langt, at forslaget vedtages.
Tak for ordet.
Lisa Perkins (LA), 2025-05-07:
Jeg tror nu egentlig ikke, at finansieringen sådan hundrede procent er den bakke, vi skal dø på, men jeg er da nysgerrig efter lige at høre Alternativet, hvordan det kan være, at de mener, at det er en god ting, at der hen over de sidste 5 år alene er blevet ansat 40 akademiske årsværk.
Når Alternativet siger, at vi skal værne om embedsværket, betyder det så, at vi i de næste 5 år skal se yderligere en stigning på 40 årsværk?
Hvor er grænsen for, hvor mange man skal have ansat i et embedsværk?
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-07:
Alternativet har i modsætning til, tror jeg, stort set alle andre partier her i Folketinget den ret nuancerede holdning til de offentligt ansatte, at vi ikke skal sætte tal på, om antallet skal op eller ned.
Tværtimod skal vi sørge for, at vi har et embedsværk og de offentligt ansatte i det hele taget, der skal til for at løse de opgaver, som vi træffer beslutning om her i Folketinget.
Det indebærer også, at vi har et embedsværk, der kan implementere lovgivningen.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-05-07:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til noget af det, som fru Lotte Rod siger om konsekvenserne, altså at det altid skal give mening for børnene, hvilke konsekvenser det får.
Skal det så være sådan en forhandling, der foregår mellem barnet, der har udøvet noget vold, og læreren?
Og hvor er autoriteten så henne der, hvis man så skal forhandle om de konsekvenser, som der skal være for barnet for at have udøvet noget vold – hvis der overhovedet skal være nogen – ifølge Radikale Venstre?
Så siger Lotte Rod flere gange, at børn gør det så godt, som de kan.
Hvad er svaret til de lærere, der er ved at blive kvalt af det børnesyn, som nogle kommuner har?
Er Lotte Rod enig i, at det lidt er en imødekommelse af dårlig adfærd ved at tage alt ansvaret væk fra barnet og udpege alle mulige rammer i stedet for?
Lotte Rod (RV), 2025-05-07:
Der er altid en grund til, at børn gør, som de gør, hr. Mikkel Bjørn.
Børn gør det godt, når de kan, og derfor er det jo så vigtigt, at vi ikke bare sanktionerer på en måde, der ikke giver mening for eleven.
Hvis man ikke forstår sanktionen – og hr. Mikkel Bjørn kan godt være uenig – så lærer man ikke noget af det.
Og det, der må være vores opgave i Folketinget, må være at gøre det, det, der virker, og stå på grundlag af den forskning, der er.
Peter Kofod (DF), 2025-05-07:
Så er vi samlet igen, og det er ikke, fordi Folketinget har fået en god idé, eller fordi regeringen har fået en god idé.
Vi er samlet, fordi EU har fået en dårlig idé.
Det er nemlig den tid på måneden, hvor vi nu skal til at implementere direktiver, fordi en domstol har bestemt, at Folketinget skal vedtage lovgivning.
Barnelærdommen eller det, man lærer i folkeskolens samfundsfagsundervisning, er ellers, at det er de 179 medlemmer af Folketinget, der vedtager landets love.
Nu er det de 179 – eller i hvert fald en del af dem – der blåstempler de ordrer, som kommer fra EU-Domstolen, fra andre internationale domstole og fra EU-systemet, og det store flertal i Folketinget har desværre vendt bedetæpperne fuldstændig mod Bruxelles og Strasbourg.
Lovforslaget her har jo en hel del konsekvenser.
Er man i tvivl, kan man se på, hvad fagbevægelsen skriver: Det bliver sværere at stille folk til ansvar for social dumping.
Det synes jeg er meget alvorligt.
Er man stadig i tvivl, kan man se, hvad den frie presse skriver: Det bliver sværere at grave sig ned i sager og holde folk til ansvar.
Jeg synes, det er dybt bekymrende.
Der var en ordfører, der på den her talerstol sagde, at der var nogen her, der skulle have det morsomt.
Jeg kan sige, at jeg har det stik modsat.
Jeg synes ikke, det er morsomt at se Folketinget blive kørt fuldstændig over og vade rundt i endnu mere lovgivning, som jeg jo ikke rigtig hører at der er nogen, der har lyst til at vedtage, men vi gør det bare, fordi der er kommet en eller anden dom og man føler sig igen forpligtet til at implementere det.
Jeg synes det er meget bekymrende.
Det eneste gode, jeg kan se ved det her, er, at hvis udviklingen fortsætter, vil det være fuldstændig overflødigt at aflønne 179 folketingsmedlemmer.
Så kan man i fremtiden nøjes med at vælge én per storkreds, og de kan så være kustoder i det museum, som Folketinget er ved at blive, hvor man kan undervise børn i, at engang for mange år siden bestemte man faktisk noget i de her haller, og at man engang for mange år siden faktisk havde et demokrati, hvor de 179 vedtog lovgivning, og hvor man ikke bare tog diktat fra Bruxelles og Strasbourg, fra EU-domstolen eller fra alle mulige andre.
Dansk Folkeparti stemmer nej til det her forslag.
Tak for ordet, formand.
Katrine Robsøe (RV), 2025-05-07:
Tak for det, og tak for ordet.
Jeg tror grundlæggende, at jeg deler mange af de overvejelser, som den konservative ordfører gjorde rede for for ikke så længe siden.
Der er nogle svære afvejninger i det her lovforslag.
Jeg synes, der er behov for en del opklaring under udvalgsbehandlingen og forhåbentlig også i forbindelse med ministerens tale, i forhold til præcis hvordan det her vil komme til at fungere i praksis og vil blive implementeret.
Men der er jo ingen tvivl om, at når der kommer en EU-dom, ser vi jo naturligvis med stor alvor på det fra Radikales side, fordi vi jo også vurderer, at vi som land samlet set har store gevinster ved at være med i det fællesskab, som EU er.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-07:
Det her lovforslag kan ved første øjekast ligne en teknisk justering, der omhandler adgangen til registre, de fleste slet ikke kender, men det er det ikke.
Det, vi taler om her, handler om et grundlæggende dilemma: Hvordan beskytter vi privatlivets fred, mens vi samtidig sikrer samfundets mulighed for at afsløre og bekæmpe alvorlig økonomisk kriminalitet?
Vi har desværre set, hvordan hvidvask og svindel har tappet vores fælles velfærdssystem for for milliarder, og vi har set, hvordan mørklagte ejerkonstruktioner er blevet brugt til at gemme penge, undgå skat og skjule ansvar.
Gennemsigtighed er ikke luksus; det er et forsvarsværn for demokratiet.
Vi anerkender i Alternativet fuldt ud, at Danmark skal rette sig efter EU-Domstolens afgørelse.
Det er prisen for at være medlem af klubben; når EU siger, vi skal styrke beskyttelsen af privatlivets fred, så skal vi lytte.
Men det betyder ikke, at vi ukritisk accepterer, at vigtig samfundsmæssig indsigt forsvinder ud i mørket.
Lovforslaget, som det ligger nu, risikerer at gå for vidt.
Som der står i et af høringssvarene: »Det er en meget væsentlig begrænsning af den åbenhed, som bør være til stede i et oplyst og demokratisk samfund.«
Det er ikke kun organisationer og virksomheder, der arbejder med compliance og antikorruption, som hejser det røde flag.
Det gør medierne også.
Journalister frygter, at de i fremtiden ikke vil kunne lave dybdeborende journalistik om erhvervslivets magtstrukturer og økonomiske forbindelser.
Det her handler om adgang til viden, som i sidste ende gør det muligt for offentligheden at holde magten ansvarlig.
De skriver: »Det skal ikke være op til en myndighed at vurdere, om en journalists anmodning om disse oplysninger er legitim eller ej.
Det kan vi jo kun være enige i, og vi står derfor med et paradoks: Vi vil bekæmpe hvidvask og økonomisk kriminalitet, men vi gør det ved at begrænse adgangen til netop de oplysninger, der kan afsløre dem.
I Alternativet foreslår vi derfor, at vi tager den tid, det kræver, for at sikre os, at denne lov ikke utilsigtet svækker de aktører, der til daglig kæmper for åbenhed og retssikkerhed.
Vi opfordrer derfor regeringen til at sige ja tak til alle de invitationer, der ligger i høringssvarene, fra de aktører, der gerne vil bidrage til, at vi rammer den helt rigtige balance.
Det tager måske lidt længere tid og er lidt besværligt, men vi tror, det er tiden værd, så vi ikke bagefter står med en masse udfordringer, der kunne være undgået.
Vi støtter som udgangspunkt op om Danmarks forpligtelser i EU, men vi mener, at det skal gøres med omtanke.
Gennemsigtighed og retssikkerhed må aldrig blive ofre i en forhastet lovgivningsproces, så vi kommer også til at stille en masse spørgsmål til ministeriet, inden vi endeligt forholder os til lovforslaget.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-07:
Nu sagde ministeren jo selv næsten ordret, at ministerens opfattelse er, at direktivet med det her lovforslag bliver implementeret som et absolut minimumsdirektiv.
Så mit første spørgsmål er: Er det, fordi ministeren deler mange af Folketingets partiers bekymring over, at det her faktisk er et tilbageskridt, uagtet at vi respekterer Domstolens afgørelse?
Morten Bødskov (S), 2025-05-07:
Det er klart, at det, som jeg også siger, er en begrænsning – det er det.
Det er der jo ikke nogen grund til at skjule; det er det, der er i det.
Men som vi også lige sad og snakkede om hernede, er der en EU-dom, og jeg vil da bare anbefale partierne at leve op til EU-Domstolens afgørelser.
Så har vi udmønte det på en måde, hvor det er en minimumsimplementering, vi laver her.
Og så synes vi, at vi med MitID, som jo er godt og nemt i andre sammenhænge, leverer en løsning, som gør det let og enkelt for dem, der mener at have en legitim interesse i at få adgang til de her oplysninger fremover.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-07:
Jeg har to hurtige spørgsmål.
Det ene er: I høringsnotatet er der mange af dem, som vi mener har en legitim interesse, altså advokater og revisorer og andre, som siger, at de har en række opgaver, der ikke er indbefattet efter kend din kunde-proceduren eller hvidvaskloven, og vil ministeren mene, at samtlige af de indsigelser er blevet imødegået?
For det havde jeg simpelt hen lidt svært ved at gennemskue.
Det er det ene spørgsmål
Det andet spørgsmål er: Kan ministeren se min pointe, i forhold til at der vil være masser af selskaber, f.eks. P/S'er, hvor der stadig væk i registeret vil være personlige oplysninger som navn og adresse og andet, og at der derfor bliver en slags skævhed i det her?
Morten Bødskov (S), 2025-05-07:
Det er klart, at det her fokuserer på ét område ud af den øvrige meget brede indgang, der er på det her område.
Så det er jo rigtigt.
Her kommer der en anden procedure end den, der er generelt.
Hvis der spørges til det, som også er nævnt i høringssvarene, om, hvad der gælder for rådgivere, kuratorer og likvidatorer, altså hvordan de kan få adgang til de reelle ejere, vil jeg sige, at det kan man få fremadrettet, og det er der også redegjort for.
Hvis der er behov for at få skabt klarhed over det, bidrager vi selvfølgelig gerne til det, men det er det, der er udgangspunktet.
Rosa Lund (EL), 2025-05-07:
Hvor er garantien for, at fagforeninger har den samme lette adgang til at tegne overenskomster og til at bekæmpe social dumping og anden kriminalitet med brug af udenlandsk arbejdskraft?
Morten Bødskov (S), 2025-05-07:
Som vi jo alle sammen ved, altså de af os, der har haft en del med fagbevægelsen at gøre i vores opvækst, er det jo en del af civilsamfundsorganisationerne, og det er sådan, at når man er det, har man også en legitim interesse og dermed adgang til de her oplysninger.
Hvis man kigger lidt i den kommenterede høringsoversigt, kan man på side 13 og ca. en side frem læse, hvad det er, der begrunder det.
Rosa Lund (EL), 2025-05-07:
Tak for det.
Som den, hvad er det, vi plejer at kalde det, 12-talselev jeg er, har jeg selvfølgelig læst den kommenterede høringsoversigt.
Jeg synes ikke, at det står klart nok, og som jeg sagde i min ordførertale tror jeg desværre ikke, jeg er den eneste.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ikke det var en idé at tilrette lovforslaget, sådan at det står helt tydeligt for fagbevægelsen, som jeg jo kan høre ministeren også har en stolt historie med.
Kunne vi ikke gøre det?
Morten Bødskov (S), 2025-05-07:
Nu læser jeg bare lige op – jeg går ud fra, at vi så har læst den samme tekst – hvad det er, der er indstillingen fra Erhvervsministeriets side, når det handler om lige nøjagtig det afsnit.
Der står: Det indstilles, at lovforslaget opretholdes uændret, men at lovbemærkningerne, og det er så det, og så kommer paragraffen, tilrettes, så det tydeliggøres, hvad der forstås ved civilsamfundsorganisationer, herunder at begrebet bl.a. omfatter fagforeninger, og så går man videre.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-07:
Tak for det.
Jeg har to spørgsmål: Er det ministerens forventning, at vi, når det her nu er en minimumsimplementering ifølge ministeren selv, ikke vil høre mere fra EU, så vil alt være godt, og så kommer der ikke domme på andre områder, f.eks. private selskaber eller i forhold til legale ejere osv.?
Er det ministerens forventning, at det stopper her?
Det andet spørgsmål: Kan ministeren bekræfte, at der vil være lettere vilkår for de brodne kar, når det bliver sværere at få indsigt i, hvilke de er, og at der jo er en, i hvert fald med lovforslaget her, risiko for, at jeg, hvis jeg som privatperson hører om en virksomhed, der er ude i noget snavs, begår hvidvask, siger det videre?
Og kan ministeren bekræfte, at jeg, hvis ikke jeg har en legitim interesse i at få adgang til, hvem den reelle ejer er, men rent faktisk ved det, risikerer at få en bøde for det, og at det dermed også vil være med til at lukke munden på mig og måske forhindre, at andre får indsigt i, også myndighederne, at der er et problem?
Lisa Perkins (LA), 2025-05-07:
Kan Alternativet redegøre for, hvad det er, der er sket de sidste 5 år, der retfærdiggør et løft på 40 årsværk, hvilket, hvis jeg har regnet rigtigt, er en stigning på næsten 30%?
Hvilke opgaver og implementeringer af lovgivning er blevet så markant mere komplekse, at det kan retfærdiggøre en så markant stigning?
Peter Kofod (DF), 2025-05-07:
Hvor meget skal vi egentlig finde os i?
Altså, den her form for EU-regulering vælter ned over os – EU-domme, direktiver, forordninger og alt muligt andet.
Det er da bare kommet med en EU-dom, og så skal Danmark bare rette ind.
Hvor ville det være skønt, hvis Danmark for en gangs skyld havde en regering, der sagde: Det her er noget juks.
Pressen er ked af det, fordi det bliver sværere at finde ud af, hvem der ejer ting i vores samfund.
Fagbevægelsen er ked af det, fordi det bliver sværere at komme til bunds i sager om social dumping og udnyttelse af mennesker.
Jeg tror heller ikke, der var nogen i det her Folketing, der ville have fundet på det her lovforslag, hvis der ikke var kommet en flok tosser nede fra EU, som havde sagt: Nu skal I implementere det.
Hvor ville det være friskfyragtigt og dejligt, hvis der havde været en regering, der havde sagt: Det vil vi ikke indføre, for det er dårlig lovgivning; vi synes, det er dårligt for Danmark og trækker i en forkert retning; det er ikke det, vi vil.
Så jeg vil spørge Venstre: Hvor meget skal vi finde os i?
Louise Elholm (V), 2025-05-07:
Det her er ganske rigtigt en minimumsimplementering af en EU dom, og derfor går man ikke videre, end EU-dommen siger man skal gå.
Jeg synes, det er positivt, at man laver en minimumsimplementering, men jeg synes også, det er nødvendigt at følge EU-reguleringen, for jeg tror på, at vi skal være en del af det europæiske fællesskab.
Vi har mere brug for det, end vi har haft længe, fordi verden er så urolig.
Så jeg går sådan set ind for, at vi følger de regler, der er, men jeg synes også, det er godt, at vi laver en minimumsimplementering.