runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sjúrður Skaale (JF), 2022-09-08:
Som ordfører har jeg det princip, at jeg helst ikke vil gå imod de færøske myndigheder her i salen, men lige på det punkt er jeg ikke enig i det, som de færøske myndigheder gør.
Mit parti sagde den 24. februar: Vi bør standse al handel med Rusland.
Vi har siden sagt, at vi bør stoppe russiske skibe i at anløbe færøske havne.
Men regeringen har haft et andet synspunkt, og derfor er fiskerisamarbejdet mellem Færøerne og Rusland stadig intakt.
Vi mener, at når fiskeriaftalen, som vi har haft siden 1970'erne, slutter i år, så bør vi tænke os rigtig godt om, før vi genforhandler den.
Men den siddende regering ønsker at fortsætte den, og det er vi sådan ikke helt enige i, må jeg sige.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Tak for den uddybning, og jeg anerkender selvfølgelig også, at fiskeri er et enormt vigtigt erhverv og en enormt vigtig indtægtskilde.
Er der noget, ordføreren tænker at vi herfra kan gøre for måske at understøtte og gøre det lettere at kunne få opbakning til at lave de her sanktioner mod Rusland?
Sjúrður Skaale (JF), 2022-09-08:
Det er selvfølgelig et færøsk anliggende, og som der er lagt op til nu, har man sagt, at man støtter EU's linje.
Men i det øjeblik, det rammer færøsk eksport eller færøsk økonomi, skal der en særlov i Lagtinget til for at kunne gennemføre det, og det er altså, fordi det er et færøsk anliggende.
Men når det gælder eksporten, er den faktisk gået ned til 0 pct.
Den var på næsten 25 pct.
Den er gået ned til 0 pct., dels fordi virksomhederne har sagt, at de af moralske grunde ikke ønsker at sælge til Rusland længere, dels fordi det har været logistisk umuligt at sælge til Rusland, fordi penge ikke kan flyttes frem og tilbage osv.
Aaja Chemnitz (IA), 2022-09-08:
Mange tak.
I forhold til anløb i Grønland har jeg i hvert fald ikke hørt, at det skulle være en udfordring, og man er faktisk rigtig god til at skabe nogle muligheder, også for turisterne, når de kommer – for at de f.eks. kan komme til kaffemik, de kan komme hjem til de lokale, men der er også forskellige boder nede ved havnen, hvor der er mulighed for, at man f.eks. kan købe noget grønlandsk husflid.
Så der er egentlig ret mange gode eksempler på, at man gør, hvad man kan, med det, man har.
Så det, man kan tale lidt om, er, at krydstogtturismen ligesom er kommet tilbage igen i Grønland efter covid-19-restriktionerne, og der må man jo finde ud af, hvordan man får lavet nogle gode kvoter, sådan at alle kan se sig selv i de mange, mange turister, som allerede viser interesse for at komme til Grønland.
Karsten Filsø (SF), 2022-09-08:
Jeg vil gerne lige komme med et opfølgende spørgsmål omkring noget andet.
De sejler rundt mange steder her i de nordlige farvande, og jeg vil da opfordre meget til, at man prøver at kigge på Bergens måde at løse problemet på.
Er det noget, som I er opmærksomme på en investeringsplan for?
For det kræver det.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Tak for det.
Så ud over de ting, ordføreren nævner, vil jeg bare høre, hvad ordføreren tænker i forhold til de økonomiske aftaler: refusion og udligning?
Og så den anden ting: Skal vi ikke også have et retskrav, sådan at hvis ens arbejdsevne er nedsat, har man ro og tryghed – man ved, man har et retskrav til en førtidspension, et fleksjob eller en revalidering?
Torsten Gejl (ALT), 2022-09-08:
Det synes jeg er et interessant forslag.
Det vil jeg tro at vi godt kan støtte fra Alternativets side.
Det her med refusion skaber jo kassetænkning, for hvis man som kommune tjener flere penge på at holde ledige i lang, lang tid på kontanthjælp i stedet for at give dem en førtidspension, jamen
så har vi jo det problem, at kommunerne kan tjene penge på at beholde folk i en uværdig situation, og jeg synes, det er det, der sker.
Jeg ved også godt, at hvis kommunerne skulle stoppe med det, ville det kræve tilførsel af kapital.
Altså, vi har jo også strammet skruen vældig meget i forhold til kommunernes økonomi, og der kunne man jo sige, at budgetloftet kunne hæves, sådan at kommunerne kunne få lov til at bruge nogle flere af deres egne penge.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Tak, og tak for talen.
IA er jo SF's søsterparti i Grønland, og vi er rigtig, rigtig glade for, at I er i regering, og specielt også for det her fokus på bæredygtighed, altså at udvikling og turisme skal gå hånd i hånd med bæredygtighed, fordi Grønland er så særegent et sted og er under pres fra klimaforandringer i forvejen.
Jeg tænker f.eks. på Kvanefjeldsprojektet, hvor det jo heldigvis også viste sig, at et stort flertal af grønlænderne selv sagde, at man altså ikke ville gå på kompromis med det.
Jeg har været i Grønland med Retsudvalget og var oppe at besøge en række af de her bygder, hvor der – som ordføreren jo også siger – er udfordringer med, hvordan man skal håndtere retspolitikken i så små samfund, men der er jo sket nogle kæmpestore forbedringer i de senere år, og ordføreren var lidt inde på det, men vil du ikke sige lidt mere om, hvad der rent faktisk er sket, for det er jo noget, som der virkelig har været behov for?
Aaja Chemnitz (IA), 2022-09-08:
Mange tak.
Justitsområdet er virkelig noget, som IA kæmper for, og som jeg også ved SF er meget optaget af.
Helt konkret kan man sige, at politiet har fået en helt ny enhed med 13 nye ansatte, bl.a. politibetjente, som skal tage sig af de her anmeldelser af seksuelle overgreb på børn, og det betyder, at det kommer til at gå hurtigere, og det betyder, at der er mere fokus på det.
Noget andet er også, at der kommer en ny enhed hos politiet, som har fokus på offerrådgivning; det har vi ikke haft tidligere i Grønland, og det kommer med den her nye samtykkelov.
Men der er brug for, at vi også kigger på, hvordan vi gør afhøringerne bedre i de der komplekse sager, man kommer til at skulle behandle.
Kommunefogederne er et rigtig godt eksempel – vi mangler lige det sidste.
Vi var ude i en lille bygd, i Kuummiut, hvor vi talte med kommunefogeden og hørte om de store udfordringer, som de står over for, og man kan selvfølgelig stille sig selv det spørgsmål, om der ikke burde være en mere frivillig indsats.
Men der er ingen tvivl om, at det at komme og repræsentere politiet gør en forskel.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2022-09-08:
Jeg vil også gerne høre lidt om erhvervsudviklingen, for der har jo været den store sag om landingsbanen i Nuuk og om landingsbaner generelt, også i Ilulissat.
Jeg vil gerne høre, hvad det har af betydning for at kunne sikre, at der sker mere erhvervsudvikling i Grønland, så man bliver mindre afhængig af bloktilskud.
Victoria Velasquez (EL), 2022-09-08:
Tak for det.
Og tak for en vigtig og stærk tale, som også er konkret og konstruktiv og skaber håb, selv om der er rigtig meget, vi skal tage fat i.
Tusind tak for det.
Jeg vil gerne tage fat i det her med samtykkeloven.
Altså, det vil jo virkelig være et menneskeretligt fremskridt.
Og ordføreren er også inde på flere dele af det, bl.a. i forhold til hvordan afhøringer og lignende skal foregå.
Er der andre ting, som ordføreren tænker er vigtige for at få det etableret og ført frem så godt som overhovedet muligt, og hvor vi kan bidrage bedst muligt?
Tak for det.
Det andet, jeg vil bruge muligheden for at spørge ind til, er, hvordan det går med arbejdet for oprindelige folk.
Nu hørte vi om formandskaber.
Der sker rigtig mange spændende ting.
Vil ordføreren ikke uddybe det noget mere?
Aaja Chemnitz (IA), 2022-09-08:
Mange tak.
Jeg sidder også som formand for Arktiske Parlamentarikere og rejser faktisk til Nuuk i morgen.
Der skal jeg samle 24 arktiske parlamentarikere i Nuuk, hvor vi bl.a. skal snakke om oprindelige folks rettigheder.
Vi skal tale om erhvervsudvikling og om klima.
Der er ingen tvivl om, at klimaforandringerne først og fremmest påvirker nogle af dem, som bor i Arktis.
Temperaturen stiger fire gange så meget som i resten af verden.
Og når indlandsisen smelter, påvirker det også Danmark.
Så på den måde kan man sige, at vi hænger sammen, og at det her virkelig er en global indsats, som vi skal have lavet, men også, at oprindelige folk er dem, der i virkeligheden står forrest og mærker de konsekvenser.
Så vi er nødt til at koble nogle af de her ting lidt bedre sammen og have endnu mere fokus på oprindelige folk fremadrettet.
Karsten Filsø (SF), 2022-09-08:
Tak for det, og tak for talen.
Som det fremgik, var Grønlandsudvalget jo for ganske nylig i bl.a. Tasiilaq, og jeg var så heldig at deltage i den tur.
Det var en tur, som gjorde ret stort indtryk på mig.
Jeg synes, det er et smukt, spændende område med masser af muligheder, men sandelig også med nogle udfordringer.
Der bor ikke ret mange mennesker ovre i øst, men en af de problemstillinger, vi hørte om, både på borgermøderne, men også i mødet med myndighederne, var boligsituationen: Man savnede flere boliger.
Mange familier har mange børn, man bor tæt sammen, man bor tæt sammen i flere generationer, og det giver konflikter og uhensigtsmæssig adfærd.
Hvad skal der til, for at man kan gøre det bedre?
Aaja Chemnitz (IA), 2022-09-08:
Tak til ordføreren.
Og også tak til ordføreren, fordi han var med på rejsen – det var en fornøjelse.
Jeg tror, at man skal dele det lidt op og se boligsituationen i Tasiilaq som én ting og boligsituationen i Nuuk som noget andet, for de har jo sådan nogle forskellige karakteristika.
I Tasiilaq er der, ja, mange, som bor sammen, og noget af det, vi hørte, er jo, at der ikke er blevet bygget nogen bygninger overhovedet siden 2018.
For noget, der rørte mig ret meget, var et helt konkret eksempel med en, der sagde: Hvordan kan man være mønsterbryder, hvis der ikke er en bolig, og hvis der ikke er en uddannelse, så jeg som ung reelt kan se, at jeg har nogle muligheder?
Det tror jeg i hvert fald vi skal tage til os.
Jeg er glad for, at naalakkersuisut har fået afsat nogle penge til at kigge på, hvilke uddannelser vi kan lave i Tasiilaq.
Men vi har også 15 års venteliste i Nuuk, som jeg gerne så at man fik gjort noget mere ved.
Mange tak.
Man kan sige, at landingsbanerne i sig selv jo ikke skaber den udvikling, som der er brug for.
Så der er bestemt behov for, at man også kigger netop på det her med, hvordan man skaber bedre lokal infrastruktur, sådan at det er nemmere at komme til og fra.
Da Folketingets Grønlandsudvalg var i Tasiilaq, skulle vi sejle til Kulusuk f.eks., hvor vi gik op ad nogle sten, og hvor jeg tænkte, at der er nogle turister, som vil synes, det er lidt specielt, at der ikke er mulighed for, at man kan komme nemmere i land.
Så jeg synes, at der er brug for, at man kigger på sådan nogle små forbedringer hist og her.
Nicolai Wammen (S), 2022-09-08:
Finansministeren kan sige, at han i lighed med den øvrige regering ønsker at hjælpe danskerne i en situation, hvor man er under hårdt pres.
Det har vi gjort på en række måder.
Det har vi gjort, i forhold til at 400.000 danske husstande har fået 6.000 kr. – nogle af dem, der har været allerhårdest ramt af energipriserne.
Vi har gjort det i forhold til pensionister, der får 5.000 kr. skattefrit, hvis de modtager ældrechecken, og vi har gjort det – desværre uden Venstre – ved at gå ind og lægge et loft over nogle af de huslejer, der ellers stod til at eksplodere fuldstændig.
Vi ser også på andre muligheder nu, og det er jo derfor, at vi også har sat 2 mia. kr. af til yderligere initiativer, og jeg håber, at Venstre, når vi kommer med dem, vil gå konstruktivt ind i det arbejde.
Susanne Eilersen (DF), 2022-09-08:
Tak for det.
Synes ordføreren ikke, at det er et problem, at de kvinder, der kommer med, går tildækkede; at deres børn måske ender i kriminalstatistikkerne?
Vi kan jo også komme ud for den her problemstilling, som vi har i dag, i forhold til konventionerne, at godt nok står der i et eller andet skrift, at de skal rejse hjem, men lige pludselig ønsker de ikke selv at gøre det frivilligt, og så kan vi ikke tvinge dem til det på grund af konventionerne.
Hvordan vil ordføreren og Nye Borgerlige tackle det, hvis det er sådan, at vi ender ud med det?
For de har jo stadig væk deres traditioner med – om de er flygtninge eller den ene i familien har et arbejde, så er traditionerne jo stadig væk de samme.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-08:
Der skal man jo huske på, at Nye Borgerliges udvisningspolitik er klar.
Hvis ikke du rejser ud, skal du på et udrejsecenter, og så er der kun én dør ud derfra.
Så det er den måde, man løser det på.
Altså, der er det her med at lave den ene ø og den anden ø og alt muligt andet – det er jo bare at lave et udrejsecenter, og så er der én dør ud, og det er derfra i en taxa ud til en lufthavn og så af sted med dig.
Så har man løst det i stedet for de lappeløsninger, som man har lavet år efter år efter år.
Susanne Eilersen (DF), 2022-09-08:
Jamen vi har jo også problematikker med de her udrejsecentre.
Altså, det er stadig væk konventioner, som står i vejen, når det er sådan, at folk siger nej til frivilligt at rejse hjem.
Vi har i flere år prøvet på at lave en udrejseaftale med andre lande.
Vil Nye Borgerlige kigge på at få ophævet de konventioner, der står i vejen for, at vi kan komme af med de udlændinge, vi har rendende rundt i Danmark i dag, som vi meget gerne vil af med?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-08:
Nu er ordføreren selvfølgelig lidt undskyldt, for man har ikke været i Folketinget så længe i den her omgang.
Men Nye Borgerliges politik er jo klar.
Vi har tre ufravigelige krav.
De skal være opfyldt, før vi peger på en borgerlig statsministerkandidat.
Et af dem er jo, at vi siger, at kriminelle udlændinge skal udvises konsekvent og efter første dom.
Og hvis der er nogle konventioner, der står i vejen for det, så skal konventionerne enten laves om – vi skal sige, at på det område gælder de ikke over dansk lov – eller hvis vi ikke kan det, så skal vi træde ud af dem.
Vi ser ingen grund til, at vi har en statsløsekonvention i dag.
Det har været Nye Borgerliges politik, siden vi blev dannet i 2015.
Kim Valentin (V), 2022-09-08:
Tak for det.
Og mange tak til ordføreren for ordene – jeg er meget enig et langt stykke af vejen.
Hvis man ser på den økonomiske redegørelse og læser den grundigt igennem, kan man se, at der er en finanseffekt på 0,9 pct., man kan se, at der er en vækst på 3,3 pct., og så kalder man det stramt.
Jeg er hundrede procent enig i, at det er det selvfølgelig ikke.
Men problemet er jo, at hvis man nu havde arbejdet med en 2,3-procentsvækst, var skatteprovenuet simpelt hen faldet så voldsomt med den her plan, at man ikke ville have noget at arbejde med i finanspolitikken.
Kan ordføreren være enig med mig i det?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-08:
Og det er jo en mistanke, man kan have.
Der er jeg meget hæmmet af, at jeg ikke er i stand til at vurdere, hvad bnp-væksten vil være næste år.
Jeg synes også, det lyder optimistisk med det høje tal, som hr. Kim Valentin nævner, og man kan selvfølgelig have den mistanke, at det er noget, man har valgt for at kunne bruge flere penge i den offentlige sektor.
Jeg er enig.
Kim Valentin (V), 2022-09-08:
Ja, for hvis man nu startede ud med at sige, at man ville have det stramt – 0 pct. – og man så fandt ud af, at det gav 2,3 pct. og et meget stort underskud, så ville det jo være elendigt.
Men en anden del er, at man ikke arbejder med en løn-pris-spiral, og vi har en realløn, der er faldet mere end i 50 år.
Hvad siger ordføreren til det?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-09-08:
Det er meget interessant, for regeringen bryster sig af, at der er en lav ledighed for øjeblikket, en høj beskæftigelse, men det er jo et udtryk for, at arbejdskraften er blevet utrolig billig på grund af inflation.
Altså, folk, der går på arbejde, får ikke lige så høj en løn, som de gjorde tidligere, i forhold til hvad de kan købe for pengene.
Og derfor ligger der en forestående lønstigning og venter, og når den lønstigning kommer, må man forvente, at den nuværende høje beskæftigelse er der, under indtryk af at arbejdskraften egentlig er for billig, når man ser på, hvad reallønnen er i disse år.
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Tak for det.
Ja, det var i hvert fald en effektivisering af folketingsarbejdet, kan man sige.
Det kan man ikke laste finansministeren for, trods alt, selv om man kan laste ham for meget.
Jeg kunne sådan set godt tænke mig at stille et spørgsmål, der er lidt mere et detailspørgsmål, men regeringen er jo med rette meget optaget af, hvad man kan gøre for at sikre, at vi i højere grad bliver uafhængige af gas i forhold til den ulykkelige situation, vi befinder os i.
Derfor har jeg ledt med lys og lygte i finanslovsforslaget for at se, om man har afsat puljepenge til den fjernvarmepulje, som nu er løbet tør for penge.
Og der er jeg sådan set lidt undrende over for, hvorfor man ikke vil gøre en ekstra indsats for at sikre, at flere nu får mulighed for at afkoble deres gasfyr og så komme over på fjernvarme.
Men det kan være, at jeg ikke har læst finanslovsforslaget grundigt nok.
Nicolai Wammen (S), 2022-09-08:
Allerførst vil jeg sige tak for, at der er anerkendelse af både finansministeren og mødelederen.
Det er dejligt.
Vi er meget optaget af den grønne omstilling, og det er jo bl.a. derfor, at vi med statsministeren i spidsen også tager internationalt lederskab.
Det har vi både set med begivenhederne, hvor man i Esbjerg præsenterede nogle meget markante skridt fremad i forhold til den grønne omstilling, og vi har også set det i forhold til det, der skete på Marienborgmødet med en række ledere her for nylig.
Derudover er vi også i gang på den hjemlige bane, og i det omfang, der måtte være puljer, der løber tør, vil vi også være parat til at se på at prioritere det, herunder også at omprioritere på nogle områder, for det er vigtigt, at den her udvikling fortsætter stærkt og uanfægtet.
Troels Lund Poulsen (V), 2022-09-08:
Det er faktisk en ret afgørende pulje i forhold til at fremme den grønne omstilling.
Og på en dag, hvor man jo også har holdt et pressemøde kl. 14.00, tror jeg, hvor man indskærper alvoren, kan man sige, i spørgsmålet omkring konflikten i Ukraine, og hvad det får af betydning for dansk energi, synes jeg måske, det er noget mærkeligt, at man slet ikke reflekterer over, at den pulje er nødt til at blive fyldt op, også i en meget mere omfattende volumen end det, der er tilfældet nu, hvor den er tømt.
Nicolai Wammen (S), 2022-09-08:
Som sagt er budskabet, at den her regering har lagt en meget klar grøn linje og udviser grønt lederskab.
Det har vi gjort, ikke mindst med SF, Enhedslisten og Radikale Venstre, men jo også i nogle sammenhænge med bl.a. Venstre, og tak for det.
Det er godt for Danmark, at vi gør det, og det her er en dagsorden, vi fortsætter med, og i det omfang, der bliver brug for yderligere midler til at kunne lave den grønne omstilling, er vi klar på det.
Det er bl.a. også derfor, vi har lavet en grøn fond med hinanden for ganske kort tid siden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-08:
Jeg synes, det er ærgerligt, at fru Pia Kjærsgaard ikke melder sig ind i 2022.
Det er de udfordringer, vi står med nu, som vi skal have løst.
Og hvis man vil køre en tur ned ad memory lane, er den sidste tur under hr. Lars Løkke Rasmussen jo stort set den periode, hvor der er kommet flest indvandrere hertil.
I de 18 år, hvor DF har haft afgørende indflydelse, hvor man kunne have trukket tæppet væk under siddende regeringer, har vi haft en massiv tilgang af ikkevestlige indvandrere.
Det er kendsgerningen, selv om fru Pia Kjærsgaard ikke bryder sig om den.
Hvis Dansk Folkeparti havde passet deres arbejde og gjort det godt nok, så var der ikke noget, der hed Nye Borgerlige i dag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-09-08:
Nu skal jeg sige hr. Lars Boje Mathiesen en ting: Jeg har siddet i Folketinget i 38 år, mens andre partier og andre mennesker er stået frem, bl.a. hr. Lars Boje Mathiesen og Liberal Alliance og andre i Konservative, og ikke har løftet en finger for at begrænse den her indvandring.
Det kan jeg i hvert fald tale med om at jeg har været med til, så jeg ønsker ikke nogen bebrejdelser overhovedet.
Men jeg vil bare lige sige til hr. Lars Boje Mathiesen, at hvis man kommer hertil, skal man jo altså også have sin familie med, og den er langtfra altid i arbejde.
Der er kvinderne tildækkede.
Vi har alle problemerne med, at de ikke taler dansk.
Jeg er faktisk ærgerlig over, at Nye Borgerlige giver udtryk for det, som hr. Lars Boje Mathiesen gør i dag.
Det er ikke det, jeg har hørt fra fru Pernille Vermund.
Men hr. Lars Boje Mathiesen var jo tidligere meget, meget liberal og er det åbenbart fortsat.
Malte Larsen (S), 2022-09-08:
Vi ser jo i sagens natur lidt forskelligt på, om det er en fordel med en blå eller en rød regering.
Lad det nu ligge.
Lidt i samme spor vil jeg spørge om noget: Dansk Folkepartis formand har tidligere sagt, at Dansk Folkeparti vil vælte en borgerlig regering, hvis den indfører mere EU, flere FN-erklæringer eller internationale aftaler om migration.
Er det fortsat DF's ultimative krav til en blå statsminister?
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Altså, det vil vi gøre.
Vi vil selvfølgelig gøre alt, for at vi får mindre EU, særlig i forhold til velfærdsområderne.
Vi har lige set det i forhold til vores barselsregler – nu er de også styret fra EU.
Så vi vil udfordre de her systemer meget kraftigt, og det vil vi selvfølgelig også gøre under en blå regering.
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Tak for det.
Det var hurtigt at komme på.
Tit og ofte er Nye Borgerlige og Dansk Folkeparti jo enige om ret meget på udlændingeområdet; det er sådan set ret positivt at have nogle at lave noget sammen med der.
Men når Nye Borgerlige går med i en aftale om, at man åbner for arbejdskraft udefra – også fra muslimske lande – hvor man kan komme til Danmark med en relativt lav løn, og man kan tage sin familie med, vil jeg egentlig gerne spørge: Hvad er årsagen til, at Nye Borgerlige kan stemme for et forslag, som åbner for muslimsk indvandring til Danmark, når man ellers – sådan i hvert fald udadtil – siger, at man har en meget stram udlændingepolitik?
For det er vel en lempelse af udlændingepolitikken, når man stemmer for sådan et forslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-08:
Grundlæggende går vi ikke så meget op i, om en udlændingepolitik er stram, eller om den ikke er stram.
Altså, hvis man kigger på perioden fra 2015-2019, var der 144 stramninger, og man har stadig væk ikke løst problemet.
Det betragter jeg ikke som en succes, faktisk som en fiasko.
Men hvis man kigger på det konkrete, er der i vores optik stor forskel på, om du kommer hertil som flygtning, eller du kommer hertil for at tage et arbejde.
Med de krav, som ligger der, i forhold til at man skal have et arbejde, og de kriterier, der er, for, hvornår man kan komme ind – arbejdsløsheden skal være på et bestemt niveau, du kan kun få så mange år på en kontrakt osv. – synes vi, det er okay, at der er nogle andre retningslinjer for det.
Ville vi, hvis vi skulle have lavet det fuldstændig på egen hånd, have lavet sådan en ordning her på en anden måde?
Ja, det ville vi måske.
Vi synes også, vi har en forpligtelse til at imødekomme de andre borgerlige partier.
Vi skal have vippet Mette Frederiksen af pinden – vi har alle sammen et ansvar for at indgå kompromiser, for at vi får løst det.
René Christensen (DF), 2022-09-08:
Det synes jeg er ret interessant.
Jeg vil bare gerne sige, at for Dansk Folkeparti er det den muslimske indvandring, vi går efter.
Det er det , der ødelægger det danske samfund.
Det er ikke, om folk er kommet ind på asyl.
Det er den muslimske indvandring, der er problemet.
Nu står Nye Borgerlige her på Folketingets talerstol og siger: Nej, det betyder ikke noget – bare man har et arbejde, inden man kommer, kan man godt tage sin ægtefælle, som ikke har arbejde, med, og man kan godt tage sine børn med, selv om vi ved, at ikkevestlig indvandring jo tærer på det danske samfund, både økonomisk, men i særdeleshed også kulturelt.
Så står ordføreren nu og siger, at det er asyl , der er vigtig, og at det slet ikke er den muslimske tro, der er vigtig?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-09-08:
Nej, det var ikke det, jeg stod og sagde.
Jeg stod og sagde, at de betingelser, der er, for, at du kan få en arbejdstilladelse, ikke har noget med indvandring at gøre.
Det er jo to forskellige ting.
Indvandring er, at du kan blive boende, selv om du ikke har et arbejde, og at du på den måde kan trække på de offentlige kasser.
Det kan du ikke under de her betingelser.
Det her er en arbejdskontrakt, som man kan få – så det er to vidt forskellige ting.