Magnus Heunicke (S), 2025-01-14:
Lad mig indledningsvis understrege, at det, der er på dagsordenen i dag, nemlig et rent og sundt vandmiljø, er en af vores vigtigste opgaver, også en af de største opgaver, og derfor må jeg fra starten af sige, at jeg derfor også er enig i forslagsstillernes ønske om, at vi skal undgå forurening af vores vandmiljø med miljøfarlige stoffer, og at vi skal – vi skal – bringe vores vandmiljø i god tilstand.
Forslaget her handler jo så om et politisk synspunkt om, at man skal nå dertil ved at forbyde blandingszoner.
Der er jeg nødt til at oplyse om, at det så vil have store konsekvenser for vores samfund.
Helt konkret vil den grønne omstilling blive voldsomt udfordret, hvis der f.eks. ikke kan udpeges blandingszoner.
Hvis man mener, at vi skal etablere bæredygtig energi som f.eks. power-to-x, er det vores myndigheders vurdering, at det ikke vil være muligt at etablere dette, hvis ikke man har blandingszoner.
Her vil det i nogle tilfælde også være nødvendigt at udlægge en blandingszone.
Vi har også andre udledninger af spildevand, hvor det simpelt hen er nødvendigt for at opretholde samfundskritiske funktioner, at de kan fortsætte.
F.eks. vil det have store konsekvenser for os alle, hvis vi ikke kan udlede almindelig husholdningsspildevand fra vores rensningsanlæg.
Det er sådan, at det må og skal kunne lade sig gøre at have en grøn omstilling af vores samfund og også de øvrige samfundsaktiviteter – nogle af dem har jeg læst op her – også uden at det er på bekostning af vores vandmiljø.
Derfor har vi allerede i dag skrappe regler, der regulerer netop blandingszoner.
Hvis det så ikke er nok til at komme til at leve op til de gældende miljøkvalitetskrav, som jo hele tiden strammes i takt med ny teknologi, stilles der strengere krav, og hvis kravet stadig ikke kan overholdes, er det, man kan udlægge en blandingszone.
En væsentlig forudsætning er, at der ikke sker en forringelse af vandmiljøet.
Det vil sige, at uanset om der er en blandingszone eller ej, må en udledning ikke forringe vores vandmiljø.
Det er fuldstændig klokkeklart.
Reglerne siger også, at blandingszonerne skal reduceres over tid.
Det vil sige, at i selve de tilladelser, der så bliver givet i de tilfælde, hvor en blandingszone kan være nødvendig, skal der være krav om, at man reducerer blandingszonen over tid.
Vejledningerne til udledning af miljøfarlige stoffer er jo som bekendt lige blevet revideret igen for at gøre det endnu mere tydeligt for miljømyndighederne, hvordan de skal stille de nødvendige krav og give de nødvendige vilkår, og de offentliggøres, lige så snart Miljøstyrelsen har gennemgået alle de høringssvar, der har været i den proces.
Med hensyn til teknologiudvikling til at rense spildevandet for kemiske stoffer er det helt afgørende, at den udvikling fortsætter, for at vi kan passe bedre på vores vandmiljø.
Vi har derfor allerede et stort fokus på at sikre udviklingen af den nødvendige teknologi, bl.a. via vores innovationspartnerskab gennem Miljøteknologisk Udviklings- og Demonstrationsprogram, MUDP, som netop fokuserer på at forbedre og udvikle nye renseteknologier.
Teknologi er afgørende her, fordi det jo så vil betyde, at virksomheder og spildevandsanlæg kan rense vandet så godt, som det overhovedet er muligt, med den nyeste teknologi.
De krav skal så løbende strammes, og næste meget, meget store og markante stramning er, når vi får byspildevandsdirektivets krav om det, der hedder det fjerde rensetrin.
Senest i 2028 bliver der indført krav om overvågning af alle miljøfarlige stoffer i spildevandet fra rensningsanlæggene, og det er jo et eksempel, måske største eksempel, vi har – der er mange mindre, men det her er det store eksempel – på, hvordan vi fra myndighedernes side strammer, indfører nye krav, presser teknologien og presser investeringerne i præcis den retning til glæde for vores vandmiljø.