runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2017-10-12:
Det lovforslag, som vi behandler nu, vil gøre det muligt at inddrage udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitiske hensyn, når Danmark skal afgøre, om der skal gives tilladelse til at lægge el- eller gasledninger på dansk søterritorium.
Teknisk set er lovforslaget lavet sådan, at det sker, ved at udenrigsministeren giver en indstilling til energi-, forsynings- og klimaministeren, som han eller hun så har at tage til følge.
Hvad udenrigsministeren så baserer den indstilling på, er, som det hedder i lovforslaget, et frit politisk skøn, som kan omfatte alt, hvad der kan opfattes som udenrigs-, sikkerheds- eller forsvarspolitisk relevant i bredeste forstand, hvilket mildest talt ikke er så lidt.
Det vil ikke fremgå af indstillingen, hvilke overvejelser udenrigsministeren har gjort sig, men der vil alene være et ja eller et nej til, om anlæggets placering på dansk søterritorium er foreneligt med vores udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitiske interesser og hensyn.
Det vil selvfølgelig i den praktiske eksekvering af det her blive opfattet som relativt lukket, men da der typisk vil være hensyn til andre stater involveret, er det relevant og ikke ulig, hvad vi i øvrigt gør i de situationer, hvor der er andre stater involveret, eller hvor der er udenrigspolitiske hensyn, f.eks. som man kender det fra arbejdet i Det Udenrigspolitiske Nævn osv.
Loven er sat til at træde i kraft den 1. januar 2018, men vil også finde anvendelse på sager, som verserer på tidspunktet for lovens ikrafttræden.
Det vil sige, at hvis der er indgivet en ansøgning, før loven træder i kraft, men ansøgningen ikke er færdigbehandlet, vil den ansøgning blive omfattet af loven.
I bemærkningerne til lovforslaget kaldes det for det almindelige udgangspunkt.
Det er utvivlsomt, at det ikke er i strid med grundloven at lave den konstruktion, som man har lavet her, men der vil selvfølgelig altid være grund til at være forsigtig med at lade love finde anvendelse på kendsgerninger, som ligger forud for, at loven er vedtaget, stadfæstet og offentliggjort, for det er jo fundamentet for, at borgerne kan vide, hvad det er for en retsstilling, de har at rette sig efter, altså at retsstillingen er den, som anvendes på det tidspunkt, hvor kendsgerningerne er der.
Når det alligevel sker i det her tilfælde, er det, fordi loven selvfølgelig er generelt formuleret, men designet til at finde anvendelse på den såkaldte North Stream 2-gasledning, hvilket jo også til overflod fremgår af de høringssvar, som der er kommet ind.
For Socialdemokratiet er det oplagt, at når der skal anlægges el- og gasledninger på dansk søterritorium, kan det have geopolitiske interesser, og når det har det, bør det selvfølgelig også vurderes udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitisk, og det er også oplagt, at det gør sig gældende for North Stream 2-projektet, hvorfor Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget i sin helhed.
Mikkel Dencker (DF), 2017-10-12:
Tak, formand.
Jamen der er allerede redegjort godt og grundigt for, hvad lovforslaget her indeholder.
Det indeholder jo bemyndigelsen til, at regeringen kan inddrage sikkerheds-, udenrigs- og forsvarspolitiske interesser i vurderingen af, om det tjener Danmarks interesser, at der kan placeres eltransitkabler eller transitrørledninger på dansk søterritorium.
For Dansk Folkeparti er det afgørende, at vi i Danmark er herre i eget hus, at vi har størst mulig suverænitet over dansk territorium, og derfor kan vi på ingen måde have noget imod, at vi kan tillægge flest mulige kriterier, når vi skal vurdere ansøgninger om at placere den slags anlæg på dansk territorium.
Hidtil har det jo kun været sådan, at man har kunnet tillægge miljøhensyn en afgørende betydning, og det er jo så det, der gøres op med her, i og med at man også kan inddrage udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitik i vurderingen.
Det er hensyn, som vi i Dansk Folkeparti bakker op om, og derfor kan jeg så også kort og klart sige, at vi støtter lovforslaget.
Orla Østerby (KF), 2017-10-12:
Tak for det.
Det, vi giver adgang til her, er jo Dansk Undergrunds Consortiums anlæg i Nordsøen.
Det er jo en forlængelse af den aftale, som blev indgået den 23. marts.
Jeg er glad for, at vi har så bredt et forlig på det her område, der gør, at der er ro på.
Med det her sikrer vi os, at vi får den økonomisk mest rentable løsning på spørgsmålet om den daglige drift i Nordsøen, også i de år, der kommer her efterfølgende, hvor vi har mindre olie, men samtidig kan udnytte ressourcerne i vores ledningsanlæg til alles bedste.
Så Konservative støtter L 42.
Villum Christensen (LA), 2017-10-12:
Lovforslaget, som vi behandler her, skaber den nødvendige lovhjemmel til at inddrage udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitiske interesser i forbindelse med ansøgning om nedlæggelse af elkabler og rørledninger i dansk søterritorium.
Jeg tror, det står ganske klart for enhver, hvorfor det er nødvendigt at inddrage disse hensyn i vurderingen af sådanne ansøgninger.
Når Rusland ansøger om at føre en gigantisk gasrørledning igennem dansk farvand, er det jo ikke kun et forsyningspolitisk anliggende.
Man bliver nødt til at se det i en sammenhæng med den udenrigs- og sikkerhedspolitiske situation og Ruslands ofte aggressive adfærd over for dets nabolande.
Er det ønskeligt at øge den europæiske afhængighed af russisk gas, særlig med tanke på de tilspidsede politiske forhold mellem EU og Rusland?
Det er jeg ikke sikker på.
Ukrainerne har eksempelvis smagt på den russiske menu, når der drejes op og ned på gashanen.
Man bliver i det mindste nødt til at inddrage sådanne overvejelser, synes vi, når man behandler ansøgninger som f.eks. her med Nord Stream 2.
Derfor støtter Liberal Alliance forslaget, som skaber den nødvendige lovhjemmel til netop sådanne beslutninger.
Orla Østerby (KF), 2017-10-12:
Tak for det.
Som det også tidligere er nævnt, fremgår det jo, at lovforslaget er et resultat af et politisk ønske om at kunne inddrage hensynet til rigets udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitiske interesser.
Anledningen er jo, at regeringen i forbindelse med konkrete sager er opmærksom på, at der ikke er klar hjemmel til at inddrage sådanne brede hensyn i det nuværende retsgrundlag.
Det væsentlige element i lovforslaget er derfor, at der foreslås indsat en ny bestemmelse i kontinentalsokkelloven, § 3 a, der regulerer adgangen til at få tilladelse til at nedlægge elkabler og rørledninger til transport af kulbrinter i søterritoriet.
Konsekvensen af den foreslåede ændring er, at der indføres et nyt trin til vurderingen af ansøgninger om nedlæggelse af rørledninger i søterritoriet.
På det nye første trin skal det vurderes, om det pågældende projekt er foreneligt med rigets sikkerheds-, udenrigs- og forsvarspolitiske interesser.
Det er jo sådan set det konkrete i det her, og det er derfor, vi har det her lovforslag i dag.
Det vil sige, at indstillingen er bindende, og hvis indstillingen er negativ, meddeles der et afslag.
Nick Hækkerup (S), 2017-10-12:
Bare for en god ordens skyld: Jeg tager ikke ordet for at sikre, at vores kolleger kan nå frem til deres næste punkter på dagsordenen; jeg tager ordet, fordi jeg synes det er relevant i forhold til det lovforslag, som vi har til behandling her.
Det, jeg bare gerne vil spørge ordføreren om i første omgang, er, om ordføreren er enig i, at det her lovforslag helt eller delvist er initieret også af den problematik, vi har, omkring den gasledning, som bliver kaldt Nord Stream 2.
Orla Østerby (KF), 2017-10-12:
Tak for det.
Jamen lovforslaget her er jo et generelt lovforslag, og regeringen har lagt op til, at lovændringen også skal finde anvendelse på modtagede ansøgninger, der endnu ikke er færdigbehandlede.
Det betyder jo selvfølgelig, at hvis der er sager, hvor man er i gang med sagsbehandlingen, så vil det her lovforslag blive inddraget i sagsbehandlingen, såfremt loven når at træde i kraft, inden sagerne er færdigbehandlet, og det gør den jo den 1. januar 2018.
Nick Hækkerup (S), 2017-10-12:
Når nu ordføreren formulerer sig sådan, kan det opfølgende spørgsmål selvfølgelig være, om ordføreren kender til sager, som vil falde i den kategori, hvor de så vil blive omfattet af loven, som den vil gælde pr. 1. januar 2018.
Orla Østerby (KF), 2017-10-12:
Jeg vil godt gentage, at den her lov generelt kommer til at virke på sådanne ledningsanlæg.
Når vi er inde på forsvarsområdet og udenrigsområdet og sikkerhedsområdet, vil jeg ikke her fra Folketingets talerstol indlade mig på at begynde at kategorisere, hvad det er for nogle ansøgninger, der ligger, og hvad det er for nogle, der vil blive sagt ja eller nej til.
Den indsigt har jeg ikke her, og derfor er det her – og det fremgår tydeligt af L 43 – en generel lov, som skal være gældende fra den 1. januar 2018.
Christian Poll (ALT), 2017-10-12:
Jeg vil rose regeringen for at tage det her initiativ, som jeg tænker er nødvendigt.
Men jeg har jo, som jeg også sagde i min ordførertale, min nysgerrighed efter, hvor klimaet kommer ind, sådan som lovforslaget er formuleret.
For mig og for Alternativet er det utrolig vigtigt, at vi også kan bruge vores klimapolitiske situation, især det, at vi har tilsluttet os Parisaftalen, som en del af argumentationen i sager som dem her.
Kan ministeren forklare, hvor det kommer ind, eller om der er brug for måske et ændringsforslag eller en præcisering?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-10-12:
Tak til hr. Christian Poll for spørgsmålet.
Det gør det ikke, fordi vi ikke mener, at det er det rigtige instrument.
Det er således, at der er tale om transit- og rørledninger, som ikke kobler sig op til dansk energiforsyning.
Christian Poll (ALT), 2017-10-12:
Jo, men jeg ville sige, at det umiddelbart var en logisk del af det, man kunne kalde de udenrigspolitiske aspekter, fordi vi jo har en international aftale, Parisaftalen, som vi har indgået, og dermed er vores klimapolitik jo en del af det.
Vil ministeren bekræfte eller afkræfte, at man kunne bruge en henvisning til Parisaftalen og vores klimapolitik, også i en sag som den her?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-10-12:
Lovforslag 43 betyder jo, at der kan tages udenrigs- og forsvarspolitiske hensyn i forhold til at tillade at føre olie- og gasledninger gennem dansk søterritorium.
Det synes vi i SF
giver ganske god mening, eftersom energiforsyningen jo også er sikkerhedspolitik og grundlæggende handler om forsyningssikkerhed.
Det er naivt at mene, at rørledninger bare er et kommercielt spørgsmål.
Set med SF's briller er det derfor helt afgørende, at man i Folketinget har muligheden for at sige nej til den slags, og derfor bakker vi op om regeringens forslag.
Nick Hækkerup (S), 2017-10-12:
Men sådan, som spillet har forløbet indtil videre over den sidste halve time, så har Dansk Folkeparti sagt, at der ikke er nogen geopolitiske bekymringer, hvad angår Nord Stream 2.
Venstre har sagt, at det har man ikke overvejet, det vil man i hvert fald ikke forholde sig til.
Enhedslisten har sagt, at det er stærkt bekymrende.
Jeg hørte på Liberal Alliance, og jeg har et spørgsmål.
Villum Christensen (LA), 2017-10-12:
Jeg synes, vi skal afvente den diskussion, som jeg ved kommer i EU, om det her spørgsmål.
Kommissionen er i hvert fald begyndt at røre på sig, ved jeg, selv om det har taget noget tid.
Det må være det rette forum at få den diskussion i i første omgang.
Nick Hækkerup (S), 2017-10-12:
Det er klart, og det synes jeg også man må sige, at et projekt, som har sådanne geopolitiske implikationer, som jo ikke bare berører Danmark, men i virkeligheden hele Europa, som ordføreren også nævnte, bør EU tage fat på.
Der er bare en risiko for, at EU på grundlag af de spændinger, som der er, ikke rigtig får taget fat i det her.
Og hvis nu bolden ender tilbage hos os, hvad vil så være ordførerens holdning til det projekt, som lovforslaget har sit udspring i?
Villum Christensen (LA), 2017-10-12:
Som det fremgik af min tale, kan jeg godt have en vis bekymring.
Jeg synes, det blev sagt ret tydeligt.
Nick Hækkerup (S), 2017-10-12:
Ja, det var min fejl.
Jeg var simpelt hen lidt langsom med at få trykket på knappen, og det var, fordi jeg sad og var optaget af overvejelserne om de klimapolitiske hensyn.
Men igen, for at vende tilbage til det, der ligesom har været udgangspunktet for den snak, vi har eller ikke har her i dag, ville jeg bare gerne høre: Hvad synes Alternativet om det projekt, som er det konkrete udgangspunkt for det her lovforslag, der er generelt formuleret, men som jo initieres, om ikke andet så i hvert fald delvist, af Nord Stream 2-projektet?
Christian Poll (ALT), 2017-10-12:
Som jeg nævnte i min ordførertale, ser vi ikke nogen fremtid i det projekt, der kaldes Nord Stream 2.
Vi mener, at man skal afvikle alle aktiviteter i fossil energi og ikke lægge yderligere investeringer i den retning.
Så vi står ret klart i forhold til Nord Stream 2.
Ida Auken (RV), 2017-10-12:
I dag behandler vi L 43, som handler om ændring af lov om kontinentalsoklen – hvilket lyder meget, meget fint, men det handler jo bl.a. om vores havbund – og det handler om, at man skal kunne inddrage udenrigs-, forsvars- og sikkerhedspolitiske hensyn, når man giver tilladelse til rørledninger, f.eks. gasrørholdninger, og det foregår sådan, som Socialdemokratiets ordfører også beskrev, at Udenrigsministeriet giver en indstilling til Klima- og Energiministeriet.
Det er noget, som ikke er et teknisk spørgsmål.
Og derfor kan vi støtte L 43.
Nick Hækkerup (S), 2017-10-12:
Jeg vil bare gerne bede ordføreren bekræfte, hvad hr. Martin Lidegaard i andre sammenhænge har markeret om, hvor Det Radikale Venstre står i forhold til Nord Stream 2.
Christian Poll (ALT), 2017-10-12:
Nede i den anden ende af Vandrehallen over Landstingssalen står: Loven skal gøres til alle mænds gavn.
Det er et sundt princip, og det er også det, vi ser med det her lovforslag, men vi ser også, at det er et lovforslag, der som så mange andre er blevet igangsat på grund af en konkret sag.
I det her tilfælde er det North Stream 2, som det er blevet nævnt flere gange i forhandlingerne allerede.
Alternativet er meget kritiske over for North Stream 2, og det er vi, især fordi vi har det klima- og miljøfokus, vi har.
For os er det rigtig vigtigt, at man på alle planer forsøger at leve op til Parisaftalens mål, og det vil i den sammenhæng være helt galimatias at investere så voldsomt, som tilfældet vil være med North Stream 2, i yderligere fossile energianlæg.
Så vi er store tilhængere af det her lovforslag, men det kunne være lidt interessant at høre ministerens kommentar til, hvor klima egentlig hører hjemme.
Man kan jo godt tolke det sådan, at når der står udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitiske interesser, så kunne »udenrigs-« godt dække klima, fordi vi jo har en aftale, Parisaftalen, som er en international aftale.
Er det sådan, vi skal forstå klimahensyn, eller kan vi blive mere præcise med hensyn til, at det ikke kun er statens sikkerhed og rigets forsvar og politiske og økonomiske og militære overvejelser?
Kunne vi få klima helt ind, ville det være super relevant, synes jeg, og så ville vi virkelig støtte op.
Men vi støtter forslaget, som det foreligger.
Hans Andersen (V), 2017-10-12:
Tak for det.
Hensigten med lovforslaget er som sagt at forbedre rammerne for udvinding af olie og gas i den danske del af Nordsøen.
Baggrunden er, at hovedparten af potentialet i dag udgøres af mindre fund af olie og gas.
Det hæmmer investeringer i Nordsøen, fordi de nuværende rammer ikke på tilstrækkelig vis understøtter indvinding af mindre fund af olie og gas.
Regeringen indgik som sagt i marts en bred aftale med Socialdemokratiet, SF, Dansk Folkeparti og Radikale Venstre om udvikling af Nordsøen, hvor en forbedret adgang til infrastruktur var et af elementerne.
Dette lovforslag udmønter denne del af aftalen.
Det bærende hensyn er at gøre det enklere for rettighedshavere at benytte andres anlæg til indvinding, transport og behandling på forudsigelige og rimelige vilkår.
Samtidig sikrer forslaget, at fremtidige udbygninger tager hensyn til den samfundsøkonomisk mest hensigtsmæssige udnyttelse af infrastrukturen.
Med dette element får energiministeren hjemmel til at indsætte vilkår i godkendelser af udbygningsplaner om, at der skal indgås aftaler med tredjepart om plads og kapacitet til tredjeparts adgang.
Jeg vil godt kort tilføje, at lovforslaget også indeholder et element om, at Energiklagenævnet bliver klageinstans for afgørelser truffet i forbindelse med rørledningsloven.
Det er til gavn for hele det danske samfund.
Derfor støtter Venstre også op om dette lovforslag.
Tak for ordet.
Villum Christensen (LA), 2017-10-12:
Vi synes, at det er vigtigt, som jeg sagde før, at vi får afprøvet nogle udbudssystemer.
Det tror jeg på langt sigt er det klogeste, og det håber jeg også rigtig meget at vi får lagt ind i det kommende energiforlig.
Ida Auken (RV), 2017-10-12:
Der er jo ikke nogen, der er uenige i, at vi skal have udbud.
Det er jo ikke det, vi diskuterer.
Det er vi alle sammen er enige i.
Det, vi er uenige om, er, om man skal give f.eks. 13 øre i 20 år til al vind, bare i 20 år, sådan som regeringen vil, eller om man skal sige, at vi giver en mindstepris, som med alle de fremskrivninger, regeringen selv har lavet, vil betyde, at der ikke skal være støtte i løbet af 3, 4, 5 år.
Hvorfor vælger Liberal Alliance en model, hvor man kan være sikker på, at man skal blive ved med at give op mod 13 øre pr. kilowatt-time i 20 år, i stedet for at tage en model, som siger, at man i løbet af 3, 4, 5 år kan stoppe med at støtte vindmøllerne, bare for at man skal være helt sikker på i Finansministeriet, at man ved, det er 13 øre, man kan være helt sikker på at betale?
Er det virkelig sådan, at Liberal Alliances økonomiske politik er?
Villum Christensen (LA), 2017-10-12:
Jeg synes, at det er fantastisk at være så skråsikker på noget, der sker om 5 og 10 år.
Det er jo stort set altid gået galt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-10-12:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at stille spørgsmål, men da ordføreren vælger at være så polemisk i sit indlæg, som ordføreren er, synes jeg sådan set, at det er på sin rette plads at stille spørgsmål.
Når ordføreren siger, at Liberal Alliance vil have mest mulig energi for pengene, hvorfor støtter Liberal Alliance så ikke Finansministeriets beregninger på, at vindenergi, hvis man laver et klogt udbud i stedet for den model, regeringen jo har valgt, faktisk kan føre til flere megawatt-timer, altså mere vedvarende energi, for færre penge?
Hvordan kan det være, at Liberal Alliance er så interesseret i bare at lade pengene fosse ud af statskassen og få mindre for pengene?
Villum Christensen (LA), 2017-10-12:
Nu er det her lovforslag jo et sammensurium af rigtig mange ting.
Der er nogle plusser og nogle minusser, og det prøvede jeg også at gøre rede for.
Samlet set synes jeg, at det her er fornuftige justeringer.
Jeg synes, at det en afbalanceret måde at gøre det på.
Og så siger jeg, at principielt går vi ind for teknologineutralitet, det er der rigtig mange fordele ved, og så siger jeg også, som jeg nævnte tidligere, at det her med, at en bestemt branche stiller sig op og siger, hvorfor gør I ikke sådan og sådan, så får vi flere penge ud af det, har vi ligesom hørt nogle gange.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-10-12:
Nu har jeg hørt ordførerens formand adskillige gange sige, at man støtter sig op ad Finansministeriets beregninger, men det gør man jo netop ikke her, hvor Finansministeriet har vist, at hvis man valgte at gøre det, bl.a. vindmølleindustrien siger, får man mere vind for pengene.
Det er sådan set økonomisk snusfornuft.
Ordføreren påstår så hårdnakket, at man ikke kan se 20 år frem, og den påstand er jeg enig i.
Derfor kan jeg så heller ikke forstå, at ordføreren støtter den model, der fastlægger, at man skal give penge 20 år frem, penge til vind i 20 år, på trods af at der er noget, der tyder på, at vind kan løbe rundt i sig selv.
Det er der noget der tyder på med DONG's udbud.
Den model har I ikke valgt, I har ikke valgt mest vind for pengene.
Villum Christensen (LA), 2017-10-12:
Jeg synes, at det er fantastisk at vide så meget om fremtiden og kunne skille tingene så tydeligt ad.
Havde vi nu fulgt vores tilgang til et energiforlig i 2012, havde vi helt sikkert fået mere for pengene end den planøkonomiske model, som har været fuldstændig kendetegnet for det eksisterende forlig.
Christian Poll (ALT), 2017-10-12:
Med L 39 står vi med en samling af en række tiltag på energiområdet, som peger i mange retninger.
Man kan sige, at nogle af dem er indlysende.
F.eks. er det indlysende at sikre en fortsat drift af vindmøller i perioder uden elproduktionstilladelse, men jeg bliver nødt til at forholde mig til de dele af forslaget, som har en mere politisk substans.
Så selv om vi fra Alternativets side kunne være positive over for nogle af de mindre dele i forslaget, er der generelt for mange minusser i den her bunke af underforslag, og derfor kunne vi også være tilbøjelige til og positive over for at støtte Socialdemokratiets forslag om at få en opsplitning af det her forslag.
På den negative side ser vi en lukning af grøn ordning, vi ser lukning af solcelleordningen fra 2017 og en overgang til den udbudsordning, som netop har været til debat ved den foregående ordfører her, hvor vi desværre flytter risikoen til branchen og dermed får højere priser.
Det nedsætter tempoet for den grønne omstilling.
Det tredje, jeg vil fremhæve, er den her overdrevne nedjustering af balancegodtgørelsen for vindmøller, og her vil jeg også gerne fremhæve, at Vindmølleforeningen jo i deres høringssvar har sagt, at det er spørgsmålet, om man inden for EU-reglerne rent faktisk kan gøre det, man har gjort her, hvor man altså fra regeringens side har lavet en fremskrivning af balancegodtgørelsen.
EU har gjort klart, at det skal baseres på faktiske, historiske omkostninger.
Så der er nogle ting, vi skal blive klogere på i udvalgsarbejdet, men som udgangspunkt kan vi ikke støtte forslaget.
Ida Auken (RV), 2017-10-12:
Nu er det jo ikke bare industrien, nu er det jo sådan set også Finansministeriets beregninger, som vi fik i forligskredsen, der viser, at man kunne have fået mange flere megawatt for færre penge.
Nu valgte Liberal Alliance altså en model, hvor man kan få 200 MW for omkring 1 mia. kr.
og i en anden model kunne man have fået over 400 for et mindre beløb.
Hvordan stemmer det overens med, at Liberal Alliance ønsker den billigst mulige model?
Villum Christensen (LA), 2017-10-12:
Jeg synes altid, man skal være skeptisk, hvis en bestemt industri går ud og siger: Hvis I lige gør sådan og sådan, kan vi få hånden ned i klejnekassen.
Og så kommer man med argumenter for, at det også vil være en fordel for jer.
Det spil har vi ligesom været udsat for rigtig mange gange.
Mette Bock (LA), 2017-10-12:
Men der er jo en række forhold, også inden for Kirkeministeriets område, hvor folk kommer med indstillinger, men hvor det i den sidste ende faktisk er ministeren, som træffer beslutning.
Det har vi også haft diskussioner om på andre områder.
Men om den præcise formulering skal tydeliggøres lidt mere, vil jeg gerne gå tilbage og kigge på.