runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2022-05-12:
Jamen jeg er da først og fremmest rigtig glad for, at hr. Sikandar Siddique har været i kontakt med den islandske statsminister.
Det er jo SF's partikammerat.
Så det er jo helt perfekt.
Jeg synes, det vil være rimeligt, at vi, inden vi sætter det i værk i Danmark, lige ser, hvordan det kommer til at gå i Island.
Island har sat nogle meget flotte ambitioner, som jeg selv synes er utrolig interessante at følge.
Jeg synes, der er god grund til at være i tvivl om, om konklusionerne her bliver, at det bliver modellen, man fortsætter med.
Men lad os da se på det.
Altså, der er to argumenter for det, som jeg siger her.
Og jeg synes, at ligelønsloven skal gøre det lettere for parterne, ved at der skal være åbenhed i lønstatistikkerne.
Det er faktisk de to ting – især det med, at vi skal basere en løsning på et samspil med arbejdsgiverne og fagorganisationerne.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-12:
Nu var jeg selv med i forhandlingerne om måltal, og der forsøgte jeg også at presse på, i forhold til at vi f.eks. skal have obligatoriske opslag omkring kvinder i bestyrelser.
Der var SF og regeringen heller ikke klar på, at man kom med et tiltag, som rent faktisk var regulerende, og som rent faktisk virkede.
Så jeg må bare spørge SF's ordfører igen: Har SF nogle forslag, som går ind og kræver af virksomhederne og af erhvervslivet, at de skal give ligeløn – og ikke bare forslag om åbenhed omkring løn?
Men har SF forslag på vej og tiltag på vej, der gør, at virksomhederne skal give ligeløn til mænd og kvinder?
Karsten Hønge (SF), 2022-05-12:
Jamen altså, jeg gad godt vide, om det så skulle være et eksempel, at man laver opslag i forhold til bestyrelser – som om det skulle rykke noget som helst.
Det er da muligt, at det kan rykke marginalt i hjørner på arbejdsmarkedet.
Men jeg kan forstå, at i hr. Sikandar Siddiques selvforståelse er partiet det, der åbenbart skal lave om på de ting, det ikke er lykkedes andre at gøre i 46 år.
Så kan jeg fortælle hr. Sikandar Siddique, at dem, der har drevet det her, er kvindelige arbejderforbund, det er 3F, det er FOA, det er alle de der tusindvis af tillidsmænd, der dagligt har taget kampen ude på arbejdspladserne og sørget for, at kvinderne i dag trods alt har nærmet sig mændenes løn, og det er ikke hr. Sikandar Siddique.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-05-12:
Tak for det.
Lige løn for lige arbejde er et helt grundlæggende princip på vores arbejdsmarked.
Mennesker skal lønnes efter, hvad de kan, og ikke efter, hvem de er, eller hvilket køn de har.
Dette gælder både direkte forskelsbehandling og indirekte forskelsbehandling.«
Det er jo så principielt den til enhver tid siddende minister, der har ansvaret for at sikre, at lovgivningen bliver overholdt, og at der bliver taget tiltag for det.
Jeg ved godt, at vi sidste sommer i forbindelse med overenskomster og konflikter havde en vældig stor diskussion om de lønforskelle, der jo er, og som jo nok i høj grad, som jeg ser det, også er baseret på det kønsopdelte arbejdsmarked med de store grupper af offentligt ansatte kvinder på velfærdsområdet, der jo er sakket bagud.
Det viste det med al tydelighed.
I forlængelse af det blev der nedsat den her Lønstrukturkomité, som man i hvert fald et eller andet sted må håbe kommer frem med nogle resultater, som kan give et grundlag for at arbejde videre.
Og vi vil egentlig sige, at det er de resultater, vi må afvente at få.
Det, forslagsstillerne ønsker, er at tage fat på at løse udfordringen ved med beslutningsforslaget at indføre en obligatorisk ligelønsordning efter islandsk forbillede.
Jeg har sådan set stor respekt for det arbejde, der er foregået på Island.
Jeg har et billede af, at det i høj grad har været baseret på, at arbejdsmarkedets parter har ønsket, at der skulle ske noget, og at man har udviklet det i fællesskab, startende som en frivillig ordning, der efterhånden er blevet indført ved lov.
Det, der selvfølgelig er spændende, er, når vi på et tidspunkt har en evaluering deroppefra og kan se, hvad det så betyder.
Man har jo også som virksomhed mulighed for at tage ordningen til sig og bruge den.
Men her og nu synes jeg sådan set, at vi dels skal vente og se på, hvad Lønstrukturkomitéen kommer med, dels skele til, at arbejdsmarkedets parter herhjemme – som jeg oplever det – ikke råber på, at vi skal lave en ordning som den her.
Jeg tror egentlig, at hvis sådan noget skal virke, så skal der også være en indstilling blandt parterne til, at man vil arbejde aktivt for at få det til at blive til noget.
Så vi anerkender sådan set problemstillingen, men vi kan desværre ikke støtte det foreliggende beslutningsforslag.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-12:
Vi har også fuldstændig respekt for den danske model, og det er jo lige præcis derfor, vi i forslaget lægger op til, at man skal nedsætte den her arbejdsgruppe, hvor arbejdsmarkedsparterne er med.
Men vi må også bare konstatere, at arbejdsmarkedets parter har haft 46 år – 46 år – til at gøre det, og vi har stadig ikke ligeløn.
Det er derfor, vi ønsker, at vi fra politisk hold sætter ind, hvilket er nødvendigt, ved at vi inviterer arbejdsmarkedets parter herind og siger: I kunne ikke selv løse det, så nu hjælper vi til; nu sørger vi for, at I sætter jer ned og finder frem til en model, der passer til det danske arbejdsmarked og passer til jer.
Så det er jo i virkeligheden i respekt for arbejdsmarkedsmodellen, den danske model, så at sige.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-05-12:
Men så vil jeg også sige, at jeg synes, vi skal have respekt for det forløb, der var sidste sommer, hvor vi, i hvert fald os fra Dansk Folkeparti, gik ud og anerkendte, at der er de her forskelle.
Der er nogle strukturer og nogle rammer, der, som ordføreren også siger, har været der i 46 år eller noget i den stil.
Derfor blev den her Lønstrukturkomité jo nedsat som et værktøj til at prøve at finde frem til nogle ting; dels skulle den kortlægge helt præcis, hvad det er, der er sket, og hvordan forholdene er i dag, dels skulle den komme med nogle forslag til, hvad man så kan gøre.
Der har jeg da en klar forventning om, at regeringen, når den komité er færdig med sit arbejde, også tager det alvorligt og sørger for, at der kommer til at ske noget.
Men det vil jeg gerne se frem til sker, før vi kan begynde at diskutere, om vi skal bruge andre værktøjer i den her sammenhæng.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-12:
Så hører jeg ordføreren sige, at hvis ikke regeringen er ambitiøs nok, efter komitéen er kommet tilbage med dens arbejde, så vil Dansk Folkeparti sammen med Frie Grønne sørge for at fremsætte ambitiøse forslag, f.eks. et forslag som den islandske model tilpasset Danmark, så vi kan sørge for, at vi får ligeløn, altså hvis ikke regeringen reagerer ambitiøst.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-05-12:
Hvis ikke regeringen agerer på det, der kommer, og hvis vi får nogle evalueringer fra Island, der siger, at det her måske kunne gøre noget, så er jeg da med på, at vi skal sætte os ned og tage en snak, også med arbejdsmarkedets parter, i forhold til om man kan arbejde videre med det ene eller med det andet.
Det er vi selvfølgelig altid åbne over for.
Maja Torp (V), 2022-05-12:
Tak for det.
Det forslag, vi her skal behandle, handler om at indføre ligelønscertificering.
Selv om det er en meget sympatisk tanke, er der også malurt i bægeret.
I Venstre anerkender vi, at der er udfordringer, når det kommer til uligeløn mellem kønnene.
Udfordringen med lønforskel mellem kønnene skyldes i høj grad den kønsopdeling, der er på det danske arbejdsmarked.
Det er Venstres klare holdning, at når det kommer til løn, så skal den fastsættes gennem overenskomsterne og aftalerne mellem arbejdsmarkedets parter.
Med ligelønsloven sikres det allerede, at der ydes kvinder og mænd lige løn, hvad angår lønelementer og lønvilkår for samme arbejde eller for arbejde, der tillægges samme værdi.
Venstre mener, at man med det her forslag vil pålægge virksomhederne yderligere bureaukrati, og det risikerer at føre til yderligere omkostninger for virksomhederne og yderligere administrative byrder.
Det er langtfra til gavn for dansk erhvervsliv.
Vi bemærker også, at der i forslaget ikke er anvist nogen form for økonomisk finansiering eller estimerede økonomiske konsekvenser.
Det betyder, at vi ikke ved, hvilke omkostninger der vil være med forslaget.
Og det er endnu en grund til, at vi ikke ser os selv støtte forslaget.
Men det betyder som sagt ikke, at forslaget ikke har en sympatisk karakter, og det fortjener at blive anerkendt.
I Venstre vil vi dog hellere have en drøftelse af, hvad det er for nogle barrierer, man kan fjerne for at bryde op i det kønsopdelte arbejdsmarked.
Det skal også understreges, som det har været nævnt i tidligere taler, at vi jo afventer den her Lønstrukturkomités rapport, som jo bl.a. forholder sig til lønstruktur og lønudvikling i den offentlige sektor.
Den kommer allerede her ved udgangen af i år.
Ved at afvente rapporten får vi jo også væsentlig mere viden og undgår at træffe nogle forhastede beslutninger.
Vi bør sikre os, at vi har den nødvendige viden, som danner grundlag for, at så afgørende beslutninger tages på et oplyst grundlag.
Så alt i alt værdsætter Venstre forslagets bidrag til debatten, men vi kan ikke støtte forslaget.
Jeg skulle hilse fra Konservative og meddele, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-05-12:
Nej, jeg vil stadig gerne se evalueringen af den islandske model, og det håber jeg da også at ordføreren vil.
Det kommer jo an på, om den har den effekt, som den er tiltænkt i forslaget.
Carl Valentin (SF), 2022-05-12:
Jeg kender ikke fakta bag det; jeg har aldrig før hørt, at der skulle ske kannibalisme og øget stress som konsekvens af det.
Til gengæld kan man jo godt gøre noget, som trækker hurtigt den rigtige vej, og det er det, vi forsøger her.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-12:
Tak til ministeren for en grundig redegørelse.
Der var rigtig mange ting, jeg i virkeligheden ville spørge til, men jeg vil gerne lige tage fat i EU-direktivet.
Kan ministeren godt bekræfte, at det EU-direktiv, der lige nu ligger, og som forhåbentlig bliver implementeret, er langt mindre ambitiøst end forslaget her?
Det vil sige, at hvis og når det EU-direktiv bliver implementeret, vil det forslag, vi kommer med, bare være mere ambitiøst.
Det vil sige, at vi går længere end EU-direktivet og ikke er mindre ambitiøse.
Kan ministeren bekræfte det?
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-12:
Det ved jeg ikke nødvendigvis om jeg kan bekræfte, men jeg kan i hvert fald sige, som jeg også nævnte i talen, at Europa-Parlamentet jo har vedtaget sin betænkning om forslaget den 5. april, og i den betænkning foreslås det også at vedtage et slags certifikat, en labelling, der kan opnås af de virksomheder, som ikke har en lønforskel.
Den foreslåede ordning er jo anderledes end den islandske og derved også anderledes end det, der lægges op til i beslutningsforslaget, fordi det foreslås, at certifikatet opnås alene på baggrund af lønstatistik til forskel fra det islandske, hvor der også indgår andre faktorer.
Vi ved som sagt ikke endnu, hvad effekten egentlig har været af det islandske, og vi ved derfor ikke, om de potentielle fordele ved en løncertificeringsordning enten som den islandske eller andre ordninger kan stå mål med de byrder, der pålægges erhvervslivet i den forbindelse.
Helt grundlæggende: I regeringen har vi jo en forhåbning om, at det nye direktiv, der måtte komme, kan hjælpe med at sikre ligeløn mellem kvinder og mænd, og vi støtter også grundlæggende op om EU's ligelønsprincip og også en effektiv håndhævelse heraf.
Men til syvende og sidst er det jo i den arbejdsmodel, vi har i Danmark, altså også op til parterne at forhandle løn og arbejdsvilkår.
Så kan vi fra Christiansborg gøre mere eller mindre for at understøtte nogle strukturer, der peger i den ene eller anden retning.
En af de strukturer handler jo f.eks. om en mere ligelig fordeling af barslen, sådan at det ikke trækker fra på kvinders lønandele.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-05-12:
Med beslutningsforslaget her foreslår forslagsstillerne fra Frie Grønne at indføre en ligelønscertificering for arbejdspladser med over 25 medarbejdere.
Certificeringen kan opnås, ved at arbejdsgiveren skal dokumentere, at der betales lige løn for lige arbejde og arbejde af samme værdi.
Forslagsstillerne henviser til en ordning, som Island har implementeret for at komme uligelønnen mellem mænd og kvinder til livs, en ordning, som endnu ikke er blevet evalueret.
Jeg tror også, det er vigtigt, at vi anskuer udfordringerne mere nuanceret, for ellers tror jeg, vi risikerer at ramme forbi skiven.
Uligeløn handler ikke kun om lige løn for lige arbejde.
Det gør det også, men den største årsag til lønforskellene i Danmark handler mest af alt om, at køn har en stor indflydelse på fordelingen af arbejdsopgaver.
Langt flere kvinder end mænd er ansat i den offentlige sektor, og langt flere mænd end kvinder er repræsenteret i bestyrelser og ledelser.
Blandt par, der blev forældre i 2019, holdt kvinder i gennemsnit 280 dages orlov, mens fædre i gennemsnit holdt 34 dages barsel.
Studier peger på, at kvinders løn og lønudvikling påvirkes negativt af at få børn, ikke kun i forbindelse med selve orloven, men også på den længere bane.
Derfor ser vi også med stor tilfredshed på de initiativer, som regeringen allerede har søsat for netop at komme lønforskellen mellem kvinder og mænd til livs.
Vi har vedtaget en ny orlovsmodel, der giver fædre ret til en større del af orloven; vi har vedtaget et lovforslag, som forpligter offentlige og private virksomheder og institutioner til at opstille mål og måltal og politikker for at fremme kvinder i ledelser og bestyrelser; og vi har nedsat en lønstrukturkommission, som skal se på lønudviklingen i den offentlige sektor.
Sammen med de nævnte tiltag kommer EU derudover også snart med et direktiv omkring løngennemsigtighed, som vi også ser frem til at drøfte.
I Socialdemokratiet er vi med andre ord optaget af at mindske uligelønnen i vores samfund.
På baggrund af de nævnte tiltag, som regeringen allerede har søsat, og de tilføjelser, der kommer i fremtiden, og som vi vil komme til at diskutere, ser vi derfor ingen grund til at sætte yderligere tiltag i søen, som vi endnu ikke har evalueret effekten af.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte forslaget.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-12:
Tak til den socialdemokratiske ordfører.
Vi er naturligvis kede af, at Socialdemokratiet ikke vil støtte forslaget.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2022-05-12:
Jeg synes, ministeren svarede meget godt på det, da han blev bedt om at bekræfte det samme.
For mig er det jo, hvis man skal gøre en forskel, et spørgsmål om, hvordan man handler på det.
Det er jo ikke kun et spørgsmål om at sætte et klistermærke op på en virksomhed, men det er jo, at man handler på det.
Og der synes jeg faktisk, at regeringen har handlet ret godt, og så ser vi frem til at diskutere det, der kommer fra EU, og så må vi jo vurdere, hvor langt det går.
Men uanset hvad er det vel, når man certificerer noget, vigtigere at handle, så man ikke behøver certificere særlig meget.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-12:
Det er jo rigtigt nok, og i den perfekte verden ville det jo være sådan, at man sagde, at nu kigger vi på det her, vi ser en udfordring, og så gør vi noget ved det.
Jeg har jo selv siddet i forhandlinger med ministeren omkring måltal, og problemet med de her ordninger er, at vi dér ikke pålægger virksomhederne at gøre noget, og i EU-direktivet lægges der også op til, at man skal rapportere omkring, hvorvidt man har ligeløn eller ej.
Og så finder man ud af, at man ikke har det, og så er vi bare der, hvor vi altid har været.
Så jeg vil bare lige spørge her på falderebet, om ordføreren kan bekræfte, at Socialdemokratiet, hvis vi ser, at EU-direktivet ikke har den virkning, at det ikke er ambitiøst nok, så vil være med til at pålægge den islandske model over for virksomhederne i Danmark.
Men dermed er forslaget her jo langt mere ambitiøst end det, der ligger i EU – langt, langt mere ambitiøst, og det har vi brug for i Danmark.
Vores nabolande, nabolandene, som vi normalt sammenligner os med, ligger langt, langt foran os, og nu er det snart 46 år siden, at vi i Danmark vedtog ligelønsloven, men alligevel bliver den lov krænket hver dag, fordi vi ikke har ligeløn.
Så når vi fremsætter det her forslag, er det, fordi vi mener, at tiden er til, at vi bliver nødt til at regulere.
Ja, det kommer til at koste virksomhederne noget, men det kommer alt det andet, som ministeren lægger op til her, også til.
Og så vil jeg bare … Undskyld.
Stén Knuth (V), 2022-05-12:
Tak for ordet, og tak til ministeren og ordførerne for jeres gode taler og gode intentioner.
Jeg hører kun, at vi vil det samme, altså få et samlet overblik, få koordineret indsatserne, men også forpligte hinanden på, hvordan vi kan hjælpe hinanden til at blive bedre til det her.
Vi havde for 1 års tid siden en åben høring, bl.a. med SF's ordfører, hvor vi havde inviteret handicaporganisationerne ind, og vi drøftede efterfølgende også med dem, hvordan vi kommer videre, og ordføreren sagde på det tidspunkt, at vi sådan set har siddet her nogle gange, men der sker ikke rigtig noget, og der er en kæmpe frustration blandt borgere med handicap, fordi de ikke føler sig hørt, ikke føler, de er med i de der fællesskaber, som vi kender så godt fra arbejdspladserne.
Så der er rigtig, rigtig meget at gøre her.
Tak for forslagene, der er bragt i spil i forhold til en fælles beretning, som forpligter os noget mere.
Jeg tror også, det bliver vigtigt, at vi lytter til handicaporganisationerne for at høre, hvad de tænker om det her.
Jeg tror ikke, ambitionen om at have et topmøde på et eller andet tidspunkt er mindre i Venstre lige nu, og det vil vi prøve at arbejde videre med.
Og vi er sådan set også helt med på, at vi laver en fælles beretning, som kan dække alle partier, om den indsats, der skal være fremadrettet på det her område, hvor vi forpligter hinanden, og hvor vi også tager nogle initiativer, der gør, at borgere med handicap oplever, at vi faktisk tager det seriøst og får gjort noget, der gør, at de får bedre mulighed for at være på arbejdsmarkedet.
Tak for debatten, og tak for de rigtig gode indlæg.
Jeg glæder mig til at tale videre om det og ser frem til en fælles beretning på det her område.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-12:
Som sagt har der jo også tidligere i forbindelse med SSA-reserven været afsat penge til at kunne afholde konferencer, og det kan man jo så give yderligere retning, hvis man vil det.
Jeg tror, at noget, der i hvert fald bare er vigtigt at have med, jo er, at både det kommunale topmøde, men for den sags skyld også Sorøtopmødet, som hr. Stén Knuth nævner, begge er topmøder, der er taget initiativ til, og som er groet op nede fra græsrødderne.
Jeg har dog også kun både set, læst og hørt, at mange af de handicappolitiske organisationer bakker op om det her.
Og hvis det så er påkrævet, at man f.eks. i SSA-reserven prioriterer nogle penge til at starte det op, så synes jeg jo, at det skal være helt op til partierne at prioritere det.
Men vi hilser det i hvert fald meget velkommen og stiller meget gerne op og deltager i hvilke som helst former for topmøder, som man måtte indkalde til.
Henrik Møller (S), 2022-05-12:
Jeg tror, jeg vil lægge mig lidt i slipstrømmen af ministeren og så selvfølgelig starte med at kvittere for, at forslagsstillerne tager et initiativ til, at vi får nogle drøftelser af, hvordan vi øger den politiske opmærksomhed på beskæftigelsessituationen for personer med handicap.
Det er en sindssygt vigtig diskussion, og jeg deler ligesom ministeren rigtig mange af de gode intentioner, som forslagsstillerne lægger op til.
Desværre er der rigtig mange mennesker med handicap, der oplever en masse fordomme og en masse lukkede døre, når de forsøger at finde vej ind på arbejdsmarkedet.
For man kunne jo egentlig sige, at hvis ikke nu, hvor efterspørgslen på arbejdskraft er så høj og ledigheden er så lav, hvornår skulle vi så gøre det?
For det første lægger forslaget op til, at der årligt skal udarbejdes en redegørelse for beskæftigelsessituationen for personer med handicap.
Men Beskæftigelsesministeriet er allerede forpligtet til at udarbejde en årlig analyse af den arbejdsmarkedspolitiske situation for personer med handicap.
For det andet ønsker forslagsstillerne, at der afholdes en årlig redegørelsesdebat i Folketinget og indkaldes til et årligt topmøde.
Man kan jo altid diskutere i forhold til de her redegørelsesdebatter, om det er noget, der sådan grundlæggende er med til at skabe strukturelle forandringer på området, kan man sige.
Vi har desuden som en del af satspuljeaftalen fra 2019 afholdt en række gode handicappolitiske konferencer, som skal udbrede viden om personer med handicap til centrale aktører på området.
Det kan man også sagtens gennemføre, som vi ser det, gennem SSA.
Jeg er også glad for, at ministeren tilkendegiver, at der på baggrund af den allerede årlige afrapportering af beskæftigelsessituationen for personer med handicap vil blive indkaldt til et møde med Beskæftigelsesudvalget, så vi løbende får fulgt op på udviklingen.
Men jeg er selvfølgelig også med på, at flotte ord her fra talerstolen ikke nødvendigvis alene får flere personer med handicap i job.
Jeg tror derimod, at en gennemskrivning af kompensationsloven, et fortsat fokus på handicapområdet i de kommunale beskæftigelsespolitiske mål og mere systematik i de eksisterende tiltag – initiativer, ministeren var inde på – ville være nogle rigtige og vigtige skridt i den rigtige retning.
Jeg håber, at vi på en eller anden måde, både med de bemærkninger, som ministeren er kommet med og jeg er kommet med, har en mulighed for at lave en fælles beretning.
For som jeg fornemmer det og hører det, har vi de samme mål om at skabe bedre vilkår for at få mennesker med handicap i beskæftigelse.
Stén Knuth (V), 2022-05-12:
Og tak for den positive tilkendegivelse.
Jeg er fuldstændig enig.
Altså, topmøder og møder gør jo ikke, at vi kommer videre i den her sag.
Jeg tænker også, at den næste ordfører vil tale om, at vi har gjort det her nogle gange, og at der faktisk ikke sker noget.
Så hvordan ser ordføreren på, at vi forpligter hinanden på at få gjort noget, der gør, at vi kommer i den rigtige retning?
For alle ambitionerne og alle de retninger, som ordføreren også taler om på det her område, hylder jeg jo også, men hvordan forpligter vi hinanden, så der også sker noget?
Henrik Møller (S), 2022-05-12:
Jeg tror jo, at vi i et eller andet omfang kan gøre noget.
Det synes jeg er noget af det, vi i forhold til den snak, vi skal have med ministeren, når de her evalueringsrapporter kommer, måske skal blive lidt mere præcise og specifikke på, altså hvad det er for nogle handlinger, vi kan sætte i værk herfra.
Men jeg tror ikke, det er noget, vi kan løse alene herindefra; jeg tror et eller andet sted også, at vi skal have arbejdsmarkedets parter med i forbindelse med det her.
For jeg tror, at der er nogle barrierer ude på arbejdsmarkedet, som gør, at det for nogle af de her mennesker er svært at komme ind – og det er ikke nødvendigvis lovgivning alene, der gør det her; det er også et spørgsmål om, var jeg lige ved at sige, at tage chancen.
Og jeg synes, at når vi står i den situation, vi gør nu, hvor der er efterspørgsel på arbejdskraft, så har vi alle muligheder for at kunne gøre et eller andet.