runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2016-10-06:
Jeg deler fuldstændig fru Aleqa Hammonds bekymringer i forhold til miljøet i det arktiske område og er også enig i, at der, hvor der fra dansk side har været foretaget forurening, skal det rettes op, også i forhold til det, amerikanerne kan have gjort.
I den forbindelse vil jeg spørge fru Aleqa Hammond: Hvad gør det grønlandske landsstyre og Landsting selv i forbindelse med oprydningen af de her meget berygtede dumper, der ligger uden for både byer og bygder, og hvor alt muligt ragelse bliver smidt i vandet, lige fra køleskabe til jeeps, til biler, til alt, hvad der er?
Det er en skændsel, synes jeg, at det ikke for længst er sket, og jeg vil spørge fru Aleqa Hammond, der kender forholdene – og jeg ved godt, at hun ikke sidder i Landstinget, men dog kender forholdene: Hvornår bliver der taget fat på det?
Det er et forureningsproblem, som er langt, langt større end det, der bliver skildret i forhold til f.eks. forsvarets ejendomme.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-06:
Jeg tror, at det er vigtigt, at vi ser på Den Grønlandske Retsvæsenskommssions anbefalinger tilbage fra 2004.
I den sammenhæng er der en del anbefalinger, som peger på, at der skal ske forbedringer af det grønlandske retssystem, også hvad angår politiets arbejde.
De er langtfra blevet implementeret, og der er langtfra afsat midler til disse forbedringer.
Desværre er der fra kommissionens anbefalinger og til i dag gået rigtig mange år, og det er derfor, at jeg i forbindelse med min tale fremhæver, at vi også skal have lavet en analyse på retsområdet, som er mere tidssvarende, således at vi i fremtiden har rammebetingelser, der er bedre, end de er i dag.
Søren Espersen (DF), 2016-10-06:
Det er ikke, fordi jeg vil have en konkurrence om, hvad der er værre.
Jeg vil bare sige, at det her er et problem, som grønlænderne har haft i 30 år eller mere, og at det ofte bliver nævnt i forskellige sammenhænge.
Altså, var det noget tilsvarende, der skete her eller andre steder i Europa, hvor man bare vippede biler ud over kajen og så lod dem ligge dér, så tror jeg, der ville lyde et ramaskrig.
Jeg har forsøgt at rejse den her debat mange gange på Grønland, jeg forsøgte også at få den danske regering til at stille spørgsmål til sine grønlandske venner, men der sker ikke noget.
Det kan godt være, at fru Aleqa Hammond siger, at nu bliver der taget hånd om det,
men jeg må sige, at det stoler jeg simpelt hen ikke på. Hvorfor bliver det ikke fjernet?
Hvorfor bliver der ikke ryddet op i det svineri, som der er tale om?
Aleqa Hammond (UFG), 2016-10-06:
Det er rigtigt, at politiets arbejde i Grønland er af en lidt anderledes karakter, end deres danske kollegers arbejde er i Danmark.
De grønlandske politifolk løfter lidt flere arbejdsopgaver i Grønland, end deres kolleger i Danmark gør, fordi samfundet ser anderledes ud og vi har færre ressourcer, så vi skal løbe lidt hurtigere for at nå det samme.
Når det så er sagt, synes jeg, at politiet i Grønland har et rigtig godt samarbejde med kommunerne på socialområdet.
Samarbejdet handler specielt om oplysning om antivold og om oplysning om seksuelt misbrug af børn, og der føres i den forbindelse specielt oplysningskampagner mod seksuelt misbrug, og ved at politiet er medinddraget sikres det, at der er en rød tråd gennem hele samfundet.
Vi vil have svært ved at undvære politiets indsats på det her område.
Men når det er sagt, synes jeg også, at man skal kigge på politiets normeringer og sammenligne dem med de opgaver, der skal løses.
Som vi står nu, har jeg svært ved at se, at politiet ikke samtidig er en del af vores forebyggelsesarbejde, for det er i sidste ende dem, som ser tingene i første instans, og meget ofte kender politimanden lokalbefolkningen i sin egen lille landsby, og jeg synes, at synlighed har en meget stor betydning.
Karin Gaardsted (S), 2016-10-06:
Tak for det.
Og tak for en god tale.
Det er jo sådan, at når vi danske politikere besøger Grønland, mødes vi altid med politiet, og det gør vi både i Nuuk og i de bygder, som vi besøger rundtomkring.
Og det er sådan, at politiet i Grønland har rigtig stor succes med det forebyggende arbejde, specielt i forhold til vold i hjemmet og husspektakler, og de har faktisk så stor succes med det, at de ønsker at bruge mere tid på netop det arbejde.
Jeg vil gerne høre ordføreren om, hvilke opgaver der bør løftes væk fra politiet i Grønland for at frigøre politiressourcer til andet arbejde.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-10-06:
Tak for spørgsmålet.
Noget af det, som jeg vil foreslå i Retsudvalget, er, at vi bl.a. får lavet en høring, for jeg tror, at vi sådan har kradset lidt i overfladen og fået et kendskab til justitssystemet i Grønland.
Men vi har også identificeret nogle områder, hvor nogle ting fungerer rigtig godt, og hvor der nogle steder er skabt nogle rigtig gode resultater, men hvor vi også har behov for hele tiden at drøfte, hvordan vi kan udvikle området.
Et landsforsvarerembede, som skal etableres her i løbet af efteråret, synes jeg også er interessant for os som Folketing at følge.
Er det nok?
Er der ressourcer nok?
Hvordan kan vi sikre, at de initiativer, vi sætter i gang, også bliver fulgt op og man ikke ligesom glemmer de gode indsatser, som der har været fokus på?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-10-06:
Det er fuldstændig enig i.
Jeg vil bare høre helt konkret på det område, jeg dækker i den her diskussion, nemlig retsområdet: Hvordan kan udvalg, hvordan kan Folketinget være med til helt konkret at understøtte nogle ting?
Jacob Mark (SF), 2016-10-06:
Jeg er også overbevist om, at de unge har det ganske godt, men jeg ved, at de unge allerede med den SU, der er i dag, har svært ved at få råd til husleje og har svært ved at få råd til medicin og studiebøger.
Så en nedskæring på næsten 15 pct. vil betyde, at de vil sidde markant strammere i det.
Der er en tradition for brede forlig på uddannelsesområdet, og det synes jeg er rigtig sundt for Danmark og for uddannelsessektoren.
Der er jo noget, der tyder på, at man vil ophæve uddannelsesforliget.
Jeg har i hvert fald fået at vide, at hvis vi ikke er enige, må man indføre det efter et valg.
Hvordan ser ordføreren på det?
Hvis det skulle være sådan, at der efter et valg bliver opsagt et uddannelsesforlig, vil ordføreren så kæmpe for, at man ruller de her nedskæringer tilbage i et kommende forlig?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Altså, om grænsekontrollen fortsætter, efter at den midlertidige kontrol, vi har nu, udløber, overlader jeg meget, meget trygt til udlændinge- og integrationsministeren.
Det er jeg helt tryg ved at hun har fuldstændig styr på.
Hvornår kan vi så ophøre med den her midlertidige grænsekontrol?
Jamen det kan vi, når vi har sikkerhed for, at der er styr på Europas ydre grænser.
For det var jo det, der var hele baggrunden for, at vi indførte den her midlertidige grænsekontrol.
Det var, fordi vi kunne se en situation sidste år – den husker vi formentlig alle sammen – med store menneskemængder, som bevægede sig op ad danske motorveje.
Det er jo en situation, som ingen af os herinde har noget som helst ønske om skal gentage sig.
Det er jo også derfor, der er lagt op til, at vi kan indføre den her nødbremse, sådan at hvis vi står i en tilsvarende situation, er det helt andre værktøjer, som bliver taget i brug.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg har et spørgsmål til hr. Jakob Ellemann-Jensen om grænsekontrol.
For indtil nu er det jo sådan, at den midlertidige grænsekontrol udløber den 12. november.
Så det første, der er vigtigt at få på plads, er selvfølgelig: Kan vi have sikkerhed for, at grænsekontrollen også eksisterer efter den 12. november?
Det andet spørgsmål, jeg jo har til hr. Jakob Ellemann-Jensen, er: Hvor længe kan man blive ved med at forlænge en midlertidig grænsekontrol, før man bliver nødt til at tage en reel diskussion om, hvorvidt den bør være permanent?
Altså, på et eller andet tidspunkt bliver man jo nødt til at tænke, at det kunne være en billigere måde at have grænsekontrol på, hvis man bygger den op på en lidt anden måde, hvor den har permanent karakter, end det her med, at man hele tiden har en midlertidig kontrol, hvor man så skal have betjente fra andre dele af Danmark udstationeret.
Det er jo i sagens natur dyrere, end hvis de var ansat til at være grænsebetjente.
Så jeg har altså de her to spørgsmål til hr. Jakob Ellemann-Jensen om grænsekontrollen.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at reagere på den der retorik.
For vi tager som samfund ikke penge fra mennesker.
Vi giver penge til mennesker, og de beløb, vi giver, er ganske generøse.
Et ægtepar eller et par, der er på kontanthjælp, og som har to børn, modtager 23.200 kr. efter skat.
Ja, det er generøst, ja, det er en håndsrækning.
Nicolai Wammen (S), 2016-10-06:
Jeg må forstå det sådan, at det, at man tager 2.600 kr. fra den enlige mor, er en håndsrækning.
Og så vil jeg bare spørge i al stilfærdighed: Er det så også en håndsrækning til den ældre person på arbejdsmarkedet, som har glædet sig til at kunne gå på pension og har slidt og slæbt et helt liv, at man skal arbejde et halvt år længere for at kunne finansiere topskattelettelser til nogle andre.
Og er det også en håndsrækning til den studerende, at man skal forgælde sig for at kunne tage sin uddannelse, i forhold til hvordan tingene er i dag?
Det er bare for at forstå statsministerens og ordførerens udlægning af håndsrækning.
De steder, hvor man mister penge eller skal arbejde længere, er der tale om en håndsrækning.
Er det korrekt forstået?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Håndsrækningen består i de relativt store beløb, vi som et velstående samfund giver til mennesker, som står uden for arbejdsmarkedet.
Den håndsrækning består i, at vi, som er på arbejdsmarkedet, betaler skat og derfor kan hjælpe dem, som står uden for arbejdsmarkedet.
Det er en ganske solid håndsrækning.
En enlig mor med tre børn vil f.eks. få 20.300 kr. efter skat.
Det er det rådighedsbeløb, der er.
Det synes jeg er kendetegnende for et meget velhavende og meget generøst samfund.
Men hvis hr. Nicolai Wammen er så voldsomt imod det her kontanthjælpsloft, er det så noget, man ønsker at fjerne, hvis man får magt, som man har agt, og hvordan har man i så fald tænkt sig at finansiere det?
For det fik vi jo ikke noget svar på fra fru Mette Frederiksen tidligere i dag.
Nicolai Wammen (S), 2016-10-06:
Jamen alt forladt, og jeg var kun glad for at kunne give gulvet til SF's formand.
Det er sådan, at den 4. oktober optrådte landets statsminister, hr. Lars Løkke Rasmussen, på tv, og han blev spurgt til de beskæringer, der er sket, af kontanthjælpen.
Der var svaret fra landets statsminister til den enlige mor, som mister ca. 2.600 kr. om måneden, at det er en håndsrækning til hende.
Jeg vil gerne bede Venstres ordfører forklare den enlige mor og i øvrigt mange af de andre, som bliver ramt af de her besparelser, hvori håndsrækningen består, for at de kan få deres økonomi til at hænge sammen, så de kan betale idrætsaktiviteter, og hvad man ellers har brug for til de børn, som altså nu lever i familier, der bliver hårdt ramt af de her kontanthjælpsbesparelser.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Jeg synes egentlig, at den her debat bliver stillet op, som om vi ikke har den allermest generøse SU i hele verden.
Jeg synes, man skal huske på, at det har vi.
Det har vi også med det her forslag, som regeringen lægger frem.
Det, som er værd at huske på, er, at de skattelettelser, som man også får, når man er færdig med sit studie, også gør det nemmere at betale studielån tilbage.
Og man skal jo selvfølgelig tænke sig om, inden man optager det.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Tak for ærligheden.
Ergo har man ikke det samme levegrundlag, hvis man ikke kan arbejde mere.
Så vil det i hvert fald kræve, at man gældsætter sig mere.
I 2012 skyldte danskerne 21 mia. kr. i SU-lån.
I 2015 er det tal steget til 29 mia. kr. I 2010 måtte SKAT inddrive SU-gælden fra ca. 5.000 danskere, mens det i dag er over 8.000 danskere, der ikke har kunnet betale deres gæld til tiden, viser de nye tal.
Er det okay?
Er det en god idé, at de unge skal låne mere, end de allerede har gjort, eller får vi en gældsat generation?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Tak for kommentaren.
Det er jo rigtigt, at i den her plan lægger vi op til at skære den del af SU'en, som man får som et stipendium.
Til gengæld for de 800 kr., der bliver skåret der, får man altså mulighed for at låne op til 1.000 kr. mere, man får mulighed for at tjene 1.000 kr. mere ved siden af, og man får mere fordelagtige låneforhold.
Man får altså lov til at betale en rente på 0 pct., så længe man studerer, og man får et fradrag, når man er færdig med sit studie.
Det kræver, at man selv investerer noget i sin uddannelse og mere, end man gør i dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Jeg læste for nylig i Dansk Politiforbunds blad, og citeret efter hukommelsen stod der noget med, at hvis man skal have 37 timers arbejdsindsats fra en politibetjent, der skal kontrollere ved grænsen, så koster det 57 timer, fordi vi jo ansætter en betjent ved Nordsjællands Politi, og så siger vi bagefter: Nu skal du i øvrigt til grænsen og patruljere og passe dit arbejde.
Og det er jo i sagens natur sådan, at der er udetillæg og udstationering og overnatning og ting og sager, så det er jo en dyr måde at gøre det på.
Hvis man alligevel godt kan se, at det her kommer til at tage meget lang tid – de ydre kontroller er ikke i orden i mange år frem – så kan man jo lige så godt tage beslutningen om at få en permanent grænsekontrol, ansætte folk ved grænsen.
Det er en billigere måde, det en bedre måde.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Jamen jeg deler sådan set hr. Kristian Thulesen Dahls bekymring over politiets indsats, og jeg havde sådan set også gerne set, at vi bare havde politi nok, der kunne opklare alle forbrydelser, og at alt var godt.
Det er derfor, vi også afsætter penge i helhedsplanen til netop den her fælles sikkerhedspulje, altså penge, som skal gå til, at vi dels kan styrke vores forsvar, dels kan styrke vores politi.
Vi har også haft hjemmeværnet indsat på opgaven, så der bliver jo tænkt kreative tanker om, hvordan vi kan gøre det her på den ressourcemæssigt mest effektive og fornuftige måde.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Tak, og tak til ordføreren for netop at starte med ordet ambitioner.
For der er jo i den grad brug for ambitioner lige nu.
Der er brug for ambitioner, når vi ser på de aftaler, vi sidste år underskrev om henholdsvis FN's bæredygtighedsmål og Parisaftalen.
Så er det synd, at ordføreren så går i gang med at undskylde for, at vi faktisk ikke kommer til at leve op til de aftaler, som vi har skrevet under på, for i bæredygtighedsmål 10 om ulighed står der, at man skal arbejde på at begrænse uligheden både i sit eget land og mellem landene.
Hvor ligger det henne i den storstilede 10-årsplan, der er lagt?
Hvor ligger mål 13 om en indsats over for klimaet, når vi kan se, at 2025-planen og tidligere planer fra regeringen jo faktisk skruer ret markant op for CO2-udledningen?
Så hvordan skal vi se de der ambitioner i det konkrete, så det ikke bare bliver ved en fantastisk start på en tale?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Hvis man gennemfører regeringens plan, som den ligger i dag, så vil marginalskatten for de danskere – jeg mener, det er over 700.000 – som altså betaler topskat i dag og tjener mellem cirka 0,5 og 1 mio. kr., blive 5 pct. lavere.
Det vil den blive for dem, og det synes jeg sådan set er ganske ambitiøst, for det er nogle mennesker, som vi er dybt afhængige af.
Det er eksperter, det er dygtige mennesker, som kan få tilsvarende jobs i udlandet, og som danske videnstunge virksomheder er afsindigt afhængige af.
Det er der, vi fokuserer og siger: Jamen det er det, der også giver politisk mening.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-10-06:
Det vil jeg nu mene at det er.
Venstre gik til valg på nulvækst.
I udspillet lægger man op til 0,5 pct. offentlig vækst.
Man lægger altså op til at bruge 22 mia. kr. i den offentlige sektor.
Men mit spørgsmål var egentlig ret simpelt: Der står i regeringsgrundlaget, at man har en ambition om at sænke skatten på den sidst tjente krone med 5 procentpoint.
Vi har i dag en marginalskat på 56 pct.
Hvad vil marginalskatten være, hvis man gennemfører regeringens plan, som den ligger i dag?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Jeg tror godt, jeg ved, hvad det er, hr. Joachim B. Olsen hentyder til.
Det har noget med topskatten at gøre.
Der må jeg altså sige: Vi er nået 90 pct. af vejen med denne ambition, men regeringen har nok også en ambition om at kunne gennemføre andre ting, at kunne gennemføre mange af de andre ting, som hr. Joachim B. Olsen jo roser ved at rose helhedsplanen fra regeringens side.
Den mulighed er måske ikke helt til stede, hvis man insisterer på at gennemføre 100 pct. af det forslag, som hr. Joachim B. Olsen henviser til.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at kvittere for det udspil, som regeringen er kommet med.
Det trækker på lange stræk i den rigtige retning, og det er godt.
Ordføreren talte meget om, at det er vigtigt, at man har ambitioner på Danmarks vegne, og det er vi også helt enige i i Liberal Alliance.
Alle kan have ambitioner, men det, der er vigtigt, er, at man lever op til ambitionerne.
I regeringsgrundlaget står der, at regeringen har en ambition om at sænke marginalskatten, skatten på den sidst tjente krone, med 5 procentpoint.
Så vil jeg gerne spørge om, hvad marginalskatten bliver, hvis regeringens udspil skulle blive vedtaget, som det ligger nu.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Man prøver sådan at tegne det her billede af, at vi er et fattigt samfund, fordi der er nogle mennesker, der ikke får lige så mange penge.
Det synes jeg simpelt hen er fuldstændig urimeligt.
Alle vi danskere skal betale husleje af det rådighedsbeløb, vi har, eller betale termin, eller hvad vi nu betaler.
Det skal vi alle sammen.
Så det er sådan set ikke for at skjule nogen beløb.
Jeg fortæller bare, hvad det beløb er, man har til rådighed efter skat.
Jeg synes, det er et tegn på et meget, meget rigt og generøst og sådan set også empatisk samfund, at vi har råd til at tage os af hinanden på den måde, som vi gør i Danmark.
Pernille Skipper (EL), 2016-10-06:
Først bliver jeg altså nødt til at indvende noget.
Nu har ordføreren gjort det flere gange, altså talt om rådighedsbeløb, som ikke er fratrukket husleje.
Der bliver lavet nogle opskruede tal, som ikke har noget med den virkelighed at gøre, som kontanthjælpsmodtagere står i.
Men uanset hvor store tal man kan få det til at lyde som, så dækker det jo over den virkelighed, at der er mennesker, der kommer til at skulle vælge mellem at betale husleje eller sætte mad på bordet hver måned.
Det er kun inde i den her lille boble, der er nogle, der fornægter det, og det er da noget mærkeligt noget.
Tre fjerdedele er ikke arbejdsmarkedsparate.
De kan ikke deltage i det der arbejdsfællesskab, man beskriver så smukt.
Og hvordan andre dog skal få det godt af, at de bliver fattige, begriber jeg ikke.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
For de tal har sådan set overrasket rigtig mange mennesker.
Et par på kontanthjælp med to børn har 23.200 kr. efter skat.
Og ja, det er ikke nogen dans på roser, og det er der ikke nogen der siger.
Men vi har altså et ønske om, at der skal være en forskel på, om man er på arbejdsmarkedet eller ej, om man står op hver morgen og får ungerne af sted og går på arbejde, man knokler en vis legemsdel ud af sine bukser, man arbejder, man er en del af det arbejdende fællesskab i Danmark, man kommer hjem, man håndterer sin familie, man bidrager til samfundet.
Det vil vi gerne belønne, og vi vil gerne sikre, at der er en forskel på dem, der arbejder, og dem, der ikke arbejder.
Det er sådan set et helt legitimt politisk ønske.
Pernille Skipper (EL), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at fortsætte lidt der, hvor hr. Nicolai Wammens slap, og tale om kontanthjælpsloftet og kontanthjælpsreformen.
I sin tale nævner ordføreren meget, at det her ikke rigtig kan komme bag på nogen.
Det giver sådan nærmest en stemning af, at nu skal vi alle sammen slappe lidt af og tage den med ro, og at det ikke er så slemt.
Og vi vidste jo godt, at det ville ske.
Tusindvis af mennesker kommer til at blive sendt ud i fattigdom.
7.000 børn bliver sendt ud i fattigdom.
De har ingenting gjort.
Mennesker vil med al sandsynlighed blive sat ud af deres boliger, siger boligorganisationerne også til jer.
Det kommer til at ramme mennesker med handicap og sygdom, det siger handicaporganisationerne også til jer.
Det kan godt være, at det ikke kan komme bag på nogen, men er det ikke en lille smule en laissez faire-holdning at have til menneskers levevej og børns opvækst at sige, at det ikke kunne komme bag på nogen?
Og da særligt, når vi ved – og det er mit spørgsmål – at tre fjerdedele af de mennesker, der bliver ramt af loftet, slet ikke er erklæret arbejdsmarkedsparate.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2016-10-06:
Nu sagde ordføreren, at vi nok vil slå hul på bl.a. SU'en, og det er korrekt.
Det kan vi godt tage med.
Regeringen har planlagt at skære næsten en femtedel af SU'en.
Det vil betyde, at de studerende, hvis økonomi i forvejen er presset, får et meget mindre levegrundlag hver eneste måned.
Der bliver mindre til mad, der bliver mindre til studiebøger, der bliver mindre til medicin, til husleje, til forsikringer osv.
Statsministeren har sagt, at de studerende vil beholde det samme levegrundlag som i dag.
Men er ordføreren enig med mig i, at det ikke passer?
Forudsætningen er jo, at hvis de studerende skal beholde det samme levegrundlag som i dag, skal de arbejde mere.
Passer det?
Er det muligt for alle at gøre?
Kan den handicappede, der knokler alt, hvad han kan, for at følge med på skolen, men som har en ringe erhvervsevne, bare arbejde mere?
Kan den enlige mor, der skal hente sit barn, bare arbejde mere?
Hvad med de sygeplejerskestuderende, der har praktik og skiftevagter?
Kan de bare arbejde mere?
Der er mange studerende, der ikke kan arbejde mere.
Hvad skal de gøre for at have det samme levegrundlag som i dag?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Det er jo krystalklart, hvad Dansk Folkepartis politik er: Vi går ikke til nogen forhandling med henblik på at forringe pensionisternes vilkår, vi går til forhandlinger med henblik på at forbedre pensionisternes vilkår.
Så det kan man være helt tryg ved, og det vil man vide, inden vi går ind i et forhandlingslokale.
Nu tog jeg så specifikt det punkt ud, der jo var en af de ting, der blev nævnt her, om folkepensionisters regulering af deres pension, og så svarede jeg på det, men det var så ikke godt nok.
Nu kunne jeg så gøre det her i anden omgang med den mere brede pensel; så ved man jo, hvor Dansk Folkeparti står i forhold til forhandlingerne.
Det har vi sagt til regeringen tidligere, og det vil jeg også gerne sige her i dag.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-06:
Det, jeg spurgte om, var, om Dansk Folkeparti ville udnytte den magt, som Dansk Folkeparti jo har ved at være udslagsgivende stemme, til at blokere for de her forslag.
Jeg forstår ikke, jeg får sådan et uldent svar, for ordføreren sagde jo i sit svar til fru Pernille Skipper, at det er vigtigt, at man, inden man går ind til en forhandling, skal vide, hvor man har hinanden, og så må man ridse det klart op.
Det har ordføreren da ikke gjort med det svar, jeg har fået.
Det leder mig da til at konkludere, at man jo kan frygte, at Dansk Folkeparti er parat til at sjakre med pensionisternes vilkår på de områder, jeg nævnte her.
Ellers må vi da have et helt klart svar, eventuelt på de enkelte punkter.
Til sidst vil jeg så lige stille et spørgsmål, der også kan svares ja eller nej til, i forlængelse af det her.
Regeringen har bebudet, at den vil genfremsætte forslag om at forringe pensionisternes boligydelse.
Står Dansk Folkeparti bag det lovforslag?