runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2017-04-04:
Den første del først: Vi skal nok få det undersøgt hurtigt, og Finanstilsynet er også i gang med opgaven nu.
Jeg vender selvfølgelig tilbage til forligskredsen, så snart vi har fået resultatet af undersøgelsen, det er klart.
Hvad angår de 300 mio. kr., har vi vurderet, at det er fornuftigt.
Vi evaluerer hele tiden ordningen for at se, om der løbende er brug for flere penge, men lige her og nu er det vores vurdering – også i dialog med branchen – at det er et fornuftigt niveau.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-04:
Nej, der er ikke nogen stor uenighed i det spørgsmål.
Som sagt: På et marked vil der indimellem være virksomheder, som opfører sig tåbeligt.
Det gode ved markedet er så dog, at det kan man ikke slippe af sted med i længden, fordi ingen vil købe ens produkter.
Så simpelt er det jo.
Jeg synes stadig væk, at der var en politikfejl her, idet de ikke kunne være blevet medlem af Garantifonden for skadesforsikringsselskaber.
Det synes jeg er en klar, klar fejl, som jeg er glad for bliver rettet.
Jeg er i øvrigt også glad for – hvis jeg lige kan bruge de sidste 24 sekunder af min taletid på det – at man også forbedrer forbrugeroplysningen.
For det hører også med til et velfungerende marked, at man sikrer sig, at forbrugerne kan få indsigt i det produkt, de køber.
Så det er godt, og hvis der er foregået noget kriminelt, skal det selvfølgelig også efterforskes og føre til en dom, hvis det kan bevises.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-04-04:
Det lyder meget plausibelt, men jeg vil så have lov til at sige til det der med hjemmeside mig her og hjemmeside mig der, at lige pludselig har vi mange hjemmesider, og forbrugerne skal navigere rundt på dem.
Det er ikke lige den dagsorden, som jeg tror at vi i Dansk Folkeparti vil støtte.
Det, vi gerne vil, er, at vi får undersøgt, om en sådan liste kan bringes i anvendelse, eller om det andet er mere hensigtsmæssigt.
Det kan godt være, at ministeren har givet et svar til fru Lisbeth Bech Poulsen, som ikke er det, som SF er enig i.
Så må vi jo tage den derfra.
Jeg vil bare gerne have det belyst, inden jeg begynder at tage stilling, og det er altså sådan, at det her er en første behandling, og så tager vi ændringsforslagene efterfølgende.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-04-04:
Tak for det.
Som de to foregående har redegjort for
er det her en opfølgning på den ulykkelige situation, der fandt sted sidste år, hvor Husejernes Forsikring og Gable Insurance gik konkurs, hvilket betød der var en række boligejere, der kom i klemme.
Det fik vi løst med en hurtig politisk aftale og også lovgivning sidste år, som sikrede, at vi fik håndteret de boligejere, der var midt i et sagsforløb.
Men vi lovede også hinanden med den politiske aftale, at der var nogle ting, vi måtte arbejde videre med.
Det har hidtil ikke været muligt.
Der er faktisk selskaber, der har efterspurgt det, så jeg synes, det giver rigtig god mening, at vi sikrer, at den mulighed er til stede, så de selskaber, der ikke er baseret i Danmark, men ønsker at sælge forsikringer i Danmark, kan give deres kunder den samme sikkerhed, som danskbaserede selskaber kan med den garantiordning, vi har herhjemme.
Det er et af lovforslagets hovedformål, og det er vi selvfølgelig varme tilhængere af.
Som andre også har redegjort for, løfter vi også det informationsniveau, som forsikringsagenter m.v. skal opfylde, når de markedsfører og sælger skadesforsikringsaftaler.
Jeg tror, det var Socialdemokratiets ordfører, der redegjorde for, at der var eksempler på, at det, kunder var blevet præsenteret for, måske ikke var lige sandt.
Og der sørger vi altså for, at hvis man markedsfører sig med, at der er en garantiordning, så skal der altså være hold i budskabet.
Endelig – det tredje element – bliver det muligt for garantifonden at afholde udgifterne til en advokatredegørelse med henblik på at se, om det er muligt at placere et ansvar for den situation, der opstod sidste år.
Så det er grundlæggende ganske fornuftigt.
Vi sørger for, at forsikringstagere har mulighed for at købe en forsikring også af et udenlandsk selskab og så stadig væk være omfattet, hvis det udenlandske selskab ønsker det.
Det synes jeg giver rigtig god mening, og det udmønter jo den aftale, vi lavede sidste år, så vi støtter naturligvis lovforslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
Jeg er enig i ordførerens bemærkninger om, at det her også viser, at når det virkelig brænder på, kan vi, en masse partier, godt mødes og lave en redningsplan hurtigt.
Men er ordføreren ikke enig i, at en af grundene til, at det både hastede og var så alvorlig en situation, jo også var antallet af forsikringstagere, altså 26.000, hvor man måske ikke havde valgt helt den samme metode, hvis det havde været 10 eller 50 mennesker?
Det blev jo lige pludselig også et kæmpe stort økonomisk problem, ikke kun for den enkelte, for det kan være trist nok, men også for så stort et antal.
Er ordføreren enig i, at det hang sammen med det?
Jeg mener, hvis det skulle ske igen, ville der ikke være mange penge tilbage i kassen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-04-04:
Jeg synes, den problemstilling, der opstod, var noget særligt, og det var sådan set, uanset om det var 26, om det var 2.600, eller om det var 26.000.
I dag er man omfattet af en garantiordning, hvis man tegner en forsikring hos et selskab, der er omfattet af garantiordningen, og det er der nu mulighed for at flere kan gøre brug af.
Hvis man så som forsikringskunde fremover vælger at tegne forsikring i et selskab, der ikke er omfattet af garantiordning – og man er fuldt ud oplyst om det – så mener jeg ikke, at man kan forvente, at vi så i Folketinget kommer efterfølgende og samler folk op.
Så har man som forbruger truffet et valg.
Man vælger en forsikring, som muligvis er billigere, men så er man ikke omfattet af garantiordningen.
Det er jo ikke særlig solidarisk over for de forsikringskunder, der i dag har været med til at opbygge de 300 mio. kr. i minimumskapital, hvis man så kan lukrere på, at vi bliver bløde i knæene herinde, fordi der er et selskab, der går konkurs, hvor kunderne helt bevidst og velinformeret har fravalgt en garantiordning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
På trods af min lidt kluntede måde endte det alligevel med, at ordføreren fandt ud af, hvor jeg ville hen.
For det er jo rigtigt, at det er alle dem, der har været forsikringskunder i firmaer, der har været dækket af Garantifonden, som har betalt regningen, og jeg er enig i, at det her var en særlig situation, der lugter langt væk af snyd og humbug.
Det tror jeg godt man kan tillade sig at sige herindefra.
Jeg har et sidste, meget kort spørgsmål.
Det er jo stadig væk valgfrit at være dækket i Garantifonden eller ej.
Vi ønsker jo selvfølgelig, at alle er det – det tror jeg også ordføreren er enig i ville være bedst for alle – og det kunne vi have klaret ved at lave det bidrag, man skal betale, om til en afgift, for så kunne vi have sikret, at alle, der opererer i Danmark, er dækket, fordi det er en afgift.
Det ville være det samme beløb eller et mindre beløb, men teknisk set kunne man på den måde sikre sig, at alle bidrager – også udenlandske selskaber.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-04-04:
Jeg synes, at den nuværende konstruktion grundlæggende er ganske fornuftig, og jeg synes, det element i lovforslaget, der sørger for, at man som forsikringskunde bliver fuldt ud oplyst, er vigtigt.
Derfor synes jeg, at den nuværende finansieringsmodel, der er, sådan set er ganske fornuftig, så den ser jeg ikke nogen anledning til at lave om.
Jeg synes, det vigtigste er, at vi sørger for, at forbrugerne fuldt oplyst træffer et velkvalificeret valg.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-04:
Tak, formand.
Som flere har været inde på, er baggrunden for det her lovforslag jo en ærgerlig sag, nemlig konkursen i Gable Insurance, som efterlod flere husejere i en meget kedelig situation, idet de ikke kunne få dækket de omkostninger, de havde i forbindelse med reparationer af skader på deres hus.
Det her lovforslag sikrer, at vi får en bedre regulering på området, fordi det primært retter det, jeg vil kalde en politikfejl, nemlig at udenlandske forsikringsselskaber fra EU og EØS ikke kunne blive medlem af Garantifonden for Skadesforsikringsselskaber.
Det vil de kunne fremadrettet, og det er sådan set en rigtig god ting ved det her lovforslag.
Når nu vi får vedtaget det her, så har vi en lovgivning, der gør, at ansvaret også ligger hos forbrugerne, for hvis de vælger en forsikring, som er billigere, f.eks. som konsekvens af at forsikringsselskabet ikke er medlem af den her Garantifond, og ender det så en anden gang – det sker forhåbentlig ikke – med en tilsvarende situation, så er det jo et valg, forbrugeren selv har truffet, for det, vi også sikrer i den her aftale, er, at man bliver oplyst ordentligt om, hvorvidt det forsikringsselskab, man påtænker at lave en aftale med, er medlem af Garantifonden.
Så vi kan naturligvis støtte det her lovforslag, da vi er en del af den aftalekreds, som står bag.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
I skal bare ikke have noget aftensmad i aften.
Så skal jeg bare lige høre: Mener ordføreren, at hele det her morads alene handler om, at reglerne var sådan, at de ikke kunne være dækket af Garantifonden – at det er den eneste grund til, at vi for et lille halvt år siden stod i den her situation?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-04-04:
Nej, jeg tror ikke, det er den eneste grund til det.
På et marked er der også indimellem aktører, som opfører sig uansvarligt.
Leverer man en service til sine kunder, som bare ikke er god nok, og det har Gable Insurance gjort, ja, så kan man ikke forblive på markedet.
Derfor vil der jo altid være en eller anden form for selvregulering.
Men det er vigtigt, at den regulering, vi har og laver, understøtter et velfungerende marked.
Jeg er som liberal meget bevidst om, at for at få et velfungerende marked skal vi have en god regulering, som understøtter markedet.
Det mener jeg ikke vi har haft, og det mener jeg til dels at den her sag også er et eksempel på.
Vi kan jo ikke vide, om Gable Insurance ville have været med i Garantifonden for skadesforsikringsselskaber, hvis de havde kunnet det.
Men havde de været med, var vi jo ikke endt i den ærgerlige situation, som vi endte i.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-04-04:
Så jeg er i hvert fald glad for den første halvdel af svaret fra ordføreren, for der synes jeg også det stod klart, at det her ikke alene er, på grund af at vi ikke havde lavet ordentlige rammer herinde.
Det er først og fremmest et firma, som på ingen måde har opført sig ansvarligt, og hvor vi også kan se på tallene, at det faktisk er gået ud over forsikringskunders tillid til forsikringsbranchen generelt, og det er jo heller ikke rimeligt.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-04:
Den ene del af mit spørgsmål gik jo på, at jeg synes, ordføreren kom med en meget kategorisk bemærkning om, at det var kommunernes opgave at finde finansiering til at lave et fremstød for at hæve valgdeltagelsen, og at det ikke var noget, vi skulle støtte her fra Christiansborg, men det kan være, at jeg har misforstået det.
Jeg fik ikke rigtig svar på den anden del af det.
Kan ordføreren nævne nogen eksempler på, at Enhedslisten har fremsat udgiftskrævende forslag uden at komme med finansieringen?
Så det vil jeg gerne have nogle eksempler på, altså om ordføreren kan underbygge den antydning af, at Enhedslisten bare fremsætter forslag uden at komme med forslag til en finansiering.
Jacob Mark (SF), 2017-04-04:
Tak for det.
Og tak for en spændende gennemgang.
Det er nogle af de samme tal, som vi har siddet og kigget på, i forhold til hvordan det faktisk lykkedes at hæve stemmeprocenten ved sidste valg.
Jeg var jo selv opstillet til byrådet på det tidspunkt, og det var ret spændende at opleve, hvordan der blev kørt busser ud til de store stationer, til ungdomsuddannelserne og også ud i boligområderne.
Jeg oplevede faktisk, at det virkede, og det viser statistikkerne jo også.
Altså, det der tal 5 mio. kr. er ikke skåret eller hugget i granit, eller hvad man siger.
Vi er sådan set mest af alt optaget af, at nogle af de ting, der virkede sidste gang, får lov at virke igen.
Så jeg vil først spørge ministeren, om ministeren mener, at man med det, der ligger nu, og det arbejde, som ministeren har sat i gang, vil kunne levere det samme ved det her valg som ved sidste valg, eller om ministeren også frygter, at man vil se en indsats, der er svækket, og at man ikke vil se den samme stemmeprocent.
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er sådan set meget villig til at gå ind og diskutere finansieringen også i udvalgsbehandlingen.
Altså, det er så lille et beløb, for det er ikke sådan, at det nødvendigvis skal være 5 mio. kr.
Det, vi ønsker, er at styrke indsatsen også ved næste valg, fordi vi faktisk kunne se, at det havde en effekt ved sidste valg.
Det hører jeg egentlig også ordføreren sige, men der var nogle uhensigtsmæssigheder, som man jo kunne arbejde videre med derude.
Så vil jeg egentlig bare høre: Hvad vil ordføreren selv gøre for at få flere unge til at stemme, hvis det f.eks. ikke er ved at gøre de her ting, som virkede ved sidste valg?
Morten Marinus (DF), 2017-04-04:
Jeg tror faktisk allerede, at vi – jeg var lige ved at sige uden at gøre noget, men selvfølgelig skal vi gøre noget – alligevel vil se en anderledes effekt den her gang, netop fordi vi har haft skolevalg.
Ja, dem, der lige har stemt nu, er selvfølgelig ikke gamle nok, men vi har jo haft det før.
Og jeg tror faktisk, det er en vigtig ting i opdragelsen i forhold til demokrati hos de unge, at vi fortsætter med at afholde skolevalg.
Jeg var selv ude som valgtilforordnet på min gamle folkeskole og oplevede, at de unge elever der faktisk var rigtig, rigtig glade for lige pludselig at få kendskab til demokratiet.
Og når man starter der, allerede i folkeskolen, kommer det også til at smitte af, når man får rigtig stemmeret til både kommunalvalg og folketingsvalg.
Så jeg er slet, slet ikke så nervøs for fremtiden, som forslagsstilleren er.
Jacob Mark (SF), 2017-04-04:
Som ordføreren siger, går der lidt tid, før vi kan plukke frugterne af det skolevalg, som jeg også synes er en rigtig god idé.
Det er jo ikke kun de unge, der har problemer med at komme hen til valgurnerne.
Det er også et problem f.eks. i nogle af de udsatte boligområder.
Hvad forestiller ordføreren sig at man kan gøre der?
Mener ordføreren overhovedet, at det er et problem, at der f.eks. i nogle bydele i Danmark er en stemmeprocent på 50?
Er det et problem for demokratiet?
Morten Marinus (DF), 2017-04-04:
Der er jo desværre steder, hvor der er nogle, der slet ikke deltager i demokratiet.
Det har ordføreren ret i.
Og det kan så skyldes flere ting.
Det kan skyldes, at man ikke har tradition for det, at man ikke må ifølge sin religion.
Vi ser også Jehovas Vidner i hele Danmark, der ikke deltager i valg.
Og der kan være mange andre grunde til det.
Men jeg tror faktisk på, at de ting, som er sat i søen, og som bliver sat i søen – bl.a. også i forbindelse med Danmarks Radios og TV 2-regionernes kommende projekt op mod det kommende kommunalvalg, og ordføreren er jo også selv medieordfører – også løser nogle af de udfordringer.
Så jeg tror faktisk på, at vi får flere hen at stemme, ikke kun unge, men forhåbentlig fra alle aldersgrupper og fra alle egne.
Carl Holst (V), 2017-04-04:
Tak, formand.
Jeg kan tilslutte mig ministerens og de to foregående ordføreres betragtninger om vigtigheden af, at man har en høj valgdeltagelse for alle befolkningsgrupper.
Den befolkningsgruppe, som beslutningsforslaget omtaler, er befolkningsgruppen af unge mellem 18 og 25 år, og det er den gruppe, der har den næstlaveste valgdeltagelse.
Jeg mener, at det er gruppen fra 80 år og opefter, der har den laveste.
Så går beslutningsforslaget også ud på, at man skal gøre en særlig indsats blandt etniske minoriteter.
Der er også en udfordring i forhold til følelsen af, at alle skal være en del af demokratiet, den demokratiske dannelse, der ligger i at deltage ved valg.
Hvad pengene skal bruges til, er ukonkret, hvor pengene skal komme fra, er ukonkret i forhold til beslutningsforslaget, og derfor er Venstre også som de to foregående skeptiske med hensyn til viljen til at drøfte udfordringen, for vi er til gengæld bevidste om udfordringen.
Skepsisen kommer også til udtryk ved, at vi måske ikke tror, at Dansk Ungdoms Fællesråd er de rette i forhold til en kampagne blandt etniske minoriteter, da det jo ikke er unge etniske minoriteter, men en anden gruppe, som Dansk Ungdoms Fællesråd er målgruppe for.
Det er de så til gengæld i forhold til målgruppen mellem 18 og 25 år, og de har også været rygsøjlen i de skolevalg, og det er måske også et af svarene, kampagner om skolevalg, og at vi der prøver at inddrage Dansk Ungdoms Fællesråd til at se på, hvad vi mere kan gøre.
Så vil jeg gerne ligesom ordføreren for Dansk Folkeparti lige gøre opmærksom på, at man jo i januar måned som tillægsaftale til medieaftalen tilførte 5 mio. kr. til de regionale TV 2-virksomheder til medfinansiering af et fælles projekt op til kommunalvalget 2017, der skal styrke unges deltagelse i den demokratiske debat og øge stemmeprocenten blandt unge.
Der er taget nogle initiativer.
Jeg håber, at de får en lige så stor og god og positiv effekt, som vurderingen går på at kampagnen op til kommunal- og regionsrådsvalget i 2013 havde.
Der havde man dog også det element, mig bekendt, at man skrev et personligt brev til alle førstegangsvælgerne, og der er evalueringen, at det ikke havde nogen effekt.
Hvad, der har en effekt, får vi jo i 2017 lidt bedre fælles fundament at tale ud fra i forhold til den besluttede undersøgelse.
Jeg mener, det er KORA, der skal se på, hvad det er, der virker, hvad udfordringen er, hvad det er for nogle befolkningsgrupper, hvad vi kan gøre, og der får vi så også en værktøjskasse, der kan danne baggrund for en god drøftelse i forhold til det, vi alle sammen vil på tværs af partierne, nemlig højne valgdeltagelsen ved de demokratiske handlinger.
Tak for ordet.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-04:
Mange tak.
Der har jo allerede været forskellige bemærkninger og også en del konstruktive bemærkninger, især fra hr. Magnus Heunicke og såmænd også fra hr. Carl Holst.
Vi kan sådan set ikke se de store problemer i det bortset fra det med finansieringen.
Jeg er især glad for, at hr. Carl Holst tog fat i den anden målgruppe, som er nævnt i forslaget, for de tidligere talere – og især Dansk Folkepartis taler – forholdt sig, så vidt jeg hørte, mest til det med ungdommen, men hr. Carl Holst tog jo fat i, at vi har en mindst lige så stor udfordring i forhold til nogle etniske grupper.
Alle erklærer sig jo enige i, at det er godt for demokratiet, at vi får stimuleret flere mennesker til at deltage i det og afgive deres stemme, så som jeg hørte det, burde det være muligt gennem nogle forhandlinger i udvalget at få lavet en beretning om det her.
Det synes jeg ligger lige til højrebenet, når man hører de kommentarer, der kommer.
Der er jo ikke nogen af de ting, der er blevet sagt, der i den forstand er ved siden af skiven, synes jeg.
Så det vil jeg håbe – og det kunne jeg da sagtens forestille mig – at ordføreren for forslagsstillerne er enig i at vi skal forsøge.
Man jeg er også nødt til at gøre ligesom de andre og sige, at jeg og Enhedslisten sagtens kan støtte forslaget nøjagtig med den ordlyd, det har, under en betingelse, og det er, at man finder de penge, man gerne vil finde til det, og det burde ikke være en uoverstigelig opgave.
Og så må jeg sige sådan lidt humoristisk og kammeratligt til SF: Nu skal SF snart have det gule kort for at komme med gode forslag, som ikke er finansieret, for det er anden gang i den her samling, at vi oplever det – det er muligt, at der i andre udvalg har været lignende eksempler.
Og det går jo ikke, for vi kan høre, hvor nemt det er at skyde ned, hvis man ikke har de penge med, man vil bruge.
Så alene af den grund bliver man søreme nødt til at finde de penge, og det må være muligt.
Så jeg ser frem til at se det positive i de indlæg, der har været – dem alle sammen, også det fra Dansk Folkepartis ordfører.
Selv om jeg måske synes, at det spørgsmål, der kom fra salen, trak i en lidt anden retning, så er jeg da glad for, at Dansk Folkepartis ordfører sagde, at han også godt kunne se det positive i det her og også var åben for at finde en løsning.
Det synes jeg tegner rigtig godt, og lur mig, om ikke også de følgende ordførere er til at tale med.
Så det tegner jo godt for, at vi finder en løsning i fællesskab i udvalgsbehandlingen.
Villum Christensen (LA), 2017-04-04:
Det er dejligt at høre fra Enhedslisten, at ting også koster penge.
Lad mig sige det fra en start: Liberal Alliance kan ikke støtte forslaget, og det er på trods af, at vi er ret enige i, at valgdeltagelsen er en god temperaturmåler på demokratiets tilstand.
Når vi ikke kan støtte det, er det jo på grund af det her med pengene.
Det er ikke finansieret – det har vi hørt nogle gange – og den kampagne, som SF henviser til i forslaget, der var i forbindelse med kommunal- og regionsvalget i 2013, var jo som bekendt finansieret af midler fra Momsfonden, som ikke længere eksisterer.
Regeringen har bevilget 1 mio. kr. til en kampagne, og jeg kan ikke se, hvor de sidste 5 mio. kr. kommer fra.
Det hører vi helt sikkert til sidst i debatten, det er jeg overbevist om.
Derudover bør det ikke primært være regeringens opgave at sikre deltagelsen til kommunal- og regionsvalg efter vores opfattelse.
Den opgave bør ligge hos de enkelte kommuner.
Det er jo trods alt kommunerne, der har den direkte adgang til de unge mennesker, som en eventuel kampagne vil rette sig mod.
Det er også kommunerne, der bedst kan vurdere, hvor indsatsen bør rettes hen, så den giver mest mulig mening.
Så er jeg faktisk enig i – det var nok noget af det, hr. Carl Holst var inde på – at det allervigtigste jo er, hvordan medierne håndterer det her spørgsmål.
Det er jo tit der, vi kan se at der er forskel på stemmeprocenterne, altså alt efter hvor stort et medietryk der er.
Så jeg håber rigtig meget, at også de regionale medier vil kende deres besøgelsestid.
Jeg hæfter mig også ved her, at regeringen vil bygge videre på den kampagne, der blev søsat i 2013, frem for at poste flere millioner kroner i en ny.
Det synes jeg faktisk er en fornuftig forvaltning af skatteborgernes penge.
Derfor kan Liberal Alliance ikke støtte forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-04:
Tak, og tak til ordføreren.
Det første spørgsmål er, om ordføreren så mener, at det i forhold til de penge, man brugte på at løfte stemmedeltagelsen ved kommunevalget i 2013, var forkert, og at det skulle man ikke have gjort.
Der er så et andet spørgsmål.
Ordføreren antydede ligesom, at Enhedslisten er sådan et parti, der bare går og fremsætter forslag og ikke kommer med finansiering og tror, at vi har pengetræer, og hvad der ellers lå i den sætning.
Villum Christensen (LA), 2017-04-04:
Nu synes jeg, vi skal holde os til sagen her.
Jeg er sikker på, at Enhedslisten er enig i, at det var et godt forslag, vi tog frem af posen ved sidste valg, og ministeren var jo også inde på, at vi nu må se, hvordan det så går.
Altså, man skal ikke bare hovedløst poste penge i det.
Der bliver jo lavet mange valganalyser, og jeg tror på, at det var rettidig omhu at gøre det sidste gang, og så må vi se, hvordan det går.
Det er jo sund fornuft.
Vi skal ikke bare overgå det gang for gang, vi skal ikke bare poste penge i noget, uden at vide, at der også er en sandsynlighed for, at vi får noget ud af det.
Det er sådan et mådehold, vi godt kan lide.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-04-04:
Jeg tror, vi vil se en flot indsats ude i kommunerne, ude i regionerne – også med det arbejde, som jeg ved Dansk Ungdoms Fællesråd har tænkt sig at gøre.
Jeg synes, der bliver taget et stort ansvar, og jeg synes, det er på sin plads, at vi støtter det fra centralt hold, sådan som vi gør med den ene million, og at KL og Danske Regioner støtter med 0,5 mio. hver, så vi dermed kommer op på et substantielt beløb ud over det, de enkelte kommuner måtte poste i det.
Om jeg så kan love præcis den samme stemmeprocent eller samme stigningseffekt, som der har været sidst, ved jeg ikke.
Det tror jeg man skal passe på med, også uanset om man havde afsat 2 mio. kr., 5 mio. kr. eller 10 mio. kr. Men jeg tror, der bliver lavet en indsats, som vi vil kunne se resultaterne af.