runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-06:
Det har jeg ikke nogen forudsætninger for at svare på.
Det er jo reguleret i udlændingeloven, hvordan det er myndighederne, der har ansvaret for at placere nye asylcentre.
Nu har der været et eksempel her, som har været kontroversielt, men generelt har det jo ikke været et problem, når myndighederne har placeret nye asylcentre, og jeg går ud fra, at der både er faglighed og relevante forhold, som der er taget højde for i den lovgivning, der regulerer det her.
Så på den baggrund har jeg ikke nogen forudsætninger for her at stå og sige, at vi skal lave det grundlæggende om.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2022-04-06:
Det er jo positivt, at ordføreren anerkender, at det, der er foregået i Sandvad, ikke har været godt.
Men så vil jeg høre ordføreren: Hvad tænker ordføreren om, at Udlændingestyrelsen i fremtiden underlægger centeret nogenlunde samme form for tilsyn som de andre opholdssteder, vi har i Danmark, til en lignende målgruppe, så man sikrer sikkerhed og tryghed og faglighed i de her tilbud, hvilket – det er min påstand – man overhovedet ikke er kommet i mål med i den nuværende sag?
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Men her er fru Katarina Ammitzbøll jo inde ved noget af det centrale.
For noget af det, som vi også gør med den her aftale, er jo, at vi mindsker den konkurrence, der har været mellem gymnasierne.
Og for at være helt ærlig har der været for lidt fokus på, hvad der gavnede eleverne, og for meget fokus på, hvordan man kunne få fyldt sine klasser op i det der skifte mellem gymnasierne.
Derfor ville det jo være godt, hvis vi kom et sted hen, hvor det, der rent faktisk afgjorde, om man kunne skifte gymnasie, ikke var den økonomiske tilskyndelse hos gymnasiet, men derimod trivslen hos det unge menneske fagligt eller socialt, som det handler om.
Britt Bager (KF), 2022-04-07:
Jeg studsede lidt over ordførerens tale.
For ordføreren siger i sin tale: Det er en kvalitet, at man selvfølgelig kan gå i en skole der, hvor man ønsker.
Vil ordføreren bekræfte over for mig, om der er flere eller færre elever, der får opfyldt deres ønske med den her aftale?
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Det, som jeg måske skulle have formuleret, er, at jeg faktisk synes, at det er en kvalitet, at det ønske, som man har, indgår i, hvor man kommer til at gå i skole, og sådan er det i dag.
Der er ikke et frit valg, så det er ikke alle, der får opfyldt deres førsteprioritet, og sådan vil det heller ikke være fremadrettet.
Og ja, de beregninger, der ligger til grund her, viser, at der vil være et lille fald i det antal, der får deres førsteprioritet.
Til gengæld er der med den her model en garanti for, at man får en af dem, som man har valgt, hvor man i det nuværende system, hvor der er rigtig mange, der vælger et førstevalg og måske et andetvalg, risikerer, hvis det så ikke kan lade sig gøre, at ende på et gymnasium, som man slet ikke havde forestillet sig.
Så ja, det er delvis rigtigt, men det er jo også i en situation, hvor der ikke er et fuldstændigt frit valg i dag.
Heidi Bank (V), 2022-04-07:
Men det er jo et fuldstændig misvisende billede i forhold til at sige, at vi ikke mødes på tværs, som det er i dag.
Det gør vi i folkeskolen, det gør vi op gennem vores opvækst, og det gør vi i foreninger.
Så når ordføreren kommer med det der billede af, at man laver et samfund, der ikke fungerer, hvis ikke man blander elever eller tvinger nogle af dem et andet sted hen end i nærheden af, hvor de bor, så er det jo simpelt hen vrøvl.
Men jeg vil gerne lige gentage mit spørgsmål: Kan ordføreren ikke se, at der er et problem her, i forhold til at nogle elever kommer til at få meget lang transporttid?
Herunder kan man sige, at det jo er det modsatte af, hvad vi vil i forhold til klima og den belastning, det er med til at give.
Britt Bager (KF), 2022-04-07:
Så bliver jeg simpelt hen nødt til at opfordre ordføreren til at læse det papir, som blev sendt ud i forbindelse med det her lovforslag i går.
For det er ikke delvis rigtigt.
Der vil være færre elever, der får deres ønske opfyldt.
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Men det var faktisk ikke et forsøg på at sige det modsatte af det.
For jeg sagde, at ja, procenten falder så til 87 i forhold til førsteprioriteten.
Det, der så er den modgående tendens, er, at man, når man vælger de fire, som man skal i den her model, så faktisk får en af dem, som man har peget på.
I det nuværende system ved man, hvis man ikke får sin førsteprioritet og ikke har skrevet andet på, ikke noget om, hvor man ender henne.
Vi ser lige nu ofte, at der er en relativt høj imødekommelse af førsteprioriteter, og at der så også er en ret stor strategisk søgning, fordi man søger det, som man tror man har en god chance for at komme ind på, fordi det ligger tæt på.
Kim Valentin (V), 2022-04-07:
Tak for det, og tak til ordføreren.
For Venstre er det supervigtigt, at vi sikrer det enkelte menneske et frit valg.
Det ligger sådan set til grund for alt, hvad vi arbejder for – det frie valg i dagligdagen.
For de unge er det jo supervigtigt, at det frie valg indgår som en del af deres dagligdag.
De har igennem en lang periode f.eks. været underlagt tvang, også i forhold til at gå hjemme under covid-19.
Vi har set trivslen falde.
Trivslen er også super vigtig for Venstre.
Er ordføreren enig i, at trivsel og frit valg er befordrende for unge menneskers valg af studier og det at blive på et studie?
Kan vi være enige om det, og kan ordføreren bekræfte, at trivsel er vigtigt?
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Trivsel er i sagens natur ekstremt vigtigt.
Frit valg er også vigtigt.
Det er derfor, at det frie valg også indgår i den nye model.
Men jeg kan jo spørge Venstres ordfører, hr. Kim Valentin, om Venstre ønsker frit optag, eller om man kan bekræfte, at der heller ikke i dag – fordi der jo ikke er frit optag – er fuldstændig frit valg.
Der er hensynet til, hvad man ønsker.
Det vil der også være i den kommende model.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-07:
Nu spurgte jeg, om man kunne flytte gymnasium på grund af mistrivsel, på grund af at man er kommet på et gymnasium, som man ikke har ønsket, og vi har stillet spørgsmål om det tidligere, og det, jeg erindrer fra det svar – men nu har jeg jo ikke været med i den seneste del af forhandlingerne – er, at det kunne man ikke.
Det er op til rektoren, men så længe der ikke er en tilskyndelse til at sende elever videre, også hvis man mister et taxameter, så var sandsynligheden ret lille.
Så jeg svarer stort set på det, som jeg egentlig gerne ville have haft at ordføreren svarede på.
Det andet spørgsmål, jeg har, var, hvorfor man ikke bare rykkede afstandskriterierne og så så på mobiliteten ...
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Til det sidste først, altså det der med, at man kan flytte gymnasier, hvis man ikke trives: Der kan være faglige eller sociale grunde til, at man skal skifte gymnasier, og det er jo upåvirket, og det kan man jo stadig væk gøre, også i en anden situation.
Men jeg er usikker på, hvad det er, fru Katarina Ammitzbøll mener der skal være kriteriet.
Er det karakterer?
Nu sagde du, at det var en, der var presset.
Altså, er det karaktererne, man skal gå efter, når man fordeler eleverne, eller er det et frit optag, som De Konservative går ind for?
Så vil jeg i øvrigt lade det med, at der bliver refereret fra nogle forhandlinger, fare.
Det tror jeg er sådan lidt uden for nummer at man gør i Folketingssalen, og jeg kan jo i øvrigt hverken be- eller afkræfte det, der blev sagt.
Fru Heidi Bank er valgt i Aarhus ligesom undertegnede.
Hvis man siger, at der ikke er opsplitning, at vi mødes på tværs, og at der ikke er nogen udfordringer, vil jeg spørge: Har fru Heidi Bank diskuteret med nogen, hvad problemerne har været på Langkaer Gymnasium?
Har fru Heidi Bank diskuteret med folk på Viby Gymnasium, som var bange for, at deres gymnasium tippede?
Det er gode gymnasier, som i mange år har tilbudt deres unge mennesker en virkelig, virkelig god ungdomsuddannelse, og det synes jeg de skal kunne blive ved med.
Men de har jo været fanget i en negativ spiral, som vi gerne vil hjælpe dem ud af.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-04-07:
De Konservative gik jo til sidst fra den her forhandling, og det gjorde vi, fordi det her er tvang.
Vi kan se på de seneste undersøgelser, der viser, hvor meget særlig unge piger mistrives, og vi kan tage Caroline, der nu bor lige herovre, i København.
Hun trives ikke så godt, men nu tager hun skridtet til at gå i gymnasiet, hvor hun gerne vil gå med sine veninder.
Men hun får ikke sit ønske opfyldt, og hun skal nu sendes langt væk, i hvert fald en time, og det kan være, at hun ryger til Greve.
Hvordan tror du Carolines trivsel
bliver?
Bliver den bedre eller værre, og hvad er hendes mulighed for at flytte gymnasium på grund af mistrivsel?
Mette Abildgaard (KF), 2022-04-07:
For Socialdemokratiet er det helt åbenlyst vigtigt at få en sektor i balance.
Det har ordføreren sagt flere gange fra talerstolen.
Og der vælger man så at opfatte unge mennesker sådan som små brikker eller tal i et excelark, man kan rykke rundt på, indtil man har opnået den systemiske balance, som man nu engang synes er hensigtsmæssig set med sine ideologiske briller.
Men virkeligheden er, at det jo er rigtige unge mennesker, man flytter rundt, som om de var brikker eller tal i et excelark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren i forhold til det debatindlæg, som en række forskere havde i Politiken, hvor de skrev følgende: Der er risiko for, »at flere unge vil komme socialt til skade, føle sig mere ensomme, miste deres fodfæste med frafald som konsekvens«.
Det var bl.a. professor Niels Egelund m.fl., der den 24. marts 2022 skrev det indlæg i Politiken.
Er det vigtigere for Socialdemokratiet, at systemet er i balance, end at den enkelte unge får lov til at have et frit valg?
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Det er selvfølgelig vigtigt, at de unge har det godt på gymnasiet.
Og jeg læste også det indlæg i Politiken.
Så der er ikke den sammenhæng, som fru Mette Abildgaard ville sige.
Men nej, jeg synes faktisk, at helheden er vigtig.
Det er rigtigt.
Det er jo også det, som elev- og studenterbevægelsen har kæmpet for.
Når gymnasieeleverne har sagt, at de ønsker gymnasier i bedre balance, så er det jo, fordi de unge mennesker faktisk også kan se pointen i, at man ikke kan ende på et gymnasium, der er fuldstændig skævt, og derfor har de en interesse i, at kvaliteten og muligheden for rent faktisk at få en ordentlig undervisning skal være god på alle gymnasier, så der ikke er nogen, der trækker sorteper, og de andre vender ryggen til.
Og det problem nægter ordføreren jo at diskutere, for der er jo ikke frit optag og derfor heller ikke fuldstændig frit valg, heller ikke i De Konservatives ønskeverden.
Mette Abildgaard (KF), 2022-04-07:
Svaret fra ordføreren understreger jo lige præcis holdningen om, at systemet ved bedst.
Det kan godt være, at de unge mennesker kommer et andet sted hen, end de ønskede sig, men det viste sig jo at være en meget god beslutning for dem – systemet ved bedst!
Kan ordføreren så svare mig på, hvorfor man har valgt at sætte et loft over kapaciteten på de private gymnasier?
Det er jo den vildeste tilståelsessag, at man ved, at der vil være unge mennesker, der vil søge derhen, fordi systemet ønsker at tvangsplacere dem et andet sted.
Hvorfor har man valgt at sætte et loft over kapaciteten på de private gymnasier, hvis ikke det netop er for at begrænse de unge menneskers frie valg?
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Altså, den tilståelse, der er, er, at vi jo faktisk har en kollektiv interesse – og det er jo den, som ikke jeg, men også eleverne selv har fremført – i, at gymnasierne er i balance.
Og nej, jeg opfatter det ikke som et overgreb, at vi har blandede gymnasier.
Tværtimod synes jeg faktisk, at det problem, som Venstre og Konservative og andre partier nu her ikke vil løse, med de meget polariserede, skæve gymnasier, jo gør, at der er nogle unge mennesker, hvor man siger: Ja, det var så ærgerligt for jer, at I ikke lykkedes med det –
og det, at de private gymnasier er holdt uden for det, er, fordi vi aftalte, at de skulle være upåvirket af den her aftale.
Kim Valentin (V), 2022-04-07:
Hvis jeg lytter rigtigt til ordføreren, så siger ordføreren jo sådan set, at det her er et mindre frit valg, end det var tidligere.
Og derfor må trivslen jo så også falde på en eller anden måde.
Men lad mig spørge positivt i stedet for.
Lad mig spørge: Okay, lad os gå ud fra, at trivslen bliver lidt mindre, og at det er det, som I ofrer med det her lovforslag.
Hvad vil regeringen så gøre, hvad vil Socialdemokratiet så gøre for at øge trivslen, når man nu tager lidt væk her?
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Men jeg anerkender ikke præmissen.
Det er jo rigtigt, at det er et anderledes frit valg, fordi fordelingen bliver anderledes, men vi har faktisk valgt at insistere på, at man ikke skulle have hverken klynger eller distriktsmodeller.
Og det er, fordi det skal være sådan, at man godt kan vælge, selv om man bor på Amager, at gå på et gymnasium inde i byen i København.
Det skal stadig væk være en mulighed.
I virkeligheden kan man også flytte ud af zonerne.
Altså, man kan jo vælge over hele Sjælland, hvis det er det, man vil.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-07:
Hvis man har et gymnasium, hvor der er flere, der søger, end der er pladser til, så er den langsigtede løsning jo at udbygge gymnasierne.
Altså, hvorfor ikke?
Så kan man jo lukke pladser de steder, hvor der ikke er nok, der søger.
Men den kortsigtede løsning er selvfølgelig, at man bliver nødt til at afvise nogle, der søger det gymnasium.
Men anerkender hr. Jens Joel ikke, at der er forskel på at afvise nogle, fordi de bor længere væk fra gymnasiet end nogle andre, og så at busse elever rundt til alle mulige gymnasier, baseret på hvad deres forældre tjener?
Altså, det ene er en praktisk løsning; det andet, som er det, der er i gang her, er jo renlivet ideologi.
Stén Knuth (V), 2022-04-07:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Flere skal transporteres.
Der er flere, der ikke får deres førstevalg, og derfor skal flere også transporteres.
Det går ud over trivslen.
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Jeg er sikker på, at det går ud over trivslen, hvis man er på et gymnasium, som socialt og fagligt ikke fungerer og er ude af balance.
Jeg er ikke sikker på, at det er transporttiden.
Men jeg er enig i, at der er en del af trivslen, som handler om, at det er godt, hvis man har mulighed for at præge sit gymnasievalg.
Og apropos fru Gitte Willumsens statistikker før, så vil 84 pct. jo stadig væk være dem, der får deres førsteprioritet.
Så jeg mener faktisk ikke, at man kan sige, at der er den der en til en-sammenhæng.
Til gengæld tror jeg, at der er en ret klar sammenhæng i forhold til trivslen, hvis et gymnasium er kommet ud af balance socialt og fagligt og på andre måder, for så er der større risiko for, at de unge mennesker falder fra.
Stén Knuth (V), 2022-04-07:
Tak, formand.
Anerkender ordføreren ikke den analyse, der er lavet i Børne- og Undervisningsministeriet, hvor man netop peger på, at jo længere afstand, der er til et uddannelsessted, et gymnasium, jo større er også risikoen for, at eleverne falder fra?
Anerkender ordføreren ikke den analyse?
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Jo, men der er ligesom to diskussioner i det her.
For det er jo klart nok, at hvis man skal rejse meget langt for at komme i skole, så vil risikoen for, at man ikke kan holde til det, at man ikke kan få dagligdagen til at hænge sammen, og at man falder fra, være større.
Men det, vi rigtig meget diskuterer i dag, er faktisk ikke den problemstilling.
Altså, lige nu opfylder vi jo med aftalen i dag og det lovforslag, vi diskuterer, faktisk et ønske om at fastholde gymnasier tæt på de unge i de tyndere befolkede områder for at undgå de der meget lange transporttider.
Det, vi diskuterer i dag, er jo, at man flytter sig rundt langs S-togslinjerne og internt i de større byer, hvor det alt andet lige betyder lidt mindre med den fysiske afstand, fordi man er godt forbundet.
Jeg vil sige to ting – eller i hvert fald to ting.
Det er sådan i dag, at hvis man ikke bor tæt på eksempelvis Rysensteen Gymnasium, så vil der være rigtig mange, der ikke anfører det som førsteprioritet, selv om det måske reelt er deres førsteprioritet, for de ved godt, at der er mange, der gerne vil ind der, og derfor regner de ikke med, at de kan få det, og hvis man ikke får sin førsteprioritet i det nuværende system, ryger man bagest i køen til de andre, og det vil sige, at man så formodentlig heller ikke får sin andenprioritet.
Derfor er det både rigtigt og forkert.
Når vi siger, at man skal pege på fire gymnasier, er det jo faktisk for at kunne tage hensyn til og inddrage de ønsker, der måtte være fra de unge mennesker.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Fair nok, jeg tog lige de 10 pct. ekstra med.
Så ser tallene jo lidt pænere ud.
Men det, man har lavet med det her forslag, er jo, at man beder de unge mennesker om at opstille nogle flere ønsker.
Nu skal de ikke komme med to ønsker, nu skal de komme med fire ønsker, og fordi man har lavet listen længere, kan man jo altid komme og sige: Jamen du fik jo dit ønske opfyldt.
Det har jeg også været med til i min folkeskole for at få det til at gå op, når der skulle laves valgfag – så bad vi de unge mennesker om at vælge nogle flere.
Det er jo den samme øvelse, man laver her – man beder dem bare om at vælge flere, for så kan man sige: Du fik jo dit ønske opfyldt.
Er ordføreren ikke enig i det?
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Det tror jeg ikke, og det tror jeg heller ikke fru Gitte Willumsen, som er uddannet skolelærer, vil gøre, når hun tjekker det efter.
For fra 90 til 84 pct. er der vist kun 6 og ikke 16 pct.
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-07:
Nu har jeg prøvet at slå op, hvad afstanden er fra Strandskolen til henholdsvis Greve Gymnasium og Solrød Gymnasium, og den er til begge gymnasier ca. 5 km.
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Så kan vi jo så sige, at det er en oplysning i debatten her.
Det er jo rigtigt, at diskussionen om Greve fylder en hel del.
Jeg ved ikke, om det er det, der er baggrunden.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-04-07:
Nu har jeg siddet her og lyttet til den her noget lange debat, og jeg må indrømme, at jeg er blevet en lille smule forvirret over ordførerens mange svar.
Jeg fangede dog på et tidspunkt, at ordføreren sagde, at der var for lidt fokus på, hvad der gavner de studerende.
Det er jeg sådan set enig i.
Men det får mig alligevel til at stille et spørgsmål, for jeg er blevet forvirret, og måske kan ordføreren hjælpe mig.
Hvad er det primære formål med ungdomsuddannelserne ifølge ordføreren?
Er det at dygtiggøre unge til videreuddannelse og job?
Eller er det at pålægge unge et hovedansvar for at løse en fejlslagen integrationsindsats?
Jeg kan også forstå, at ordføreren giver udtryk for, at der er nogle unge mennesker, der nu får 20-25 minutter til deres uddannelsessted.
Det er det, der er risikoen.
Vi taler jo om plus 1 time.
Er ordføreren slet ikke nervøs for, at det her forslag gør, at der er flere, der falder fra, og flere, der kommer til at mistrives?
Det er jeg da rent personligt.
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Det er rigtigt, at det kan være op til 1 time.
Jeg tror, at der i dag også vil være mange, som bruger 20-25 minutter på at komme i skole.
I de tyndere befolkede områder er det jo som oftest længere.
Jeg tror, at det, der er med de store byer, er, at man har en fornemmelse af, at tingene ligger så tæt, at man ligesom kan udvide sin horisont ved at sige, at man også kunne gå på et af de andre gymnasier, hvis der er et gymnasium, der har musik eller har et særligt fokus på skuespil eller et eller andet.
Og det frie valg skal vi holde fast i.
Gitte Willumsen (KF), 2022-04-07:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren med hensyn til de her procentsatser.
Jeg har fået oplyst, at førsteprioriteten fremadrettet vil blive 84 pct. mod i dag 90 pct., og det er jo et fald på 16 procentpoint i opfyldelsen af førsteprioriteten.
Så kan ordføreren bekræfte, at man forventer, at 16 pct. færre vil få deres førsteprioritet opfyldt?
Jens Joel (S), 2022-04-07:
Okay, jeg tror, at det er svært at blive uenig om, at ungdomsuddannelserne først og fremmest skal klæde de unge fagligt på til det videre uddannelsesforløb – eller hvis ungdomsuddannelsen er en erhvervsuddannelse til det arbejdsliv, der følger efter.
Det kan ligesom ikke være til diskussion.
Når vi så alligevel også diskuterer det, at man lærer andet i gymnasiet end at læse og regne, er det jo, fordi man også bliver en del af et fællesskab, som rækker ud over skolen, og som man formodentlig også vil kunne lære noget af ved at møde hinanden på tværs af forskellige baggrunde.
Men fru Anne Honoré Østergaard lader jo lidt, som om den opgave med at få rettet op på skævheden ikke findes, og der minder jeg bare om, at det var Venstres undervisningsminister, som i 2016 sagde: Problemet med ghettogymnasier og skæve gymnasier skal være løst næste skoleår.
Det er stadig væk temmelig mange år siden, at det blev lovet.
Først og fremmest vil det jo stadig væk være sådan, at langt de fleste studerende ikke har lang transporttid.
Altså, hvis man spørger ude i landet, tror jeg, man vil høre, at 20 minutter eller 25 minutter ikke er lang transporttid, men det kan jo være, at Venstre har en anden opfattelse af det.
Det er én diskussion.
Så er der diskussionen om, hvorvidt nogle forældre er bedre.
Det, vi siger, er, at uanset hvad for en pengepung man har i baglommen, er det sådan set en kvalitet, at man mødes på tværs af de forskellige baggrunde, fordi man kan lære af og om hinanden.
Det at gå i gymnasiet handler selvfølgelig om at blive klædt på fagligt, men det handler jo også om at blive en del af et fællesskab, blive uddannet til det samfund, som man skal ud og være en del af, og det består nu engang af forskellige mennesker, og dem har man sådan set meget godt af at møde.
Jeg tror også, at de fleste vil huske tilbage på skolekammerater, som er endt et andet sted i livet, end de selv er, med en forståelse for, hvad det er, de har været igennem.
Brian Bressendorff (S), 2022-04-07:
Tak for ordet.
I dag skal vi diskutere et beslutningsforslag, som vil pålægge regeringen at fremlægge en model, der muliggør afskaffelsen af den såkaldte fantomskat.
Motivationen for beslutningsforslaget er grundlæggende at sikre ordentlige forhold for både sælger og køber, når en virksomhed skal sælges.
I Socialdemokratiet er vi meget optaget af at sikre bæredygtige og gode vilkår for vores iværksættere og vores virksomhedsejere, som hver dag bestræber sig på at udvikle gode idéer, servicer og varer, og derfor er vi naturligvis også opmærksomme på det, når vi diskuterer forhold relateret til køb og salg af virksomheder.
Vi mener også, at det er vigtigt, at vores skatteregler er så enkle og gennemskuelige som muligt.
Så den holdning deler vi sådan set.
De regler, vi har i dag, følger et skatteretligt princip om, at sælger beskattes i afståelsesåret af en beregnet nutidsværdi af fremtidige milepælsbetalinger.
Reglerne er samtidig indrettet sådan, at sælger og køber i fællesskab finder ud af, hvad de aftalte milepælsbetalinger kan værdiansættes til.
Hvis sælger ikke skulle få de aftalte betalinger, får sælger fradrag for det manglende beløb.
Derfor er kælenavnet fantomskat måske også en smule forkert, da sælger jo ikke endeligt beskattes af et beløb, som man aldrig får.
Men ikke desto mindre er vi fuldt opmærksomme på, at det særlig i nogle brancher kan give en række udfordringer, f.eks. inden for biotekbranchen, i forskningen og udviklingen af nye lægemidler, hvor udviklingsomkostningerne vokser, desto længere hen i udviklingsforløbet man kommer, men usikkerheden om den endelige godkendelse og markedsføring forbliver ganske stor.
Selvfølgelig har vi fuld forståelse for, at der laves milepælsbetalinger i sådanne situationer, og der er ingen, der ønsker, at skattereglerne skal stå i vejen for væksten og for udviklingen.
Udfordringen med det her forslag er dog, at det ikke vil være provenuneutralt, da man udskyder beskatningen med en uforrentet henstandsordning.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Så skal jeg hilse fra hr. Carl Valentin, SF, og sige, at de støtter intentionen i forslaget og ser frem til, at regeringen vender tilbage med et forslag til en provenuneutral model, men ikke støtter op ...
Det er i orden.
Så hilser jeg hermed også fra hr. Rune Lund, som siger det samme, altså at de støtter intentionen, men ikke støtter op om forslaget.