runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Det er en spændende tanke, hvis det så bliver det, vi gennemgående kommer til at køre.
Hvis SF vil sætte den præmis op for al økonomisk tænkning, altså at tingene kun skal beskattes med de negative eksternaliteter, de har, og hvis SF vil være villig til at gå ned ad den vej og gøre det bredt på hele samfundet, synes jeg, det var en spændende tanke, og så skal vi i hvert fald til at kigge på nogle bilafgifter og nogle andre afgifter og alt muligt andet, som så skal sænkes, og som er vanvittig høje.
Så hvis vi går ned ad den vej, kunne det være spændende.
Ja, jeg siger nu tingene, som jeg ser dem, og den dag, jeg begynder at beskæftige mig med tonen i debatten, så kan det sgu være lige meget, for det gider jeg ikke bruge min tid på.
Hvis SF ikke bryder sig om tonen, er det ikke mit problem.
Jeg svarer på et spørgsmål fra SF om, hvordan jeg mener det er et problem med den her lovgivning, som man vil indføre her.
Det er klart, at det, der kommer til at ske, er ikke, at folk kommer til at spise mindre kød.
Ja, det vil SF gerne have, men det kommer ikke til at ske i resten af verden.
Hvis vi sætter massive afgifter på landbruget, hvad sker der så?
Så bliver det her kød da bare produceret andre steder i verden.
Det er jo normal, markedsorienteret, ganske basal økonomi, og der havde Enhedslisten da forstået det noget bedre, end SF har.
SF tror simpelt hen på, at så kan vi omdanne alle til at spise mindre kød.
Der siger jeg bare, at der lever SF altså i en fantasiverden.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-03:
Nå, så er det min tur.
Den 26. marts 2021 var den dag, der markerede overshoot day i Danmark, for det var den dag, vi havde opbrugt vores budget af naturressourcer for hele 2021.
Det vil sige, at vi for lidt over en måned siden, kun en fjerdedel inde i året, allerede havde opbygget et økologisk fodaftryk, der overstiger vores såkaldte biokapacitet for hele året.
Rundt regnet betyder det, at hvis alle mennesker på jorden levede, som vi gør i Danmark, ville vi have brug for lidt over fire jordkloder for at kunne understøtte vores forbrug.
Men det tror jeg egentlig ikke kommer bag på særlig mange længere.
Vi ved godt, at vi holder hånden under en måde at leve på, som er alt andet end bæredygtig.
Det er uretfærdigt, det er absurd.
Det er et kæmpe svigt af naturen, vores børn og børnebørn og de kommende generationer.
Det er uansvarligt, det er egoistisk, og det er slet, slet ikke et grønt foregangsland værdigt.
Derfor støtter Frie Grønne op om forslaget fra Alternativet, som er et skridt i den rigtige retning, indtil vi hurtigst muligt får indført en ambitiøs, ensartet CO 2 -afgift på mindst 1.500 kr. pr. ton.
Vi skal prissætte anderledes, så vi værdsætter det, der giver værdi for os som fællesskab, for naturen og for vores klode.
Den nuværende værdisætning af produkter afspejler et forældet verdenssyn, hvor det kan betale sig at blive ved med at hive fossile brændsler op fra vores undergrund, og hvor det billigste forbrugsvalg samtidig er det mest klimabelastende valg.
Vi ser dette forslag som en god mulighed for at fremskynde positive, nødvendige effekter på klimaets tilstand og nedbringe vores del af udledningerne og vores brug af vores klodes samlede biokapacitet.
Vi har i lang tid efterspurgt, at der kommer et forslag om ensartet CO 2 -afgift på tværs af alle sektorer, der skal gøre det dyrere at udlede drivhusgasser og billigere ikke at gøre det.
Derfor synes vi, det er en god idé at indføre afgifter på centrale klimaskadelige aktiviteter, indtil vi har en ambitiøs CO 2 -afgift, der stemmer overens med klimavidenskabens anbefalinger.
I Frie Grønne er vi selvfølgelig klar over, at afgifter ikke løser problemerne i sig selv, og derfor er en sideløbende omstilling og udbygning af en elektrificeret kollektiv transport lige så vigtig, så der er et alternativ til bilen og flyet.
Det arbejder vi for i de nuværende forhandlinger på transportområdet.
Det er også derfor bydende nødvendigt med en omstilling af landbruget, der skal nedbringe produktionen af animalske produkter markant og i stedet fremme en mere plantebaseret produktion.
Det er det, der er brug for, hvis vi som politikere skal kunne se os selv i øjnene.
Med de bemærkninger kan jeg endnu en gang meddele, at Frie Grønne bakker op om forslaget.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Jeg skal bare lige spørge ordføreren, om det, når man, sådan som jeg også hører at ordføreren gerne vil, vil lægge en afgift på kød, efter ordførerens opfattelse vil vende den sociale pil nedad, så det rammer hårdere for dem med de lave indkomster i forhold til dem med de høje indkomster.
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Jeg synes først og fremmest ikke rigtig, man forholder sig til det her med, at man beskylder sine politiske modstandere for udelukkende at fremsætte forslag for at få vælgere, når vi faktisk står og debatterer noget alvorligt.
Og så synes jeg egentlig heller ikke, at man forholder sig til, om ikke det her kunne være fornuftigt.
Man behøver jo ikke at lave det som et generelt princip for al skattelovgivning, men at vi netop i håndteringen af klimakrisen siger: Vi skal beskatte CO 2 -ækvivalenter, for så får vi er marked, hvor CO 2 -påvirkningen er afspejlet i prisen.
Rune Lund (EL), 2021-05-03:
Man kan sige, at den måde, som vores tilgang er på, er, at vi, når Klimarådet kommer med deres vurderinger af, om man lever op til 70-procentsmålsætningen, tager udgangspunkt i den vurdering og vil kræve, at der bliver lavet de nødvendige ekstra tiltag for, at man kommer i mål med 70-procentsmålsætningen.
Så vi lægger trykket i forlængelse af de årlige løbende vurderinger, der kommer fra Klimarådet.
I forhold til den løbende diskussion, der er nu, kan jeg, hvis jeg skal tage hr. Sikandar Siddique lidt med ind i Enhedslistens gruppelokale, sige, at vi jo nu har fået en ny situation i klimadebatten med det landbrugsudspil, som regeringen er kommet med, hvor de sådan set på papiret lever op til landbrugets reduktionsmål langt hen ad vejen, men gør det med endnu ikke kendte teknologier, som gør, at vi igen kommer ind på et nyt område, hvor vi skal til at diskutere regneprincipper bag den politik, der bliver ført.
Det har vi været vant til i mange år inden for den økonomiske politik, men det bliver jo i høj grad også en aktuel debat, f.eks. i forbindelse med de kommende landbrugsforhandlinger.
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Jeg kan jo forstå på hr. Rune Lund, at man fra Enhedslistens side ikke ønsker en kødafgift, men at man gerne vil lægge en afgift på produktionen.
Og det sidste er vi selvfølgelig enige i, altså at man skal have en afgift på produktionen – det er klart.
Vi vil jo gerne beskatte CO 2 -ækvivalenter, så det er helt åbenlyst.
Men når man fra Alternativets side her foreslår en kødafgift, og når vi fra SF's side også gør det, er det jo ikke bare for at ændre produktionen eller ramme den.
Rune Lund (EL), 2021-05-03:
Nej, man kan sige, at hvis du lægger afgiften på produktionen, vil det også afspejle sig i prisen, og det, som selvfølgelig er problematikken her, er jo så spørgsmålet om CO 2 -lækage.
Så vil vi jo i Danmark have et problem, fordi vi så kan risikere, at landbrugsproduktionen i Danmark så at sige bare flytter til Polen eller Tyskland.
Det, som der bare er at sige til det, er jo, at hvis lande som Polen eller Tyskland også skal leve op til deres forpligtelser i Parisaftalen, bliver de jo nødt til også at hæve deres CO 2 -afgifter, for ellers lever de simpelt hen ikke op til deres del af aftalen.
Det er sådan, vores klimaplan er skruet sammen, sådan at der bliver en indfasningsperiode, hvor der selvfølgelig findes noget midlertidig finansiering der.
Så det er den måde, vi har valgt at skrue det sammen på, men det her er jo meget dilemmafyldt.
Men ved at lægge afgiften på kødproduktionen får man jo også den højere pris og dermed også et incitament til et andet valg hos forbrugerne.
Carl Valentin (SF), 2021-05-03:
Ja, du får en højere pris på de danske produkter, men du får jo ikke nødvendigvis en højere pris på de importerede produkter, og det er lidt det, der er humlen her.
Altså, vi kan jo stå i en situation, hvor en pakke dansk oksekød er rigtig, rigtig dyr, mens en pakke importeret oksekød ikke er det.
Og det er for mig at se ret problematisk.
Altså, vi skal jo sørge for ikke bare at lægge en afgift på produktionen, men sikre, at der er et incitament til at vælge nogle andre fødevarer.
Og det er jo rigtigt nok, som ordføreren siger, at andre lande også skal leve op til Parisaftalen, men der er bare rigtig mange andre lande, der nøler.
Så skulle vi ikke gå foran og sige: Vi laver både en afgift på produktionen, men så også kombineret med en afgift på den enkelte fødevare, således at vi både får ændret madvaner og laver nogle gode incitamenter i produktionen?
Rune Lund (EL), 2021-05-03:
Vi har foreslået den her model, som vil bringe os i mål med landbrugets reduktioner i forhold til at skabe en 70-procentsreduktion i 2030.
Nu hører jeg, at hr. Carl Valentin foreslår, at man så at sige laver en helgardering, altså at man lægger afgiften både på produktionsleddet og hos forbrugeren.
Vi har i vores model udelukkende foreslået, at det skal være på produktionen, kan man sige, og kommer også i mål med reduktionerne via det i den klimaplan, vi har fremlagt.
Så det kan lade sig gøre ved at gøre det sådan, som vi har foreslået.
Vi har jo ikke noget imod, at man lægger afgifter på noget, der forurener eller skader klimaet, og der skal bare hele tiden være den sociale kompensation.
Og på den måde synes vi det er klogere med den model, som vi har fremlagt.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Nu vurderer jeg, at der er en reel risiko for, at det her forslag ikke bliver vedtaget, så spørgsmålet er, om jeg overhovedet skal tvinge ordføreren til at tage det grumme valg at finde ud af, om det grønne glas er halvt fuldt eller halvt tomt.
Man kunne jo også finde ud af et eller andet sammen og måske skrive en beretning, altså hvor man finder ud af, hvad det er, man kan være fælles om her, og hvad det er, der skiller os.
Jeg synes, det er spændende, at der er så mange ting, vi faktisk er fælles om.
Jeg synes også, det er spændende, at det tyder på, at der er flere partier, der har modet til måske at lave en lillebitte markering ud af det her ved et kommende beslutningsforslag.
Så jeg tror måske nok, at vi ikke vil stille ordføreren over for det valg.
Rune Lund (EL), 2021-05-03:
Vi kan i hvert fald begge to – både hr. Torsten Gejl og jeg – vores fundamentale, helt basale regneprincipper, i forhold til hvor flertallet ligger i Folketingssalen i dag.
Det er jo bare, fordi der også er så mange gode ting i det her forslag, at det så føles ret ærgerligt at skulle stemme imod det, ikke?
Men det er jo altså lidt en pose blandede bolsjer.
Så hvis vi kan finde på en beretning eller sådan noget, og hvis de, som måtte bakke op om det, så kan være med på den, kan vi selvfølgelig være med på det.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Jamen jeg vil så bare takke ordføreren for talen og ordførerens kompetente behandling af forslaget.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-03:
Jeg må sige, at det var et fantastisk indlæg.
Og dem, der er imod forslaget, tænkte: Enhedslisten er med.
Jeg tror simpelt hen, det var dagens indlæg.
Nå, spøg til side.
I er ude at kritisere regeringen ved at sige, at de klimanøler, så jeg bliver bare nødt til at spørge: Har I en grænse?
Hvornår trækker I en streg i sandet?
Ekspertgruppen kommer med en rapport i 2022.
Er det der, I trækker en streg i sandet og siger: Nu skal det være?
Er det før et valg?
Er det efter et valg?
Det synes jeg folket derude fortjener at høre, for nu har man syltet den her ensartede afgift til 2022 – hvad så derefter?
Kan ordføreren ikke sætte nogle ord på det?
Rune Lund (EL), 2021-05-03:
For os er 70-procentsmålsætningen helt afgørende.
Det var os, der bragte det til bordet i forståelsespapirforhandlingerne.
Da valgkampen startede, var vi det eneste parti blandt forståelsespartierne, som gik ind for 70-procentsmålsætningen, og den endte med at komme med i forståelsespapiret.
Det er helt afgørende for os, og dermed er det også helt afgørende for os, at der bliver levet op til den målsætning.
Så man kan sige: Der er ingen tvivl om, at regeringen skal leve op til 70-procentsmålsætningen i forståelsespapiret, fordi det er det grundlag, som regeringen er blevet dannet på.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-03:
Undskyld, formand, jeg kom simpelt hen til at trykke mig ind for sent.
Da ordføreren holdt det her indlæg før, var det jo ligesom at være til stede i Enhedslistens grupperum og høre, hvordan det er: Skal vi stemme grønt?
Skal vi stemme rødt?
Skal vi stemme gult?
Kan ordføreren ikke tage os med ind i det rum en gang mere og svare på, hvad det er, Enhedslisten snakker om derinde, og så svare på, hvor lang snor man giver regeringen fra 2022, når ekspertgruppen kommer med de her anbefalinger?
Jeg mener ikke sådan en eksakt dato, men kan ordføreren sige, om det er inden for den her valgperiode?
Er det i næste valgperiode?
Er det 6 måneder?
Er det 1 år?
Hvor lang snor giver man regeringen fra 2022?
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
En ting er den direkte afgift, noget andet er, kan man sige, de andre faktorer, som er med til at påvirke, hvad det er, den enkelte så betaler for en liter diesel.
Derfor kan man ikke bare sammenligne afgiftsniveauerne.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-03:
Og der argumenterede ministeren med, at man ikke skal gøre det dyrere for danskere at rejse, og at det vil have en meget lille klimaeffekt at gøre det i forbindelse med flyrejser.
Men jeg kan ikke lade være med at sidde og tænke på, at jeg også synes, vi har lagt nogle klimaafgifter, f.eks. på engangsemballage og den slags ting, som reelt ikke har særlig stor klimaeffekt, men som er noget, vi gør for at få penge kradset ind til den grønne omstilling.
Så kunne man i virkeligheden ikke forestille sig, at vi lavede en flyafgift med åbne øjne for at få nogle penge i kassen til den grønne omstilling på f.eks. flyområdet?
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Det er rigtigt nok, at man sagtens, om man vil, kan lave et grønt kredsløb af prioriteringer inden for den grønne ramme, hvor man hæver afgifter på noget af det, man ikke vil have, og sænker dem på noget af det, man vil gerne vil have, hvis man ser på adfærden og forbruget blandt os.
Det gjorde vi med klimaloven før sommerferien sidste år, og den er vi jo i gang med at implementere nu, og noget af det, som vi har taget fat på, er den grønne skattereform, som vi lavede i fællesskab, hvor vi netop har sat 6 mia. kr. af til at fremme grøn omstilling af eksempelvis energieffektivitet i produktionen hos vores virksomheder.
Så det er et spor, vi allerede er på vej nedad, og jeg føler mig helt overbevist om, at når vi kommer til at tage stilling til de anbefalinger, der kommer fra ekspertgruppen, bliver det noget af det, vi skal kigge på igen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Det, der får mig til at tage ordet, er Radikales kommentar om dieselafgifter.
Kunne ministeren ikke knytte et par kommentarer til, om det ikke er korrekt, at den danske stat så faktisk tjener lidt penge på, at tyskerne tanker heroppe?
For godstransporten skal jo transporteres rundt alligevel, og de penge, som man så måske tjener på, at de tanker op her, kan man netop bruge på den grønne omstilling.
Kathrine Olldag (RV), 2021-05-03:
Tak for det.
Jeg synes, at vi i lyset af det her glimrende beslutningsforslag lige skal tage en runde på de enkelte delelementer i det, for jeg synes, skatteministeren kom lidt hurtigt omkring hele grænsehandelseffekten på afgift på benzin og diesel.
Kan ministeren ikke bekræfte, at det reelt forholder sig sådan, at Danmark er et skattely for diesel ved det, at vi i Danmark har en lavere afgift på diesel, end der f.eks. er i nabolandet Tyskland,
således at vi får en del godstransport, der kommer herop og tanker i Danmark for så at køre rundt i Europa herfra?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Nej, præcis – og i takt med at f.eks. Tyskland hævede dieselprisen, ville spændet jo også være større, og derfor ville der være et større økonomisk incitament til at tanke op i Danmark; og derfor ville det også give flere penge i statskassen.
Vil det ikke være korrekt, altså hvis det sker?
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Det kommer lidt an på, hvilket udgangspunkt det er, man har for sådan en debat.
Det er da klart, at der sagtens kan findes yderpunkter, som betyder det, men i den konkrete situation er det ikke helt det billede, der tegner sig.
Det står også i de svar, som vi har sendt over.
Rune Lund (EL), 2021-05-03:
Jeg vil bare spørge om noget.
Glæden var stor hos mig, da jeg holdt sommerferie, efter vi lige havde forhandlet forståelsespapiret igennem i juni 2019, for der kunne jeg i juli se transportministeren udtale, at passagerafgifter var noget, som man gik og overvejede i regeringen.
Transportministeren udtalte til Danmarks Radio: »Der er flere forskellige håndtag, som vi kan dreje på.
For eksempel en passagerafgift, en brændstofafgift, en CO2-afgift eller et iblandingskrav«
I det hele taget kan man sige, at der er fordele og ulemper ved alle tiltagene.
Så der er vel egentlig også fordele ved en passagerafgift.
Kunne det ikke være en god idé at gøre det, som transportministeren gjorde i juli 2019, nemlig at have et åbent sind i forhold til muligheden for at indføre en flyafgift?
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Hvis man gerne vil reducere CO 2 -udledningen, er der ikke noget, der tyder på, at sådan en passagerafgift er målrettet det projekt, og det synes jeg bare man skal have med i overvejelserne, altså når man vil være så fokuseret, som vores målsætning nødvendiggør, på omkostningseffektive reduktioner af CO 2 .
Og hvis vi skal nå målsætningen, tror jeg, man skal bruge ressourcerne og indsatserne der, hvor de giver størst mulig CO 2 -reduktion.
Og så er der jo det at sige, at når man ser på luftfarten i dag, er det vel næppe en passagerafgift, der hjælper den til at komme på vingerne her de kommende år.
Det er i det store billede ganske lidt, hvis man ser på de beregninger på det, som også er sendt over til Skatteudvalget, og derfor tror jeg, at man skal se det i en større sammenhæng.
Det var det, jeg forsøgte at sige før: at en ting er selve afgiften, en anden ting er nettoprisen på 1 l diesel, som gør, at balancen bliver lidt anderledes.
Det er klart, at hvis man gør, som forslaget her tilsiger, altså bare hæver den ret kraftigt, ja, så sender man jo bare gods- og personbiler den anden vej, og det går ikke.
Rune Lund (EL), 2021-05-03:
Nej, man skulle ikke indføre det i morgen, men man kunne jo indføre det, når vi lige kom på den anden side af corona, hvor vi forhåbentlig får gang i samfundene igen.
Men der er jo ingen tvivl om, at det, hvis vi vil have, at der skal flyves mindre og der skal bruges mere miljøvenlige transportformer, jo er oplagt, at man kigger på en flyafgift.
regnet selve flyafgiften med ind i de reduktioner, som gør, at vi fra Enhedslistens side når 70-procentsmålsætning i 2030, fordi der ikke rigtig findes tal på området, men der er jo ingen tvivl om, at det har en effekt.
Og så har det også den positive effekt, at der jo ikke er nogen negativ social slagside, for dem, der flyver, er jo alt andet lige dem, der har lidt mere i vores samfund, end dem, der har lidt mindre.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-05-03:
Tak til ordføreren.
Jeg ved ikke, om ordføreren hørte Frie Grønnes tale.
Frie Grønne var allermest positive her i salen, og vi støttede forslaget.
Det nævnte ordføreren ikke, så jeg vil lige gentage det, så hvis ordføreren skulle være i tvivl, skal ordføreren vide, at Frie Grønne støtter forslaget.
Derudover er der en ting i bemærkningerne, som jeg i hvert fald blev forvirret over, da jeg læste dem, men det kan måske være, at jeg har misforstået det, eller at det står på en måde, så det kan misforstås, så jeg må lige høre, om ordføreren vil redegøre for det, så folk derude også kunne høre det, hvis der er tvivl om det.
I bemærkningerne til forslaget skriver forslagstillerne, at man som det første skridt kan tage udgangspunkt i de passagerafgifter, som f.eks. Sverige og Tyskland har indført.
De afgifter, som Tyskland og Sverige har gennemført, er som bekendt baseret på flyrejsens længde, altså den distance, ens rejse dækker.
Samtidig foreslår Alternativet en afgift, der er personlig og baseret på årlige antal flyrejser, og hvor afgiften stiger i takt med antal rejser, man har foretaget.
Altså, hvordan hænger det sammen?
Mener Alternativet, at man skal indføre en afgift på baggrund af rejsens længde, eller på baggrund af hvem det er, der foretager rejsen?
Det kan i hvert fald virke, som om det er to ting, man foreslår.
Troels Ravn (S), 2021-05-03:
Der er nogle, der har kæmpet for en sag, for at helt almindelige mennesker i dag kan gå på arbejde uden risiko for at blive syge eller voldsomt nedslidte; at der er nogle, der før os har kæmpet for, at vi har nogle ordentlige løn- og arbejdsvilkår; at vi har en løn, vi kan leve af; at vi får feriepenge, pension osv.
De, der har kæmpet for den sag, er det sådan socialister, der bare har tænkt på at rage til sig, eller er det mennesker, der ud fra en ideologi og et værdipolitisk ståsted har kæmpet for en sag for almenvellet, og for at vi kan have et samfund, hvor alle mennesker har gode livsvilkår?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Der findes vel ikke en større umyndiggørelse af borgerne end feriepengesystemet – altså det, at politikerne herinde siger, at folk simpelt hen ikke er i stand til at tage vare på deres egne penge, så derfor bliver man nødt til at holde på dem, og så kan de få dem udbetalt en gang imellem, så de har råd til at komme på ferie.
Det ser jeg absolut ikke som et positivt element, slet ikke.
Troels Ravn (S), 2021-05-03:
Selv om jeg gerne vil anerkende og respektere ordføreren, der står på talerstolen, var det et meget, meget nøjsomt svar på et faktisk stort ideologisk og værdipolitisk spørgsmål om, hvad det er, der har skabt et godt samfund, hvad det er, der har skabt et samfund i Danmark med en relativt lille ulighed, hvor mennesker har gode livsvilkår – særlig når vi kigger ud i verden.
Det er politikere, det er mennesker, det er politiske partier med et værdipolitisk ståsted, der har kæmpet den kamp, og så er det eneste svar, ordføreren kan komme med, noget omkring feriepengene.
Det er ikke særlig godt.
Morten Bødskov (S), 2021-05-03:
Jamen vi er jo i gang.
Vi har vedtaget en grøn skattereform, hvor vi allerede har skitseret begyndelsen til omlægningen af vores energiafgifter, og det sker fra 2025 og frem, hvor vi også tager fat på nogle af de tunge erhverv.
Og indtil da har vi, kan man roligt sige, tilrettelagt en gulerod, som gør, at erhvervslivet med de nye fradragsmuligheder og andet får op til 6 mia. kr. i de her år fra 2021 til 2025, og så kan de begynde at indstille sig på den omlægning, som jeg er helt sikker på at vi er enige om kommer, men hvor de så har en gulerod til at kunne indstille sig på den, inden den ligesom slår igennem fra 2025 og frem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-03:
Hvis man ikke vil have, jeg skal kommentere på det, skal man lade være med at bringe det op.
Men det, vi kan se har skabt velstanden i samfundet, er jo ikke den omfordeling.
Den står historisk set for en meget, meget lille del af den velstandsfremgang, der har været.
Det, vi kan se har skabt velstandsfremgangen, er, når man har lavet arbejdsmarkedsreformer.
Det er, når man er gået fra en dagpengeperiode på 7 år til 4 år.
Det er, når den tidligere regering under Helle Thorning-Schmidt sænkede selskabsskatten.
Det er, når man hæver topskattegrænsen.
Så kunne man se, at der blev skabt vækst i samfundet, og så blev der skabt velstand i samfundet.
Det er de ting, der har øget samfundets velstand, som så gør, at vi kan have et velfærdssamfund igen.
Det er de ting, der har været vigtige.
Det har været de skattenedsættelser, der har haft ret stor betydning.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-03:
Tak, formand.
Jeg har spurgt klimaministeren nogle gange om, hvornår der bliver indført reelle ensartede CO 2 -afgifter i Danmark.
Det vil sige, at vi måske kan begynde at lave lovgivning i starten af 2023, og efter tre behandlinger ender det jo med, at det måske vedtages engang efter valget i 2023, hvis det varer så længe.
Medgiver ministeren, at man har udsat beslutningen om at indføre ensartede klimaafgifter til efter et valg?