runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-04-16:
Jeg har stor sympati for tanken om fritidspædagogikken i egen ret.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis ordføreren ville folde lidt ud, hvad for nogle strukturelle greb vi eventuelt kunne anvende for at sikre det.
Vi har jo to parallelle lovgivninger i dag, en på dagtilbudsområdet og en på skoleområdet, og det er absolut altovervejende den på skoleområdet, der bliver brugt.
Kunne det være et strukturelt greb simpelt hen at løsrive fritidspædagogikken, løsrive fritidsordningerne fra folkeskolelovgivningen, sådan at den så at sige entydigt vendte tilbage til dagtilbudsloven?
Lotte Rod (RV), 2021-04-16:
Det kan være en model.
Men en anden model kan jo også være, at vi i det, vi gør herindefra, prioriterer, at der er længere tid åbent i fritidspædagogikken, og at der er flere voksne, sådan så tilbuddet bliver stærkere, og at vi, når vi taler om, hvad vi prioriterer, siger, at det er det, der er vores førsteprioritet.
Jacob Mark (SF), 2021-04-16:
Det er jeg igen også meget enig i.
Det, som man kan se, synes jeg, nu, når vi giver skolerne frihed og skoledagen bliver lidt kortere, er, at vi ender med, at fritidspædagogikken også bliver glemt, og så følger pengene ikke helt med over, og det ved ordføreren også godt.
Og så derudover også give frihed.
Det er sådan mine tanker om det, for ellers er jeg bange for, at de bliver glemt, og at der ikke er tid nok.
Lotte Rod (RV), 2021-04-16:
Og jeg synes, at det – ud over at vi taler om, hvor lang tid det giver mening at være i skole – også har en selvstændig pointe, at det giver mening, at vi taler om, hvor lang tid man skal være i fritidspædagogikken.
For hvis man skal kunne lave fede aktiviteter, og hvis man virkelig skal kunne fordybe sig i at skateboarde og spille fodbold og lave musik og alle de aktiviteter, man kan, så har man brug for mere end bare halvanden time.
Derfor er det en selvstændig pointe, at fritidsklubben skal fylde mere i børnenes liv.
Orla Hav (S), 2021-04-16:
Tak for ordet.
Jeg skal som en servicemeddelelse lige sige, at det burde have været hr. Jens Joel, der stod her i dag, men han er blevet forhindret, og så har jeg måttet tage tjansen, og det håber jeg på går an.
L 199 handler om lov om velfærdsaftaler på dagtilbudsområdet og folkeskoleområdet.
For der har vist sig voksende bureaukrati, og skiftende regeringers prioriteringer har ikke nødvendigvis ført andet med sig end offentligt ansatte, der skal løbe stærkere og bruge mindre tid på kerneopgaverne og mere på dokumentationen.
Den styring, vi har i dag, giver ikke nødvendigvis de bedste resultater.
Derfor skal vi turde give slip, og derfor er L 199 muligheden for en ny start.
Derfor præsenterede den socialdemokratiske regering tankerne om en nærhedsreform, hvor nøgleord som frihed og tillid står centralt: frihed til at træffe beslutninger tæt på borgerne og til at give plads til faglighed og tillid til, at medarbejdernes faglighed og evne til at bedrive god velfærd, får plads.
Det bakker et bredt flertal i Folketinget heldigvis op om.
Lovforslaget, som vi nu skal behandle, har til formål at udmønte de to politiske aftaler og sætter dermed dagtilbuddene fri i Helsingør og Rebild Kommuner og folkeskolerne i Holbæk og Esbjerg Kommuner – fri for det meste statslige regulering og for de kommunale dokumentationskrav.
Idéen er, at vi frisætter kommunerne med henblik på at udvikle velfærden og skabe et større fagligt handlerum for både medarbejdere og ledere.
Det er et forsøg på at styrke kvalitet og nærvær i velfærden ved at lægge ansvaret ud til dem, som til daglig skal få hverdagen til at hænge sammen i dagtilbuddene og i folkeskolerne til gavn for vores børn og unge.
Det giver rigtig god mening, for corona har vist os, at vi har hamrende dygtige ansatte ude i institutionerne, der, når de får mulighed for det, både er kreative, nytænkende og løsningsorienterede.
Så det er med ro i sindet, at vi i dag slipper taget en lille smule.
Fra Socialdemokratiets side bakker vi selvfølgelig op om lovforslaget, og vi ser med stor interesse frem til at følge kommunernes håndtering og de løbende resultater, der forhåbentlig kan være med til at nytænke måden, vi driver og udvikler vores velfærd på.
Lotte Rod (RV), 2021-04-16:
Så står vi faktisk det samme sted, og så er vi jo enige om, at vi gerne vil vide, hvor mange uddannede pædagoger der er.
Derfor tænker jeg egentlig, at vi måske bare skal aftale, at vi tager snakken med hinanden igen, når vi har fået bekendtgørelsen, for jeg tror, at ordføreren vil kunne se i bekendtgørelsen, at det lige præcis er, hvor mange voksne der er, og hvad deres uddannelsesbaggrund er, som vi får data om.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Vi ved heldigvis, både hvor vi har problemerne, og også hvor vi har nogle ting, der skal gøres bedre i vores dagtilbud.
De fleste kommuner har en meget tydelig opgørelse over, hvem der f.eks. er pædagogiske assistenter, og hvem der er pædagoger.
Den del af indrapporteringen er jeg sådan set ikke bekymret for.
Den viden sidder vi jo med i dag.
Det, jeg er bekymret for i det her lovforslag, er, at der sådan set ikke er grænser for dataindsamlingen.
Der er ikke grænser for bureaukratiet i det her lovforslag, og det er jeg sikker på der ville have været, hvis der havde været flere inde i det forhandlingsrum, som kunne have insisteret på, at det her handlede om at skabe mere tid til børnene og ikke mere tid til nogle papirtigre og til noget bureaukrati, der tager tid væk fra børnene.
Men ja, vi deler ikke bare Det Radikale Venstres holdning, det har været vores egen holdning hele vejen igennem.
Vi deler ønsket om, at der skal være mere pædagogisk personale i vores institutioner.
Det er sådan set også derfor, vi har foreslået, at man udnyttede, at der faktisk var flere f.eks. på pædagoguddannelsen, som havde søgt ind, end der var pladser til, også i forhold til at oprette ekstra praktikpladser.
Det er derfor, vi har peget på, at det er vigtigt, at hvis man skal tale om enten lige normeringer, bedre normeringer, højere normeringer eller minimumsnormeringer – kært barn har mange navne – så er man også nødt til at kigge på, hvordan man får uddannet det kvalificerede personale, der skal følge med.
For hænder er ikke bare hænder.
Lotte Rod (RV), 2021-04-16:
Jeg synes egentlig, det lyder meget fint, at Venstre gerne vil stille en række spørgsmål.
For vi skal jo ikke bede om noget som helst ekstra data, som vi ikke har brug for, og vi skal heller ikke gøre det på nogen bureaukratisk måde, som er besværlig for dem derude.
Så det skal selvfølgelig være på et minimum.
Men ordføreren har selv været minister, og derved ved ordføreren også, at det, vi har diskuteret herinde i, jeg har lyst til at sige 100 år, er, at man ikke har kunnet få en retvisende statistik, fordi Danmarks Statistik er kommet tilbage og har sagt: Kommunerne opgør det på alle mulige forskellige måder, og derfor kan vi ikke sige noget om det.
Så mit spørgsmål til ordføreren skal bare være: Deler Venstre Radikale Venstres ønske om, at vi skal have uddannet pædagoger i vores institutioner?
Og hvis Venstre deler det ønske, er Venstre så med på, at det også kræver, at vi ved noget om det, før vi kan vide, hvad det så er, vi skal betale for?
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Vi har sådan set helt fra starten sagt, at vi ønskede bedre normeringer; og vi ønskede lige normeringer.
Altså, vi ønsker jo ikke en minimumsmodel, hvor man lukker de private børnehaver i Danmark, hvor man ikke inkluderer dagplejen, og hvor man ikke engang vil tage en diskussion om det.
Så hvis det er en diskussion om, hvad indgangsbilletten var til forhandlingerne, så har Venstre helt fra starten sagt, at vi ønskede at styrke vores børneområde.
Det gjorde vi også, da vi sad i regering, senest med den aftale, der handler om barnets første 1.000 dage, hvor vi lagde 1 mia. kr. ekstra på børneområdet, og før det, hvor vi lagde flere penge og også videreførte den bevilling, der lå fra den tidligere regering, på 250 mio. kr. hvert år.
Vi har løftet børneområdet gang på gang, mens vi sad i regering, og det indikerede vi sådan set også både i valgkampen og efterfølgende at vi gerne ville være med til alligevel.
Alligevel valgte den socialdemokratiske regering at lave blokpolitik på det her område, og i dag står vi så med et af lovforslagene, som desværre indfører mere bureaukrati og ikke mere tid til børnene.
Jacob Mark (SF), 2021-04-16:
For det første: Ja, man bruger 20 pct. på administration.
Det er jeg også meget imod
Det gjorde den tidligere regering, hvor fru Ellen Trane Nørby var minister, også.
De 20 pct. kan så dække de omkostninger, der er til det her system, som fru Ellen Trane Nørby ikke mener er høje nok.
Jeg vil mene, at der bliver sat rigeligt af til administration i den her aftale.
Men mit eneste spørgsmål nu skal bare være: Mener Venstre, at der skal være minimumsnormeringer i Danmark?
Mener Venstre, at der skal være minimumsnormeringer?
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Det er jo sjovt, at SF's ordfører kan stå og påstå, at Venstre ikke ønsker bedre normeringer i institutionerne, eller at vi ikke vil være med til at sikre et minimum af faglige medarbejdere blandt vores børn og omkring vores børn.
Det har vi aldrig nogen sinde afvist at gå ind i en forhandling om, men vi er jo ikke blevet inviteret.
For den regering, vi har nu, altså den socialdemokratiske regering og de røde støttepartier, har valgt at lave blokpolitik på børneområdet, og det har man gjort fra dag et, på trods af at vi har en lang tradition for at have brede forhandlinger og brede aftaler på børneområdet.
Og det synes jeg er enormt trist.
Tag f.eks. de sociale normeringer, som vi indførte, da vi sad i regering.
Det var jo lige præcis en målrettet indsats, hvor man satte et minimum i relation til nogle af vores allermest udsatte og sårbare børn, hvor vi sagde: Prøv at høre her, det nytter ikke noget, at vi ikke har ekstra overskud på det område.
Så man kan jo spørge: Hvorfor blev vi ikke inviteret, hr. Jacob Mark?
For så tror jeg egentlig, vi kunne have fundet en balance, hvor vi ikke bruger 20 pct. af bevillingen på administration, hvor man ikke opkræver 250 mio. kr. ekstra fra forældrene hvert år – som man jo gør med den aftale, der er lavet – hvor man ikke lukker de private institutioner, og hvor man ikke skubber dagplejen fuldstændig udenfor, fordi de så åbenbart ikke skal have flere ressourcer.
Jacob Mark (SF), 2021-04-16:
Det her er jo en milepæl, for det er det her, der kommer til at danne grundlaget for minimumsnormeringer.
Og det er jo derfor, at Venstre ikke er med, og det kommer Venstre heller ikke, så længe Venstre ikke vil have minimumsnormeringer.
Og jeg har egentlig været spændt på debatten i dag, fordi jeg havde håbet på, at Venstre nu bare ville acceptere, at vi er ved at lave et grundlæggende skifte i dagtilbudspolitikken i Danmark, hvor man, ligesom man har et klasseloft, også beslutter, at der skal være minimumsnormeringer i alle daginstitutioner.
Det, som man vil have at vide fra daginstitutionerne, er jo, hvor mange der er uddannet, hvornår børnene starter i daginstitution, hvad overgangsalderen er fra vuggestue til børnehave, og hvad normeringen er.
Jeg får bare lyst til at spørge – i hvert fald først og fremmest, for der blev sagt lidt forkerte ting, men det kan vi vende tilbage til
: Hvad er dog forskellen på det her og så det, som fru Ellen Trane Nørby selv sad og administrerede som minister på skoleområdet, hvor man kan finde endnu flere detaljer, og hvor man kan gå ind på hjemmesiden og shoppe rundt?
Hvad er forskellen?
Orla Hav (S), 2021-04-16:
Jamen vi er for det her lovforslag, hvori der står, at vi skal finde et ordentligt grundlag for minimumsnormeringer.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-04-16:
Kan ordføreren komme det lidt nærmere, i forhold til om Socialdemokratiet er for eller imod minimumsnormeringer?
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide.
Orla Hav (S), 2021-04-16:
Jamen vi er jo lige præcis bag det her lovforslag, som skal danne grundlaget for afklaring af lige nøjagtig de forhold, som ordføreren spørger til.
Vi må jo erkende, at det er sådan, at der står en diskussion om, hvilket niveau man skal agere på.
Skal det være på kommunalt niveau og dermed med respekt for det kommunale selvstyre et langt stykke, eller skal det være på institutionsniveau?
Det er ikke afklaret med det her forslag.
Her er der lagt op til, at man får et ordentligt datagrundlag at diskutere på, og så er jeg stensikker på, at mit parti nok skal finde den rigtige placering i det.
Men der er en principiel diskussion, det har ordføreren ret i.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2021-04-16:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren om, hvor Socialdemokratiet er henne i forhold til minimumsnormeringer.
Grunden til, at jeg spørger, er, at jeg kan huske i sidste folketingsperiode, at Socialdemokratiet egentlig var enige med Konservative, hvad angår sociale normeringer.
Jeg kan også huske, at Socialdemokratiet gik til valg på sociale normeringer.
Derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, hvor Socialdemokratiet er henne i forhold til minimumsnormeringer.
Orla Hav (S), 2021-04-16:
Jamen jeg synes jo ikke, det er urimeligt, at enhver kommune skal kunne gøre rede for, hvor mange ansatte der er på en bestemt adresse.
Jeg synes da heller ikke, det er urimeligt, at man skal kunne gøre forældre opmærksomme på, hvorhenne de enkelte tilbud, deres børn kan modtage, findes.
Så jeg har svært ved at hidse mig op over, at der er et ønske herfra om at få mere ensartethed i den viden, man har omkring de tilbud, man har til forældre og børn.
Jeg har lidt svært ved at se problematikken heri, og i øvrigt er et af problemerne vel, at bureaukratiet i forhold til de her ordninger er noget af det, der har fået lov til at vokse mest, så det ville være en kærkommen anledning til at få kigget på det også, vil jeg gætte på.
Nu skal jeg ikke være med i de kommende forhandlinger, men det ved jeg der er gode folk her i salen der skal.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Selvfølgelig skal der være dokumentation og åbenhed.
Det var derfor, vi med 2018-aftalen, dengang der ikke var blokpolitik på det her område, men hvor alle partier blev inviteret ind til forhandlinger, lavede en bred aftale forankret her i Folketinget, som bl.a. handlede om Dagtilbudsportalen, hvor vi netop fik nogle informationer.
Men grundlæggende, hvis man læser bemærkningerne i det her lovforslag, vil man se, at der jo fremover vil være mulighed for at indhente informationer og oplysninger om alt, og derfor synes jeg egentlig, det er relevant at spørge ordføreren til den tid, der så skal gå fra børnene og skal bruges på bureaukrati i stedet
for: Hvornår er det, de skal lave det?
Det er den ene ting.
Den anden ting, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er det forhold, at man nu skal offentliggøre alle eksakte adresser på dagplejere i dag.
Hvad er rimeligheden i det forslag?
Orla Hav (S), 2021-04-16:
I min forestillingsverden – da jeg læste det her igennem – er det sådan, at det her primært er noget, som den kommunale forvaltning bør have tal på, og de tal skal formidles videre.
Det er ikke i min forestillingsverden en nøje registrering ude hos den enkelte dagplejemor eller i den enkelte daginstitution.
Jeg kan indimellem undre mig lidt over, at man ikke har det datagrundlag, men det synes jeg er rigtig fint man får tilvejebragt med henblik på at sikre den bedst mulige kvalitet i de tilbud, man skal give, og indimellem må man jo også sige, at der skal dokumentation til for at forbedre vilkårene, og det synes jeg den her aftale er et skridt på vejen til.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Det er jo skønt og dejligt, at den radikale ordfører gerne vil invitere til et bredt samarbejde.
Det er bare ikke det, der er sket, og derfor er jo det sådan, jævnfør de aftalekulturer, der er i det her Folketing, at Venstre ikke kommer til at se bekendtgørelsen.
Den tilgår kun regeringen og de røde partier, for det er jer, der har lavet en aftale.
Vi har ikke været inviteret, for det har man ikke ønsket.
Man har ønsket at lave blokpolitik på børneområdet, vel ført an af SF og Socialdemokraterne og måske også Det Radikale Venstre – hvem ved.
Jeg kan i hvert fald konstatere, at vi ikke har været inviteret en eneste gang, og at der nu er blokpolitik på børneområdet,
Det er derfor, vi i udvalgsbehandlingen kommer til at stille de spørgsmål, vi mener er relevante, både om Datatilsynets bekymringer, men også om mængden af bureaukrati og den manglende kompensation af friskolerne og de private institutioner.
Marie Krarup (DF), 2021-04-16:
Tak for ordet.
I Dansk Folkeparti har vi det lidt ligesom Venstre, at vi nødig i dag klart vil sige ja eller nej til dette lovforslag.
Ved første øjekast ser det jo fuldstændig uskyldigt og nærmest ligegyldigt ud, for hvem kan være imod, at man har mere åbenhed og får mere viden om de områder, som vi arbejder med?
Det virker fuldstændig logisk, at vi selvfølgelig skal have flere oplysninger.
Men hvis man ser nærmere efter, synes vi, at der er en fare for, at der bliver skabt mere bureaukrati, og at vi risikerer at tage tid fra børnene og fra den vigtigste kerneopgave, som selvfølgelig er at tage sig af vores børn.
Derfor vil vi godt vente med at sige, om vi kan støtte lovforslaget, til vi ved lidt mere om det.
Vi vil gerne have en garanti for, at det her ikke betyder, at der bliver brugt tid på papirnusseri i stedet for varetagelsen af kerneopgaven.
Derfor vil vi gerne have svar fra ministeren på nogle af spørgsmålene fra dagens debat i udvalgsbehandlingen.
Vi vil gerne have svar på, om det er sådan, at vi kan føle os fuldkommen sikre på, at det her ikke vil blive en bureaukratisk belastning for institutionerne og især for dem, der ikke bliver kompenseret, altså de private og selvejende institutioner, sådan at det faktisk går hen og bliver et problem for de børn, der er i institutionerne.
Åbenhed og oplysninger er selvfølgelig plusord, og det går vi fuldstændig ind for, men vi er mere bekymrede for bureaukrati og papirnusseri og for, at der vil være børn i institutionerne, der bliver viftet væk, for nu skal man lige udfylde endnu et skema.
Det synes vi ikke ville være godt.
Men det regner vi med at vi får svar på enten i debatten i dag eller i udvalgsbehandlingen, og så vil vi kunne sige mere klart, hvad vi mener om det.
Tak for ordet.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Selvfølgelig skal man kunne se, hvor der ligger dagplejere.
Det plejer man jo at håndtere ved, at man indikerer, at i det område – nede ved mig kan området være Broager eller Broager by eller Sønderborg indre by – kan man se, hvor det er.
Men man har jo dagpleje i sit eget private hjem, og det, der lægges op til nu, er, at det er deres private adresse, der skal fremgå, og ikke i hvilket område de ligger.
Det er jo noget af det, der opponeres imod.
Nu kender ordføreren jo dagplejeområdet, så derfor vil jeg bare høre, om ordføreren ligesom mener, at det er en nødvendig indberetning, eller om det er i kategorien overindberetning skråstreg bureaukrati skråstreg personfølsomt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-04-16:
Det er jo mange spørgsmål.
For det første mener jeg ikke, at vi tilvejebringer overflødige data, men det er fint, at der bliver stillet spørgsmål.
Vi har ikke behov for at etablere overflødige data, så lad os kigge på det i udvalget.
Endelig, hvad dagplejen angår, kender jeg til, at det kan være følsomt, altså hele diskussionen om, hvor mange data der skal ligge på dagplejen.
Jeg tror, det er klogt, også for dagplejens overlevelse og synlighed, at man ude i kommunerne kan se, hvor der faktisk konkret er mulighed for at få sit barn i dagpleje, og jeg synes, det er fornuftigt, at der kommer åbenhed omkring de her data i dagplejen.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Tak for det.
Ordføreren har jo fuldstændig ret i, at mere bureaukrati ikke giver bedre normeringer, og det er jo sådan set også derfor, vi ikke har tilkendegivet, hvordan vi kommer til at forholde os til det her lovforslag.
For vi vil bruge udvalgsbehandlingen til at få udboret, hvor meget bureaukrati der egentlig ligger i det her lovforslag.
De skal så ikke have kompensation for deres administrative byrder; det er kun kommunerne, der skal kompenseres.
De andre skal bare indrapporteres.
Jeg vil egentlig gerne spørge Enhedslistens ordfører – for Enhedslistens ordfører har jo tidligere ikke lagt skjul på, at Enhedslisten i hvert fald havde det ønske, at der skulle være færre forskellige typer af dagtilbud i Danmark – hvordan det kan være, at man hverken kompenserer friskolerne eller de selvejende institutioner eller de private institutioner for deres administrative byrder.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål, jeg gerne vil stille ordføreren, fordi ordføreren jo kender dagplejeområdet så godt, er, hvorfor man fremadrettet skal have den eksakte adresse på, hvor dagplejerne bor.
Lotte Rod (RV), 2021-04-16:
Tak for det.
Jeg kunne virkelig også have lyst til at sige mange ting om vigtigheden af vores dagtilbud og det, at der er voksne nok sammen med vores børn.
I Radikale Venstre arbejder vi jo for, at vi både skal have en ledelse, som er nærværende, at der er uddannede pædagoger og pædagogiske assistenter, og at der er normeringer til, at man kan være sammen med børnene i små grupper, fordi det er nærværet, der betyder noget.
I dag diskuterer vi i virkeligheden et lidt kedeligt hjørne af det, nemlig statistikken.
Lovforslaget her skal bruges til, at vi kan indhente oplysninger om, hvad normeringerne er, hvor mange uddannede pædagoger og pædagogiske assistenter der er, hvornår børnene rykker op fra vuggestue til børnehave, og hvornår de starter i skole.
Der er jeg helt på linje med det, som både Venstre og DF har sagt.
Derfor synes jeg egentlig også, det er fint, at vi får stillet nogle spørgsmål, så vi kan være fuldstændig sikre på, at vi med det her selvfølgelig ikke beder om andet end det, der er nødvendigt.
Jeg har ikke selv været på sådan et meget langt kursus hos Danmarks Statistik, men jeg kan dog huske det møde, vi havde i fællesskab herinde, hvor vi ligesom gik Danmarks Statistik på klingen og spurgte: Hvorfor giver I os ikke bare en retvisende opgørelse over normeringerne?
Hvorfor kan det være så svært?
Svaret til os var, at det bunder i, at kommunerne opgør det på forskellige måder, at det simpelt hen er forskellige konti fra kommune til kommune.
Dermed er meget af det, vi beder om nu, sådan set ikke noget nyt, men mere et spørgsmål om, at vi får det gjort på en måde, så vi faktisk kan se tallene på tværs af kommunerne.
Det er det, der skal til, for at vi kan lave loven om minimumsnormeringer.
Derfor støtter Radikale Venstre lovforslaget.
Jacob Mark (SF), 2021-04-16:
Man kan jo ikke gøre op med administrationspraksissen, hvor man, hver gang man laver en velfærdsudgift for kommunerne, skal bruge 20 pct., hvis ikke de store partier i Folketinget vil sige, at det skal vi gøre op med, for det er kun regeringen, der må det.
Så lad os nu endelig få sat os sammen og gjort op med den der vanvittige praksis, hvor så mange penge skal ud til administration.
Men heldigvis er der jo samlet set afsat 1,8 mia. kr. om året, og der bliver lavet en lov om minimumsnormeringer, der gør, at man ikke længere kan spare på børneområdet.
Det er fantastisk, og det er historisk, og jeg er meget glad for det.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-04-16:
Vi kan godt diskutere beretningen, som jo grundlæggende handler om, om det er Folketinget, der skal forhandle med KL, eller om det er regeringen, der skal forhandle med KL.
Og uanset om det er en socialdemokratisk regering, eller det er en Venstreregering, holder vi nu fast ved det principielle i, at det ikke er Folketinget, der forhandler med KL, men at det er regeringen, der forhandler med KL.
Det ændrer ikke på, at i forhold til det indholdsmæssige synes vi, at man med den aftale, som de røde partier har lavet, bruger rigtig, rigtig mange penge på administration, og det er jo også det, som det her lovforslag handler om – det er at indhente informationer, som jo ligger langt ud over det, vi har diskuteret tidligere.
For vi har en dagtilbudsportal i dag; vi aftalte den i fællesskab i 2018.
Det her lovforslag er sådan set uden grænser, og det er det, vi sætter spørgsmålstegn ved.