runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror, at vi alle faktisk forfægter, at det er vigtigt, at vi har noget international lov og ret, konventioner at forholde os til.
Vi har så bare en grundlæggende diskussion, som egentlig også blev berørt meget godt af Liberal Alliances ordfører, nemlig om, hvordan man gør det bedst.
Hvordan sikrer man, at det også er tilfældet fremover?
Den ene er, at man siger, at vi ikke må sætte spørgsmålstegn ved noget, fordi så risikerer vi, at vi åbner Pandoras æske, og så går det helt galt.
Så derfor hellere tie stille og så håbe, at det går over.
Den anden vej er at sige, at hvis man vil sikre, at den folkelige legitimitet bag konventionerne også holder fremover, så bliver vi nødt til at diskutere det, hvor domstolene nærmest får eget liv.
Hvis man ikke gør det, risikerer man at undergrave legitimiteten, den folkelige opbakning, og så er man for alvor ilde stedt.
Det er jo svært at afgøre, hvem der har ret.
Det bliver en trossag til sidst, om det er den ene vej eller den anden vej, der er den rigtige.
Jeg tror på, at det er rigtigt at vælge vej to, nemlig at gå ind og tage en åben og fordomsfri dialog om de her ting, prøve at se, om vi kan gøre noget i den retning for på den måde at sikre den folkelige legitimitet omkring det, der skal være en opbakning til, så den bliver ved med at være til stede.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-03-14:
Tak for det.
Jeg har et spørgsmål vedrørende Rusland.
Som hr. Rasmus Nordqvist jo også ved, fra da han selv sad i Europarådets Parlamentariske Forsamling, så har vi et land, som er fuldstændig ligeglad med alt, hvad der bliver vedtaget i både OSCE, Europarådets Parlamentariske Forsamling osv.
Selv domstolsafgørelser fra Europarådets Menneskerettighedsdomstol er man ligeglad med.
Så spørgsmålet er jo: Hvad gør vi med et land, som med bøllemetoder og med ligegladhed og alt muligt andet ser bort fra alting?
Der kunne jeg godt tænke mig at høre hvad Alternativets svar er.
Er det udsmidning af Europarådet?
Er det en fortsættelse af sanktioner, eller hvad er det egentlig, der er modsvaret?
Man vil gerne tale om tingene – det har jeg respekt for – men på et eller andet tidspunkt må tale jo afløses af handling.
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-14:
Altså, regeringen har nedsat en taskforce i Justitsministeriet, som nu går i gang med den konkrete udformning af prioriteringen, hvordan vi konkret skal føre det ud i livet, men det er, som om Enhedslisten her sætter det op på den måde, at hvis vi gør noget i den her retning og skal forsøge at sikre den folkelige legitimitet eller opbakning bag tingene, kommer vi automatisk til at skulle betale til Ungarn eller Rusland eller andre.
Jeg ser ikke den sammenhæng.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-14:
Jamen lad mig så prøve at forklare, hvorfor jeg faktisk er bekymret.
Altså, præsident Erdogan er træt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, fordi den forhindrer ham i at slå civile ihjel i den østlige del af Tyrkiet, fordi den dømmer, at han skal lade være med at lade civile brænde op i kældre.
Præsident Putin er træt af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, fordi den forhindrer ham i at forbyde homoseksuel propaganda, som han kalder det.
Og sådan kan man fortsætte: Viktor Orbán, premierminister i Ungarn, er træt af den, fordi den forhindrer ham i at lave hemmelig overvågning af civilsamfundets organisationer.
Når den danske udenrigsminister så dukker op i den her kreds og siger, at Menneskerettighedsdomstolen går for vidt, tror udenrigsministeren så, at han bidrager til at styrke legitimiteten, eller tror udenrigsministeren, at han bidrager til at delegitimere den normative domstol, som vi har opbygget over en meget lang årrække med den gode effekt, at vi har noget at hænge vores kritik op på, som faktisk forpligter de andre lande.
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-14:
Men så lukker alt jo ned, og det er virkelig, tror jeg, en dårlig måde at gå frem på i politik, at man lader sig selv fuldstændig styre af, hvad andre måtte have af ambitioner, sådan at man ikke selv må sige noget, for uha, så kan det være, de andre rykker frem på banen.
Sådan tror jeg bare ikke man skal håndtere det her.
I bund og grund giver man alt for stor indflydelse til dem, som man ikke bryder sig om skal få indflydelse.
Vi skal turde rejse den her debat.
Jeg tror ikke, der er nogen, der kommer til på noget som helst tidspunkt at give tilladelse til, at man bare kan lade civile brænde op i kældre.
Det tror jeg ikke man på nogen som helst måde kan skabe et bredt fundament for eller opbakning til i Europa.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-14:
Altså, jeg vil så sige, at hvis udenrigsministeren er så optimistisk, håber jeg, at udenrigsministeren vil indkalde medlemmerne af delegationen til Europarådet og fremlægge en realistisk plan for, hvordan det her kommer til at ske, for det har vi virkelig brug for.
Jeg tror ikke, man skal undervurdere, at der i Europarådets parlamentariske forsamling sidder rigtig mange repræsentanter for lande – det er mit klare indtryk – hvis regeringer på ingen måde er interesseret i de værdier, som ligger i Europarådet.
De sidder der kun, fordi de bliver hængt ud, og det er problem for dem, hvis de ikke er medlem af Europarådet, og det er et problem for dem, hvis de ikke følger de beslutninger, der tages.
Danmark var et af de ti lande, der skabte den her organisation, og når vi siger, at der er noget galt med Menneskerettighedsdomstolen, og når vi siger, at den går for vidt, så giver man efter min bedste overbevisning en gave til nogle mennesker i verden, som vi på ingen måde ønsker at give en gave til på nuværende tidspunkt.
Christian Juhl (EL), 2017-03-14:
Det er ligesom sådan, at vi snurrer lidt rundt om det igen.
Jeg spurgte sådan set om, hvor ministeren troede der var et fornuftigt flertal til at lave nogle ændringer uden at risikere noget – for at snakke Liberal Alliance-sprog.
Hvis man vil gøre en investering, og udbyttet slet ikke står mål med investeringen, overvejer man vel, om man skal lave den investering.
Det samme med en forhandling om ændringer af nogle regler, hvis ikke man har nogen, man kan samarbejde med.
Jeg forventer ikke, at hverken Erdogan, Putin eller for den sags skyld Ungarns leder skal i spil i det her, for så er der da en meget, meget stor risiko for, at udbyttet bliver alt, alt for lavt i forhold til den indsats, som ministeren tilsyneladende har lyst til at gøre.
Det er det, jeg mener.
Vi må da have nogle meninger om, hvad ministeren har tænkt.
Det er vel ikke bare sådan en fiks idé, som kommer ud af luften.
Der må vel være en fysisk basis, som man kan arbejde ud fra, f.eks. af demokratiske lande.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-14:
Det, den store uenighed mellem os består i, er, hvad man reelt gerne vil opnå.
Det er jo lige præcis artikel 8, som eksempelvis forhindrer ulovlig overvågning af ngo-organisationer i Ungarn.
Spørgsmålet er jo, hvor man ender, når man kaster det her op i luften, og der savner jeg en plan fra regeringens side, for det er en meget alvorlig sag at kaste det her op i luften, fordi det giver nogen rettigheder – også til os som danskere – som jeg tror vi alle sammen værdsætter.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-14:
Jeg vil forholde mig til den her diskussion omkring fortolkningen af menneskerettighedskonventionen.
Hr. Henrik Dahl citerede en, der sagde, at skaberne ikke havde det, der er sket, i tankerne.
Der er jo andre, der siger noget fuldstændig andet, og man kan da i hvert fald sige, at hvis skaberne af Menneskerettighedsdomstolen ikke ønskede, at der skulle ske en løbende fortolkning, havde de nok ikke oprettet en domstol, så havde de bare lavet en konvention og så have sagt: Det her er ordet, bryder du ordet, så er der ikke behov for fortolkning.
Men man har jo lige præcis lavet en tolkende domstol.
Hvad har det så betydet?
Det har betydet, at man har tolket lgbt-rettigheder ind i konventionen, man har tolket beskyttelse af privatlivets fred på internettet og ikke kun i breve ind i konventionen, og spørger du nogle af de andre, eksempelvis præsident Putin, så vil han jo sige: Jamen der står jo ikke noget om lgbt-rettigheder i den her konvention, så hvorfor skal jeg overholde det?
Hvorfor skal mit land dømmes her?
Der vil jeg bare spørge ordføreren: Er det ikke problematisk, selv om vi kan være uenige i nogle domme, at et land som Danmark, som har så få domme imod sig, kaster bolden op i luften og risikerer at ende i alliance med en lang række lande, der virkelig har ondt i menneskerettighederne?
Henrik Dahl (LA), 2017-03-14:
Det er jo nogle meget relevante indvendinger.
Jeg skal lige sige til brug for referatet, at jeg refererede fra en artikel i Politiken den 17. januar 2017 af Anders Henriksen, som ikke er hvem som helst, men som er lektor i folkeret ved Københavns Universitet.
Det, som er det afgørende, er en af de ting, som også bliver påpeget her, og som jeg er enig i, og det er den politiske legitimitet i de enkelte lande i Europa af den europæiske menneskerettighedskonvention.
Jeg opfatter det som et spørgsmål af den yderste vigtighed, at menneskerettighedskonventionen kan bevare sin politiske legitimitet, og det, der er problemet, er, at den kan miste den her legitimitet, og det kan føre til, at man rundtomkring i landene stemmer på politiske partier, som vil tage menneskerettighedskonventionen ud af dagsordenen.
Så jeg mener, at man selvfølgelig godt kan rejse de her indvendinger, men den store ting, vi taler om, er den politiske legitimitet ved menneskerettighedskonventionen, som vi skal gøre meget for at holde fast i.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-14:
Tak for det.
Man kan som sagt være uenig i domme.
Men hvad er så konsekvensen af at sætte hele fortolkningen, sætte hele systemet, som man jo risikerer at gøre, når man åbner ballet, over styr?
Det, man jo grundlæggende risikerer, er, at man ender et sted, hvor man fuldstændig udvander konventionen og Menneskerettighedsdomstolen på et tidspunkt, hvor vi har brug for, at der bliver afsagt domme, eksempelvis mod Erdogan, for at forhindre, at han fordriver endnu flere af sin egen befolkning ud af deres hjem og eventuelt tvinger dem som flygtninge til Europa.
Så jeg vil bare sige, at jeg savner en plan for, hvor man gerne vil ende.
Vi har diskuteret det nu i mere end en times tid, og vi står i en situation, hvor man vil gøre noget meget drastisk, men jeg har ikke hørt en plan for, hvordan man skal lande det på en fornuftig måde.
Forhandling
Henrik Dahl (LA), 2017-03-14:
Hr. Nikolaj Villumsens ræsonnement er ikke et ugyldigt ræsonnement, jeg mener bare, at det kan holdes over for et ræsonnement, som efter min opfattelse er mere tungtvejende, og det er selve den politiske legitimitet i den europæiske menneskerettighedskonvention, for hvis den politiske legitimitet forsvinder, så kan man jo sagtens forestille sig – det ser man jo rundtomkring i Europa – at vælgerne i ret stor stil vil foretrække politiske partier, som blankt afviser at tale om menneskerettighedskonventionen.
Christian Juhl (EL), 2017-03-14:
Altså, jeg har endnu ikke mødt danskere til almindelige forsamlingshusmøder, som har påpeget, at der er noget galt med de grundlæggende menneskerettighedsregler i Europa.
Så der er jo ikke nogen risiko for, at legitimiteten, i hvert fald den folkelige legitimitet, er på vej ud.
Det er der bestemt ikke efter min mening.
Og der mener jeg at vi også har haft situationer, hvor dette Ting har lavet love, som var i strid med retssikkerheden, f.eks. Tvindloven, som måtte laves om, fordi man ikke kan gå efter en enkelt person eller en gruppe af mennesker.
Men når man vil lave lovgivning, er det en gruppe af borgere, og så kan der være et uheldigt eksempel, men man kan jo ikke lave loven om, fordi en enkelt borger virker provokerende.
Henrik Dahl (LA), 2017-03-14:
Jamen altså, igen må jeg sige, som jeg også sagde til hr. Nikolaj Villumsen, at så uenige er vi nok heller ikke, jeg betragter bare en legitimitetskrise for menneskerettighedskonventionen som et problem.
Og der må jeg altså bare sige, at sådan noget som udvisning af kriminelle udlændinge og til dels også sådan et problem som, hvor meget ret stater har til at bestemme, hvem der opholder sig på deres territorium, jo er drivkraften i, hvad skal jeg sige, relativt populære politiske bevægelser rundtomkring i Europa.
Så kampen for legitimiteten burde vi jo være enige om.
Og så må man ligesom diskutere, hvordan man så kæmper for den.
Christian Juhl (EL), 2017-03-14:
Skulle vi ikke være enige om, at det med at sige, at udvisning af en kriminel udlænding sætter en debat op, som om der er en eksistentiel krise for menneskerettighederne i Europa, bare er lidt ude af proportion.
Det, jeg mener, er, at fordi Ekstra Bladet måske kan lave mange gode historier om en enkelt person, kunne det jo godt ske, at man skulle trække vejret og sige: Ja, ja, men så er der jo mange love, der burde laves om, eller mange regler, der burde laves om, hvis det ikke må provokere det, at en enkelt falder uden for systemet.
Og jeg ser da hellere det, end at hele systemet falder sammen.
Henrik Dahl (LA), 2017-03-14:
Så det er ikke sådan, at der er nogen, der er vrede over, at de har set en overskrift i Ekstra Bladet.
Det er meget mere alvorligt end det.
Anders Samuelsen (LA), 2017-03-14:
Mit synspunkt er så lidt det modsatte.
Det, hr. Nikolaj Villumsen gør ved at argumentere på den her måde, er at give en kæmpestor gave til dem, han egentlig ikke ønsker at give en stor gave, nemlig ved at give sig selv og os andre et bolsje, som lukker munden på os selv.
Og det tror jeg er en dårlig idé.
Jeg tror virkelig, det er en dårlig strategi.
Jeg tror, vi skal turde tage diskussionerne up front, direkte – tage dem for også at vise, at vi lytter til den folkelige bekymring, der er i forhold til hjørner af de her konventioner.
Og hvis vi ikke lytter til den folkelige kritik, der opstår, når man ser domme, som i folkets øjne virkelig, virkelig falder uheldigt ud, så delegitimerer og underminerer vi den generelle opbakning til det, som vi er enige om der gerne skulle være opbakning til.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-03-14:
Vi er rigtig glade for det her lovforslag og støtter det selvfølgelig.
Især elementet om, at der nu kommer et klagenævn for offentligt tilgængelige private parkeringspladser, er tiltrængt.
Der skal også på det her område være ordentlige forhold, så borgerne ikke risikerer at få nogle bøder, som de ikke kan gøre noget som helst ved.
De øvrige elementer i lovforslaget støtter vi også, også når det handler om det her med, at man skal have mulighed for at kunne parkere på sin egen grund, selv om den støder op til en vej.
Så alt i alt er det et rigtig godt forslag.
Vi går ikke ind for, at der skal være flere forhindringer for bilisterne end højst nødvendigt.
Vi er i øvrigt også i forhold til den diskussion, der var mellem Venstre og Enhedslisten, rigtig glade for grønne biler.
Selv om jeg ikke ved, om jeg vil gå helt så langt som Venstres ordfører og sige, at biler er noget af det mest grønne, der findes, så synes vi, det er en nødvendig transportform, og at vi ikke skal genere borgerne med unødigt stramme regler.
Henning Hyllested (EL), 2017-03-14:
Det er, fordi ministeren jo selv i sin tale gjorde en del ud af det her med oprettelse af et klagenævn og det, at man ikke fra ministeriets side ville blande sig i det.
Sådan forstod jeg det i hvert fald, og jeg synes også, at det er det, der fremgår af lovforslaget og bemærkningerne til det.
Men er det ikke i virkeligheden problemet med den del af lovforslaget omkring klagenævnet, fordi det i virkeligheden helt og holdent overlades til en – må man jo sige – genstridig branche, som jo ikke selv har kunnet finde ud af at etablere et klagenævn indtil nu?
Jeg bemærker mig, at ministeren som udgangspunkt end ikke vil føre et tilsyn med et klagenævn, hvis det da ellers måtte komme op at stå.
Jeg synes et eller andet sted, at det er en meget, meget vidtstrakt tillid, man her viser en branche, der jo, som jeg sagde, ikke selv har kunnet finde ud af at etablere et klagenævn, og det kunne jeg da i virkeligheden godt være lidt betænkelig ved.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-14:
Der er jo den meget væsentlige forskel, at hvis branchen ikke etablerer et klagenævn, som er tilfredsstillende set fra ministerens side og fra de partiers side, som er med til at stemme det her lovforslag igennem, så vil branchen fra 1. juli 2018 ikke kunne opkræve private parkeringsafgifter.
Så det er nok forklaringen på, at de kommer til at oprette sådan et privat klagenævn nu.
Men fordi det her også har virket andre stede, er jeg nu ret fortrøstningsfuld ved, at branchen vil lave et uafhængigt og uvildigt klagenævn og indsætte de rette personer til at afgøre stridighederne i det.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-14:
Den mulighed er vi tilhængere af bliver indført nu, ligesom vi selvfølgelig synes, at både kommunale og eventuelle regionale afgifter skal kunne afprøves samme sted.
Vi synes også, at det godt, at man får rettet op på den urimelighed, det er, at nogle borgere har været forhindret i at kunne parkere på deres egen matrikel, når den samtidig er en yderrabat.
Måske kan der under behandlingen af forslaget fremover kunne findes en løsning på den særlige situation, som København påpeger.
Jeg vil sige, at vi er ret skeptiske over for muligheden for begrænsningerne i forhold til de bilfri miljøer, og vi vil være opmærksom på det under udvalgsbehandlingen, ligesom vi vil have undersøgt nærmere, hvad konsekvenserne for rastepladserne vil være.
Roger Matthisen (ALT), 2017-03-14:
Tak for det, og tak til ministeren for ministertalen.
Det blev nævnt af at par af ordførerne, og mit første spørgsmål er: Ville ministeren være interesseret i at opdele forslaget i to eller flere forslag?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-14:
Det har jeg hørt at der er nogle partier der gerne vil have, og det vil jeg så tænke nærmere over.
Roger Matthisen (ALT), 2017-03-14:
Tak for det.
Det andet spørgsmål går på følgende: Angående parkering i yderrabatten blev der talt lidt om fremkommelighed, som er det, som de to største byer omtaler mere, end det er trafiksikkerhed.
Jeg hørte ikke, om ministeren fik italesat det spørgsmål fra Enhedslistens ordfører om, at det netop var det, der var hovedpointen i forhold til fremkommelighed.
Henning Hyllested (EL), 2017-03-14:
Jeg har selvfølgelig godt bemærket, at der bruges den helt store krabask, som man vil komme efter dem med, hvis de ikke retter ind, men ministeren gør det efter min mening besværligt for sig selv fra starten af, fordi man jo ikke engang vil blande sig i, hvordan de udformer deres vedtægter og deres regler i det her klagenævn.
Der ligger jo et høringssvar fra Dommerforeningen, som siger, at det ville være smart, for at sige det sådan, at et privat organ ville skulle godkendes efter forbrugerklagelovens § 6, fordi man så også kunne bruge forbrugerklagelovens § 15 og retsplejelovens § 361.
Det var jo også en måde ligesom at blande sig i det på, så det kommer på, om jeg så må sige, rette spor.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-03-14:
Mange gange er det nok os selv, der har holdt der lidt for længe eller har glemt at stille p-skiven, men det sker også, at det rent faktisk er parkeringsselskaberne, der har været et nummer for nidkære eller slet og ret har lavet en fejl.
I medierne har vi kunnet følge historier om eksempelvis vagtlæger, der har fået bøder, når de tilser en patient, selv om vagtlægen rent faktisk har en gyldig parkeringstilladelse.
Derfor lyder ideen om et uvildigt klageorgan, der kan modtage og behandle klager over urimeligt udstedte parkeringsbøder, som en god idé, som vi i Socialdemokratiet umiddelbart kan bakke op om.
Vi har dog en række spørgsmål til det konkrete forslag.
Vi ønsker, at ministeren kommer med en uddybning af, hvordan et eventuelt klagenævn skal sammensættes, finansieres og fungere.
Vi ønsker at høre, om der er en bagatelgrænse, og vi ønsker en debat om, hvorfor den kommunale parkering ikke er omfattet af forslaget.
Vi støtter som udgangspunkt det om et uvildigt klageorgan, men ønsker også at fastholde, at borgerne på trods af nye initiativer fortsat skal have adgang til domstolene, hvis de måtte ønske det i relation til en p-bøde.
Lovforslaget indeholder imidlertid også en række andre elementer.
Bl.a. lægges der op til at fratage kommunerne noget af deres selvstyre, når det handler om parkeringspolitik, ligesom der lægges op til at lovliggøre parkering ved yderrabatter på eksempelvis private fællesveje.
Den del af lovforslaget har forårsaget en række relativt kradse og kritiske høringssvar, bl.a. fra KL, Københavns Kommune og Cyklistforbundet, der frygter for cyklisternes sikkerhed og fremkommelighed.
Fra Socialdemokratiets side kommer vi til at stille en række opklarende og måske også kritiske spørgsmål til den her del, når vi kommer til udvalgsarbejdet.
Det bør i den forbindelse måske overvejes, om lovforslaget eventuelt kan deles op i to: et om klageorganet og et om parkeringsreglerne.
Socialdemokratiets stillingtagen til lovforslaget vil afvente, at vi får besvaret de spørgsmål, som jeg kort har været inde på.
Kim Christiansen (DF), 2017-03-14:
Der findes desværre brodne kar inden for mange instanser, og det gør der også blandt parkeringsselskaber.
Man ser eksempler på, at nogle parkeringsvagter ovenikøbet er provisionslønnede, og det kan jo være et glimrende incitament til at skrive lidt ekstra bøder ud.
Jeg er helt enig med Socialdemokratiets ordfører.
Så er der jo det her med, at forbuddet mod parkering i yderrabat inden for tættere bebygget område ophæves.
Der har vi desværre set nogle uheldige eksempler på, at folk har fået en bøde for at holde på deres egen matrikel, hvor de i forvejen betaler en høj ejendomsskat, så det er glimrende, at vi tager hånd om det.
Vi støtter selvfølgelig forslaget, men når alt det her er sagt, synes jeg også, at man bør se på de selskaber, som opkræver parkeringsafgifter.
Det er et fuldstændig ureguleret marked.
Der er ingen uddannelse, og der er ingen regler.
Der tror jeg i hvert fald man måske herinde i Folketinget skulle gøre sig nogle tanker om, altså om ikke det var noget, man også skulle kigge på.
Men vi støtter forslaget, som det ligger her.