runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Gade (ALT), 2016-12-09:
Jeg vil i hvert fald gerne rose De Radikale for netop altid at gå ind i forhandlingerne.
I det her tilfælde var jeg også meget gerne troppet op, hvis vi var blevet indbudt.
På det eneste møde vedrørende det her, jeg har været til indtil videre, blev der skabt den kile af mistro til, om vi kan gå med.
Der spurgte jeg direkte skatteministeren, om det ikke var korrekt, at den samlede pakke, der blev leveret, ville skabe mere ulighed – ikke bare i forhold til fortiden, men også lige nu og her.
Jeg fik i hvert fald ikke et klart svar om, at det ikke var tilfældet.
Men jeg vil i den grad anerkende hr. Martin Lidegaards udtalelser.
Vi vil også prøve at se, om vi ikke kan tilnærme os, fordi vi har brug for det her system.
Så må vi se, om vi kan få isoleret noget af det politiske.
Jeg må også bare sige, at hvis vi ikke kan finde en bedre løsning, vil jeg hellere sige ja til det her forslag end bare at stå og kigge på.
Men lige nu ser det som sagt svært ud.
Martin Lidegaard (RV), 2016-12-09:
Tak for de venlige bemærkninger.
Nu er det jo ikke mig, der sidder i regering og har været med til at tilrettelægge de forhandlinger, som regeringen har ført, så jeg kender ikke baggrunden for, at Alternativet ikke har været inviteret, og de samtaler, som hr. René Gade måtte have haft med skatteministeren.
Det er vores klare overbevisning, at det, vi behandler i dag, selve vurderingssystemet, simpelt hen er et bedre system til at finde ud af, hvor meget boligerne er værd, og hvordan vi bedst kan vurdere dem.
Så er der en del udeståender i det beskatningssystem, som vi skal forhandle senere, og som jeg da håber rammer en profil, som også Alternativet kan se sig selv i, og som vi jo i hvert fald skal kunne se os selv i fra Radikale Venstres side.
René Gade (ALT), 2016-12-09:
Jeg tror også, det er første gang, jeg har noget at udsætte på skatteministerens proces, som ellers plejer at være meget, meget involverende.
Så nu tager vi nogle spørgsmål, og så håber jeg, at vi kan lande noget positivt.
Rune Lund (EL), 2016-12-09:
Jeg tror ikke, at ordføreren for Radikale Venstre lyttede helt efter, da jeg holdt min ordførertale.
Jeg sagde i hvert fald meget klart og tydeligt, at de elementer i lovforslaget, som omhandler opbygning af et nyt ejendomsvurderingssystem, altså selve muligheden for dataindsamling m.v., støtter vi selvfølgelig.
Det er helt klart.
Jeg nævnte også det forsigtighedsprincip, som regeringen har spillet ud med, men som ikke er vedtaget.
Jeg synes, det er en mærkelig måde at gribe problematikken an på.
Det ville være langt bedre at gå efter et mere præcist vurderingssystem end at lave en forsigtighedsrabat på skattebetalingen.
Vi har jo haft et vurderingssystem, som tidligere har fungeret, nemlig før 2005, inden alle besparelserne i SKAT startede.
Derudover er jeg enig med hr. Martin Lidegaard i, at det er en skrotning af skattestoppet, og at det er en opbygning af noget andet med løbende beskatning ud fra nogle vurderinger.
Det flugter utrolig godt med Enhedslistens holdninger.
Vi har i mange år plæderet for, at det var sådan, det skulle være, og at det også skulle være sådan, at der skulle være en form for exitbeskatning, så ejendomsværdibeskatningen faldt, når man solgte boligen, så folk ikke blev beskattet ud af deres bolig.
Mange af de takter ligger faktisk i det, regeringen har spillet ud med, så vi har hele tiden været meget interesserede i at være med i forhandlingerne.
Vi har bare ikke fået lov til det, selv om vi har banket på mange gange.
Martin Lidegaard (RV), 2016-12-09:
Jeg beklager, hvis jeg har misforstået hr. Rune Lund.
Jeg synes bare, det lød, som om man også vil stemme imod dette lovforslag, som jo sådan set ikke er selve beskatningsdelen.
Det var derfor, jeg tillod mig at komme med et lille udfald.
Nu kan jeg jo godt høre, at Enhedslisten et langt stykke ad vejen kan støtte den tekniske del af forslaget om de lavere vurderinger.
Men grunden til, at man stemmer nej, er forsigtighedsprincippet på de 20 pct. primært, hvis jeg hørte rigtigt den her gang.
Jeg vil bare sige, at vi også har været med til at problematisere, om der skulle laves et loft over dette forsigtighedsprincip.
Den diskussion, som i virkeligheden er en diskussion om progressiviteten i det samlede beskatningssystem, er vi så blevet enige om at vi tager under beskatningsforhandlingerne.
Den har vi ikke helt sluppet endnu.
Jeg er enig i, at de besparelser, der har været i SKAT, har været alt for dybe og været rimelig katastrofale for hele institutionen, så det er ikke for at forsvare det.
Men det er dog mit indtryk, at også i gamle dage, om jeg så må sige, havde vi en ejendomsvurdering, som også ramte rimelig upræcist forstået på den måde, at den måske ramte 70 eller 75 pct. af boligerne rigtigt.
Og jeg synes egentlig, det er meget fornuftigt at have et forsigtighedsprincip.
Rune Lund (EL), 2016-12-09:
Der er jo ikke forhandlet færdig om forsigtighedsprincippet, så det er ikke min konkrete begrundelse for ikke at ville stemme for det her lovforslag.
Det er, at man viderefører boligskattestoppet på ejendomsvurderingerne.
Så hvis man bare viderefører boligskattestoppet i vurderingsniveauet, om jeg så må sige, lægger man et kunstigt lavt niveau efter vores opfattelse i forhold til det, som bliver startpunktet, når det nye træder i kraft i 2021.
Det er bare en præcisering.
Martin Lidegaard (RV), 2016-12-09:
Det her kan blive meget teknisk.
Det, som er aftalt, er jo, at der bliver lavet nye ejendomsvurderinger, reelle ejendomsvurderinger, ikke med baggrund i, hvad man før har betalt i skat, og hvad der har været førhen, men helt nye, dugfriske vurderinger, som vil være den reelle vurdering af, hvad ejendommen er værd, og det bliver man beskattet af.
Så har regeringen et forslag om, at der skal være en skatterabat i en periode, som gør, at man alligevel ikke kommer til at betale mere i skat, så længe man sidder i den bolig, man har siddet i før, men selve vurderingen og den beskatning, man får, er ny.
Den bygger ikke på det gamle.
René Christensen (DF), 2016-12-09:
Tak, formand.
Jeg vil starte med at sige, at Dansk Folkeparti også kan støtte L 92.
Det er jo en udmøntning af den aftale, som vi netop har indgået, om et nyt ejendomsvurderingssystem.
Det har været lang tid undervejs, og der har været mange møder.
Jeg vil sige, at vi fra Dansk Folkepartis side synes, at vi her er kommet frem til et rigtig godt kompromis om noget, som vi også tror kan føres ud i det virkelige liv.
Det, man skal lægge mærke til, er, at det stadig væk hedder en ejendomsvurdering, og at det derfor ikke bliver sådan, at vi med L 92 får fuldstændig millimeterretfærdighed.
Derfor er vi også rigtig glade for, at regeringen som udgangspunkt også lagde op til, at man skal have et forsigtighedsprincip, i forhold til at man up front siger, at der altid vil være en usikkerhed, når man laver en vurdering; det vil der være alle steder i landet. Vi mener derfor også, at den aftale, som vi her er kommet frem til, er den helt rigtige.
Den vil skabe tryghed for boligejerne.
Den vil også skabe tryghed for politikerne, i forhold til hvad det er for et beskatningsgrundlag, vi har, og hvad det er for en økonomi, der er omkring ejendomsbeskatningen.
Men vi må også anerkende, at det her måske nok er den nemme del.
Den svære del udestår endnu, og det er jo selve beskatningen.
Og som den foregående ordfører fra Socialdemokratiet sagde, er det jo det, vi skal til at arbejde med først i det nye år, og det ser Dansk Folkeparti selvfølgelig frem til.
Det, vi også glæder os over, er, at der er sket en fastfrysning, og at den tilbagebetaling, der vil komme til at ske, kommer til at ske for alle, altså både for ejere og lejere.
Det har også betydet noget for Dansk Folkeparti, at det er dér, vi kommer hen.
En anden ting, som også fyldte meget i forhandlingerne, er klagegebyret, for selv om man har et forsigtighedsprincip, vil det være sådan, at der sikkert også vil være nogle, som vil klage.
Vi håber selvfølgelig, at det bliver så få som muligt – og det forventer vi også – som vil klage over den vurdering, der er, og vi er glade for, at vi er landet på et fornuftigt grundlag på 1.000 kr., som gør, at man selvfølgelig tænker sig om, før man klager.
Men det er heller ikke en pris, der afskrækker folk fra at klage, for selvfølgelig skal man have den mulighed, hvis man synes, man ikke er blevet retfærdigt behandlet af det offentlige system.
Så alt i alt vil vi fra Dansk Folkepartis side gerne sige tak til de partier, der er med i aftalen, for et godt samarbejde, og vi ser frem til den svære del, som bliver selve beskatningen.
Trine Torp (SF), 2016-12-09:
Jeg er faktisk lidt nysgerrig, hvad angår de her automatreaktioner, der er, for sådan som jeg har læst den eksisterende lovgivning, skal man ind og vurdere hvert enkelt tilfælde – og her snakker jeg om anerkendelse af udenlandske ægteskaber.
Man skal ind og lave en vurdering i hvert enkelt tilfælde.
Derudover har vi en sociallovgivning, som beskytter mindreårige, altså børn og unge, mod at blive udsat for omsorgssvigt.
Altså, hvad er det for nogle konkrete eksempler, hvor man har blåstemplet noget, som ikke burde være blevet blåstemplet?
Mai Mercado (KF), 2016-12-09:
Med det har man også en legitimering, og man har en blåstempling, og jeg synes jo, det bør være omvendt.
Altså, vi må og skal ikke acceptere barnebrude, og jeg synes, det bliver for letkøbt, når der er ordførere, som stiller sig herop på talerstolen og holder et i øvrigt fremragende retorisk indlæg om, hvor stor en modstander af barnebrude, man er, men når det så kommer til rent faktisk at afskaffe barnebrude i Danmark, vil man ikke stemme for.
Og der kommer ikke nogen løsninger til, hvad det så er, man vil sætte i stedet.
Der savner jeg både løsninger, men også anerkendelsen af, at Danmark ikke skal blåstemple barnebrude.
Altså, den her dispensationsmulighed hører en helt anden tid til, og det er ikke et sekund for tidligt, at vi afskaffer den.
Trine Torp (SF), 2016-12-09:
Jamen jeg er sådan set optaget af gråzonerne, og det er, fordi jeg nødig vil være med til at vedtage lovgivning, som har en anden effekt end den, der var hensigten.
Jeg synes faktisk, vi har en rigtig god sociallovgivning, og derfor vil jeg bare høre, om ministeren synes, den er mangelfuld i forhold til at beskytte børn og unge, eller om ministeren ikke har tillid til, at de myndigheder, som skal gå ind og foretage de her vurderinger, gør det ordentligt.
Rune Lund (EL), 2016-12-09:
Ministeren sejler jo rundt – altså, er det en automatreaktion, eller er det en individuel vurdering?
Ministeren mener åbenbart begge dele, men det må vel være en af delene.
Og hvis det skal følge den gældende lov, skal der være tale om en individuel vurdering.
Så jeg synes, det nærmer sig sådan misinformation fra Folketingets talerstol, når en minister siger, at der er tale om en automatreaktion.
Men jeg vil egentlig stille et spørgsmål i forhold til Børnerådets høringssvar.
Man må antage, at Børnerådet ved en hel del om børn og mindreårige, og de skriver jo netop, at dispensation fra alderskravet tager højde for de tilfælde, hvor der er gode grunde til at dispensere, hvis dette er i den mindreåriges interesse, og ved at afskaffe muligheden for dette afskærer det myndighedernes mulighed for at foretage en vurdering af, hvad der er i den mindreåriges interesse i den konkrete sag.
Hvad er ministerens kommentar til det?
Mai Mercado (KF), 2016-12-09:
Det har jo været en automatreaktion.
Man har jo godkendt de her ægteskaber.
Og så står der nogle ordførere og siger, at man ønsker en individuel vurdering, og der er det sådan set bare jeg siger, at jeg hverken ønsker en individuel vurdering eller en automatreaktion.
Jeg ønsker fuldstændig at afskaffe muligheden for, at der kan være barnebrude i Danmark.
Når det kommer til Børnerådets høringssvar, må jeg erkende, at jeg ikke er enig.
Det, de taler om, er jo lige præcis det her med, at familielivet er beskyttelsesværdigt.
Ja, selvfølgelig er familielivet beskyttelsesværdigt, men i forhold til den unge pige, som er blevet gift mod sin vilje og er havnet som barnebrud i et tvangsægteskab, er hendes liv også beskyttelsesværdigt, og det er faktisk det, som Folketinget behandler lige nu, altså at forhindre, at hun fortsat er barnebrud.
Rune Lund (EL), 2016-12-09:
Men jeg må bare konstatere, at ministeren mener, at Børnerådet har en holdning, som betyder, at børns interesser ikke bliver varetaget.
Det synes jeg er et meget interessant synspunkt.
Mai Mercado (KF), 2016-12-09:
Almindeligvis kan der være mange gråzoner, når det handler om politik, men jeg synes, det her er et af de lovforslag, som bliver meget, meget sort/hvidt.
Skal vi acceptere barnebrude?
Skal vi acceptere, at piger bliver tvangsgift, og blåstemple det?
Jeg køber ikke præmissen om, at det så skal være en individuel afgørelse.
Altså, selv om man har en individuel afgørelse, er det jo stadig væk en blåstempling.
Det er stadig væk en legitimering af barnebrude, og der mener jeg, at vi som samfund fuldstændig klokkeklart bør sige og tilkendegive, at det vil vi ikke være med til.
Det er ud fra en vurdering, som jeg ikke deler, og som regeringen ikke deler.
Nej, det ligger ikke i kortene.
Marianne Jelved (RV), 2016-12-09:
Så må jeg jo forvente, at ministeren også mener, at man skal hæve den seksuelle lavalder.
Ellers giver det jo ikke nogen som helst mening.
Så det vil jeg gerne lige spørge om: Er det også det, der ligger i kortene?
Mai Mercado (KF), 2016-12-09:
Vi bliver nødt til at trække en grænse, og grænsen er sådan, at når man indgår ægteskab, skal man være myndig.
Jeg havde egentlig et håb om, at Det Radikale Venstre delte den opfattelse, og at Det Radikale Venstre også syntes, at der er et hensyn at tage til de piger, som bliver tvangsgift.
Og når fru Marianne Jelved taler om den her stærkt forelskede pige, som er 17 år og gerne vil giftes, må jeg bare sige: Hvordan kan man være sikker på, at det er en pige, der er meget, meget forelsket?
Hvordan kan man være sikker på, at det er en pige, der selv har valgt?
Det kan vi ikke være sikre på, og det er lige præcis derfor, at ægteskab først skal kunne indgås ved myndighedsalderen.
Jeg står et hundrede procent på mål for det her lovforslag.
Jeg synes, at hver eneste gang vi kan komme ind og forhindre en barnebrud i at blive fastholdt i et ægteskab, også selv om det kun er få tilfælde årligt, skal vi da gøre det.
Det er derfor, vi ikke skal blåstemple barnebrude, det er derfor, vi ikke skal legitimere barnebrude, og det er derfor, vi står og diskuterer det her lovforslag i dag.
Det er for simpelt hen at trække en streg i sandet og sige: Når man kommer til Danmark, kan man ikke være mindreårige ægtefæller.
Marianne Jelved (RV), 2016-12-09:
Jeg undrer mig altså faktisk, jo mere jeg hører ministeren.
Vi har i dag en gældende ret, der giver mulighed for at dispensere for ægtepar, hvor den ene ikke er 18 år, men 15 år eller derover.
Det kunne jeg godt lide at vide: Hvad er der i vejen med det?
Jeg kalder det faktisk ikke en barnebrud, når man er over 15 år – det må jeg sige.
Vi har en seksuel lavalder på 15 år.
Så er det ikke bare, fordi ministeren nu har fundet på at kalde alle under 18 år for barnebrude?
Det er efter min opfattelse virkelig ikke rimeligt.
Men hvorfor er det eksempel, jeg kom med lige før, galt?
Mattias Tesfaye (S), 2016-12-13:
Den danske befolkning modtog i 2015 et rekordstort antal flygtninge.
Det presser hele velfærdssystemet: flere børn, der skal undervises i skolerne; flere syge, der skal have medicin og lægehjælp; flere, der skal have en af de boliger, vi har bygget – men langtfra lige så mange, der træder ud på arbejdsmarkedet og bidrager til at løse opgaven.
Derfor har Socialdemokratiet været med til at begrænse antallet af asylansøgere, og det er vi egentlig ganske godt tilfredse med.
Men vi er samtidig af den opfattelse, at de mennesker, der kommer hertil, skal blive integreret med os andre.
Det forudsætter, at de på et tidspunkt kommer ud i de danske lokalsamfund, og et første skridt er at finde en bolig.
Det kan vi umiddelbart ikke støtte.
Socialdemokratiet er af den grundlæggende opfattelse, at udlændinge, der har fået opholdstilladelse, skal behandles ligesom os andre, når vi møder kommunen.
De skal ikke foran i boligkøen, men de skal heller ikke bag i boligkøen.
Der har tidligere været socialdemokratiske borgmestre – bl.a. i Herlev og Tårnby – der har kunnet fortælle, at de blev nødt til at prioritere flygtningene først, sådan at andre borgere i kommunen ikke kunne få hjælp.
Det skyldes en formulering i integrationsloven om, at flygtningene skulle anvises en bolig snarest muligt.
Men efter topartsaftalen med Kommunernes Landsforening fra marts 2016 har jeg i hvert fald ikke hørt sådanne udtalelser fra rådhusene i Danmark.
Parterne blev enige om, at formuleringen snarest muligt skulle erstattes af »når det er muligt«.
Det skete, efter at Socialdemokratiet havde foreslået netop det her.
Meningen er, at kommunerne administrerer deres akutlister, så det virker rimeligt for alle.
Det er godt nok en opgave, der ikke er blevet lettere efter blå bloks kontanthjælpsloft og 225-timersregel, men jeg hører som sagt ikke, at kommunerne med de nuværende regler bliver nødt til at sætte flygtningene foran i boligkøen.
Hvad jeg til gengæld hører, er, at kommunerne foretager en faglig prioritering af de enkelte boligsøgendes behov og forsøger at imødekomme de mest presserende borgersager først.
Det betyder bl.a., at børnefamilier prioriteres højt, uanset om de er flygtninge eller danske statsborgere.
Sådan skal det også være.
Hvis der derimod fortsat er eksempler på, at flygtninge kommer foran i boligkøen, alene fordi de er flygtninge, så vil Socialdemokratiet meget gerne være med til at diskutere ændringer, men vi savner som sagt de her eksempler.
Vi vil derfor gerne opfordre forslagsstillerne til at fremlægge konkrete eksempler på uretfærdighed i den nuværende boliganvisning.
Så stiller vi altid gerne op til konstruktiv debat, ligesom vi altid gerne diskuterer, om der er behov for mere generelt at opføre flere almennyttige boliger.
Med de her ord afviser Socialdemokratiet det her beslutningsforslag.
Marcus Knuth (V), 2016-12-13:
Ved første øjekast kan jeg godt forstå, hvorfor ordføreren tænker, som ordføreren gør.
Men man skal kigge på, hvad der ville ske, hvis vi ikke gjorde det.
Vi har mennesker, der er kommet hertil, som nu engang har fået lovligt ophold i Danmark, som ikke kender det danske system, som i mange tilfælde ikke kender det danske sprog godt nok endnu.
Så det hjælper individet, fordi man styrker deres kompetencer, således at de bedre kan vende hjem og hjælpe til med at bygge deres land op, når den dag kommer.
Og i den periode, hvor de er i Danmark, har de en stabil tilværelse, hvor de kan gå ud, få et arbejde, betale skat og bidrage til det danske samfund.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-13:
Det er jo rigtigt nok, at presset er aftaget og godt for det.
Men det ændrer jo ikke ved, at vi stadig væk står i en situation, hvor flygtninge er bedre stillet end danskere.
De flygtninge, vi taler om her, er i øvrigt ikke husvilde.
De bor sådan set et sted.
De bor på et asylcenter.
Så de er ikke husvilde.
Det er sådan, at når de flytter til en ny kommune, har kommunen en pligt til at finde en bolig til dem.
Det har de ikke, hvis der flytter en dansker til kommunen.
Hvorfor er det rimeligt, vil jeg spørge hr. Marcus Knuth.
Hvorfor er det rimeligt?
Jeg begriber simpelt hen ikke, at man kan mene, at det er helt i orden, at der kommer folk udefra, og så er de sådan set fra dag et bedre stillet end de borgere, der har boet i landet i årevis.
Hvorfor mener Venstre, at det er en rimelig ordning?
Marcus Knuth (V), 2016-12-13:
Med beslutningsforslaget her vil forslagsstillerne fjerne flygtningenes krav på at få en bolig, når de kommer til Danmark.
Det er et initiativ, der i Venstres optik vil forværre integrationen og desværre kun bidrage til, at det bliver sværere for flygtninge at komme ud og bidrage til Danmark.
Selv om vi på rigtig, rigtig mange måder deler synspunkter med forslagsstillernes parti, er vi ikke enige den her gang.
Vi mener tværtimod, at kvotesystemet er en rigtig god måde at fordele de mennesker, der er kommet hertil, på, og det sikrer, at vi får spredt flygtningebyrden ud over hele landet i stedet for på nogle enkelte kommuner.
Hvis vi stopper med at hjælpe flygtninge med at finde en bolig, vil det betyde, at mange bliver på asylcentrene eller endnu værre på gaden.
Her vil de netop ikke komme til at bidrage til det danske samfund ved at arbejde og betale skat, og dermed risikerer man, at de bliver en unødvendig stor økonomisk byrde for Danmark.
På sigt eller rettere hurtigst muligt mener vi jo, at flest muligt, gerne så mange som muligt af de her mennesker, skal hjem igen, bl.a. så de kan hjælpe med at genopbygge deres land.
Derfor mener vi også, at det at have en bolig og et fast arbejde gør, at man bliver opkvalificeret og dermed bedre kan bidrage til at genopbygge sit land, når man kommer hjem, end hvis man bare havde siddet på et asylcenter og kigget ind i væggen.
Når det er sagt, vil jeg sige, at Venstre deler holdningen om, at vi skal hjælpe kommunerne i en svær tid, hvis de er under pres.
Det er derfor, som ministeren beskrev før, at vi rakte kommunerne en meget, meget hjælpende hånd i form af et væld af justerede regler gennem f.eks. flere midler til nye almene boliger, hvordan man kan indkvartere flere sammen osv. osv.
Det gør jo, at vi ikke står i den pressede situation, som vi gjorde sidste år.
Jeg kan tydeligt huske sidste sommer, da jeg tror omkring halvdelen af Danmarks borgmestre gik ud og sagde, at de ikke har mere plads, de er presset i knæ, man er nødt til at gøre noget.
Så agerede vi jo, vi gjorde noget, vi liberaliserede loven på en række punkter, gav flere midler, flere muligheder og vigtigst af alt gennemførte vi jo nok de mest omfattende asylstramninger i den danske historie, som har bidraget meget aktivt til, at vi i dag har det laveste antal asylansøgere i 5 år.
Så kombinationen af de nye regler, vi har givet kommunerne, ekstra midler, flere muligheder og asylstramninger, som har bidraget til, at vi nu har det laveste antal i 5 år, gør jo, at den her diskussion, som man står og har her lige nu, faktisk er overflødig.
Kommunerne er ikke under pres længere.
Så jeg har selvfølgelig sympati for forslagsstillernes hensigt, men det er altså noget, der lidt hører sidste sommer til.
Det reflekterer ikke den virkelighed, vi står over for i dag.
Derfor kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget, og jeg skal sige fra Det Konservative Folkeparti, at de deler vores opfattelse.
Martin Henriksen (DF), 2016-12-13:
Det er selvfølgelig fair nok, at man har den opfattelse.
Jeg vil bare gerne forstå det
hundrede procent.
Det er Socialdemokratiets opfattelse, at det er helt i orden og helt legitimt, at flygtninge er bedre stillet med hensyn til at få en bolig end danskere?
Det er unægtelig sådan, at hvis en dansker er tilflytter til en kommune, skal kommunen selvfølgelig ikke være forpligtet til at finde en bolig til den pågældende dansker.
Men hvis en flygtning kommer til kommunen, er kommunen forpligtet til at finde en bolig til den pågældende flygtning.
Det er jo forskelsbehandling.
Så jeg skal bare høre, om hr. Mattias Tesfaye kan bekræfte, at det synes Socialdemokratiet er helt på sin plads.
Tak for det.
Det er unægtelig sådan, at hvis der er en tilflytter til en kommune, som er dansker, er det ikke sådan, at kommunen står og skal finde en bolig til den pågældende person, men hvis der er en tilflytter til en kommune, som er flygtning, skal kommunen finde en bolig til den pågældende person.
Det er jo en åbenlys forskelsbehandling.
Man kan synes, at den er god og rigtig, men den er der i hvert fald.
Før jul sidste år foreslog Socialdemokratiet selv, at man skulle gøre op med det retskrav på bolig, som flygtningene har.
Skal jeg forstå det sådan, at det har Socialdemokratiet nu droppet?
Jeg kan selv huske, at vi sad i nogle forhandlinger sammen, og der meldte man ud til TV 2 Nyhederne, lige før vi gik til forhandlinger, så vidt jeg husker, at man ønskede et opgør med det retskrav, der er.
Mener hr. Mattias Tesfaye, at nu har man taget det opgør med det retskrav, som ligger i lovgivningen?