runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Jamen vi er hverken smalsporede eller snæversynede eller imod at få tingene undersøgt.
Jeg har jo lige selv svaret på ordførerens spørgsmål, for jeg synes, det er helt fint at få undersøgt tingene.
Så har jeg bare markeret, at vores bane er så bred som overhovedet muligt, i forhold til at man får den lokale selvbestemmelse ind i tilrettelæggelsen af det.
Og jeg har også lige svaret den foregående spørger, at vi jo efterhånden kan se rundtomkring – og vi debatterede det før – at forskelligheden er stor.
Og der skal være plads til den der store forskellighed.
For vores smagsløg er forskellige, og der kan være egnsspecialiteter, og der kan være lokale forhold, der gør det.
Det synes jeg bare er godt.
Så vi er for det hele, men det skal bare være et lokalt valg.
Anders Kronborg (S), 2022-03-03:
Jamen jeg kan sagtens se, at Erling Bonnesens argumenter kunne holde i den ideelle verden.
Udfordringen er bare, at det ikke altid er den ideelle verden.
Erling Bonnesen sagde til den forrige spørger noget med, at forbrugerne afgør det.
Men forbrugerne afgør det jo ikke.
Der må jeg bare sige, at hvis det kun er pølsehorn og ketchup, der er på menukortet, så er det jo ikke forbrugerne, der afgør det.
Så har forbrugerne ikke noget valg.
Det er sådan set, synes jeg, en mulighed for, at vi styrker forbrugernes valg, så de har valgmuligheder, og så de har frit valg.
Og der synes jeg bare, det er ærgerligt, at et liberalt parti faktisk allerede nu siger: Det vil vi slet ikke høre tale om; vi vil slet ikke være med til at undersøge mulighederne for, at vores borgere i forhold til de offentlige institutioner kan få et frit valg.
Nej, for det skal institutionsejere ifølge Erling Bonnesen nemlig bestemme, men ikke borgerne via deres frie valg.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-03:
Hvis pølsehorn er kardinalpunktet, vil jeg sige, at man kan putte plantebaserede pølser i.
Man kan lave rigtig mange lækre ting, uden at der behøver at være kød i.
Anders Kronborg (S), 2022-03-03:
Det synes jeg faktisk er et meget stort indgreb i friheden.
Det, vi diskuterede her, var muligheden for, at man kunne vælge, om man ville have et grønt måltid, eller om man hellere ville have lidt kød på tallerkenen.
Men at sige til samtlige danske forældre, der giver deres lille dreng lidt penge med til boden henne i skolen, at han altså ikke kan købe et pølsehorn, synes jeg godt nok er vidtgående.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-03:
Ja, ved frokostmåltiderne, ikke ved aftensmåltiderne; der skal det bare være klimavenlig kost.
Anders Kronborg (S), 2022-03-03:
Det har jeg i hvert fald, især når der kommer en vedtagelsestekst, som lyder sådan.
Jeg skal bare høre, om jeg hørte det fuldstændig korrekt, nemlig at Frie Grønne vil pålægge de offentlige institutioner, at de ikke længere må servere kød.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-03:
Det glæder mig, men samtidig med det her er vi altså nødt til at se på klimaet.
Og det er alvorligt; det kunne vi jo se i FN's klimarapport, som vi fik her forleden.
Hvis ikke vi gør noget, stopper levealderen ret hurtigt med at stige.
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Jo, selvfølgelig glæder vi os alle sammen over et godt sundhedsvæsen, men det er jo ikke alene på grund af det.
Det er også folk, der har spist en passende portion kød, men spist varieret.
Det må da også glæde ordføreren.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-03:
Det glæder jeg mig da i høj grad over, men nu er der jo andre ting, der spiller ind i forhold til en højere levealder, og det er dejligt.
Det er jo bl.a. et rigtig godt sundhedsvæsen.
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Tak for det.
Ordføreren glæder sig over, at man lever længere, hvis man spiser meget plantebaseret, og det er jo godt.
Så skulle ordføreren ikke også glæde sig over, at vi har opnået en høj levealder nu, også med et kødforbrug?
Mette Thiesen (NB), 2022-03-03:
Det sidste er jeg sådan set enig med ordføreren i.
Jeg har det nok bare sådan, at det ikke skal være på grund af klima eller noget andet; det skal bare være på grund af sund fornuft.
Og det er jo sund fornuft, at man ikke laver for meget mad og smider en masse ud, og at man også lærer at bruge de forskellige ting.
Så den er jeg helt med på.
Men altså, i Nye Borgerlige er vi ikke optaget af at skulle diktere, hvad danskerne bruger deres penge på.
Men vi vil også gerne fjerne registreringsafgiften.
Vi vil generelt gerne sænke mange skatter og afgifter, for danskerne skal selvfølgelig have lov til at bruge deres egne penge, som de selv vil.
Så vi kommer ikke til at gå ind at diktere det her, og vi kommer heller ikke til at have en holdning til, at man køber ind, som man gør.
For jeg kan dæleme godt forstå, at man køber fredagsslik i stedet for gulerødder, eller at man gerne vil have en stor bøf eller nogle frikadeller på bordet.
Anders Kronborg (S), 2022-03-03:
Nu er det jo også muligt bare at give en kort bemærkning.
Men jeg køber ikke rigtig præmissen, som fru Mette Thiesen siger, om, at hvis bare man sænker skatten, så er der råd til mere sund kost.
For hvis vi ser på den velfærdsstigning, der har været i samfundet, i forhold til at folk har fået flere penge og hvordan forbruget så lægger sig ude i den enkelte husholdning, så kan vi helt faktuelt se, at de flere penge, som folk har fået mellem hænderne, har de faktisk ikke brugt på deres kostbudget, og de har heller ikke brugt dem på deres kulturbudget; de har brugt på dem alt det, der i virkeligheden belaster klimaet rigtig meget, nemlig en stor bil, møbler til huset og en ekstra rejse.
Og det er ikke, fordi jeg ikke under danskerne det, men det er bare for lige at slå ned på den præmis om, at man bare helt automatisk bruger flere penge på det sunde alternativ, forædling i forhold til kost osv.
For det viser sig faktisk, at det gør man ikke.
Og det er jo derfor, at kampagner har en effekt, altså netop med hensyn til at flytte folks vaner og gøre opmærksom på de her ting, også fordi nogle af de her ting jo er rigtig, rigtig svære for den enkelte familie.
Nu sidder fru Mette Thiesen og jeg jo begge to i Folketingets Børne- og Undervisningsudvalg.
Altså, jeg synes jo netop, at vi har en stor opgave i at vejlede, danne og uddanne f.eks. i forhold til et fag som madkundskab i skolerne, så man faktisk lærer det og får nogle kompetencer med sig videre i livet, så man bliver mere nysgerrig på de her spørgsmål.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-03:
Og tak til ministeren for talen.
Der vil jeg gerne høre: Hvad er det, der skal undersøges?
Altså, hvor svært kan det være?
Hvorfor gør vi det ikke bare?
Altså, det handler vel om at sige til de statslige køkkener, at der altid skal være et plantebaseret tilbud.
Hvad er det, der skal bruges næsten et helt år på at undersøge?
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Det ville jeg bare gerne benytte mig af, fordi jeg synes, at vi har haft en god debat i dag.
Jeg vil komme med et par nedslag.
Jeg synes, det har været meget positivt at opleve fødevareministeren tale så passioneret om den her dagsorden, og jeg håber, at det kommer til at materialisere sig i masser af yderligere initiativer i forhold til at få ændret danskernes madvaner.
Vi har en meget stor opgave foran os, og det synes jeg at Klimarådets rapport viser meget tydeligt.
Vi har endda også en masse redskaber fra dem, så jeg synes bare, at vi skal komme i gang.
Jeg synes også, det har været rigtig godt at høre hr. Anders Kronborg slå et slag for friheden i dag og tale friheden op i forhold til muligheden for at vælge et plantebaseret måltid i de offentlige køkkener.
Jeg synes, det er ærgerligt, at hr. Erling Bonnesen fra Danmarks Liberale Parti ikke er mere optaget af, at man derude lokalt kan vælge frit, også hvis det valg indebærer, at man måske ikke ønsker at spise kød til hvert eneste måltid.
Så synes jeg, at det var lidt ærgerligt, at fru Mette Thiesen var så svær at trænge igennem til i forhold til det her med de kæmpestore omkostninger, der er ved vores høje kødforbrug.
Jeg synes, at den der jagt på ministeren, fordi der er blevet brugt nogle få millioner på at promovere kostråd, er helt ude af proportioner, når man ser på, hvor vanvittig store sundhedsudgifter vi kunne spare, hvis vi besluttede os for, at vi i Danmark serverede noget mere klimavenlig mad.
Så vil jeg bare generelt gerne sige tak til alle de partier, som står bag den her vedtagelsestekst.
Jeg synes, det er fremragende, at vi nu får en undersøgelse af muligheden for at indføre et tilbud om plantebaseret mad i alle offentlige køkkener.
Synes jeg så ligesom hr. Torsten Gejl, at man bare burde indføre det nu?
Ja, det synes jeg da.
Jeg har jo stemt for det i Folketingssalen, og jeg er gået til valg på det.
Det ville være dejligt, hvis vi besluttede os for at indføre det.
Det er da klart.
Men altså, det er der ikke flertal for i Folketinget, og så må man jo forsøge at gå andre veje.
Nu har vi faktisk et flertal, der vil undersøge muligheden, og det synes jeg bare er helt vildt vigtigt.
Efter min bedste vurdering kommer det til at betyde, at vi får mere plantebaseret mad i offentlige køkkener, og forhåbentlig også, at vi får den her valgmulighed, når vi har fået afdækket, hvordan det kan lade sig gøre.
Så må man jo gå lidt på kompromis en gang imellem, når man gerne vil skabe resultater.
Det er i hvert fald det, vi har forsøgt her fra SF's side.
Jeg vil gerne sige tak til alle, der har deltaget i debatten i dag.
Jeg synes, den har været rigtig god, jeg synes, den har været konstruktiv, og jeg synes, den har vist, at debatten om fødevarer er en debat, som skal blive ved med at stå højt på dagsordenen.
Det var mine afsluttende bemærkninger.
Tak for ordet.
Rasmus Prehn (S), 2022-03-03:
Det er helt afgørende, at det ikke kun er ord, men at det også er handling.
Og det er derfor, det er lidt underligt, at Venstre taler så meget om et frit valg på et oplyst grundlag, men ikke vil være med til at undersøge mulighederne for, at man altid kan vælge at spise plantebaseret.
Der synes jeg bare, at det er underligt, at Venstre ikke vil bakke op om den undersøgelse, og det er der, der er forskel på Venstre og Socialdemokratiet og regeringen – det er nemlig, at vi faktisk vil undersøge det her, sådan at vi kan give muligheden for, at man kan vælge frit.
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Sådan kunne det i hvert fald lyde.
Men så må det jo vise sig hen ad vejen, hvor langt det i praksis rækker.
For det er fuldstændig rigtigt, at der skal være noget at vælge imellem, og det har vi været inde på tidligere i debatten, så det skal jeg ikke gentage.
Og sådan tror jeg nu også det er; vi ser jo også en god, positiv udvikling.
Så jeg vil bare holde godt øje med, at det er ikke kun er ord, men at der også bliver handling i forhold til de her ting.
Rasmus Prehn (S), 2022-03-03:
Jamen vi er fuldstændig enige i, at vi ikke skal diktere; vi skal ikke trække noget ned over hovedet på danskerne.
Vi skal netop give frie valg på et oplyst grundlag.
Det, der så også bare er vigtigt – og det er der, hvor jeg måske synes at hr. Erling Bonnesen og Venstre mangler lidt – er det her med, at når man skal træffe frie valg på et oplyst grundlag, så skal der jo også være noget at vælge imellem.
Og som Socialdemokratiets udmærkede og meget dygtige ordfører, hr. Anders Kronborg, var inde på, så nytter det jo ikke noget, når man står der og skal træffe et frit valg på et oplyst grundlag, at man så kun kan vælge f.eks. pølsehorn.
Derfor skal der være en variation af muligheder at vælge imellem, og det er det, vi arbejder på, og det, der ligger i den her vedtagelsestekst.
Og det er derfor, at hr. Erling Bonnesen og Venstre som en del af deres hyldest til det frie valg på et oplyst grundlag burde have støttet vores vedtagelsestekst, som ville sikre, at man netop kunne foretage det frie valg, så det ikke bare er på skrømt.
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Jeg vil da også bare sige tak for en god debat om det.
Og så noterer jeg mig jo med stor tilfredshed, at ministeren selv siger – og jeg tror, jeg citerer rigtigt: »frie valg på et oplyst grundlag«.
Fantastisk!
Det er jo herligt som Venstremand at høre det.
Og så ser jeg frem til at holde øje med, om ministeren så også udfører det i handling.
For det er jo sådan et led i forbrugeroplysningen, kan man sige.
Som Venstremand kan man jo bare med glæde notere sig, at ministeren siger: »frie valg på et oplyst grundlag«.
For så er vi kommet et langt stykke ad vejen.
Vi skal bare ikke diktere, hvad der skal på tallerkenen derude; det er folks forskellige sind, der skal afgøre det, som vi tidligere har nævnt i debatten.
Men tak for det.
Rasmus Prehn (S), 2022-03-03:
Jamen det gode ved den her nye viden og de her nye rapporter er, at det kan inspirere til handling, og det ville være tudetosset ikke at prøve at lade sig inspirere af det her i forhold til det, man laver fremadrettet.
Så vi kommer til at lave meget mere, der trækker i den her retning.
Nu har vi i dag forpligtet os på at få det her undersøgt, og det skal undersøges til bunds, også sådan, at vi med ro i maven kan sige: Det er rimeligt, det er fornuftigt, det er ladsiggørligt at sikre, at man naturligvis kan vælge et plantebaseret måltid, når man er i en offentlig kantine.
Så vi undersøger tingene, så vi med ro i sindet kan lave en aftale omkring det her.
Tingene skal gøres i den rigtige rækkefølge.
Vi har før prøvet at opleve, at hvis man farer frem med for høj en hastighed, får man noget kontraproduktivt.
Det kan vi ikke være tjent med.
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Jeg er meget enig med ministeren i, at vi har haft en god debat i dag, og jeg synes også, vi er kommet et godt stykke af vejen, og tak for det.
Hele årsagen til, at vi tager debatten, er jo Klimarådets rapport, hvori de kommer med en række anbefalinger, i forhold til hvordan vi kan sikre, at danskerne får nogle grønnere madvaner.
Kunne man forestille sig, at ministeren ville indkalde til nogle drøftelser om, hvilke af de her initiativer vi skal bruge i forhold til at få ændret danskernes madvaner og gjort de offentlige køkkener grønnere?
Jeg synes, der er rigtig meget i den her rapport at tage fat på, og jeg synes egentlig bare, at vi skulle gå i gang med det.
Rasmus Prehn (S), 2022-03-03:
Jeg tænker, at hvis hr. Torsten Gejl kigger efter på Twitter, så vil han se, at jeg, i forbindelse med at der kom det udspil – og jeg var ganske vist udviklingsminister på det tidspunkt – var ude at hylde det her initiativ; jeg syntes det var spændende; jeg syntes, det var modigt, og det flugtede rigtig godt med, hvad vi talte om hjemme ved middagsbordet hos min familie, nemlig at der er et behov for de her ting.
Det, der skete, var jo bare, at der var rigtig mange, der fik indtrykket af, at vi ville tvinge folk til noget.
Og det havde vi ikke lyst til.
Så vi kom nok til at fare frem med lidt for høj hastighed, sådan at der var nogle, der ikke helt følte, at de var med i det her.
Derfor har vi lært af det, så vi gør det i en rækkefølge, hvor vi får danskerne med om bord.
For hvis vi får danskerne med om bord, kan vi ændre mere, end hvis det er, at vi prøver at trække noget ned over hovedet på dem, og de modvilligt begynder at trække den anden vej.
Det er derfor, vi gør det på den her måde.
Torsten Gejl (ALT), 2022-03-03:
Jamen sådan må det jo være.
Men hvorfor ikke være mere ambitiøs?
Altså, nu har man jo i finansloven og også i landbrugsaftalen faktisk sat nogle penge af til at udvikle en plantebaseret mad.
Hvis det er sådan, at man – f.eks. ligesom regeringen talte om tidligere – indførte et krav om, at der skulle være 2 kødfrie dage ude i de statslige køkkener, så ville man jo skabe et vakuum, som ligesom vil suge de erfaringer, som vi får med den plantebaserede mad, ind i institutionerne.
Hvis det var ministeren, der havde været minister tilbage på det tidspunkt, hvor der var det store tilbagetog i forhold til de 2 kødfrie dage, ville ministeren så have gjort det anderledes?
Har ministeren lysten til at prøve at drøfte at indføre kødfrie dage i de statslige institutioner?
Rasmus Prehn (S), 2022-03-03:
Jeg er rigtig glad for spørgsmålet, for jeg er sådan set med på, at der kan være et element af noget kontraintuitivt i det her, når man spørger: Kan det være så svært?
For mange steder er det jo heldigvis sådan, at man kan vælge et fuldt plantebaseret måltid, men der er så åbenbart også steder, hvor det ikke kan lade sig gøre – det har vi jo hørt her i debatten – hvor man kommer ud, og hvor det så netop er kartofler eller salatbar med icebergsalat eller andet, man skal spise sig mæt i, hvis det er, man vælger ikke at spise kød eller fisk.
Og det er ikke godt nok.
Og så kunne det være fristende bare at sige: Vi gør det lige; vi vedtager det her.
Men det, vi har respekt for i den kreds, der er blevet enige om det her, er at få undersøgt tingene, inden vi bare trykker på knappen, fordi det kan være sådan, at der vil være kommuner, der vil være regioner eller andre, der siger: Hov, det kommer med en pris; hvis vi skal gennemføre det her i vores kommune eller vores region, er der en udgift forbundet med det.
Og så er det rart at vide det, inden vi vedtager det, sådan at vi i forbindelse med f.eks. den kommende kommuneaftale eller i forbindelse med den kommende finanslovsaftale kan få en tilbundsgående og kvalificeret drøftelse af, hvordan vi så sikrer, at det, vi ønsker politisk herinde på Christiansborg, også følges op med de ressourcer, der skal til.
Jeg håber på – og jeg forventer også – at den her undersøgelse vil vise, at man mange steder kan gennemføre det her, så det ikke betyder en merudgift, men så det faktisk kan betyde, at det er forbundet med lidt færre udgifter, hvis man gør det på den rigtige måde.
Det synes jeg kun er rimeligt.
Mette Thiesen (NB), 2022-03-03:
Nu har jeg ikke fået det samlede overblik endnu, men jeg synes virkelig, det er problematisk, hvis der står politikere og siger til danskerne, at 4 mio. kr. af deres penge er pebernødder.
Det er mange penge, det er rigtig mange penge.
Det er det i hvert fald for ganske almindelige danskere derude.
Men jeg tror egentlig, jeg vil referere til noget af det, som ministeren sagde i sin tale, for ministeren refererede fra et citat, som jeg tror Svend Brinkmann skrev, og jeg tror også, at vi alle sammen sad og grinede.
Man kunne reducere livslysten med 93 pct., hvis man spiste gulerødder i stedet for fredagsslik osv. osv.
Det her handler grundlæggende set også om folks eget frie valg.
Danskerne ved godt, hvordan de skal spise sundt og varieret, men nogle gange vælger man også anderledes, og det skal danskerne simpelt hen have lov til, og der har vi bare stor tiltro til danskerne generelt i Nye Borgerlige.
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Jeg vil så fortælle fru Mette Thiesen, at den analyse, som Københavns Universitet har lavet, viser, at hvis danskerne i gennemsnit spiser efter kostrådene, ikke at vi alle sammen gør det, men bare i gennemsnit, sparer vi 600 mio. kr. om året alene i sundhedsvæsenet, og der er samlet samfundsøkonomiske gevinster på omkring 12 mia. kr. om året.
Så de der pebernødder, som fru Mette Thiesen kerer sig så meget om i forhold til at promovere kostrådene, er altså ingenting, i forhold til hvad vi får ud af det, hvis vi faktisk gør en indsats her.
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Ordføreren har næsten svaret på det.
Men bare lige for at følge det op vil jeg sige, at ordføreren selv siger, at første skridt er en halvering af den animalske produktion, men det er et skridt på vejen.
Og som jeg forstår det – og det er spørgsmålet – er det så en endelig afvikling af den animalske produktion i Danmark så hurtigt som muligt, det handler om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-03:
Jeg tror sådan set, at vi skaber de bedste langvarige løsninger, hvis der er flere partier, der er med i det, men jeg kan også godt se nogle store ulemper i at være ti partier med i en landbrugsaftale.
Enhedslistens politik er som det første skridt at halvere den animalske produktion i Danmark.
Det er første skridt, og så kan man så gå videre.
Vi har jo udelukkende økologisk produktion i landbrugssektoren som vores politik, og det ville jo medføre cirka den der halvering af den animalske produktion.
Så det skal tages step by step, og de der fejlinvesteringer i svinestalde og deslige skal jo stoppe.
Vi skal jo have en afviklingsplan for de animalske landbrug, og jeg synes virkelig, at man skulle udnytte de her muligheder, der er, altså at man kan se, at der er så mange landmænd, som er ældre, og som står over for at skulle lave et skifte.
Det kan være et skifte til, at en statslig jordbrugerfond opkøber meget store arealer og afvikler animalsk produktion, hvilket medfører, at vi kan leve op til EU's vandrammedirektiv.
Det bliver rigtig godt.
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Tak for det.
Nu er dansk demokrati jo heldigvis indrettet sådan, at der normalt skal flere partier til at danne et flertal, men hvis nu Enhedslisten et øjeblik kunne diktere fuldstændig, skulle kødproduktionen så afskaffes i Danmark?
Skulle man standse investeringerne i enhver form for animalsk produktion, eller hvor langt skulle man gå?
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Jamen jeg har da også lagt mærke til, at både Danish Crown og Arla og også flere både store og små fødevarevirksomheder også har taget det plantebaserede til sig og er begyndt at udvikle på det.
Så jeg er da helt stensikker på, at lige så snart de er klar med de plantebaserede varer på hylderne, vil de også begynde at prioritere deres reklamekroner efter det.
Så det er jeg helt rolig ved.
Det skal markedet og de selv nok finde ud af.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-03:
Jeg tænker, at ordføreren anerkender, at grøn kost er mere klimavenlig end en meget kødbaseret kost.
Tidligere spurgte ordføreren ind til, om det ikke var for stort et beløb, der blev brugt på at fremme kostrådene, så de bliver benyttet, men det beløb, der bliver brugt til at statsfinansiere reklamer for kød, er jo større.
Er der ikke et problem i det, også når man anerkender, at reklamer faktisk har en betydning?
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Der ser vi jo nok den virkelige forskel på en SF'er og en Venstremand, hvor SF'eren jo godt kan lide at snakke lidt frihed, men når det så kommer til stykket, vil man egentlig godt fra bjerget, fra Borgen, lige diktere, hvad det er, der skal ske derude.
Jeg går den anden vej rundt og siger, at jeg bruger ordet frihed, men mest mulig frihed, for man skal netop have lov til at bestemme selv.
Jeg glæder mig så også over, at der er en stor variation.
Jeg glæder mig også over, at der er en positiv, stigende udvikling, også på det plantebaserede område, og det er baseret på forbrugerens valg, og det er ikke, fordi vi her fra Borgen har besluttet at det skal være sådan.
Det må da også glæde spørgeren, at vi faktisk her i Danmark er nogle af dem, der er længst fremme i skoene på det område.
Vi har da også været ude til et par enkelte arrangementer sammen undervejs, og der kan man glæde sig over, at der er god gang i den.
Vi giver dem jo opbakning derude, for de skal da bare gå til den.
Og man er også klar til at producere det derude, efterhånden som der bliver efterspørgsel på det.
Så det behøver vi sådan set ikke at bruge mere tid på herinde.
Carl Valentin (SF), 2022-03-03:
Jeg synes ikke helt, det var et svar på spørgsmålet, men det går nu nok.
Jeg kan i hvert fald sige, at noget af det, som virkelig ville batte, ville være, hvis vi lavede nogle måltal i forhold til at se, hvor meget udledningen fra kosten i de offentlige køkkener skulle bringes ned.
Så ville der være metodefrihed derude, i forhold til om man skal servere noget mindre af en bestemt slags kød eller nogle andre typer kød og sådan noget.
Det ville i hvert fald rykke rigtig meget.
Kunne hr. Erling Bonnesen forestille sig, at man lavede sådan nogle måltal, ligesom man f.eks. har gjort i København og Aarhus?
Erling Bonnesen (V), 2022-03-03:
Jamen jeg synes, det er fint, at Klimarådet og andre forskellige organisationer kommer med deres forskellige bud på det.
Jeg glæder mig også over, at borgerne, forbrugerne i bred forstand, tager det til sig.
Der kan også være nogle generationsforskelle på, hvor meget og hvor lidt plantebaseret mad man vælger, men der er jo faktisk en god og positiv udvikling i gang i forhold til det plantebaserede.
Og det glæder da også mig, at der er det.
Det skal bare være forbrugeren selv, der bestemmer det.