runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Jeg tror, at man ville kunne opnå mere, hvis man lavede god oplysning om, hvordan man laver sunde, nærende, velsmagende måltider med lidt mindre kød.
Så tror jeg egentlig, at vi kunne komme længere, frem for at man bruger 1,8 mia. kr. på momsnedsættelse.
Altså, jeg tror egentlig, at hvis vi skal ændre kostvaner, er det ikke kun økonomi, der tæller; så er det sådan set det, at man har en god madoplevelse, altså det, at man nyder det, man spiser.
Det tror jeg sådan set er vigtigere, end at man har fået at vide, at man skal spise 15 g mere frugt og grønt om dagen.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Der er noget, der tyder på, at det ikke kun er madoplevelsen, der gælder, når man kigger på, hvor meget frugt og grønt man spiser i forskellige erhvervsgrupper.
Som jeg nævnte før, spiser man i en familie med selvstændige erhvervsdrivende markant mere frugt og grønt, end man gør i en familie med en arbejdsløs .
Så kunne det ikke være værd at forsøge at bruge penge på at få folk til at leve sundere og have længere og sundere liv, altså ved at gøre det her?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Jo, men der er jo mange måder at forsøge at præge folk i retning af at ændre kostvaner på.
Det er jo ikke kun en differentieret moms, der gør det.
Altså, jeg tror sådan set, at et langvarigt oplysningsarbejde kunne give en større effekt.
Jeg tror altså ikke på, at bare fordi danskerne oplevede, at der var en krone at spare på en pose kartofler, så ville de spise flere kartofler til bøffen.
Jeg tror det ikke.
Jeg tror, at der skal mere til.
Det her er altså ikke bare et quickfix, som man lige kan løse tingene med.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-05-23:
Tak for det, formand.
Jeg skal starte med at sige, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Når det så er sagt, vil jeg alligevel gerne rose Alternativet for dog at komme med et forslag, som sænker skattetrykket i Danmark – selvfølgelig alt efter, hvordan det er finansieret.
Jeg vil dog så sige, at hvis jeg havde 1,8 mia. kr. til at sænke skattetrykket i Danmark med – og det har vi sådan set, der er et stort råderum i dansk økonomi – så var det ikke momsen, jeg ville sætte ind over for først, og slet ikke at differentiere momsen.
Der er andre skatter og afgifter, jeg hellere så sænket, for der er andre skatter og afgifter, som skader den økonomiske fremgang i Danmark langt mere, end moms gør.
Moms er sådan set
en af de mindst forvridende afgifter, om man vil, som vi har i Danmark.
Jeg tror heller ikke, at det er momsen som sådan, der afholder folk fra at spise frugt og grønt.
Jeg slog lige op, inden jeg gik op på talerstolen, at man kan købe 2 kg gulerødder for 12 kr., og at det blev godt 1,50 kr. billigere tror jeg ikke ville have den helt store effekt.
Så det er årsagen til, at vi ikke kan støtte det.
Momsen er en relativt lidt forvridende skat.
Der er andre skatter og afgifter, som man bør sænke først – skatter, som skader velstandsudviklingen i Danmark langt mere, end momsen gør.
Jeg tror ikke, det ville have den helt store effekt på sundheden i Danmark.
Det er blevet relativt billigt set over tid at købe frugt og grønt, og når ikke alle spiser nok af det, er det nok, fordi folk har nogle andre præferencer, i forhold til hvad de godt kan lide at spise.
Og jeg er ikke sikker på, at det ville ændre sig, ved at momsen blev sat en smule ned.
Så vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-23:
Tak til Alternativet for at bringe vores folkesundhed til debat og også for, som jeg forstår det, at anerkende, at skat kan være et instrument til at fremme en bestemt adfærd.
Det vender jeg tilbage til.
Vi kan ikke støtte forslaget, for vi synes, at man vil kunne bruge 1,8 mia. kr. på noget andet end det her.
Der er simpelt hen nogle ting, vi prioriterer højere i Radikale Venstre.
Vi ser f.eks. nogle meget store besparelser på ungdomsuddannelser, videregående uddannelser og forskning, altså på alt det, vi skal leve af, og som vi jo meget hellere vil sætte 1,8 mia. kr. af til end at bruge dem på at lette skatten på at købe frugt og grønt.
Vi har, ligesom fru Pernille Schnoor har gennemgået det i en lang række spørgsmål, set, at det jo formentlig vil have den effekt, at folk vil købe mere frugt og grønt.
Jeg læste en undersøgelse fra Region Hovedstaden, hvori man forventer, at der vil blive købt 20 pct. mere frugt og grønt, hvis noget af momsen fjernes.
Så det vil selvfølgelig have en effekt, men det vil også være en skattelettelse, som i høj grad bliver givet til folk, som i forvejen køber frugt og grønt.
Så der vil også være en stor del af skattelettelsen, som man ikke får så meget ud af.
Men alt i alt vil vi ikke støtte forslaget, fordi vi hellere vil bruge pengene på noget andet.
Så synes vi ligesom hr. Dennis Flydtkjær også, at det er lidt for løst bare at skrive, at finansieringen er at stemme for hele Alternativets økonomiske plan.
Det er ikke en måde konkret at finansiere et ret dyrt forslag på.
Jeg har så været inde at kigge i den her økonomiske plan, og jeg kan garantere hr. Joachim B. Olsen, Liberal Alliance, at det i hvert fald ikke er en plan, skattetrykket bliver mindre af.
Der ligger utrolig mange skattestigninger, primært nogle skattestigninger, som vi i Radikale Venstre vil se som nogle, der vil øge bidragssatserne, give mindre udlån til iværksætteri og have andre negative effekter.
Der er også nogle gode ting i Alternativets plan, som vi sådan set godt vil kunne støtte, men sådan bare at stemme for et beslutningsforslag om frugt og grønt og så stemme for hele Alternativets plan, hvori der også er nogle elementer, vi simpelt hen ikke er enige i, kan vi ikke.
Så vi siger nej til beslutningsforslaget.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-05-23:
Tak til ordføreren for at anerkende, at det har en effekt.
Jeg ærgrer mig lidt over, at ordføreren ikke med det samme her også gav tilslutning til hele vores finanslovsforslag.
Det havde da været rigtig, rigtig dejligt, hvis vi også lige kunne have fået det med.
Det er klart, at den måde vi argumenterer på her, bare er for at sige, at vi faktisk har anvist finansiering af det.
Vi redegør så ikke totalt fyldestgørende her i bemærkningerne for, hvordan det skal gøres, men en af tingene var jo det, jeg nævnte før, nemlig at vi f.eks. foreslår en klimaafgift på oksekød.
Når ordføreren nævner det her med, at det rammer skævt, kunne man så forestille sig, at den gruppe, der så får lidt mere ud af, at vi sætter prisen på frugt og grønt ned, måske kommer af med lidt mere på oksekød?
Så vi har nogle andre måder at anvise på, hvordan man kan gøre det, så det går lige op.
Men jeg vil egentlig bare sige, at det glæder mig, at ordføreren siger, at det kunne have en effekt, og også har været inde at kigge på, at det faktisk har en sundhedseffekt for befolkningen.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-23:
Nu noterede jeg ikke lige noget spørgsmål, men det er i hvert fald rigtigt, at når man ser på den forskning, der er lavet, så kan man se, at der vil være en effekt.
Så kan man så diskutere, om det står mål med, hvor stort beløbet er.
Vi vil i hvert fald hellere bruge pengene på mange andre områder i første omgang.
Selv tak.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Jeg vil gerne sige tak for den meget saglige og gode tilslutning til forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-23:
Vi har diskuteret det her intensivt igennem mindst et halvt år, og jeg har altid før hørt, at den her 15-procentsregel egentlig bare var noget, som politikere og medier og alle, der har deltaget i den her diskussion, har misforstået, for de facto eksisterer den ikke.
Ministeren står på Folketingets talerstol, og han må da vide, om noget af det mest grundlæggende i den diskussion, vi taler om, bare er noget, alle har misforstået, altså at der i virkeligheden ikke er blevet indgået nogen handler til 15 pct. under vurderingen.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-23:
Jeg redegør her for, hvad reglerne er, og jeg skal hjertens gerne redegøre yderligere for det i udvalgsbehandlingen i skriftlige spørgsmål til beslutningsforslaget.
Men efter min opfattelse, så ja, en del af den debat, der har været om forældrekøbslejlighed, er ikke foregået på et korrekt fagligt grundlag.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-23:
Tak for det, formand.
I Socialdemokratiet deler vi den bekymring, som ligger bag det her forslag.
Vi synes, det er et problem, at man oplever københavnske bydele, hvor op mod halvdelen af de ejerboliger, der er, er ejet af folk, der ikke bor i kommunen.
De er typisk ejet af folk, der bor nord for København i velstående kommuner.
Det presser boligpriserne opad, og det gør det i noget omfang sværere for unge mennesker, der kommer udefra, og som måske ikke har forældre, der kan købe en lejlighed til dem, at få en bolig.
Omvendt må vi også sige, at hvis man som borger har lyst til at investere i en ejendom, kan vi ikke se, hvorfor der er den store principielle forskel mellem at udleje den til sine børn eller udleje den til nogle andre mennesker.
Vi synes ikke, at man skal stille folk ringere, fordi de udlejer til deres egne børn, i forhold til hvis de udlejer til en hvilken som helst anden borger.
Når man har de lave huslejer, skyldes det den dygtige og godt gennemførte boligregulering, man har i Danmark.
Det er en boligregulering, som Socialdemokratiet har stået bag og har bakket op om gennem alle årene, og det er en boligregulering, som i hvert fald to af de tre partier, som fremsætter det her forslag, er enige i, og den boligregulering gør altså, at man ikke må tage særlig mange penge for en lejebolig, sådan set lige meget hvor den ligger, og hvis nogen betaler for meget, kan vedkommende trække sin udlejer i huslejenævnet.
Og når den bliver udlejet til en lav husleje og man har investeret et stort beløb, og man ender med at gå ud med et underskud, skal man derfor betale mindre i skat.
Det kan man jo se fra forskellige vinkler.
Vi anskuer det på den måde, at vi grundlæggende mener, at hvis man vil lave det her om, så skal man lave virksomhedsskatteordningen om, i stedet for at gøre det mere besværligt at leje ud til sine børn.
Vi vil opfordre ministeren og hans ministerium til at undersøge, hvordan man kan sikre, at der måske er færre boliger, som bliver opkøbt på den her måde, og hvordan man kan afhjælpe den situation, der er i, at en meget, meget stor del af de ejerboliger, der er i nogle områder i København, Aarhus og andre byer, er ejet af folk, der ikke bebor dem, fordi vi også grundlæggende mener, at det er sundt, at man bor i det område, at man tager et ansvar for den bolig, man er i, og den opgang, man er i, og det hænger selvfølgelig også sammen med ejerskabet af boligen.
Så med de bemærkninger må vi desværre meddele, at vi ikke kan støtte forslaget, som det ligger her.
Men vi er sådan set enige i, at det er en udfordring med forældrekøb, og at man skal finde nogle løsninger på det problem.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Tak for det til ordføreren.
S er enig i, at vi skal finde nogle løsninger på problemet.
Har S nogle forslag?
Kaare Dybvad (S), 2017-05-23:
Jeg sidder ikke selv med skatteeksperter i min afdeling af Christiansborg, og jeg må et eller andet sted også sige, at jeg med den megen rummel, der er om skattevæsenet, sådan i det hele taget synes, det er meget fornuftigt, at vi giver dem lidt ro til arbejdet og til selv at komme med de løsninger, som man vil have, også på det her problem.
Roger Matthisen (ALT), 2017-05-23:
Okay, men der er jo en grund til, at vi har nogle skatteregler i Danmark, som gør, at ægtefæller ikke bliver gunstigt stillet på flere områder, så man ikke kan omgå skattesystemet ved at holde det inden for familien.
Derfor må man f.eks. ikke give mere end 60.000 kr. i en gave, men de her muligheder gør jo, at man kan sælge lejligheden, efter at man har lejet den ud, med en skatterabat.
I forhold til virksomhedsskatteordningen kan man jo sælge lejligheden til 15 pct. under markedsværdien, og nu siger skatteministeren så, at det også kan blive 20 pct. under markedsværdien.
Så det er jo en langt større potentiel gave i form af en skattefri fortjeneste, som man giver til sit barn.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-23:
Nej, hvis det var sådan, det var, så ville jeg ikke nødvendigvis synes, det var i orden.
Men sådan som jeg hører det og læser situationen, bliver ejendomssystemet lavet om, sådan at de fleste af de her boliger vil stige i vurderingen.
Der vil så være en generel mulighed for at sælge boliger til 10-20 pct. under den vurdering, der ligger, og det vil jo betyde, at de lave vurderinger, som der er i dag, ikke vil blive brugt her.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Jeg er da glad for, at ordføreren gerne vil være med til at kigge på, om der er noget, der skal justeres, og at det kunne være at lave virksomhedsordningen om.
Altså, jeg synes, det er lidt mærkeligt, at en virksomhedsordning skal gælde, hvis man udelukkende har én lejlighed, man lejer ud til sin søn, ligesom jeg også synes, det er mærkeligt, at man har en virksomhedsordning, der kan gælde, hvis man har købt et solcelleanlæg til sit hus.
Hvorfor ikke gøre tingene lidt mere enkelt?
Der er nogle forældre, der gerne vil hjælpe deres børn, og det skal selvfølgelig ikke gøres ulovligt at hjælpe sine børn.
Så jeg ser da frem til, at vi får belyst det.
Nu har jeg fundet det inde på SKATs hjemmeside, og medmindre den er helt forældet, ser det altså ud, som om det er en ordning, der gælder i øjeblikket.
Jeg vil godt høre, om ordføreren deler min opfattelse af, at den mulighed – nemlig at sælge en lejlighed relativt billigt til sit barn, og at barnet dermed kan opnå en økonomisk fordel – er der, og om ordføreren synes, det er rimeligt.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-23:
Jamen jeg har indtil her til aften været af den opfattelse, at det var gældende.
Det kan så være, jeg har taget fejl i det.
Det kunne være, vi skulle stille et opfølgende spørgsmål for i hvert fald at finde ud af det.
Men jeg tror sådan set, at Enhedslistens ordfører rammer det meget godt ved at sige, at hvis man vil tage diskussionen om forældrekøb, handler det jo mere om virksomhedsskatteordningen.
Os, der kommer ude fra landet, ved jo godt, at virksomhedsskatteordningen oprindelig blev lavet, for at landmænd kunne køre deres forretning sammen med deres privatliv, sådan som de fleste landmænd gør.
Men det har selvfølgelig taget om sig, som også ordføreren siger.
Jeg synes bare, at det her forslag er lidt som at vågne op med forkølelse og været snottet og så tro, at det er næsen, det er galt med, når det virkelig er længere nede i systemet, det sidder.
Det er kun en lille del af diskussionen om virksomhedsskatteordningen, og den må man jo tage samlet set.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-05-23:
Jeg kan høre, at jeg ikke er den eneste, som har sympati for forslaget om afskaffelse af skattefordelen ved forældrekøbslejligheder.
Men der er bare forskel på at have sympati for det og så at gå ind for, at det skal afskaffes her og nu og i dag, uden at vi har fået belyst de konsekvenser, det eventuelt vil medføre.
Er der andre, det vil påvirke – enkeltmandsvirksomheder, små virksomheder?
Jeg synes, det er meget, meget vigtigt, at tingene bliver belyst ordentligt, inden man tager den her slags tiltag, som jo ikke er det første, vi ser fra de pågældende partiers side.
Dansk Folkeparti betragter ikke som sådan forældrekøb som en virksomhed, hvorfor vi i og for sig er enige i den del.
Men det, der bekymrer os, er, hvordan man går ind og afgrænser det, og det håber jeg er noget af det, som ministeren vil tage med herfra i dag og kigge nærmere på
: Er der en mulighed for at afgrænse det, eller vil den store besparelse, som blev fremhævet i bemærkningerne, ikke bare blive spist op i administration og bureaukrati, ved at man skal ud at kontrollere hver enkelt person, om det er et barn, der lejer boligen, eller det er en anden osv.?
Så er der den anden del af forslaget, som handler om at sælge en bolig til sine børn og dermed opnå en slags rabat, kan man kalde det.
ikke noget, vi har nogen problemer med, at man som forældre vælger at hjælpe sit barn på vej i livet.
Og hvis det handler om at købe en lejlighed, som barnet kan være i, så mener vi faktisk, at det kun er noget meget positivt, at forældre tager ansvar for deres børn.
Jeg mener også, at det formentlig går ind og aflaster nogle af de offentlige almene boliger og ungdomsboliger rundtomkring, at nogle rent faktisk påtager sig ansvaret selv og har mulighed for at købe dem selv.
Jeg bliver så også nødt til at have tiltro til, at den nye ordning med den offentlige vurdering, som træder i kraft inden længe, vil give et langt mere retvisende billede af, hvad der er gældende, hvad der ikke er gældende, og hvad en bolig reelt er værd.
Og når man så har det beløb, ved vi også alle sammen, at du aldrig kan sætte et beløb på en bolig og så forvente, at det nødvendigvis er det, du får for den, hvis du går ud i et reelt salg.
Så jeg synes faktisk, det er rimeligt, at der er en usikkerhedsmargin, som man har en fordel af, når det er til sit barn, at man sælger.
Så grundlæggende kan Dansk Folkeparti ikke støtte det samlede beslutningsforslag, men vi håber meget, at ministeren vil undersøge mulighederne lidt nærmere vedrørende virksomhedsordningen, altså om der er nogle muligheder, nogle redskaber og værktøjer, som der måske kan justeres på, for at vi til dels kan imødekomme forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Når man fremsætter et forslag, er det jo ikke altid, man kan forvente at få det hele vedtaget
, så hvis vi kan få det halve vedtaget efter en udvalgsbehandling og skrive en betænkning, som kan afgrænse, hvordan virksomhedsordningen kunne modelleres og reduceres, så er det fint.
Altså, det var spændende før at få at vide, at det egentlig var en ordning, der var tiltænkt landmænd, og at det så er noget, der har bredt sig til solceller og forældrekøb, og hvis vi kan rulle noget tilbage og ligesom gøre det på en ordentlig måde, synes jeg, det vil være rigtig fint. Så vil jeg godt præcisere, at det her forslag er noget, som skal gælde fremadrettet.
Så det er jo ikke, fordi vi vil lave noget med tilbagevirkende kraft.
Den slags ting overlader vi til regeringen at foreslå.
Det er bare for at præcisere det.
Men jeg ser da frem til, at vi kan have en drøftelse af, om vi måske kunne finde noget, som kunne justere på det, der foregår i øjeblikket.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-05-23:
Jeg har bare lige behov for at påpege, at det ikke på noget tidspunkt vil få mig til at stemme for det her forslag om at afskaffe ordningen, uanset hvad der måtte ske undervejs.
Men for mig er det vigtigt, at man går ind og ser på de her værktøjer og får dem undersøgt.
Det går faktisk som en rød tråd gennem samtlige af de lovforslag, jeg løbende er inde og kommentere her i salen, også i morgen, at jeg ikke bryder mig om, at man går ind og pålægger ministeren at afskaffe ting uden egentlig først at have belyst problemstillingen.
Så vi må have tingene i den rigtige rækkefølge, og så vil jeg som regel være mere lydhør.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Det overrasker mig lidt, at ordføreren har den holdning, for jeg har læst nogle artikler i Berlingske, hvor jeg ligesom kunne forstå, at ordføreren synes, at det her er et problem.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-23:
Jeg siger – og jeg læser igen op af mit talepapir
: 15-procentsreglen har normalt ikke kunnet bruges på forældrekøbslejligheder, da forældrekøbslejligheder vurderingsmæssigt har været anset som udlejningsejendomme.
Det vil sige, at det hidtil har været sådan, at man har skullet anvende handelsværdien ved sådan nogle overdragelser.
Så efter min optik er det et bekræftende svar på det, som fru Lisbeth Bech Poulsen spørger om.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-23:
Jeg sad oppe på mit kontor og fulgte lidt med i debatten her, og jeg hørte det, som om skatteministeren sagde, at den her 15-procentsregel ikke har været brugt, og at den ikke har været en del af debatten omkring det her.
Vi er mange, der har sagt: Prøv at høre her, man kan have en lejlighed, der måske har en markedsværdi på 3 mio. kr., en vurdering på 1½ mio. kr., eller hvad det nu er, 2 mio. kr., og så kan man så under nogle omstændigheder sælge til sine børn 15 pct. under den vurdering, og det giver jo en helt massiv fordel for de børn, fordi de så lige pludselig får overdraget rigtig mange penge, der er bundet i værdien i den her lejlighed.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-23:
Med hensyn til rimeligheden i ordningen vil jeg sige, at det ud fra det opgjorte ser ud, som om det er en økonomisk fordel for forældre at vælge virksomhedsordningen og få en advokat til at ordne det.
Jeg synes, det ville være mest rimeligt at afskaffe den her ordning, så man ikke favoriserer dem, som har råd til at købe en bolig til deres børn.
Det her har en asocial side på den måde, at det er med til at sikre, at de rigeste nemmere kan sikre, at deres børn kan gennemføre en videregående uddannelse, uanset hvilken by det er i.
Kan ministeren ikke se ulempen i den skævvridning?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-23:
Nej, det kan jeg grundlæggende ikke.
Det er jo legitimt nok, hvis man vil gribe ind over for udlejning med det, der ligger her, og det beslutningsforslag kan regeringen ikke se sig selv i.
Vi har et problem med, at unge, der starter på en uddannelse i bl.a. hovedstadsområdet, ikke kan finde nogen steder at bo, og så kan man selvfølgelig sige, at nogle af dem, der har mulighed for at løse det her problem ved at købe en lejlighed, benytter sig af de regler, der gælder for det.
Hvis man fjerner den mulighed, vil der så være bedre mulighed for, at de pågældende børn kunne finde sig et sted og bo og passe deres uddannelse?
Nej, det ville der jo ikke være.
Der kommer jo ikke flere ungdomsboliger eller flere lejeboliger af den årsag.
Tværtimod kunne der komme et større pres på lejeboligmarkedet.
Derfor kan regeringen ikke se sig selv i det her, sådan som Enhedslisten har formuleret beslutningsforslaget.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-23:
Tak til ministeren for redegørelsen.
Jeg vil bare lige være sikker på, at jeg opfattede det fuldstændig korrekt, at det, som ministeren sagde, var, at den mulighed for at sælge til en pris, der er 15 pct. lavere, reelt set vil blive afskaffet med den skatteaftale, der er lavet nu.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-23:
Jeg kan læse op igen af mit talepapir: 15-procentsreglen har normalt ikke kunne bruges på forældrekøbslejligheder, da forældrekøbslejligheder vurderingsmæsigt har været anset som udlejningsejendomme.
Det vil sige, at det hidtil har været sådan, at man skulle anvende handelsværdien ved sådanne overdragelser.
Men vi har så indgået en bred aftale, som udmønter et nyt ejendomsvurderingssystem.
I det nye ejendomsvurderingssystem bliver det sådan, at med de nye ejendomsvurderinger vil udlejeforholdet ikke længere tillægges betydning.
Det er så også i de fleste tilfælde nogle væsentlig højere vurderinger, og ejendommen vil således blive vurderet til handelsværdien af ejendommen, og fri overdragelse kan herefter som udgangspunkt ske til ejendomsvurderingen +/- 20 pct.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-23:
Jeg tror, der er rigtig mange forældre, som køber lejligheder under virksomhedsordningen, som har haft en opfattelse af, at de har haft mulighed for at sælge ejendommen efterfølgende til deres børn 15 pct. billigere.
Men skal jeg forstå ministerens svar sådan, at det mener ministeren ikke har været gældende, men fremadrettet vil man kunne sælge boligen 20 pct. billigere end det, der gælder ved den offentlige ejendomsvurdering?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-23:
I dag er vurderingerne meget lave, også de steder, hvor der er forældrekøbslejligheder.
Når vi får et nyt vurderingssystem, løfter man vurderingen til den reelle værdi.
Der ønsker vi at understøtte, at man kan overdrage til den reelle værdi.
Hvad er den relle værdi så?
Der er et spænd på +/- 20 pct., og den usikkerhed synes vi skal komme boligejerne til gode.
Og derfor vil det være sådan, at med de nye ejendomsvurderinger skal udlejningsforholdet ikke tillægges betydning, og ejendommen vil blive vurderet til handelsværdien af ejendommen, og fri overdragelse sker til en pris svarende til ejendomsvurderingen +/20 pct.