runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-22:
Mange tak for talen, og tak for at give udtryk for holdningerne i forhold til redegørelsens sådan mange perspektiver.
Jeg tænker, at jeg, når ordføreren taler om civilsamfundets råderum, har lyst til at sige, at jeg synes, at noget af det, der fungerer forbilledligt, er, at vi har puljer, der er sat af både til de strategiske partnere, men også til CISU, som i høj grad er med til at give dem muligheden for sammen med deres lokale partnere at virke og også med en forholdsvis stor kontinuitet.
Så jeg vil egentlig høre, hvad Enhedslisten tænker i den sammenhæng.
Jeg har jo også syntes, at det var rigtig væsentligt at demonstrere, også over for andre lande, hvordan vores samarbejde og strategiske partnerskaber i den grad hviler på tillid til organisationerne, og det med, at man engang har committet sig, og det har også vist sig at være utrolig effektivt, hvordan vi i krisesituationer har kunnet bygge ovenpå med flere offentlige midler, hvor vi næsten fra det ene døgn til det andet kan sørge for, at der kommer bevillinger fra Danmark og helt ud til partnerorganisationerne der, hvor krisen pludselig opstår.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-22:
Det er jo et supergodt spørgsmål, og ordføreren giver næsten svaret selv.
Jeg synes, det er helt afgørende, at vi fortsætter med og at vi måske endda også styrker det fokus, som vi faktisk fra dansk side er blevet ret gode til, nemlig at have nogle ret fleksible instrumenter til at kunne bygge ovenpå, som ordføreren her også siger det, men også det at have nogle puljer, som gør, at mange dele af det danske civilsamfund kan være aktive.
For noget af det, som de kan, nemlig at de kan nå meget langt ud og sikre det lokale ejerskab til de indsatser, der skal ske, er ellers noget, som kun meget få andre kan.
Så det er helt afgørende for Enhedslisten, at vi styrker det i forhold til puljerne, altså ikke puljetænkningen som puljetænkning, men det, som puljerne kan, og med det fokus, der handler om at kunne være både modig og fleksibel med den danske udviklingsbistand, så vi måske også kan være til stede nogle af de steder, hvor et myndighedssamarbejde og et samarbejde med de statslige aktører ellers kan blive ganske vanskeligt, fordi det er nogle regimer, vi har svært ved at kunne skubbe på.
Så kan vi godt arbejde på civilsamfundsfronten, og det er måske noget af det, som vi med vores instrumenter skal blive endnu bedre til, eller som vi i hvert fald skal være villige til at gøre, også når det er svært.
Flemming Møller Mortensen (S), 2025-05-22:
Man kan sige, at det jo virkelig falder meget gunstigt, at vi har muligheden for den her drøftelse og den her dialog i dag, forud for at vi skal drøfte den nye fremtidige udviklingspolitiske strategi.
Vi kan jo godt stille nogle krav til redegørelserne.
Nu er ordføreren inde på det der med, at hun synes, at der mangler noget fokus på fattigdom, men jeg ved jo også, at ordføreren er enig i, at fattigdomsaspektet er indlejret i rigtig mange af de indsatsfelter, der arbejdes med.
Det gælder både klima, men det gælder også uddannelse og sundhed, at det jo i høj grad er med til at drive fattigdommen væk eller i hvert fald lave en reduktion.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-22:
Det synes jeg faktisk er en rigtig god idé.
Jeg håber også, at vi i forhandlingerne kan blive enige om at fastholde det her instrument med at have en årlig redegørelse.
Og så ville det være en god idé, tror jeg, strategisk at sige, hvad det er for nogle tematikker, man kunne forestille sig sådan mere strategisk tværgående, sådan som også Venstres ordfører var inde på tidligere, altså at vi måske i virkeligheden kunne lægge det ned som nogle af de måder, man kunne lave redegørelsen på eller bygge den op omkring.
Så vil jeg sige, at måske skulle vi også overveje, om man skulle lave en eller anden form for parallelt civilsamfundsforum på en måde, hvor vi også kunne inddrage de civilsamfundsorganisationer, som jo er fuldstændig afgørende for, at danske udviklingspolitiske mål bliver til realiteter.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-22:
Tak for en meget fin tale.
Jeg har jo i mindst 10 år talt om ikke meget andet end partnerskaber, partnerskaber og partnerskaber, og det ved jeg også at fru Trine Pertou Mach har.
Men som jeg sagde i min tale, hører jeg, når jeg hører om de partnerskaber, der er lavet, hvor private virksomheder arbejder sammen med en ngo eller en folkelig forening om at få et eller andet op at stå, stor frustration i forbindelse med mange af de projekter.
Det må jeg være ærlig at sige.
Jeg er nået dertil, hvor vi måske, i stedet for at vi skal lave alting sammen, i virkeligheden skal til at lave ting hver for sig og blive gode til det, som man respektivt er god til.
Private virksomheder er gode til noget, og civilsamfund er gode til noget andet.
De kan støtte hinanden – civilsamfund kan lave social kapital, og private virksomheder kan rejse økonomisk kapital.
Men måske skal vi lade være med at blande det helt så meget sammen.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-22:
Der er mange udfordringer.
Det siger både virksomhederne, der gør det, og det siger civilsamfundsorganisationerne også.
Ikke desto mindre kan det jo godt være, at det stadig væk er det, vi skal gøre for at undgå, at vi får et privatsektorengagement, som alene handler om økonomisk vækst og erhvervsfremme uden at have blikket på det, som jeg også spurgte ordføreren om tidligere: Hvordan sikrer man, at det også er fattigdomsbekæmpende; at det skaber jobs til de mennesker, der har brug for det; at de mennesker, der arbejder der, får ordentlige rettigheder; og at det ikke krænker lokalbefolkningens rettigheder eller involvering?
Så måske skulle vi i virkeligheden snarere prøve at evaluere på: Hvad er det, der ikke fungerer?
Hvordan kan man gøre noget for at få det til at fungere?
Og så kunne man måske overveje, om ambassaderne skulle have en eller anden form for rejsehold, som består af nogle af de aktører, der kunne hjælpe til med, at de gode erfaringer kunne blive fordelt lidt bedre.
Det var i hvert fald også en mulighed.
Den danske fagbevægelse er også ganske vigtig i den sammenhæng – i forhold til nogle af de rettighedsspørgsmål, som måske er dem, der indimellem halter.
Marie Bjerre (V), 2025-05-22:
Lifescience er selvsagt en vigtig prioritet for Danmark, og jeg mener sådan set også, at det er en vigtig prioritet for Europa, fordi det er det, vi skal leve af i fremtiden – det er nye grønne teknologier og løsninger, også inden for lifescience.
Vi forventer ikke, at Europa-Kommissionen nødvendigvis kommer med konkrete forslag på det her område under vores formandskab, men derfor kan man jo godt forsøge at sætte det på dagsordenen og forberede det så godt som overhovedet muligt.
Derudover er dagsordenen jo også mere bred end som så.
Der kommer vi jo ind i en budgetdiskussion, også under det danske formandskab, og det er også en retning, vi vil tage.
Alexander Ryle (LA), 2025-05-22:
Et af de steder, hvor Danmark står rigtig stærkt, er jo på lifescienceområdet.
Vi har globale frontløbere som Novo Nordisk og Lundbeck og ALK og Coloplast og mange andre, men alligevel sakker vi bagud i den globale konkurrence, fordi Kina og USA investerer massivt i innovation og i forskning, og i EU kan man ikke engang skrive ind i sit arbejdsprogram, at man skal have en lifesciencestrategi.
Hvordan vil regeringen sætte lifescience på dagsordenen under det danske EU-formandskab?
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-22:
Hvorfor er Rwandamodellen ikke en del af regeringens prioriteringer, nu man har EU-formandskabet?
Rwandamodellen går ud på, at asylansøgere bliver sendt til et land uden for Europa.
Det behøver ikke være Rwanda; det kunne være andre lande.
Hvorfor er det ikke en del af prioriteringerne?
Er det, fordi Socialdemokraterne totalt har opgivet at beskytte Europa mod migration?
Er det, fordi man gerne vil have migration, så længe den er regulær?
Man kan bare se på Tyskland.
Der er migrationen regulær, men landet er ved at bukke under på grund af muhamedansk vold og kriminalitet.
Så hvorfor i alverden har man ikke sørget for, at Rwandamodellen er en del af prioriteringerne?
Hele Europa og alle statslederne kommer til Danmark for at diskutere.
Det er en oplagt mulighed.
Man kan få det italesat.
Er det ikke fair at sige, at Socialdemokraterne har svigtet, også på dette punkt, når man ikke vil bringe Rwandamodellen i spil?
Henrik Møller (S), 2025-05-22:
Jeg synes jo, at det er imponerende.
Altså, da Socialdemokratiet første gang lancerede den her idé om, at man skulle finde et andet sted for afviste asylansøgere uden for de europæiske grænser, blev der grinet og sagt: Det her har jo ingen gang på jorden, og det er der ikke nogen der vil arbejde med andet end Socialdemokratiet.
I dag er det jo blevet noget, man diskuterer i Europa som en reel mulighed.
Man er der ikke endnu.
Men et af de elementer, der ligger her, er jo, som der står, nye EU-løsninger med hensyn til irregulær migration.
Jeg synes også, at jeg prøvede at understrege i min tale vigtigheden af og det centrale i, at hvis vi ikke får løst de her problemer, vil alle de andre udfordringer, vi står med, risikere ikke at være ligegyldige, men i hvert fald blive næsten umulige at have med at gøre.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-22:
Jamen hvorfor er Rwandamodellen så ikke en prioritet for regeringen og for Socialdemokratiet?
Er sandheden ikke, at man bare snakker og siger alle de pæne ting, men ikke gør noget?
Her har man muligheden for at bringe det i spil, og der er måske endda mulighed for at skabe et flertal i Europa.
Man gør det ikke.
Hvorfor ikke?
Henrik Møller (S), 2025-05-22:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at henholde mig til, hvad der står i vores vedtagelsestekst.
Der står: »nye EU-løsninger med hensyn til irregulær migration«.
Altså, i det her kan det jo være et aspekt, som EU også kommer til at drøfte, i forbindelse med hvordan vi forhindrer nogle af de her ting.
Det kan da sagtens blive en løsning på sigt, men kun at fokusere på det
synes jeg også vil være for snævert i forhold til at sige: Lad nu paletten være åben, så vi kan finde nogle fælleseuropæiske løsninger på det her.
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-22:
Nu er det jo ikke nogen skam at blive væk, hvis man ikke er inviteret, og vi har jo ikke været inviteret til at være med til at lave den der vedtagelsestekst.
Vi har fået den tilsendt lige inden mødet, og så læste jeg den igennem, og jeg er jo som altid meget positiv, men så tænkte jeg: Hvis jeg nu skulle lave sådan en vedtagelsestekst i forhold til EU, ville jeg tænke, at noget helt afgørende i forhold til situationen – og ud over Ukraine og andre ting, som står der, og det er fint – var at opnå en strategisk uafhængighed af USA, hvad vi i EU jo ikke har i dag, og hvad Europa ikke har i dag.
Så læste jeg den en gang til, og så fandt jeg ikke noget om det.
Så vil jeg bare spørge: Når der ikke står noget om uafhængighed af USA, er det så, fordi man ikke mener, at det er en prioritet for formandskabet, eller er det, fordi man har glemt det?
Henrik Møller (S), 2025-05-22:
Nej, jeg synes, der er nogle andre ting, man i højere grad har gjort.
Nu ser vi, hvordan tingene udvikler sig i forhold til det her, og det er klart, at når vi kigger på den sikkerhedsmæssige politiske situation, må man sige, at så er der en usikkerhed nu her, som gør, at vi i meget højere grad må sørge for os selv og sikre os selv i forhold til det her.
Men jeg tror, der stadig væk ligger en anerkendelse af, at USA stadig væk er en allieret.
USA er stadig væk en vigtig og en stor handelspartner i forhold til EU.
Så vi snakker ikke om at have sådan en strategisk autonomi, hvor vi kun handler i Europa alene.
Vi snakker om måske at udvide paletten til ikke kun at omhandle USA, men sådan set også omhandle nogle af de andre steder rundtomkring i verden, hvor vi kan lave nogle handelspolitiske aftaler.
Så vi har egentlig ikke drøftet, at vi skulle være fuldstændig uafhængige af USA.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-22:
Jeg er i hvert fald meget åben over for at diskutere det.
De her nordisk-afrikanske møder strækker sig jo så tilbage fra før min tid, og jeg synes, vi over de seneste år har fået givet dem yderligere indhold og også helt klare gensvar på afrikanske ønsker.
Det er også en kommentar til fattigdomsbekæmpelse kontra vækst og sådan noget.
Det reflekterer jo også, at der fra vores partnerlande er et ønske om at skifte fokus, og der tror jeg da godt, at Norden kunne gøre noget mere sammen, altså fordi vi har en kollektiv god branding, og vi har også nogle samfund, som jo ikke er en kopi af hinanden, men som værdimæssigt står på det samme.
Hvis man kigger efter additionelle penge, kunne man jo også godt forestille sig, at man kunne bringe de forskellige nordiske landes forskellige a la IFU-institutter i spil, og det sker jo allerede.
Det kunne man sikkert godt samtænke mere effektivt, end vi gør det i dag.
Det synes jeg kunne være en udmærket ting at diskutere, også i den kommende tid.
Marie Bjerre (V), 2025-05-22:
Som jeg også sagde til hr. Søren Søndergaard, handler det om at få sat retningen for de her meget, meget ambitiøse prioriteter, der er for det danske formandskab.
Men det er klart, at et formandskabsprogram også vil være mere konkret, i forhold til hvad det så er for nogle retsakter, vi gerne vil prioritere og gerne vil levere på.
I forhold til klimadagsordenen vil vi jo meget gerne have, at det kan lade sig gøre at sætte et 2040-klimamål.
Så det er sådan en helt konkret prioritet på klimaområdet.
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-22:
Tak for det.
Og tak for at præsentere prioriteterne, som jeg går ud fra holder, fordi det er dem, som vi har hørt om det sidste halve års tid faktisk.
Så jeg går ud fra, at de også holder til juli.
Ministeren var meget inde på det her med, at vi befinder os på et kritisk tidspunkt, et vigtigt tidspunkt, og at det er en unik mulighed, hvor vi har ansvaret for at sætte den rigtige retning.
Lidt i forlængelse af det, hr. Søren Søndergaard sagde, vil jeg spørge, om der vil blive sat nogle mål f.eks. på det grønne område.
For vi skal have den grønne omstilling, og det har ministeren også bekræftet mig i på møder i Europaudvalget, men vil der blive sat nogle mål?
Vil vi komme i mål med en stærkere reach-lovgivning?
Vil vi få sat et skrappere klimamål, når vi rammer den 31. december?
Henrik Møller (S), 2025-05-22:
Tak for det, formand.
Det er sådan, at Danmark her den 1. juli overtager EU-formandskabet.
Sidst vi havde det, var i 2011, så det er det, man kan kalde for en sjælden begivenhed, men det er i og for sig også en meget vigtig mulighed for Danmark.
I de 6 måneder, hvor Danmark har formandskabet, har vi muligheden for fra dansk side at sætte fokus på nogle af de sager og nogle af de områder, som vi gerne vil være med til at fremme.
Heldigvis har vi på tværs af de politiske partier i Folketinget og i Europaudvalget en tradition for at kunne debattere Europapolitiske spørgsmål med regeringen.
Jeg er derfor også rigtig glad for, at det var et enigt Europaudvalg, der bakkede op om, at der skulle være en forespørgsel, for det giver os en mulighed for nu at få en rigtig god og gennemgribende debat her i Folketinget om et så vigtigt emne som det europæiske samarbejde og europæisk politik.
Det er på den baggrund, at forespørgerne har bedt regeringen om at oplyse om planer og prioriteter for det danske formandskab i andet halvår af 2025.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-05-22:
Og jeg forstod det sådan på ministeren, at prioriteringerne ikke er klar endnu, men først bliver klar i juni måned.
Så kunne man godt stille sig det spørgsmål, hvad vi så laver her i dag, hvis regeringen ikke har de prioriteringer klar.
Det virker lidt som spild af ordførernes tid.
Regeringen har så listet en lang række emner op, men alle de emner kan man jo ikke få på plads i løbet af et halvt år.
Så hvorfor er de her prioriteringer først klar i juni?
Jeg ved, at man har arbejdet på det meget længe.
Jeg er lidt ærgerlig over det.
Altså, det må jeg nok indrømme.
Marie Bjerre (V), 2025-05-22:
Regeringens formandskabsprogram, altså for vores EU-formandskab, vil være klar i juni måned, og jeg forventer, at vi kan offentliggøre det den 19. juni.
Men regeringens foreløbige prioriteter for EU-formandskabet er, som jeg lige har redegjort for, bl.a. forsvar og sikkerhed, herunder robusthed, håndtering af irregulær migration og udvidelse, og så er det ikke mindst konkurrenceevne, som jeg har brugt de sidste 15 minutter på at redegøre for.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2025-05-22:
Og tak for en fin tale – og for, at vi kunne holde den her forespørgsel, på trods af at prioriteterne jo ikke er fremlagt endnu.
Nu nævnte ministeren selv lige her til sidst det om konkurrenceevne, så jeg vil høre, og ministeren kunne sige lidt mere om, hvilke konkrete indsatser regeringen vil gøre for at rydde op i eksisterende EU-lovgivning, som jo er en klods om benet på mange danske virksomheder.
Marie Bjerre (V), 2025-05-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er helt enig med den konservative ordfører.
I forhold til konkurrenceevne deler vi også det synspunkt, at det er meget, meget vigtigt, at EU får leveret på den dagsorden, for det er blevet for besværligt at drive virksomhed i Europa.
Og det er, helt som ordføreren siger, særlig på grund af alt for bøvlede regler.
Kommissionen er kommet med forslag til at forsimple EU's regulering; det er de her såkaldte omnibusforslag, de er kommet med.
Helt konkret håber vi fra det danske formandskabs side at kunne få rykket yderligere på de her forslag.
Søren Søndergaard (EL), 2025-05-22:
Og tak til ministeren.
Det er selvfølgelig en lille smule svært at diskutere regeringens prioriteter, når de først bliver offentliggjort på et senere tidspunkt.
Det må vi jo erkende.
Men så vil jeg prøve at komme rundt om det på en anden måde.
Har regeringen nogle succeskriterier for sit formandskab?
Altså, når vi kommer frem til den 31. december eller den 1. januar eller for den sags skyld den 10. januar næste år og regeringen kigger tilbage, er der så noget, hvortil man vil sige, at det er man glad for at man har nået, eller at det er man ked af at man ikke har nået?
Har man nogle succeskriterier for, hvad det er, man vil?
Marie Bjerre (V), 2025-05-22:
Det er jo nogle store prioriteter, der ligger for det danske formandskab, og også en meget, meget ambitiøs dagsorden, som jeg har redegjort for.
Vi står med en helt ny verdensorden, hvor der er behov for, at Europa bliver stærkere, at vi rykker tættere sammen, og at vi skaber den her retning.
For det danske formandskab vil det være en prioritet og også en succes for os, at vi kan levere på de her forskellige prioriteter i forhold til at få skabt retningen.
Det vil sige med hensyn til forsvar og sikkerhed, om vi kan få leveret konkret på nogle forslag, der sikrer, at vi styrker vores forsvar i Europa, og med hensyn til konkurrenceevne, om vi kan få leveret konkret på, at vi får forsimplet lovgivningen eksempelvis.
Men det handler om at få leveret på de her større politiske prioriteter og få sat retning for Europa.
Helle Bonnesen (KF), 2025-05-22:
Er der blevet gjort nok?
Jeg sagde tidligere også, at når vi vælger, så vælger vi andet fra.
Og det her er den klassiske med, hvordan vi skal prioritere mellem noget, der er så kortsigtet, og noget, der er så langsigtet.
Vi kunne sikkert have gjort mere.
Har vi lavet de rigtige prioriteringer?
Vi så f.eks. her på studieturen, da vi var i Kenya, at vi i hvert fald har været dybt involveret i et godt klimaprojekt med den etiopiske minister doktor Fitsum Assefa, som tilsyneladende virkelig har fået sat gang i det.
Så vi kan gøre det, og når det lykkes, skal vi også tage de erfaringer af det og udbrede det andre steder.
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-22:
Det vil vi bestemt.
Altså, lige nu sidder Danmark med i Sikkerhedsrådet i FN
, så derfor er der jo også en mulighed for, at Danmark kan gøre sig gældende der og tænke EU og FN sammen i forhold til de muskler, som Danmark så kan tage med der.
Det er jo oplagt at gøre.
Ja, en kort bemærkning: Jeg kan forstå, at Konservative har været en tro væbner i forhold til støtte til grønne projekter, og det er vi jo glade for.
Hvordan ser ordføreren, at redegørelsen kommer ind på det, og er der blevet gjort nok i forhold til det grønne?
Det er jo desværre ikke mit fagområde – beklager.
Men jeg synes, at de input, der kommer fra ordføreren, er vigtigt at få med, og jeg ved, der bliver sat stor pris på de input, vedkommende har.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-22:
Jeg vil bare sige tak til ordføreren, som er stedfortræder i dag, og sige, at det var en virkelig god tale.
Jeg håber, at vi i et samarbejde også i forbindelse med den forhandling, vi går i gang med nu, netop kan sætte fokus på noget af det, som SF pointerer her, altså at der jo er nogle dilemmaer og nogle udfordringer.
Det var fint, at hr. Flemming Møller Mortensen læste noget fra loven op, fordi det jo netop understreger vigtigheden af, at man integrerer tænkningen omkring fattigdomsbekæmpelse, rettighedsfremme og økonomisk udvikling i alle de forskellige spor, vi laver, så det ikke bliver en silo, hvor man siger, at her bekæmper vi fattigdom, her skaber vi økonomisk udvikling, og her skaber vi rettigheder, men at de tre tematikker hænger sammen og er integreret, og at de i virkeligheden også nogle steder bliver hinandens forudsætninger.
Claus Jørgensen (SF), 2025-05-22:
Det synes jeg lyder helt rigtigt.
Noget af det, som jeg også var inde på, er det her med, at EU skal tage lederskab på det, og Danmark har lige om lidt formandskabet, og der er det jo oplagt, at vi stiller os i spidsen for at prøve at integrere de her ting i EU's andre politikker, altså vores handelspolitik, vores indkøbspolitik, vores landbrugspolitik.
Jeg er også blevet orienteret om, at EU p.t. overfisker i afrikanske farvande, og at der er en ubalance der.
Det er også noget af det, vi må kigge på igennem EU-samarbejdet.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-22:
Det er jeg helt enig i.
Jeg er også helt enig i, at det ville være stærkt, hvis vi i Danmark generelt og mere, end vi gør allerede, kaster os aktivt ind i – og nu bliver det så igennem formandskabet – hvordan EU's udviklingspolitik fungerer, og sikrer den kohærens, som det så fint hedder, som der bliver talt meget om, men som jo åbenlyst har sine mangler her og der.
Mit sidste spørgsmål til ordføreren går på, hvordan SF ser på støtten til det multilaterale system, altså Danmarks engagement og støtte i FN's institutioner.
Er det også noget, man vil fokusere på SF's side i de kommende forhandlinger?
Lars-Christian Brask (LA), 2025-05-22:
Tak for ordet.
Jeg noterer mig, at der i forordet også bliver kigget lidt frem, selv om den her redegørelse jo er i forbindelse med noget historisk, men: »Vi skal tilbage til bistandens begyndelse og igen gøre den mere strategisk og interessebaseret.
Vi skal bruge vores penge klogt.«
Jeg antager, at det er et forord til de forhandlinger, der finder sted her ganske snart.
Men jeg kan konstatere, at redegørelsen flugter med målsætningerne, og det er jo ganske godt.
Flere har nævnt det her med sundhed, uddannelse, jobskabelse, grønt landbrug osv.
Så det er rigtigt, når redegørelsen flugter med målsætningerne.
Det er jo gerne sådan, det skal være.
Når jeg læser den her redegørelse igennem, er der et par ting, jeg studser over, og de er også blevet nævnt i flere omgange.
Men hvad angår det her med forudbetaling af vores bidrag til banken, som bliver brugt til hybridkapital, er jeg godt klar over, hvad hybridkapital er, og jeg kan også godt regne ud, hvad forudbetaling er.
Men så er pengene jo ligesom brugt.
Så der skal man ligesom også bare være opmærksom på, at pengene kun kan bruges én gang, og så kan det godt være, det kan geares og på den måde give en effekt.
Men når pengene er lagt ind, så er de der jo ligesom ikke mere.
Der kunne jeg da godt tænke mig at høre lidt om, hvor meget elastik der er i det, eller hvordan man vægter, om der skal gives bistand eller ej.
Men i bund og grund ser vi i Liberal Alliance frem til strategiforhandlingerne om de næste udviklingsbistandstiltag, og vores fokus kommer til at stille skarpt på, hvad det er, vi skal opnå, og hvordan vi lykkes.
Så tak for en god redegørelse.