runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Jo, men jeg siger det bare i god tid, inden man måske præsenterer forslaget, for der er ingen grund til at komme med det, hvis det er ud fra det princip, at man prøver at lukke for de mere eller mindre rene lande – det er de jo ikke, men alligevel – Nordafrika og Mellemøsten.
Jeg må bare sige, at i Bosnien-Hercegovina er 51 pct. af befolkningen muslimer.
Altså, jeg siger det bare, hvis ikke man er klar over det – der er muslimer alle steder – hvis det er det, man vil lukke for, og det så ud, som om det var det, som Nye Borgerlige og Pernille Vermund i Berlingske ønskede.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Det er jo helt korrekt, at når vi får udenlandsk eller international arbejdskraft – uanset om vi får den fra EU, om vi får den fra Norden, eller om vi får den ude fra verden – kan der komme folk hertil, som er muslimer.
Det kan der også fra Sverige, og det kan der også fra Frankrig.
Vi har nogle europæiske lande, som desværre har udviklet sig i en retning, hvor islam fylder mere og mere, og det er jo problematisk.
Det ændrer dog ikke ved, at vi for det første har fravalgt de muslimske lande.
Vi kan så fra de øvrige borgerlige partier sige, at der er en positivliste, hvor man har tilvalgt nogle lande, som man gerne vil vælge til.
For os i Nye Borgerlige har det været meget afgørende, at vi har fravalgt de lande, som vi har store problemer med.
For det andet er der jo en grænse for, hvor mange mennesker der kan komme hertil, i det forslag, vi har lagt frem.
Og det er der jo netop, for at vi ikke skal ændre os markant som land.
Vi siger, at vi sørger for, at der kommer et begrænset antal, som svarer til det, som virksomhederne har brug for af arbejdskraft.
Det er kun, når der er mangel på arbejdskraft, og det er i øvrigt også med en beløbsgrænse, som svarer til 30.000 kr. om måneden, man skal tjene for overhovedet at kunne komme i betragtning.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Jeg kredser lidt om det samme.
Nu er det lidt usikkert, hvad det her forslag kommer til at gå ud på, og det er vist kun en tanke, men så er det jo også på tide at advare mod, hvad der kan ske.
Jeg forstår egentlig godt tanken om det der med, at hvis man endelig vil sætte beløbsgrænsen ned og gerne vil åbne for mere udenlandsk arbejdskraft – det vil vi ikke i Dansk Folkeparti – så siger man: Okay, Nordafrika og Mellemøsten.
Men det er jo ikke gjort med det, for det, som fru Mette Hjermind Dencker siger, er jo rigtigt.
Der er altså ca. 200 millioner i Indien, og dem vil man godt åbne for.
I Malaysia er der 20 millioner muslimer.
Der er 10 millioner i De Forenede Arabiske Emirater.
Bare i USA er der 3,5 millioner.
Altså, vi kan blive ved; der er masser af muslimer rundtomkring i de lande, som Nye Borgerlige så vil åbne for.
Det skal man bare lige skrive sig bag øret.
Og så tror jeg i øvrigt heller ikke, at det overhovedet kan lade sig gøre at lukke for nogle lande og åbne for andre lande – det er så en anden snak.
Men netop fordi jeg kan se på Berlingske, at det er et forslag, man måske har på bedding og ikke er helt enige om i den blok, ser det ud som om, så vil jeg bare advare og sige: punkt 1, at det ikke kan lade sig gøre, og punkt 2, at der er masser af muslimer, der vil strømme ind uanset hvad, selv om man prøver at lukke for Nordafrika og Mellemøsten.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Det er vores opfattelse, at kommer man fra de lande, som vi har udvalgt som positivlande – det er baseret på, hvordan vi kan se de opfører sig, når de kommer til Danmark – og man har et arbejde, er man velkommen.
Mister man sit arbejde eller begår kriminalitet, ryger man ud med det samme.
Hvis man så har en ægtefælle, som også har et arbejde, er ægtefællen naturligvis velkommen, og det er børnene også.
Men hvis man ikke har et arbejde og ikke kan forsørge sig selv, skal man ud.
Det er også derfor, at det for os er helt afgørende, at vi fjerner ydelserne til de udlændinge, der allerede er i Danmark, hvis de ikke vil integrere sig på vores arbejdsmarked.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-01-28:
Det kunne da være fantastisk og det bedste, hvis det var sådan, men vi er altså også nødt til at forholde os til, at der bor knap 200 millioner muslimer i Indien, og vi er nødt til at forholde os til, at når Indien ligger så højt oppe på listen over de lande, der er de farligste lande at være kristen i, er det, fordi de muslimer ikke er ganske fredelige, for ellers ville landet ikke figurere så højt oppe.
Jeg går ud fra, at fru Pernille Vermund deler den opfattelse.
Jeg vil bare høre, om det er Nye Borgerliges opfattelse, at personer, der kommer herop på beløbsordningen, skal have lov til at tage deres ægtefæller og børn med, og om ægtefællerne og børnene også skal have lov til at arbejde under beløbsordningen.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Nu formoder jeg, at fru Mette Hjermind Dencker ved, at der primært bor hinduer i Indien.
Mere end 80 pct. af Indiens befolkning er hinduer.
Der er også muslimer, det er korrekt, men det er i runde tal cirka lige så mange, som der er i Sverige – ikke i antal, men i procent af befolkningen.
Det er bare for ligesom at få et perspektiv på, hvor meget muslimer fylder i Indien, og hvor meget de fylder i andre lande, som vi normalt ikke har problemer med.
Ja, for søren da, jeg har da ikke lyst til at bo i Indien, men når vi taler om arbejdskraft, kan vi se, at de indere, der er kommet her til landet, er mindre kriminelle end danskere, og de er bedre integrerede på vores arbejdsmarked end langt de fleste andre udlændinge – og frem for alt er der, når de får børn i Danmark, så få problemer med dem, at de ikke engang optræder i statistikkerne.
Så vi bliver nødt til at forholde os til, at de mennesker, der kommer her til landet med et arbejde på hånden, tydeligvis opfører sig anderledes, end hvis man skulle bosætte sig i Indien, hvilket hverken jeg eller fru Mette Hjermind Dencker formentlig kunne ønske os.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-01-28:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti har vi også bemærket, at Nye Borgerlige går ind for at udvide det i forhold til beløbsgrænsen.
Det, der godt kan bekymre os lidt, er, at fru Pernille Vermund, så vidt jeg kunne se, har skrevet på hjemmesiden, at Nye Borgerlige også gerne ville udvide det til også at gælde Indien.
Jeg står her med World Watch List 2022 over de 50 farligste lande at være kristen i, og der ligger Indien på en tiendeplads.
Indien ligger før Saudi-Arabien, Irak, Qatar og alle sådan nogle lande, som man ellers mener må have en overrepræsentation af muslimer.
Jeg går ud fra, at vi deler præmissen om, at det skyldes en overrepræsentation af muslimer i Indien.
Der er mellem 180 og 200 millioner.
Er det de 200 millioner, Nye Borgerlige nu vil åbne op for?
Og hvordan vil man sikre sig mod, når man åbner op for Indien, at der ikke kommer en overrepræsentation af de her knap 200 millioner?
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Det er jo meget sødt, hvordan man ikke bare kan skifte parti, men også kan skifte holdning.
Jeg beklager, hvis jeg tager fejl af historikken i hr. Jens Rohdes partier, men enten har hr. Jens Rohde været medlem af Venstre eller af Radikale Venstre, da den tidligere VLAK-regering fremsatte forslaget om at sænke beløbsgrænsen for de her investeringslande.
Det er præcis det, der ligger i det forslag, vi kommer med nu.
Vi udvider det til og med med flere lande.
Og da det blev præsenteret i 2018, hvor hr. Jens Rohde enten har været Venstremand eller i Radikale Venstre, som støttede forslaget, var Radikale Venstre for det forslag.
Nu siger man så, at det er at diskriminere.
Jeg ved ikke, om det er, fordi hr. Jens Rohde har fået en anden kasket på og nu er kristendemokrat, eller om det er, fordi hr. Jens Rohde har glemt, at man tidligere har været for det.
Jens Rohde (KD), 2022-01-28:
Det er meget illustrativt, at det borgerlige Danmark bliver handlingslammet i forhold til erhvervslivet, fordi der går udlændingepolitik i alle spørgsmål.
Det gjorde der også, da det handlede om klima og landbrug.
Der skulle det hele pludselig finansieres af udlændinge.
Det er bare en festbremse for os, altså det blokerer for konstruktive løsninger.
Det er jo derfor, vi står i den her situation nu, altså at det danske erhvervsliv skal opleve, at det, som borgerlige partier har krævet over år, stemmer borgerlige partier nu imod, efter vi har fået det som gave fra regeringen.
Det giver ingen mening, fru Pernille Vermund.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Taler vi om den aftale, der blev indgået forleden dag, altså den, som I indgik med venstrefløjen i sidste uge, eller taler vi om den aftale, der ligger med dagpenge osv.?
Ok, vi taler altså om international arbejdskraft.
Til gengæld åbner den for hele verden, inklusive de lande, som vi ved vi har store problemer med, og det er vi imod.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Nu har jeg jo ikke selv været med lige i de her forhandlinger, men det er præcis sådan, jeg forstår det, og alt andet lige er det jo bare et rigtig godt eksempel på, at vi kan lave nogle gode, konstruktive aftaler sammen.
Der er den der sådan myte om, at Nye Borgerlige er et protestparti, der kun har tre mærkesager, men her er der jo et rigtig godt eksempel på, at det her er en rigtig god, konstruktiv aftale, og hvorfor vi er så glade for samarbejdet med alle de partier, der er med i den her aftale.
Peter Skaarup (DF), 2022-01-28:
Jo, men jeg kunne bare godt tænke mig lige at følge op, for nu kan jeg så forstå, at fru Kathrine Olldag siger her i dag, at man ikke har nogen eksklusionsparagraf, så derfor kan man ikke ekskludere den pågældende af Radikale Venstre.
Men hvis det nu stod til ordføreren, ville det så ikke være rimeligt, at man ekskluderede en person, der bevæger sig så milevidt væk fra alt, hvad vi står for i det danske samfund?
Så burde den pågældende ikke ekskluderes?
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
Det synes jeg faktisk ikke at man kan acceptere, men konsekvensen af det er jo den, at vi i Radikale Venstre ikke har nogen eksklusionsparagraf, og det er måske heller ikke lige rundt om hjørnet med at få en.
Det kan være, at den her sag presser på på det næste landsmøde – det kunne jeg forestille mig, om end jeg også tror, at det radikale bagland altid vil sidde på principperne.
Så et eller andet sted vil jeg også mene, at den her tager vi internt, og den må vi tage i samtalen, men jeg erkender fuldstændig, at det da er et kæmpe problem, hvis det er sådan, at religion skal trumfe demokratiske principper.
Det skal det ikke og da i særdeleshed ikke i Radikale Venstre.
Så nej.
Jeg ved ikke, om jeg fik svaret på det, men jeg håber, det hjalp lidt.
Peter Skaarup (DF), 2022-01-28:
Jeg vil godt spørge den radikale ordfører, hvad der egentlig kommer til at ske med et sådant byrådsmedlem, der kommer med de her ekstreme udtalelser, som man rolig kan sige det er.
Og jeg synes jo egentlig, det bliver sagt udmærket af fru Pia Kjærsgaard, altså at De Radikale da må have et kæmpe problem.
Der må jo være en utrolig stor signalforvirring.
Man taler for den normale danske kultur på det her område og de danske værdier, man har en udbredt grad af tolerance.
Ja, men der må da være en grænse for den tolerance.
Kan man virkelig acceptere, at man har et radikalt byrådsmedlem, der udtaler sig på den her måde?
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
Nu ved jeg faktisk ikke helt, om jeg må stille modspørgsmål, men jeg vil så stille det retorisk: Hvordan synes ordføreren selv det går med at få indført en mere human udlændingepolitik?
Jeg ved godt, at vi har fået flyttet nogle ting, og det vil jeg gerne kreditere for, og det er jo bl.a. også, fordi vi sammen har presset på, og der er enkelte elementer, men det er jo bestemt ikke nok.
Der er jo ikke noget, der sådan for alvor har rykket sig i det store og hele.
Jeg vil sige, at den aftale, der blev indgået i sidste uge, jo ikke efterlader det helt store håb.
Når det er sådan, at man går ind i en stor økonomisk aftale og ligesom siger, at diskrimination er vigtigere end en økonomisk reform, på trods af at det er 7 år siden, vi sidst lavede en, så synes jeg godt nok også – hvis jeg skal være helt ærlig – det er lidt op ad bakke.
Rosa Lund (EL), 2022-01-28:
Nu synes jeg i hvert fald, at jeg blev en lille smule klogere.
Så vil jeg gerne spørge Radikale Venstre igen: Tror man, at vi får en mere human udlændingepolitik af, at statsministeren hedder Jakob Ellemann-Jensen, at støttepartierne hedder Dansk Folkeparti, Nye Borgerlige, og at udlændingeministeren måske hedder hr. Marcus Knuth?
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
Nu har jeg ikke lige så ekspanderende storhedsvanvid som hr. Mads Fuglede, men jeg mener ikke, at det er op til mig, og jeg har heller ikke talt med vores byrådsmedlem selv.
Så jeg ville ligesom nok have lyst til at lægge til grund for det, at det, der i det mindste skulle kunne give anledning til, at jeg tager stilling til det, er, at hun og jeg taler sammen.
Ja, og det sagde jeg faktisk også dengang.
Jeg ved ikke, hvad det er, jeg har sagt at man ikke skulle.
Men det skal man, så længe der er døre i det hegn, for der skal stadig væk være en mulighed for, at man kan søge asyl.
Det er vi forpligtet til at give mulighed for.
Men hvis man nu forestillede sig, at det foregik under ordnede forhold, og at Frontex rent faktisk fik de beføjelser, som de skal have af et EU, der lige nu kujonagtigt stikker halen mellem benene og lader de enkelte stater ordne det her selv, så får vi ikke det kaos.
Så får vi ikke det, som vi ser lige nu, hvor land efter land bryder menneskerettighederne med vold og magt, og hvor vi ser de her forfærdelige situationer.
Så man kunne forestille sig, at man havde en kontrolleret ydre grænse, og så er jeg ligeglad med, om det er droner, hegn, bevogtning, eller hvad pokker – undskyld, det må man ikke sige – hvad det end er.
Rosa Lund (EL), 2022-01-28:
Jeg har ligesom hr. Sikandar Siddique også lidt svært ved at gennemskue, hvad Radikale Venstres udlændingepolitik egentlig går ud på.
Og det er jo både i forhold til, at vi i Enhedslisten i mange år har set Radikale som vores nærmeste allierede på udlændingeområdet, og at man jo så godt kan få kaffen galt i halsen, når man læser, at Radikale Venstre sådan set ikke har noget problem med at indgå i en regering med partiet Venstre, som de sidste 10 år om nogen har stået for en meget stram udlændingepolitik, ligesom vi også fik kaffen lidt galt i halsen, da vi kunne læse, at Radikale Venstre gik ind for, at der nu skulle være grænsehegn rundt om Europa.
Der sagde fru Kathrine Olldag jo selv, at det skulle der ikke, hr. Martin Lidegaard sagde noget andet, og sådan kan man jo også være uenige i sit parti.
Så jeg vil bare gerne spørge fru Kathrine Olldag: Skal vi have hegn rundt om Europa, eller skal vi ikke?
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
Hun har i allerhøjeste grad taget fejl.
Selvfølgelig er han muslim og bekender sig til den muslimske tro; det tror jeg ikke der kan være nogen tvivl om.
Vi er også rimelig hovedrystende over for det i den samlede radikale gruppe.
Når man hører interviewet med hende og læser, hvad hun skriver om det, taler hun jo også om, at det ikke er hendes islam.
Der er jo enormt mange, millioner af fredelige muslimer, som dyrker islam ganske fredeligt.
Så på den måde kan jeg godt forstå, hvad det er, hun mener, men hun kan jo ikke påstå, at han ikke er muslim.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Det skal jeg nok gøre.
Men har hun så været ude at fortælle eller vil hun komme ud at fortælle, at hun erkender hundrede procent, at muslimer altså dræber, de myrder, de henretter?
For det er jo det, som ham, der myrdede Samuel Paty, har gjort.
Han råbte allahu akbar, som betyder, at Allah er stor, altså den muslimske gud, og han slog efterfølgende et billede op på Twitter af Patys afskårne hoved med teksten: I Allahs navn, den mest storslåede, den mest barmhjertige.
Til Macron, de vantros leder: Jeg henrettede en af jeres helvedeshunde, der havde vovet at nedgøre Muhammed.
Muslimer slår ikke ihjel?
Har hun taget fejl eller hvad, og vil hun sige, at hun har taget fejl?
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
Jeg vil gerne give et lille indblik i vores landsmøder, for vi diskuterer tit og ofte, om vi skal have de her eksklusionsparagraffer, for vi har jo haft den her type folk inde før.
Men indtil videre har vi altså løst det i samtalen og i det, som man kan oversætte til, at vi har metoder til at få folk talt ind i en radikal diskurs.
Til det der med dialogkaffe vil jeg sige, at det her altså mere er at sammenligne med en tjenstlig samtale, og Elif har jo også været ude at give en undskyldning og har – håber jeg – lært noget i den her proces, både i forhold til hvordan man kan håndtere lidt aggressive medier, og hvordan man bestemt også kan håndtere sine politiske budskaber.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Tak for det.
Jeg vil også gå lidt videre med det her radikale byrådsmedlem.
For det er jo rigtigt, at det ikke bare er en tilfældig, der lige melder sig ind, og så går den måske ikke længere, for det er en, der sidder i et byråd, og det er jo helt vildt.
Det, jeg kan forstå, er, at landsformanden for Radikale Venstre nu vil tage en kop kaffe og en seriøs samtale med Gökce.
Det må man kalde dialogkaffe.
Men det er jo et kæmpeproblem for Radikale Venstre – virkelig et stort problem.
Hvad hvis Gökce, som hun hedder – nu nævner jeg kun den del af navnet igen, fordi landsformanden gør det – siger: Jeg bliver, for jeg har de holdninger, og jeg er valgt for Radikale Venstre, og det kan jeg stå inde for, og det må mit parti også gøre?
Det der med personlige holdninger, når man sidder i et byråd og er så radikaliseret en radikal, så det halve kan være nok, synes jeg oprigtigt er et problem.
Jeg siger det egentlig ikke for at drille, jeg siger det, fordi jeg synes, det er dybt alvorligt, at man indlemmer sådan nogle folk i Radikale Venstre og faktisk ikke engang kan ekskludere dem.
Der kan jo komme flere af den type.
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
Nej, vi kommer aldrig til at acceptere Nye Borgerliges og DF's udlændingepolitik, og vi kommer ikke til at gå ind i en regeringskonstellation, hvor de er de bærende mandater.
Det har vi også afvist at gøre.
Så det vil være det korte svar på det.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Tak for det.
Ordføreren taler om, at det er at diskriminere, at vi udvider antallet af mennesker, som kan komme hertil som international arbejdskraft, ved at sige, at vi sænker beløbsgrænsen for en række udvalgte lande.
I 2018 fremsatte den tidligere VLAK-regering et tilsvarende forslag.
Det var så færre lande, som var omfattet, nemlig de såkaldte investeringslande.
Den liste har vi nu udvidet med de lande, som er visumfri ind i Europa ifølge Schengenreglerne, men den oprindelige liste var altså mindre.
Var ordføreren medlem af Radikale Venstre dengang, og kan ordføreren huske, hvad Radikale Venstre mente om det forslag?
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Det er et meget farligt spørgsmål, altså det der med statsministerkandidater.
Men jeg vil faktisk tage den nemme løsning og svare som hr. Mads Fuglede: at det jo ikke er noget, som jeg bestemmer.
Men det ændrer jo ikke på, at vi med stor glæde arbejder med både Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige.
Og når hr. Jens Rohde siger, at han selv har været der, så ved jeg ikke, om det er som statsministerkandidat, eller hvad det er.
Det her er jo en meget hypotetisk diskussion, men altså, vi samarbejder da gladeligt med Nye Borgerlige, især på udlændingepolitikken.
Jens Rohde (KD), 2022-01-28:
Jo, jo, men nu står vi jo heller ikke og bejler til regeringsmagten og til statsministerposten.
Derfor synes jeg bare, det er lidt interessant, hvis man har en statsministerkandidat, hvem man vil bygge sit flertal på; hvad er det for en afhængighed, man som regering vil acceptere?
Og jeg spørger jo, fordi jeg har været der selv.
Jeg ved godt, hvad det vil sige at have Dansk Folkeparti som parlamentarisk grundlag: Man bliver mere og mere højreorienteret, uden at man opdager det selv.
Og det bliver et problem i længden, og derfor har vælgerne krav på at få at vide, om V og K har tænkt sig at danne regering med fru Pernille Vermund som grundlag.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Det er da pudsigt, så meget tid hr. Jens Rohde bruger i dag på at tale om Nye Borgerlige.
Nye Borgerlige udspringer jo af Konservative.
Så vidt jeg husker, var fru Pernille Vermund et lykkeligt medlem af Det Konservative Folkeparti i lang tid, så vi står da med glæde skulder ved skulder med Nye Borgerlige.
Vi er jo ikke enige om alting, men vi er jo heller ikke enige med Venstre om alting.
Venstre er lige gået med i den aftale, der skal give tvungen barsel til fædre på grund af en beslutning taget i EU.
Det er vi jo ikke enige i, men derfor kan vi godt stå sammen og lave en masse gode aftaler sammen.
Jens Rohde (KD), 2022-01-28:
Tak for det.
Hr. Mads Fuglede gav som svar til mig, at når det handlede om international politik, var man ikke så meget enige med Nye Borgerlige, men når det handlede om emner som det her, var man ikke bleg for at stå skulder ved skulder – sådan tror jeg det var han sagde det, men det kan vi jo se bagefter – med Nye Borgerlige, altså når det handlede om udlændingepolitik og værdipolitik m.v. Er det også konservativ politik?
Rosa Lund (EL), 2022-01-28:
Jeg mener bestemt ikke, at det er et udtryk for danske værdier.
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg mener sådan set, at en afgørende dansk værdi er, at vi har ytringsfrihed, ja, men en afgørende dansk værdi er jo sådan set også, at vi har respekt for andre mennesker.
Peter Skaarup (DF), 2022-01-28:
Jeg overlader trygt til Enhedslisten, hvad man gør her, men jeg kan høre, at det, ordføreren lægger op til, vist er en meget bureaukratisk vej, og at der er mange forhindringer, før sådanne udtalelser kan få nogen former for konsekvenser i Enhedslisten, hvis de måtte komme fra Enhedslistens medlemmer.
Men jeg vil bare lige gentage udtalelsen: Drabet på den franske lærer Samuel Paty har ikke noget med islam at gøre, for muslimer slår ikke ihjel.
Det er det, som det radikale byrådsmedlem siger.
Så jeg vil bare lige bede om et klart svar fra Enhedslistens ordfører her.
Er det danske værdier?
Er det Enhedslistens holdning, at man skal acceptere sådan nogle udtalelser?
Rosa Lund (EL), 2022-01-28:
Det er jo et meget hypotetisk spørgsmål, vil jeg sige, hr. Peter Skaarup.
Det kan jeg simpelt hen ikke svare på.
Det ville være op til vores årsmøde at afgøre.
Vi har eksklusionsparagraffer i Enhedslisten.
Jeg forestiller mig, at det, der ville ske, var, at det enkelte byrådsmedlem ville blive ringet op af en fra folketingsgruppen og få forklaret det: Sådan som Enhedslistens politik er, er det sådan her, og det er også det, du er valgt til at repræsentere.
Hvis du mener noget andet og gerne vil have ændret Enhedslistens politik, så må du tage det op på et årsmøde.
Det er sådan, jeg forestiller mig det ville ske, men nu er vi heldigvis i den situation, at der ikke er nogen af Enhedslistens byrådsmedlemmer, som er kommet med de her udtalelser
Peter Skaarup (DF), 2022-01-28:
Nu har vi jo diskuteret det radikale byrådsmedlem, der mildest talt er kommet med nogle ekstreme udtalelser.
Man kan vel kalde vedkommende godt radikaliseret i forhold til den normale danske debat.
Hvis nu det var et byrådsmedlem fra Enhedslisten, der havde sagt sådan noget, ville vedkommende så få lov til at blive i Enhedslisten?
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
Det, vi i Radikale Venstre har gang i i denne runde af reformforhandlinger, har intet at gøre med positionering.
Det har udelukkende noget at gøre med, at vi står fast på et gammelt social-liberalt princip om, at man ikke diskriminerer på baggrund af religion.
Så når blå blok vælger at spille ind i det her reformforslag med et diskriminerende kapitel, siger vi nej tak.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Hvis nu det var sådan, at Radikale Venstre dengang syntes, at det var et godt forslag, altså at der var færre lande, som man tilgodeså, end det, som ligger på bordet i dag, hvor vi udvider antallet af lande, mener ordføreren så, at Radikale Venstre dengang gik ind for diskriminering?
Eller er hele tanken om det her i virkeligheden lidt mere afhængig af, at man nu gerne vil positionere sig i forhold til noget, som ikke rigtig giver mening?
Kathrine Olldag (RV), 2022-01-28:
Nej og nej.