runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
I mange år levede jeg professionelt af at være foredragsholder, og det betød 70-80 årlige optrædener, hvor jeg tit skulle være mange hundrede kilometer fra, hvor jeg boede på det tidspunkt.
Og selvfølgelig betalte jeg jo skat af mine honorarer – det manglede bare – men jeg ville altså have fundet det ret forkert, hvis jeg var blevet beskattet af min kørselsrefusion, for den afspejler jo de omkostninger, jeg havde ved at komme fra min bopæl i København til Aarhus eller Aalborg, og hvor det var mig, der havde lagt ud for arrangørerne.
Og den refusion ville det jo så være logisk var skattefri.
Men nu har man i stedet for et ubureaukratisk system, hvor man modtager et beløb til den type af udgifter, man i andre sammenhænge får refunderet, og det er så et beløb, der ikke skal beskattes.
Det er jo klart, at hvis blyantspengene var fuldstændig uproportionale, så de i realiteten var en del af lønnen, kunne man jo godt overveje at beskatte blyantspengene.
Men så vidt man kan se, er blyantspengene rent faktisk ikke uproportionale – det var også det, udenrigsministeren var inde på før.
Derfor kan vi ikke bakke op om forslaget.
Tak for ordet.
Thomas Danielsen (V), 2019-02-08:
Enhedslisten ønsker med dette beslutningsforslag, at de danske medlemmer af Europa-Parlamentet skal beskattes af deres tillæg til generelle udgifter i det omfang, det ikke kan dokumenteres, at pengene er blevet brugt til arbejdsrelaterede udgifter.
Danmark kan dog ikke beslutte dette, jævnfør EU-Domstolens afgørelse.
Forslagsstillerne fra Enhedslisten ønsker derudover, at regeringen opretter et nationalt register, hvori de danske medlemmer kan dokumentere, hvordan de har brugt deres tillæg.
Dette ønske afspejler, hvad Europa-Parlamentet netop har vedtaget, hvilket vi finder at være i det rigtige regi.
Derfor bifalder Venstre ikke forslaget.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-02-08:
Jeg er på stående fod usikker på, om det regnskab bliver lagt frem på en eller anden hjemmeside, så enhver borger kan gå ind og se det.
Men der bliver ført et regnskab, som jeg ved at journalister fra tid til anden beder om at få indsigt i, og det får de som regel også.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-08:
Jeg vil bare prøve at spørge igen: Eksisterer der et regnskab over de 400.000 kr. pr. socialdemokratisk mep'er – altså de penge, man får udbetalt – som er tilgængeligt med tilhørende bilag?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-02-08:
Altså, vi fører i den socialdemokratiske europaparlamentsgruppe regnskab over, hvad de her udgifter bliver brugt til.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-08:
Nej, men der ligger jo i hvert fald ikke noget behov for et lovgrundlag, i forhold til at alle danske medlemmer af Europa-Parlamentet lægger et regnskab frem plus lægger alle bilag frem og gør dem tilgængelige; det er i hvert fald muligt for alle.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-02-08:
Først og fremmest skal jeg sige, at vi jo sådan set anerkender det principielle i problemstillingen, som Enhedslisten her rejser.
Fra Socialdemokratiets side går vi ind for maksimal åbenhed og kontrol med de her midler.
Men vi synes samtidig også, at det er en kamp, der skal tages i Europa-Parlamentet, og det er Præsidiet i Europa-Parlamentet, der fastlægger de her regler, og vi kan i Folketinget hverken begynde at lovgive om det eller fastsætte de regler.
Vi henholder os samtidig til et svar fra skatteministeren på spørgsmål nr. 7 af 3. oktober 2018, hvor Skatteministeriet konkluderer, at det ikke er muligt at lave og der simpelt hen ikke er hjemmel til den type forslag, som Enhedslisten foreslår her, om at beskatte de blyantspenge, som bliver betragtet som en indtægt.
Jeg kan sige så meget fra Socialdemokratiets side, at der ikke er nogen af de socialdemokratiske europaparlamentsmedlemmer, der betragter blantspengene som en indtægt.
De bliver alene brugt til det kontorhold, der er.
Når det er sagt, så vi gerne, at der i det hele taget var en helt anden tilgang til det her fra Europa-Parlamentets administrations side.
Det ville være meget nemmere, hvis man afholdt de administrative udgifter eller i hvert fald den langt overvejende del af dem på samme måde, som man eksempelvis gør i et parlament som det danske, hvor der er fælles indkøb, hvor der er fælles kontrol osv., og hvor det, der udbetales til de enkelte medlemmer, er på det absolutte minimum.
Det ville gøre mange ting nemmere, og jeg tror også, det ville øge den folkelige legitimitet, men vi kan ikke bakke op om Enhedslistens forslag – ikke fordi vi er imod åbenhed, ikke fordi vi er imod kontrol, men simpelt hen fordi der ikke er et lovgrundlag, der gør det muligt.
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Jeg tror, det er en politisk uenighed.
Da vi skulle revidere serviceloven, var der et forslag fra den daværende socialminister om, at man med § 100, som dækker meromkostninger til handicappede, kunne få et acontobeløb og så lade være med at samle på bilag og få de her bilag stemplet og behandlet og gjort ved, noget, som der var enorme transaktionsomkostninger ved.
Det syntes jeg var et fornuftigt ubureaukratisk forslag.
Det blev skudt ned af Enhedslistens ordfører, som hellere ville have, at de handicappede samlede på bilag og fik dem stemplet og gjort ved, selv om det slugte en uproportionalt stor del af administrationsomkostningerne i forhold til, hvor stort selve tilskuddet var.
Så det er jo en politisk uenighed om, hvorvidt man skal acceptere transaktionsomkostninger eller lade være.
Anders Samuelsen (LA), 2019-02-08:
Begrundelsen er, at vi skal følge den lovgivning, som eksisterer, og den lovgivning, som eksisterer på EU-området, giver os ikke mulighed for at gøre det på det her område.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-02-08:
Tak for et interessant indlæg.
Det synes jeg måske så bare ikke, det er helt i den her sammenhæng, hvor det handler om ikkerituelt slagtet kød.
Og jeg fornemmer, at ordføreren ikke er synderlig interesseret i at tale om det, der egentlig er dagens tekst.
Men så vil jeg bare helt kort på baggrund af, at ordføreren kommer fra et parti, som i hvert fald i gamle dage mente, at religion var opium for folket, spørge: Hvordan har ordføreren det med, at store dele af de kødvarer, der er i vores offentlige køkkener i dag, er religiøst behæftet?
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-08:
Jamen vi snakker om 400.000 kr. om året.
Vi kan da også begynde at give de arbejdsløse et a conto-beløb på 400.000 kr. om året for at stå til rådighed for arbejdsmarkedet og lade være med at kontrollere dem.
Jeg ved ikke, om det er hr. Henrik Dahls synspunkt, at vi skal det.
Der er jo ingen handicappede, der får 400.000 kr. som et beløb, de kan bruge uden nogen former for dokumentation.
Det er jo fuldstændig latterligt.
Der er da ingen mennesker i det her samfund, der får 400.000 kr., undtagen måske i nogle bestemte cirkler, uden at skulle aflægge dokumentation for dem.
Hvad er det for eksempler, hr. Henrik Dahl har, på andre, der får 400.000 kr. uden at skulle fremvise dokumentation for brug af pengene?
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Der er én grund til, at handicappede, som er visiteret til ekstra hjælp efter servicelovens § 100 ikke kan få et a conto-beløb, og det er Enhedslisten.
Hvis ikke Enhedslisten havde nedlagt veto imod det, ville de her stakkels mennesker, som i forvejen har det svært, få et a conto-beløb, og så kunne de så få anskaffet de hjælpemidler, som de er visiteret til.
Der ville måske nok være nogle hjælpemiddelsvindlere, som så ikke købte helt så mange hjælpemidler, som de var visiteret til.
Så nu er der orden i sagerne, nu skal der afleveres bilag for alt, hvad man køber, og der skal sidde nogen og kontrollere alle de her bilag, og transaktionsomkostningerne ved at gøre det er enormt store.
Det får mig bare til at spørge, om det er fuldstændig lige meget for Enhedslisten, hvem det går ud over, at man skal have meget stort bureaukratisk besvær, og hvilke beløb vi taler om?
Eller er det bare en principsag, at der bare skal bilag på alt, og at sådan noget, der hedder a conto-beløb kan vi simpelt hen bare ikke bruge til noget?
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-08:
Ja, det er rigtigt nok.
Men det er jo bare sådan, at når man har et system, der er så lemfældigt og omfatter så mange penge, er der også brodne kar, der udnytter det.
Vi har jo selv haft en sag i Danmark, hvor en person gik hen og skrev sig ind for at få en daily allowance, altså en diæt, om morgenen og derefter tog ud i lufthavnen og tog hjem til Danmark og så fik et par tusinde kroner udbetalt for den dag, hvilket må siges at være lidt underligt.
EU-systemet reagerede på det, så EU-systemet sagde, at dette aldrig måtte ske igen.
Dengang stod pultene, hvor man skrev under, nede i ankomsthallen, hvor alle kunne komme, inklusive fotografer og journalister, som tog billeder.
Hvordan forhindrede man så, at det skete igen?
Man flyttede de pågældende pulte ind i nogle lokaler, der er lukkede, og hvor kun parlamentarikerne har adgang.
Det er den måde, man har gjort det på.
Der siger jeg, at når der er den lemfældighed, i forhold til hvordan man bruger EU's midler, så frister man svage sjæle, og det synes jeg bare ikke man skal.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-08:
Jeg vil bare spørge hr. Søren Søndergaard, om hr. Søren Søndergaard kan bekræfte noget.
Nu har vi i dag talt meget om de her 400.000 kr., og det er også højst relevant, men jeg synes altså også, det er højst relevant at tale om diæter.
Kan hr. Søren Søndergaard bekræfte, at det, hvis man vil, vil være muligt at trække i størrelsesordenen 70.000-75.000 skattefri kroner ud på månedsbasis, som europaparlamentariker?
Her tænker jeg på de 32.900 kr., som man modtager som en del af de her blyantspenge, og så har jeg sådan lidt hurtigt regnet mig frem til, at det, hvis man har de her 20 arbejdsdage og får skrevet under, så man kan modtage diæter, er det i størrelsesordenen 44.000 kr., som så også er skattefrie, og det giver så i alt 76.000 kr. Er det realistisk, at man, hvis man vil og lægger sig i selen, så kan trække 70.000-75.000 kr. skattefrit ud som europaparlamentariker pr. måned?
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-08:
Jeg tror ikke, jeg har indikeret, at europaparlamentarikerne ikke bliver tilfredsstillende lønnet for det arbejde, de udfører, eller ikke får ordentlige vilkår stillet til rådighed for det arbejde, de udfører.
Det er mit indtryk, at det i høj grad sker.
Der er mange penge i EU-systemet, og der er desværre også eksempler på nogle, der har tilegnet sig flere penge, end det var meningen, i EU-systemet, og det må vi jo bekæmpe i fællesskab.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-08:
Ja, men det var, fordi fru Mette Abildgaards afsluttende bemærkninger gav mig anledning til ligesom at prøve at få svar på: Er det fru Mette Abildgaards holdning, at Europa-Parlamentet er karakteriseret af pengerigelighed, eller at det ikke er det?
For det synes jeg man bliver en lillebitte smule forvirret over, når man hører fru Mette Abildgaards indlæg.
Altså, personligt synes jeg, at de der 400.000 kr. lyder af rigtig meget.
Er det ikke mange penge, fru Mette Abildgaard?
Mette Abildgaard (KF), 2019-02-08:
Tak for det, formand.
Jeg må dog sige, at der har været en generel debat om blyantspengene, og den vil jeg ikke gå ind i, men vil forholde mig lidt mere konkret til det beslutningsforslag, som drøftes her i dag.
I det beslutningsforslag er der to centrale elementer.
Det første er, at blyantspengene skal undergives en national indkomstbeskatning, hvis de vel at mærke ikke anvendes til de her relevante formål – apropos den meningsudveksling, der var lige før – for det kan jeg forstå skulle være i strid med EU-Domstolens regler, og at der arbejdes på en europæisk løsning.
Det synes jeg siger nok om det element.
Det andet element er det her med et frivilligt nationalt register, og der er jeg blevet oplyst, at det allerede er vedtaget på europæisk niveau, og at man er ved at lave en platform på parlamentets hjemmeside.
Det er det, jeg er blevet oplyst om.
Jeg synes, det ville være meget fornuftigt, hvis man gør det, så man kan sikre den transparens, som der også er flere der har talt om her i dag, og som naturligvis er helt afgørende for borgernes tillid til den måde, EU-midler forvaltes på.
Det er, som udenrigsministeren ganske rigtigt var inde på, en enorm skam, hvis det skygger for det meget gode arbejde, der gøres i Europa-Parlamentet, at der er en mistænkeliggørelse i forhold til det her, og der synes jeg også, at Alternativets ordfører, hr. Rasmus Nordqvist, havde en god pointe i, at vi også skal passe på ikke at mistænkeliggøre hver en krone, der bliver brugt i den her ordning.
Det Konservative Folkeparti afviser dermed beslutningsforslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-08:
Nej, det er jo heller ikke det, der ligger i det her forslag.
Det skal kørepenge da ikke.
I det omfang, man kan dokumentere udgifter, som ligger inden for reglerne, om man så må sige, skal det ikke beskattes.
Det er jo det, som ligger ud over det, som er inden for reglerne, som man skal have en beskatning af.
Nu kender jeg ikke de præcise regler for blyantspenge i EU-Parlamentet, men jeg vil da gå ud fra,
at transport i en valgkreds, som i det her tilfælde er hele Danmark, vil være omfattet af brugen af pengene.
Det er jeg da helt sikker på det er, ja, det ved jeg faktisk det er.
Det er jo det, som ligger ud over det, som er den regelbundne brug af de pågældende penge, som kan karakteriseres som indkomst.
Men jeg synes, det er meget fint, at man har det her som en eller anden pression på visse politikere.
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Tak for ordet.
Jeg er glad for, at jeg kunne bidrage til at udvide ordførerens ordforråd med udtrykket overheads, men det er nu ikke derfor, jeg har bedt om ordet.
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-08:
Det her handler jo om de såkaldte blyantspenge, og jeg tror, det er vigtigt at få sagt, at blyantspenge ikke er penge, man får til at købe kuglepenne og blyanter for, som man kan have på sit skrivebord, eller papir og clips og den slags.
Der er tale om et meget stort beløb, som EU-parlamentarikerne får til drift af deres virksomhed som politikere.
Det har været meget omdiskuteret gennem årene, og der har været sådan forskellige opstramninger hen ad vejen.
Man kan diskutere frem og tilbage, om det er et system, som man bør have.
Jeg tror, de fleste er enige om, at der er det, som hr. Henrik Dahl kaldte overhead – som er sådan lidt af et handelshøjskoleudtryk, men lad os da bare bruge det udtryk – på det at være EU-parlamentariker, lige så vel som at vi også som folketingsmedlemmer har et overhead på vores arbejde.
Det får vi et omkostningstillæg til at dække, og det skal man også have som europaparlamentariker.
Jeg tror også, at de fleste, som har lidt kendskab til det, ved, at det beløb, man får, er sådan forholdsvis rigeligt til at dække de omkostninger, man har – for visse er det i hvert fald.
Det er ganske mange penge, og der er derfor en løbende debat om, hvorvidt man skal gøre rede for brugen af de penge.
Det er jo helt reelt, at man har brug for at få dækket det der overhead, men jeg synes også, der bør være transparens.
Det er jo en diskussion, man har i Europa-Parlamentet, og jeg er helt enig med dem, der siger, at det faktisk er dér, man bør løse det her problem, og den diskussion foregår jo også løbende dernede.
Jeg har ikke noget imod det her forslag, og jeg vil tro, at vi støtter det, fordi det kan være sådan et eller andet tillæg til det.
Men jeg er også enig med dem, der siger, at det jo ikke er noget, der virkelig vil løse det her problem.
For dels er det sådan et mere generelt EU-parlamentsproblem, som jo ikke bare omhandler danske parlamentarikere, og dertil kommer, at man får sådan en liste over beskatning af det, og det kan orienteres på mange forskellige måder, hvis vi skal bruge det udtryk.
Så jeg er tilhænger af, at vi virkelig får sagt til Europa-Parlamentet, at de må tage sig sammen dernede og få nogle ordentlige regler for deres blyantspenge, og at der bliver transparens for danske EU-parlamentarikeres egen brug af blyantspengene, samt at vi så også i det omfang, det bliver nødvendigt, diskuterer en beskatning, sådan som Enhedslisten foreslår her.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-02-08:
Når man hører spørgsmålene, der kører til de ordførere, der har været på før, så må jeg indrømme, at jeg bliver lidt træt.
For det bliver italesat, som om alle dem, der sidder i Europa-Parlamentet, tager de her penge og putter dem ned i lommen, og at de så løber ud og køber ispinde eller andet for dem.
Men det, der jo er tale om, er nogle reelle omkostninger, som folk får penge til at dække.
Ja, det gjorde det.
Burde der være kontrol med det?
Ja, det synes jeg faktisk også der burde.
Det har Parlamentet så ikke kunnet blive enige med sig selv om, men mig bekendt har man jo lavet et frivilligt register i Parlamentet, som det også er beskrevet her at man skal lave i Danmark, og det synes jeg lige skal undersøges, inden vi stemmer sådan noget igennem.
For hvis der allerede findes et register over de her udgifter på europaparlamentsplan, skal der jo ikke også etableres et lignende dansk register.
Helt reelt burde det jo være sådan, at der var de udgifter, der var, og hvis der var penge til overs, skulle de selvfølgelig betales tilbage.
Så skal de jo ikke komme som en ekstra løn.
Når vi faktisk alligevel har valgt at være positive over for det her forslag, er det, fordi der ikke er de regler, der ikke har kunnet kommet på europaparlamentsplan.
Så kan man se på det nationalt som her i Danmark og sige: Er der et overskud af dem?
Så mener jeg jo stadig væk, at man, som hr. Kenneth Kristensen Berth sagde at Dansk Folkepartis medlemmer gjorde, betaler dem tilbage.
For det er jo ikke løn.
Det er penge til udgifter.
Så det burde jo være det helt naturlige udgangspunkt for alle.
Det er da fornuftigt, at et medlem af Europa-Parlament ikke kun sidder hjemme i sin lejlighed i Danmark og så er til møde i Bruxelles eller Strasbourg, men faktisk også kan være ude i Danmark og holde de møder, der skal holdes, have den kontakt til vælgerne og netop skabe den sammenhæng.
Sådan er det ikke.
Så forslaget her om, at der skal betales skat, synes vi egentlig er ganske fornuftigt, dersom det bliver trukket ud som løn.
Men allerhelst bør det, man ikke bruger, jo betales tilbage til Parlamentet, hvor pengene kommer fra.
Henrik Dahl (LA), 2019-02-08:
Jeg tror, hr. Søren Søndergaard prøver at skjule, at han ikke rigtig er klar over, hvad transaktionsomkostninger er for noget, og at bureaukratisk vanvid ikke på nogen måde generer ham.
Søren Søndergaard (EL), 2019-02-08:
Jeg forstod svaret som et ja: Ja, hr. Henrik Dahl mener, at det er helt i orden, at man som politiker får 400.000 kr. skattefrit og overhovedet ikke skal aflægge regnskab for dem.
Ja, der er en politisk forskel her.
Øjvind Vilsholm (EL), 2019-02-08:
Det er ikke nok.
Vi er selvfølgelig nogle forbrugere, der finder glæde i at træffe de klimarigtige valg, men vi er nødt til at gøre noget mere end det, og tak til Alternativet for at bringe en vigtig debat på banen her, nemlig hvad vi gør ved den voldsomme klimabelastning, som den animalske produktion forårsager.
Forslagsstillerne kommer selv med flere henvisninger til kilder, der underbygger situationens alvor.
Den skærer fuldstændig ud i pap, at overforbrug, landbrug, herunder især kød- og mælkeproduktion, og andre menneskelige aktiviteter nu presser klodens arter og deres levesteder så voldsomt, at verdens natur og økosystemer er helt i knæ.
For Danmarks vedkommende slår rapporten fast, at vi har et af verdens tungeste fodaftryk på naturen.
Vi er med andre ord blandt de lande, som skader miljøet og naturen mest.
Som nation tager vi mere end syv gange mere ud af naturen på et år, end naturen selv kan producere og regenerere.
Danmark har således det største fodaftryk i Europa og ligger stort set på højde med det storforbrugende USA eller de olierige stater Qatar og De Forenede Arabiske Emirater.
Så vi må gøre noget, også ved vores kødforbrug.
Jeg mener dog ikke, at det lige præcis skal være på den her måde, som Alternativet nu foreslår.
Jeg savner for det første – og det har flere andre nævnt – et konkret bud på, hvordan Alternativet vil modvirke afgiftens sociale slagside, og forslagsstillerne har også nævnt, at der var ting, man kunne gøre på det område via socialpolitikken.
Men for det andet vil en kødafgift jo ikke påvirke den del af CO 2 -udledningen, som mælkeproduktionen forårsager, og det er faktisk mere end den CO 2 -produktion, som kødproduktionen udvirker.
På onsdag fremlægger Enhedslisten sin klimaplan – og de tilstedeværende ordførere er hermed inviteret til at deltage, det er kl. 14 i Landstingssalen, og ministeren er også velkommen – og der har vi et rigtig godt bud på, hvordan vi løser udfordringerne med CO 2 -udledningen i Danmark.
I vores klimaplan tager vi også højde for den sociale slagside, som indførelsen af forskellige afgifter kan have.
I forhold til landbrugets kødproduktion vil vi indføre en CO 2 -afgift på hele landbrugsproduktionen, og på den måde rammer vi ikke bare produktionen af kød fra drøvtyggere, men også f.eks. produktionen af ost og mælk.
80 pct. af hele Danmarks landbrugsareal går til kødproduktion eller til at producere foder til dyr.
Dertil kommer enorme arealer i udlandet, som bruges til at producere mad til de danske dyr.
I Sydamerika bruges der f.eks. arealer på størrelse med hele Sjælland og Falster tilsammen til at dyrke soja til danske dyr.
Så kort sagt: Vi skal gøre noget ved den omfattende belastning af klimaet, som vores kødproduktion forårsager.
Men hvis vi skal støtte lige netop det her forslag, skal der altså også være et konkret bud på, hvordan man sikrer, at det ikke kun rammer borgere med de laveste indkomster, og der skal tages højde for CO 2 -belastningen fra kød, der eksporteres.
Endelig skal vi gøre noget ved den CO 2 -belastning, som mælkeproduktionen står for.
Tak for ordet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-02-08:
Tak, og tak til ordføreren.
Ordføreren startede med at snakke om det her høje skattetryk, og at vi derfor ikke skulle have yderligere afgifter.
Er det sådan generelt?
For man kunne også arbejde med at hæve nogle afgifter, netop klimaafgifter, og så sænke andre ting med mindre klimaaftryk, hvor det jo så kunne være billigere, og så på den måde sørge for, at det generelle skattetryk ikke nødvendigvis steg.
Altså, man kunne bruge afgifterne målrettet.
Er Konservative Folkeparti også imod det sådan helt generelt?
Holger K. Nielsen (SF), 2019-02-08:
Ja, det skal forstås sådan, at det er en del af en overordnet strategi i forhold til det her, men at man er nødt til at få nærmere undersøgt, hvordan det i givet fald kan udformes.
Christian Poll (ALT), 2019-02-08:
Jeg forstår, at SF gerne vil arbejde med, at især selve branchen, landbruget, reducerer, og det synes jeg er prisværdigt.
Det vil vi også gerne.
Så skal jeg bare høre, om det er rigtigt forstået, at man egentlig gerne vil se på mulige afgifter, men at man lige vil lade en kommission dykke ned i det, og så komme med nogle kloge bud på det.
Er det sådan, det skulle forstås?