runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Bigum (SF), 2024-05-17:
Mange tak.
Ordføreren siger, at vi har haft højt vand tidligere i Danmark, og at det ikke er noget nyt, men hele pointen er jo, at det kommer hyppigere, så vi kan ikke nå at tilpasse os, og det kommer også til at blive voldsommere; det er vi advaret om.
I forhold til det her med, at det hele skulle have været gjort i går, og hvad nu, hvis der ligger en god løsning på den anden side af 2030, vil jeg sige, at hele pointen jo er, at vi lige nu møgforurener vores klima med klimagasser.
De her gasser kommer til at ligge i atmosfæren i 100 år og påvirke.
Det er derfor, det er så vigtigt med akut handling nu, for alt det, vi kan bremse nu, kommer vi ikke til at skulle leve med de langsigtede konsekvenser af.
Jeg glæder mig til de fede løsninger, der også kommer til at ligge på den anden side af 2030, men vi er også nødt til at have akut handling, for vi er nødt til at få den her klimagas ud af atmosfæren.
Der er jo en ordfører, der har været i Texas, og der snakkede man ikke så meget om det, men det er jo ikke hele Danmark, der skal redde hele verden, og det er heller ikke kun hele Danmark, der gør det.
For vi har også verdensmål, i øvrigt også for 2030, så vi har jo et verdensengagement i forhold til det her.
Så er ordføreren enig i, at det faktisk er noget, verden står sammen om?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
Nu er jeg jo ikke klog på, hvad Kina sagde de ville nå i 2030.
I forhold til det der med 70 pct.s reduktion bliver ordføreren nødt til lige at fortælle mig, om Kina også sagde ja til det.
Jeg mindes, at det, de sagde ja til dengang, var, at de ville holde op med at lave kulkraftværker i 2030.
Så jeg siger bare, at det er differentieret.
Så i stedet for at bruge energien på at snakke om dansk landbrug i forhold til at nå de sidste 2 pct., kunne man måske ansætte en ambassadør, der kunne tage til Kina og sige: Se, vi har nogle fede løsninger.
Det kunne være, de måske bare nåede 60 pct. eller 65 pct. eller et eller andet, så de ligesom kom med i kampen.
De er 1,4 milliarder mennesker i stedet for de 5 millioner eller 6 millioner, vi er i Danmark.
Det, jeg siger, er, at vi skal gøre det med hovedet.
Jeg anerkender fuldt ud, at vi skal derhen, men jeg er også bange for, at hvis vi kommer til at presse det ned i danskernes hals som sådan en foie gras-gås, får man modstand i befolkningen.
Og uanset hvor glade vi er for klima herinde, kommer vi til at ramme muren, og så kommer vi slet ikke i mål.
Så jeg tror, vi skal have danskerne med.
Det er faktisk endnu vigtigere, end hvad vi gør herinde – hvis vi kan overtale danskerne til at gøre det her selv.
Så tror jeg, vi er meget i mål, og så bliver ministeren også glad, for så får han nogle nemmere dage på talerstolen, hvis danskerne selv sørger for at nå derhen.
Marianne Bigum (SF), 2024-05-17:
Vi skal både have dansk handling, ligesom vi også laver international handling, og det gør vi allerede.
De to ting er sådan set ikke hinandens modsætning.
Derudover kan man jo altid sammenligne større lande med lille Danmark, og større kontinenter bliver også sammenlignet med lille Danmark, og så kan man sige, at det ikke betyder noget, hvad Danmark gør.
Er ordføreren enig i, at pr. indbygger har Danmark et særligt ansvar, fordi vi simpelt hen forurener mest?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
Man siger rent teoretisk, at et velstillet samfund kan måles på brugen af energi.
Kardashevskalaen, tror jeg det hedder.
I Danmark ønsker vi at være superteknologiske.
Det er jo bekymrende, at man så møder en modstand herinde, hvis man f.eks. stiller sig op og siger: Jamen der er andre typer af vedvarende energi, hvor man gør det klogere, og dem skal vi se ind i.
For virkeligheden er, at den gode løsning kommer til at kræve, at vi sørger for at få renere energi i meget større mængder til alle verdensborgere, for de kommer også til at ønske at have et større energiforbrug for at få en bedre livsstil.
Marianne Bigum (SF), 2024-05-17:
Nu fik vi også lige en rask klimadebat, men vi står her jo og snakker om klimatilpasning.
Klimaforandringerne er her hér og nu, og vi kan se, at med klimaforandringerne kan vi kun forvente hyppigere og mere ekstreme tilfælde af voldsomt vejr i Danmark.
Der er behov for klimatilpasning, herunder øget behov for kystbeskyttelse.
Flere steder i Danmark er blevet ramt af oversvømmelser fra stormflod og storm inden for de sidste år.
Partierne bag finansloven fra 2024 har aftalt en ekstraordinær anlægspulje på 125 mio. kr. til genopretning af kommunal infrastruktur påvirket af stormfloderne, og i klimatilpasningsplan 1 har vi afsat 1,3 mia. kr. til klimatilpasning frem mod 2027.
Men det er også tydeligt, at det, vi har igangsat, ikke er nok, og at der skal mere til.
De 1,3 mia. kr. afsat til klimatilpasningsplan 1
Med de tiltagende klimaforandringer er det jo desværre ikke sidste gang, at vi kommer til at opleve omfattende skader ved de stigende vandmængder, som kommer både fra oven, fra siden og fra neden.
Derfor vil jeg og SF gerne gentage vores kraftige opfordring til, at regeringen kommer i gang med arbejdet med en samlet national klimatilpasningsplan, der skal indeholde konkrete løsninger og finansieringer.
Det haster.
Brancheorganisationen Forsikring og Pension vurderer konservativt, at danskerne i 2023 blev ramt af klimarelaterede skader for over 3 mia. kr., og det bliver kun værre.
CONCITO vurderer, at op mod en tredjedel af Danmarks landmasse potentielt vil blive påvirket, og en COWI-analyse lavet for Realdania i 2017 anslår, at uden manglende handling vil vi i Danmark om 100 år have udgifter på 43 mia. kr. om året til at udbedre skader på grund af oversvømmelse.
Så hvad gør vi?
For det første skal vi nedbringe forureningen med klimagasser herhjemme og globalt.
Fremtidsudsigterne ved ikke at tage reduktionen af denne forurening seriøst og få den nedbragt er utrolig dystre.
SF mener også, at der er behov for en afklaring af, hvilken rolle kommunerne, regionerne og staten hver især skal spille, og hvordan vi sikrer en sammenhængende politik og indsats.
Derefter skal vi investere meget mere i klimaskadeforebyggelse frem for på bagkant, når skaden er sket.
Sådan bruger vi pengene mest effektivt, og sådan passer vi bedst på Danmark.
Vi bliver også nødt til at have en ærlig snak om, at klimaforandringerne ikke forsvinder, og at vi ikke kan beskytte alt.
Der er brug for en national plan for Danmarks fremtidige arealanvendelse, som også skal tænkes sammen med klimatilpasning.
Naturgenopretning og store naturgenopretningsprojekter er en del af løsningen.
Vi har drænet, pumpet, bygget diger, fjernet søer og vandløb og endda en flod i stor stil i Danmark.
Det giver problemer for natur såvel som klimaskader, og genskabelse af naturlig hydrologi er en vigtig del af løsningen.
De stigende vandmængder skal have steder, de kan lagres og forsinkes, vandet skal have sikre steder at løbe hen, og naturen skal have lov til at vende tilbage.
Fremtidens byudvikling må tage højde for klimaforandringerne.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
Det er meget kort tid, for vi snakker jo lidt langsomt, men jeg vil prøve at gøre det, så hurtigt jeg kan, uden at komme ind på klima.
Jeg hørte det faktisk mest på den måde, at det her var et klimaindlæg fra SF's side, og stor respekt for det.
Jeg mangler at høre en ting fra SF's side, og det er befæstninger.
Det er det, vi gør i København.
Vi befæster 39 km², og dem regner det også på.
Alle ordførerne har snakket om klimatilpasning, og er der ikke også et kommunalt ansvar i de her ting, også i de store byer, for ligesom at sikre deres egne byer?
For der er en masse skåltaler, og så laver man lige et enkelt område, som man kan bruge som skaterareal, når det ikke regner.
Lad os nu sige, at man lavede et dige for at lave sikring, og har SF så en løsning på, hvordan København kommer af med den regn, som så ofte falder herinde?
Ellers har jeg svært ved at se, hvordan vi løser det.
Og hvor skal pengene til det komme fra?
Marianne Bigum (SF), 2024-05-17:
Jo, der er heldigvis rigtig mange gode projekter i kommunerne, bl.a. København, hvor man allerede nu indbygger forsinkelsesbassiner for det her vand, hvor der er legearealer, hvor vandet, når det regner rigtig meget, kan ligge og så stille og roligt dryppe ud, så det ikke overbelaster f.eks. kloaksystemet.
De projekter har vi også i København, og dem har vi også rigtig mange steder i kommunerne, og det synes jeg er en rigtig god måde at gøre det på.
Det ligger bl.a. under forsyningsselskabernes ansvar.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
Jeg er frisk på det, og så mangler vi selvfølgelig bare, at der kommer nogle penge med, for ordføreren ved også, det her er vanvittig dyrt.
I forbindelse med kloaksystem vil jeg, når vi snakker miljø, for det er jo et miljø,
sige til folk, der ikke ved, hvad overløb er, at det er det, der sker, når vi bare skyller spildevandet ud sammen med regnvandet.
Det er dér, jeg vil hen igen.
Tidligere var Enhedslisten inde på det her med anlægsbudgetterne, men er virkeligheden ikke, at anlægsrammen bliver lukket ned for ikke at lave en overophedning i entreprenørbranchen, og så bliver alting bare alt for dyrt?
Jeg ved ikke, hvor socialt retfærdigt landmændene vil synes det er, når du lige om lidt tager 8.000 af deres arbejdspladser, men lad nu det ligge.
Jo, ordføreren anerkender, at man er snublende tæt på målet.
Jeg var faktisk en af dem, der, da vi tidligere havde en forespørgsel med miljøministeren, sagde: Hold da op, I når da i mål.
Der tror jeg, fru Anne Paulin skal kigge lidt til venstre for sig og se, om de, ligesom mig, er helt enige i, at man er nået i mål.
Jeg synes, det er vigtigt at sætte nogle rammer.
Det synes jeg.
Der, hvor jeg synes det er problematisk, er, hvis man i sin iver for at sætte en ramme, laver et slutmål, man ikke kan nå.
Der bliver jeg nødt til at sige, at ordførerens egen formand sagde, at pucken altså ikke er ude ved enden af hockeystaven endnu.
Anne Paulin (S), 2024-05-17:
Jeg er ikke sikker på, at jeg forstod spørgsmålet helt.
Var det, om der er et kommunalt ansvar i kommunerne for klimatilpasning, eller hvad?
Det er der jo i rigtig høj grad.
Jeg vil også gerne fortsætte lidt med det her med, hvad det er for et ansvar, som man har i forhold til at hjælpe nogle af de steder, som er særlig udsatte.
Så på den måde ligger det jo allerede, synes jeg, i vores tilgang, at vi tager hensyn til nogle af de områder, der er særlig udsatte.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-17:
Jeg vil godt følge op på De Konservatives spørgsmål omkring anlægsloftet, for der er jo en lang række kommuner, der faktisk har haft penge i kassen, og som også har skrivebordsprojekter om klimasikring, som de ikke gennemfører, fordi anlægsloftet forhindrer dem i at lave de fornuftige investeringer.
Det gælder bl.a. her i Københavns Kommune.
Jeg kan altså ikke se det rimelige i, at man bare skal lade pengene ligge i kassen, når man sådan set kan hjælpe borgerne og sikre værdier ved at lave nogle øgede investeringer.
Så det er jo meget relevant, at ordføreren hilser finansministeren og andre, som kunne have indflydelse på, hvad det er for en økonomiaftale, der laves mellem KL og regeringen.
Vi er altså nødt til at slippe kommunerne fri og give dem lov til at bruge nogle penge.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at de vil lave statuer af borgmestre og den slags.
De vil sådan set lave nogle projekter, som er til gavn for borgerne og til gavn for samfundet.
Kan ordføreren ikke se, at vi har et problem med, at kommunernes rammer er for stramme?
Anne Paulin (S), 2024-05-17:
Tak for spørgsmålet, som jo lidt er en gentagelse, og derfor bliver mit svar også lidt en gentagelse, altså at jeg ikke vil rode mig ud i at gøre mig alt for klog på, hvad der kan lade sig gøre, og hvad der ikke kan lade sig gøre inden for de budgetregler, der er.
Men igen vil jeg komme med en anerkendelse og sige: Lad os se på økonomien omkring, hvordan man gennemfører de her projekter, og gøre så meget, som vi overhovedet kan, for at skubbe på for, at kommunerne kan komme i gang med de projekter, de gerne vil i gang med.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-17:
Jamen jeg synes jo, man skal bruge den viden, der er.
Og der må man bare sige, at der er en række kommuner, der egentlig har projekter, de gerne vil gennemføre, men det må de ikke gøre, fordi anlægsloftet er så strengt.
Der er også anden viden.
I hele Region Midtjylland har man lavet et coast to coast-projekt, som er støttet af EU, og hvor man har været inde at kigge på, hvad det egentlig er for noget klimasikring, der bør laves.
Og så har man afsluttet projektet, men man har jo ikke gennemført det.
Altså, man er jo ikke kommet frem til, at Kolindsund så bliver genetableret for at redde Grenaa fra oversvømmelse; man er ikke kommet frem til de løsninger, som der også skal være inde midt i landet, hvor det jo ikke er stigende vandstand, men sådan set monstervejret, som indimellem gør, at nogle byer bliver oversvømmet.
Så der er sådan set noget viden derude, som vi skal bruge.
Synes ordføreren, det er rimeligt, når man har sådan et stort EU-projekt, at man så også får noget af det gennemført efterfølgende?
Anne Paulin (S), 2024-05-17:
Jeg synes, at det lader til at være et rigtig godt projekt, som jo har været et vidensprojekt – det skal lige siges – og det har været til vidensdelen, at Region Midtjylland har fået nogle penge til at lave det her projekt.
Det spørgsmål, som ordføreren rejser, er, hvordan man så kommer videre med det, når det er noget, der går på tværs af rigtig mange forskellige kommuner.
Vand kender ikke kommunegrænser, og derfor synes jeg også, det er fornuftigt, at vi i klimatilpasningsplan 1 netop sætter fokus på, at vi skal have kigget på, hvordan det bliver lettere at gennemføre flere af de her tværkommunale projekter.
Erling Bonnesen (V), 2024-05-17:
Tak for det.
Når stormene virkelig raser og vandet skyller ind over både land, veje og huse m.v., tror jeg det står klart for os alle sammen, at så er vi udfordret, og at vi skal gøre mere.
Vi kan sige: Godt for det, som vi allerede har gjort og sat i værk og fortsat gør.
Når vi f.eks. ser en vej på Ærø blive skyllet væk – der har vi jo alle sammen også kunnet følge med her sidste gang, det var galt, og det blæste kraftigt – og det så sammen med andre store skader koster voldsomt meget mere, end Ærø i den situation selv kan klare, så er det oplagt, at vi jo så fra statens side må træde til, træde mere i karakter og hjælpe økonomisk.
Det gjorde man også i den situation, i hvert fald et stykke ad vejen.
Flere andre eksempler kan trækkes frem, både fra det fynske område, men også fra andre steder i landet, som det også allerede tidligere er fremgået af debatten.
Altså, jeg hører ikke nogen sige, at man ikke vil hjælpe, og nu i min situation, eller som jeg i hvert fald også ser det ud fra mine udgiftsposter, er det med Ærø som eksempel, og der var vi flere, som allerede dengang sagde, at det var godt og er godt, men at der uden tvivl er brug for mere, ikke kun i Ærøs situation, men flere andre steder i landet.
Opgaven med at gøre mere ligger på bordet, og den skal tackles i forbindelse med forskellige sammenhænge.
Det kan være gennem selvstændige initiativer, eller det kan være gennem finansloven m.v, som det også allerede er fremgået af debatten.
Det må drøftes hvordan, når man nu kan se en status på området, i forhold til hvor langt man er kommet, men at der er brug for at gøre mere, er jeg sådan set ikke i tvivl om, og det er vi i Venstre ikke i tvivl om.
Det gælder ikke alene en opfølgning efter de seneste voldsomme storme og skader.
Det gælder også mere generelt den forebyggende del, altså omkring kystsikring, hvor udfordringerne er forskellige.
Alt efter om man nu står på Vestkysten, om man står på Ærø, eller om man står andre steder i landet såsom hovedstaden, som også har været inddraget, så er der lige præcis forskellige udfordringer de forskellige steder.
Det er ikke kun med stormene; der har også været nævnt højtstående grundvand m.v. Så det er godt, at vi f.eks. er i gang med det, der har været nævnt.
Så jeg vil sige: Godt for det, vi allerede har gjort og gør.
Men der bliver brug for mere, og vi kan selvfølgelig også fra Venstre støtte det fremsatte forslag til vedtagelse.
Og så har jeg også lovet at hilse fra Moderaternes ordfører, som på grund af sygdom ikke havde mulighed for at være til stede, men også støtter det fremsatte forslag til vedtagelse.
Så vi ser frem til det fortsatte arbejde på området.
Mette Abildgaard (KF), 2024-05-17:
Tak for ordførertalen, og vi tog det hele med, bandeord eller ej.
Jeg synes jo, ordføreren gør sig mange rigtige og interessante overvejelser i forhold til behovet for en klimatilpasning.
Men jeg synes jo også, at der, når vi har sådan en debat som den her, er en grund til lige at stoppe op og reflektere over, hvorfor der er behov for en klimatilpasning, altså hvad det er, der er sket i vores samfund og i verden, der gør, at vi står i den her situation.
Nu tilhører ordføreren jo et parti, der ikke har en historik på 100 år inde i det her hus – og det er der absolut ikke noget kritisk at sige om – men de meldinger, der indtil videre er kommet fra ordførerens parti om klima og en klimamålsætning osv., giver mig ikke en fornemmelse af, at det er den mest presserende opgave.
I hvert fald mener man ikke, at det er så afgørende, at man lige når de der 2030-mål osv.
Så er det ikke en lille smule som at tisse i bukserne for at få varmen, når vi bliver ved med at få de her klimaudfordringer og vi ikke tager dem alvorligt?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
Men det er jo dem, som valgte at sætte sig ned og lave et politisk mål, hvor alt skulle reddes inden 2030, koste, hvad det ville, og der bliver jeg bare nødt til at sige, at den kloge måde, altså den med hjernen, som Danmarksdemokraterne har valgt, er, at vi har valgt at lade være med at tisse i bukserne og så fortælle vores vælgere, at alt var lykkeligt, bare vi nåede det i 2030.
For det giver ingen mening, at man gør som en lemming og kaster sig ud over en vold, når vi f.eks. ved, at de, hvad angår en CO 2 -afgift på landbruget, selv når i mål.
For det er som at tisse i bukserne, og det er at stikke sine vælgere blår i øjnene.
For det vigtige her er også, fordi vi også ved, at vi skal nå videre end 2030, at nå i mål med noget, som er holdbart på længere sigt, og uanset hvor mange penge vi så nu pumper ind i det, og selv hvis vi lige nu stoppede med at udlede CO 2 i hele verden inden 2030, så ændrer det nok ikke på, at der kommer de her voldsomme storme eller noget andet, og at der er sket nogle skader.
Vi skal sikre det på den helt lange bane, også efter at vi skal genvælges.
Og det synes jeg ville være klædeligt for politikerne at se i øjnene.
Mette Abildgaard (KF), 2024-05-17:
Der er heldigvis meget, vores to partier er enige om, men jeg tror også, jeg er nødt til at sige, at vi her godt nok har to fundamentalt forskellige standpunkter.
Ja, vi har sat nogle 2030-mål, og ideelt set havde vi nået dem endnu tidligere.
Men når vi kan se, at vi i forbindelse med den seneste stormflod udbetalte 1,2 mia. kr. i erstatning til danskerne, vil jeg også sige, at de penge havde jeg nok hellere brugt på at investere i nogle klimaløsninger, som havde gjort, at det ikke blev nødvendigt.
Og jeg påstår ikke, at vi kunne have forhindret, at der nogen sinde mere kom en stormflod i Danmark, men der er jo i FN's klimarapporter gang på gang blevet peget på, at det her var risikoen, hvis ikke vi handlede.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
Det er rigtigt, men virkeligheden er jo også bare, at det lige pludselig blev politisk opportunt at sige, at alt handlede om klimaet.
For virkeligheden er, at vandet også stod højt i Esbjerg i 1800-tallet, altså næsten lige så højt som maks.-højden.
For vi har jo aldrig kunnet styre naturen.
Skal vi så komme i mål?
Er det død og pine vigtigt, at Danmark når det i 2030, hvis vi gør det på en dum måde?
For virkeligheden er jo, at vi skal have hele verden med på det her.
For vi køber jo ind på, at vi skal CO 2 -reducere.
Men det, vi ikke køber ind på, er, at vi gør det dummere og dyrere, end det er nødvendigt.
For vi skal gøre det klogt og helst med noget, vi kan eksportere til hele verden, sådan at resten af verden også kommer med.
Anne Paulin (S), 2024-05-17:
Jeg køber da fuldstændig udsagnet om, at naturen altid har været vild, og at der har været forskellige udsving, oversvømmelser osv., men vi ved jo – og det er jo gennemdokumenteret – at hvad angår de store påvirkninger, som vi ser i de her år, så peger alt i retning af, at grunden til, at det tager så meget fart, er, at det er menneskeskabte klimaforandringer.
Så kan ordføreren trods alt ikke bekræfte, at selv om der selvfølgelig altid kan være udsving, er de ting, som vi ser i de her år, hjulpet kraftigt på vej af menneskeskabte klimaforandringer, og anerkender ordføreren ikke, at de vildere situationer, vi får, ikke bare skyldes de udsving, som der altid har været i naturen?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-17:
Man skal jo altid passe på med at stille sig op som ordfører fra Nordjylland og påstå, at man er meteorologisk uddannet og har de vises sten i forhold til klimaet.
Men jeg vil referere til, at en minister fra ordførerens parti i går sagde, at noget af det, der faktisk var allerværst, var, at man i Afrika bruger bål til at lave mad og sådan noget, og at det kunne man løse ret hurtigt med en investering på 6-8 mia. kr. om året, altså en på globalt plan forholdsvis lille investering; men virkeligheden var bare, at de bål i Afrika havde større indvirkning end den samlede flytrafik i verden.
Det, jeg siger, er, at vi skal lade være med at stikke os selv blår i øjnene og kun se på det gennem danske briller.
Hvis vi vil løse et globalt problem, skal vi se på det globalt.
Nogle gange bliver det lidt til politisk vælgerfiskeri, hvor man taler om, om reglerne er stramme nok i forhold til en eller anden dansk problemstilling.
Det, jeg egentlig bare siger, er, at selv om jeg ikke er meteorolog, er jeg sikker på, at CO 2 udledt i Afrika kommer herop, ligesom CO 2 udledt i Danmark bevæger sig andre steder hen.
Derfor siger jeg: Verden kommer ikke til at være i mål med det her i 2030, og så er det måske bedre at nå i mål i 2032 eller 2033 og handle med hjernen i stedet for med maven.
Anne Paulin (S), 2024-05-17:
Okay, vi kom vidt omkring der.
Nu får ordføreren det til at lyde, som om det her 2030-mål er helt urealistisk, og at det bare var helt gak, at der var nogle politiske partier, der tænkte, at vi skulle give os i kast med at forsøge, om vi ikke kunne få det til at lykkes.
Nu har vi for nylig fået klimafremskrivninger, som viser, at vi er snublende tæt på at nå i mål med 2030-målet.
Jeg tror, at det er omkring 68 pct., som vi er nået op på med de indsatser, som vi har sat i gang.
Så anerkender ordføreren ikke, at det betyder noget, at vi har haft en politisk intention om det, og at det er blevet gjort på en socialt retfærdig måde?
Trine Pertou Mach (EL), 2024-05-17:
Tak for det.
Jeg vil gerne høre, om Venstres ordfører kan anerkende, at Den Internationale Domstol tilbage i januar ikke konkluderede på, hvorvidt der er begået folkedrab.
Er vi enige om det?
Der var ikke nogen konklusioner og ikke nogen juridiske afklaringer, men den har antaget en sag om et muligt folkedrab, om risikoen for, at der gøres uoprettelig skade på det palæstinensiske folks ret til at blive beskyttet mod folkedrab.
Anerkender Venstres ordfører det?
Hvis Venstres ordfører gør det, er Danmark så ikke også forpligtet til som underskrivere på folkedrabskonventionen at forhindre, at det sker?
Hvis ordføreren er enig i det, hvad er det så i borgerforslaget her, ordføreren faktisk ikke tør forpligte sig til, når det netop går på, at regeringen skal anerkende, at man har pligt til at forhindre det og arbejde for at forhindre det?