runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Vi har jo et regeringsprogram, hvori vi kommer rundt omkring både natur og klima og en række andre emner, som er fuldt finansieret.
Så vi har overblik over vores økonomi på det regeringsprogram, vi har fremlagt.
Når vi så har sådan en række forslag her i salen, har nogle af dem jo karakter af at være ønske om, at der bliver lagt planer, når man har en nationalpark, for, at man får mere natur.
Det kan man ikke finansiere på forhånd.
Og vi har også den her med at stoppe efterforskningen af olie- og gas i Nordsøen, som også har meget lange udsigter med meget, meget usikre tal.
Så samlet set vil jeg sige: I vores regeringsprogram har vi gode bud på finansiering.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-04-04:
Tak for det, formand.
Med andre ord vil Alternativet stoppe skovdriften i statens skove og lægge skovene urørte.
Igen vil jeg trække spændingen ud af min tale – jeg håber, I vil lytte til den alligevel – ved at sige, at regeringen afviser forslaget fra Alternativet, men jeg vil også gerne begrunde det.
Som udgangspunkt er jeg sådan set enig med Alternativet i, at vi skal gå foran på statens arealer, når det gælder naturen, og det gælder sådan set også i statsskovene – og det gør regeringen i den grad også.
Vi har sammen med Dansk Folkeparti gennemført den historisk største udpegning af urørt skov og anden biodiversitetsskov i statsskovene.
Vi udlægger i alt 13.800 nye hektarer.
Men tilbage til, hvorfor regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget: Den indtægt, som Naturstyrelsen reelt har på træproduktion, skønnes at ligge i størrelsesordenen 90-100 mio. kr. om året.
Det er jo også en slags penge sådan i slutningen af måneden, og det er penge, som i dag bruges til det, som Alternativet vil fremme med forslaget, nemlig friluftsliv og naturpleje på statens arealer.
Og de her 90-100 mio. kr. om året er det rene indtægtstab for Naturstyrelsen.
Dertil kommer udgifter til naturpleje i urørt skov, som vil ligge på omkring 60 mio. kr. om året.
Og det bliver altså ret mange penge, som skal findes andre steder.
Et produktionsstop i statens skove vil herudover ramme virksomhederne i den danske træindustri ganske bredt, og de vil være tvunget til at importere mere råtræ.
Det kan være dyrt, da træ er dyrt at transportere.
Naturstyrelsen er den eneste betydende danske udbyder af FSC-certificeret råtræ i Danmark, og der er danske virksomheder, som er dybt afhængige af leverancer af bæredygtigt træ fra statens skove.
Danmark har desuden mange mindre decentralt beliggende varmeværker, som i altovervejende grad forsynes med flis fra lokale statslige skove, f.eks. på Læsø, hvor Naturstyrelsen ejer størstedelen af skovene og leverer næsten hele varmeværkets forsyning.
Endelig har udlægning af urørt skov konsekvenser for statsskovenes bidrag til klimaindsatsen.
Der er forskere på Københavns Universitet, som vurderer, at urørt skov ikke optager kulstof lige så effektivt som en fortsat naturnær skovdrift.
Til sidst må jeg konkludere, at selv om der som udgangspunkt er tale om et sympatisk forslag, er det måske også et lidt verdensfjernt forslag, for man har ikke helt gennemtænkt de konsekvenser, som er ved det – og her taler jeg ikke bare om de tabte indtægter på skovdriften.
Men jeg vil sådan set gerne komme i møde, for jeg har en stor sympati for dele af det her forslag.
Så jeg vil gerne komme Alternativet i møde ved at tilbyde at gennemføre et serviceeftersyn af Naturstyrelsens skovdrift, på samme måde som jeg har igangsat et serviceeftersyn af driften på Naturstyrelsens lysåbne arealer.
For på den måde sikrer vi, at alle konsekvenser bliver belyst, og at vi har et fuldt oplyst grundlag for eventuelle beslutninger.
Jeg synes som sagt, at staten skal gå foran.
Tak for ordet.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Jeg skal prøve at gøre det kort.
Det, som jo oplagt med statens skove, er, at vi hører fra biodiversitetsforskerne – det kunne f.eks. være Carsten Rahbek, men flere er jo enige om det – at det nemmeste og enkleste snuptag for at vende tilbagegangen i biodiversitet til en fremgang er at standse skovdrift, tømmerproduktion, i statsskovene.
Det vil sige, at vi simpelt hen kan sætte naturen fri på vores fælles arealer, og det er jo kun en femtedel af vores skove i Danmark.
Det vil sige, at vi stadig væk har fire femtedele, altså 80 pct. af skovene, tilbage til at producere tømmer, nemlig de private skove.
Så jeg vil godt høre, om ministeren har andre bud på at vende tilbagegangen i biodiversitet til fremgang lige så hurtigt og lige så billigt.
For mig lyder det her jo som et indlysende greb til den opgave.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-04-04:
Det er jo sådan set også derfor, at jeg udtrykker en sympati for dele af forslaget og tilbyder det her serviceeftersyn, for jeg kan se mange positive aspekter ved det.
Jeg er bare nødt til at sige, at der altså er mange danske virksomheder, danske møbelklassikere, der bliver produceret med FSC-certificeret træ, og det får man altså fra statens skove.
De andre skove er ikke FSC-certificerede på samme måde som statens er det.
Det er selvfølgelig en udfordring, man kan løse på anden vis.
Så er der altså også lige det her med indtægterne fra den her skovdrift, nemlig at så skal pengene findes et andet sted.
Og nu hørte jeg jo ordvekslingen mellem hr. Carsten Bach og hr. Christian Poll før angående det her, og jeg kan godt se, at 100 mio. kr. er i småtingsafdelingen sammenlignet med de utrolig store milliardbeløb, I stod og jonglerede med før.
Det ændrer ikke ved, at pengene skal findes.
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-04:
Jamen i bund og grund handler det om sund fornuft og god opdragelse, i forhold til hvordan man møder mennesker.
Så er det jo sådan i dagens Danmark, at vi desværre ikke kan lovgive om sund fornuft, og at der selvfølgelig vil være nogle, som måske i vores optik ikke har den helt sunde fornuft, og igen: Hvad er den sunde fornuft?
Men det handler jo vel om, at man – kan man sige – har en god opdragelse bag sig, at man har nogle værdier bag sig, og så handler det også om at spejle sig i hinanden.
Men ligefrem at lave en handlingsplan på det her område, i forhold til at offentligt ansatte ikke er i stand til at kunne møde mennesker på ligeværdig basis, i forhold til at de faktisk har en relevant uddannelse bag sig ...
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-04:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det handler om empati.
Jeg er desværre uenig i forhold til det med den sunde fornuft.
Hvis vi kigger på Me Too, kan vi se, hvordan det er blevet behandlet diametralt modsat i Sverige kontra Danmark.
Hvor vi i Danmark siger, at det bare er enlige sexistiske mænd, der er i gang, siger man i Sverige, at det faktisk er en strukturel udfordring i forhold til den måde, vi italesætter kønnene og opfører os over for hinanden på.
Det mener jeg også lidt ligger bag det med den sunde fornuft.
Nogle gange er vores sunde fornuft begrænset af de antagelser, vi har i vores samfund, qua det, vi er socialiseret ind i med kultur, normer og opvækst osv., og det er vi nødt til at anerkende, og det betyder ikke, at alle mennesker er onde.
Jeg har selv bias som mand – det har jeg stået og sagt i forrige uge, som ordføreren jo også italesatte – og de bias er jeg nødt til at blive gjort bevidst om gennem viden.
Og den viden er jo også det, der skal ligge i handlingsplanen, og som vi skal have bragt ud til alle borgere, så de kan møde os og alle sammen ligeværdigt.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Igen: Det er B 84, vi behandler.
Vi snakker ikke om vurdering af lovgivning, og jeg tror ikke, at ordføreren nogen sinde har hørt det, og hvis ordføreren dykker ned og ser i spørgsmålene, kan ordføreren se, hvor mange gange jeg netop har bedt om vurderinger ud fra verdensmålene.
Det er jo ikke en vurdering af lov til lov, det er et risikoscenarie, man skal lave, så spørgsmålet er: Er ordføreren enig eller uenig i det?
Thomas Danielsen (V), 2019-04-04:
Altså, jeg forholder mig sådan set kun til første behandling af B 84, hvor man ønsker at få lavet risikoværktøjer til nogle forskellige scenarier.
Og der er hele min pointe, at det netop er det, vi fra regeringens side i forvejen bestræber os på, men der er ikke nogen simpel løsning på det.
Det er meget, meget komplekst, og du kan sætte alle mulige scenarier op, og der vil altid fra lovforslag til lovforslag være diskussion om, hvad der er den reelle effekt ved det her.
Og du kommer aldrig til at kunne sætte to streger under et facit.
Christian Poll (ALT), 2019-04-04:
Jeg forstår, at ordføreren gerne vil have det her overblik, i en eller anden grad i hvert fald, og han refererer også til det, som ministeren har sagt – det kan være klimaatlasset, det, som er en slags klimatilpasning i klassisk forstand, altså hvad de direkte effekter af klimakrisen er på danske forhold.
Det, som vi vil med det her forslag, er jo at gå en tand videre og så sige: Jamen der er også nogle afledte effekter, nogle andenordenseffekter, nogle effekter på vores fødevareforsyning.
Det kan være sundhedsomkostninger, men vi nævner også finansielle risici.
Og alt det her kan jo have meget større økonomiske konsekvenser end de direkte.
Så mit spørgsmål er: Vil det ikke være relevant – og jeg ved godt, at der er stor usikkerhed omkring alt det her – at få en idé om størrelsesordenen af de her andenordenseffekter af klimakrisen?
Thomas Danielsen (V), 2019-04-04:
Alle konsekvenser af klimaforandringer, af lovforslag, af alt, hvad man helt berettiget kan have af bekymringer på det her område, er relevant at få lavet vurderinger af.
Og det er også derfor, at både medlemmer af Alternativet og alle andre partier løbende spørger Finansministeriet, spørger klima- og energiministeren for at få foretaget beregninger af diverse scenarier og konsekvenser.
Og det vil jeg anbefale at Alternativet også fortsætter med.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-04-04:
Tak for et glimrende forslag fra Alternativet, for vores store udfordring bliver jo, at det har konsekvenser, og at klimaforandringerne vil kunne mærkes.
Det er jo både i form af stigende vandstand i Isefjord, og det er i form af generelt stigende vandstand ved vores øer.
Det er noget, som Lemvig efterhånden har oplevet et par gange, hvor de har haft sandsækkene fremme.
Men det har også konsekvenser for de afgrøder, som vores landmænd vil kunne dyrke.
Når temperaturen stiger, vil der være visse afgrøder, det vil være svært at dyrke i Danmark.
Det er jo tankevækkende, at vi er begyndt at dyrke vin i Danmark.
Det skyldes jo, at vores temperatur i gennemsnit faktisk allerede er steget.
Så konsekvenserne er mærkbare.
De sniger sig lige så langsomt ind, og hvis vi skal være godt forberedte både i staten og kommunerne og indtil videre i hvert fald også i regionerne, er det nu, vi skal handle.
Man kan ikke handle uden viden, og derfor synes jeg, det er oplagt at lave risikovurderinger af, hvordan konsekvenserne bliver i fremtiden.
Den konkrete udformning fornemmer jeg egentlig at Alternativet er åben for at diskutere, nemlig om det skal være præcis 30 år, eller om det kan være 25 år.
For hvis vi ikke som politikere udviser rettidig omhu, svigter vi i virkeligheden de borgere, der kommer til at mærke konsekvenserne.
Så jeg er åben over for forslaget.
Den eneste ting, jeg sidder tilbage med, er, at jeg tænker, at det kunne være smart, at det ikke er regeringen, der skal lave de her risikovurderinger, men at man lader Klimarådet eller en anden uafhængig instans, som kunne være en forsker, som har ekspertise på feltet, om at lave de her vurderinger af, hvad det kommer til at have af konsekvenser i Danmark.
Og så må vi diskutere den konkrete udformning.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Tak, formand.
Selv om vi i årtier har vidst, hvor slemt det stod til, og at det hastede med handling, har vi jo ikke investeret det nødvendige i forhold til den klimakrise, vi nu ser.
Rigtigt tit når vi diskuterer det her, bliver vi forholdt, at det er meget dyrt, at det har store konsekvenser økonomisk, hvad skal det ikke betyde for vores økonomi osv. osv.?
Det her forslag går ud på, at vi egentlig begynder at holde tingene lidt op mod hinanden.
Hvad koster det kun at gøre lidt, og hvad koster det så at sætte ordentligt ind?
Så kan vi begynde at se på tallene og begynde at se på, om en klimafond på 80 mia. kr. er meget, eller om det er lidt.
Hvad er det for nogle investeringer, der skal til?
Vi bliver nødt til at komme videre fra at ville gøre noget til at gøre nok.
Det kan vi kun, hvis vi hele tiden får mere viden.
Der har fra forskellige ordførere været lidt diskussion om det her med, om det er de rigtige grader, vi har sat på, som man skulle vurdere ud fra, og når vi har gjort det her, er det jo, fordi vi selvfølgelig ser på, hvordan man gør det andre steder.
Som der står i bemærkningerne til forslaget, læner vi os jo op ad den forskning, som der er fra det, der hedder Tyndall Centre for Climate Change Researchs HELIX-program, som ser på 1½, 2, 4 og 6 grader.
Det er egentlig for at læne os op ad den forskning, der allerede findes derude.
Vi er meget åbne over for, som fru Pia Olsen Dyhr var inde på, at diskutere en præcis model for, hvordan det her skal gøres.
At lægge det i et stærkt uafhængigt klimaråd ville også være en mulighed.
Det er egentlig bare, at vi kommer videre, så vi holder op med at diskutere, om noget er for dyrt, for det eneste, der er for dyrt, er ikke at gøre noget og bare lade stå til – og så komme med de grønne taler.
Det er egentlig det, vi prøver i dag, nemlig at sige: Lad os nu få et overblik.
Vi kunne se, hvordan præsidenten i USA nærmest fik noget galt i halsen, da han blev præsenteret for risikoscenarierne, så meget galt i halsen, at han selvfølgelig så sagde, at det ikke passede, og at det hele var løgn.
Det er der jo ikke nogen der vil gøre her hjemme, hvis vi har ordentlig forskning, der viser de konsekvenser, der vil være, også økonomisk, for vores samfund.
Så jeg hørte fra visse partier i hvert fald åbenhed for at diskutere det videre og blive klogere i udvalget, og der er ikke noget, jeg elsker mere, end at vi sammen kan blive klogere i udvalgsarbejdet.
Nu har vi haft første behandling, fået ridset positioner op, og så håber jeg da, at vi kan begynde at se sammen på, om der er ting her – også de partier, der meget kategorisk sagde nej til det her – som vi synes er interessante at undersøge, hvordan vi kan gøre det, om der er ligger en viden osv.
Så jeg ser frem til en udvalgsbehandling, hvor vi forhåbentlig kommer videre, for jeg mener, at det her er rigtig, rigtig afgørende for hele debatten omkring klimahandling, nemlig at vi får lavet nogle ordentlige risikovurderinger.
Så tak for debatten.
Carsten Bach (LA), 2019-04-04:
Tak, og tak for ordførerindlægget.
Jeg tror måske, at jeg i min egen ordførertale glemte at takke ordføreren for forslagsstillerne, hr. Rasmus Nordqvist, og Alternativet for at have fremsat det her beslutningsforslag.
Som medlem af Folketinget for Liberal Alliance kan jeg godt lide, at vi snakker om, hvad det egentlig koster.
Nu kom jeg jo i min ordførertale med nogle tal, som er taget fra FN's klimapanels vurderinger af, hvad de negative globale bnp-konsekvenser af det her er.
Så der er jo sådan set allerede regnet på det.
Der er allerede foretaget nogle analyser af det her.
Thomas Danielsen (V), 2019-04-04:
Jeg er hundrede procent enig med ministeren.
Det var spørgsmål 1.
Spørgsmål 2: Har man 100 pct. overblik over konsekvenserne?
Nej, det har man ikke.
Og det er også alt for ensidig en tankegang at have, at man som Alternativet kun har fokus på klima og et par af de andre punkter, der er nævnt heri.
Det er derfor, at man fra regeringens side siger: Lad os favne FN's verdensmål, og så prøver vi at få lavet konsekvensvurderinger af alle 17 verdensmål, når nu vi laver lovgivning i Folketinget.
Det er utrolig kompliceret, og der er ikke nogen nemme løsninger, men der er ingen tvivl om, at når Alternativet nu f.eks. foreslår mere urørt skov, er svaret, at ja, det har klimakonsekvenser.
Ergo kan man sige, at det ikke er særlig godt for klimaet at lave urørt skov.
Når det så handler om nogle af de andre verdensmål, er svaret: Ja, så er det til fordel for biodiversiteten.
Ergo tæller det positivt op på biodiversiteten.
Så der er forskellige konsekvenser ved alle lovforslag, og dem skal vi prøve på at få vurderet mere nuanceret.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-04-04:
Jo, der ligger nogle tal for det globale, men det, vi gerne vil have, er, at vi går mere ned i det og ser på, hvad det her betyder.
Hvad koster det for landbruget at lave den omstilling, som også fru Pia Olsen Dyhr var inde på – f.eks. i forhold til hvilke afgrøder vi skal dyrke?
Det er mere det med at se på det nationalt, altså se på, hvilken betydning det her vil have for os.
Vi kunne godt tænke os at få de her risikoscenarier, så vi kan se, hvad konsekvenserne er herhjemme.
Mikkel Dencker (DF), 2019-04-04:
Man skal altid forberede sig så godt som muligt på fremtiden, men jeg mener bestemt ikke, at man kan lave så langsigtede fremskrivninger af, hvordan samfundsøkonomien vil være, og så hæfte det op på, hvordan vejret vil være til den tid.
Det mener jeg er komplet urealistisk.
Jens Joel (S), 2019-04-04:
Jeg studsede lidt over noget af det, ordføreren sagde i sin tale, om skræmmebilleder.
Mikkel Dencker (DF), 2019-04-04:
Hvis man går i gang med at regne på 6-gradersscenariet, er vi jo langt ude over, hvad videnskaben mener er realistisk.
Så er man derude, hvor man kun er med til at sætte en frygt i folk for, hvad der potentielt kan ske.
Det skal vi ikke deltage i.
Jens Joel (S), 2019-04-04:
Okay, så ordføreren ville sådan set sige, at det at regne på 1½ grad, 2 grader eller måske 3 grader, altså det, som jeg tror ordføreren betragter som mere realistisk, vil sådan set være fair nok.
Det vil være fair nok at prøve at sætte en pris på, hvad det er, det koster for vores samfund eller for den sags skyld for verden, og det er der jo så andre der har gjort.
Det er ikke et skræmmebillede, så det vil sådan set være fornuftigt nok.
Mikkel Dencker (DF), 2019-04-04:
Så er vi inde på det felt, hvor vi taler om, hvad der er en realistisk fremtid.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-04-04:
Det er helt okay.
Jeg noterede mig bare, at ordføreren netop talte om de her skræmmescenarier.
Jeg tænker på, at dansk landbrug jo tabte rigtig mange milliarder kroner her i sommer – næsten det, der svarer til 6,5 mia. kr. – på en meget voldsom tørke.
De 2 år tidligere fik de ufattelig meget vand.
Og det er ikke, fordi vi kan forudse, hvad der kommer til at ske næste år, men ved at have en vis vurdering af de risici, der følger med klimaforandringer, kan vi jo bl.a. hjælpe et erhverv som landbruget, som i den grad har brug for at tænke længere frem, også i forhold til afgrøder.
Derfor bliver jeg lidt overrasket over, at ordføreren begynder at tale om det som skræmmescenarier; jeg ville mene, det var rettidig omhu.
Mener ordføreren ikke, at man skal tage erhvervenes udfordringer alvorligt?
Mikkel Dencker (DF), 2019-04-04:
Jo, man skal bestemt tage de udfordringer, som vi kan se kommer, alvorligt.
Men når vi taler om de realistiske temperaturscenarier, skal vi selvfølgelig forberede os på dem, og der er det jo åbenlyst, at der kan komme kraftigere nedbørsmængder fremover.
Det har vi jo oplevet, ikke sidste sommer, men forrige sommer.
Men det kan så også blive afløst af varmere vejr.
Så selvfølgelig skal vi se ind i den fremtid, som er realistisk foran os.
Og det kan vi sagtens se nærmere på, men at se 30 år frem i tiden synes jeg ikke giver noget realistisk billede.
Det handler alene om at spå, og det mener jeg i den grad er uvidenskabeligt, og det er der ingen grund til at beskæftige sig med.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-04-04:
Nu vil videnskaben jo vurdere, at man skal kigge år frem, og man kigger jo også flere tusinde år tilbage, når man diskuterer klimaforandringer, for at have et godt fagligt fundament.
Og det, der er tankevækkende med IPPC-forskerne, er jo, at de meget klart siger, at hvis vi ikke handler, er der forskellige scenarier for, hvordan verden kan udvikle sig.
De taler så om hele verden; jeg synes jo, det er relevant også at fokusere på, hvad der kommer til at ske i Danmark, sådan at vi kan være klar.
Det kan jo f.eks. være i Isefjorden, hvor vandet stiger og man derefter kan mærke det i Roskilde by; det kan være, at man ved nogle af vores småøer kan komme til at opleve øgede stigninger af havet, og at nogle af øerne derfor måske vil stå med meget store udfordringer i forhold til at bevare deres diger; det kan være Lemvig by, der vil opleve en øget vandstand.
Det er for at nævne nogle af dem.
Og det er jo ikke om 5 år, det er måske heller ikke om 10 år, det er længere frem.
Jeg hører, at ordføreren åbner lidt op.
Mikkel Dencker (DF), 2019-04-04:
Jeg sagde netop i mit ordførerindlæg for noget tid siden, at vi i Dansk Folkeparti gerne vil forberede os på den realistiske og konkrete virkelighed, som vi kan se, og det er jo derfor, der er lavet det her klimaatlas, hvor bl.a. Isefjorden og andre steder er udpeget som steder, hvor der er en forøget risiko for oversvømmelse.
Og derfor skal kommunerne jo bruge klimaatlasset til at forberede sig på den fremtid, og det er en realistisk fremtid.
Og jeg vil sige, at man svigter sin opgave, hvis man ikke forbereder sig i hver sin kommune på de her scenarier.
Så det skal man.
Thomas Danielsen (V), 2019-04-04:
Tak for det, formand.
Vi behandler jo beslutningsforslaget fra Alternativet om at udvikle risikovurderinger og scenarier for global opvarmning.
Og der er ingen tvivl om, at den globale opvarmning får konsekvenser, som vi selvfølgelig har en forpligtelse til at tage os af, hvorfor regeringen allerede på nuværende tidspunkt har taget flere initiativer, dels til en klimavenlig politik, som skal modgå denne udvikling, dels til konkrete værktøjer som klimaatlas via DMI, der har været nævnt, og som sikrer viden på regionalt niveau, FN's klimapanels rapporteringer og FN's verdensmålskontor i Finansministeriet, og derudover laver vi løbende beregninger.
Lige nøjagtig en dag som i dag, hvor vi kan se, at Alternativet har fire beslutningsforslag til behandling, og hvor det formentlig vil blive skønnet, at tre ud af de fire beslutningsforslag fra Alternativet i dag vil have negative klimakonsekvenser, er det selvfølgelig oplagt at foretage en vurdering af de forslag, man selv stiller, sådan at det ikke nødvendigvis er en myndighed, som skal påpege, hvilke klimakonsekvenser f.eks. Alternativets beslutningsforslag i dag har.
Min vurdering er, at i hvert fald 2-3 af de beslutningsforslag, Alternativet har fremsat, og som vi behandler i dag, vil have klimakonsekvenser.
Så derfor er det en god idé at lave de her vurderinger, men vi kan naturligvis også selv gøre det.
En af de ting, vi jo allerede har taget initiativ til, er med finansministeren i spidsen at se på, hvilke klimakonsekvenser de lovforslag, vi vedtager i Folketinget, har.
Og der arbejder vi jo netop på at få lavet nogle værktøjer, som skal kunne få lavet de her konsekvensvurderinger, for det er et vigtigt område.
Og det er ikke bare inden for klima; det er inden for alle FN's verdensmål, at vi skal have lavet de her vurderinger.
Så hele intentionen bag forslaget bifalder vi jo i Venstre og glæder os også samtidig over, at vi har taget mange af disse initiativer, og at vi er enige om, at vi skal i den samme retning.
Såfremt De Konservative ikke når til lovbehandlingen af det her forslag, har jeg fået den ære at tale på vegne af dem også.