Jacob Mark (SF), 2017-02-24:
Tak for det.
Der er efterhånden blevet sagt rigtig mange kloge ting om social mobilitet, også bredt fra partiernes side, så jeg tror ikke, jeg har tænkt mig at kaste mig ud i en ny stor analyse af det begreb.
Jeg noterede mig, at Venstres ordfører gerne vil have, at vi har en lidt bedre stemning, fordi det er fredag.
Jeg havde egentlig tænkt mig at sadle lidt om i min tale, og til ære for uddannelses- og forskningsministeren har jeg lavet ti teser inden for social mobilitet, som jeg tror er nogle veje, vi kan gå, hvis vi ønsker at fremme social mobilitet i fremtiden.
Den første er, at social mobilitet kræver, at vi får et mere lige samfund.
Det er ganske rigtigt, at vi er et af de mest lige samfund i Europa og verden, men det betyder ikke, at vi ikke igennem lighed skal blive ved med at sikre, at vi har social mobilitet.
Ulighed kommer til udtryk i sport, i sundhed og også i vores uddannelsesvæsen, og hvis man i fremtiden ikke bliver ved med at tænke over det, når man laver reformer, risikerer vi, at det forsvinder.
Nr. 2, som flere har været inde på, hvilket jeg glæder mig til at se udmøntet, når vi skal lave en dagtilbudsreform, er forebyggelse i dagtilbud og skoler.
Jeg tror sådan set, at Dansk Folkepartis ordfører har ret, når ordføreren siger, at en stor del af det, der sker, både på ungdomsuddannelserne og de videregående uddannelser, kan man forhindre eller forbedre, hvis man sætter tidligt ind.
Det vil sige, at vi fortsat skal værne om det princip, at det er frit at tage en uddannelse.
Det kræver også, at vi ikke skal snige brugerbetaling ind ad bagdøren med tårnhøje priser på studiebøger, med rejser og ture, der koster en formue også for dem, der ikke har råd.
Og så kræver det også i mine øjne muligheden for at blive klogere.
Derfor synes jeg heller ikke, der skal være et loft over, hvor mange uddannelser man kan tage.
Nr. 4 er, at SU'en skal være god, og man skal kunne leve af den.
Det har vi været inde på.
Jeg tror faktisk på, at det betyder noget, at unge mennesker, der kommer fra hjem, hvor man ikke har særlig mange penge, kan få støtte til at tage deres uddannelse, så de ikke behøver at arbejde meget ved siden af.
Nr. 5 er styrket vejledning for alle elever.
Det bliver rigtig aktuelt på tirsdag, når Stefan Hermann-udvalget kommer med deres anbefalinger til, hvordan vi kan sikre, at også flere fra restgruppen får en uddannelse.
Jeg tror, at vi kan forbedre vores vejledningsindsats bredt set, og jeg tror, det vil betyde, at flere tager en erhvervsuddannelse i fremtiden, og jeg tror, det vil betyde, at flere vælger rigtigt første gang.
Jeg tror, at hvis man vil have flere til at vælge rigtigt, er det et bedre middel at bruge vejledning, end det er at bruge adgangskrav.
Nr. er 6 styrket fastholdelse.
Jeg er glad for, at uddannelsesministeren selv nævnte STU, for STU er netop nogle af dem, der har arbejdet rigtig meget med fastholdelse, især i starten af deres bachelorforløb.
Ud over den menneskelige værdi, der er i, at mennesker ikke dropper ud af deres uddannelse af forskellige årsager, der kan være negative, er det også en rigtig positiv tendens for samfundet, når vi sikrer, at unge ikke dropper ud af deres uddannelse.
Nr. 7 er mere feedback.
Nu er der jo egentlig blevet afsat en feedbackpulje af regeringen, som skulle være brugt til kvalitet i uddannelserne.
Den er så allerede brugt, men jeg synes, det er vigtigt i fremtiden at sikre, at uanset om man går på en produktionsuddannelse, en ungdomsuddannelse eller en videregående uddannelse, kan man få feedback,
jeg tror, at især for nogle af dem, som kommer fra hjem, hvor man ikke kan få særlig meget hjælp til sine opgaver eller til, hvordan man udvikler sig fagligt, er det vigtigt at kunne få feedback.
Nr. 8 er at skrue ned for karakterræset og prøvetyranniet.
Allerede nu er det sådan, at vi tester børn ti gange i nationale test gennem folkeskoletiden.
Man har adgangskvotienter på flere uddannelser, der er højere end selve skalaen.
Og i det hele taget er der tendenser, der tyder på, at det der karakterræs betyder noget for det faglige miljø ude på uddannelserne.
Der var f.eks. en undersøgelse forleden, der viste, at gymnasieeleverne føler sig lige så stressede som de 20 pct. mest stressede på arbejdsmarkedet.
Så man skal skrue lidt ned for karakterræset og prøveræset og fokusere mere på vejledning og feedback.
Derfor foreslår vi gratis psykologhjælp til unge, fordi det koster en formue at gå til psykolog.
Det har vi efterhånden indført i 20 kommuner startende med min egen kommune, da jeg sad som børneudvalgsformand.
Det betyder, at unge mennesker, der har brug for at snakke og brug for at blive raske, fordi de har en psykisk lidelse, kan gå gratis til psykolog.
Nr. 10 er, at uddannelserne aktivt skal gøre en indsats for at kæmpe for at fremme den sociale mobilitet, og det kommer bl.a. til udtryk f.eks. i de her udviklingskontrakter, hvor man kunne skrive ind som mål, at det er vigtigt, at vi fremmer den sociale mobilitet.
Der var ti konkrete forslag til, hvordan man kan fremme social mobilitet i det danske uddannelsesvæsen, og det vil vi kæmpe for i fremtiden.