runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2022-05-12:
Først og fremmest er jeg rigtig glad for, at hr. Erling Bonnesen er enig i, at vi skal arbejde sammen bredt i Folketinget.
Det klæder altid Folketinget bedst, når vi har det her gode samarbejde.
Det gælder især, når det er så vigtigt et emne som klimaet, altså at vi kan vise forbrugerne, at vi sådan set er parate til at samarbejde om det her.
Når vi så sætter et mærke på forbrugernes fødevarer og de skal kunne vælge ud fra det, så er det rart for dem at vide, at det ikke bare er et lille snævert flertal, der har vedtaget noget, men at det sådan set er noget, vi godt kan samarbejde bredt om i Folketinget.
Så det er vi sådan set rigtig enige om.
Når det så er sagt, sagde jeg også i min indledende tale, at vi skal passe på med ikke at forhåndsdiskontere alt for meget, i forhold til hvad det er for et mærke, der bliver udviklet.
I forhold til det med det plantebaserede over for kødet vil jeg sige, at det er temmelig evident, nærmest uanset hvad, at klimapåvirkningen ved kød desværre – for vi er jo mange, der godt kan lide kød – er noget større, end den er ved det plantebaserede.
Så hvis man vælger det plantebaserede, gør man noget godt for klima, nærmest uanset hvad.
Så kan der være nogle forskelle, og det må vi kigge på.
Men det må være op til den her arbejdsgruppe at skrue det sammen på den rigtige måde.
Erling Bonnesen (V), 2022-05-12:
Jeg har fuld forståelse for det, og vi skal heller ikke lægge os fast på det nu.
Men netop det, at vi får talt os ind på hinanden og får talt os hen til bordet i stedet for at tale os væk fra bordet, er et rigtig godt signal.
Og det bedste sted at gøre det er jo lige præcis her i Folketingssalen.
Jeg synes også, vi får lagt nogle gode grundsten til det.
Allerede det spørgsmål, jeg stillede nu, viser jo også, at det ikke bare er sådan lige et knips med fingrene, og så kører vi med det, for der er mange hensyn at tage i forhold til det.
Så kan vi jo også se, at der er en stigende interesse for det plantebaserede, og det potentiale skal vi bestemt udnytte, men er vi ikke også enige om, at der skal være plads til det hele, at der også skal være plads til den gode wienerschnitzel for dem, der gerne vil have det?
Rasmus Prehn (S), 2022-05-12:
Igen vil jeg sige tusind tak til hr. Erling Bonnesen.
Vi har jo lanceret kostråd, som lægger an til, at man kan spise mere klimavenligt, og der er kostrådet jo, at man skal spise mere plantebaseret, flere bælgfrugter, og så skal man spise lidt mindre kød.
Det er jo ikke det samme, som at man aldrig må få en wienerschnitzel.
Der vil jeg medgive hr. Erling Bonnesen, at det kan være en sand fryd at få sådan en en gang imellem.
Rasmus Prehn (S), 2022-05-12:
Nu sagde jeg meget præcist, at jeg håbede på, at det kunne blive i løbet af 2023, men at det kunne være, at det lige præcis blev lidt senere.
Så at konkludere, at det allerede bliver i foråret 2023,
er måske lidt til den friske side.
Men lad os da håbe på det.
Det kunne være rigtig, rigtig godt.
Men det er nok lige vel optimistisk.
Jeg tænker, at vi løbende kan invitere ordførerne til orientering og information om, hvor vi er henne, og tage nogle mellemtider i forhold til den arbejdsgruppe, der er.
Så det vil jeg prøve at initiere.
Anders Kronborg (S), 2022-05-12:
Nu kigger jeg ned på Venstres ordfører, som normalt er talsperson på fødevarepolitikken, hr. Erling Bonnesen.
Jeg erindrer i hvert fald – og ellers må jeg jo beklage dybt, hvis det ikke er tilfældet – da vi f.eks. havde en fødevarepolitisk debat herinde i Folketinget, hvor alle vi partier sad rundt om bordet, at vi også drøftede muligheden for et klimamærke.
Jeg har været i flere debatter med f.eks. hr. Carl Valentin og hr. Erling Bonnesen, hvor vi har drøftet det her klimamærke.
Jeg er fuldstændig med på, at det her ikke er en debat, som fru Marie Bjerre normalt deltager i, altså når vi snakker om fødevarepolitik, men jeg kan se på Venstres ordfører, der normalt er ordfører i de her spørgsmål, at han kan nikke genkendende til, at det spørgsmål rent faktisk har været diskuteret.
Så jeg vil slå ud med armene og sige, at det jo er godt, at endnu flere kan tilslutte sig den her meget, meget vigtige debat.
Og så lad os hjælpe hinanden, fru Marie Bjerre, med, at vi i fællesskab kommer ordentligt, progressivt i mål, for Danmark kan virkelig bryste sig af det ude i verden, hvis vi bliver det land i verden, der allerførst får et klimamærke.
Og ved De hvad, fru Marie Bjerre?
Det synes jeg faktisk er rigtig flot, nemlig at vi kan blive verdensførende.
Marie Bjerre (V), 2022-05-12:
Det er jo ganske rigtigt, at vi drøfter et klimamærke rigtig meget.
Det har været drøftet bredt, og erhvervslivet er i gang.
Der er rigtig mange, der er i gang.
Det, der undrer mig, er bare, at vi ikke har drøftet et konkret forslag.
Regeringen har jo ikke præsenteret noget forslag.
Vi har ikke i det her Folketing i den her periode drøftet et konkret forslag til et klimamærke, og jeg synes, det er sent, man er kommet i gang.
Derfor er mit spørgsmål bare: Hvordan kan det være, at man først kommer med et forslag nu så langt henne i en regeringsperiode?
Det var jo faktisk under den tidligere regering, at vi foreslog at lave et klimamærke.
Anders Kronborg (S), 2022-05-12:
Jeg tror, at hvis jeg ser på hele min ungdom, på hele den tid, hvor jeg har været politisk aktiv, og jeg ser på de tidspunkter i historien, hvor de borgerlige har siddet på regeringsmagten, er det i hvert fald en meget stor del af tiden, en væsentlig større del end den tid, hvor de røde partier har siddet på magten.
Så jeg må sige det sådan, at hvis vi skal til at konkurrere om, hvem der bare kunne have foreslået det, vil jeg sige til fru Marie Bjerre, at så har Venstre i hvert fald haft rig lejlighed til at foreslå det.
Jeg hilser det velkommen, at vi har en progressiv fødevareminister, som står i spidsen for, at vi nu får sat turbo på det her, samtidig med at vi faktisk også for første gang i historien for alvor har fået landet en bred grøn landbrugsaftale, der strækker sig fra Enhedslisten over midten til Nye Borgerlige.
Erling Bonnesen (V), 2022-05-12:
Tak for det.
Tak for den positive modtagelse, og jeg ser også frem til et fortsat godt samarbejde på det her felt.
Og tak også for forsvaret af bøffen; det er godt, at vi også er nogle, der kan passe godt på den.
Så tror jeg også – og det skal sådan set være det, mit opfølgende spørgsmål handler om – at når vi først kommer i gang med det her, er der noget af det, der kan være nemt, men der er også noget, der kan blive rigtig, rigtig besværligt.
Hvis man f.eks. står nede ved pølsevognen og skal have en hotter, er den jo sammensat af mange ting.
Der er både kødet og det, der holder sammen på det, der er brødet, de ristede løg, de bløde løg, agurkesalaten, det, der kommer på til allersidst.
Og så skal man have det samme ind over, hvis det skulle være en frankfurter i stedet for.
Der er også en masse gode ting, man kan tage der – eller om det skal være bare lige med lidt sennep og ketchup.
Vi kender det hele.
Så er ordføreren ikke enig i – og det skal sådan set være mit spørgsmål – at vi skal tage det her, om jeg så må sige, med velafvejede skridt, som er velunderbygget og dokumenteret, lige præcis så vi får startet rigtigt med at have databanken på plads, sådan at vi med det samme får sendt nogle signaler om, at det skal være konsensusbaseret og faktabaseret og ikke aktivistbaseret, som der er nogle der gerne vil gøre det her til?
Anders Kronborg (S), 2022-05-12:
Tak for det gode, nuancerede spørgsmål.
Jeg tror, jeg vil starte med at sige, at jeg naturligvis, uanset om jeg er fuldstændig enig i, at vi skal spise mere grønt og der skal mere plantebaseret kost på tallerkenen, da vil begræde den dag, hvor der ikke længere er en pølsevogn på hjørnet, hvor man kan få, som ordføreren siger, en hotter, eller man f.eks. ikke kan have pølsevognen med til sin fødselsdag.
Men lige nøjagtig det eksempel, som hr. Erling Bonnesen giver, understøtter jo også de dilemmaer, der er i forhold til hele klimamærket.
Skal det f.eks. tælle mere positivt med, at det er dansk produceret, så man trækker transporttiden ud – hvis vi sammenligner en dansk bøf med f.eks. en sydamerikansk bøf, der har været en lang tur undervejs?
Skal en tysk hvidvin have en mindre klimabelastning end den newzealandske vin, der har været en længere tur undervejs?
Og sådan tror jeg, at vi alle sammen kan finde en række spørgsmål, hvor det her kan blive utrolig kompliceret.
Derfor tror jeg også, at den rigtige kur, om man så må sige, i forhold til at nå det, vi gerne vil, er, at der er en arbejdsgruppe, der ligesom sidder og borer de her dilemmaer ud, og så må vi politikere jo tage over, efter vi ligesom har fået paletten af dilemmaer.
Marie Bjerre (V), 2022-05-12:
Jeg vil også gerne anerkende, at ordføreren nævner, at det her ikke skal være en kamp mod bøffen.
Det undrer mig lidt, at ordføreren siger i sin tale, at han er glad for, at vi igen – nærmest igen igen – drøfter det her spørgsmål.
Mig bekendt har vi ikke drøftet et klimamærke i det her Folketing i den her periode, og faktisk undrer det mig, at vi kommer så sent i gang; at regeringen kommer så sent i gang med at foreslå, at der kommer et klimamærke; at man først foreslår at nedsætte en arbejdsgruppe til at lave et klimamærke, efter at Venstre har fremsat et beslutningsforslag om det.
Har ordføreren noget bud på, hvorfor man er kommet så sent i gang fra regeringens side i forhold til at få lavet sådan et klimamærke?
Jane Heitmann (V), 2022-05-12:
Tak til ministeren for redegørelsen, vil jeg gerne gentage, og også tak for talen her.
Nu har vi jo drøftet det her med frit valg gentagne gange, og regeringen har lagt et forslag til velfærdsaftaler frem, hvilket vi også har drøftet adskillige gange, og som jo de facto åbner op for, at kommunerne kan fravige og nedlægge ældres frie valg.
Og jeg vil gerne lige forholde mig til et citat af Ældre Sagens Bjarne Hastrup, som siger til B.T. den 10. maj om regeringen: »... der er ikke noget af det, de lægger op til, der faktisk gør tingene derude bedre for de ældre.«
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren: Når ministeren nu igen med det nye sæt velfærdsaftaler lægger op til, at kommunerne de facto kan nedlægge ældres mulighed for at vælge madservice, rengøring, hjemmehjælp, altså hele fritvalgsporteføljen, kan man sige, hvad er så ministerens kommentar til Bjarne Hastrup?
Hvad er det, det kan hjælpe?
Hvor er det, det gør ældreplejen bedre, hvis vi nedlægger det frie valg?
Astrid Krag (S), 2022-05-12:
Tak for det.
Ja, vi har jo diskuteret det her utrolig mange gange, og det er sådan, når politik bliver lidt dumt; det ved jeg ikke om man må sige.
Vi mener ikke, at vi skal afskaffe det.
Det tror jeg da ikke er det mest meningsfulde frie valg for den ældre.
Det synes jeg er en underlig tilgang at have til det.
Så vil jeg bare sige, at jeg tror, at Bjarne Hastrup måske gerne vil citeres korrekt.
Det, han siger i det citat, der bliver brugt, er jo ikke om regeringen; det er om det konkrete forslag om velfærdsaftaler.
Noget af det, Ældre Sagen har efterlyst meget, er jo, at kommunerne også skal forpligtes til at fjerne deres regler, og det er jo præcis det, vi gør med velfærdsaftalerne.
Vi fjerner lovgivning, mod at de til gengæld i kommunerne bliver helt konkret forpligtet på at fjerne deres regler.
Det er da i hvert fald noget af det, jeg har hørt Ældre Sagen efterlyse i ganske lang tid.
Jane Heitmann (V), 2022-05-12:
Ministeren svarer jo ikke på det, jeg spørger om.
Det, jeg spørger om, er: Hvordan gør det ældreplejen bedre, at ministeren giver mulighed for, at kommunerne kan nedlægge borgernes ret til frit valg, altså tage rettigheder fra borgerne, så det er kommunen, der bestemmer, hvem der skal levere maden, og hvad der skal på menuen; så det er kommunen, der bestemmer, f.eks. hvem der skal gøre rent og hvornår?
Jeg hører jo ministeren sige på talerstolen, at man ønsker reelt frit valg, og at man ønsker en bedre ældrepleje.
Hvor er det, at det bliver bedre for de ældre, hvis vi fraviger det frie valg?
Astrid Krag (S), 2022-05-12:
Og jeg vil prøve at blive i den konstruktive ånd, som jeg synes debatten har været i, i hvert fald fra de andre, der har stemplet ind i diskussionen om frit valg.
For det skulle da være underligt, om ikke man kunne gøre den ordning endnu bedre.
Jeg synes, at der er for lidt selvbestemmelse for de ældre.
Jeg synes i øvrigt også, at det er for få forskellige løsninger, der findes i dag.
Der er den her dikotomi, hvor du kan få det samme på hylderne i det samme system hos det private og det offentlige, og så kan du købe noget til hos nogle private.
Og man kan også sige, når vi snakker friplejehjem, at der jo kan være nogle ældre, der er for tunge til at komme ind hos de private.
Skulle vi ikke prøve at have et åbent sind og se, om vi ikke kunne udvikle noget, der var endnu bedre og gav endnu større mulighed for selvbestemmelse hos de ældre?
Det er underligt, hvis man ikke vil gå ind i den diskussion, synes jeg.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-05-12:
Jeg tror, det er vigtigt, at vi i den proces, der er i gang, ikke bare konstaterer, at der er problemer i ældreplejen, men at vi også får afdækket årsagerne.
er der stribevis af eksempler på, hvor tåbeligt ældreplejen tilsyneladende er organiseret.
Der er f.eks. den ældre borger, som ikke kan få sine støttestrømper på en morgen og heller ikke kan få hjælp til det, fordi ydelsen ikke er visiteret.
Kunne ministeren komme med nogle få overvejelser om, hvad årsagen er til, at det er sådan?
Er det bare, fordi det er tåber, der har organiseret ældreplejen ude i landets kommuner?
Er det noget ideologisk?
Er der nogle, der har en særlig ideologisk trang til at gøre det vanskeligt?
Marie Bjerre (V), 2022-05-12:
Ja tak.
Jeg synes sådan set, det er et udmærket svar, at man satser på at kunne færdiggøre arbejdet i slutningen af året og der så kan komme noget i foråret 2023.
Det svar vil jeg gerne anerkende.
Astrid Krag (S), 2022-05-12:
Tak for det, og tak for et, synes jeg, meget relevant spørgsmål.
Vi har jo fået en ældrepleje, som i hele sit væsen er ydelsesstyret.
Jeg har haft møde med mange, men bl.a. med en kommunalchef, som reflekterede over en af de her kommuner, som er i gang med udviklingsindsatser, som vi har finansieret i vores første finanslov.
Han sagde, at det er, som om vi har været så optaget af at få lavet nogle gode systemer, at vi helt har glemt at have borgeren for øje.
Alt det med new public management og hele markedsgørelsen af ældreplejen er jo noget af det, der har været med til at bureaukratisere den.
Ud over at jeg mener, at den ældre fortjener en højere grad af selvbestemmelse indholdsmæssigt, end der er i dag, er der jo også i det styringsmæssige og i det, der genererer bureaukrati, et behov for, at vi spørger os selv, om man kunne gøre det her på en bedre måde end i dag.
Så det er da klart en del af årsagen.
Jeg tror ikke, det er den eneste årsag.
På en måde må man jo sige, at noget af det er vi også skyld i, for hvis der kommer klagesager og dårlige enkeltsager, så kræver vi at kunne få adgang til en hel masse tal og data.
Det samme gør man lokalt i forvaltningerne.
Så jeg tror, at der er mange forskellige ting, der over årene er bygget oven på hinanden.
Jakob Sølvhøj (EL), 2022-05-12:
Jeg er sådan set meget enig i, at det er komplekst, og mit ærinde er egentlig bare at sige, at jeg tror, det er vigtigt, at vi, når vi nu skal finde nye løsninger og så at sige lidt starte forfra, i virkeligheden kommer i dybden og får analyseret, hvad årsagen er til, at det er organiseret, som det er, og ikke bare konstaterer, at det er sådan.
Så jeg vil egentlig bare sige tak for tilsagnet, som jeg forstår det, om, at vi også går i dybden og virkelig prøver, når vi skal regulere det her område på en anden måde, at sætte fokus på årsagerne, for ellers er jeg bange for, at vi ikke finder frem til de rigtige løsninger.
Men jeg hører, at der er et tilsagn om, at vi går grundigt til værks.
Astrid Krag (S), 2022-05-12:
Nu har vi jo skullet høre meget for, at det går for langsomt.
Man kan sige, at der på ældreområdet har været nogle ting i gang fra den allerførste finanslov og fra den allerførste færd, og vi har sat et arbejde i gang med ekspertgrupper og rådgivende panel – 60 mennesker, der lige nu sidder og tygger på de allersværeste dilemmaer for os.
Det er i hvert fald markant kortere tid end det år, som et konsulentbureau havde til det under den tidligere regering.
Men det er et udtryk for, at vi faktisk ønsker at komme ganske mange spadestik dybere, end man er kommet tidligere i de her diskussioner.
Det er også derfor, at vi siger, at vi starter med et blankt ark papir.
Marie Bjerre (V), 2022-05-12:
Tak, og tak til ministeren for den positive modtagelse af det her forslag.
Det er vi rigtig glade for.
Bare lige for at afklare en misforståelse: Det her beslutningsforslag er noget, vi fra Venstres side fremsatte for et godt stykke tid siden, faktisk på et tidspunkt, hvor regeringen overhovedet ikke var kommet på banen med noget som helst vedrørende et klimamærke.
Det var også derfor, vi fremsatte det.
Men når det er sagt, tror jeg sagtens, at vi kan finde ud af en fælles beretning, for det lyder jo, som om vi er ganske enige om, at der er behov for et klimamærke.
Rasmus Prehn (S), 2022-05-12:
Først og fremmest tak til fru Marie Bjerre for kommentaren.
Jeg tænker, at der ikke rigtig er nogen af os, der har brug for at have en eller anden konkurrence om, hvem der kom først med lige præcis et eller andet forslag.
Det, jeg bare kan konstatere, er, at vi i dag behandler et beslutningsforslag fra Venstre, og det er altså flere uger siden, vi kom med vores udmelding på det her område.
Men det er fint og kun godt, at vi er enige om, at vi skal i en retning, hvor vi har mere viden om, hvad klimapåvirkningen er.
Og det er kun fint, at vi er enige om, at vi skal have et mærke, sådan at man også kan stemme med indkøbskurven og gå i en retning, hvor man vælger noget, der er mere klimavenligt.
Det er kun godt, at vi er enige om det.
Tanken er, at vi skal være færdige med udkastet til et mærke før jul i år, og så skal vi rimelig hurtigt efter det være klar med, at der kommer et mærke på.
Jeg kunne håbe på, at det bliver i løbet af 2023, men at stå og love det her på Folketingets talerstol – og så bliver det lige præcis 2024 eller noget andet – vil jeg nødig gøre.
Jeg kan kun sige, at vi vil knokle en vis del ud af bukserne.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-12:
Vi er faktisk inde på noget virkelig interessant her.
For det er jo os, der beslutter, om der skal være den fleksibilitet, og det afhænger også af, om vi har tillid til, at de private aktører udfører de opgaver, der er de mest centrale, og ikke kræver penge for mere end det, de udfører.
Det kræver jo også, at vi viser dem tillid.
Så meget af det her er jo også bygget op om, at vi har en skepsis i forhold til de private aktører og ikke har en tillid til, at de ikke kræver mere, end de leverer.
Så bare lige for at slutte af: Kan vi ikke regulere os ud af det her på en klogere måde og så beholde det frie valg?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Hvis vi havde 90 mandater, ville jeg knokle solen sort for at sikre de ældre en meget større indflydelse på, hvilken hjælp de skal modtage, hvordan de skal modtage hjælpen, og for at sikre muligheden for at få hjælp til lige præcis det, der præger dem i dag.
Da min gamle far på et tidspunkt havde meget hårdt brug for hjemmepleje og bad om at få hjælp til at få smurt sine fødder, fordi hans ben gjorde meget ondt på grund af en diabetessygdom, siger en helt ukendt hjemmehjælper til ham: Det kan jeg desværre ikke, fordi det ikke står på min liste.
Og de lister er et produkt af den fritvalgsordning, ikke af det frie valg – jeg vil ikke tage det frie valg fra mennesker – men af fritvalgs ordningen .
For kommuner kan selvfølgelig ikke udbyde deres arbejde uden at aftale, hvad der skal laves, hvad man skal have for det, hvor lang tid man får til det.
For hvis det er sådan, at man ikke har de aftaler, ved man heller ikke, hvad man har købt og betalt for.
Og den fleksibilitet, der kan være brug for, hvor der normalt ville være sådan lidt gynger og karruseller i arbejdet i sundhedssektoren, hvis man gør det rigtigt, er der bare ikke plads til, når det er sådan, at man markedsgør opgaverne.
Jane Heitmann (V), 2022-05-12:
Jeg hørte også statsministeren nævne selvbestemmelse, men én ting er jo det, man siger, noget andet er det, man gør.
Det, vi jo kan konstatere her, er, at der på ingen måde er overensstemmelse mellem de ord, der kommer ud af munden, og de handlinger, som regeringen og Socialdemokraterne lægger op til, nemlig at man kan fratage ældre frit valg, f.eks. i forhold til madservice, rengøring og personlig pleje.
Og jeg spørger bare igen: Hvad er det for en sti, som man her er på vej ned af?
Det er jo en tendens, vi ser fra den socialdemokratiske regering, at man igen og igen forsøger at knægte borgernes rettigheder.
Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Jeg tror grundlæggende, der er noget, fru Jane Heitmann har misforstået i forhold til regeringens intentioner.
Altså, det er jo sådan, at vi på ingen måde vil tage noget fra borgerne.
Det, vi gerne vil, er, at vi gerne vil sige til kommunerne: Hvad giver mening i jeres kommune?
Hvordan ser I på jeres dagligdag?
Der er ikke to kommuner, der er ens.
Det, vi har set med de kommuner, der blev sat fri med de første velfærdsaftaler, er jo, at der har man faktisk bevaret det frie valg.
Der er ikke nogen, der har taget noget fra nogen borgere.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Tak for det, og tak for talen.
Noget af det, jeg har hæftet mig ved i redegørelsen, og som jeg synes er bekymrende, er netop den demografiske udvikling, altså at der kommer flere og flere ældre, men at vi også kan se, at færre og færre bliver visiteret til praktisk hjælp og bistand, og at færre og færre bliver visiteret til en plejebolig.
Det kan selvfølgelig betyde, at folk er blevet mere raske i alderdommen; det kan også betyde, at visitationen er blevet væsentlig strammere, end den var tidligere, og måske i virkeligheden først bliver givet, når der er egentlig sygdom undervejs.
Hvad tænker ordføreren om udviklingen i forhold til ældreplejen?
Altså, er vi bare blevet strammere i visitationen, eller skal vi bare leve med, at vi har færre og færre ressourcer til at tage os af ældre?
Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Ja, det er i hvert fald også nogle tal, jeg har lagt mærke til.
Jeg tror, at det, vi skal være opmærksomme på, er, at der nok grundlæggende ikke er nogen mennesker, der ønsker hjælp, medmindre man har brug for det.
Der har været sådan lidt en tendens til, at man har talt om, at de ældre kræver en hel masse.
Jeg har endnu aldrig mødt et eneste ældre menneske, som har fået noget, vedkommende ikke har bedt om.
Og nogle gange har jeg også haft oplevelsen af, at man har syntes, at man har skullet overskride nogle grænser ved at bede om hjælp.
Det er nok ingen hemmelighed, at der har været sparet meget i den offentlige sektor, også på ældreområdet, i mange år, og vi er jo netop ved at tilføre de her midler, vi har aftalt.
Jeg håber, at vi kan holde hånden under demografien, så vi ikke udhuler hjælpen – det er det, jeg hører ordføreren er lidt inde på, altså at sige, at det måske er det, der er sket.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Jeg kan godt være bekymret for, om det her billede også er et udtryk for, at man faktisk skal være syg, før man overhovedet kan få tildelt hjælp i ældreplejen i dag.
Derfor er jeg også lidt optaget af, at vi jo et andet sted, nemlig ovre i Sundhedsministeriet, forhandler forebyggende indsatser, som også skal være med til at aflaste sundhedsvæsenet, som jo også er presset.
Burde vi ikke forhandle sundhedsreform og ældrelov sammen, hvis det var sådan, at det stod til Socialdemokratiet?
Birgitte Vind (S), 2022-05-12:
Nu har jeg forholdt mig til redegørelsen, som vi er her for at behandle i dag, og det er den, jeg forholder mig til.
I den ser jeg bestemt ikke nogen tegn på noget ideologisk korstog, tværtimod.
Men som jeg henviste til i min tale, har vores statsminister jo netop sagt, at hun vil skabe mere nærvær og sammenhæng i hverdagen for borgerne, og det er sådan set dem, vi er til for, så det er jo en grundlæggende præmis.