runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magni Arge (T), 2017-05-23:
Så vil jeg lige knytte en bemærkning til, hvor stor en opbakning der egentlig er til en selvstændig udvikling på Færøerne.
Der bliver henvist til forskellige undersøgelser.
Jeg kan sige, at den allersidste undersøgelse viser, at der er et flertal blandt den færøske befolkning for, at Færøerne bliver et selvstændigt land, og at der faktisk er over 90 pct. af det færøske folk, der mener, at det er det færøske folk, der skal udøve sin selvbestemmelsesret, også i forhold til om man skal være i rigsfællesskabet eller ej.
Det er bare for at slå det fast.
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Jamen hvis jeg boede i Færøerne, ville jeg have præcis den samme holdning.
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Det tager kun 5 minutter, men vi vil så gerne have, I bliver lidt længere.
Det kunne jo sådan set have været en reklamespot for en dansk butikskæde, men det kunne også være en reklamespot for rigsfællesskabet.
For det tager kun 5 minutter at forlade rigsfællesskabet, men vi vil så gerne have, I bliver lidt længere.
For der er mere i posen, om jeg så må sige.
Vi kan få meget mere ud af hinandens selskab.
Der er mulighed for masser af gensidig inspiration Grønland, Færøerne og Danmark imellem.
Som I sikkert kan forestille jer, forstår vi i Liberal Alliance udmærket udbrydertrangen og trangen til selvstændighed, og derfor ønsker vi også at understøtte den igangværende udvikling mod øget selvbestemmelse og forfatningsudarbejdelse på Færøerne og i Grønland.
Men vi er også meget glade for, at den færøske lagmand har tilkendegivet, at en kommende færøsk forfatning vil ligge inden for rammerne af rigsfællesskabet, og at hensigten ikke er at træde ud af et sådant fællesskab.
Liberal Alliance vil altså gerne fastholde et stærkt, inspirerende og samarbejdende rigsfællesskab.
Inspirationen kunne f.eks. være i forhold til gennemførelse af økonomiske reformer, pensionsreformer, niveau for offentlige investeringer, mobilitet af arbejdsstyrken, fiskeopdræt, erhvervssamarbejde og udvikling helt generelt.
Målsætningen for det sidstnævnte må være at skabe en udvikling væk fra offentligt ejede monopoler mod en erhvervssektor drevet af frie markedskræfter.
Det skal sikres, at der kommer gang i en flerstrenget erhvervsudvikling især på fiskeri-, akvakultur, turisme- og råstofområdet.
Personligt vil jeg sige, at jeg er meget spændt på at følge udviklingen af udvinding af rubiner i Grønland.
Der er en udfordring forbundet med rigsfællesskabets og andre arktiske kyststaters ikke harmonerende krav om en udvidelse af de respektive landes kontinentalsokler i Arktis.
Jeg tror på et positivt resultat af de afsluttende forhandlinger om deling af området nord for Færøerne – et resultat, der vil kunne være et pejlemærke, men ikke nødvendigvis en rettesnor, for de øvrige og kommende forhandlinger, der har udsigt til lang behandlingstid i FN.
En hurtigere og mere smidig model for behandlingen vil være et fromt ønske herfra.
Til sidst vil jeg blot konstatere, at jeg finder det tilfredsstillende, at der er indgået en aftale om igangsættelse af en række nye undersøgelser og vurderinger af Camp Century, at der i forbindelse med satspuljeaftalen for 2017 er afsat midler til effektiv støtte til udsatte grønlændere i Danmark og midler til et styrket samarbejde og faglig sparring mellem danske og grønlandske myndigheder vedrørende tilsynet på socialområdet, og at der er indgået en aftale om styrkelse af Forsvarsministeriets opgaveløsning i Arktis, herunder et styrket beredskab til havmiljøoprydning.
Til allersidst mange tak til statsministeren for en meget grundig skriftlig redegørelse og en flot fremstilling her i salen.
Redegørelsen er taget til efterretning, og Liberal Alliance støtter Venstres fremsatte forslag til vedtagelse.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Mange tak for ordførertalen.
Jeg vil sådan set gerne anerkende, at der i fællesskab her i Folketinget igennem de seneste par år er skabt en række resultater, og noget af det, man samler på som politiker, er jo også resultater.
Jeg har lavet en lille post-it-væg inde på mit kontor – ordføreren er jo velkommen til at komme ind og kigge – hvor jeg samler på alle de små sejre, der er, set fra et grønlandsk perspektiv.
Så spørgsmålet til ordføreren er også: Hvordan kan vi blive ved med at styrke de her forskellige områder?
Hvordan kan vi blive ved med at skabe nogle resultater?
Ordføreren nævner, at der er mere i posen af noget, man gerne vil arbejde for, så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren vil løfte sløret for, hvad det er, der er i posen, og hvordan vi kan styrke de forskellige områder, som vi jo har ansvar for her i Folketinget.
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Tak for invitationen til at komme ind og se din post-it-væg.
Vi har i Liberal Alliance selv nogle traditioner for fejring af politiske sejre, og de handler lidt om jordbærkage og også lidt godt at drikke.
Det kunne være, at vi skulle prøve at tage det med, når vi skal kigge på din post-it-væg.
Men jeg vil sige, at der måske ikke er så meget nyt, andet end at vi skal fortsætte den konstruktive dialog, der er Danmark og Grønland imellem, og – som jeg også gav til kende – udbygge samarbejdet om nye områder, der kan hjemtages af det grønlandske selvstyre, i det omfang Grønland mener, det er relevant, og begge parter også er klar til det.
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Det er også derfor, at jeg har den tilgang, at jeg faktisk glæder mig til at høre om den debat, der kommer, fordi jeg synes, det altid er inspirerende og befriende, når befolkninger eller folk siger, at nu vil de prøve at diskutere, hvordan de kan være selvstændige og bestemme mere dér, hvor de bor, og hvor de lever.
Jeg har kun den tilgang, og jeg glæder mig rigtig meget til de to processer, der kommer til at køre.
Når lande som f.eks. Færøerne også gør lidt oprør, som de har gjort historisk og aktuelt, så synes jeg, at det er befriende og sundt, også for rigsfællesskabet, altså at man har en lille smule debat og ikke bare bukker og siger: javel, hr. Søren Espersen, hver gang der bliver givet en kommando.
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Tak for det.
Og tak for ordførerens tale, som jeg fandt meget inspirerende og passioneret faktisk.
Det var jo rigtig dejligt.
Jeg nåede lige at trykke mig ind her til sidst, fordi der faktisk opstod en nervøsitet hos mig for, om der muligvis kunne være tale om en misforståelse eller en form for – hvad hedder det – forveksling i det, ordføreren kalder for berøringsangst, og så det, nogle af ordførerens folketingskolleger måske faktisk kunne føle som et oprigtigt ønske om øget selvbestemmelse og øget selvstændighed for alle dele af rigsfællesskabet.
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Nej, altså, det er jo selvfølgelig en fornemmelse, jeg har haft igennem mange år, at mange danske politikere er berøringsangste, når det kommer specielt til Grønland.
Jeg har ikke noget at have det i bortset fra en fornemmelse, men jeg ved også, at den fornemmelse har man også haft – det forstår jeg også på hr. Sjúrður Skaale – på Færøerne, nemlig at det var tendensen.
Det giver jo ingen mening.
Altså, der er en hundeangst hos mange danske politikere for at lyde koloniherreagtig – det er simpelt hen det værste skældsord, man kan få på sig, det er værre end alle mulige andre skældsord.
Og jeg synes, at det er noget pjat ikke at gå ind i en reel politisk diskussion om noget, der foregår inden for vores eget fællesskab, som er kongeriget Danmark, og gøre det med brask og bram og sige det, man mener, og ikke bare det, som man håber på at grønlænderne vil have man siger.
Carsten Bach (LA), 2017-05-23:
Det med debatten tror jeg vi alle sammen herinde kan være enige i, men har ordføreren måske overvejet, om der også kunne være folketingspolitikere, der rent faktisk ønskede mere selvbestemmelse og selvstændighed for alle dele af rigsfællesskabet?
Søren Espersen (DF), 2017-05-23:
Bestemt.
Altså, det står jo en frit for at mene det.
Jeg har bare på fornemmelsen, at langt de fleste danske politikere her i vores Folketing faktisk er nogle, der gerne ser rigsfællesskabet bevaret.
Men derfra og så til at tage en aktiv kamp for bevarelsen af rigsfællesskabet og blande sig i den diskussion, der foregår på Grønland og på Færøerne, er der en lang vej, og der er vi ikke endnu – der håber jeg vi kommer.
Marcus Knuth (V), 2017-05-23:
Ordføreren siger, at han støtter uafhængighed for Grønland, og i stort set samme åndedrag remser ordføreren en række problemstillinger op, herunder den stigende ulighed.
Kan ordføreren virkelig se, at man kan komme den ulighed til livs uden om rigsfællesskabet, uden om det bloktilskud, som Danmark yder i støtte til Grønland?
Ordføreren nævnte også kommunefogederne, og det er netop et af de områder, hvor Danmark går ind og arbejder meget tæt med Grønland.
Uden rigsfællesskabet ville der ikke engang være kommunefogeder.
Har ordføreren et realistisk bud på et selvstændigt Grønland, der rent faktisk kunne tackle de problemer uden om rigsfællesskabet?
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Det sidste spørgsmål er for omfattende til, at jeg kan svare på det på 50 sekunder.
Det må jeg sige.
Men jeg vil sige kort, at jeg ser ingen modsætning imellem at have en vision for ens land omkring selvstændighed og så arbejde med de daglige konkrete problemer.
Det gør vi også herhjemme.
Selv om Søren Espersen nævnte, at jeg ikke var interesseret i det, så arbejder jeg faktisk med de daglige problemer hver eneste dag netop for at fremme den vision, jeg har, for det Danmark, jeg lever i.
Det tror jeg ikke der er ret mange i Grønland der mener.
Det er et længeresigtet projekt, som selvfølgelig betyder, at de er nødt til at have balance i deres økonomi, have nogle indtægtskilder, som er stabile.
Det gælder i øvrigt også Færøerne.
Men lysten til selv at bestemme og have foden under eget bord, eller hvad man siger, ligger jo dybt i alle mennesker.
Der har også været problemer i Danmark.
Vi har på et tidspunkt stort set været pantsat.
Dengang drømte vi også om at være et selvstændigt land.
Marcus Knuth (V), 2017-05-23:
Men den økonomiske situation i Grønland lige nu taget i betragtning, hvor det er meget, meget klart, at der ikke inden for en overskuelig periode kommer økonomisk selvstændighed, er det så ikke mere fornuftigt at lægge vægt på, hvad vi kan gøre for at styrke økonomien, i stedet for den her endeløse debat om politisk selvstændighed, som alligevel ikke er realistisk på den korte bane?
Skulle vi ikke hellere bruge energien – hr. Søren Espersen nævnte de 10 mio. kr., der bliver brugt på kommissionen – på at kigge på, hvordan vi kan styrke f.eks. investeringsmuligheder på tværs af Danmark og Grønland i rigsfællesskabet?
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Nu beskyldte Venstres ordfører mig jo for at pege på en hel masse problemer, som jeg synes skulle løses.
Så ja, selvfølgelig skal vi da hjælpe med at løse problemerne.
Derfor kan man godt gå på to ben: have en vision og løse problemer samtidig, også økonomiske problemer.
Der er heller ingen, der siger, at det skal være næste år.
Så lad være med at tage den diskussion på den måde.
Måske kan det være drivkraften til at komme ud af de nuværende problemer.
Jeg påpegede netop uligheden.
Jeg påpegede netop børneproblemerne i Grønland som opgaver, som vi er nødt til at hjælpe med at løse.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
I en kronik i dag i Jyllands-Posten skriver statsministeren, at Grønland ønsker at have større indflydelse på udenrigspolitikken, og at det er Danmark, der fører udenrigspolitik på vegne af riget.
Det er ikke helt korrekt.
Grønland har udenrigskompetencen på alle hjemtagne sagsområder, specielt fiskeriet, som statsministeren nævner i sin kronik.
Det er jo derfor, at Grønland har sine egne fiskeriaftaler med andre lande, bl.a. EU, Norge, Canada og Rusland og andre lande, uden om Danmark.
Derfor vil jeg gerne igen påpege, at Grønland i forvejen har udenrigskompetencen og forhandlingsretten på alle hjemtagne sagsområder.
Det siges hele tiden, at man gerne vil være med til at styrke økonomien i Grønland.
Hvad med at starte med at investere i de områder, som er direkte dansk ansvar, bl.a. retsområdet, som ordføreren har været inde på?
Er der andre områder, som ordføreren mener det kunne være vigtigt at tage op?
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig i, at Grønland selv har indflydelse på udenrigspolitikken på de hjemtagne områder og arbejder med i en fælles indsats.
Jeg synes, det bliver bedre og bedre.
Det er oftere og oftere, at det lykkes at finde sammen, sådan at der sidder en fra Grønland, en fra Færøerne og en fra Danmark, når vi sidder i internationale fora og skal tage stilling.
Jeg ved godt, at der nogle gange kun er én stol, men der er jeg tilhænger af at Grønland og Færøerne får størst mulig indflydelse. Hvad angår indtægterne, er jeg meget opmærksom på, at der er en stor indtægt med serviceaftalen, der er ved at smutte nu, ligesom det også er tilfældet med en aftale for Royal Greenland, altså skibsfarten, hvor man er ved at miste transporten op til Thulebasen, fordi amerikanerne selv vil stå for den.
På den måde skal vi hele tiden både forsvare de indtægtskilder, der er, og prøve at se efter nye.
Når Island kan få så gode indtægter, som de har fået, på mindre end en 10-årig periode, så er det jo ikke urealistisk, at Grønland faktisk kan gøre det samme.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Der bliver op til flere gange nævnt kærlighed og gensidig respekt, når vi snakker om rigsfællesskabet, og meget ofte hører vi det igen og igen i debatter.
Men det er ikke nok, at man har kærlighed og respekt – det er tomme ord, hvis der ikke er handling bag.
Har Enhedslisten et bud på, hvordan man kan styrke kærligheden og respekten over for Grønland på de danske sagsområder, som det er nu?
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Jeg plejer nu at snakke om lidt andre begreber, f.eks. ligeværdighed og solidaritet – det ligger sådan mere naturligt for mig.
F.eks. det med bygdefogederne, som jeg nævnte, er jo ikke helt en super ordning.
Retssystemet fungerer jo ikke ordentligt endnu.
Jeg ved godt, at man kan bruge Skype og alt muligt andet, når man afhører folk, men det er ikke det samme.
Jeg ved også, at der er store transportproblemer, som skal løses.
Så der er masser at tage fat på, hvor vi kan hjælpe hinanden, og hvor vi kan bidrage.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Mange tak.
Jeg tror, at vi springer champagnen over, men kom gerne forbi og kig.
Der står i bemærkningerne til selvstyreloven syv forskellige steder, at vi skal arbejde for en standard, som svarer til den, der er i Danmark.
Og man kan sige, at hvis Grønland hjemtager de forskellige områder, kan det jo godt være, at man vælger at håndtere det på en anden måde end den måde, som Danmark varetager det på i dag.
Det er jo en præmis, man skal være opmærksom på.
Men der er i hvert fald et kæmpestort arbejde i at sikre en ordentlig standard på de forskellige områder, bl.a. på justitsområdet
Karin Gaardsted (S), 2017-05-23:
Når ordføreren nævner forebyggelse, er jeg selvfølgelig enig.
Men det viser lige nøjagtig kompleksiteten i det her, nemlig at forebyggelse er et grønlandsk anliggende, mens det, der handler om de indsatte, når de er på anstalterne, og de ansatte på anstalterne, er et fælles anliggende mellem Grønland og Danmark.
Det viser bare, at det her er komplekst.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Mange tak for serviceoplysningen.
Ca. 40 pct. af dem, der er indsat på anstalterne i dag, har som børn været på en døgninstitution.
Det taler jo for, at vi netop ser på, hvordan vi kan sætte tidligere ind, og hvordan vi kan blive bedre til at forebygge, så den her kriminalitet ikke opstår.
Vi ser samtidig, at der sker en mere kompleks kriminalitet, kan man sige, og at der er et behov for, at anstaltbetjentene har nogle ordentlige kompetencer til at kunne løse de udfordringer, som de står med, når de til dagligt arbejder med de indsatte.
Det fordrer jo, at de får nogle flere redskaber og får noget mere uddannelse.
Fra IA's side ser vi meget gerne, at det er en længere uddannelse, at man gav dem nogle flere redskaber og netop anerkendte, at de indsatte i Grønland på anstalterne har enormt komplekse baggrunde, sådan som indsatte i fængslerne i Danmark også har det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-23:
Jeg er sikker på, at der er en, som det her vil hjælpe, og det er den russiske præsident Putin.
Ham og hans oligarkvenner har brug for en ydre fjende, hvis han skal genvinde præsidentvalget i Rusland.
Der er det helt oplagt, at NATO's fremskudte position vil være et emne, som han helt klart vil bruge til at forsøge at mobilisere nationalistiske stemmer i Rusland.
Hvis vi skal lægge pres på Putin, bør vi starte helt andre steder.
Det, vi helt konkret fra Enhedslistens side har opfordret til, er jo, at vi fra dansk side siger nej til den her Nord Stream II-rørledning, som det forhåbentlig bliver muligt at gøre med den lovændring, regeringen har bebudet.
Jeg så gerne, at det blev i dag hellere end i morgen, at regeringen meldte ud, at det ikke kommer til at ske, for det vil presse Putin og hans oligarkvenner.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-23:
Så fik vi så ikke et svar.
Jeg spurgte jo konkret om, hvad vi skal gøre i forhold til de tre baltiske lande, som har bedt os om at komme dem til undsætning for at sikre en garanti og trække en streg i sandet over for et aggressivt Rusland.
Der var ingen svar.
Jeg må så erkende, at vi så må tage til takke med, at Enhedslisten åbenbart ikke har et svar til de tre lande, som aktivt ønsker vores tilstedeværelse og aktivt ønsker vores hjælp til at trække en streg i sandet over for Rusland.
Så kan jeg til gengæld glæde mig over, at vi har et samlet Folketing uden om Enhedslisten, som heldigvis bakker op om det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-23:
Det kan jeg godt forstå.
Rusland har opført sig fuldstændig utilstedeligt og ekstremt over for den baltiske befolkning.
Det, som jeg synes vi bør gøre og vi har en pligt til, er at arbejde for at sikre balternes sikkerhed, ligesom vi bør sikre danskernes sikkerhed, og det gør vi ikke ved at deltage i det her våbenkapløb, som jeg tror er drønhamrende farligt for os alle sammen.
René Gade (ALT), 2017-05-23:
Som så ofte før rejser hr. Nikolaj Villumsen og Enhedslisten en meget, meget væsentlig debat, og jeg er egentlig enig i mange af de kritikpunkter, som ordføreren kommer med til det her forslag.
Men jeg synes samtidig, at hvis vi ikke kan bakke op om en sådan aktion i NATO-regi, altså hvor vi opfylder de krav, der nu engang er til vores medlemskab, ved at støtte medlemslande, der har brug for en artikel 5-håndhævelse, hvad er så vores medlemskab af NATO?
Hvis man ikke bakker op om det her fra Enhedslistens side, er det vel også et signal om, at man faktisk ikke ønsker at være med i NATO.
I Alternativet er vi meget kritiske over for NATO, men vi kan ikke se en sikkerhedsmæssig konstellation, der kan løse sikkerhedsproblematikken for Danmark lige nu.
Der mangler vi simpelt hen et stærkere europæisk sammenhold, en stærkere nordisk alliance, et stærkere FN.
Så derfor er mit spørgsmål til ordføreren: Siger ordføreren, at Enhedslisten ønsker, at vi skal ud af NATO, når man ikke engang kan bakke op om det her?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-23:
Altså, jeg må sige, at det undrer mig meget, at Alternativet kan bakke op om det her – ikke mindst i en situation, hvor vi står med et svar fra regeringen, der siger, at man ikke kan udelukke, at der vil komme en yderligere russisk optrapning, og at vi kan risikere meget snart at stå her igen og skulle diskutere et yderligere våbenkapløb.
Man kan i hvert fald konstatere, at der er 8 af de 28 lande i NATO, der har valgt ikke at deltage i det her.
Det var i hvert fald det, vi fik at vide af ministeren under førstebehandlingen.
Så det her er jo et spørgsmål, hvor ethvert parti er tvunget til at tænke selv.
Og jeg synes, det ville være rigtig skidt, hvis vi fra dansk side generelt bare gjorde, hvad NATO lige finder på – ikke mindst på et tidspunkt, hvor Trump sidder for bordenden i NATO.
Vi har, ikke mindst når det gælder et nærområde som Østersøen, en forpligtelse, synes jeg, både over for balterne, men også over for den danske befolkning, til at arbejde for afspænding og imod det våbenkapløb, som jeg ærlig talt mener er meget farligt.
René Gade (ALT), 2017-05-23:
Jeg deler mange af betragtningerne, men i Alternativet har vi jo den meget eksistentielle problematik, at vi simpelt hen ikke kan se, hvad alternativet skal være til NATO lige nu.
Så selv om vi er kritiske over for mange af aktionerne og stemmer nej i salen, ønsker Alternativet stadig væk, at vi er medlem af NATO.
Og der er mit direkte spørgsmål: Hvis man ikke bakker op om det her, hvad bakker man så op om i Enhedslisten i forhold til NATO-samarbejdet?
Er der NATO-aktioner, som man fra Enhedslistens side bakker op?
Det er simpelt hen for at få et klart svar: Ønsker Enhedslisten, at vi går ud af NATO?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-23:
Altså, Enhedslisten er imod NATO.
Vi så langt hellere, at vi styrkede vores engagement i FN – det er ikke nyt.
Men jeg vil gerne gøre opmærksom på, at vi har en situation, hvor en samlet nordisk venstrefløj faktisk er gået ud og har sagt fra over for det våbenkapløb, der foregår lige nu, både fra russisk side, men også fra NATO's side.
Jeg så gerne, at vi udviklede et alternativ i Norden.
Det er det, vi gik sammen med de nordiske partier om.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-05-23:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for at udtrykke noget, jeg med glæde kan sige at jeg er klart og voldsomt uenig i.
Solidaritet er jo et udtryk, man gerne bruger på venstrefløjen, herunder også Enhedslisten.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-23:
Og jeg synes, vi har en forpligtelse til at gøre alt, hvad vi kan, for at sikre balternes sikkerhed.
Det er lige præcis derfor, jeg også er imod det her, altså fordi jeg frygter, at det her våbenkapløb kommer til at føre til konflikt; at vi ender i en situation, hvor den konflikt bliver åben.
Og det vil ikke mindst ramme balterne, for det vil foregå lige oven i hovedet på dem, og det vil være meget, meget tæt på Danmark, eftersom det er Østersøen, vi taler om.
Derfor mener jeg også, det er uansvarligt over for danskernes sikkerhed, hvis vi deltager i det her våbenkapløb.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-05-23:
At omtale det danske forsvar som et våbenkapløb er vist lidt af en tilsnigelse.
Lad os forestille os en anden lidt mere jordnær situation.
Lad os forestille os, at hr. Nikolaj Villumsen og undertegnede er ude for at drikke et glas mælk – en glad aften – og der rejser sig en stor, ubehagelig type a la hr. Søren Gade her ved siden af og kigger truende på hr. Nikolaj Villumsen.
Ønsker hr. Nikolaj Villumsen i den situation, at jeg rejser mig op, eller at jeg bliver siddende, når nu vi er to små fyre, der forulempes af en stor og grum grobrian?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-23:
Nej, spøg til side.
Altså, spørgsmålet er jo: Hvad har man behov for i den situation?
Der har man lige præcis behov for et politi; der har man behov for en stærk international retsorden.
For det er med til at undergrave det system, som vi har, hvor det er sådan, at den store ikke bare banker den lille.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-05-23:
Tak for det.
Ordføreren bliver ved med at tale om det her startende våbenkapløb.
Er ordføreren bekendt med, at det er NATO's stærkeste overbevisning, at Rusland har nået sit maksimum i forhold til industrikapacitet?
Man kan simpelt hen ikke producere flere våben i Rusland.
Derfor kan man altså ikke bruge den her anledning til yderligere at styrke sit forsvar.
Der er simpelt hen ikke fabrikker ledige til at lave den optrapning, som Enhedslisten taler om.
Er ordføreren bekendt med, at Rusland ikke kan producere mere, end de allerede gør?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-05-23:
Jeg vil tillade mig at minde Dansk Folkepartis ordfører om, at Rusland har ufattelig mange atomvåben, og at de faktisk lige præcis har sat gang i en opgradering af de atomvåben.
Det mener jeg er drønhamrende farligt.
Det er lige præcis det våbenkapløb, som jeg mener er så bekymrende, og som vi bør modvirke frem for at bidrage til.