runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-04:
Jo, det var egentlig det, jeg forsøgte at adressere i talen, der handlede om, hvis ikke man vil vente på den langsigtede løsning, men jeg synes jo, at der er en langsigtet løsning.
De her problemer næres jo af, at der er mange, der mener det samme og ikke har et demokratisk sindelag og bliver forsamlet på ét sted og kan skabe det, vi kalder parallelsamfund, når vi tager drøftelsen af det.
Derfor er det efter min mening fuldstændig afgørende, at vi får taget hånd om elevfordelingen på skolerne, sådan at der er en klar demokratisk hovedkultur på enhver skole i Danmark, og det er det, der ligesom er mainstreamkulturen på stedet, for det er jo sådan, det modvirkes, at der er et parallelsamfund, hvor det så på en bestemt skole bliver gjort til noget, man ikke taler om.
Det kan også være alle mulige andre emner, som man så på det sted blandt eleverne ikke synes man skal drøfte med hinanden.
Jeg er meget enig i, at der også er tale om, at vi skal have nogle langsigtede redskaber ombord, og derfor vil noget af det første, vi tager fat i, så snart coronaen slipper sit tag, også være lige præcis spørgsmålet om elevfordeling, som jeg mener er et af de allervigtigste redskaber i forhold til at undgå, at der er parallelsamfund.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-03-04:
Det første er jo meget interessant.
Jeg hørte godt anerkendelsen af, at forslaget fra min side i forhold til beredskabsplanerne havde justeret noget, men resten var noget, ministeren havde stået ved hele vejen igennem.
Jeg havde egentlig en forhåbning om, at vi var kommet et skridt videre i debatten i dag i forhold til det samråd, vi havde, for der oplevede jeg egentlig, at ministeren grundlæggende på ingen måde gjorde noget for at vise, at regeringen har lærernes ryg – som på ingen måde.
Det andet, ministeren så sagde, var, at det her handlede om metodefrihed.
Altså, undskyld mig, jeg går også ind for lærernes metodefrihed.
Der er intet i den vedtagelsestekst, vi har foreslået, eller i det, vi foreslog på samrådet, som på nogen måde knægter lærernes metodefrihed.
Derfor vil jeg bare gerne høre ministeren: Hvad er det i forhold til at stille nogle undervisningsforløb til rådighed, der i ministerens hoved knægter lærernes metodefrihed?
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-03-04:
Jeg synes jo, at ministeren og regeringen er uforståeligt stædige på det her område.
For vi har jo haft ministeren i samråd, jeg har selv haft hende i salen her i onsdagsspørgetiden, vi har ført debatten i medierne, og nu har vi den så igen i dag – og ministeren rokker sig ikke en tøddel.
Det er jo først og fremmest et sikkerhedsspørgsmål for lærerne, og når det er et sikkerhedsspørgsmål, så er det også et spørgsmål for Folketinget, for staten og dermed for regeringen.
Og jeg har ikke fået svar på, hvordan ministeren og regeringen vil sikre lærerne, at de kan undervise i det, de har lyst til, også når det drejer sig om kontroversielle emner, som vi jo alle sammen forventer at de tager op.
Hvornår får vi et svar fra regeringen på dette?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-04:
Jamen altså, jeg er jo ikke enig, så man kan sige, at der er uenighed om det.
Alt andet lige hører jeg her, at vi skulle være blevet tvunget til det ene og det andet.
Altså, vi har i den her forbindelse fremlagt fire konkrete ting.
Der er blevet lavet en ny vejledning på emu.dk om håndtering af svære emner, i forhold til hvad man underviser i i folkeskolen.
Vi kommer her med fire helt konkrete tiltag, samtidig med at der også i Justitsministeriet pågår drøftelser, i forhold til hvordan man kan sikre lærere, som er utrygge.
For alt andet lige er det, hvis der er tale om trusler, politisager.
Og det skal det være, for det skal selvfølgelig være sådan, at man bliver beskyttet af politiet, i forbindelse med at der fremsættes eksempelvis trusler.
Jeg synes jo også, det er så alvorligt, hvis der er trusler, at det faktisk er helt afgørende, at det netop er politiet, der tager sig af det.
Så jeg er jo simpelt hen ikke enig i den måde, det bliver karakteriseret på, fra Dansk Folkepartis side.
Mai Mercado (KF), 2021-03-04:
Der bliver altid, når man holder sin ordførertale, sagt, at det er en meget vigtig debat, men det er jo kun en debat, hvis man rent faktisk debatterer.
Så det vil jo glæde mig, hvis Socialdemokratiet har tænkt sig at tage ordet, når de andre skal tale.
Jeg vil bare stille et meget stille og roligt spørgsmål.
Jeg er meget forundret over, at Socialdemokratiet ikke vil gå forrest i den kamp for lærernes ytringsfrihed.
Altså, gør det ikke indtryk, når kristendomskundskabslærernes formand siger, at det må være jer, som skal gå det første skridt, og først når man er sikker på, at der ligger undervisningsforløb, bliver det legitimt at bruge dem og undervise efter dem?
Jens Joel (S), 2021-03-04:
Jeg forstod ikke helt den første kritik.
Var det et spørgsmål om, at jeg måske skulle have kommenteret på fru Mai Mercados ordførertale?
Jeg beklager selvfølgelig, hvis det blev taget ilde op.
Selvfølgelig skal vi som politikere støtte op om lærernes ytringsfrihed, også den reelle ytringsfrihed, altså det, der handler om friheden fra tvang og frygten for trusler.
Det, vi diskuterer her, er jo, hvordan vi kan befri lærerne fra den tvang.
Og der mener fru Mai Mercado, at det kan man gøre ved at lave et undervisningsforløb, som så er det, man skal holde sig til.
Jeg har svært ved at se, hvordan man som lærer skulle have nemmere ved at tage sin metodefrihed med og respektere den i en situation, hvor man så har sagt, at det er den her måde, man skal undervise på i lige præcis det her forløb.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-04:
Det kan jeg godt bekræfte.
Jeg kan også bekræfte, at den rejse, jeg har været på, har jeg været på sammen med Socialdemokratiet og i et eller andet omfang Venstre, for Venstre stemte så her til sidst gult.
Men jeg oplevede faktisk, at vi – Socialdemokratiets daværende ordfører og jeg selv – i lang tid stod sammen om at forsvare den regel om dobbeltuddannelse, og vi måtte så på et tidspunkt konstatere, at det har så store konsekvenser for oplevelsen hos de unge, at man var nødt til at gøre noget.
Derfor er vi endt her, hvor vi er nu.
Og ja, det er rigtigt, at der er muligheder.
Der var også helt reelt masser af muligheder for de unge, der blev begrænset af reglen om dobbeltuddannelse, men de kunne bare ikke se det.
Derfor blev det afgørende at få den regel afskaffet.
Mai Mercado (KF), 2021-03-04:
Altså, udgangspunktet, vi kom fra i efteråret, var, at Socialdemokratiet ikke ville tage nogen initiativer.
Hr. Jacob Mark sagde jo lige præcis i sit indledende spørgsmål, at det var et sted, hvor I ligesom havde måtte skifte mening – og det er jo fair nok.
Men jeg synes bare, det er meget svært at smykke sig med lånte fjer og sige, at man kæmper kampen, når man er blevet presset til at kæmpe den kamp.
Og kampen er jo ikke færdig med de initiativer, som I foreslår.
Hvis man rent faktisk skal rykke noget, må det være politikerne, der går forrest og sikrer, at man får taget hul på at få lavet de undervisningsforløb, som gør det legitimt at kunne adressere det og undervise i det her i folkeskolen.
Egentlig kan man jo sige, at hr. Jacob Mark sagde det meget fint.
På samrådet i efteråret var der jo ingen initiativer overhovedet, der var ikke rigtig behov for noget, men nu er der så et flertal uden om regeringen, og så er det så belejligt, at ministeren så finder vej til at gøre noget.
Nogle vil så sige, at det er sjældent, at det bliver meget helhjertet, hvis man skal tvinges.
Egentlig undrer jeg mig over, hvordan ministeren kan sige i sin tale, at hun bakker lærerne op, når det er sådan, at man skal tvinges til at fremsætte en række initiativer.
I den anledning vil jeg bare lige spørge ministeren, om ikke ministeren vil bekræfte, at da hun var socialordfører for Socialdemokratiet og der på et forhandlingsbord lå et forslag om at komme vold og trusler til livs i den danske folkeskole, var det et af de forslag, som Socialdemokratiet og ordføreren valgte at pille ud.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-04:
Jeg synes jo egentlig, at jeg fremlagde fire nye punkter, altså fire initiativer.
Så det var bare det der tvangselement, jeg ikke helt forstod hvad handlede om.
Jeg har faktisk heller ikke den opfattelse, at Venstre går ind for at knægte metodefriheden.
Jeg har den opfattelse, at det er der andre partier i Folketinget der gør, og som har fremsat forslag om gerne at ville bestemme, at man skal undervise på en bestemt måde med udgangspunkt i noget bestemt materiale.
Det har jeg ikke hørt Venstre fremsætte forslag om, vil jeg gerne sige.
Så når jeg tager en debat op omkring metodefriheden, er det jo simpelt hen, fordi der er partier, der mener, at vi skal knægte den metodefrihed.
Så vil jeg sige, at jeg har bedt Undervisningsministeriet om at komme med en oversigt til mig over, hvad der er for nogle undervisningsforløb på området, for at jeg kan danne mig et indtryk af, om der er eller ikke er tilgængeligt undervisningsmateriale omkring de her ting.
Dem er der altså overordentlig mange af, vil jeg gerne sige.
Derfor kan jeg ikke rigtig se, hvad behovet er.
Hvis vi kigger ned over det, ligger der tre undervisningsforløb fra Clio.
Nationalmuseet har et.
Danmarkshistorien.dk har to.
Filmcentralen har et.
DIIS har to.
Jyllands-Posten har et.
Og så ligger der i øvrigt på gymnasieområdet – det nævnte var så bare på grundskoleområdet – noget fra både Gyldendal Historie, Religionsportalen, Systime, Samfundsfag.dk.
Meldingen tilbage fra de forskellige fagkonsulenter er, at der ikke er behov for eller henvendelser om at få yderligere undervisningsmateriale, for det ligger der fint, som det er nu.
Det vil sige, at den del af det for mig på en måde bliver lidt mere symbolpolitik end egentlig noget, der svarer på et reelt behov derude.
Men altså, bare for at slå det fast, så har jeg ikke hørt Venstre have et ønske om at ville knægte den metodefrihed.
Heldigvis er det jo sådan, at vi her i Folketinget har et meget bredt flertal bag ønsket om at bevare en frihed til lærerne til selv at bestemme, hvad de underviser i.
Så det har jeg bestemt heller ikke opfattet som en skillelinje.
Så jeg vil bare sige tak.
Nu nævnte jeg det også i min tale, men det er jo Venstre, der er kommet med det ene af de forslag bag de fire initiativer, vi kommer med fra regeringens side.
Tak for det.
Ja, bestemt.
Det vil jeg gerne give tilsagn om.
Jeg synes, det er rigtig vigtigt, at det her er en debat, der er forankret bredt i Folketinget.
Det er jo et spørgsmål om nogle fuldstændig fundamentale frihedsrettigheder og en måde, vi har drevet den danske folkeskole på altid, hvor vi vægter lærerens frihed til selv at vælge materiale enormt højt.
Omvendt støder vi jo også på nogle problemstillinger her, som er nye i vores samfund, og hvor der med hensyn til at finde sin vej igennem det kræves en høj grad af eftertænksomhed og i høj grad kræves et ønske om at værne om vores demokrati.
Det kalder selvfølgelig på, at det er noget, vi gør bredt og i fællesskab med hinanden.
Så det vil jeg gerne give tilsagn om.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-04:
Jeg vil bare kvittere for den aftale, der blev lavet.
Det synes jeg også var det helt rigtige.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at ordføreren måske ville svare på her til sidst, er, om ordføreren synes, at det er rimeligt og hensigtsmæssigt, at en kandidatuddannet, hvor det måske har taget længere tid end 6 år at blive færdig med en uddannelse, har mulighed for at tage en plads i køen fra en, som endnu ikke har fået en uddannelse.
For det, der vel er sandheden, hvis man vedtager det her forslag, er, at man ikke gør forskel på dem, og der kommer jo ikke flere pladser.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren vil svare på, om han synes, det er retfærdigt og hensigtsmæssigt, at en, der har taget en kandidatuddannelse, tager pladsen fra en, der endnu ikke har fået en kandidatuddannelse.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-04:
Jeg tror, at det, der er helt centralt her, er det signal, vi sender til de unge, om, at der ikke bør være begrænsninger i, hvad de har mulighed for at søge ind på.
Og et eller andet sted synes jeg jo, det er pudsigt – det er ikke, fordi jeg synes, at vi skal have et bachelorloft eller en bachelorregel, men på det område har vi det jo ikke.
Det vil sige, at der presser man så andre ud, hvis man går ind på en uddannelse, hvor der ikke er yderligere pladser.
Hvorfor er det så rigtigt?
Astrid Carøe (SF), 2021-03-04:
Tak for det.
Ordføreren bruger meget tid på at sammenligne uddannelsesloftet med kandidatreglen, og det synes jeg egentlig er lidt underligt.
For det var rigtig begrænsende, lige da man gennemførte uddannelsesloftet, og det kunne jeg bare godt tænke mig at ordføreren bekræfter.
Man startede med at begrænse det, så man ingen ekstrauddannelser kunne tage.
Så lavede man en kortliste over nogle, man kunne få lov at søge ind på, og så lavede man efter hårdt pres den her aftale med 6 år.
Men det var jo stadig væk på det tidspunkt markant mere begrænsende, end at man siger til nogle kandidatstuderende, at de lige må vælge de uddannelser fra, hvor der er fyldt op.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-04:
Når jeg siger det på den måde, handler det om, at det, som jeg er blevet klogere på i det her, er, at reglen om dobbeltuddannelse handlede om, at det begrænsede nogle, men at det, i forhold til hvor mange studerende vi har, rent faktisk var meget, meget få, det helt reelt hindrede i noget.
Men det, som det gjorde, var, at stort set samtlige de studerende oplevede, at der var lukket en dør, at der var noget, som de ikke kunne, og det er jo sådan set for mig det væsentlige argument for at afskaffe den regel igen, altså at der opstod en oplevelse af, at alle døre var lukket.
Og det var de jo ikke, og det er de heller ikke nu.
Men det er egentlig bare derfor, jeg taler for, at jeg gerne vil lukke den her dør op.
Jeg tror, det er meget, meget få, der vil gå ind ad den, men jeg tror, der er rigtig mange, der vil opleve det som en mulighed, som mentalt giver en tryghed, så man ikke skal overveje ikke at afslutte sin kandidatuddannelse, fordi man gerne vil noget andet, men man faktisk godt kan færdiggøre den og så på et tidspunkt søge ind på en anden, hvis det er det, man gerne vil.
Selv tak, og jeg kan godt love, at vi ikke vil genindføre uddannelsesloftet.
For det har så mange negative effekter på alle planer.
Bruno Jerup (EL), 2021-03-04:
I forslaget står der, at alle personer med en kandidatgrad frit kan søge om optagelse.
Jeg går ud fra, at der også kunne have stået, at alle personer uden en kandidatgrad frit kan søge om optag.
Det vil sige, at det både er dem, der har en kandidat, og dem, der ikke har en kandidat, der har frit optag.
Ja, det står der ikke, men jeg går ud fra, at det er sådan, det skal forstås, og så har jeg lyst til at stille det spørgsmål, som jeg også nævnte fra talerstolen: Hvorfor forholder man sig i forslaget overhovedet ikke til dimensioneringen og til adgangsbegrænsningen i systemet?
For man kan vel ikke snakke om et frit optag for alle uanset hvad, hvis det er sådan, at man ikke på en eller anden måde forholder sig til adgangsbegrænsningen, dimensioneringen.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-04:
Så tager man så pladsen fra en anden, som ikke har en uddannelse i forvejen.
Det, som jeg undrer mig over, er, at man er meget opmærksom på det her med, at man lukker døre og man lukker døre, og det er rigtigt, at de studerende var meget bekymrede efter uddannelsesloftet, og det var måske også, fordi det var mere lukket, end det er nu, for bekymringen er i hvert fald markant mindre nu.
Så derfor er jeg jo bare rigtig glad for, at man var ude på den her rejse og derved heller ikke har tænkt sig at genindføre uddannelsesloftet, når man måske på et tidspunkt kommer tilbage til magten.
Så tak for det i hvert fald.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-04:
For mig at se
er det to forskellige spørgsmål.
Hvordan vi dimensionerer, hvor mange pladser der skal være på de enkelte uddannelser, og hvad vi som samfund har brug for af den ene og den anden type uddannede, er ikke nødvendigvis det samme som, at man skal sige, at der ikke skal være mulighed for at søge ind for den og den gruppe.
Det synes jeg er to forskellige ting.
Jacob Mark (SF), 2021-03-04:
Tak for ordene og for her ved forespørgslen at sætte nogle initiativer i gang.
Det var jo noget af det, vi savnede lidt i forhold til samrådet.
I dag oplever jeg i virkeligheden, at regeringen ligesom anerkender, at her er der et problem.
Det er næsten det vigtigste, for ude på mange lærerværelser kan der stadig være lærere, der kan stå alene med de her problemer og ikke rigtig blive mødt med hjælp og ikke rigtig blive mødt med anerkendelse, når de står med det her.
Der skal de bare vide, at vi har deres ryg.
Jeg kunne godt tænke mig et tilsagn fra ministeren.
Nu laver vi jo en vedtagelse, hvori der står, at regeringen vil indkalde sektoren.
Det synes jeg er klogt, for så siver det ned igennem systemet, at her er der noget, vi skal gøre noget ved.
Vil ministeren så give et tilsagn om, at man, når man har haft det møde med sektoren, og inden man skal fremlægge flere initiativer, indkalder partierne her i salen og starter en slags forhandlinger eller i hvert fald en drøftelse om, hvilke initiativer man kan sætte i gang for at hjælpe lærerne?
Mai Mercado (KF), 2021-03-04:
Den helt korte anledning til, at vi står her, er en meget trist hændelse fra efteråret, hvor en fransk lærer ved navn Samuel Paty mistede livet; han blev koldblodigt slået ihjel, fordi han havde vist tegninger af profeten Muhammed i sin undervisning.
Dengang indkaldte vi til et samråd, og for at gøre en lang historie kort var det ikke, fordi vi på det samråd blev meget betrygget af, at ministeren havde mange initiativer, som man kunne iværksætte for at sikre, at lærere i Danmark kan beholde og bruge deres ytringsfrihed.
Det fik os så til at indkalde til den her forespørgselsdebat, dog med en smule forsinkelse, fordi der har været corona; så det har været aflyst, og så er det blevet programsat igen.
Men det helt korte spørgsmål i forhold til den her forespørgselsdebat handler jo om, hvordan vi sikrer, at lærere har ytringsfrihed i den danske folkeskole, således at de frit kan undervise i det, de gerne vil.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-04:
»Fri« betyder fri ret til at søge optag med de regler, der nu gælder for det.
Ja, og så er det en anden diskussion, hvor mange pladser der skal være på de enkelte uddannelser.
Bruno Jerup (EL), 2021-03-04:
Jeg må sige, at man fra forslagsstillernes side så nok bruger ordet frit i en lidt anden betydning end den, vi i hvert fald bruger den i.
Så »frit« betyder ikke »frit«, »frit« betyder bare, at man skal kæmpe om de samme for få pladser, der er der, altså at det er det, det handler om.
»Frit« betyder bare, at der er en fælles fri kamp om de få pladser, der er.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-05:
Jeg synes da, det er interessant, at hr. Rasmus Stoklund kalder effekten af Socialdemokratiets eget lovforslag skadeligt, hvis der så rent faktisk var nogen, der benyttede sig af det, og at hr. Rasmus Stoklund glæder sig over, at den ordning, der giver flygtninge mulighed for at blive i Danmark, ikke er blevet benyttet af nogen.
Hvorfor så overhovedet indføre det?
Men lad mig stille et andet spørgsmål.
Nu taler Socialdemokratiet om den her mulighed for at sende asylansøgere til et fjernt sted og så lave asylbehandlingen der.
Hvor tæt er man kommet på det?
Man siger, at man er i dialog med lande, men er man et halvt år, 1 år, 10 år, 20 år væk?
Altså, hvor er vi henne, bare sådan cirka?
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Tak for det.
Vil det med regeringens og Socialdemokratiets såkaldte nye asylsystem fortsat være muligt at søge spontant asyl i Danmark?
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-05:
Til det sidste først: Det var rigtigt, at der blev etableret en ny såkaldt erhvervsordning, hvor man, hvis man var i fuldtidsarbejde i en længere periode og var her på et midlertidigt ophold, så kunne få et nyt opholdsgrundlag, men i praksis har det jo ikke givet opholdstilladelse til nogen.
Mig bekendt er der nul, der har fået opholdstilladelse på det her grundlag.
Det med ydelserne har vi jo diskuteret mange gange, nærmest uanset hvilket beslutningsforslag eller lovforslag vi har haft her i salen, og baggrunden er jo den, at vi før valget sagde, at vi syntes, at der var et behov for at gentænke ydelsesregimet i Danmark, fordi der er for mange, der får for høje ydelser.
Der er for mange, hvor incitamentsstrukturerne er forkerte.
Så kan det også være, at der er nogle steder, hvor det går den anden vej, det skal jeg ikke kunne sige, men det skal en ydelseskommission derfor komme med nogle anbefalinger til og prøve at analysere på.
Mens vi venter på de anbefalinger, har vi lavet et midlertidigt børnetilskud for at skærme de fattigste børn i Danmark.
En stor gruppe af de børn har udenlandsk baggrund, og en mindre gruppe af de børn har dansk baggrund.
Men det er altså så et midlertidigt tilskud på, så vidt jeg husker, 500-600 kr. om måneden, som jo kun gælder, indtil vi får lavet et nyt ydelsesregime, som jeg jo håber at vi kan lave en bred aftale om i Folketinget.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-05:
Tak til hr. Rasmus Stoklund.
Hvis det er sådan, at Socialdemokratiet er lige så bekymrede, som vi er, over asyltilstrømningen, hvorfor er det så, at man tilbyder højere ydelser til visse grupper af flygtninge, der er kommet til Danmark, når nu man ved, at det gør Danmark til et attraktivt land at søge asyl i, og man ovenikøbet gør det muligt for flygtninge at blive i Danmark, hvis de har et arbejde, på trods af at der skulle være fred i hjemlandet?
Pernille Vermund (NB), 2021-03-05:
Jamen hvis det fortsat med Socialdemokratiets nye asylsystem vil være muligt at søge spontant asyl i Danmark – altså komme herop, rejse gennem flere sikre lande, søge asyl – så vil det problem med de mange mennesker i dag, ca. 1.100 mennesker, afviste asylansøgere, som sidder i Danmark, og som nægter at rejse ud, til trods for at de ikke har ret til asyl, vel fortsat være her og måske til og med blive større, fordi lysten til at sidde her jo alt andet lige må være større end lysten til at sidde i et eller andet tredjeverdensland.
Kan Socialdemokratiet ikke se, at det her ikke er en løsning på problemet?