runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-14:
Tak for ordet.
Derfor er det heller ikke sjovt, når først straffeprocessen er indledt, når man er mistænkt eller sigtet, med afhøringer og alt, hvad der følger med; det er ikke særlig sjovt, og det skal heller ikke være særlig sjovt.
Det her med at bruge ordet strafrabat unuancerer den her debat, vi har, en smule, for rabat er noget, man får i butikkerne, når der skal sælges en hel masse.
Det har ikke så meget at gøre med strafnedsættelse, som jo egentlig er det, vi reelt diskuterer i dag.
For er man en del af retssystemet, er der mange andre ting i ens hverdag, der med god grund ikke er særlig sjove – hvis man som mistænkt oplever, at man ikke ved, om man bliver dømt eller ikke dømt.
Man bliver med andre ord trukket igennem retssystemet gennem straffesagen, og i de tilfælde, hvor det så medfører en meget, meget lang proces, er det altså også en del af ens straf, at man kan gå lang tid, uden der kommer en dom, med den smerte, der er forbundet med, at der ikke er en afklaring af det.
Derfor er der i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention også en artikel, der beskriver netop det her med en retfærdig rettergang.
Og oplever man at blive trukket igennem retssystemet, uden at det går særlig hurtigt med at få den dom, som man skal have, er det rigtigt og rimeligt, at det påvirker og har indflydelse på den straf, man samlet set får.
Det betyder ikke, at den ikke er hård og den ikke er rigtig, men det er vigtigt, når man har en straffastsættelse, at samtlige omstændigheder indgår.
Det er bl.a. på den baggrund, at vi også i den netop indgåede politiaftale henviser til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og nu må vi se, hvad det så giver anledning til af lovforslag, som ministeren har været inde på.
Men Radikale Venstre støtter i hvert fald ikke det her beslutningsforslag, men bakker selvfølgelig op om den politiaftale, som vi har indgået, selv om det ikke var med vores ønske, at man behøvede at forholde sig til det her, for reglerne i dag er sådan set ganske fornuftige.
Inger Støjberg (V), 2021-01-14:
Vi ser meget gerne, at der kommer en afklaring, også på de juridiske spidsfindigheder, om man så må sige, der er lagt op til nu, jævnfør det, som ministeren jo også har sagt.
Når det er sagt, er der ingen tvivl om, at en sag som den, der er blevet lagt frem her i selve beslutningsforslaget og brugt som eksempel, er noget af det, der gør indtryk, og det må simpelt hen også betyde, at der er mange mennesker, der oplever, at deres retsfølelse bliver krænket.
Man må så også, synes jeg, rettelig sige, at der også er en anden side af den her mønt, og det er, at myndighederne nogle gange kommer til at trække de her sager i langdrag, og det kan vi heller ikke være bekendt.
Man kan efter min mening hverken være det ene eller det andet bekendt.
Så ja: Vi ser meget gerne en afklaring, og vi ser også meget gerne, at man begrænser brugen af strafrabatter.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-14:
Tak til Venstres ordfører.
Jeg synes, det er flot, at ordføreren klarer det på den afbalancerede måde, hun gør det i dag, selv om det har været en lidt vild dag.
Men når det så er sagt, vil jeg godt spørge Venstres ordfører, fru Inger Støjberg, om hun er enig i, at det ønske, som vi har fremført her i dag fra Dansk Folkepartis side, skal opfyldes, sådan at vi får vedtaget lovgivning, inden Folketinget måtte gå på sommerferie.
For vi har jo mennesker derude, der er plaget af, at kriminelle har begået kriminalitet, har fået en fængselsstraf på et eller andet tidspunkt, og at de så får en rabat, fordi der er lang sagsbehandlingstid.
Så jo før vi kan gøre noget ved det, jo bedre, så det vil jeg bare lige høre fru Inger Støjberg om Venstre er enig i.
Inger Støjberg (V), 2021-01-14:
I Danmark er det jo sådan, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Enhver har ret til en ordentlig behandling af deres sag, og deraf følger også, at sådan en sag ikke skal tage mere tid, end hvad der er højst nødvendigt.
Men hvis man bliver dømt, skal man selvfølgelig afsone sin straf.
En handling bliver hverken værre eller bedre af, at den bliver opdaget og straffet tidligere eller senere.
De skader og gener, som man har påført andre mennesker med sine handlinger, går jo ikke væk, fordi en straffesag er trukket i langdrag.
I det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har lagt frem, og som vi diskuterer her i dag, er der henvist til en sag om et overfald, hvor offeret fik brækket næsen, fik tandskader og en hjerneystelse.
Gerningsmanden, der er tidligere dømt, fik en fængselsstraf på 3 måneder, og han skulle betale en erstatning på 5.000 kr. for de skader, han havde påført offeret.
Fra at offeret anmeldte forbrydelsen, til at der faldt dom i sagen, gik der 532 dage, altså cirka halvandet år.
Fordi sagen havde taget så lang tid at behandle, besluttede domstolen, at forbryderen skulle slippe for at afsone sin straf i et fængsel.
Han slap også for at betale erstatning.
Tænk, hvis der ikke var gået 532 dage, men i stedet 132 dage.
Havde forbryderen så skullet afsone straffen?
Kan det virkelig være rigtigt, hvis det var tilfældet, at man skulle blive straffet, alt efter om man landede øverst eller nederst i bunken med sager?
Kan det være rigtigt, at et offer, der har fået tandskader og andre gener, ikke skal have erstatning fra sin overfaldsmand af samme grund?
Det krænker ærlig talt retsfølelsen, at forbrydere kan gå fri for straf ved et tilfælde som det her.
Jeg tvivler ærlig talt på, at straffen har den samme præventive virkning, hvis man ikke bliver straffet i et tilfælde som dette.
Derfor støtter vi i Venstre begrænsningen af brug af strafrabatter
mest muligt.
Allerhelst så vi jo, at sagerne blev behandlet så hurtigt, at det slet ikke var til diskussion.
Nu kan jeg jo forstå, at justitsministeren har lovet en afklaring af de muligheder, der er inden for rammerne af konventionerne, og vi ser frem til at høre de konklusioner, og derfor ser vi også frem til at drøfte det her forslag videre i Retsudvalget.
For der er god grund til at få det her diskuteret.
Jeppe Bruus (S), 2021-01-14:
Det bliver jo lidt teoretisk.
Altså, du kan sige, at hvis man deltager i en fodboldturnering og man så synes, at det i af nogle af de kampe kunne være spændende at sende en mand mere på banen, og modstanderne ikke brokker sig, fordi de vurderer, at de er bedre, så forbryder man sig mod de regler, man har vedtaget.
Det betyder ikke, at alle reglerne er perfekte eller gode.
Men det bliver sådan lidt tænkt.
Altså, hvis der er muligheder for at handle inden for de konventioner, hvis der er mulighed for at arbejde for at justere dem, er det fint med mig.
Men i forhold til det andet med, at det er sådan et tag selv-bord, er det jo ikke helt sådan, det fungerer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-14:
Jo, men nu er det jo ofte sådan, at det her med konventioner ikke er sådan alt eller ingenting
Der er nogle steder, hvor nogle lande siger: Arh, men lige på det her område er der noget af det, vi ikke vil.
Og det kan de sagtens gøre, uden at der er et massivt pres fra resten af verden om, at så skal de ud af alle de konventioner.
Så hvis det rent faktisk på det her område var sådan, at man kunne sige, at man ville ansøge om at lave nogle ændringer og ændre på det, så der ikke kom strafnedsættelse, men at man samtidig ikke ville være tvunget til at træde ud af det hele, ville det så være noget, som Socialdemokratiet var interesseret i?
Peter Skaarup (DF), 2021-01-14:
Det er jeg meget glad for vi ser ens på, og så håber vi bare på, at det fælles pres kan betyde, at justitsministeren får gjort noget her i Folketinget.
Det kræver jo så en første, anden og tredje behandling, inden vi går på sommerferie i Folketinget, og det burde kunne lade sig gøre, hvis to store partier presser på.
Så tak for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-14:
Når jeg spørger ind til det, er det jo, fordi jeg, inden jeg kom i Folketinget, havde den opfattelse, at når politikere herinde talte til borgerne, så sagde de ét, men når de så skulle vedtage noget, var det lidt noget andet.
Altså, vi har i mange år hørt på fortællinger om, at kriminelle udlændinge skulle udvises af Danmark, men når det kommer til stykket, sker det jo ikke.
For så er der lige noget, der ikke hænger sammen, og så kan vi ikke gøre det.
Derfor spørger jeg: Er det her endnu et eksempel på det?
Peter Skaarup (DF), 2021-01-14:
Jeg er selvfølgelig lidt ærgerlig over, at SF ikke vil støtte Dansk Folkepartis forslag direkte og sætter konventionerne over den lovgivning, vi har i Danmark.
Det tror vi kommer til at virke til gavn for gerningsmændene – desværre.
Men når det så er sagt, vil jeg spørge SF, om man vil være med til at presse på i forhold til det forslag, der skal komme fra regeringen, altså det, der skal komme ud af det her pres, vi lægger, og det, der også står i politiaftalen, altså at det forslag kommer så hurtigt som muligt, altså inden sommer, sådan at vi kan få vedtaget lovgivning i den retning i Danmark, altså at vi først og fremmest hjælper ofrene i stedet for gerningsmændene.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-01-14:
Ja, nu har vi det jo i SF med altid også at stå på ofrenes side, og vi arbejder jo altid for forbedringer.
Alligevel vil vi være lidt varsomme med bare at sige, at vi skal presse på, i forhold til at Justitsministeriet får lavet et meget hurtigt lovforslag på det her område.
I disse coronatider tror jeg, at man har meget at se til i Justitsministeriet, og jeg tror, at man skal passe på med at sige, at der skal være bestemte ting, som skal presses igennem med hast.
Det er bedre, at vi får et godt forslag og et gennemarbejdet forslag.
Men, altså, jeg er da med på, at det bedste ville være, hvis vi kunne have hjulpet ofrene og vi aldrig var kommet i den her situation, hvor vi har set den her voldsomme sagsophobning ved domstolene og ved anklagemyndigheden, som vi har lige nu.
Og det skyldes jo, at der ikke er blevet investeret i hverken politi eller domstole i et langt stykke tid på det her område, og det er jo i virkeligheden der, hunden ligger begravet.
Så den falder desværre lidt tilbage på politikerne selv, synes jeg.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-14:
Men jeg kan også garantere hr. Lars Boje Mathiesen for, at sekretæren for Folketinget siger, at vi skal være 90 mandater, og at der bliver talt ret omhyggeligt op på det, når vi skal gennemføre nogle ændringer her i Folketinget.
Om vi får dem på den ene eller den anden måde, er jo så det, der er det spændende.
Om det er på den ene eller den anden måde, vi er i stand til at overbevise de andre, er sådan set ligegyldigt.
Det afgørende er, at vi kan overbevise dem, og at vi kan få de 90 mandater, og det er ikke lykkedes i forhold til det her.
Men nu har vi så heldigvis en minister – og nogle gange er vi også nødt til at kigge fremad – der siger, at vi skal det her til livs, og at vi i øvrigt skal have nogle kortere sagsbehandlingstider, og så er det jo egentlig bare at stemme for det her forslag.
Så lad os få det gennemført.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-14:
Nu er det her med stigende sagsbehandlingstider jo ikke et nyt fænomen.
Jeg har været inde at kigge på tallene, og de har faktisk været stærkt stigende i rigtig, rigtig mange år.
Nu har vi en socialdemokratisk regering med et venstreorienteret parlamentarisk grundlag, så det er ikke sikkert, at der sker de store ændringer her, men inden valget havde vi jo en borgerlig regering med støtte fra Dansk Folkeparti.
Hvorfor gennemførte man det ikke der?
Var der partier i den del af Folketinget, som ikke ville være med til det her, eller har man ikke fremsat forslag om det?
Jeg synes, det er et godt forslag, men de lange sagsbehandlingstider var der jo også dengang, og der må problemet have været lige så stort.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-14:
Den normale retsordfører kunne ikke være her i dag, så jeg har lovet at vikariere.
Når der går så lang tid, og når det er en så lang periode, hvor et offer må vente på, at en gerningsmand bliver dømt, så er det ikke rimeligt, og det er ikke rimeligt over for offeret, at offeret tilmed igennem måske et år eller flere år skal vente på at få en afklaring på, om gerningsmanden bliver dømt.
Tilmed kan et offer se, at gerningsmanden kan slippe billigere, fordi sagsbehandlingen tager lang tid.
Det er ganske enkelt ikke rimeligt, og Nye Borgerlige støtter Dansk Folkepartis forslag.
Vi mener ikke, at konventioner generelt set vil stå i vejen for det her.
Det tror vi ikke på, og hvis de endelig gør, må de aldrig nogen sinde stå over viljen fra det danske Folketing.
På den anden side er der nogle, der siger: Hvad med gerningsmanden i det her?
Der mener jeg også, vi har en forpligtelse til at kigge på dem, som så ikke bliver dømt, og dem, hvor det tager lang tid, selv om det ikke er deres ansvar, men ene alene på grund af at det ligger hos anklagemyndighed og politi eller noget andet.
Vi må se på, om man også kan gøre noget der for at sikre deres retsfølelse, men det må aldrig nogen sinde blive på bekostning af offeret.
Så vi kan støtte Dansk Folkepartis forslag.
Naser Khader (KF), 2021-01-14:
Dansk Folkeparti foreslår med dette beslutningsforslag at afskaffe straffelovens § 82, nr. 13, som hjemler, at det skal indgå som en formildende omstændighed, at straffesagen mod en gerningsperson ikke er afgjort inden for rimelig tid, uden at det kan bebrejdes gerningspersonen.
Det er også et ønske, vi har fremført under forhandlingerne om flerårsaftalen for politiet og anklagemyndigheden.
I Det Konservative Folkeparti står vi altid på offerets side.
Det hænger sammen med at sikre, at gerningspersonen får en mærkbar straf, der står mål med den kriminelle handling, som er begået mod forurettede.
Det er helt afgørende for offerets retsfølelse.
Derfor hilser vi denne debat og dette beslutningsforslag velkommen.
Vi i Det Konservative Folkeparti er enige med Dansk Folkeparti i, at man ikke i dag lader hensynet til gerningsmanden vægte for højt i forhold til offeret, når det kommer til brugen af straffelovens paragraf 82, nr. 13. En strafnedsættelse eller eventuel straffrihed for gerningspersonen bør ikke være muligt, hvis det alene sker som følge af lang sagsbehandlingstid.
For lad os ikke glemme, at en lang sagsbehandlingstid er mindst lige så stor en gene for offeret.
Det skal ikke komme kriminelle til gode, at sagsbehandlingstiden ved domstolene er for lang.
Der skal være kort fra handling til konsekvens; fra anmeldelse til fængselsstraf.
Det her forslag skal selvfølgelig ses i sammenhæng med de midler, vi for nylig har afsat til nedbringelse af de lange sagsbehandlingstider, der i øjeblikket er ved domstolene.
Med den seneste aftale om politiet og anklagemyndighedens økonomi kommer vi i hvert fald et pænt stykke ad vejen.
Aftalen står vi fuldt og fast bag.
Vi er dog lidt bekymrede for, hvorvidt det er muligt at gennemføre forslaget, uden at det er i strid med den europæiske menneskerettighedskonvention.
Vi vil gerne bede regeringen om at vende alle sten og være meget, meget sikker på, at det ikke strider mod menneskerettighedskonventionen.
Det håber vi man kan sørge for.
Så opbakning til beslutningsforslaget med det forbehold, at vi beder regeringen om at gøre en ekstra indsats i forhold til at gennemføre det i overensstemmelse med menneskerettighedskonventionen.
Rosa Lund (EL), 2021-01-14:
Jamen jeg synes jo sådan set, at vi er i gang med at stoppe i hvert fald nogle af de problematikker, som hr. Peter Skaarup fremhæver, da der nemlig er en bred enighed om, at vi vil kigge på sagsbehandlingstiderne.
Hr. Peter Skaarup og jeg har jo også diskuteret flere gange, hvordan vi kan sikre, at anklagemyndigheden får flere ressourcer, hvordan vi kan sikre, at vi kan nedbringe sagsbehandlingstiden, sådan set i hele anklagemyndigheden.
Og det vil jo betyde, hvis vi kommer igennem med det, at sagerne vil tage kortere tid, og at det derfor ikke bliver relevant at snakke om strafrabatter.
Så derfor deler jeg nok heller ikke den bekymring.
Jamen jeg synes faktisk ligesom hr. Kristian Hegaard, at ordet strafrabat er meget misvisende – altså som om det er noget, man sådan køber eller på den måde går efter.
Jeg er af den klare overbevisning, at forsvarsadvokaterne i det her land selvfølgelig gør, hvad de kan, for at forsvare deres klienter, men jeg er også af den klare overbevisning, at det ikke er en rar situation at have en straffesag hængende over hovedet, og at man gerne vil have det afklaret hurtigst muligt – man vil jo gerne hurtigst muligt have afklaret, om man bliver dømt skyldig eller uskyldig.
Så derfor køber jeg ikke helt argumentationen, hr. Peter Skaarup, om, at man på den måde skulle spekulere i at få det udsat.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-14:
Jeg synes, at fru Rosa Lunds tale gav anledning til nogle betragtninger.
Jeg er af den klare opfattelse, og det er Dansk Folkeparti også, at der er nogle, der spekulerer i at opnå rabat i forbindelse med deres straf.
Og det er vel egentlig også meget naturligt, at der er nogle kriminelle, der gør det – altså, hvis man sammen med sin advokat kan se, at det faktisk vil kunne nedsætte ens straf, hvis man på forskellig vis forsøger at trække sin sag i langdrag, eller hvis man har begået noget mere, der så betyder, at det kan udsætte sagen, så er det jo meget menneskeligt og meget naturligt, at man så vil benytte sig af det.
Og man skal heller ikke tænke anderledes, end at kriminelle jo har advokater til rådighed, der hjælper dem til at finde ud af, hvordan de gør det bedst muligt.
Så jeg forstår ikke rigtig, hvorfor fru Rosa Lund prøver at mistænkeliggøre det synspunkt fra vores side, for jeg synes, det er fuldstændig logisk og naturligt, at sådan vil det være.
Og spørgsmålet er bare, om vi vil tillade det, og der håber jeg, at Enhedslisten vil være med til at fjerne alle strafrabatter, så man ikke får rabat, fordi der går lidt længere tid.
Rosa Lund (EL), 2021-01-14:
Rigsadvokaten har i maj 2020 lavet en redegørelse for, hvordan praksis er vedrørende brugen af straffelovens muligheder for strafnedsættelse, når sagsbehandlingstiden har været urimelig lang, hvilket jo netop er det, det her beslutningsforslag omhandler.
Af den redegørelse kan man se eksempler på, hvor lang sagsbehandlingstid, som vel at mærke er den tiltaltes skyld, der ikke har medført strafnedsættelse.
Fastsættelsen af straf er altid en samlet vurdering af alle forholdene i en straffesag, og straffen nedsættes derfor hverken automatisk eller taktmæssigt, blot fordi en sag har trukket længe ud.
Det er altid dommerens konkrete vurdering.
Det synes vi faktisk i Enhedslisten er fornuftigt.
I Enhedslisten er vi dog meget villige til at deltage i drøftelserne af, hvordan sagsbehandlingstiden kan nedsættes.
Vi mener absolut heller ikke, at der skal gå så lang tid i straffesager, at straffelovens § 82, nr. 13, om nedsættelse på grund af tidsforbrug skal anvendes.
Dog er vi nok ikke helt enige med forslagsstillerne her om, hvorfor det er problematisk, når en sag tager så lang tid.
For uden at skulle lægge ord i munden på forslagsstillerne, kan man jo fornemme ud fra forslagsstillernes brug af ordet heldig, at der menes, at gerningsmændene slipper for let, hvis de får deres straf nedsat; at det skulle være en gave for tiltalte, hvis deres sag trækker ud i årevis.
Det mener jeg er det helt forkerte sted at lægge fokus, og hr. Peter Skaarup må jo rette mig, hvis det er en forkert opfattelse, jeg har fået af at læse beslutningsforslaget.
Men jeg er faktisk helt overbevist om, at der ikke er nogen, som er tjent med at have en straffesag hængende over hovedet i længere tid end højst nødvendigt.
De fleste, der er skyldige i kriminalitet, vil gerne afsone deres straf hurtigst muligt, så man kan komme videre med sit liv.
Det kan have en karakter af dobbeltstraf, hvis man skal vente unødigt længe på, at ens sag bliver afgjort, og det er, uanset om sagsbehandlingstiden er urimelig lang, før sagen kom, eller om en sag skal gå om, fordi en anklager eksempelvis ikke ved, om man må instruere vidnerne, inden de skal afgive forklaring.
Når man har en straffesag hængende over hovedet, kan det påvirke ens muligheder for job, uddannelse, bolig, familieliv m.v., og derfor er det ekstremt vigtigt, at straffeprocessen ikke tager for lang tid, således at gerningsmændene hurtigst muligt kan resocialiseres i samfundet og forhåbentlig lægge deres kriminelle løbebane bag sig.
Indtil videre har vi jo aftalt i politiforliget, at vi skal se på de her ting, og det står vi selvfølgelig på mål for i Enhedslisten.
Jeg hæfter mig jo ved, at det klart og tydeligt står i aftalen, at det skal være inden for rammerne af menneskerettighedskonventionen.
Det synes vi i Enhedslisten er yderst fornuftigt, ligesom jeg også synes, det er yderst fornuftigt, at vi kigger på sagsbehandlingstiderne, hvilket jeg er overbevist om vil betyde kortere sagsbehandlinger generelt.
Enhedslisten kan ikke støtte det her beslutningsforslag, skal jeg måske også lige huske at sige.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-01-14:
Jamen jeg tror, at man kan sige, at der er rigtig mange ting, der er vigtige.
Jeg vil ikke presse på for, at bestemte lovforslag skal føres igennem med hast.
Jeg synes, at det her trænger til at blive godt gennemarbejdet.
Og i SF kommer vi ikke til at fravige spørgsmålet om konventioner.
Det bliver vi stadig væk nødt til at tage hensyn til – det er rettigheder, der beskytter os alle sammen, ofre såvel som gerningsmænd.
Jeg har også haft et par kæpheste i efteråret, som jeg måske også godt kunne have tænkt mig at fremme, og som kunne have hjulpet nogle ofre på et tidligere tidspunkt.
Alligevel er det ikke sådan, at jeg siger, at det skal frem i køen foran noget andet.
Det har jeg tillid til at Justitsministeriet tager, når de når dertil.
Peter Skaarup (DF), 2021-01-14:
Jamen selvfølgelig er Dansk Folkeparti med på, at vi skal tage hensyn til ikke mindst de syge og de kronisk syge ældre, som er i livsfare på grund af coronaen, og at vi også skal sørge for, at man i ministeriet kan nå de arbejdsmæssige opgaver, man har.
Men kan man ikke sige og er SF ikke enig i – det vil jeg jo spørge om – at i tider, hvor der kan opstå lang sagsbehandlingstid ved domstolene, så er det endnu vigtigere, at vi i Danmark fjerner rabatter til kriminelle, der kan opstå, fordi der går lang tid?
Det kan godt være, at fru Rosa Lund og Enhedslisten tænker sådan, og jeg har det også selv på den måde, at jeg da ikke kunne tænke mig at være en del af en sag.
Sådan vil det i hvert fald være for mig, ja, og det vil det nok også være for fru Rosa Lund.
Men der kan godt være kriminelle, som er så langt ude, og som er blandt den procentdel af befolkningen, som potentielt set kunne finde på at begå kriminalitet igen og igen, der tænker: Det er da meget godt, for nu kan det være med til at nedsætte min straf eller udsætte min straf.
Og det kan være, at man har sådan et forhold til sin advokat, at man bliver enige om, at det er den rigtige vej at gå.
Så er spørgsmålet bare, om Enhedslisten vil være med til at stoppe det, for det kan vi jo gøre her i Folketinget, hvis vi siger ja til det her forslag.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-14:
Jeg vil også meget gerne gøre alle glade, ikke mindst i forhold til at få Taiwan med i WHA så hurtigt som overhovedet muligt.
Jeg ser frem til det.
Søren Espersen (DF), 2021-01-14:
Jamen det er ikke engang sikkert, at kineserne vil acceptere det … [Lydudfald] … problemer med betegnelsen Taiwan.
Så det er lidt svært.
Men hvad med »øen«?
Altså, det er jo ubestrideligt en ø, eller er det noget større?
Jeg ved det ikke helt rigtig.
Jeg kan ikke vurdere det.
Men jeg synes, det er en af de her meget vigtige ting, som vi skal have afklaret i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Og jeg glæder mig, for så vil jeg også selv prøve at finde på nogle ord, der kan bruges, så alle bliver glade, også Socialdemokratiets ordfører.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-14:
Man kunne bruge »område«, hvis det skulle være.
Man kunne også bare skrive Taiwan uden at definere, hvad Taiwan er.
Og hvis det får Socialdemokratiet til at tilslutte sig forslaget, er vi absolut villige til at gøre det fra Venstres side.
Søren Espersen (DF), 2021-01-14:
Tak til Venstres ordfører.
Nu hørte vi lige, at Socialdemokratiets ordfører nævnte, at det, der var det rigtig rigtige problem, var, at man betegnede Taiwan som et land eller som landet .
Nu kender jeg jo Venstres ordfører som særdeles opfindsom.
Hvilket ord kunne man bruge i stedet for?