runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-10-26:
Kan ministeren så måske sige noget mere om indholdet af det.
Jeg ved ikke, om ministeren er bekendt med det, men en række terrorofre – ikke alene Louisas mor, men også andre danske terrorofre – skrev en kronik om, hvordan de meget selv har stået med opgaven efter det her overgreb.
De har selv skullet lægge penge til psykologhjælp, de har selv skullet håndtere pressen.
Jeg tror, at Louisas mor faktisk fik det at vide ved, at nogle fra pressen ringede.
Kan ministeren sige noget om, om det lovforslag kommer til at tage hånd om de udfordringer?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-10-26:
Tak for ordet.
Jeg er selvfølgelig glad for, at vi meget hurtigt har fået rettet op på det her omkring erstatning, men jeg mener jo også bare, at vi langtfra er i mål, som jeg sluttede med at sige i min tale.
For der var jo faktisk to beslutningsforslag.
Der er også B 150, som kigger mere på rettighederne for terrorofre.
Kan ministeren sige noget om, hvorfor det arbejde er forsinket, og hvornår vi kan forvente, at der også kommer en løsning på alle de andre problemstillinger?
Bjørn Brandenborg (S), 2023-10-26:
Men det, der er forskellen, er, at jeg har den holdning, at uanset hvor mange ofre det her handler om, er det vigtigt, at de folk, der er idømt en straf for en voldtægt, ikke kan rende rundt med fodlænke.
Rosa Lund (EL), 2023-10-26:
Og jeg siger sådan set bare helt stille og roligt, at jeg er i tvivl om, hvad effekten af det her lovforslag vil være, hr. Bjørn Brandenborg.
Det er sådan set bare det, jeg siger.
Jeg ved så ikke, om Socialdemokratiet har ændret holdning til fodlænkeordningen sådan generelt set, for jeg var egentlig ellers af den opfattelse, som det også ligger i den kriminalforsorgsaftale, som Enhedslisten desværre ikke er en del af, at Socialdemokratiet faktisk var enige i den udvidelse af brugen af fodlænke, som man selv har stået i spidsen for.
Men sådan skal tingene jo også hænge sammen, hr. Bjørn Brandenborg.
Men jeg synes, det er mærkeligt at gøre det her til et spørgsmål om, hvilke ofre der ønsker hvad.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-10-26:
Tak for det.
Jeg var vist også lidt langsom til at trykke mig ind.
Jeg vil bare lige kommentere på den kommentar, der kom fra fru Rosa Lund, hvor ordføreren siger, at man kan møde sin gerningsmand, før denne bliver idømt straf og efter.
Det er jo rigtigt nok, og det kan man ikke forhindre, og det er jo ikke sådan, at man bliver idømt straf og nøglen smides væk.
Men det, vi så som samfund kan sørge for, og det, vi herinde kan sørge for, er, at imens gerningsmanden er idømt en straf for at have begået noget, jeg selv synes er en af de klammeste forbrydelser, der findes i det her land, er der ikke den mulighed for, at offeret kan møde sin gerningsmand nede i brugsen, fordi den person skal være bag tremmer.
Jeg kan så også høre på fru Rosa Lund, at det ikke er noget, hun mener vil have en effekt for den person, der er idømt en straf.
Det er jeg sådan set ligeglad med.
For de ofre, jeg har talt med, betyder det noget, at den gerningsmand, der har begået en voldtægt og et voldsomt overgreb mod dem, sidder inde bag tremmer og ikke er en, de kan møde nede i supermarkedet eller alle mulige andre steder, og det er jo derfor, vi vedtager den her lovgivning.
Mai Mercado (KF), 2023-10-26:
I Konservative synes vi, det er fuldstændig uacceptabelt, at en gerningsmand kan møde sit voldtægtsoffer, fordi gerningsmanden bærer en fodlænke og dermed eksempelvis har mulighed for at handle ind.
Det må bare ikke ske i et retssamfund.
Det må bare ikke finde sted, og det er godt, at der tages konsekvent fat, når sådan en urimelighed bliver oplevet og opdaget.
For det skal ikke være muligt at kunne afsone en voldtægtsdom med fodlænke.
I Det Konservative Folkeparti vil vi altid være på offerets side, og vi ønsker også et større fokus på ofrene.
For når man åbner en avis, er det typisk gerningsmanden, man hører om.
Hvorfor begik han eller hun gerningen.
Hvad skal der ske nu?
Hvad var motivet for det?
Hvor lang tid skal afsoningen foregå?
Men der er meget lidt fokus på ofrene, og en eftermiddag satte jeg mig ned sammen med et offer for en meget alvorlig forbrydelse, som fortalte mig om, at fra det øjeblik, hvor forbrydelsen blev anmeldt, og til sagen kom for retten, var der faktisk ikke nogen kommunikation fra politiet overhovedet.
Det var som en black box, og jeg tror, vi kan lære af sådan nogle historier, at vi skal blive langt bedre til at tage hånd om de ofre, der er, og guide dem, hjælpe dem, vise, at samfundet er der for dem, så det ikke først er et år senere, når de står i retssalen, at de rent faktisk føler, at nu skal retfærdigheden skal fyldest, og at der nu er nogen, der taler deres sag.
Men det her lovforslag bakker vi op om det i Det Konservative Folkeparti, og det gør Nye Borgerlige også.
Steffen Larsen (LA), 2023-10-26:
Tak, formand.
Hvorfor straffer vi?
Hvad skal det gøre godt for?
De spørgsmål hører man fra tid til anden fra naive mennesker, der glemmer ofrene.
De siger: Jamen straf fører ikke til rehabilitering for gerningsmanden.
Og det kan også godt være, at det ikke altid gør sig gældende, at forhærdede forbrydere bliver rehabiliteret af straf.
Det kan være svært.
Men vi straffer og fængsler ikke kun for at rehabilitere.
Vi straffer og fængsler også for retsfølelsen.
Vi straffer og fængsler for, at samfundet som hele skal føle, at de har fået retfærdighed.
Vi straffer og fængsler ikke, fordi det er godt for gerningsmanden, men for at det faktisk er noget, der skal medføre eftertanke og som minimum skal få den kriminelle væk fra gaden, væk fra sine ofre og væk fra deres pårørende.
Det gør vi, fordi vi ved, at den fysiske skade blot er et symptom på den reelle underliggende skade, som ofrene for forbrydelser faktisk får.
Det blå øje ved et overfald fortæller noget om, at du er blevet slået, men det fortæller jo intet om den skam, den ydmygelse og den frygt, man nu føler, når man går ud af sit hjem, eller den frygt, det kan være gå ned i sit lokale supermarked, for hvad nu, hvis man møder sin gerningsmand?
Hvad nu, hvis der sker noget?
Det er derfor vigtigt, at vi sikrer, at straf og afsoning for alvorlige personfarlige forbrydelser bliver håndhævet og håndhævet hårdt, særlig i det tilfælde, hvor gerningsmanden f.eks. har begået så forfærdelig en forbrydelse som voldtægt.
Der er det ganske enkelt en skade på retsfølelsen i befolkningen og hos ofrene, hvis man ikke fængsler voldtægtsforbrydere, der er fundet skyldige i retten.
Vi støtter derfor naturligvis i Liberal Alliance dette forslag, for det virker urimeligt og uretfærdigt, hvis voldtægtsforbryderen kan sidde hjemme i sin stue i stedet for i fængslet, hvor forbryderen rettelig hører hjemme.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-10-26:
Tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, at voldtægt er en frygtelig forbrydelse, der ofte påvirker ofrene både fysisk og psykisk.
Ofrene for voldtægt oplever ofte traumer, der forfølger dem resten af livet, og det er derfor afgørende, at både gerningsmændene og ofrene forstår, at vi som samfund tager denne forbrydelse meget alvorligt.
Indtil nu har det været sådan, at voldtægtsdømte har haft mulighed for at afsone deres domme eller dele af dem med fodlænke i eget hjem.
Dette skaber ikke blot utryghed for ofrene, det kan også virke som en krænkelse af deres retsfølelse.
Vi er nødt til at sikre os, at vores retssystem afspejler alvoren af voldtægt, og at det giver ofrene den beskyttelse og retfærdighed, de fortjener.
Det er simpelt hen ikke acceptabelt, at der er nogen, der har begået en så frygtelig forbrydelse, som skal have mulighed for at afsone straffen derhjemme.
I Danmarksdemokraterne går vi ind for en hårdere kurs over for kriminelle og en retspolitik, der i højere grad tager hensyn til offeret end til gerningsmanden.
Så vi er naturligvis meget positive over for dette forslag, og vi stemmer selvfølgelig for.
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2023-10-26:
Tak for ordet.
Jeg vil gerne starte med at sige tak til SF for at have fremsat B 167 tilbage i det forgangne folketingsår.
Beslutningsforslaget ligger til grund for vores vigtige debat i dag om retskravet på erstatning til ofre for terrorhandlinger begået i udlandet.
Vi støtter op om det her forslag hos Moderaterne.
Jeg har, som mange af de andre retsordførere sikkert også har, haft møder med bl.a. Finn Nørgaard Foreningen forud for det her lovforslag.
Foreningen har virkelig formået at sætte fokus på terrorofres rettigheder og kæmpet en sej kamp for at forbedre ofres rettigheder.
Stor cadeau for det arbejde, og jeg kan kun bakke op omkring budskabet.
Vi har et kæmpe ansvar som samfund for, at terrorofre modtager al den hjælp og støtte, de har brug for, så de ikke står alene.
Det mindste, vi kan gøre, er at give dem en større klarhed over, om de kan få erstatning, så de ikke behøver at forholde sig til andre landes love og praksis for at modtage erstatning.
Det er klart, at en erstatning ikke kan bidrage til at hele nogle sår og nogle traumer, men det kan forhåbentlig bidrage til en vis tryghed i en meget traumatisk situation.
Jeg håber og tror, at lovforslaget kan være med til at hjælpe ofre for terrorhandlinger og deres pårørende videre i livet som et af de mange skridt på vejen mod at komme tilbage til en normal dagligdag.
Jeg ser ingen grund til, at retsstillingen skal være den samme for ofre for terrorhandlinger, uanset om terrorangrebet er sket i Danmark eller i udlandet.
Det burde ikke have nogen konsekvens.
Derfor synes jeg også, at det giver utrolig god mening at ændre den nuværende ordning, sådan at ofre for terror får et retskrav på erstatning.
Der er ikke nogen, der kan garantere, at Danmark ikke igen bliver ramt af terror.
Trusselsniveauet har ifølge PET været permanent højt de sidste mange år, og truslen er desværre heller ikke blevet mindre af de mange koranafbrændinger, der har været på det seneste.
Derfor skal vi have beredskabet på plads, så vi kan hjælpe ofrene bedre videre, end vi har gjort hidtil, hvis et terrorangreb skulle ramme Danmark eller danskere i udlandet.
Første skridt, som lovforslaget tilsiger, er, at der indføres et retskrav på erstatning til ofre for terror begået i udlandet.
Og det er derfor, at Moderaterne støtter op om forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-10-26:
Tak for det.
Jeg skal ikke trætte Folketinget med et langt foredrag, for jeg er hundrede procent enig i det, den socialdemokratiske ordfører lige har redegjort for i relation til forslaget.
Der er tale om folk, der bliver ofre for en terrorhandling, og om den sker i Danmark, eller om den sker i udlandet, burde jo dybest set ikke have nogen som helst indflydelse på, om staten kan gå ind og yde den erstatning, som følger af offererstatningsloven.
Så er jeg i øvrigt helt enig i, at der i sagens natur selvfølgelig bør være en undtagelse, hvis man selv har skrevet sig op til det ved at tilslutte sig en af de her terrororganisationer.
Så det bliver med Venstres fulde støtte.
Bjørn Brandenborg (S), 2023-10-26:
Tak for det, formand, og tak for ordet.
Sidste år fremsatte SF et beslutningsforslag her i Folketingssalen, B 167, om retskrav på erstatning til ofre for en terrorhandling begået i udlandet.
Det var et forslag, som jeg selv på Socialdemokratiets vegne fuldt ud støttede her fra talerstolen.
Nu har Justitsministeriet så fulgt op på beslutningsforslaget med lovforslaget om ændring af offererstatningsloven.
Det er vi glade for, for det er jo med den seneste tids grufulde hændelser ulykkeligvis ikke blevet mindre relevant at sætte fokus på terrorofres og deres pårørendes rettigheder.
Der er desværre ingen tvivl om, at det, at man enten selv eller ens pårørende bliver udsat for en terrorhandling, som oftest er en dybt traumatiserende og livsomvæltende oplevelse.
Så hvis vi kan gøre bare lidt for at forbedre den situation, de ofre står i, skal vi selvfølgelig gøre det.
Efter de gældende offererstatningsregler er der ikke et egentligt retskrav på erstatning, hvis man bliver udsat for en forbrydelse, herunder en terrorhandling uden for Danmark.
Hvis der skal gives erstatning, sker det i stedet efter en konkret vurdering.
Dermed er der forskel på retsstillingen for ofre for terrorhandlinger, som er sket i Danmark, og ofre for terrorhandlinger, som er sket i udlandet.
Det er det, som nu ændres med det lovforslag, som indfører en ny bestemmelse i offererstatningsloven.
Fremover vil ofre for terror have krav på erstatning, hvad enten handlingen er sket i Danmark eller i udlandet.
Det synes vi er mere end rimeligt, når det handler om helt uskyldige ofre.
Har man derimod selv været en del af terroraktiviteterne, er det selvfølgelig en anden sag, og derfor synes vi, at det er på sin plads, at man har tilføjet en undtagelse til retskravet, så man ikke kan stå i en situation, hvor man som dansk stat er forpligtet til at udbetale erstatning til en terrorist.
Det er en vigtig sidebemærkning til det her lovforslag, for det skal handle om ofrene.
Ellers vil jeg gerne takke for det her lovforslag, som vi støtter, og jeg vil igen sige tak til SF for initiativet.
Forhåbentlig kan den vished, som et retskrav giver, være med til at gøre bare en lille forskel for nogle mennesker, som står i en helt ubærlig situation.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2023-10-26:
Så jeg skal forstå, at det primært er økonomien, som er udfordringen her.
Det er økonomien, måske muligvis også hastigheden, kunne jeg forestille mig, for jeg ved også, at man er utålmodig i Kalundborg.
Det vil jeg tage til efterretning, og så vil jeg selvfølgelig gå tilbage, for jeg troede egentlig, at i dag blev døren endegyldigt smækket i for muligheden for at finde en anden linjeføring.
Men jeg vil jo så gå tilbage og prøve at se, om vi på en eller anden måde kan skabe noget opbakning til en anden linjeføring.
Thomas Danielsen (V), 2023-10-26:
Jamen når vi laver infrastruktur, påvirker det lokalsamfund.
Nu bliver jeg lidt usikker på, hvad det er for en by, man taler om – om det er Bjergsted eller Jyderup, eller hvad det er – men uanset hvad det er for en lokalitet, man taler om, forsøger vi og bestræber vi os jo på at tage så mange hensyn som overhovedet muligt.
Det er kompromisets kunst med det for øje, at der er flere hensyn at tage.
Det kan være i forhold til færdselssikkerhed, det kan være i forhold til støj, og det kan være i forhold til mange parametre.
Og når vi så kigger på det, er der selvfølgelig også økonomien i det – hvad koster de forskellige løsninger? – og det er meget individuelt fra projekt til projekt.
Men når det er sagt, er det jo ikke sådan – som jeg nævnte før omkring Cementvej ude ved Kalundborg – at når vi har lavet sådan et projekt, kan der aldrig ske ændringer.
Hvis spørgeren og Folketinget finder den nødvendige økonomi til det, vil man jo fortsat kunne kigge på afkørsler osv. osv. ved alle projekterne.
Zenia Stampe (RV), 2023-10-26:
Tak for det.
Ministeren var jo så venlig at nævne, at der har været bemærkninger til de forskellige projekter.
Jeg er selv valgt i Region Sjælland.
Vi har flere gange her i forhandlingsforløbet prøvet at spørge ind til, om man kunne vælge en anden linjeføring, sådan at man altså ikke pløjer ind igennem den her landsby.
Det har været en lillebitte smule som at hamre panden mod muren, for det bliver sådan lidt bureaukratisk og kafkask, at man ikke rigtig ved, hvor man kan rejse det spørgsmål.
Derfor vil jeg bare spørge nu her, selv om det selvfølgelig er i ellevte time: Altså, hvad er begrundelsen for, at man ikke vil overveje en alternativ linjeføring, så den hurtige vej til Kalundborg ikke smadrer en af landsbyerne på vejen?
Thomas Danielsen (V), 2023-10-26:
Altså, lige i forhold til linjeføringen omkring Bjergsted er det ikke lige den slags spørgsmål, jeg lægger op til at vi kan fortsætte med at drøfte.
Den bliver jo gennemført.
Det er det, der bliver vedtaget nu.
Jeg troede, ordføreren talte om ramper eller andre løsninger, i forhold til at der er steder på strækningen, hvor der er råstofudvinding osv. osv., og hvor man har haft en interesse i det, og i forhold til at der er steder, hvor man har sagt: Her er der en skolevej – der kunne vi godt tænke os man tog hensyn til de bløde trafikanter osv.
Det er jo den slags tilpasninger, som vi selvfølgelig fortsat har fokus på i forbindelse med udmøntningen af projekterne.
Betina Kastbjerg (DD), 2023-10-26:
Tak for ordet.
Som det er blevet sagt, er L 11 en opfølgning på B 167, som blev vedtaget i juni 2022 af et bredt flertal.
I øjeblikket ser vi frygtelige terrorangreb i Israel, så det her lovforslag er jo meget aktuelt.
Ofre for terrorhandlinger samt deres pårørende står tit over for ufattelige fysiske og psykiske udfordringer, og jeg vil gerne understrege vigtigheden af, at vi støtter dem.
Om danske borgere har været udsat for en terrorhandling i udlandet eller herhjemme, burde ikke være så afgørende for, om man er berettiget til at få erstatning eller ej.
Vi har tidligere set nogle sager, hvor det var svært at finde rundt i udenlandske erstatningsmuligheder, og det gælder bl.a. det tragiske terrordrab på to kvinder i Marokko i december 2018, hvoraf den ene var dansk, hvilket også lige er blevet nævnt af fru Karina Lorentzen Dehnhardt.
Derfor synes jeg jo, det er positivt, at der nu med L 11 foreslås at indføre et retskrav i sager om personskade forvoldt ved terror begået i udlandet.
Derudover er der for at undgå misbrug af retskravet også indført en undtagelsesbestemmelse, der skal sikre, at staten ikke skal yde erstatning til en skadelidt, der aktivt har deltaget i en terrorhandling eller har støttet en terrororganisation under ophold i udlandet.
Og der vil jeg også gerne lige dele en bekymring om, hvilken indflydelse det har på det her lovforslag, hvis man nu ikke følger de her retningslinjer, og det håber jeg vi får mulighed for at drøfte i udvalgsbehandlingen.
Men jeg kan sige, at Danmarksdemokraterne støtter lovforslaget.
Nikoline Erbs Hillers-Bendtsen (ALT), 2023-10-26:
Tak for ordet.
Først vil jeg sige tak til SF for oprindelig at have fremsat forslaget.
Vi støtter det også i Alternativet, og jeg vil lade være med at bruge tiden på at gentage de mange gode argumenter, som tidligere ordførere har været inde på.
Vi er enige i de fleste af dem, der er kommet frem, og mener, at det er vigtigt, at vi tager det her alvorligt og sikrer, at man faktisk har ret til at få erstatning, trods at terroren er sket i udlandet.
Så det er jeg glad for at der er blevet handlet hurtigt på, og derfor støtter Alternativet også lovforslaget.
Peter Kofod (DF), 2023-10-26:
Ofre for terrorangreb i udlandet og deres pårørende står ofte over for ekstreme udfordringer og traumer, der kan have langvarige konsekvenser.
Det er vores pligt som samfund at støtte og hjælpe dem i deres sværeste stunder, og derfor mener Dansk Folkeparti, at vi skal træffe foranstaltninger for at forbedre den støtte, som vi tilbyder disse ofre, måske også i bredere forstand end det, regeringen lægger op til med det her ellers gode forslag.
For det første bør vi styrke samarbejdet mellem danske myndigheder, herunder Udenrigsministeriet og andre relevante instanser, for at sikre, at ofrene og deres pårørende får den nødvendige information og bistand, når de er ramt af terrorangreb i udlandet.
Det kan omfatte hurtig og koordineret nødhjælp, juridisk rådgivning og bistand med transport og hjemkomst.
For det andet er psykologisk og følelsesmæssig støtte afgørende for ofre og pårørende.
Vi bør etablere ordninger, der giver dem adgang til den bedste professionelle rådgivning og terapi, så de kan begynde at bearbejde de traumer, de har været udsat for.
Det er vigtigt at anerkende, at det kan tage tid at komme sig oven på sådanne oplevelser, og der skal vi være der, også på lang sigt.
Så er der det økonomiske spor, som vi behandler i dag.
Der er brug for, at der ydes økonomisk bistand til ofrene for terrorangreb i udlandet og pårørende, især hvis de kommer til at lide af varige skader og tab af indtægtskilde på grund af angrebet.
Det kan forhåbentlig hjælpe dem med at finde fodfæste igen.
For terrorisme er en global trussel.
I Dansk Folkeparti mener vi, at det er afgørende at stå sammen som nation og som internationalt samfund for at beskytte og hjælpe ofre i udlandet.
Lad os arbejde sammen for at sikre, at de danske borgere, der rammes af sådanne grusomme handlinger, får den støtte, som de fortjener, og at vi som nation viser vores solidaritet og medmenneskelighed.
Tak for ordet.
Zenia Stampe (RV), 2023-10-26:
Vi kan selvfølgelig også bakke op om forslaget, ja, ikke bare bakke op om det, men støtte det meget, meget varmt.
Det er selvfølgelig lige så alvorligt at blive udsat for et terrorangreb eller være offer for et terrorangreb i udlandet, som det ville være at være det i Danmark.
Når det er sagt, synes jeg egentlig også, at ord som erstatning og godtgørelse er svære at bruge i den her situation.
Man kan jo aldrig give erstatning eller godtgøre dem for det frygtelige tab og den skade og smerte, de har lidt, hvis de har været udsat for et terrorangreb.
Det her er et rigtig godt skridt.
For jeg synes, og det er nok ikke kun i den her sag, at man ofte hører historier om folk, der har været udsat for de mest frygtelige ting, og det kan godt være, at der er erstatninger og godtgørelser at hente et eller andet sted i systemet, men tit er der rigtig mange juridiske benspænd, og det i sig selv kan også føles som et overgreb.
Altså, hvis det var mellem mennesker, ville folk jo komme og lægge armen rundt om en og sige: Nu hjælper jeg dig.
Men når det er staten, der hjælper, er det sådan noget med, at man skal udfylde en masse ansøgningsskemaer og måske ligefrem hyre en advokat.
Det er sikkert ikke det eneste område, hvor det her gør sig gældende, men det kunne man måske også kigge lidt ind i, altså hvilken opgave man har med at række ud til de her ofre, så der ikke bare som nu er et ansøgningsskema, som de kan udfylde, men så man også mere proaktivt sørger for at vise, at vi tager hånd om hinanden, og at vi også tager hånd om hinanden, når vi bliver udsat for frygtelige ting i udlandet.
Rosa Lund (EL), 2023-10-26:
Jeg blev selv så forvirret, at jeg var på vej ned fra talerstolen igen.
Det er spændende, hvad der kan blive udrettet i dag, tænker jeg.
Mai Mercado (KF), 2023-10-26:
Jeg vil bare kvittere for de pæne ord.
Det er ingen hemmelighed, at det er en meget overvældende følelse at stå med.
Rosa Lund (EL), 2023-10-26:
Jeg beklager, at jeg lige var lidt lang tid om at komme herop, men jeg var simpelt hen en til en enig i alt, hvad ordføreren for Konservative sagde, og det sker alligevel sjældent.
Tak til SF for i sin tid at fremsætte beslutningsforslaget om at sikre terrorofres ret til erstatning, og tak til regeringen for nu at fremsætte det her lovforslag, der skal sikre terrorofres ret til erstatning, uanset hvor forbrydelsen er sket.
For terror er lige så forfærdeligt, når det sker på dansk jord, som når det sker andre steder i verden.
Som det også er blevet nævnt, kan det medføre voldsomme fysiske og psykiske skader, når man er offer eller pårørende til ofre for terrorisme.
Derfor er det også godt, at vi i dag har muligheden for at kunne tildele ofrene økonomisk kompensation.
Det gør ikke, at det, de har været udsat for, bliver mindre forfærdeligt, eller at de får det bedre, fordi de får nogle penge ind på kontoen, men det kan hjælpe på de mange udgifter, man som offer kan ende med at skulle afholde i mange år efter den forbrydelse, man har været udsat for, præcis ligesom fru Karina Lorentzen Dehnhardt var inde på i sin ordførertale.
Den her erstatning er en mindre ting, også for ofrene, men både af hensyn til offeret og af hensyn til samfundet er det penge, som er godt givet ud for at sikre livet efter et terrorangreb.
Derfor kan Enhedslisten støtte lovforslaget.
Så vil jeg også bare bakke den konservative ordfører op, i forhold til at det er dejligt, at der er en hastighed fra Justitsministeriet angående beslutningsforslag, som er fremsat af andre partier end regeringen selv, altså at det rent faktisk også bliver til virkelighed, når nu der er et flertal.
Så jeg vil give stor ros for det.
Jeg kan mærke, at jeg er meget positiv i dag, så jeg vil bare vælge at tolke det, som om den stime vil fortsætte fra Justitsministeriets side, bl.a. også i forhold til det her fodlænkeforslag, som fru Mai Mercado nævnte, og som vi jo også savner at se som lovforslag.