Morten Dahlin (V), 2021-10-12:
Tak for det, formand, og tak til partierne bag den nye indfødsretsaftale, som jo danner baggrund for, at vi her i dag kan førstebehandle og forhåbentlig lige om lidt vedtage det her lovforslag.
Lovforslaget sigter jo efter at ændre en række betingelser for at få dansk statsborgerskab som en direkte konsekvens af den aftale, vi indgik, om at lave mere fornuftige og mere stramme regler for tildeling af dansk statsborgerskab.
Og Venstres sigtelinje i diskussionen om, hvem der skal have dansk statsborgerskab, går helt tilbage til Grundtvig, der jo som bekendt sagde: »Til et folk de alle høre/som sig regne selv dertil/har for modersmålet øre/har for fædrelandet ild.«
Og det er den dag i dag vores sigtelinje, når vi her i Folketinget skal fastsætte, hvilke krav der skal til for at opnå dansk statsborgerskab.
Lovforslaget i dag indeholder en række mindre og en række større ændringer.
I den mindre ende ligger afskaffelse af adgangen for naturaliserede nordiske statsborgere i alderen 18-23 år til at kunne få statsborgerskab blot ved erklæring.
Det er en lille ændring, men det er alligevel en ændring, vi godt kan bakke op om.
For det giver ikke så meget mening, at folk, der har opnået statsborgerskab i nordiske lande, der har markant lempeligere regler end os, efterfølgende kan få dansk statsborgerskab bare ved erklæring.
De skal også leve op til de samme krav som alle andre.
Vi synes jo grundlæggende, det er fornuftigt, at de her børn, som er danske af sind, nu også får lettere ved at opnå dansk indfødsret.
Også her kan jeg citere en god gammel kæmpe, den her gang den tidligere Venstrestatsminister Niels Neergaard, der jo som bekendt i 1920 sagde til danskerne, der blev efterladt syd for grænsen: »De skal ikke blive glemt.«
Og jeg synes, at det tiltag, vi tager her i dag, er endnu et skridt i retning af at opfylde Niels Neergaards løfte til vores danske syd for grænsen.
En af de væsentligste ændringer i det her lovforslag og noget af det, der har ligget Venstre mest på sinde, og som vi også kæmpede allermest for i aftalen, var, at vi nu ændrer indfødsretsprøven.
Vi tilføjer fem spørgsmål, som skal være værdibaserede og handle om danske værdier, for i vores optik er det ikke nok bare at have kendskab til dansk historie, danske forhold, man skal også vise, at man har taget de danske værdier til sig.
Derfor synes vi, det er ganske fornuftigt, at der nu bliver tilføjet fem spørgsmål til indfødsretsprøven, der omhandler værdier, hvoraf man skal have mindst fire ud af fem rigtige for at bestå.
Derudover ændrer vi også reglerne vedrørende håndtryk, så man ikke fremover kan undgå at trykke en person af et modsat køn i hånden, men at det er borgmesteren – eller hvis man har en rådmand i en større kommune – som stiller sig til rådighed for et håndtryk, så der ikke kan tages religiøse særhensyn, og så ansøgeren på den måde ikke kan undgå at trykke en person af det modsatte køn i hånden.
Det bliver ensrettet for kommunerne, så det enten er borgmesteren eller rådmanden.
Det er en fornuftig opstramning, som Venstre også har argumenteret for.
Så alt i alt er det et fornuftigt forslag, som implementerer store dele af den indfødsretsaftale, vi indgik tidligere på året.
Derfor kan Venstre godt støtte lovforslaget.