runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Derfor vil jeg ikke forholde mig til den konkrete sag i detaljer, men jeg kan videregive en nærmere redegørelse fra kommunen om sagen.
Reglerne er indrettet sådan, at når man er visiteret til en plejebolig og har en lejekontrakt hertil, har man naturligvis også krav på at få den pleje, man har brug for.
Det må der ikke være tvivl om.
En plejebolig er en ældrebolig med tilknyttede servicearealer.
Her skal der tilbydes en pleje, som svarer til beboernes behov.
Har man behov for pleje døgnet rundt, skal der også være personale til at opfylde dette behov.
Hvis en ældre borger er visiteret til en plejebolig, er det netop begrundet i, at den ældre har et plejebehov, der ikke kan dækkes ved hjemmehjælp i eget hjem.
Kommunen fastsætter selv serviceniveauet, men det er i strid med lovgivningen, hvis kommunen ikke yder den pleje og omsorg, som beboerne i plejeboliger har brug for.
Kommunen kan aftale med en lejer i en plejebolig, at lejeren skal flytte til en anden plejebolig i kommunen.
Det er op til kommunen selv, om den vil genudleje en fraflyttet plejebolig.
Kommunen kan ikke egenhændigt beslutte denne flytning, og det er derfor ikke rimeligt, hvis man indirekte tvinges til at flytte.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-06:
Tak for det.
Finder ministeren, at det er rimeligt, når Hjørring Kommune indirekte presser stærkt svækkede beboere til at flytte fra deres plejebolig ved at fjerne det tilknyttede personale og i stedet visiterer dem til hjemmehjælp?
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Det er jeg ikke et sekund i tvivl om.
Jeg er jo også både på egne vegne og på vegne af regeringen som helhed selvfølgelig glad for, at Dansk Folkeparti tilslutter sig de ambitioner, som vi har, som regeringen har, og som vi bredt i Folketinget har om at sikre mindre CO 2 -udledning, mere bæredygtighed.
Så ja, jeg ser frem til samarbejdet.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-06:
Det er lidt morsomt, at du lige kom i tanke om min fortid og kan huske det.
Mange gange hører man utrolige ting i forbindelse med Dansk Folkeparti og klimaløsning, men der findes faktisk rigtig mange, specielt i Dansk Folkeparti, der er rigtig skrappe inden for bæredygtighed, klima og miljø.
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Spørgeren er tidligere DSU-medlem, så der må være en eller anden fælles forståelse mellem os, og det afspejler det også bare.
For mig at se
gælder det bare om at få aftalt det videre herfra.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-06:
Jeg har nogle meget dygtige grønne eksperter, som jeg er meget imponeret over, bag mig i forhold til at udvikle de her koncepter, og da jeg spørger dem om, hvad det er for noget, man skulle give ministeren, så siger de: Alt det materiale, som vi har udarbejdet, og som sådan set ligger på hjemmesiden, er det, du skal give ministeren.
Det er lige nøjagtig værktøjet til, hvordan man kan implementere det i bygningsreglementet, og du får noget, der er hundrede procent neutralt.
Men jeg er glad for, at ministeren vil følge op på det i forhold til kommunerne.
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Jeg er ikke hundrede procent sikker på, om KL er en del af kredsen, men jeg vil da mere have lyst til at invitere spørgeren og hans borgmester over, for det virker til, at der er et betydeligt engagement i den her sag.
Så det er hermed også en åben invitation.
Jeg vil høre alle gode parter i den her diskussion.
Jeg tror nu nok, at der er nogle kommuner, der kan have en særinteresse i, at det bliver indrettet på en bestemt måde, lige så vel som nogle organisationer kan have det.
Men hvis man i Nyborg Kommune er gået foran og har taget nogle gode initiativer, er det da noget af det, vi også skal prioritere at få ind i den diskussion.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-06:
Jeg vil også gerne takke ministeren for, at ministeren siger, at han vil benytte sig af ekspertviden, for det, der er vigtigt, er, at ministeren får noget information, der er uvildigt.
Jeg kommer også som repræsentant for en kommune.
Vi har i Nyborg Kommune lavet en bæredygtighedsdagsorden, hvor vi har haft nogle af de bedste eksperter med.
Det vil sige, at man ikke kan få noget, der mere neutralt beskriver giftstoffer og alle former for materialer og CO 2 -aftryk og alle andre ting.
Det, mange af de eksperter siger, er, at de undrer sig over, at man, når der ligger så meget viden i Energistyrelsen, i kommunerne og andre steder, så ikke fra ministeriets side kalder de parter ind.
For der findes jo ikke nogen som helst kommuner, der her har en særinteresse.
Så jeg vil godt spørge ministeren om noget.
Der er rigtig mange steder, hvor der findes noget ekspertviden; i min kommune har vi f.eks. et udvalg for grøn omstilling.
Vil ministeren tage stilling til, om han vil tage fat i KL og spørge dem: Har I nogle dygtige eksperter og nogle bæredygtighedsdagsordener og forskellige andre ting, der gør, at vi sammen sådan set kan blive enige om en neutral dagsorden i forhold til bæredygtighed?
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Det korte svar er: Ja, det vil jeg.
Som jeg nævnte før, vil regeringen udarbejde en national strategi for bæredygtigt byggeri, og det er vigtigt for mig, at strategien kommer til at bidrage til alle tre dimensioner af bæredygtighed: den sociale, den miljømæssige og den økonomiske.
Vi er i gang med at se på, hvad der konkret skal indgå i den strategi, og hvordan vi bedst muligt får sat rammerne for en bæredygtig udvikling af byggeriet i Danmark.
Vi arbejder med, at strategien skal inddrage byggebranchen, som også kommer til at skulle levere sit bidrag til at øge bæredygtigheden i byggeriet.
Carsten Kudsk (DF), 2019-11-06:
Agter ministeren at arbejde for, at bæredygtighed bliver en fast bestanddel af byggeriet?
Kaare Dybvad (S), 2019-11-06:
Ja, altså, det er jeg villig til, og jeg vil gerne bede om at få belyst den her sag, også fra Hjørring Kommunes side, som jo, kan man sige, er den anden part i sagen, i forhold til den udlægning, som der har været i de medier, hvor historien har været bragt.
Og jeg vil bare opfordre ordføreren til også at sende skriftlige spørgsmål, hvis der er yderligere omstændigheder – ud over det, som der står i det spørgsmål her – som skal belyses, sådan at vi kan få en fuld redegørelse for det.
Sophie Løhde (V), 2019-11-06:
Jeg vil godt bede ministeren om at sætte en dato på, hvornår det var, ministeren første gang blev orienteret.
Astrid Krag (S), 2019-11-06:
Men det er i det her års økonomiaftale med kommunerne, hvor vi sikrer det største løft i de seneste 10 år, og det er jo, fordi den tidligere regering underfinansierede velfærden år for år.
Når der kom flere ældre og der kom flere børn i kommunerne, fulgte pengene ikke med, og de kommunale kasser hænger nu engang sammen; det ved spørgeren jo også fra sin kommunale fortid.
Så når man mangler penge til den pleje og omsorg over for de flere ældre, man får, når man mangler penge til pædagoger og medarbejdere til de flere børn, man får, så bliver det jo et pres, også på hele det specialiserede område og handicapområdet.
Derfor betyder det vældig meget, at velfærden har været underfinansieret, sådan som den har været.
Stén Knuth (V), 2019-11-06:
Så bliver jeg nødt til at spørge meget præcist og kontant: Hvordan og hvornår?
Astrid Krag (S), 2019-11-06:
Tak for det.
Det vidste jeg jo godt om spørgeren, altså at spørgeren har en kommunal fortid og endda også en flot en af slagsen som tidligere borgmester og mangeårigt kommunalbestyrelsesmedlem.
Spørgeren vil derfor formentlig også have været helt inde i kernen af de her diskussioner og prioriteringer, man laver lokalt, og kan forhåbentlig også nikke genkendende til det, jeg siger om, at de selvfølgelig altid foregår inden for lovens rammer, hvor det er den enkelte borgers behov, som er afgørende for den konkrete indsats, borgeren får, uagtet hvad man ellers har af politiske diskussioner om serviceniveauer og prioriteringer.
Jeg genkender i høj grad de henvendelser fra borgere, der oplever, de kommer i klemme, og jeg tror, den primære årsag til det – undskyld, formand – er, at de kommunale budgetter har været så pressede, som de har.
Derfor er det det første sted, vi er startet.
Stén Knuth (V), 2019-11-06:
Tak for det.
Og tak for, at ministeren anerkender, at der også er en udfordring i forhold til de forskellige serviceniveauer, som vi oplever derude.
Jeg har selv siddet som borgmester i forrige periode og har haft rigtig mange samtaler med borgere, som også i min egen forvaltningsperiode har været udsat.
Og jeg er sikker på, at ministeren er bekendt med #enmillionstemmer, som er på Facebook, og hvor man igen og igen kan høre de her frygtelige historier om handicappede og udsatte familier, der simpelt hen oplever meget forskellige serviceniveauer og meget forskellige fortolkninger af lovgivningen rundtomkring i de 98 kommuner.
Jeg håber på, at ministeren vil sætte sig i spidsen for også at få kigget på, hvordan den lovgivning bliver fortolket, og hvorfor den bliver fortolket så forskelligt rundtom i kommunerne.
Jeg vil gerne høre ministeren, om hun ikke vil sætte sig i spidsen for det?
Astrid Krag (S), 2019-11-06:
Tak for at bringe en meget relevant problemstilling op, også her i Folketingssalen.
Det er vigtigt, at forskellene i den hjælp, mennesker med handicap får, ikke bliver for store, og postnummeret må ikke blive afgørende for, om borgerne får den hjælp, som de har brug for.
Det følger nu engang af vores lokale demokrati, at lokalpolitikere, naturligvis inden for lovens rammer, kan prioritere forskelligt fra kommune til kommune.
Det giver mulighed for, at de kommunale budgetter kan tilpasses efter lokale ønsker og behov.
Men forskellene må ikke blive for store.
Danmark er ganske enkelt for lille til store forskelle.
Derfor er det også vigtigt – og det vil jeg gerne slå fast med syvtommersøm her i dag – at serviceniveauerne naturligvis skal ligge inden for lovens rammer.
Det må aldrig være en kamp at få hjælp, og borgerne skal have den indsats og støtte, de har behov for, uanset hvilken kommune de bor i.
Derfor vil regeringen også arbejde for en bedre retssikkerhed for mennesker med handicap og deres pårørende og for generelt at løfte handicapområdet.
Stén Knuth (V), 2019-11-06:
Tak for det, og tak til ministeren for at komme her.
Er ministeren bekendt med den kæmpe forskel, der er fra kommune til kommune, på serviceniveau og fortolkning af lovgivning, der vedrører borgere med handicap og psykisk udsatte, herunder jo også deres familier?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
Når spørgeren så er utilfreds med det svar, som jeg har givet, og jeg så bliver spurgt om det samme igen, så falder utilfredsheden næppe, for mit svar er det samme, som det også var på spørgsmålet før, nemlig at jeg har en forventning om, at vi kommer til at diskutere ansigtsgenkendelse.
Jeg ser meget gerne, at politiet har de mest effektive værktøjer til at bekæmpe kriminalitet så effektivt som muligt.
Jeg synes, der er nogle hensyn, noget teknik – nogle hensyn, som vi også bliver nødt til at tage ind i den ligning.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-06:
For der er noget, ja, politikersnak, vil jeg sige, ved at sige: Ja, men vi skal måske også overveje og undersøge, og det er ikke så enkelt og sådan noget.
Men jeg er egentlig ikke så meget ude efter at finde ud af, hvordan teknikken er i det.
Jeg er mere interesseret i at få at vide, hvad regeringen vil.
Når nu Københavns Politi siger, at vi har et godt redskab, så skal vi bruge det, for det er godt i forhold til terror og sprængstofkriminalitet, som vi ser rigtig meget i øjeblikket, men vil regeringen så give det redskab?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
Jamen som jeg sagde indledningsvis, har jeg bestemt en forventning om, at det her er noget, vi kommer til at drøfte.
Jeg synes, at vi sådan i oplysningens navn bør konstatere, at det principielle spørgsmål er en afvejning af, at det her kan give mere effektiv kriminalitetsbekæmpelse, hvilket er supervigtigt.
Over for det står så nogle hensyn til, hvor indgribende vi er over for borgerne, og ved siden af det står der et spørgsmål om, om teknikken er udviklet godt nok til, at den kan anvendes både til verifikation og til genkendelse.
Så der er sådan nogle spørgsmål, som jeg synes vi kommer til at diskutere.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-06:
Det er fuldstændig rigtigt, at regeringen har været meget klar i spyttet – her på det seneste i hvert fald – med hensyn til, at man gerne vil give mulighed for, at der bliver sat flere videokameraer op, og at man også, i nogle tilfælde i hvert fald, vil lave noget grænsekontrol til Sverige som led i den her sikkerhedspakke.
Det, som jeg spørger til her i dag, er: Vil man også give politiet den mulighed, at de kan bruge ansigtsgenkendelse for at kunne finde en gerningsmand, f.eks. en gerningsmand, som man jo netop har søgt efter i forbindelse med de her sprængstoffer, der er blevet sprængt i København?
Vil man give politiet den mulighed, eller vil man ikke?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
At man har svært ved at finde regeringens position, synes jeg ikke rigtig er en fair udlægning.
Vi har været meget, meget klare i forbindelse med fremlæggelsen af trygheds- og sikkerhedspakken, nemlig at de værktøjer, som politiet har bedt om, er vi villige til at imødekomme dem med hensyn til, herunder jo øget videoovervågning, herunder registre, hvor man kan registrere, hvor kameraerne er, sådan at politiet, når de står i en situation, hvor der er brug for det, faktisk ved, hvad det er for nogle kameraer, de kan hente oplysninger ned fra.
Så jeg synes, at vi med trygheds- og sikkerhedspakken har taget et langt skridt i retning af at bekæmpe kriminalitet.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-06:
Tak for besvarelsen.
Derfor er det noget, som Dansk Folkeparti ikke har nogen indvendinger imod, altså at politiet, når nu også politiet siger, at det er et vigtigt værktøj, får det.
Jeg lagde mærke til, at ledende folk inden for Københavns Politi her forleden sagde, er det faktisk kunne være en rigtig god ting.
For det har været lidt svært at finde ud af.
Jeg har forstået det sådan på nogle af de gode journalister, som har været lidt efter regeringens ministre for at høre forskellige holdninger til tingene, at det har været svært at finde ud af.
Derfor vil jeg gerne give ministeren lejlighed til sådan meget klart her i Folketingssalen at fortælle, om regeringen ønsker at give politiet det redskab, som de ønsker sig her, altså ansigtsgenkendelse.
Det er jo en vigtig del af videoovervågning, kan man sige, og det er videoovervågning, der egentlig giver muligheden for, at man kan tage det her redskab i anvendelse.
Ønsker man det, eller ønsker man det ikke?
Jeg synes egentlig, det ville være godt med et klart svar.
Noget andet er tidsperspektivet – hvornår det skal være og sådan noget.
Men ønsker regeringen det, eller ønsker regeringen det ikke?
Og ønsker regeringen at igangsætte forsøg, så man kan teste, hvordan det virker, hvordan det kan bruges, om det er godt eller skidt.
I Dansk Folkeparti mener vi altså, at det er godt.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-06:
Jeg er generelt, som jeg også tilkendegav i mit skriftlige svar til spørgeren, S 190, positiv over for tiltag, som kan styrke politiets muligheder for at forebygge og opklare kriminalitet.
Ansigtsgenkendelsesteknologi er ét af flere redskaber, der effektivt kan lette politiets arbejde, og jeg har derfor forståelse for, at politiet ønsker at gøre brug af teknologien.
Jeg lytter faktisk opmærksomt, når politiet siger, at her har vi brug for nye redskaber.
Men når vi snakker om ansigtsgenkendelsesteknologi, må vi også forholde os til de principielle spørgsmål, som brugen af den teknologi ville rejse.
Det er sådan, at kriminalitetsbilledet udvikler sig hele tiden, og myndighederne skal følge med den udvikling, og derfor har vi jo, som spørgeren også er bekendt med, fra regeringens side lanceret en ambitiøs trygheds- og sikkerhedspakke med rigtig mange gode initiativer, bl.a. markant mere tv-overvågning.
Jeg glæder mig til, at den pakke bliver implementeret.
Vi bliver nødt til at tage hårde midler i brug mod de kriminelle, som undergraver og ødelægger vores frie og åbne samfund.
Det gælder også midler, som måske ikke tidligere har været brugt.
Derfor er det en vigtig debat, og jeg har en forventning om, at vi på et tidspunkt kommer til at drøfte ansigtsgenkendelse.
Men lige nu synes jeg, at vi skal fokusere på at få gennemført de initiativer, som ligger i regeringens trygheds- og sikkerhedspakke.
Astrid Krag (S), 2019-11-06:
Spørgeren peger jo på noget helt rigtigt her, nemlig overhovedet det at vide, hvad det er for en indsats, der er brug for, hvad det er for tilbud, der er tilgængelige, og der har vi jo ikke noget overblik i dag.
Vi har ikke noget, der svarer til den specialeplan, vi kender fra sundhedsområdet.
I virkeligheden var den tidligere regering jo med deres udspil til en sundhedsreform i gang med at kaste det her område ud i en endnu dybere usikkerhed, fordi man ikke havde forholdt sig ordentligt til, hvad der skulle ske med hele det specialiserede socialområde, når man nedlagde regionerne.
Det, vi har brug for, er jo at få lavet en ordentlig evaluering af, hvad der er af behov, og hvad der er af tilbud, og det er jo ikke en lille opgave.
Det er en stor opgave, for det skal gøres grundigt og ordentligt.
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Afskaffelsen af formueskattekursen i 2015 var begrundet i, at formueskattekursen kunne ligge meget langt fra det, som det hele handler om, nemlig handelsværdien.
Firkantede regler, der ikke tager højde for det, vil være en lempelse for navnlig virksomheder med store immaterielle aktiver, men vil ikke have nævneværdig betydning for eksempelvis den lille tømrervirksomhed.
Marie Bjerre (V), 2019-11-06:
Jeg kan forstå, at ministeren bliver ved med at kalde det en tilbagerulning af en lettelse, men der ikke var tale om en reel lettelse, fordi man også ændrede vurderingsgrundlaget.
Men hvis nu ministeren bliver ved med at fastholde, at der er tale om en tilbagerulning, kan ministeren så garantere, at det ikke bliver dyrere at generationsskifte, end det var i 2015, altså før man ændrede værdigrundlaget?
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Den tidligere regering valgte at give nogle af landets rigeste en meget, meget stor skattelettelse.
Den er skæv, og den er resultatet af en målrettet kampagne fra landets rigeste.
Skattelettelsen blev bl.a. finansieret ved store besparelser på unges uddannelser, og derfor har regeringen jo hele tiden gjort det meget, meget klart – i øvrigt også med opbakning fra et meget bredt flertal her i Folketinget – at vi ønsker at tilbagerulle den meget store og skæve lettelse, der blev givet på bo- og gaveafgiften ved overdragelse, som spørgeren selv siger, af erhvervsvirksomhed i forbindelse med et generationsskifte.
Vi er et lille land, hvor dansk erhvervsliv hver eneste dag kæmper en hård kamp for vækst og arbejdspladser, og derfor er regeringens prioritet at styrke indsatsen for uddannelser.
Marie Bjerre (V), 2019-11-06:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor regeringen og skatteministeren bliver ved med at betegne det her som en tilbagerulning, for der var ikke tale om en reel lempelse.
Det var sådan, at i 2015 under den daværende S-RV-regering afskaffede man værdiansættelsescirkulæret, hvor man havde mulighed for at generationsskifte til formueskattekursen, som var 15 pct. lavere end den offentlige vurdering, og dermed har vi fået en højere værdiansættelse af det, som vores familieejede virksomheder skal generationsskifte ud fra og altså betale skat af.
Det er jo altså afgørende, hvilken værdi der skal betales skat af, og for at imødekomme den højere værdiansætning gjorde den daværende Venstreledede regering det, at man lempede skatten på generationsskifte frem mod 2020 til 5 pct.
Der var altså ikke tale om en reel lempelse, fordi det skete for at imødegå en højere værdiansættelse.
Og med baggrund i det vil jeg spørge, hvordan ministeren så mener man kan blive ved med at kalde det en tilbagerulning.
Morten Bødskov (S), 2019-11-06:
Ja, det mener jeg.
Marie Bjerre (V), 2019-11-06:
Mener ministeren, at der er tale om en reel tilbagerulning af afgiften på virksomheders generationsskifte, når man i samme ombæring undlader at tilbagerulle ændringerne i vurderingsgrundlaget, som den tidligere regering gennemførte?
Astrid Krag (S), 2019-11-06:
Det er klart, det er noget, jeg arbejder med fortløbende og hele tiden.
Det er, både når man forhandler finanslov, men det er også, når vi forhandle kommuneøkonomi, hvor vi jo sikrede det største løft af kommunernes økonomi i 10 år.
For den underfinansiering af velfærden, vi har set, er jo noget af det, der har gjort det svært på det her område at sikre folk den hjælp, de har brug for, og det møde med systemet, som der burde være, hvor det ikke er en kamp at få hjælp, men at man faktisk bliver mødt af et system, der også er der for en.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2019-11-06:
Hvad er tidshorisonten for det her?
Astrid Krag (S), 2019-11-06:
Det er nemlig rigtigt – der er mange muligheder.
Og det er rigtig væsentligt her, at vi får lavet noget, der er ordentligt.
Det skal ikke være en snuptagsløsning.
Det skal ikke være underfinansieret, så man ender med at kæmpe med løsninger, der faktisk ikke er gode nok og bare giver nye kampe og nye frustrationer.
Det er rigtigt, at jeg også har haft møde med #enmillionstemmer, og jeg har med meget stor interesse læst Danske Handicaporganisationers nyeste udspil med mange spændende tanker.
De foreslår f.eks., at vi skal måle på bedre livskvalitet som noget overordnet, og så har de f.eks. et forslag om, at der for unge med handicap, når de er 16 år, skal laves en handleplan, der også forholder sig til de årgange.
Det er jo et meget konkret eksempel, som jeg bedt mine embedsmænd om at kigge nærmere på.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2019-11-06:
Jamen det kan ministeren nemlig.
Og det var jo også derfor, at jeg troppede op i går til samrådet med ministeren og stillede spørgsmål, bl.a. omkring #enmillionstemmer.
Både ministeren og jeg kender til #enmillionstemmer gennem Facebook og gennem møder med Mia og Monika.
De er kommet med rigtig mange gode og konkrete eksempler på ting, vi kan gøre for at ændre det område.
Hvad mener ministeren om det?
Hvad mener ministeren om, at vi eventuelt skal have flyttet grænsen fra 18 år til måske, lad os sige 23 år?
Der er mange muligheder.
Hvad mener ministeren konkret?
Astrid Krag (S), 2019-11-06:
Jeg vil gerne starte med at kvittere, som jeg også gjorde på samrådet i går, for, at Venstre er blevet så optaget af de her problemer.
Jeg tror også, vi må være ærlige – det skylder vi vel alle – og sige, at det ikke er nogen problemer, der sådan er opstået omkring juni i år efter folketingsvalget.
Derfor har Venstre jo siddet med regeringsmagten i mange år, også i mange gode år, hvor økonomien i Danmark var sund, hvor man kunne være gået i gang med at løse nogle af de her problemer.
Men det er selvfølgelig bedre, at Venstre melder sig på banen nu, hvor de er i opposition, end slet ikke at melde sig på banen.
Det betyder jo så også, at jeg kan forvente både opbakning og interesse fra Venstres side, når jeg fremlægger de konkrete løsninger.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2019-11-06:
Det lyder jo rigtig godt, og det sagde jeg også til ministeren i går på samrådet.
Indholdet i det, ministeren kommer med, lyder jo godt, men det er bare meget ukonkret.
Når jeg læser sager i B.T. om Liva fra den 24. juni, Emily den 23. oktober og Sigrid den 26. maj, så er det jo hjerteskærende læsning.
Derfor savner jeg, at ministeren kommer med noget helt konkret nu.
For personerne i de her eksempler, jeg læser op, kan ikke vente.
De kan ikke vente 1 år eller potentielt 4 år.
De har brug for, at man handler nu.