runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Andersen (V), 2018-05-17:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Helt grundlæggende ønsker Venstre bestemt også at styrke indsatsen mod socialt bedrageri.
Derfor har regeringen tilbage i marts præsenteret udspillet om konsekvente sanktioner og styrket kontrol med offentlige forsørgelsesydelser, for som forslagsstillerne også gør opmærksom på i forslagsteksten, bliver der hvert år svindlet for et meget stort millionbeløb.
Det gælder forsikringssvindel, det gælder også i den grad snyd med sociale ydelser.
Det skal vi sætte en stopper for.
Derfor ser jeg også frem til forhandlinger om regeringens udspil.
Men jeg synes, at vi i udvalget skal bruge noget tid på at få afklaret de forskellige elementer, der foreslås her i beslutningsforslaget.
Det kan handle om at få afklaret den effekt, der vil være af, at forsikringsselskaberne kunne få en underretningspligt.
Sådan er der en række tiltag, som vi kunne arbejde videre med.
Så Venstre deler absolut forslagsstillernes bekymring og ønske om at komme socialt snyd til livs.
Venstre vil meget gerne gå i dialog med andre partier i udvalget med henblik på, at beslutningsforslaget kunne munde ud i en beretning, der kunne få afdækket, hvordan vi kunne komme videre med at bekæmpe social snyd.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-17:
Jeg kan kun, ligesom flere af de andre partier har gjort, gentage, at Alternativet selvfølgelig også vil bekæmpe socialt bedrageri med næb og kløer.
Derfor er det velkomment, at DF prøver at tænke nyt her.
Men jeg har diskuteret det med min gruppe, og vi er lidt skeptiske over for, at forsikringsselskaber skal have den rolle, det er, at forsøge at vurdere, om folk begår socialt bedrageri eller ej.
Jeg giver ministeren ret i, at det ikke er så enkelt for forsikringsselskaberne at opdage disse forhold, da de mangler oplysninger på området – i nogen grad i hvert fald.
Jeg er også i tvivl om, hvor meget kvalitet der vil være i de underretninger, som vil komme fra forsikringsselskaberne.
Og jeg er ligesom hr. Leif Lahn Jensen bange for, at forsikringen bliver dyrere, når selskaberne skal til at bruge ressourcer på at bedømme potentielle forsøg på socialt bedrageri.
Desuden – det mener vi i hvert fald i Alternativet – er det utrolig vigtigt, at forsikringsselskaberne har og overholder deres tavshedspligt.
Så som udgangspunkt kan vi ikke stemme for det her forslag, men da der jo er en meget konstruktiv holdning i forhold til at arbejde videre med det i udvalget og måske lave en beretning, vil vi følge det arbejde og se på, om det er noget, vi eventuelt kan være med i.
Inger Støjberg (V), 2018-05-17:
Jamen problemet er jo, at der stadig væk vil være en del, der vil krydse grænsen.
Og som jeg ser det, vil det rent faktisk være sådan, at vi vil gå hen og blive en asylmagnet, fordi de ved, at vi ikke kan sende dem tilbage igen til det land, hvor de først har søgt om asyl.
Så man vil på den måde kunne vinde noget tid som asylansøger, og i den tid vil man jo så sidde i Danmark med alle de problemstillinger, der så vil opstå efterfølgende med netop at få sendt vedkommende tilbage til sit hjemland, for så er det pludselig os, der står med den opgave.
Og det er i hvert fald en opgave, som jeg også er klar over at hr. Martin Henriksen ved at der er store besværligheder ved, i og med at der er mange lande, som det er svært at sende afviste asylansøgere hjem til.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-17:
Det er et forslag med et godt sigte, og jeg synes, der har været en god debat, hvor ministeren har imødekommet forslagsstillerne med en klar intention om at få sikret, at der tilflyder myndighederne mest mulig information om social svindel, som der selvfølgelig ikke er nogen af os der er interesseret i, og som vi gerne vil slå hårdt ned på.
Der er selvfølgelig nogle bekymringer, som flere af de andre ordførere også har nævnt, og jeg synes, det er godt, at der bliver arbejdet videre med det.
Så tak til Dansk Folkeparti for et udmærket forslag, som formentlig kan danne grundlag for, at man får gjort lidt mere ved social svindel, og det kan måske ende med, at vi opdager flere sociale svindlere.
Inger Støjberg (V), 2018-05-17:
Tak for det.
Der skal ikke herske tvivl om, at jeg har meget stor sympati for, at forslagsstillerne har et ønske om at begrænse tilstrømningen af asylansøgere til Danmark.
Dansk Folkeparti har ligesom regeringen et stort ønske om at passe godt på vort land.
Og det er jeg glad for, for det har skabt forudsætningen for et stærkt samarbejde mellem regeringen og Dansk Folkeparti på udlændingeområdet, hvor vi i fællesskab har fået gjort op med SR-regeringens fejlslagne udlændingepolitik.
Lige nu oplever vi meget lave indrejsetal og asyltal i Danmark.
Presset på Danmark er aftaget.
Til og med april i år er der indtil videre registreret knap 1.100 asylansøgere i alt.
Tallene bekræfter mig i, at vi er på rette vej mod vores målsætning om netop at begrænse antallet af ulovlige indvandrere og asylansøgere her i Danmark.
Det betyder, at vi i stedet for kan koncentrere os om at få dem, der allerede er her i landet, til at forsørge sig selv og til at tage del i den danske hverdag.
Men vi er stadig ikke i mål, og derfor vil regeringen også fortsat føre en stram, konsekvent og realistisk udlændingepolitik og forhåbentlig i et meget tæt samarbejde med Dansk Folkeparti.
Jeg kan naturligvis godt forstå, at det kan virke både nemt og måske også besnærende at beslutte at afvise asylansøgere på grænsen, men så let er det bare ikke.
Det vil nemlig ikke være muligt at gennemføre beslutningsforslagets indhold om en afvisning på grænsen og samtidig fortsat være en del af Dublinsamarbejdet.
Spørgsmålet er så, om det er klogt for Danmark at fravælge Dublinsamarbejdet på nuværende tidspunkt, og det mener jeg ikke er tilfældet.
Dublinsystemet er nemlig et værn imod asylshopping, og hvis vi ikke er med i Dublinsamarbejdet, vil der, som jeg ser det, være en betydelig risiko for, at vi vil komme til at se en øget tilstrømning til Danmark.
Ja, faktisk risikerer vi, at Danmark bliver en magnet for asylansøgere, som allerede har prøvet lykken i et andet europæisk land.
Det skyldes, at det vil blive mere besværligt for Danmark at overføre asylansøgere til andre medlemsstater, hvis vi ikke har et Dublinsamarbejde.
Der skal ikke ret meget fantasi til at forestille sig, hvis man sidder som afvist asylansøger, f.eks. i Tyskland, med udsigt til at blive udsendt til sit hjemland, at, ja, så kan man hurtigt se en gevinst i at rejse til Danmark og søge asyl på ny, også selv om man godt er klar over, at man ikke får asyl her i Danmark.
Vejen frem
er derfor at sikre, at Dublinsystemet bliver på sporet.
Regeringen ser det samtidig som en grundlæggende præmis, at Danmark overholder sine internationale forpligtelser.
Derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg ser selvfølgelig frem til den videre debat, både her i salen i dag, men også under udvalgsbehandlingen.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
Hvis man aktiverer nødbremsen, vil det jo reelt sige, at Danmark vil få et asylstop.
Jeg synes, det er svært at kunne vinde debatten med de argumenter, som ministeren lægger frem her, nemlig at hvis vi begynder at afvise asylansøgere ved grænsen, vil det sådan set betyde, at der vil komme flere asylansøgere.
Jeg synes ikke rigtig, at argumentationen hænger sammen.
Jeg synes jo selvfølgelig, at man skal søge at gennemføre det her inden for Dublinforordningen.
Jeg ved jo godt, at der er et bredt flertal bag den.
Intentionerne bag den kan sådan set også være fine nok et stykke ad vejen, men hvis valget står imellem at være med i Dublinforordningen eller lukke vores grænser for asylansøgere, vil vi i Dansk Folkeparti helt klart vælge det sidste.
Man kan jo se, at alene det, at vi indførte den grænsekontrol, vi har nu, fik asyltallet til at begynde at falde.
Så alene det signal, man sendte ved at lukke grænsen, hvor man godt nok afviste illegale migranter, som ikke havde dokumentationen i orden og ikke søgte om asyl, fik antallet af asylansøgere til at falde.
Så synes ministeren ikke, at det taler for, at vi nu lukker grænsen helt for asylansøgere?
Så taler det jo for, at folk, alt andet lige, vil søge et helt andet sted hen, for hvorfor i alverden skulle de søge til Danmark, hvis de ved, at de bliver afvist ved grænsen?
Karen J. Klint (S), 2018-05-17:
Ja, det er jo op til spørgeren selv at konstatere bare på et enkelt parameter.
For der er jo andre parametre, der tæller med, når man skal afgøre, hvornår det er så kaotisk, at det er nødvendigt i forhold til loven at aktivere nødbremsen.
Det er ikke kun tallet alene.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-17:
Så man kan ikke fra Socialdemokratiets side sige, hvornår man så eventuelt selv ville aktivere nødbremsen?
Det kan man simpelt hen ikke forklare sine vælgere, og det er jo super slapt.
Det må vi bare konstatere.
Marcus Knuth (V), 2018-05-17:
Tak for det, formand.
Da vi i sin tid indførte den såkaldte nødbremse, var det med den hensigt at kunne afvise asylansøgere ved grænsen i helt særlige situationer.
En særlig situation oplevede vi tilbage i 2015, hvor store menneskemængder vandrede på bl.a. motorvejen hjemme på Lolland.
Det syntes jeg jo ikke var særlig kønt.
Netop for at undgå en lignende situation igen er jeg stor fortaler for, at ministeren har mulighed for at kunne hive i den såkaldte nødbremse, for det er et uvurderligt værktøj, hvis man står i den rette situation.
Jeg tror, vi alle kender antallet af asylansøgere: Det var over 20.000 i 2015, helt nede på lidt over 6.000 i 2016, nede på lidt over 3.000 i 2017, og vi er nu på det laveste antal asylansøgere i rundt regnet 9 år.
Når man så kigger på, hvordan situationen er hos vores naboer, Tyskland, Sverige, som jo har mange gange flere asylansøgere i forhold til deres landes størrelse, så er situationen i Danmark nogenlunde så rolig, som man kan sige den kan være i vores del af Europa. Jeg kunne forestille mig, at ordføreren for Dansk Folkeparti vil spørge ind til, om vi så er i mål, og så vil jeg svare, at vi selvfølgelig ikke er i mål, men vi er, når man kigger på situationen rundtomkring i verden og i Europa, nået rigtig, rigtig langt i Danmark.
Med andre ord har regeringens politik og store fokus på at nedbringe antallet af asylansøgere langt hen ad vejen virket.
Det sker så, samtidig med at vi har understreget, at en flygtning skal vide, at man kun er her midlertidigt, så længe der ikke er fred og stabilitet i hjemlandet.
Derefter skal man retur igen.
Så kommer der hele spørgsmålet om, hvad der ville ske, hvis vi hev i den såkaldte nødbremse lige nu.
Der synes jeg, at ministeren har tegnet det billede meget klart, netop at vi ville risikere, at der var så mange, der ville søge til Danmark, fordi vi ville risikere at stå uden for Dublinforordningen.
Det vil sige, det her spørgsmål altid er en balancegang mellem, om det vil være positivt eller negativt at hive i den såkaldte nødbremse, og der er det altså, vi risikerer, at det i en situation, der er så stabil, som den er lige nu i Danmark, rent faktisk kunne gå hen og have den modsatte effekt.
Af den årsag, og fordi vi ikke mener, at vi står i en helt ekstraordinær situation, kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er en fantastisk argumentation.
Jeg synes, man skulle overveje at sætte sig sammen i regeringen og finde på en anden argumentation imod et asylstop.
Altså det, at man lukker grænserne ned, betyder simpelt hen flere asylansøgere – det synes jeg er specielt, men okay.
Men altså, hr. Marcus Knuth siger, at antallet skal længere ned.
Det er jo godt, så er vi enige om det, og det sagde ministeren sådan set også.
Jeg kunne så godt tænke mig at høre hr. Marcus Knuth: Hvad vil Venstre så gøre for at få antallet endnu længere ned?
For nu har vi noget fra Dansk Folkeparti, og det kan man så ikke støtte, men man mener, at antallet skal længere ned.
Hvad vil Venstre så konkret gøre for at få antallet endnu længere ned?
Marcus Knuth (V), 2018-05-17:
Jeg mener, vi er kommet med omkring 70 opstramninger indtil videre, og det høje antal og kadencen og den brede vifte af områder, hvor vi har strammet op, viser, at det her er et område, vi arbejder meget, meget hårdt på.
Vi kan se de lovforslag, vi allerede har gennemført i de seneste par år, og så kommer vi jo med nye lovforslag på den anden side af sommerferien.
Så vi vil blive ved med at kigge på, hvad situationen er derude, hvad der virker, og hvad der virker i andre lande.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Norge gennemførte den første såkaldte nødbremse, og det var noget, der inspirerede os.
Så vi kigger hele tiden på, hvad der virker, og hvad der virker i andre lande.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Ja, og jeg kan huske, at da Dansk Folkeparti foreslog, at man skulle indføre den norske nødbremse i dansk lovgivning, var Venstre imod; nu er Venstre så for, og derfor ville det jo være glædeligt, hvis Venstre bare lidt hurtigere kunne nå hen til slutmålet og så også ende med at være for, at man aktiverer nødbremsen og begynder at afvise asylansøgere ved grænsen.
Men jeg vil bare gentage mit spørgsmål: Når nu Venstre ikke kan støtte, at man aktiverer nødbremsen i dansk lovgivning og afviser asylansøgere ved grænsen – det er jo indlysende rigtigt, at det bør man gøre – hvad vil Venstre så gøre for at få antallet længere ned?
For hvis vi trods alt er enige om, at antallet skal længere ned, og vi kan se på tallene, at der ikke er noget, der tyder på, at det har stabiliseret sig på en lidt lavere niveau end tidligere – men det har dog stabiliseret sig – hvad vil Venstre så konkret gøre for at få antallet endnu længere ned?
Marcus Knuth (V), 2018-05-17:
Lad mig først sige, at jeg jo er rigtig, rigtig glad for vores samarbejde med Dansk Folkeparti.
Først var der alt det med nødbremsen, så skulle vi lige kigge på det, og det gav jo egentlig meget god mening.
Så var der hele spørgsmålet om et tildækningsforbud, vi skulle lige se på det, have det debatteret, og så sagde vi, at det også gav god mening.
Så tak til Dansk Folkeparti for det gode samarbejde, der får os i den rigtige retning.
Jeg kan desværre ikke svare meget andet end det, jeg svarede før.
Altså, det lovprogram, vi kommer med i næste samling, kender jeg ikke endnu, men vi har jo hele tiden fokus på, hvad der virker.
Og hvis man kigger på den kreativitet, vi har udvist de sidste snart 3 år, så vil jeg ikke være bange for, at det vil være sådan, at vi står uden et eneste lovforslag på den anden side af sommerferien.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
Hr. Marcus Knuth siger, at der skal være tale om en ekstraordinær situation, og så kan man jo spørge, hvad det så er, der er en ekstraordinær situation, for lige nu står vi jo med udgifter på 36 mia. kr. til dem, der allerede er her.
Der er hele spørgsmålet om de kulturelle problemer, og det er vel også derfor, regeringen selv er kommet med et oplæg til bekæmpelse af parallelsamfund, netop fordi vi har massive problemer med dem, der allerede er her.
Hvis vi ikke får løst den opgave, hvilket man kan være meget i tvivl om overhovedet kan lade sig gøre, og så bliver ved med at få flere nye ind med samme kulturelle baggrund, mener hr. Marcus Knuth så ikke, at der er tale om en ekstraordinær situation allerede?
Marcus Knuth (V), 2018-05-17:
Altså, jeg beskrev jo før, hvordan det er lykkedes os at få antallet af asylansøgere ned fra over 20.000 til lidt over 6.000 til lidt over 3.000 på blot 3 år.
Så den situation, vi så tilbage i 2015, kan slet ikke sammenlignes med den situation, vi har i dag.
Ja, selvfølgelig så jeg gerne, at antallet kom længere ned, men jeg mener oprigtigt, at hvis risikoen ved at hive i nødbremsen, når der er en så stabil situation, er, at de rigtig mange, der søger asyl lige nu i Tyskland og i Sverige, så begynder at søge mod Danmark, jamen så kan det have den modsatte effekt.
Jeg er jo helt enig med fru Pernille Bendixen i, at vi skal begrænse antallet, men hvis det her har den omvendte effekt, tror jeg, at fru Pernille Bendixen og jeg bare ser meget forskelligt på det her.
Karen J. Klint (S), 2018-05-17:
Vi mener, at antallet betyder noget, men vi vil ikke sætte konkrete tal på, hvad der skal til for at udløse nødbremsen.
Og det er nødbremsen, vi taler om i dag.
Pernille Bendixen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
Det er jo lidt slapt, at man som et muligt kommende regeringsparti ikke fra Folketingets talerstol kan give et bud på, om man mener, at det antal på 3.500 personer er højt eller lavt.
Det må man jo kunne give.
Altså, det må jo kunne forventes, at man som et måske kommende regeringsparti kan give et klart svar ikke alene til os her, men også til dem, der sidder derude og lytter med, og som rigtig gerne vide, hvad det er, Socialdemokratiet egentlig mener.
Karen J. Klint (S), 2018-05-17:
Tak for det.
Socialdemokratiet står fortsat fast på, at antallet af asylansøgere betyder noget for integrationen i Danmark, men vi står også fast på, at en nødbremse er til en nødsituation, altså en situation, hvor der kommer så mange mennesker, at vi som samfund ikke kan følge med.
Det er bare for at genbruge et citat fra min partiformand fra den 25. marts sidste år.
Udviklingen i antallet af registrerede asylansøgere følges hver uge ret tæt, og i årets første 19 uger har det ugentlige tal svinget mellem 29 personer i uge 19 og 82 personer i uge 10, og som ministeren sagde, giver det, når vi lægger tallene sammen for hele perioden, cirka 1.100 i alt.
Jeg har ikke opdeling på, hvor mange helt nye der er, og hvor mange familiesammenførte der søger asyl.
For at komme eventuelle spørgsmål i forkøbet har jeg ikke et svar på, hvor tallet skal ligge, for at vi synes, det er en nødsituation, for der er jo også andre faktorer, der spiller ind her.
Vi er i øvrigt også ret overbeviste om, at ministeren som den erfarne minister, hun er, og at regeringen som ansvarlig over for konventionerne godt kan forvalte den bemyndigelse og træffe den rigtige beslutning, hvis en ny situation skulle opstå, hvor det er at betragte som en nødsituation, og at regeringen forstår at forvalte den lovændring, vi lavede sidste år, i lovens ånd.
Så vi kan ikke støtte B 106.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om det er med præcis den samme argumentation, som ministeren, altså at hvis du afviser asylansøgere ved grænsen, betyder det, at der kommer endnu flere.
Jeg ved ikke, om det er med den argumentation.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til niveauet for det antal, der søger om at få asyl i Danmark.
Det niveau, vi har nu, har jo stabiliseret sig – det gjorde det sidste år – men det er, ligesom om det ikke rigtig rykker sig i den ene retning eller den anden retning.
Det ligger på mellem 200 til 300 om måneden, hvis man kigger på de første måneder af i år, og det var det samme antal, der var sidste år, i 2017.
Er det et tilfredsstillende niveau for Socialdemokratiet?
I Dansk Folkeparti mener vi qua vores beslutningsforslag, at det er alt for højt.
Så tæt på nul som muligt synes vi i Dansk Folkeparti det bør være.
Men hvad er Socialdemokratiets ambition?
Skal niveauet være lavere end det, vi har nu, eller er det, vi har nu, tilfredsstillende?
Karen J. Klint (S), 2018-05-17:
Det var jo det, jeg forsøgte at komme i forkøbet ved at sige, at vi ikke har et konkret tal for, hvad der er et passende tal.
Det afhænger jo også af den situation, der er i verden.
Vi er tilfredse med, at der er en verdenssituation, hvor der også er nogle gribefunktioner rundt om EU, hvor der er mere styr på flygtningestrømmene eller måske endda også på migrantstrømmene, end der har været tidligere.
For de store grupper af mennesker, der kom hertil for nogle år siden, var jo en blanding af flygtninge, mennesker, som havde en konventionsret til beskyttelse, og så også mennesker, som var migranter.
Så vi er glade for, at tallet er faldet.
Det var også derfor, jeg sagde, at vi følger det nøje for at se, om der sker en forkert udvikling igen, og så også for at se, om det er noget, vi i Danmark kan påvirke.
Og det kunne jo godt ske, at det var en god idé at få en opsplitning på, hvor mange der er helt nye borgere, eller hvor mange der er mennesker, der i forvejen har fået opholdstilladelse i Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2018-05-17:
Det er jo fair nok, at der kan være mange mellemregninger for de enkelte partier – det kan jeg sådan set sagtens respektere – men Socialdemokratiet og fru Karen J. Klint må dog kunne give en melding på, om det niveau, vi ser nu, er tilfredsstillende, altså at mellem 200-300 om måneden søger om asyl i Danmark.
Men når vi kigger på, at der er 200-300 asylansøgere om måneden, mener Socialdemokratiet så, at det tal skal længere ned, eller at det niveau, der er nu, er fint nok?
Man må jo kunne svare på, om man synes, det skal længere ned.
Inger Støjberg (V), 2018-05-17:
Altså, det fungerer jo sådan – og så kan man lide det eller lade være – at det land, man ligesom tilhører som asylansøger, er det land, man har sat sit fingeraftryk i, og hvis ikke man har sat sit fingeraftryk i et andet land, så tilhører man jo så Danmark som asylansøger.
Problemet er, at hvis vi gjorde det her, så ville vi – og det er konsekvensen – ryge ud af Dublinsamarbejdet, og så tilhører asylansøgerne altså Danmark, indtil de har fået behandlet deres asylsag, og derfor ville vi blive en magnet for asylansøgere.
Så det her ville ikke være godt i den nuværende situation – det ville ganske enkelt ikke være godt for Danmark at trække i nødbremsen i den situation, vi er i nu.
Det ville det ikke.
Karen J. Klint (S), 2018-05-17:
Vi ser da gerne, at der er en verdenssituation, hvor folk ikke har behov for at flygte.
Så det er da ikke tilfredsstillende, at der i det hele taget er nogen mennesker, der har behov for at flygte.
Men det er vi jo ikke selv herrer over, og vi har også taget det ansvar på os, at vi er med i nogle konventioner, og vi tager også det ansvar på os, at vi tør sige, at antallet betyder noget.
Men vi kan ikke sætte det op på sådan en matematisk linje og sige, om det er 1.286, eller om det er femtenhundrede og et eller andet, eller om det, som det ser ud til i år, er lige omkring de 3.500 til 4.000.
Og så er det ikke nødvendigvis temperaturen, der betyder noget for antallet af mennesker.
For den uge, hvor der har været flest asylansøgere ifølge den ugestatistik, der er, er faktisk uge 10.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
Mener fru Karen J. Klint, at man seriøst kan kalde sig for flygtning, hvis man er rejst igennem en stribe sikre lande?
Karen J. Klint (S), 2018-05-17:
Hvis de ikke er registreret i nogen lande og banker på Danmarks dør, har vi jo en forpligtelse til at registrere dem.
Det synes jeg ministeren redegjorde rigtig godt for, så det behøver jeg ikke at gentage.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-17:
Kan man så virkelig kalde sig selv for flygtning?
Karen J. Klint (S), 2018-05-17:
Jeg havde næsten lyst til at vende spørgsmålet om og så sige: Var det så rimeligt, at vi ikke stoppede alle, der for et par år siden gik igennem Danmark for at komme til Sverige?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-17:
Tak for det.
Og tak til ministeren for den pæne modtagelse af beslutningsforslaget, som jeg synes det var.
Det var en nuanceret tale, ministeren holdt.
Og vi er selvfølgelig også helt åbne for, at vi kan se på det her forslag, også i udvalget, også sammen med regeringspartierne – det er vi helt imødekommende over for.
Det var spørgsmålet, men i øvrigt vil jeg sige, at det var en fin tale og rart, at man vil komme det her problem i møde.