runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-11:
Jeg vil starte med at sige, at hovedforudsætningen for, at man kan have midlertidig grænsekontrol ved de indre grænser, er, at der også er og vurderes at være en konkret trussel og en konkret udfordring af en tilstrækkelig alvorlig karakter.
Og der har regeringen vurderet, at det ikke længere gjorde sig gældende, for så vidt angår Sverige – men med det store »men«, at vi var parate til at genindføre den med meget, meget kort varsel.
Det gjorde vi jo for en kort overgang i nogle uger i forbindelse med de mange koranskændinger, hvor der var en konkret trussel, som var af en meget alvorlig karakter.
Der skærpede vi jo grænsekontrollen igen ved alle indre danske grænser.
Det gjaldt både mod Tyskland, og det gjaldt også mod Sverige.
Det samme vil vi jo naturligvis gøre igen, hvis vurderingen taler for, at der er en trussel af en så alvorlig karakter, at vi har behov for at skærpe den indre grænsekontrol.
Tak for spørgsmålet.
Jeg går ud fra, at vi taler om kontrol i forbindelse med Danmarks indre Schengengrænser.
For der er jo i sagens natur permanent kontrol ved de ydre grænser.
Danskernes tryghed er en kerneprioritet for regeringen, og det er det også for mig.
Det gælder både, når truslen kommer her fra landet, og når truslen kommer udefra.
Og når regeringen i april besluttede at opretholde grænsekontrollen mod Tyskland i en ny midlertidig periode, er det jo netop, fordi vi finder det nødvendigt for at imødegå de trusler, Danmark står over for.
For det er helt afgørende for regeringen, at vi har en effektiv kontrol med vores grænser, og at vi passer godt på danskerne.
Samtidig skal kontrollen af vores grænser også tilrettelægges på en måde, som er til mindst mulig gene for ganske almindelige borgere.
I den forbindelse er det Rigspolitiets vurdering, at den omlagte grænseindsats, som blev sat i værk fra den 12. maj 2023, skaber bedre rammer for en styrkelse af politiets efterforskning af grænseoverskridende kriminalitet, samtidig med at det går mindre ud over trafikken over grænsen.
Jeg vil også minde om, at Danmark jo er en del af Schengensamarbejdet, og at det ikke inden for Schengenreglerne er muligt at indføre en permanent grænsekontrol ved de indre grænser.
Derfor kommer regeringen heller ikke til at indføre en permanent grænsekontrol ved Danmarks indre grænser.
Men vi kommer til at blive ved med at sikre, at vi har en effektiv kontrol ved vores grænser, og at vi passer godt på danskerne.
Det er for mig det, der er afgørende.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-11:
Tak for det.
Vi har valgt at spørge ministeren ind til regeringens syn på grænsekontrol, og vi er nysgerrige på, om det er ministerens holdning, at permanent grænsekontrol ved alle grænseovergange i Danmark er helt essentielt for at passe ordentligt på danskerne, eller om ministeren mener, at danskerne er bedst tjent med, at man kan rejse ind i Danmark uden grænsekontrol.
Mette Thiesen (DF), 2023-10-11:
Nej, det er sådan set fint.
Peter Hummelgaard (S), 2023-10-11:
Endnu en gang vil jeg sige tak til spørgeren.
Jeg tror, at jeg understregede flere gange, at jeg synes, at vi alle sammen – også på trods af enkeltsager eller historier, der kommer frem i pressen – kun har grund til at være trygge og glade for og have tillid til politiets arbejde.
Og som spørgeren selv nævner, får jeg jo anledning til i skriftlig form at besvare nogle af de spørgsmål, der måtte være til den konkrete sag.
Jeg har ikke på det foreliggende grundlag en dyb viden om den konkrete sag, men det må vi jo drøfte videre.
Mette Thiesen (DF), 2023-10-11:
Jeg er sådan set fuldstændig enig, og det, vi står og taler om her og nu, er jo ikke, om ministeren eller jeg selv har tillid til politiet.
Jeg har sådan set også grundlæggende tillid til politiet.
Jeg er bekymret for, og vi i Dansk Folkeparti er bekymrede for, at hvis der er sådan nogle sager som dem her, så kan det netop ryste ved den tillid, som danskerne har til politiet og efterforskningen.
Når man hører om, at man ikke kan få aktindsigt, og når det for at være helt ærlig virker, som om der bliver dækket over et eller andet, så ryster det ved den tillid, og jeg ville være rigtig, rigtig ked af det, hvis det skete.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-10-11:
Tak for det.
Grunden til, at vi spørger, er, at regeringen tidligere på året meldte ud, at man ville fjerne grænsekontrollen til Sverige.
Derfor kan ministeren jo godt sige, at det er vigtigt, at man har kontrol med grænserne, men hvis man fjerner grænsekontrollen, jamen så er der jo ikke nogen kontrol med grænserne.
Lige nu forholder det sig bare sådan, at Sverige er ved at brænde sammen på grund af bandeproblemer.
Sverige topper listen over flest skuddræbte i Europa.
I alt er 11 mennesker blevet dræbt bare i september måned.
Det er jo fuldstændig skingrende vanvittigt, og derfor forstår vi i Dansk Folkeparti ikke, hvordan regeringen med nogen som helst fornuft i hovedet kan vurdere, at det er det rigtige tidspunkt at fjerne grænsekontrollen mod Sverige.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-11:
Det var et dejlig klart svar, og derfor må jeg sige, at det overrasker mig, at man ikke vil gøre det på det område, vi snakker om netop her, når man skal beregne nedkølings- og ophedningsbehovet i bygninger.
Det er jo sådan, at vi anvender klimafremskrivninger på rigtig mange områder.
Men vi gør det jo så ikke, når vi dimensionerer bygninger og deres nedkølingsbehov.
Og der har jeg i hvert fald den opfattelse, at vi skal bruge de bedst tilgængelige faglige bud på, hvad nedkølings- og ophedningsbehovet er.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren om, hvordan det kan være, at det ikke er at anvende klimafremskrivningsmodellerne, men i stedet at anvende 10 år gamle data.
Det forekommer mig noget usikkert.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-10-11:
Se, det var et relevant spørgsmål, der kom i anden omgang.
For det der med bare at stikke til hinanden og sige, at det sikkert er, fordi man er imod alting, og at man sikkert er klimafornægtere og alt muligt andet, er en mærkelig måde at kommunikere med hinanden på.
Til gengæld er det jo helt relevant at spørge, hvorfor vi ikke anvender de standarder, så det vil jeg rigtig gerne uddybe.
Det er selvfølgelig fuldstændig afgørende, at indeklimaet i byggeriet både er sundt og komfortabelt i de rum, hvor man opholder sig i længere tid, og derfor har vi i bygningsreglementet krav til bygningers indeklima.
Jeg er klar over, at der på grund af klimaforandringer sker en generel temperaturstigning i verden, og at den temperaturstigning påvirker vejret lokalt i Danmark.
Vi risikerer simpelt hen at bruge for mange byggematerialer på en uhensigtsmæssig måde og til skade for klimaet, fordi usikkerheden i den måde at beregne på er for stor.
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-11:
Jeg tror selv, at mange af de forslag, vi har fremlagt i dag, 35 i alt, vil medvirke til at sikre stærkere klassefællesskaber og bedre mulighed for at rumme eleverne.
To af de første, vi kommer til at forhandle om her i Folketingssalen, er udløbere af en aftale, som også Radikale Venstre var med i før valget, og de handler om at få bedre mulighed for at udsætte ens barns skolestart og at sænke klasseloftet i de mindste klasser fra 28 til 26.
Det er to meget konkrete og letforståelige forslag, som jeg tror samlet set vil være med til at sikre et stærkere klassefællesskab, et stærkere læringsrum, og at færre vil have behov for at blive ekskluderet, f.eks. fordi de har mulighed for at gå 1 år mere i børnehave.
Lotte Rod (RV), 2023-10-11:
Men hvis man gerne vil have færre børn i klasserne og dermed bruge færre penge på specialundervisningen, skal man jo sørge for, at den almindelige undervisning er så god, at alle børn kan være der.
Så undrer det mig bare, at regeringen i dag har fremlagt over 30 forslag, men ikke er kommet med de milliarder, der skal til, for at den almindelige undervisning kan være så god, at den kan rumme alle elever.
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-11:
Jeg synes, udfordringerne dengang var, at man satte et bestemt måltal på, hvor mange børn der skulle være inkluderet i den almindelige folkeskole, uden at give folkeskolerne muligheden for at have rammerne, hverken de fysiske eller de økonomiske, eller de specialpædagogiske kompetencer til at kunne håndtere det.
Og det må vi jo indrømme også er sket nogle steder.
Til gengæld er det jo rigtig positivt at se mange folkeskoler arbejde meget systematisk med at få børn – det kan f.eks. være børn, der har adhd – til at blive inkluderet i en almindelig folkeskoleklasse, hvor de måske er færre elever i klassen og har ekstra ressourcer i klassen, hvilket gør, at det faktisk er nogle af de mest populære klasser at være i, også for de børn, der ikke har nogen særlige behov, hvis man skal sige det sådan.
Lotte Rod (RV), 2023-10-11:
Når jeg spørger til det her, er det jo, fordi jeg under åbningstalen fik flashbacks til den diskussion, vi havde, før man lavede inklusionsloven for 10 år siden, hvor man jo tvang børn ind i den almindelige undervisning.
Så jeg vil bare gerne være helt sikker på, at regeringen ikke kommer med noget, hvor man igen, ligesom med inklusionsloven, forsøger at tvinge børn ind i den almindelige undervisning.
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-11:
Vi ønsker ikke at skære i specialundervisningen, nok snarere tværtimod.
Lige før jeg skulle ind at holde pressemøde i dag, var jeg så heldig at få mulighed for at mødes med udvalgsformanden, borgmesteren og en direktør fra Greve Kommunes forvaltning, og de fortalte, at de faktisk lokalpolitisk i Greve for ganske nylig havde haft oppe, at de også ser faldende økonomi til den almene folkeskole og stigende økonomi til specialskoler og specialklasser.
Det er en ond spiral, de er kommet ind i – det var deres eget udtryk.
Jeg er rigtig glad for, at man flere og flere steder arbejder med co-teaching og nestklasser og med alle mulige andre måder at inkludere specialundervisningen i den almindelige folkeskole på, så man fastholder ressourcerne dér til glæde for både de børn, der har behov for særlig hjælp, men faktisk også for resten af folkeskolen.
Lotte Rod (RV), 2023-10-11:
Det gør jeg også, så tusind tak for et godt udspil.
Jeg kan jo kende mange af de ting, som vi allerede har snakket om.
Men jeg er også meget bekymret for, at der lige nu sidder elever i næsten hver eneste klasse, som ikke får den hjælp, de har brug for.
Derfor lyttede jeg meget efter, da statsministeren i åbningstalen sagde, at vi bruger for mange penge på specialundervisning.
Derfor vil jeg gerne bede ministeren sige helt tydeligt, om regeringen vil skære i specialundervisningen, eller om man ikke vil skære i specialundervisningen.
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-11:
Tak til fru Lotte Rod og Radikale Venstre for at stille et meget vigtigt og aktuelt spørgsmål.
Det er godt nok stillet til statsministeren, men nu er jeg, der sidder hernede på de bagerste bænke, blevet bedt om at svare på det.
Flere elever har behov for et specialtilbud end tidligere.
Det kan vi se.
Og det er ikke i høj nok grad lykkedes os at fastholde børn i almene undervisningsforløb.
Men folkeskolens fællesskab skal også kunne rumme de børn, der stikker lidt ud.
Så når der bruges for mange penge på specialundervisning, handler det ikke om at spare på specialundervisningsområdet; det handler om, at regeringen har fokus på kommunernes og folkeskolernes rammevilkår.
Vi skal styrke kommunernes og skolernes mulighed for at prioritere forebyggende, tidlige indsatser og tage hånd om elevernes behov tidligere, fordi forebyggelse betaler sig, både for børn og unge og for samfundet i det hele taget.
Som spørgeren formentlig har fulgt med i, lancerede vi her tidligere i dag et kvalitetsprogram for den danske folkeskole.
Heri siger vi også, at vi vil give kommunerne og skolerne mere rum til at finde gode løsninger lokalt og frisætte folkeskolen fra unødvendige statslige krav og regler.
Vi skal derfor styrke fundamentet for stærke klassefællesskaber i den almene folkeskole.
Det ser vi frem til at drøfte både med de parter, der er omkring folkeskolen, og med folkeskoleforligskredsen, herunder Radikale Venstre.
Lotte Rod (RV), 2023-10-11:
Tak for det.
Hvad mener statsministeren med, at der bruges for mange penge på specialundervisning, herunder om regeringen vil skære i ressourcerne til specialundervisning?
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-11:
Det er jo den politiske realitet, der er anderledes.
Man besluttede for nogle år siden i en midlertidig periode at udbetale 0,5 mio. kr. ekstra til nogle specifikke gymnasier.
Vi har jo i hele perioden vidst, at de udløber nytårsaften 2023.
Så det kan ikke overraske folk, og jeg ved jo også, at de ansvarlige folk, der sidder på skolerne, heller ikke har budgetteret med den halve million.
Jeg kan godt forstå, at man er utilfreds; man vil altid gerne have flere penge.
For mig er opgaven at finde en langsigtet løsning, der gør det muligt at drive gymnasier, også selv om man måske kun kan optage tre 1. g-klasser pr. år, og også selv om man måske ikke kan fylde dem ud med 28 elever i alle klasserne.
Lotte Rod (RV), 2023-10-11:
Hvorfor skulle man have den halve million i år og ikke have den til næste år?
Altså, jeg kan simpelt hen ikke se, hvad det er, der er anderledes, f.eks. i Lemvig.
Mette Kierkgaard (M), 2023-10-11:
Først og fremmest vil jeg sige tak for spørgsmålet fra hr. Nick Zimmermann.
Derudover vil jeg sige, at jeg synes, at det på alle måder er en rigtig trist og uholdbar situation for de beboere i den almennyttige boligforening Tinggården i Herfølge, der bor i de lejligheder, der er konstateret sundhedsskadelige på grund af asbest.
Nu kender jeg jo ikke de nærmere omstændigheder ved den konkrete sag, ud over hvad jeg også har læst i artiklen, men helt generelt er der selvfølgelig ingen beboere eller borgere, der skal sidde i asbeststøv og vente på, at nogen bliver enige om at foretage den nødvendige rengøring.
Derfor vil jeg også gerne opfordre kommunen, Køge Kommune, og boligforeningen til hurtigst muligt at prøve at finde en løsning på problemet.
Når det er sagt, kan jeg ikke anfægte kommunens vurdering af, at når der er asbest i lejligheder, kan kommunens medarbejdere i ældreplejen, som jo er mit område, ikke komme og yde hjælp til de beboere, som ellers er bevilget hjælp til praktiske og personlige opgaver i kommunen.
Asbest er sundhedsskadeligt, som spørgeren også ved, og arbejdsgiveren har derfor pligt til at sørge for, at arbejdsmiljøet for det udførende personale er både sundhedsmæssigt og sikkerhedsmæssigt forsvarligt, og den her pligt gælder også, når det er kommunen, der er arbejdsgiver.
Jeg vil så også sige, at jeg på baggrund af det, der er i artiklen, noterer mig, at Køge Kommune allerede har taget god hånd om nogle af de svageste borgere i Tinggården, som er blevet tilbudt ophold på et rehabiliteringscenter, hvor den nødvendige pleje og omsorg kan gives, og derfor har jeg da også en forventning om og en tillid til, at både kommunen og boligforeningen indgår i en konstruktiv dialog om at få foretaget den nødvendige rengøring.
Lars Aagaard (M), 2023-10-11:
Fjernvarme er jo godt, hvis det giver lave varmepriser.
Det er vi jo helt enige om.
Regeringen har prioriteret midler til afkoblingsordningen.
Så på den måde er der sikret en ramme på finansloven.
Hvis SF ønsker, at den ramme skal være større, så må I bringe det ind til bordet i jeres samlede prioritering.
Det er jo sådan, finanslove er: Man skal prioritere på tværs.
Jeg glæder mig til at se, om spørgerens varme for fjernvarmeprojekter så afsløres i de prioriteringer, SF kommer til finanslovsforhandlingerne med.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-10-11:
Altså, jeg synes stadig væk, det er en lidt ærgerlig holdning, og ministeren kunne vel også i regeringens finanslovsforslag have valgt at have lagt frem, at man gerne ville hjælpe de her projekter videre.
Lige nu er puljen jo rent faktisk oversøgt med 240 mio. kr., og jeg synes som landdistriktsordfører, at det er utrolig vigtigt, at man får omstillet til grøn energi ude i mange af de her små samfund.
Jeg tror jo også godt, at ministeren ved, at det kan være rigtig svært at låne ude i landdistrikterne til f.eks. en varmepumpe.
Så det at komme med i sådan et fjernvarmefællesskab giver noget godt til de her landsbysamfund.
Lars Aagaard (M), 2023-10-11:
Det er egentlig et lidt mærkeligt spørgsmål, men lad mig alligevel prøve at svare på det.
Størrelsen af puljer afgøres i finanslovsforhandlingerne i de tillægsaftaler, vi laver.
Det er et vilkår, når vi har statslige puljer, at de ikke nødvendigvis kan dække den fulde ansøgningsmængde.
Det har i øvrigt heller aldrig nogen sinde været en forudsætning for den aftale, som regeringen indgik med KL, og som også er reflekteret i den fælles aftale, vi har, om grøn strøm og varme fra sommeren 2022, at der skulle gives støtte til samtlige projekter.
Her kan man jo så vælge, om man vil stå ved de finanslovsaftaler, som man er med i, som SF er med i, og som giver en begrænset mængde penge.
Sådan er det, for nogle gange er efterspørgslen efter tilskudsmidler større end pengene.
Og så kan man jo vælge i sit sind at være glad for, at så mange har fået.
Så vil jeg bare erindre om, at det aldrig har været en forudsætning for udrulningen af fjernvarme i Danmark, at samtlige projekter skulle kunne støttes.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-10-11:
Jeg må jo forstå svaret sådan, at ministeren ikke selv synes, at fjernvarmepuljen sådan lige skal fyldes op.
Det tror jeg fører til ærgrelse i de omkring 22 fjernvarmeprojekter, som lige nu ikke kan komme i gang.
F.eks. er der et projekt i Årre ved Varde , hvor man meget gerne vil koble landsbyerne på grøn varme i et fællesskab.
Så derfor vil jeg igen lige spørge ministeren: Kunne det ikke være en god idé, at vi hjalp de her 22 projekter?
Kunne ministeren ikke genoverveje sit standpunkt i forhold til at fylde den her pulje op igen?
Lars Aagaard (M), 2023-10-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne starte med at anerkende den store indsats, der gøres i det ganske land for at begrænse gasforbruget, herunder den indsats, som gøres for at rulle fjernvarme ud og erstatte gasfyr med varmepumper.
Den store aktivitet skyldes bl.a., at der er afsat 4,9 mia. kr. til varmepuljerne fra 2020 til 2026.
Heraf har 1,2 mia. kr. været til fjernvarmepuljen for perioden 2021 til 2023.
I 2023 er der afsat 386,2 mio. kr. til fjernvarmepuljen, og puljen blev senest forhøjet i starten af året med tillægsaftale til aftale om inflationshjælp og sidste år med aftale om vinterhjælp.
Puljens midler for 2023 blev dog ikke forhøjet med finansloven for 2023, hvor SF var med i aftalen.
Som følge af puljerne er der givet støtte til 54 projekter, og det vidner om, at udrulningen er godt i gang.
Det kræver store prioriteringer, hvis staten skal støtte alle fjernvarmeprojekter i Danmark, og det kan føre til, at der kommer fjernvarme i områder eller husstande, hvor en individuel varmepumpe ville have været bedre.
Derfor er det vigtigt, at vi kigger bredere på det end udelukkende at kigge på de statslige støttekroner.
Vi har nedsat en NEKST-arbejdsgruppe, der hedder Farvel til gas i danske hjem, som snart vil afrapportere, og som vil kigge hele vejen rundt om fjernvarmeprojekterne for at finde de løsninger, der gør, at fjernvarmen bliver udrullet så hurtigt som muligt de steder, hvor fjernvarme er det rigtige svar.
Regeringen har igangsat et tværministerielt analysearbejde, der ser på, om puljerne til udfasningen af olie- og gasfyr er hensigtsmæssige.
Herunder ses der på muligheden for afløb, indretning og bedst mulig fordeling af midlerne mellem varmepuljerne.
Såfremt SF ønsker yderligere midler til fjernvarmeområdet, vil jeg foreslå SF – og det gælder selvfølgelig også andre partier – at bringe det op i de finanslovsforhandlinger, som skal til at gå i gang.
Mattias Tesfaye (S), 2023-10-11:
Nu er der rigtig mange gymnasieinstitutioner i Danmark, men hvis man ser på gymnasiesektoren under et, er det ikke den mest pressede del af det danske undervisningssystem.
Der er mange steder sunde regnskaber og sund økonomi, men der er særlig i nogle landdistrikter en udfordring med, at elevgrundlaget bliver smalt, både fordi der er nogle, der søger ind mod de større byer, og fordi ungdomsårgangene falder, og derfor er det også er en hovedprioritet for mig, når vi skal se på ungdomsuddannelsernes samlede taxameterstruktur, at vi flytter økonomi fra nogle af de gymnasier, hvor der er flere og flere elever, til nogle af dem, hvor der er færre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-10-11:
Spørgsmålet lyder: Hvad er ministerens holdning til, at fjernvarmepuljen er løbet tør for penge, selv om behovet for tilskuddet fortsat eksisterer?
Mette Kierkgaard (M), 2023-10-11:
Jeg kan gentage, at jeg på mit ressort hverken kan eller vil pålægge Køge Kommune eller boligforeningen noget.
Jeg kan henvise til, at mit område er hjemmeplejeområdet, og der er det vigtigt at sige, at Ankestyrelsens praksis foreskriver, at de ikke kan levere asbestoprydning.
Det er muligt, at der inden for andre ressortområder, altså uden for Ældreministeriets ressortområde – det kunne være på miljø- eller boligområdet – er nogle myndighedsgreb, som kan håndtere den her type situationer.
Nick Zimmermann (DF), 2023-10-11:
Jamen det er da en trist nyhed, som de her hjemmehjælpsmodtagere i Køge Kommune så har fået i dag.
Hvad så, hvis Køge Kommune ikke tager opfordringen op til at gøre noget ved det her?
Er det så bare ærgerligt for de her modtagere af hjemmehjælp?
Kommer de så ikke til at få nogen hjælp, hvis ikke Køge Kommune ellers beslutter sig for at gøre noget ved det?
Mette Kierkgaard (M), 2023-10-11:
Som ældreminister ligger det ikke inden for mit ressort at kunne pålægge kommunen noget i de her typer sager, når der er tale om de typer af sundhedsskadelige opgaver.
Jeg kan opfordre kommunen og boligselskabet til i fællesskab at tage affære.
Så på mit ressortområde eksisterer der ikke nogen muligheder.
Der kan eventuelt være andre områder – det kunne være på boligområdet eller miljøområdet – hvor der kan være relevant lovgivning, som gør, at kommunen eller andre myndigheder kan hjælpe i de her sager.
Nick Zimmermann (DF), 2023-10-11:
Agter ministeren at foretage sig noget konkret i sagen, så de her borgere, der dybt afhængige af deres hjemmehjælp, igen kan få den hjælp, de har behov for, eller forventer man bare, at på et eller andet tidspunkt får Køge Kommune nølet sig sammen til at gøre et eller andet ved det her?
Mette Kierkgaard (M), 2023-10-11:
Det er jo sådan, som spørgeren er inde på, at det er sundhedsskadeligt med asbest, og det er sådan, at Ankestyrelsens praksis har understreget, at praktiske arbejdsopgaver, som forudsætter en særlig viden, ekspertise eller uddannelse ligger ud over det, som må forventes at kunne udføres af en medarbejder i ældreplejen, som er det, der falder under mit område.
Derfor kan man også sige, at kommunen efter lovgivningen ikke skal udføre rengøringsopgaver, når situationen er, som den er med asbest, og kan heller ikke udføre det som en del af den hjemmepleje, som er bevilget efter serviceloven, og det er jo netop hjemmeplejen, som er en del af mit ressortområde.
Nick Zimmermann (DF), 2023-10-11:
Altså, ministeren vil opfordre Køge Kommune!
Det forårsager lungekræft, lungehindekræft og alt muligt andet.
Der bliver da nødt til at være en hjælp til de borgere, der sidder i den her situation.
Det nytter da ikke noget at skabe en dialog med Køge Kommune.
Sigurd Agersnap (SF), 2023-10-11:
Man kan selvfølgelig godt have som antagelse, at hvis man bygger flere ejerboliger i København, vil man tilfredsstille efterspørgslen.
Der er jo også en del, også boligøkonomer, der vil anlægge den antagelse, at det er meget, meget svært at imødekomme den efterspørgsel, og derfor vil det have en lille indvirkning på priserne, men det vil ikke løse det på lejeområdet.
Så jeg synes bare, det vil være helt oplagt og umiddelbart ret simpelt inden for gængs økonomisk teori at anerkende, at bygger man færre private udlejningsboliger, så vil det selvfølgelig også sætte sig i priserne på dem.