runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Tak for ordet, formand.
Flere lande i EU står med en kæmpe nedgang i antallet af borgere.
F.eks. forventes det, at Italiens befolkning kommer til at falde fra 60 til 30 millioner over de næste 50 år, og det er ret voldsomt.
Lande som Spanien og Grækenland vil også se betydelige fald.
EU's befolkning er allerede nu den ældste, og i 2070 vil vi i gennemsnit være næsten 50 år.
Der bliver altså flere mennesker, der skal forsørges af en mindre arbejdsstyrke.
Polen, som hidtil har dækket vores behov for hænder, står i nøjagtig samme situation.
Men det er, som om vi fuldstændig fornægter den udvikling i Danmark præcis som i 00'erne, da vi nægtede at se, at vi en dag kunne komme til at stå med store udfordringer med borgere fra de muslimske lande her i Danmark, som vi ikke kunne integrere i 2020'erne.
Læg dertil, at vi har en markant stigning i antal borgere på førtidspension, særlig unge med psykiske lidelser som angst, depression og stress, som ingen kan gå med hver dag i 40 år i træk.
Som politikere er vi nødt til at tage ansvar for Danmark og for at geare Danmark til fremtiden.
Det skylder vi vores børn og vores børnebørn, og det bør gå forud for kortsigtede politiske mål i de enkelte partier.
Så er det jo ikke specielt godt, hvis vi står med en statsminister, der ser ud til at have bygget hele sin karriere op om at sende folk på pension.
For det kan vi ikke, hvis vi samtidig hele tiden finder på undskyldninger for ikke at tage svære løsninger i brug i forhold til fremtidens behov for finansiering og arbejdskraft.
I sidste uge fremsatte vi fra konservativ side et forslag om at lette på den internationale arbejdskraft.
Venstrefløjen og DF siger nej tak.
Regeringen skubber det til side, og da vi for 2 uger siden forsøgte at få indkaldt til en forhandling om pension, kunne vi ikke få et eneste ord ud af statsministerens parti om, hvordan vi skulle få tingene til at hænge sammen.
Jeg er derfor alvorlig bekymret for, hvordan det skal gå, og jeg vil derfor meget gerne til forhandlingsbordet og se nogle modeller for, hvad vi skal med pensionen i fremtiden, og nogle tal for, hvad det vil komme til at koste, så vi har noget at forholde os til og kan få en afklaring af danskernes pension og Danmarks økonomi i fremtiden.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Tak for talen.
Jeg tror, jeg studsede lidt over ordførerens påstand om, at ønsket fra regeringssiden – eller var det kun fra statsministerens side – var at sende alle på pension.
Jeg har faktisk hørt, at vi åbner for en samtale om, hvordan vi kan gøre det retfærdigt, og hvordan vi kan få det til at hænge sammen økonomisk.
Så jeg vil lige høre, om ordføreren har lyst til at uddybe yderligere, hvad det eventuelt er, jeg har misforstået.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Det, jeg siger, er, at alting handler om at gå tidligere på pension, men ikke om, hvordan det er, vi skal finansiere det samfund, som vi kigger ind i i fremtiden, og hvordan det er, vi får skaffet den arbejdskraft, der skal til at løfte opgaven.
Det var det, jeg forsøgte at sige.
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Ja, i den anden korte bemærkning vil jeg da gerne lige anerkende Konservatives ordfører for, at vi har en fælles idé om, at international arbejdskraft også kommer til at spille en rolle i fremtiden, og jeg er glad for, vi har en fælles ambition der.
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Jeg glæder mig til, at Moderaterne så begynder at stemme for de forslag, vi sender i salen, der handler om netop det.
Frederik Vad (S), 2024-12-10:
Den næste spørger, der har tegnet sig ind, er hr. Frederik Vad fra Socialdemokratiet.
Nu siger ordføreren, at vi afviste hendes forespørgsel i sidste uge om, at vi skulle have mere udenlandsk arbejdskraft.
Selvfølgelig gør vi det, når Det Konservative Folkeparti har foreslået, at man skal kunne komme til dansk jord uden en arbejdstilladelse, og først når man er her, skal man kunne søge en arbejdstilladelse – altså en total åbning for fri indvandring de facto; selvfølgelig er vi imod det.
Tilbage på sporet i forhold til det, vi taler om her.
Jeg kan se, at Det Konservative Folkeparti har valgt at gå med på en vedtagelsestekst, der pålægger regeringen at indkalde til forhandlinger om en ny levetidsindeksering af pensionsalderen.
Skal den strammes, eller skal den lempes?
Dina Raabjerg (KF), 2024-12-10:
Der var jo hele to spørgsmål her.
Nu laver jeg sådan en Socialdemokratietmodel, så jeg svarer på det ene, og så kan hr. Frederik Vad stille det andet igen bagefter.
Det handlede om nogle andre ting.
Så jeg ville synes, det var rigtig rart, hvis hr. Frederik Vad læser beslutningsforslagene, inden han begynder at kommentere på dem.
Frederik Vad (S), 2024-12-10:
Det er et forslag, der sådan set er en del af den reformalliance, Det Konservative Folkeparti er en del af, og som også indgik i debatten – jeg var selv til stede – så det der er noget sludder.
Spørgsmålet er meget enkelt: Det Konservative Folkeparti ønsker en forhandling om levetidsindekseringen, en ændring af levetidsindekseringen i forhold til pensionsalderen.
Hvad er så Det Konservative Folkepartis bud?
Skal vi have en strammere indeksering eller en lempeligere indeksering af pensionsalderen?
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Jeg synes, det uansvarlige her er at sige, at dem, der har haft de hårdeste job, og som har de dårligste tilbagetrækningsmuligheder, og som står allerdårligst, skal blive ved og ved med at arbejde lang tid efter den pensionsalder, man har vedtaget for folk herinde i den her Folketingssal, der er valgt før 2007.
Så spørger ordføreren, hvad det er for en klump, vi vælger at prioritere, og der forstår jeg slet ikke, hvorfor Venstre taler sig selv ned, for ordføreren mangler en klump, og det er en klump, som Venstre om nogen har stået i spidsen for, og det er jo skattelettelserne, som man har valgt at give.
Det er jo helt vildt, at man siden Anders Fogh Rasmussens tid kommer op på op imod 50 mia. kr.
Når det så er sagt, kan man spørge: Kan vi så finansiere en værdig tilbagetrækning ved at være gammelklog og sige, at man skulle have ladet være med at gøre det, altså at man skulle have ladet være med at lade kæmpe skattehuller være åbne, som multinationale virksomheder har brugt osv. osv.?
Nej, det kan man selvfølgelig ikke.
Det er også derfor, at det, vi går ind til forhandlingerne med, er flere forskellige delelementer, også fuldt finansieret, og der håber jeg, at Venstre vil være med til at gå med ad den mere retfærdige vej.
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
At det skal være et overordnet mål at sætte antallet af timer ned, er ikke vores umiddelbare politik, fordi vi også er meget bevidste om, at der mangler arbejdskraft derude.
Et andet spørgsmål er igen: De fleste har jo lov til at gå ned i tid uden en forventning om, at staten så kompenserer dem, og på den måde lever vi jo heldigvis ikke i et diktatur.
Så det er ikke, fordi vi har en ...
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-10:
Tak for rosen.
Jeg er jo sådan set fuldstændig enig med hr. Nick Zimmermann.
Det handler nemlig om at skabe den type fleksibilitet, og jeg tror også, at det her fra Folketingets og vores side kræver tillid til, at mennesker ønsker at arbejde, når de kan, men at vi ikke nødvendigvis behøver at lave ordninger, der sådan på millimetervis skal måle, om folk nu har lov og ret til f.eks. at trække sig tidligere.
Så jeg tror, der også er behov for en tillidsreform, for at det kan lade sig gøre at skabe et fleksibelt system.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Der er også et problem i forhold til f.eks. folk, der har et fleksjob.
Altså, hvis man er på fleksjob og man når pensionsalderen, må man ikke længere beholde sit fleksjob, og det er jo sådan set mærkeligt, at selv om måske både arbejdsgiveren og fleksjobberen selv stadig væk ønsker det, må man ikke.
Så skal man gå direkte på pension.
Det giver jo absolut ingen mening.
Så jeg håber, at den pensionsdebat, vi forhåbentlig får, kommer til at være en samlet pensionsdebat om både fleksjobbere, folk, der gerne vil arbejde under nogle andre forhold og med en anden arbejdstid, og så generelt alle dem, der har brug for og lyst til at gå fra på arbejdsmarkedet.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-10:
Det tror jeg ordføreren har fuldstændig ret i.
Et andet element i den debat er jo også vores kultur.
Jeg tror, vi har en kultur i Danmark, hvor mange oplever og føler et pres for, at de skal gå på pension, når de når pensionsalderen.
Og det er jo ved siden af det, ordføreren er inde på, i forhold til at der også kan være nogle økonomiske incitamenter, der trækker imod det, at man bliver på arbejdsmarkedet.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-10:
Tusind tak, formand.
Tak til hele rækken af ordførere for debatten i dag, som har været vidt omkring, men som i sin essens jo har kredset om, hvad retten skal være for mennesker, der har arbejdet et helt arbejdsliv; hvordan vi favner, at der er så stor forskel, både på vores arbejdsliv og vores seniorår; og hvordan vi adresserer den ulighed, der er inde bag vores levede liv og vores arbejdsliv.
Jeg tror, det var den radikale ordfører, der sagde, at det virkede, som om debatten mest af alt handlede om, hvordan vi sendte folk på pension hurtigst muligt.
Sådan har jeg faktisk ikke hørt den.
Det er i hvert fald ikke tilfældet fra Socialdemokratiets side.
Vi står vagt om den velfærdsaftale, vi har med hinanden.
Det har vi sagt igen og igen; det har alle tre regeringspartier.
Men vi er også meget ærlige omkring, at nu når den nærmer sig sin 20-årsfødselsdag, er der brug for, at vi får kigget på den igen.
For mig drejer det sig grundlæggende om, at det er afgørende, at alle danskere har mulighed for at trække sig værdigt tilbage.
Det kan vi godt gøre bedre.
Jeg tror, vi som land er et sted, hvor vi godt kan få de to ting til at gå hånd i hånd, nemlig ved at have styr på vores økonomi og samtidig have den diskussion omkring, hvordan vi indretter et system, hvor det bliver endnu flere forundt at kunne trække sig værdigt tilbage på nogle seniorår, hvor der stadig er lidt tilbage at give af.
Det her var en god debat, synes jeg.
Den kommer vi til at fortsætte.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Mange tak, fru formand.
I Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance, Konservative og Dansk Folkeparti tager vi udfordringerne med parallelsamfund, manglende integration og social kontrol alvorligt.
For der sidder i de mellemøstlige parallelsamfund tusindvis af primært kvinder, der ikke er tilknyttet arbejdsmarkedet.
De kan heller ikke dansk, og de har dermed en begrænset kontakt med verden uden for parallelsamfundet.
De kan ikke tale med lægen uden en tolk.
De kan ikke tale med deres sagsbehandler.
De er dermed også lettere at kontrollere for deres mænd.
De er altså endt fastlåst bag parallelsamfundets mure, og vi betaler dem endda for at være der.
De danske skatteydere tager altså på arbejde, kysser deres børn farvel, knokler og stresser på deres arbejde og kommer i sidste øjeblik efter ungerne i institutionen, så de kan betale skat til en velfærdsstat, der lader parallelsamfundet være en absolut norm, hvor udgifter til tolke, til sociale ydelser og til mennesker, der så til gengæld kan blive hjemme med deres børn, skal finansieres.
Dansk er sproget, der kan være med til at befri dem fra social kontrol og levere dem en ny og bedre morgendag, der kan føre dem ud af den negative sociale kontrol og ind på arbejdsmarkedet.
Dansk er vejen til, at de kan blive selvforsørgende og produktive medlemmer af samfundet.
Men flere lærer det aldrig.
Vi i den borgerlige opposition ønsker med det her forslag at hjælpe til med, at det bliver attraktivt at lære dansk eller at komme i arbejde, så vi kan mindske udfordringerne med integrationen og parallelsamfundene.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Tak for det.
Det er jo fuldstændig rigtigt.
Man lærer jo hele vejen gennem livet.
Der var også en periode, hvor jeg ærligt indrømmet troede, at Alternativet var sådan et gakgakparti.
Men der har jeg jo fundet ud af, at der gemmer sig en masse gode ting i Alternativet, og bl.a. den her tale, som ordføreren har holdt her, synes jeg var utrolig inspirerende.
Eksempelvis var der nogle, der kom derned og arbejde 3 dage om ugen, og nogle fik måske mulighed for først at møde kl. 10 eller 11, op ad formiddagen, så man kunne aflevere børnebørn.
Det er jo netop også den diskussion, som bør spille ind i hele pensionsdebatten: Hvordan kan man rette sit liv til, så dem, der har lyst til det og er nået dertil i deres arbejdsliv, at de har brug for at gå fra, kan gå fra, men dem, der har lyst til at tage en ekstra tørn under nogle andre forhold, kan blive ved med at være på arbejdsmarkedet?
Det er jo også den diskussion, vi i virkeligheden mangler.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ministeren til de økonomiske vismænd og deres rapport, hvor de faktisk adresserer problemet i at have så lav en ydelse for den her målgruppe.
Hvad har man gjort sig af overvejelser i forhold til det i regeringen?
Det tænker jeg også er nogle af de overvejelser, man måske har gjort sig i lyset af det her beslutningsforslag.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-10:
Hvis du så ryger tilbage på kontanthjælp, er det i fremtiden på en højere sats.
Men du starter lavt, og det er, fordi vi gerne vil sende et signal om, at her gør man sig fortjent til de høje ydelser.
Du skal ind og gøre det, du kan.
Jeg mener sådan set, at det kun er noget, der fordrer en forbedring, at der bliver forventet noget af folk.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Det er jo en grundlovssikret rettighed, at hvis man ikke kan forsørge sig og sine, sikrer vi i fællesskab, at man får en indkomst, som man kan leve af, og at man rent faktisk ikke ryger fra hus og hjem, men har mulighed for at sikre, at køleskabet ikke er tomt i slutningen af måneden, og de andre dele.
Og det drejer sig jo bl.a. om, at vi ikke vil have fattiggårde i Danmark, og at vi udmærket godt ved, at konsekvenserne, ved at folk har så få penge at gøre godt med, ikke bare er kriminalitet, men jo er dårlig sundhed, isolation og rigtig mange andre dele.
Så hvad for nogle overvejelser gør man sig så i regeringen i forhold til ikke at risikere, at man skaber sådan en politik, eller bekymringer om de forslag, der kommer fra nogle partier, som jo vil få den konsekvens?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-10:
Det er klart en overvejelse og også en vurdering, der blev lavet, af den nye kontanthjælpsmodel, og mindstesatsen ligger på den rigtige side af grænsen der.
Det er jeg mere i tvivl om en sænkelse af 1.600 kr. yderligere om måneden ville gøre.
Det i hvert fald væsentlig under det, der tidligere er blevet vurderet som foreneligt med grundlovens eksistensminimum.
Men jeg mener, at ud over ydelsesstørrelsen er der også andre elementer, der betyder noget.
Det betyder noget, om du har mulighed for at blive belønnet for at arbejde nogle få timer i småjob eller andet om ugen, at du kan styrke din økonomi med arbejde, at du får betalt din receptpligtige medicin osv.
Så der er mange elementer i den der grundlæggende vurdering.
Steffen Larsen (LA), 2024-12-10:
Ministeren siger, at det vil være dyrt i administration at indføre det her.
Det har jeg svært ved helt at forstå.
Har ministeren et tal på, hvad administrationen af det her vil koste?
Har man foretaget en beregning i Beskæftigelsesministeriet, siden ministeren kan stå her og sige, at det vil være dyrt?
Og særlig når man sammenligner med regeringens egne forslag, er det jo spændende at høre, hvad det her vil koste.
Så det vil jeg gerne høre ministeren om de har en beregning på.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-12-10:
Vores nye kontanthjælpssystem er en voldsom forenkling af hele området.
Vi sparer en række administrative led, hver gang der skal behandles en sag.
Alene det ikke længere at have en 225-timersregel, der hele tiden skal genberegnes, alene det ikke at have 29 forskellige kontanthjælpslofter og alene det at have færre, men simplere niveauer for vores kontanthjælp vil gøre det system nemmere at navigere i for borgeren.
Hvis du skal ind og vurdere hver eneste borgers danskkundskaber, vil du påføre administrationen yderligere bureaukrati.
Men jeg håber også, at ordføreren hørte, at det ikke er det primære argument for, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-10:
Og selv tak til Moderaterne for også en gang imellem, synes jeg, at løfte debatten til det mere visionære.
Det synes jeg vi har gavn af i dansk politik, hvor vi nogle gange måske, synes jeg, kan ende med debatter, hvor vi mest af alt justerer lidt eller taler om lidt mindre eller lidt mere, og det synes jeg egentlig er ærgerligt, når vi nu også er politiske partier, der skal tænke langt frem.
Men vi kommer også i Alternativet til at lancere nogle pensionsforslag, som er lidt mere spiselige for resten af Folketinget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Jeg synes, det er fuldstændig uretfærdigt, at man har taget nogle penge – og det er jo især Venstre, der har æren af det – der kunne være gået til at sikre en mere retfærdig pensionsalder, og så brugt dem til skattelettelser, som primært er gået til nogle af de rigeste.
Så skal jeg bare lige huske at slå fast, at pensionsalderen jo er en rettighed.
Det vil sige, at det jo står en frit for at kunne fortsætte med at arbejde efter pensionsalderen, og der ønsker jeg, at vi bliver endnu bedre til at sikre et endnu bedre arbejdsmiljø og en endnu stærkere forebyggelse, men også en fleksibilitet i forhold til tilbagetrækningsordningerne, så dem, der kan og vil arbejde efter folkepensionsalderen, også kan gøre det.
Frederik Vad (S), 2024-12-10:
Tak for det.
Det var godt, at Dansk Folkeparti kunne komme tilbage til debatten her.
Når jeg har diskuteret det her med Radikale Venstre gennem tiden, er et af argumenterne jo, at det ikke er nedslidte mennesker, der bruger de her ordninger.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, hvorfor det er vigtigt for Radikale Venstre, at man skal være nedslidt, før man kan trække sig tilbage før folkepensionsalderen.
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
For os i Radikale Venstre er det et meget sundt princip, at dem, der kan, også skal arbejde, og det betyder ikke, at vi ikke skal have nogen pensionsalder.
Det synes jeg sådan set vi skal, men for at kunne trække sig tilbage før pensionsalderen, mener vi, at man skal have en grund til det, hvis man i øvrigt skal have en ydelse af det offentlige, og der er nedslidning en meget valid grund.
Der er det jo sådan med seniorpensionen, at det enkelte menneske bliver vurderet i forhold til sin sundhed målt op imod den branche, som man arbejder i.
Det synes vi er et godt princip, hvorimod Arnepensionen og efterlønnen ikke har noget med nedslidning at gøre, heller ikke selv om der er nogen, der prøver at få det til at se sådan ud.
Frederik Vad (S), 2024-12-10:
Kunne en grund til at trække sig tilbage før tid ikke være, at man måske har været fuldtidsarbejdende på arbejdsmarkedet, siden man var 14 år gammel?
Kunne det ikke være en grund til, at man fik lov til at trække sig tilbage lidt før de andre?
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Det kunne sagtens være en grund til, at man gerne ville trække sig tilbage, men er det også en grund, der gør, at det skal finansieres af det offentlige?
Det er jo der, spørgsmålet træder ind, og der er vi, hr. Frederik Vad og jeg, så uenige.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge Radikale om de her dybt skræmmende tal, vi har set, i forhold til udlændinge på førtidspension.
Det er jo totalt eksploderet.
Vi har set tallene, der fortæller os, at omkring hver anden somalier, pakistaner og afghaner på over 50 år er på førtidspension i Danmark.
To ud af tre, der har irakisk baggrund, er på førtidspension.
Først og fremmest kunne det jo være meget interessant bare at høre Radikale Venstre: Mener man overhovedet, at det er et problem, at så mange udlændinge er på førtidspension i Danmark?
Og hvis man mener, at det er et problem, hvad kunne løsningen på det så være?
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Jeg bliver simpelt hen nødt til at starte med at sige, at det er Dansk Folkeparti, der har indkaldt til den her forespørgselsdebat, og den har intet, som i absolut intet, med førtidspension, indvandrere eller udlændingepolitik at gøre.
Jeg synes, det er så underligt, at det er Dansk Folkepartis ordfører, der begynder på det der.
Prøv at høre engang: At der er mennesker med flygtningebaggrund på førtidspension, og at de også er overrepræsenteret – det anerkender jeg, for det siger tallene jo – bevidner jo bare, at dem, som vi giver et ophold på baggrund af deres flygtningestatus, rent faktisk også har et behov.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-10:
I virkeligheden er det jo sådan set superrelevant at spørge om, for årsagen til, at jeg tager det op her, er jo netop, at Radikale Venstre mener, at det ville være dybt forkert, hvis man lod nogle mennesker, der har været mange år på arbejdsmarkedet, trække sig tilbage, mens de stadig væk havde mulighed for at nyde deres otium.
Det vil man ikke være med til, men man synes, det er superfint, at man kan invitere hele verden hertil – især mennesker fra Mellemøsten og Afrika – og at man så kan forære dem en førtidspension, dagen efter de sætter deres fødder her.
Så det er den urimelighed over for danskerne, som jeg egentlig vil prøve at udpensle.
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Jeg ved snart ikke, om jeg skal grine, eller hvad jeg skal, for det er simpelt hen underlige spørgsmål.
I forhold til mennesker på førtidspension er det jo ikke sådan, at man bare går ned og hæver en førtidspension i automaten.
Man skal faktisk vurderes til at være ikke bare lidt syg, men endog meget syg, og vurderes til ikke at kunne komme tilbage på arbejdsmarkedet for at få en førtidspension, og det er det, der er tale om med de mennesker, der får en førtidspension.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-10:
Det var sådan set bare et nysgerrigt spørgsmål.
Ordføreren slutter sin tale af med at sige, at det er Radikale Venstres ambition, at forhandlingerne kan handle om andet end pensionsalder, f.eks. også om tilbagetrækningsordningerne.
Det kunne være sporskifte eller andre muligheder for at justere sit tempo op og ned.
Samira Nawa (RV), 2024-12-10:
Som jeg var inde på i min tale, tror jeg, at den måde, som arbejdsmarkedet og arbejdslivet indrettes på, er, at man kommer til at gøre sig flere karrierer og kommer til at foretage sporskifte og brancheskift.
Det tror jeg simpelt hen er forudsætningen for, at man måske endda også kan arbejde efter det, vi i dag kender som pensionsalderen.
Karin Liltorp (M), 2024-12-10:
Det er nok ikke så meget et spørgsmål, men mere en kommentar.
Jeg vil gerne takke Alternativet for faktisk at turde at tænke helt anderledes.
Selv om vi så ikke bliver helt enige om, hvordan vi kan få det til at hænge sammen, og selv om de økonomiske betragtninger måske ikke er helt i tråd med det, vi i hvert fald tænker i Moderaterne, så glæder jeg mig over, at der faktisk er nogen, der tør prøve at vende det lidt på hovedet.
Kim Valentin (V), 2024-12-10:
Der er faktisk ikke nogen af regeringspartierne, der ikke har anerkendt, at der er nogle, der ikke kan arbejde, og dem vil vi sådan set alle sammen gerne hjælpe.
Det er der ikke nogen der ikke har anerkendt.
Dem, vi snakker om i almindelighed, er jo dem, der kan arbejde, og dem, der gerne vil arbejde, f.eks. seniorerne, de 145.000, som er på arbejdsmarkedet, selv om de sådan set godt kunne gå på pension.
Altså, det er jo fantastisk, at vi kan gøre sådan noget som samfund.
Det er dem, vi snakker om.
Så vil jeg også sige tak, fordi Enhedslisten bekræftede, at det er skatten, der skal op.
Victoria Velasquez (EL), 2024-12-10:
Mange tak.
Det drejer sig om det samme ændringsforslag, som ordføreren for Radikale Venstre var oppe at tale om, og jeg mener faktisk, at regeringen mangler at svare på årsagen til ændringsforslaget, for det er helt tydeligt, at det her ændringsforslag ikke er af teknisk karakter.
Der kommer vi ind til, hvad det er, det her lovforslag handler om, fordi hvis det her lovforslag ikke er indirekte diskrimination af nogle borgere, hvorfor er det så, at man vil undtage dem, som er flygtninge fra Ukraine, fra det?
Hvis det her ikke er noget negativt, der handler om at chikanere nogle mennesker og om at lave et nyt sanktionsregime, hvorfor er det så, at man ønsker at undtage dem fra det?
Det mangler man at svare på.