runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Det er et hundrede procent sikkert.
Vi kan snakke om, hvilken organisationsform de skal have, og det er også det, som ekspertudvalget har givet sit bud på.
Men det er jo ikke det samme, som at de skal lukke.
Men lad os nu tage den snak.
Regeringen skal lige danne sig sin mening.
Der er flere ministerområder, der er involveret, og ministrene skal tale sammen, regeringen skal tale sammen.
Anbefalingerne er lige kommet.
Og når så regeringen har sit bud på sin holdning, kan vi jo tage diskussionen her i Folketinget.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-16:
Det synes jeg måske er at komme en lille smule for nemt om det ved at henvise til, at det må være andre ministre og på andre områder.
Derfor kan jeg ikke helt forstå, hvorfor det ikke skulle kunne virke for køretøjer op til 2 t, altså for varebiler.
Det skylder ministeren os efter min mening en forklaring på – medmindre man ikke anerkender, at der er de problemer i branchen, der er, med sort arbejde, illegal arbejdskraft, socialt bedrageri, løndumping osv. osv.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Jamen det er ikke mig, der har ansvaret for hverken politi eller SKAT, og derfor er jeg jo ikke den rette at spørge, hvad politiet eller SKAT skal gøre for at bekæmpe de ulovligheder, der foregår.
Der må man spørge henholdsvis justitsministeren og skatteministeren.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-05-16:
Vi har jo haft diskussionen i ministeriet, og jeg synes ikke, vi skal kede danskerne med det.
Det er min opfattelse, at vi har lavet en aftale, som regeringen har trukket sig fra, og ministeren har redegjort for, at det ikke er ministerens opfattelse, så lad os lande den på, at vi er professionelt uenige om forløbet.
Hvis ministeren mener, at de forhold med hensyn til social dumping, brug af illegal arbejdskraft og lignende er et problem – hvilket jeg hører ministeren meget klart bekræfte at han mener det er – men ikke mener, at det her lovforslag bidrager til at løse problemet, hvad har ministeren så i ærmet i forhold til at løse det problem, som vi er enige om eksisterer i branchen?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Til det første om, hvorvidt regeringen har været konstruktiv i behandlingen af Folketingets flertals beslutningsforslag, vil jeg sige, at jeg forstår det sådan på hr. Christian Rabjerg Madsen, at han intet har at udsætte på mig som minister, eftersom jeg jo har sørget for, at der blev lavet et forslag til en lov, som partierne kunne fremsætte, og at jeg har gjort det efter bedste evne for at få et lovforslag, der vil fungere i virkeligheden, som partierne så kan fremsætte og stemme for, så det kan blive vedtaget.
Hr. Christian Rabjerg Madsens udestående med min forgænger må hr. Christian Rabjerg Madsen tage med min forgænger.
De hensyn, som hr. Christian Rabjerg Madsen taler om, altså at bekæmpe sort arbejde, ulovligheder osv., støtter jeg fuldstændig.
Men som jeg sagde i min tale, mener jeg ikke, at det her lovforslag vil sørge for, at det sker.
Det her lovforslag vil primært genere de virksomheder, som opererer lovligt og godt i dag, og de nytilkomne, der kommer i fremtiden.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-05-16:
Og tak til ministeren for talen.
Med hensyn til hvorvidt skiftende ministre har været konstruktive og understøttende i forhold til processen, så kan man undre sig over, at der er gået 2 år, fra regeringen kom i mindretal på beslutningsforslaget, til vi rent faktisk kan vedtage noget.
Jeg synes, det tidsspand siger meget om, i hvilket omfang regeringen har været konstruktiv.
Men jeg er glad for, at vi i dag trods alt alligevel kan gøre en forskel imod social dumping.
Hvis man laver en søgning på Google, eller hvis man taler med 3F, DTL og andre, kan man meget hurtigt danne sig et billede af, hvordan forholdene i varebilsbranchen er.
Det er en branche med et højt antal konkurser; det er en branche, som gentagne gange er blevet taget i at ansætte og beskæftige mennesker, der ikke har opholdstilladelse i Danmark; det er en branche som er belastet af socialt bedrageri af forskellig art, bl.a. i form af at man har mennesker ansat, der arbejder, samtidig med at de modtager andre offentlige ydelser.
Mener ministeren, at det er et problem, og hvis ministeren mener, det er et problem, i hvilket omfang ønsker ministeren så at tackle de udfordringer – som jeg mener er rimelig oplagte – i branchen?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-16:
Tak for en fin modtagelse af intentionerne i forslaget.
Det er rigtigt, det kan måske godt være lidt svært sådan at sætte sig ind i, hvad vi egentlig snakker om.
Vi er vant til at tænke støtte til pårørende på en ganske bestemt måde, men her er det jo faktisk en pårørende selv, som på baggrund af praktisk erfaring giver udtryk for, hvad det egentlig er, hun er stødt på af problemstillinger i løbet af den tid, hun har skullet give noget hjælp.
Det er en anden måde at tænke støtte til pårørende på end det, vi normalt tænker.
Det tror jeg i øvrigt også de fleste familier gerne vil være.
Det er derfor også godt, at pårørende er et fokusområde generelt i Ældreministeriet.
Det er der brug for.
Men indsatserne har primært været målrettet netop pårørende, som bor sammen med den borger, som har brug for hjælp, og måske ikke så meget målrettet forældre eller hjælpen til voksne børn, der, som flere allerede har sagt, nogle gange bor langt væk.
For én ting er at blive ældre og have svært ved at overskue hverdagen.
Reglerne er ofte forskellige fra kommune til kommune, og det er bestemt langtfra alting, som foregår digitalt.
Det betyder altså alt andet lige ventetid på telefonen den ene formiddag efter den anden.
Jeg tror, at mange måske går rundt i den forvildelse, at det alt sammen er noget, som personalet i hjemmeplejen tager sig af.
Ret skal være ret, det gør de altså også, når der ikke er andre til at hjælpe til.
Men det er ofte de pårørende, som borgeren har mest tillid til, og det er ofte de pårørende, som kender borgerens økonomi, ved, hvad borgeren plejer at have i køleskabet osv.
Det var en pårørende, som skrev et forslag baseret på mange måneders praktisk erfaring.
Nanna Holsts egen praktiske erfaring kan danne grundlag for nogle rammer, som vi i Folketinget skal udstikke, hvis det er sådan, at vi for alvor skal aflaste pårørende.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi husker på, at vi ikke skal kendes på det, vi mener – vi skal kendes på det, vi rent faktisk formår at beslutte.
Jeg har lyttet mig til, at der trods alt er en positiv stemning i forhold til at få en videre drøftelse i udvalget om, om vi kan få mere fokus på hjælp til pårørende, som ikke bor sammen med borgeren, og som ikke har brug for kurser, ikke har brug for vejledning og guides og alle de andre ting, som vi har sat i gang, men som sådan set bare har brug for en praktisk guide, nogle telefonnumre, nogle e-mail-adresser og en mulighed for at kommunikere på andre måder for at løfte nogle af de rigtig mange administrative opgaver, som man støder på, når man får brug for hjemmepleje.
Så jeg håber på, at vi kan få en videre drøftelse i udvalget om muligheder for at løse Nanna Holsts problemer.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-05-16:
Tak for det.
Tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det er rigtig vigtigt, og det er rigtig godt, at vi får vendt blikket mod de pårørende, og det skal vi gøre fra det offentliges side i langt højere grad.
Der er ikke noget menneske, som er en ø.
Mennesket er ikke alene; vi lever ikke alene, vi er altid i en eller anden grad omgivet af nogle pårørende.
Det betyder, at når et menneske rammes af sygdom, rammer det ligeledes de pårørende.
Og pårørende skal jo skabe tryghed for den syge, men pårørende har også brug for selv at blive trygge.
Derfor skal det offentlige blive bedre til at se mennesket som et hele, og det vil sige inklusive de pårørende.
Det, som vi fra radikal side har imod det her forslag, er, at man på en eller anden måde tror, at vi kan løse den her problemstilling med en lov fra Christiansborg.
Derfor er vi simpelt hen direkte imod, at vi fra Christiansborgs side skal lovgive om, at kommunerne skal udarbejde en speciel guide.
Det tror vi simpelt hen på at kommunerne godt selv kan.
Ellers må vi jo gøre vores folkevalgte kolleger opmærksomme på den her diskussion.
Til gengæld er vi fra radikal side enige i, at det er en rigtig god idé med flere statslige digitale løsninger, der kan give pårørende mulighed for at få fuldmagt til sin pårørendes oplysninger.
Men som det er beskrevet i det her beslutningsforslag, er det stadig væk for ukonkret til, at vi kan stemme for, men vi vil gerne give tilsagn om, at det vil vi gerne være med til at drøfte.
For det giver rigtig god mening, og det vil kræve lovgivning.
Så alt i alt kan vi altså ikke støtte forslaget, men vi deler fuldstændig SF's intention.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-16:
Vi har altid som mennesker taget os af dem, vi holder af, dem, der står os nær.
I Danmark er der 750.000 pårørende, der yder et vigtigt bidrag ved at hjælpe svækkede eller syge familiemedlemmer.
Pårørende kalder vi dem, og de kan også kaldes for de ufrivilligt frivillige, da de selvfølgelig hjælper, fordi det er nogle af deres nærmeste, der har brug for hjælpen, og fordi det betyder, at svækkede ældre kan opretholde et værdigt og meningsfuldt liv.
Mange kommuner har en pårørendepolitik, og nogle kommuner har også en pårørendekoordinator, men det er ofte svært at være pårørende.
Det er svært, når ens nærmeste bliver svækkede og bliver plejekrævende.
Der er mange ting, som de pårørende skal tage sig af, fordi de selvfølgelig føler et stort ansvar for deres nærmeste.
Mange pårørende føler heller ikke, at de bliver anerkendt og inddraget og støttet i den indsats, de yder.
Derfor er vi i Alternativet enige med SF i hensigten med forslaget om, at der skal være vejledning og oplysning til pårørende til syge og ældre svækkede medborgere, og at vi skal støtte op om de pårørende.
I Alternativet mener vi, at det er vigtigt, at vi får sat fokus på de pårørende, og at vi sikrer bedre vilkår for dem.
Som flere har været inde på i dag, skal vi finde ud af, hvordan det konkret kan føres ud i livet, og om det skal være en del af en satspuljeforhandling, eller hvordan vi kan arbejde videre med det her forslag.
Vi synes i hvert fald, at vi skal arbejde videre med forslaget.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-16:
Tak for det.
Beslutningsforslaget handler om at sikre vejledning og oplysning til pårørende til syge og ældre svækkede medborgere.
Det er et vigtigt emne, og det er fint at få mulighed for her i Folketingssalen at drøfte indsatsen over for de pårørende.
Vi synes, det giver god mening at lade det være op til den enkelte kommune lokalt at beslutte, hvordan man bedst muligt støtter og aflaster de pårørende.
Det betyder samtidig også, at hvis den enkelte kommune vil bruge midlerne på at udarbejde en sådan pårørendeguide, som forslagsstillerne foreslår, skal det stå dem frit for.
I Liberal Alliance mener vi ikke, at det er vejen frem at forpligte kommunerne til at lave en pårørendeguide.
Derfor støtter vi ikke forslaget.
Stine Brix (EL), 2018-05-16:
Vi har her et beslutningsforslag fra SF, som indeholder to punkter: for det første at regeringen skal pålægge kommunerne at lave skriftlige vejledninger, som skal gøre det lettere at være pårørende – det kan være pårørende til svækkede ældre eller til syge – og for det andet at regeringen skal pålægges at udfærdige nogle flere statslige it-løsninger, som gør det lettere for de pårørende at få fuldmagt på vegne af eksempelvis demente, som de er pårørende til.
Det er helt nødvendigt, at pårørende får nogle bedre muligheder for at kunne hjælpe de ældre, som de er pårørende til, eller de syge, som de er pårørende til.
I dag bor ældre i deres eget hjem længe, og derfor er det ofte op til de pårørende at få hverdagen til at fungere, når den ældre ikke selv magter opgaven.
Det er en hård opgave og en tidskrævende opgave, som mange pårørende beskriver som at få et ekstra arbejde.
Og det bliver jo bestemt ikke lettere, når mange oplever, hvis det f.eks. drejer sig om ens forældre, at de bor langt væk.
Ældre Sagen har også undersøgt den belastning, det udgør at blive pårørende, og det fremgår åbenlyst, at der er behov for mere støtte og vejledning.
Flere har her i debatten også henvist til de debatindlæg, som er skrevet af Nanna Holst på DenOffentlige.dk, som har fortalt, hvordan hun har oplevet at være pårørende.
Så der er ingen tvivl om, at det er et problem, som rigtig mange oplever og kender til.
Konkrete vejledninger, der beskriver, hvem man skal ringe til for at få hjælp til den ældre, hvornår de kan træffes, hvad der forventes osv., er vigtige oplysninger, som man skal bruge, når man er pårørende, og det kan være lidt af en jungle at finde ud af.
Kommunerne står jo med de her sager hver eneste dag, men for den, der er blevet pårørende, kan det være første gang, man skal finde rundt i det her.
Når det er sagt, synes jeg også, der er nogle elementer i forslaget, som er lidt ufærdige.
SF nævner f.eks. selv, at der i forslaget ikke er taget højde for de konsekvenser, der kan være for den enkeltes retssikkerhed i forhold til databeskyttelse og andre praktiske problemer.
Og derfor er der i hvert fald et behov for, at vi arbejder lidt videre med det her forslag.
Og måske er jeg skadet af, at jeg har været herinde for lang tid, men jeg tror måske heller ikke helt på, at vi kan slippe af sted med at sige, at der ikke er nogen udgifter forbundet med forslaget, men i så fald er det jo nok af et begrænset omfang, som burde kunne håndteres.
Men når de ting er opklaret, tror jeg, at der vil være gode muligheder for, at Enhedslisten kan støtte forslaget.
Henning Hyllested (EL), 2018-05-16:
Altså, der ligger jo næsten i ministerens svar her, at vi kan forvente, hvad ved jeg, at der bliver stillet forslag om, at tilladelsesordningen skal ophæves, også for køretøjer over 3,5 t.
Hvis man ikke mener, det virker for varebiler – og jeg synes også, at argumentationen fra ministeren i høj grad tydede på, at det jo ikke var sikkert, det var noget historisk betinget, og det var da ikke sikkert, at man, hvis man skulle gøre det i dag, så ville operere med tilladelsesordninger – så synes jeg da, at det er et voldsomt interessant synspunkt, som ikke efter min mening giver et svar på spørgsmålet om, hvorfor ordnede forhold for lastbiler over 3,5 t eller for den del af godsbranchen, når man kører for fremmed regning, ikke også skulle kunne gælde for køretøjer under 3,5 t og altså ned til 2 t.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Ja, ja, men jo højere en bagatelgrænse, jo bedre.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-16:
Tak for at minde os om, hvad vi står for.
Du snakker om den miljømæssige, og så har vi jo den sociale, som handler om, at vi skal tage hånd om mennesker, tage hånd om social dumping, og vi skal tage hånd om, at vi har et værdifællesskab sammen og en solidaritet over for samfundet, hvor man ikke skal snyde med det her.
Så høringssvarene: Er de kritiske?
Er der blevet nævnt eksempelvis en bagatelgrænse?
Hvad tænker ministeren om det?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Det kan formentlig ikke forbedres væsentligt.
Nu går der selvfølgelig en proces i gang osv., og det kan være, der kommer nogle høringssvar ind om, hvordan det bør være.
Det er et politisk udgangspunkt, som jeg og regeringen er uenige i – ligesom hvis der kom et lovforslag om noget, som Alternativet var uenige i, altså simpelt hen politisk uenige, og man så spurgte Alternativet, hvordan man kunne ændre på nogle regler og sådan noget, sådan at Alternativet syntes, det var et godt lovforslag.
Nej, det kan man ikke.
Nu kan jeg se, at Alternativet var med til at lave det her beslutningsforslag, og jeg synes da, det er lidt underligt, hvis Alternativet også stemmer for det her, som vil forhindre, at murere kan operere til gavn for ressourceforbruget i samfundet.
Så ligger det jo fuldstændig i stik modsat retning af den linje, som Alternativet normalt har, hvor der bliver stillet spørgsmål til alle lovforslag i Folketinget om, hvordan de påvirker miljøet.
Det her lovforslag vil påvirke miljøet negativt, fordi det vil forhindre nye deletjenester, der udnytter ledige ressourcer til at transportere varer.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-16:
Tak til ministeren for talen og de gode svar på spørgsmålene.
Jeg kan godt forstå ministerens argumentation.
Jeg er lidt nysgerrig på, når nu ministeren har udarbejdet det her lovforslag, hvor det efter ministerens mening kunne forbedres, for at vi alle sammen var glade og bakkede op om det i stedet for at tale ned, at vi faktisk nu har fået etableret noget lovgivning, som håndterer et problem, der er i samfundet.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Det er da ikke kun i transportbranchen, at der er virksomheder, som ikke betaler skat.
Opkrævning af skat håndteres af SKAT, og ulovligheder, som kommer fra anden lovgivning, håndteres af politiet.
Arbejdsopgaverne i en regering er nu engang fordelt sådan, at det er de ministre, der har de områder, som det vedrører, som tager sig af det.
Karsten Hønge (SF), 2018-05-16:
Nej, jeg tror da, at de fleste er opmærksomme på, at vi har forskellige ministerier.
Jeg synes måske bare, at jeg så vil spørge transportministeren, hvad transportministeren vil gøre ved et område, som tydeligvis undergraver bl.a. skattebetalingen og også andre ting, der har med illegal arbejdskraft at gøre.
Jeg mener: Gør ministeren andet end at forvente, at de andre ministerier selv tager det op, eller tager ministeren et initiativ over for sine kollegaer, eller kan vi forvente noget fra regeringens side?
Eller er det rigtigt hørt, at transportministeren bare lader stå til?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Det er faktisk ikke transportministerens opgave at sørge for, at transportvirksomheder betaler skat.
Det er heller ikke fødevareministerens opgave at sørge for, at landbruget betaler skat.
Det er ikke erhvervsministerens opgave at sørge for, at industrien betaler skat.
Det er skatteministerens opgave at sørge for, at skattereglerne bliver overholdt og bliver håndhævet.
Det er faktisk sådan, det er.
Skattelovgivningen hører ikke under transportministeren.
Karsten Hønge (SF), 2018-05-16:
Jeg hørte på ministeren, at han erkender, at der er store udfordringer i den her branche.
Det er både i forhold til illegal arbejdskraft og i forhold til skattesnyd.
Det, der overraskede mig, var ikke den erkendelse, for det er ret åbenbart og også erkendt af andre ministre i tidligere borgerlige regeringer, altså at vi her har at gøre med en branche, som kan være en noget rodet butik.
Det, der oprigtigt overrasker mig, er, at ministeren bare henviser til nogle andre ministre og siger, at hvis der er problemer med skattebetalingen, må vi snakke med skatteministeren.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er: Hvad vil transportministeren gøre?
Det her er jo lovgivning, der hører under Transportministeriet.
Hvad vil transportministeren gøre for at få ryddet op i en branche, der hører ind under den her ministers område?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Jeg har jo gjort det, der forventedes af mig.
Da jeg var blevet minister og jeg fandt ud af, at der var et flertal i Folketinget, som under min forgænger havde vedtaget et beslutningsforslag og nu faktisk forventede, at der skete noget, så satte jeg jo en møderække i gang, hvor jeg og mine embedsmænd mødte det flertal, og vi talte os frem til, hvad det var flertallet ville, og hvordan det kunne imødekommes med et lovforslag, som kunne fungere i virkeligheden.
Det arbejde foregik så hurtigt, som det overhovedet kunne, og med et løfte om, at vi nok skulle have et lovforslag klar, som kunne fremsættes og blive vedtaget inden sommerferien, og det er så det, der er leveret på nu.
Det kan man sige at jeg ikke skal stå og rose mig selv af, for det er noget, man kan forvente af en minister, og det er jeg jo sådan set enig i.
Kim Christiansen (DF), 2018-05-16:
Det viste sig så at være et spil for galleriet, at regeringen på et tidspunkt viste positive intentioner om at gå med i det her.
Så det blev ikke til noget, og jeg har ikke glemt, hvor længe hr. Ole Birk Olesen har siddet som minister.
Men det var også derfor, jeg sagde, at man jo må være en lille smule forpligtet i forhold til arv og gæld, når man overtager et ministerium, og det her var så en del af arven.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Hr. Kim Christiansen nævner jo, at det her har stået på i 2 år og jeg har som bekendt kun været minister i godt et år.
Så jeg kan jo ikke tage ansvar for det, der er foregået i en tidligere regering, hvor jeg ikke var minister.
Var det ikke i forståelse med partierne på en eller anden måde, at man nedsatte det her udvalg?
Var man ikke enige om det?
Så kunne man jo i flertallet have gjort noget alvorligt ved ministeren, hvis man ikke var enige om det.
Kim Christiansen (DF), 2018-05-16:
Det kan jeg meddele at Dansk Folkeparti så også er.
Men det, som jeg egentlig vil spørge ind til, er, at ministeren næsten står og skamroser sig selv for at have medvirket til at fremsætte det her lovforslag.
Jeg anerkender, at vi har haft god bistand fra ministeriet, og vi har også brugt et par år på det.
Vi har accepteret, at der blev nedsat diverse udvalg, som man muligvis sikkert på forhånd kunne konkludere aldrig kunne blive enige om noget som helst, fordi der var samlet alt revl og krat fra alle yderpunkter af den her branche.
Så det kunne man næsten sige sig selv.
Men jeg synes, det er voldsomt, når ministeren nærmest står og roser sig selv.
Det er vel således – det håber jeg da også at ministeren vil respektere fremadrettet – at hvis et flertal her i salen pålægger en minister at fremsætte et lovforslag, skal han altså gøre det.
Så anerkender jeg, at det var en tidligere Venstreregering, men den her udvidede firkløver- eller treenhalvkløverregering, eller hvor meget det nu er – det er sådan lidt frem og tilbage, hvad det er – må vel, kan man sige, også føle sig en lille smule forpligtet af det arvegods, der lå ovre i Transportministeriet.
Og jeg vil da bare høre, om ikke ministeren mener, at det her da egentlig bare manglede, og så har man endda ikke gjort det, man skulle, nemlig at fremsætte det her.
Man har bedt os om at gøre det.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-05-16:
Jeg vil ikke fjerne tilladelsesordningen for godskørsel ud fra princippet om, at hvis det ikke er i stykker, behøver man ikke at fikse det.
Der er jo tilsyneladende ikke noget, der er i stykker her, og det marked har fundet den rette balance, og i den balance spiller godskørselsloven en rolle, og det er der umiddelbart ingen grund til at ændre på.
Men vi behøver jo ikke at opfinde noget nyt.
Bare fordi vi gør noget ét sted, skal vi jo ikke nødvendigvis gøre det alle andre steder, hvis det ikke tjener noget formål, og som jeg har sagt i min tale: Det formål, som forslagsstillerne her forestiller sig med at man kan bekæmpe sort arbejde og social dumping og ulovligheder i det hele taget med en tilladelsesordning for varebiler, er der ingen grund til at antage at man kan gennemføre.
Men man kommer til at genere dem, der opererer lovlydigt i dag, og man kommer til at forhindre, at nye kørselsordninger og nye vareleveringsordninger som f.eks. Mover kan være her i dag, og dermed kommer man til at sætte en stopper for, at der kan være en deleøkonomisk udvikling i Danmark, hvor man udnytter, at der er ressourcer til overs til at levere et produkt til gavn for både økonomi og miljø.
Men det er Enhedslisten jo åbenbart fuldstændig ligeglad med.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-16:
Jeg mener, at det er rigtig godt, at pårørende er til stede hos deres kære i den sidste tid, og i dag er det jo sådan, at man, hvis man har pårørende hjemme hos sig selv, jo så kan få et plejevederlag, fordi det kræver mere, end hvis ens pårørende f.eks. er på et plejehjem.
Når ordningen i dag er sådan, at man kan få et vederlag, fordi man har sin kære hjemme hos sig selv, så er det jo, fordi man yder noget ekstra, som det offentlige så ikke yder i den situation, og derfor mener jeg, at der er tale om dobbeltbetaling.
Men jeg er da enig i, at man da skal gøre, hvad man kan for at være hos sine kære, og man arbejder jo ikke 24-7 – man har noget fritid, og man har også noget ferie og nogle fridage, som man så må tage, hvis ens kære ikke bor hjemme.