Henning Hyllested (EL), 2017-05-04:
Det har igennem mange år været et vilkår, at der er foregået en afvandring fra vores landdistrikter og yderområder til byerne.
Det er for så vidt, og det ved vi alle, en global tendens, vi ser der, men det er og bliver hovedproblemet for vores landdistrikter, vores øer og i det hele taget for vores yderområder.
Jeg vil sige, at det i Danmark især blev forceret op igennem 00'erne igennem de meget store centraliseringsreformer, der blev vedtaget dengang.
Det var naturligvis først og fremmest strukturreformen, der kraftigt reducerede antallet af kommuner og amter, som så blev til regioner, reducerede antallet af statsamter fra 15 til 5 statsforvaltninger og centraliserede skattecentrene.
Hertil kom så domstolsreformen og politireformen, som jo også bidrog til centralisering af statslige arbejdspladser i de større byer.
Med disse reformer, som blev gennemført af Venstre og De Konservative og støttet af Dansk Folkeparti – i øvrigt med opbakning fra skiftende konstellationer af partier til de konkrete forslag – blev afstanden fra borgerne især i landdistrikter og yderområder til politikerne pludselig meget stor.
Antallet af folkevalgte lokalpolitikere i by- og amtsråd faldt drastisk, og som sagt forsvandt mange offentlige arbejdspladser fra yderområderne.
Jeg synes derfor, det er en kende hyklerisk, når de selv samme partier især i de senere år har kappedes om at fremstå som Udkantsdanmarks frelsere, og det er ikke mindst med hensyn til udflytning af statslige arbejdspladser, som vi allerede har været inde på.
Men der har man ligesom slået sig for brystet, og det er efter min mening hyklerisk, når sandheden jo er, at man lapper på en udvikling, man selv har forceret ganske voldsomt.
Dertil kommer så det økonomiske jerngreb, som jeg kalder det, og som jeg jo lige tog en disput med hr. Thomas Danielsen om, som regeringen – og også indrømmet tidligere regeringer – holder kommunerne i.
Men når besparelserne skal findes, er det ofte på de små skoler og øvrige institutioner i landsbyerne og i yderdistrikterne – og det har ofte en lukning af skolerne til følge.
Og når der ikke er en lokal folkeskole, kan man ikke trække børnefamilier til, købmanden lukker ned, og ildsjælene, som har afgørende betydning for udviklingen og livet i en landsby, forsvinder også.
Det er en negativ nedadgående spiral, der hermed er skabt.
Det er naturligvis glædeligt at se, at også vores yderområder nyder godt af, at vi er på vej ud af krisen.
Befolkningstallet er faktisk steget nogle af de steder, som tidligere viste et fald, og det er faktisk gået ligesådan med beskæftigelsen.
Redegørelsen fra ministeren taler om spirende optimisme, men det er måske lige kækt nok at tale om – det lyder i hvert fald meget lyrisk – at landdistrikter og områder uden for de store byer er på vej mod nye tider.
Det får vi jo så at se.
Man skal jo samtidig gøre opmærksom på, at der er meget store lokale forskelle, og især på de små øer kæmper de fortsat med faldende befolkningstal.
Den tidligere regering fremlagde i november 2015 sit udspil om vækst og udvikling i hele Danmark indeholdende 120 initiativer.
Det vil naturligvis være for omfattende at komme ind på det hele her, men i redegørelsen, som vi har fået på forhånd, kan man jo se, hvad regeringen selv vægter i sin prioritering af udspillet, nemlig modernisering af planloven, fødevare- og landbrugspakken og udflytning af de knap 4.000 statslige arbejdspladser.
Regeringen gør i redegørelsen opmærksom på, at de nye muligheder skal gribes, som der står, og at der er behov for det aktive engagement fra både borgere og virksomheder.
Det er vi i Enhedslisten meget, meget enige i, og derfor synes vi faktisk også, at det er ærgerligt, at LAG-indsatsen er blevet beskåret med en tredjedel.
Er der noget, der er borgerdrevet og kalder på lokalt engagement og indsats fra ildsjæle, er det da i høj grad LAG-midlerne.
Vi synes ærlig talt, at det er lidt småligt at flytte ca. 27 mio. kr. fra LAG-indsatsen til den traditionelle landbrugsproduktion, hvor det vel dårligt nok kan registreres i den milliardstore økonomi, der er tale om der, at der er tilført 27 mio. kr. fra LAG-indsatsen.
Når man nu ved, at LAG-midlerne genererer 3-4 gange så mange penge fra fonde og lokale myndigheder og medfører etablering af mange hundrede lokale arbejdspladser, er det ærlig talt efter vores mening lidt skørt at beskære den økonomisk set meget beskedne indsats.
Regeringen nævner i redegørelsen, at den såkaldte modernisering af planloven, som man kalder det, skal fremme turismen og frem mod 2025 skal skaffe en tredjedel flere turister og en omsætning i turismen på 140 mia. kr.
I Enhedslisten er vi af den opfattelse, at man i et vist omfang skyder sig selv i foden, når man vil give kommunerne øget adgang til at etablere projekter og sommerhusbyggeri i kystzonen og endda give anledning til projekter inden for strandbeskyttelseslinjen.
Faktisk er det jo på naturoplevelser, at vi i Danmark scorer højt på, lad os kalde det turismebarometeret, og her er det ikke mindst vores frit tilgængelige, åbne og uberørte kyster og strande, der gør udslaget for såvel udenlandske som danske turister.
I øvrigt er det værd at bemærke, at turismen jo har taget et gevaldigt hop opad igen efter nogle sløje år efter krisen, og måske skulle man i virkeligheden slå koldt vand i blodet her med hensyn til erhvervets udsigter.
De er nok ikke helt så dystre, som det så ud lige efter krisen.
Med hensyn til udflytning af de statslige arbejdspladser er det et initiativ, vi har støttet fra Enhedslistens side, men vi har samtidig kritiseret den konkrete plan for udflytning for at være alt for forhastet og dårligt gennemarbejdet og analyseret.
Samtidig har udflytningen ført til markant stigende sagsbehandlingstider i nogle styrelser, men regeringen trøster sig med, at det nok bliver bedre, når udflytningen er faldet på plads, og det må man så håbe at det gør.
Men havde man nu analyseret situationen grundigt forud for udflytningen, og havde man prøvet at komme op med nogle gode incitamenter for de tidligere medarbejdere i form af jobgaranti, prøvetid, løntillæg, eller hvad det nu kunne tænkes, for at flytte med, kunne det jo være, at man havde fået nogle flere til at flytte med og dermed bevaret deres kompetence og viden og dermed undgået det videnstab, der er kommet ud af det – nogle steder, i hvert fald.
Vi er absolut imod den forsøgsordning, som er omtalt i redegørelsen, som regeringen er på vej med, med hensyn til en bebudet dialog med Europa-Kommissionen om, at udlændinge kan erhverve sommerhuse i særligt udvalgte områder.
Vi tror simpelt hen, at det bliver en glidebane, og at EU vil bruge en sådan ordning til på sigt at ophæve sommerhusreglen helt og holdent, og det er noget, vi er voldsomt imod i Enhedslisten.
Det vil ganske enkelt betyde, at sommerhuse, især langs den jyske vestkyst, men søreme også andre steder, vil stige kraftigt i værdi og ikke vil være til at komme i nærheden for almindelige danskere.
Det vil samtidig betyde, at sommerhusene efter alt at dømme vil komme til at ligge mere eller mindre tomme hen det meste af året, da man jo ikke lige tager en tur i sommerhus, hvis man bor i Sydtyskland f.eks.
Jeg må også spørge: Er der overhovedet flertal for det forslag?
Det var sådan set et lidt retorisk spørgsmål, der også var rettet til Dansk Folkeparti.
Af samme grund er vi faktisk betænkelige ved den mulighed, som pensionister får for at bebo sommerhus hele året nu efter kun 1 års ejerskab.
Vi er ikke sikre på, at det ikke også udfordrer sommerhusreglen, da den jo netop er indgået med henblik på ferie- og fritidshuse og forudsætter, at huset netop anvendes i ferien og i fritiden.
Regeringen har indtil nu lydt temmelig skråsikker på, at det ikke er noget problem, og det håber vi så på er rigtigt, men det må jo komme an på en prøve, for at sige det rent ud.
I Enhedslisten vil vi gerne være med til at udvikle vores yderområder, landdistrikter og øer.
Jeg skal ikke nævne alle ti punkter, blot nogle få af dem, som vi tror har størst betydning: Vi lægger voldsomt vægt på, at man får opbygget lokalråd rundtomkring med ikke bare høringsret, men søreme også med initiativret, beslutningskompetence og egen økonomi, og jeg vil meget gerne her fremhæve det, der foregår i det nedsatte landdistriktsudvalg i Sønderborg Kommune, hvor det virkelig er lykkedes at drage landsbylaugene ind, og hvor de jo faktisk også har reel kompetence og så at sige egen økonomi at arbejde med.
Bredbånd er en vigtig ting, og det er også nævnt i redegørelsen.
Vi synes, at der skal være og vi må kræve hundrede procents dækning.
Vi synes også, at man kunne arbejde med ideen om landsbypedeller, en slags lokal altmuligmand lige fra postbud til chauffør på den lokale landsbybus osv.
Det er kun fantasien, der sætter grænser.
Flere har nævnt færgetaksterne, hvor der er bred enighed om her i Folketinget, at landevejsprincippet skal gennemføres fuldt ud.
Det er vi helt enige i.
Og vi vil blive ved med i Enhedslisten at slås for, at der bliver en statslig kreditgivning i forhold til både beboelse og også småvirksomhed på landet.
Om det skal være via en statsbank eller på andre måder, har vi ikke sådan lige lagt os fast på, men vi mener, at der stadig væk er et problem, om end krisen jo også der har gjort sin indsats.