runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-02:
Jeg studsede over præcis det samme.
Altså, det må man altså ikke.
Fru Mette Thiesen kan heller ikke pludselig kalde sig Mads – det må man altså ikke, det er forbudt.
Det var da noget af en overraskelse at høre, at Dansk Folkeparti synes, at man da bare skal kunne hedde lige præcis, hvad man har lyst til, og at mænd kan hedde kvindenavne, og kvinder kan hedde mandenavne.
Det må jeg sige var en overraskelse.
Men spørgsmålet, jeg egentlig ville stille, var om det her med, at man skal understøtte familien defineret som far, mor og børn.
Hvilke former for understøttelse er det så, Dansk Folkeparti vil fratage alle de familier, der ikke består af far, mor og børn?
Mette Thiesen (DF), 2025-05-02:
Det, som vi skriver i vores beslutningsforslag, er, at det offentlige skal understøtte familien defineret som far, mor og børn.
Det handler grundlæggende set om, at vi i Danmark skal anerkende to køn, og at vi skal anerkende, at den hyppigste familieform er far, mor og børn.
Det er det mest ønskværdige, selvfølgelig er det det; det er normen, det er det, langt de fleste familier består af.
Så jeg tænker, at ordføreren godt kan se, at der er en lille smule diskrepans dér.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-02:
Altså, nu er det ikke mig, der har stået på Folketingets talerstol og sagt, at mænd bare kan kalde sig Jonna, hvis de gerne vil det.
Det forholdt ordføreren sig overhovedet ikke til.
Det er heller ikke mig, der har skrevet i et forslag, at det offentlige skal understøtte familien defineret som far, mor og børn.
Det er altså fru Mette Thiesen selv.
Så må det da også være rimeligt, at man kan svare på, hvilke måder man skal fremme denne her familieform på.
Skal vi gøre det vanskeligere at få skilsmisse eksempelvis?
Mette Thiesen (DF), 2025-05-02:
Årh, der er flere forskellige navne, som man kan hedde både som mand og kvinde.
Kim og René og alle mulige forskellige ting.
Det er så, hvad det er.
Det var egentlig det, jeg henviste til.
For det andet er der det om, hvad det offentlige skal understøtte.
Jeg har nævnt tidligere, at vi sagtens kan snakke om fertilitetsbehandling.
Vi kan også snakke om flere andre forskellige ting.
Jeg synes bare, det bliver en lille smule mærkeligt, når man skriver noget, som er faktuelt korrekt.
Normen i Danmark er far, mor og børn, og det er selvfølgelig det, som staten skal understøtte.
Gunvor Wibroe (S), 2025-05-02:
Tak for ordet.
Jeg vil egentlig bare dykke lidt videre ned i det, som ordføreren for Venstre siger, nemlig at Dansk Folkeparti altså mangler at give os svar på, om en familie med to fædre med børn, to mødre med børn, en familie med en mand og en kvinde, der ikke kan få barn, en enlig mor, en enlig far, en enkemand er familier på lige fod med det, som Dansk Folkeparti skitserer som far, mor og barn.
Er det det?
Samira Nawa (RV), 2025-05-02:
Man må leve, fuldstændig som man vil, men en børne- og ungeydelse, barselsrettigheder og andre offentlige ydelser må man så sige nej tak til for det tilfælde, at man skulle være homoseksuel og ønske sig at få børn.
Det er så en besked, som jeg synes fru Mette Thiesen også skal sige højt og tydeligt, når man fremsætter sådan et beslutningsforslag.
I øvrigt er det jo lidt en underlig argumentation at hive sine egne venner frem, når det er, man gerne vil vise, at der er bred opbakning til noget.
Jeg kunne også godt hive nogle venner frem, og så skulle Dansk Folkeparti pludselig trække sit eget beslutningsforslag tilbage, eller hvordan?
Mette Thiesen (DF), 2025-05-02:
Hvordan man lever som familie, må man fuldstændig selv om, men der er forskel på, hvad den danske stat skal understøtte, også økonomisk, og at man siger, at folk kan leve fuldstændig, som de vil.
Hvis det f.eks. er to mænd, som skal have et barn, er man ligesom nødt til at have en kvinde med ind i billedet.
Så er der en far og en mor, og så har far måske en mandekæreste.
Men det der med fuldstændig at smide al sund fornuft og bare sige, at selvfølgelig er alt lige godt, siger jeg nej til, og jeg synes det er en mærkelig debat.
Folk må leve fuldstændig, som de vil.
Jeg er 100 pct. sikker på, at de mennesker, som enten lever i et homoseksuelt forhold eller alene eller på anden måde, også kan være både nogle dejlige familier og nogle kærlige forældre og alt mulig andet.
Det er slet ikke det, jeg sætter spørgsmålstegn ved?
Men vi snakker om, hvad det offentlige skal understøtte, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man i 2025 kan synes, at normen ikke er far, mor og børn, for det er den altså.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-05-02:
Jeg tror, spørgeren har fået tre spørgsmål.
Det har jeg allerede svaret på.
Der står: »... kønsforståelse, der fraviger den biologiske virkelighed«.
Jeg mener heller ikke, vi skal finansiere en organisation, der går ud på skoler og fortæller, at jorden er flad.
Altså, det er så simpelt.
Så hvis det er, at man har en helt anden forståelse af den biologiske virkelighed, så mener jeg ikke, det er noget, vi skal bruge skattekroner på.
Det er da heller ikke nyt.
Det har været Liberal Alliances politik hele tiden.
Gunvor Wibroe (S), 2025-05-02:
Jeg vil bare lige følge op på et spørgsmål, som jeg fik fra den konservative ordfører, om det her med at kigge på lovgivning osv.
Og jeg vil bare lige rose Konservative, for tilbage i 1989 var Det Konservative Folkeparti som bekendt nogle af dem, der kæmpede mest hårdnakket imod registreret partnerskab, altså nogle af dem, der kæmpede hårdest imod, at det kunne blive dansk lovgivning.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-02:
Tak for den ros.
Det er en konservativ værdi, at vi skal forandre for at bevare, og det kunne jo være, at Socialdemokratiet kom til den erkendelse en dag også.
Gunvor Wibroe (S), 2025-05-02:
For Socialdemokratiet – det er bare lige for at svare her – er det vigtigt, at vi står vagt om de danske værdier som frihed og frisind, og at vi står vagt om de rettigheder, som vi har været med til at forme igennem årtier generation for generation.
Det er vigtigt for Socialdemokratiet.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-02:
Det var da rart at få som spørgsmål, at jeg får præciseret, hvad Socialdemokratiet står vagt om.
Så kan jeg jo lige bruge min svartid på at fortælle, at frihed og frisind er nogle rigtig gode ting.
Vi skal bare huske, at en gang imellem gør vi noget, som måske har nogle utilsigtede effekter.
Og når det handler om hele kønsidentiteten, kan vi altså bare se, at der er nogle børn, særlig børn i autismespektret, som bliver meget udfordret af den ideologi, som har bredt sig over de seneste år.
Rosa Lund (EL), 2025-05-02:
Tak for det.
Det kommer forhåbentlig ikke som nogen overraskelse, at Enhedslisten ikke støtter det her beslutningsforslag, som har til formål at begrænse transpersoners rettigheder og i øvrigt benægter videnskabelige fakta og indskrænker ytringsfriheden i det offentlige.
Transpersoner er en lille og meget udsat gruppe i Danmark.
Jeg synes, det hører med til den her debat, at VIVE har dokumenteret, at 42 pct. af transpersoner har oplevet vold, altså at blive udsat for vold, og at hver fjerde har forsøgt at tage sit eget liv.
Deres eksistens truer på ingen måde os andre.
Tværtimod er det transpersoner, der er udsatte og truede.
Derfor synes jeg, at vores opgave er at beskytte dem.
Derudover må jeg ligesom hr. Carl Valentin påpege det lidt mærkelige i, at forslagsstillerne ønsker at insistere på, at der kun eksisterer to køn med henvisning til biologiske fakta.
Selv hvis vi ignorerer eksistensen af transpersoner, det synes jeg ikke vi skal, men lad os sige at vi gør det, så må forslagsstillerne da i det mindste anerkende eksistensen af intetkønnede personer og biologisk kønsvariation.
Det er jo sådan set det biologiske argument.
Ca. 2 pct. af befolkningen er intetkønnede, og ligesom hr. Carl Valentin også sagde, har jeg i sagens natur også taget det argument med, at det er lige så mange, som der er rødhårede – som undertegnede.
Der er altså ikke kun to køn, heller ikke biologisk, og derfor er det, der står i det her beslutningsforslag, jo faktuelt forkert.
Det kan Folketinget selvfølgelig ikke vedtage.
Derfor undrer det mig, at Dansk Folkeparti fremsætter det her beslutningsforslag netop med biologiske argumenter.
Uanset at Dansk Folkeparti gerne vil benægte det, er det jo den virkelighed, vi lever i; det er jo den virkelighed, vi lever i.
Derudover ønsker Dansk Folkeparti også med det her forslag at begrænse ytringsfriheden i det offentlige, således at myndigheder ikke må sige sandheden med det eksplicitte formål at begrænse transpersoners rettigheder.
Det kommer bag på mig, fordi jeg har stået så mange gange inde i den her Folketingssal og diskuteret netop ytringsfrihed med Dansk Folkeparti, og der stiller man sig på en anden side.
Der må jeg bare nærmest gentage hr. Carl Valentins argument om – og nu beklager jeg, hvis jeg lægger ord i munden på hr. Carl Valentin – at det, der foregår fra Dansk Folkepartis side, er en lille smule hyklerisk.
Enhedslisten kan i sagens natur absolut ikke støtte det her forslag.
Til sidst vil jeg sige, at jeg har det ligesom den danske rapper Tessa: Man bestemmer selv, hvem man elsker, og hvordan man vil tituleres.
Det er absolut ikke noget, vi skal lovgive om.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2025-05-02:
Tak, formand.
Med det her beslutningsforslag vil Dansk Folkeparti gerne slå fast, at der kun findes to køn: mand og kvinde.
Her har Dansk Folkeparti fakta imod sig.
For 1 pct. af den danske befolkning har variationer i kønskarakteristika.
Det kan f.eks. være antallet af X- og Y-kromosomer.
Det er så en gruppe mennesker, som Dansk Folkeparti åbenbart ikke ønsker at anerkende.
Biologien siger ét, Dansk Folkeparti vil noget andet.
Så er der alt det andet, som det her beslutningsforslag også indeholder.
Tidligere i dag gjaldede det højt og tydeligt her fra Folketingssalen, at en hamster ikke bliver til en guldfisk af at leve i et akvarium.
Sådan omtaler Dansk Folkepartis fru Mette Thiesen transpersoner.
Det er så vanvittig grænseoverskridende, at der bliver talt sådan om en minoritet i vores samfund og så endda i en besked, der er sendt af sted direkte fra Folketingssalen.
Så er der den del af beslutningsforslagets bemærkninger, som også er blevet nævnt ad et par omgange her fra talerstolen, nemlig der, hvor der står: »Det offentlige skal understøtte familien defineret som far, mor og børn.«
Hvad betyder det?
Hvad betyder »understøtte«?
Er det, at børnecheck, barselsdagpenge og andre offentlige ydelser kun skal udbetales til familieformer, som er Dansk Folkepartis yndlingsfamilieformer, nemlig far, mor og børn?
Hvad med familieformer, hvor det er en solomor, en regnbuefamilie eller homoseksuelle, der har fået børn?
Er det den offentlige understøttelse?
Er det de offentlige ydelser, som man skal begrænses fra at få?
Så jeg må sige, at jeg synes, at det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti er et homofobisk beslutningsforslag, og i Radikale Venstre siger vi nej tak.
Det er et forslag, som er direkte importeret fra Trumpadministrationen, og som vil fratage visse danskere retten til at være dem, de er, leve, som de vil, og blive anerkendt for deres seksualitet, deres kønsidentitet og de familieformer, de finder ind i, og det vil vi i Radikale Venstre kæmpe imod.
Så er Dansk Folkeparti jo også lykkedes med at stille sig side om side med nogle af de reaktionære imamer, som de gerne vil sende nogle beskeder til.
For en gang imellem lyder det sådan på sociale medier.
F.eks. kan jeg nævne et citat fra hr. Morten Messerschmidt, der skrev: Hvis du er træt af homoer, så er Afghanistan måske noget for dig.
Der stiller Dansk Folkeparti sig altså side om side med nogle af dem, de ønsker at sende hjem.
Det kan godt være, at det virker lidt paradoksalt, men som kvinde med afghansk baggrund må jeg bare sige, at det der er helt underligt i mine ører.
Jeg har alle dage syntes, at Dansk Folkeparti var ude på et overdrev, men det her er langt ud over det sædvanlige, og i Radikale Venstre siger vi nej tak.
Samira Nawa (RV), 2025-05-02:
Jeg synes, der blev sagt en del vrøvl fra talerstolen, og når Dansk Folkeparti ikke rigtig vil anerkende fakta og biologi, er det, som om diskussionen bliver lidt svær.
Så lad mig gå et andet sted hen
Dansk Folkepartis ordfører snakker om, at folk må leve fuldstændig, som de vil, og Dansk Folkeparti anerkender, at man kan være den, man er, men samtidig skriver man jo i bemærkningerne til sit beslutningsforslag, at det offentlige skal understøtte familier defineret som far, mor og børn.
Det er blevet rejst flere gange i løbet af debatten.
Vil Dansk Folkepartis ordfører ikke lige forholde sig til, at konsekvensen af det her jo er, at der vil være familier, som f.eks. består af far, far og børn, eller andre familieformer som enlige mødre, enlige fædre?
Konsekvensen vil være, at det offentlige ikke kan understøtte dem med offentlige ydelser, f.eks. i form af børne- og ungeydelse, barselsrettigheder, barselsdagpenge.
Mette Thiesen (DF), 2025-05-02:
Det er meget vildt at skulle høre fra en radikal, at man siger meget vrøvl.
Jeg mener jo sådan set grundlæggende, at alt, hvad Radikale Venstre siger, er noget vrøvl, men lad det nu ligge.
Det er jo grundlæggende den mest normale familieform.
Så selvfølgelig skal samfundet understøtte det.
Det giver overhovedet ikke nogen mening, og hvis man er mor til et barn, får man jo også børnepenge, fordi man har forældremyndigheden.
Så jeg kan slet ikke forstå den der.
Som jeg nævnte tidligere fra talerstolen, mener vi grundlæggende, at det offentlige Danmark skal understøtte familien defineret som far, mor og børn, fordi det er normen.
Der har desværre været sådan en tendens til igennem efterhånden rigtig, rigtig mange år, at man ligesom siger, at alt er lige godt.
Nej, det er det ikke.
Jeg er selv enlig mor, men det er da klart, at en familie med far, mor og børn er at ønske sig.
Så jeg kan slet ikke forstå den der forargelse over det her.
Så nej, man kan leve, fuldstændig som man vil, men grundlaget må da altid være far, mor og børn.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-02:
Det er korrekt, at vi har rent drikkevand i Danmark, og vi måler det jo intensivt, og når der viser sig at være nogle værdier, hvor der er problemer, så bliver det meldt ud og kommer i radioavisen, og det er en stor nyhed, selv når det er små vandværker, og så gør man en kæmpe indsats for at få det håndteret.
Forslaget her handler jo ikke om her og nu-situationen.
Det handler jo om fremtidens drikkevand, og der skal altså også handling til.
Alternativet er jo, at hvis ikke vi beskytter fremtidens drikkevand, skal vi begynde at rense op, og det er voldsomt meget dyrere end at forebygge.
Derfor er det klogt at have gang i den her kortlægning og klogt også at følge den kortlægning op, når den er der, med konkrete tiltag, der beskytter mod nitrat, mod forurenet jord, mod sprøjtemidler oppe på jorden oven over fremtidens drikkevandsressourcer.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-02:
Det sagde vi også.
Vi skal ikke svine miljøet til, men ministeren bliver nødt til at svare på, hvornår vi løber tør for drikkevand, hvis man ikke rørte en finger.
Det ville jeg jo gerne have svar på, hvis man så ved, at det er fremtiden, for ellers kan fremtiden være i år to tusind syv hundrede et eller andet, eller det kan være i 2026.
Der er en kæmpe forskel.
Så kan jeg forstå, at i forhold til de 195.000 ha bliver landbruget kastet under bussen en gang til, men kunne man måske ikke tænke lidt klogt og sige: Når nu vi i forvejen har taget 300.000 ha, hvor vi vil plante skov, kunne man ikke plante den skov dér, hvor man har tænkt sig at få sit drikkevand fra i fremtiden?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-02:
Det er netop derfor, at vi i den politiske aftale – så det er jo næsten korrekt – har 250.000 ha skov, der skal plantes, og noget af det bliver for at minimere kvælstofudledningerne til vores fjorde og vandløb, men en del af det bliver også drikkevandsskov, som vi kalder det – altså skov, der plantes for at beskytte drikkevandsressourcerne nedenunder.
Tilskudsordningen bliver revideret i 2027, når vi har kortlagt det, så vi kan få det ind som et reelt parameter, at man kan få støtte til at opføre skov de steder, hvor vi har kortlagt drikkevandsressourcerne neden under jorden.
Gunvor Wibroe (S), 2025-05-02:
Tak, formand.
Kære formand, kære kollegaer
Jeg står her i dag som afløser for vores miljøordfører, som desværre er forhindret i at være her.
Drikkevandet er en af vores dyrebare ressourcer.
Det er noget, vi som samfund har et fælles ansvar for at passe på.
Det handler ikke bare om i dag, det handler om, at vores børn og børnebørn også skal kunne tappe rent drikkevand, når det bliver deres tid.
Desværre finder vi alt for mange rester af sprøjtegifte, pesticider, i grundvandet.
Det gælder også steder, hvor vi faktisk henter drikkevand op.
Det er en alvorlig situation, og derfor er det både relevant og et vigtigt beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat i dag.
I 2022 gik vi i Socialdemokratiet, SF, Enhedslisten og Radikale Venstre til valg på, at vi sammen ville beskytte op til 200.000 ha jord for at sikre rent drikkevand, først ved at kortlægge de områder, hvor behovet er størst, og derefter indføre sprøjteforbud.
Det løfte står vi ved.
Og det er præcis det, vi er i gang med.
Kortlægningen af en af de sårbare grundvandsdannende områder er sat i gang, og den ventes færdig i 2026.
Først derefter ved vi med sikkerhed, hvor det giver bedst mening at placere egentlige grundvandsparker.
Det skal ske på et solidt fagligt grundlag og ikke gennem forhastede beslutninger.
Men vi sidder i dag ikke bare på hænderne, mens vi kortlægger.
Regeringen har allerede markante initiativer i gang.
Fra marts 2025 skal kommunerne udstede påbud om sprøjteforbud i boringsnære beskyttelsesområder.
Vi går dermed fra frivillighed til reelle forbud der, hvor drikkevandet er mest sårbart.
Vi har afsat 110 mio. kr. til oprensning af PFAS i drikkevandet, og vi har etableret en ny drikkevandsfond med 370 mio. kr., som skal styrke beskyttelsen af grundvandet i hele Danmark.
Endelig er der med den grønne trepart aftalt, at vi på baggrund af den færdige kortlægning senest i 2027 skal beslutte, hvordan vi beskytter de mest sårbare områder, herunder hvordan grundvandsparker konkret kan blive en del af løsningen.
Socialdemokratiet deler ambitionen om rent drikkevand og en styrket grundvandsbeskyttelse, men vi mener, at beskyttelsen skal bygges på det faglige grundlag, vi allerede har sat i gang, og med blik for, hvordan vi samtænker natur, klima og rent vand i de løsninger, vi vælger.
Af den grund kan vi ikke støtte beslutningsforslaget i dag, men vi takker Enhedslisten for at holde fokus på en af vores vigtigste naturressourcer, og vi fortsætter arbejdet for at sikre rent drikkevand i generationer frem.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-02:
Nu hørte jeg godt, at det var en vikartale, men når nu ordføreren har en fortid på Frederiksberg som magistratsmedlem, går jeg ud fra, at man er vidende om de problemer, som HOFOR Vand haft med at skaffe rent vand til det storkøbenhavnske område.
De har skullet ud i at forsøge at lave aftaler nord for København for at sikre drikkevand til borgerne i det storkøbenhavnske område.
Jeg noterer mig, at der er en række borgmestre, der synes, at det her skal gå hurtigt; f.eks. har Middelfarts socialdemokratiske borgmester været ude at sige, at der sådan set er nok viden til at gå videre.
Vi er jo færdige med kortlægningen på Fyn.
Så vi er egentlig i en situation, hvor man politisk godt kunne tage skridtet videre.
Ordføreren siger, at der skal være en vis grundighed i det her, men der er jo sådan set geografiske områder, hvor vi godt kunne gå videre nu – og det har ministeren så lige afvist.
Kan ordføreren ikke se, at vi egentlig på et godt grundlag kunne gå videre nu i nogle bestemte geografiske områder for at sikre vores drikkevand?
Gunvor Wibroe (S), 2025-05-02:
Det står vi på mål for.
Men vi har jo netop også sat gang i en kortlægning af, hvor der er mest behov for det.
Og i stedet for at kortslutte den proces, afventer vi, at den kortlægning er færdig, og det skulle den jo efter min forståelse gerne være i 2026.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-02:
Hvis man nu havde identificeret, hvor det er, der er størst risiko for trafikuheld i Frederiksberg Kommune, kunne man så ikke sætte indsatsen i gang, inden man var færdig med at undersøge hele Bornholm.
Det er jo det, som den her sag ligesom er en parallel til.
Hvorfor ikke gå videre, lige så snart man har viden?
Det er derfor, jeg har en utålmodighed.
Det er godt, at Socialdemokratiet vedkender sig valgløftet, men det skulle gerne være sådan, at vi er færdige med opgaven ret snart.
Der synes jeg, at man spilder nogle muligheder ved ikke at gå videre med de områder, man har undersøgt.
Gunvor Wibroe (S), 2025-05-02:
Vi står selvfølgelig på mål for den aftale og det forslag, vi lavede sammen med Enhedslisten, SF og Radikale Venstre før valget i 2022.
Det her er jo noget, der skal udrulles nationalt, så derfor duer det ikke bare at tage regionale områder som Fyn, og jeg tror, der blev nævnt Bornholm.
Vi skal have kigget på hele Danmark.
Hvor er de sårbare områder?
Og hvor giver det mest mening at etablere de her grundvandsparker?
Det afventer vi.
Det er jo ikke sådan, at vi kigger ud i 10 år.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-02:
Mange tak for det.
Jeg står her også som afløser for hr. Erling Bonnesen, men det er et emne, jeg tillægger stor betydning både politisk og også personligt.
Det er tinglyst på ejendommen, og det er jo godt for fremtidens drikkevandsbrugere, at de forhåbentlig kan få noget godt og rent drikkevand fra det område og den slugt, som jeg bor i.
Alle naboerne er heldigvis også gået med på den ordning, selv om vi ikke fik skattefritagelse for den kompensation, som vi fik, da vi gjorde det.
Det siger jeg blot for at illustrere, at der jo heldigvis er masser af landmænd og kommuner derude, der samarbejder fint om det her med udgangspunkt i de regler, der allerede er, både for netop at sløjfe boringer og for at sikre, at det, der foregår rundt om de boringer, som der er, og som skal sikre det rene drikkevand, er sprøjtefrit.
Regeringen har jo også taget en række initiativer for at sikre, at det her bliver endnu bedre i fremtiden.
Der skal nemlig identificeres områder, hvor fremtidens drikkevand dannes, og hvor der så er behov for en mere målrettet beskyttelsesindsats.
Derfor er det her jo ikke et dårligt forslag, og i Venstre deler vi intentionen i forslaget.
Vi skal sikre en god beskyttelse af vores drikkevand.
Men hvis man vælger bare lige sådan at udpege og beskytte 200.000 ha i år, uden at man har tilvejebragt et tilstrækkeligt fagligt grundlag, så bliver det jo ikke de rigtige områder, så bliver det ikke den rigtige indsats, hverken for grundvandet eller i virkeligheden for de berørte lodsejere.
Der skal være et solidt fagligt grundlag.
Og det bliver der med aftalen om et grønt Danmark, for så skal regeringen senest i 2027 beslutte, hvordan de sårbare grundvandsdannende områder kan beskyttes på baggrund af den kortlægning, der finder sted.
Den kortlægning er endnu ikke tilstrækkelig.
Der bliver også en tværministeriel analyse, der vurderer indsatsen og de fremtidige reguleringer, så beslutningerne kan hvile på et solidt grundlag.
Der er jo ikke lang tid til 2027, hr. Søren Egge Rasmussen, og derfor opfordrer vi til, at vi arbejder sammen for at få det til at lykkes i stedet for at gøre noget forhastet inden udgangen af i år.
Og med de ord kan Venstre ikke støtte det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-05-02:
Jo, jo, men det der grundige arbejde er jo færdigt på Fyn, og nu hører vi så, at Jammerbugt og Møllenåen er kommet med
Der var jo en mulighed for, at man ligesom havde et lovforslag, der tog det med, der er undersøgt, så man indførte de her restriktioner løbende.
Sådan en lovgivning kan jeg sagtens forestille mig.
Det er nogle gange lidt, som om lovgivningen skal være på en sådan måde, at Danmark er fuldstændig ensrettet, men når man nu løbende får mere viden, hvorfor så ikke have en lov, der ligesom sikrer, at når den viden så kommer, ruller man de her grundvandsparker ud og fortsætter med den lokale planlængning?
Kan ordføreren ikke se, at man faktisk godt kunne lave det her hurtigere end det, som regeringen nøler med?