Betina Kastbjerg (DD), 2023-02-09:
Tak for ordet.
I dag skal vi behandle B 15, som udspringer af et borgerforslag, som omhandler et ønske om, at dansk politi skal bruge genetisk slægtsforskning i drabssager, sager om grov personfarlig kriminalitet og ved terror, og det glæder mig, at vi har et demokratisk samfund, hvor vi i Folketinget kan tage forslag op, som optager vores borgere.
Så en stor tak til Martin, der sidder heroppe, og som står bag dette borgerforslag, og jeg har også haft fornøjelsen af at mødes med Martin, og det var meget oplysende.
I det her tilfælde er der tale om et nyt banebrydende redskab til opklaring af både ældre og fremtidige drabssager.
Genetisk slægtsforskning er blevet brugt i USA i årevis, hvor hundredvis af sager er blevet løst på den her måde, og i 2020 beviste svensk politi også, at metoden virker, da de opklarede et 16 år gammelt dobbeltdrab.
Ved at bruge genetisk slægtsforskning vil politiet få mulighed for at bruge et redskab, som kan være med til både at forhindre og opklare grov kriminalitet.
Det betyder i praksis, at politiet i højere grad vil kunne identificere gerningsmanden tidligere og måske også forhindre, at han/hun laver flere forbrydelser.
Den her metode vil også kun blive taget i brug, såfremt andre opklaringsmetoder er udtømte, og genetisk slægtsforskning skal heller ikke bruges som et bevis i retten, men blot som en efterforskningsmetode.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt for vores pårørende, at pårørende til et drabsoffer kan få en afklaring, og vi kan få stillet forbryderen til ansvar, og derfor skal vi selvfølgelig bruge alle tænkelige redskaber for at få opklaret forbrydelserne.
Der har været rejst nogle bekymringer omkring metoden, og om der er nogle uskyldige personer, der kan blive mistænkeliggjort i nogle alvorlige sager, men det er faktisk modsat.
Altså, politiet bliver jo netop ledt på rette spor, og jeg synes i hvert fald, det er svært at få øje på argumenterne imod at drage fordel af den her efterforskningsmetode.
Desuden er det meget ressourcetungt at arbejde på drabssager, og nogle gange arbejdes der på nogle sager i årevis.
Genetisk slægtsforskning kan være et ressourcebesparende værktøj, når man kigger på, at det svenske dobbeltdrab blev opklaret på 5 uger, og man kan også undgå at tage tusindvis af dna-prøver i sagerne.
I Danmark har vi 30 uopklarede kvindedrab, så tænk, hvis vi nu kunne opklare et drab som det på Emilie Meng.
Tænk, hvad det kan gøre for de efterladte at få svar, og at vi får stillet gerningsmanden til ansvar.
Så retter jeg lige blikket mod justitsministeren, for jeg har forsøgt at få et svar på, hvor mange uafklarede drab vi har i Danmark, og det kunne ministeriet umiddelbart ikke oplyse.
Så jeg håber, hvis I får lidt længere tid, at vi så kan få et svar på det.
Og jeg kunne også godt tænke mig at vide, hvor mange uopklarede voldtægtssager der er, så jeg skal nok lige sende spørgsmålet skriftligt over.
Det er også vigtigt, at vores opklaringsredskaber til politiet er tidssvarende, at redskaberne følger med den udvikling, der generelt er i samfundet.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi hurtigst muligt får taget dette redskab i brug.
Derfor støtter vi i Danmarksdemokraterne dette forslag.