Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-17:
Med beslutningsforslag B 115, som vi drøfter her i dag i Folketinget, foreslår Dansk Folkeparti at forpligte forsikringsselskaber til at oplyse offentlige myndigheder, når de i forbindelse med afdækning af forsikringssvindel kommer i besiddelse af oplysninger, som tyder på, at der begås svindel med offentlige ydelser.
I beslutningsforslaget er det nævnt, at det kan være ydelser, som er udbetalt grundet helt eller delvis manglende erhvervsevne.
Lad mig her fra starten af debatten starte med indledningsvis at kvittere for forslaget fra Dansk Folkeparti, som ønsker at styrke indsatsen over for snyd med offentlige ydelser.
Jeg vil gerne understrege, at jeg ser rigtig mange gode og positive elementer i forslaget, men der også nogle ting, som fortjener en nærmere undersøgelse, inden man bare kan gå direkte ud i at støtte beslutningsforslaget.
Men overordnet set
er det en supervigtig debat.
For lad mig starte med at slå fast, at regeringen deler Dansk Folkepartis holdning på området.
Snyd med offentlige ydelser er helt og aldeles uacceptabelt, og det skal vi også blive bedre til at bekæmpe.
Det er vigtigt, og det skal vi fortsat værne om.
Men det svækker tilliden og opbakningen til vores velfærdssamfund, hvis vi oplever, at skattefinansierede velfærdsydelser bliver udbetalt til personer, som ikke har ret til dem.
For det andet synes jeg også, at Dansk Folkeparti har gjort sig nogle gode tanker om at genbruge oplysninger, som findes i forvejen.
Det er vigtigt, at indsatsen mod snyd og fejludbetalinger bliver så effektiv som muligt, så der bliver sat en stopper for udbetalingsfejl og ikke mindst personer, som snyder sig til ydelser, de ikke har krav på.
Det er også et væsentligt element i regeringens udspil om styrket kontrol med offentlige ydelser.
F.eks. indeholder vores udspil forslag om, at registersamkøring anvendes til at sikre, at der ikke sker en udbetaling af sociale ydelser under frihedsberøvelse på en af Kriminalforsorgens institutioner.
Derved kan ydelser hurtigt stoppes og genoptages uden gensøgning.
Et andet forslag omhandler, at Udbetaling Danmark får mulighed for at videregive basisoplysninger om ydelsesansøger og -modtager til kommunerne.
Derfor vil jeg gerne kvittere for den fornuftige tilgang, der ligger i det fremsatte beslutningsforslag.
Men som jeg startede med at nævne, er der nogle opmærksomhedspunkter, som jeg synes fortjener en nærmere undersøgelse, inden der træffes beslutning om at indføre en underretningspligt for forsikringsselskaber.
En sag om forsikringssvindel eller urigtige oplysninger i en forsikringssag betyder ikke nødvendigvis, at borgeren ikke længere er berettiget til en eventuel offentlig ydelse.
Der kan i forsikringsbetingelserne være andre krav end de krav, der stilles for at kunne modtage en offentlig ydelse.
F.eks. tages der ved tilkendelse af førtidspension udgangspunkt i borgerens samlede situation og muligheder for at opnå tilknytning til arbejdsmarkedet.
Vurderingen af erhvervsevne i forsikringssager og vurderingen af varig nedsat arbejdsevne i sager om f.eks. førtidspension sker på forskelligt grundlag, og der er ikke nødvendigvis et direkte sammenfald mellem de to vurderinger.
Det er derfor ikke givet, at en indberetningspligt for forsikringsselskabet vil kunne hjælpe kommunerne i sager om forkert udbetaling af ydelser for f.eks. tabt erhvervsevne.
Desuden er det i dag sådan, at det på baggrund af bankers og forsikringsselskabers tavshedspligtregler ikke er muligt uberettiget at videregive oplysninger om forsikringsselskabers kunder, idet kundens interesse i, at oplysningerne holdes hemmelige, anses for at vægte tungere end selskabets interesse i, at en kommune måske har truffet en forkert afgørelse.
En forsikringskunde har en berettiget forventning om, at de oplysninger, kunden har afgivet til forsikringsselskabet, holdes hemmelige, og det gælder særlig i forhold til personfølsomme oplysninger, der også er særlig beskyttet i kraft af persondatareglerne.
Selvfølgelig er det væsentligt, at kommunen har oplysninger, de kan lægge til grund for udbetaling af sociale ydelser, herunder relevante oplysninger om arbejdsevne.
Med hensyn til videregivelse af oplysninger til myndighederne skal det ses over for hensynet til borgeren, idet der vil være tale om videregivelse af personfølsomme oplysninger.
Og det vil vi skulle afveje op imod de ekstra administrative omkostninger, der vil være i selskaberne og dermed også i sidste ende for forsikringskunderne.
Men som sagt: Jeg synes, det fortjener en meget dybere overvejelse.
Som jeg tidligere har nævnt, er jeg positiv over for, at de forskellige myndigheder kan udveksle oplysninger for ved fælles hjælp at forhindre snyd med offentlige ydelser.
Men der er også elementer i beslutningsforslaget, som kræver en lidt nærmere undersøgelse.
Med forslaget om at videregive oplysninger til offentlige myndigheder er der tale om, at der skal videregives oplysninger, der kan være personfølsomme, og at videregivelsen vil medføre administrative byrder for den private aktør, nemlig et forsikringsselskab.
Som lovgivningen er i dag, vil en pligt til, at forsikringsselskaber skal videregive oplysninger, kræve lovændringer.
På baggrund af de modsatrettede hensyn, der er, vil regeringen, eventuelt i samarbejde med forsikringsbranchen, undersøge oplysningernes anvendelighed nærmere, inden vi forpligter os til at indføre en underretningspligt.
Et eventuelt yderligere afklaringsarbejde må vi så se på sammen, altså om der i den kommende samling skal ske lovændringer ved at indføre denne pligt for forsikringsselskaberne til at videregive visse kundeoplysninger til kommuner med henblik på at bekæmpe socialt bedrageri.
Jeg vil også gerne benytte den her lejlighed til at opfordre forsikringsselskaberne til, at de kan og bør politianmelde svindel.
Det er nødvendigt, for at vi kan komme sådanne svindelsager til livs.
Afsluttende kan jeg sige, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, som det ligger, men med de mange positive betragtninger, jeg også er kommet med, lægger jeg op til, at vi forhåbentlig kan lave en fælles beretning i udvalget – med henblik på at de her meget gode elementer, der nu er skitseret, kan føre frem til en yderligere afdækning, med henblik på at vi så kan lave en eventuel lovændring i den kommende folketingssamling.