Preben Bang Henriksen (V), 2025-04-29:
Tak for det.
Tak for talen.
Jeg er stort set enig ord for ord.
Jeg tillader mig sådan lidt provokatorisk at spørge fru Karina Lorentzen Dehnhardt, og hun kan så svare på hele sagens vegne.
Vi har diskuteret det her mange gange.
Der har været forskellige forslag om, hvordan man kan ophæve og opsige lejemål for kriminelle osv.
Har der nogen sinde været nogen, der har debatteret, hvor den kriminelles hustru og tre ukonfirmerede børn skal flytte hen?
Jeg spørger bare.
For er der andre alternativer end det næste boligselskab?
Og burde vi måske ikke gå ind og gribe fat der, så vi ikke skal i gang en gang til?
Tak for det.
Det forslag, vi behandler her i dag, er et produkt af den såkaldte iværksætterpakke, som er et forlig mellem, ja, næsten alle partier her i Folketinget.
Derfor skal det måske ikke have så mange kommentarer, som hvis det var noget, vi var tordnende uenige om.
Forslaget omhandler ikke, i hvor høj grad man rent selskabsretligt kan låne af selskabets midler, og hvilke muligheder der er for det.
Forslaget omfatter derimod, hvilke skattemæssige konsekvenser et lån eksempelvis kan have.
Og som det korrekt blev beskrevet af Socialdemokratiets ordfører
, bliver det nu sådan efter det lovforslag, som vi nu sidder med, hvis det bliver vedtaget, at man ikke bliver beskattet flere gange af det samme lånebeløb.
Det er det, det skal forhindre.
Jeg gentager, at en aktionær i fremtiden ikke bliver beskattet flere gange af det samme lånebeløb.
Når jeg lægger vægt på det, er det, fordi vi jo har et rædselsfuldt eksempel, et skrækkeligt eksempel, som vi også har haft i foretræde her på Christiansborg, nemlig en murermester, der har sparet sin formue op, en pæn formue, og den har han så sparet op i selskabet og har kunnet konstatere, at selskabet fik negative renter, når selskabet kom med et indestående i pengeinstituttet.
Derfor gjorde han det hvert år dagen efter regnskabets afslutning, at han hævede beløbet og førte det over på sin privatkonto og undgik de negative renter.
Når så terminen randt for næste års regnskab, blev de på sidste regnskabsdag ført tilbage i selskabet.
Så der var sådan set ikke rigtig noget at se i selskabets regnskab.
Skattevæsenet mistede heller ingen penge af den grund.
Men ikke desto mindre – og jeg skal ikke forklare bunden i de skattemæssige konsekvenser nærmere – endte han jo rent faktisk med en gæld.
På grund af at disse hævninger og indsættelser havde stået på i en årrække, endte han med en skattegæld på et par hundrede millioner kroner.
Jeg kalder det en ugrundet berigelse af skattevæsenet.
Det plejer at være et udtryk, borgeren plejer at få klistret på sig, men her er der altså ikke tale om nogen, der har forsøgt at snyde i skat.
Men der er altså tale om, at man pludselig får et par hundrede millioner kroner ekstra i kassen fra den her 78-årige folkepensionist.
Jeg må indrømme, at det har gjort et dybt indtryk på mig, og vi kommer til at se nærmere på det her eksempel i udvalgsbehandlingen, herunder om der er mulighed for, at noget kan ændres på en eller anden måde, eksempelvis med tilbagevirkende kraft eller på anden vis, så man kan, jeg kan ikke bruge udtrykket redde, for det er, som om man så har bragt sig selv i en måske ulovlig situation, og det har man ikke.
Men vi vil i hvert fald se på, om noget kan ændres på en måde, så vedkommende ikke bliver mødt med en skattegæld på 200 mio. kr. på sine gamle dage, og statskassen ikke flyder over med 200 mio. kr. Så det er såmænd også den eneste bemærkning, jeg har, til dette glimrende forslag, som skatteministeren har fremsat.
Og som sagt: Førnævnte problematik kommer vi til at kigge nærmere på i udvalgsbehandlingen.