runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-21:
Med L 64 behandler vi en blandet pose bolsjer.
Det er som udgangspunkt for mig sådan lidt mærkeligt, at man bundter de her tiltag og så mange sammen, men vi forholder os selvfølgelig til det forslag, som er fremsat.
Lovforslaget indeholder fem forskellige punkter, og den første ændring handler om de kommunaltejede forsyningsselskabers mulighed for fleksibilitet ved inddrivelse af gæld, således at de kan bruge private firmaer, ligesom de private kan.
Det hilser vi i Nye Borgerlige selvfølgelig velkommen.
Større frihed i det offentlige er en central del af Nye Borgerliges politik, og det gælder selvfølgelig også for forsyningsselskaber.
Den anden ændring åbner op for, at det offentlige får bedre mulighed for at bruge private aktører til inddrivelse af gæld fra folk i udlandet.
Det hilser vi i Nye Borgerlige også meget velkommen.
Det er dybt problematisk, at vi har så store udeståender hos folk, som er fraflyttet Danmark, og som ikke vil betale deres andel.
Den tredje ændring derimod ser vi store problemer i, fordi den handler om fradragsretten af inddrivelsesrenter.
Her er vi meget mere kritiske, for her er der tale om en skatte- og afgiftsstigning, og der er også tale om grundlæggende ændring af den måde, vores skattepraksis på nuværende tidspunkt kører på.
Når man så kigger på baggrunden for at lave den her grundlæggende ændring i vores skattepraksis, jamen så fremgår det, at skattevæsenet har nogle it-systemer, som ikke kan håndtere det.
Der må vi lige ringe med alarmklokkerne.
Vi vil ikke have et skattevæsen, som bliver indrettet, alt efter hvad nogle it-systemer kan håndtere.
Næste gang vi så har en sag, går man i salen og siger: Jamen vores it-system kan ikke håndtere det her, så nu bliver vi nødt til at indrette skattesystemet på en bestemt måde.
Det er ikke sådan, vi ønsker vores skattesystem indrettet.
Det skal være et ønske fra politisk side, det skal ikke være, på grund af at der sidder nogle datafolk og siger: Vores it-systemer kan ikke løse opgaverne.
Derudover er der et andet problem.
Det er, at det jo rent faktisk er lovgivning med tilbagevirkende kraft, for man vil gå tilbage og kigge på 2018 og 2019, hvor man også vil fratage fradraget.
Det er vi også kritiske over for.
Til sidst er der også et provenu både til staten på 135 mio. kr., men faktisk også et til kommunerne på 115 mio. kr. på det her tidspunkt.
Så i alt er det et provenu på 250 mio. kr. Der må vi så også kigge på det, og jeg ved godt, vi har haft debatten tidligere, hvor vi også herinde var positive over for noget fra skatteministeren, altså hvor der også var et merprovenu.
Men jeg deler Konservatives holdning og må sige: Jamen hvis vi i Nye Borgerlige skal være med til at finde nogle penge, vil vi også gerne være med til at sikre, at de her penge, som jo kommer fra borgerne, også går tilbage til borgerne og ikke bare går tilbage i statens kasse eller kommunekasserne.
Den femte ændring er af rent teknisk karakter, og den kan vi selvfølgelig også støtte.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-21:
I Liberal Alliance var vi også meget villige til at støtte det her lovforslag, fordi vi har været med til at lave en aftale, som går forud for lovforslaget.
Det er jo især det her med at få en forbedret inddrivelse ved brug af private inddrivere, private inkassofirmaer, både i udlandet og for de kommunale forsyningsvirksomheders vedkommende i Danmark.
Det vil vi meget gerne bakke op om.
Men så sniger der sig noget ind i det her lovforslag, som vi ikke tidligere har set, og det handler om, at man fjerner en rentefradragsret.
Det giver et provenu til statskassen på 135 mio. kr., og det er ikke som følge af, at man får en mere effektiv inddrivelse, men fordi man simpelt hen forhøjer skatterne i Danmark ved at fjerne et fradrag, vi har i dag.
Vi vil gerne lytte til gode argumenter for, at man må gøre det, og modsat Nye Borgerlige vil jeg også sige, at hvis man har et ønske om at lave it-systemer på det her område, som skal fungere, for at gøre tingene nemmere for både det offentlige og borgerne, skal man også nogle gange være villig til at lave om på selve skattereglerne, fordi de har en kompleksitet, som vanskeligt kan håndteres af it-systemer.
Og det med at fjerne kompleksitet i vores skattesystem er i det hele taget en målsætning i sig selv, for vi har et alt for komplekst skattesystem, så hvis man kan afhjælpe det, samtidig med at man gør det muligt at have en højere grad af it-løsning af problemerne, er det ikke nødvendigvis dårligt.
Men vi må se nærmere på det her.
Jeg tilslutter mig de øvrige ordførere, der har sagt, at når partier er med til at bære en lovændring igennem, som giver et provenu til statskassen, plejer det altså også at være sådan, at så tager de partier sammen stilling til, hvordan det provenu bør anvendes bedst.
Det forventer vi så selvfølgelig også sker i den her sag.
Morten Bødskov (S), 2019-11-21:
Hr. Ole Birk Olesen ved udmærket godt, at finanslovsforhandlinger ikke er noget, der foregår her på den her talerstol; det foregår andre steder her i nærheden.
Så derfor er det lidt vanskeligt for mig at svare på, hvad det er for synspunkter, der bliver fremført hen over bordene.
Men grundlæggende er det her et sundt og fornuftigt lovforslag, som handler om, at vi rydder op i de meget store problemer, som gældsområdet desværre er havnet i, fordi der i alt for mange år har været foretaget forkerte og manglende investeringer på det område.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-21:
Så vil jeg gerne spørge på en anden måde i forbindelse med det, der lige blev spurgt om.
Kan ministeren så bekræfte, at der ikke nødvendigvis er et flertal for det her lovforslag, og kan han dermed også bekræfte, at der så mangler 135 mio. kr. på finansloven?
De borgerlige partier har ikke givet tilsagn om at støtte lovforslaget, medmindre vi får en afklaring på provenuet, og to partier fra den anden side har også udtrykt forbehold over for lovforslaget, så mangler der så ikke 135 mio. kr. på finansloven?
Morten Bødskov (S), 2019-11-21:
Det må vi se, når vi kommer til afstemningen.
Det her er jo førstebehandlingen af lovforslaget, og det, hr. Rasmus Jarlov nævner, tager vi i udvalgsbehandlingen efterfølgende, og jeg føler mig ret overbevist om, at et flertal her i Folketinget – det håber jeg da – vil se, at det her er et godt lovforslag, for grundlæggende handler det jo om at rydde op på gældsområdet, som i alt, alt for mange år har været efterladt, og som der ikke har været investeret nok i.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-11-21:
Det er jo alt sammen rigtigt nok, men så er det jo sådan, at regeringen åbenbart har fremlagt en finanslov, hvor der mangler 135 mio. kr., som et flertal i Folketinget ikke har givet tilsagn om at stemme for at skaffe, og det synes jeg da i hvert fald er interessant.
Morten Bødskov (S), 2019-11-21:
Jeg tror, at hvis hr. Rasmus Jarlov ser på, hvad eksempelvis den regering, han selv har været med i tidligere, har lavet af øvelser, der minder om det her, vil han se noget, han godt kunne genkende.
Derfor håber jeg ikke, det er kommet som en overraskelse, al den stund at hr. Rasmus Jarlov også har stået på den her talerstol som minister, godt nok på et andet område, men jeg vil tro, at det ikke vil komme som nogen overraskelse, at den her procedure også finder sted under den her regering.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-21:
Tak for det.
Vil ministeren ikke bare medgive, at det sådan er normal kutyme, at hvis man laver en finanslov, så tager man det sure med det søde, hvilket betyder, at man også stemmer for finansieringsforslag, selv om man måske synes, at det kan være lidt træls, fordi man simpelt hen ikke synes, de er en god idé, altså at det jo er en aftale, man laver, som der kan være gode og dårlige ting i?
Så hvis man laver en finanslovsaftale, hvor det her er et finansieringselement, er det så ikke meget oplagt at sige, at så er SF og Enhedslisten jo også med til at stemme det her igennem?
Altså, det ville være lidt underligt, at alle andre skulle stemme regeringens finansieringsforslag igennem, uden at aftaleparterne selv gør det.
Ministeren må da medgive, at det ville være noget af en nyskabelse, hvis man som finanslovspart ikke er med til at stemme for de forslag, som udmønter en finansiering.
Morten Bødskov (S), 2019-11-21:
Det er jo selvfølgelig en central pointe, og derfor er jeg også helt tryg ved, at eksempelvis hvordan råderummet anvendes til finansiering af den her finanslov, som nu er til forhandlinger, er noget, som finansministeren har styr på og hånd i hanke med.
Det her indgår i det råderum, som er med til at finansiere finansloven, og som eksempelvis er med til at sikre, at vi kan investere hele 400 mio. kr. næste år i forbedringer og udbygning af gældsområdet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-21:
Det er jeg da glad for at man synes er en god pointe, og så vender vi jo tilbage til hr. Ole Birk Olesens spørgsmål om, om man ikke som minister kan bekræfte, at man vel så også forventer, at SF og Enhedslisten stemmer for det her lovforslag.
Morten Bødskov (S), 2019-11-21:
Det er op til Folketingets partier at træffe endelig beslutning om, hvad de mener om det her lovforslag.
De her penge kommer som følge af, at regeringen har påtaget sig et forstærket arbejde med at genoprette hele gældsområdet, og hvad der sådan er det enkelte partis afgørelse i den sammenhæng, står jo det enkelte parti fuldstændig frit for.
Vi føler os ret overbeviste om, at det her er en rigtig vej at gå, og vi er helt sikre på, at det her vil være med til at genoprette gældsområdet.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-21:
Jamen jeg kunne jo ikke stille ordførerne det spørgsmål, som blev udløst af ministerens tale og af ministerens svar på spørgsmålet her.
Så spørger jeg bare: Vil det sige, at de røde partier, som har været heroppe på talerstolen og har sagt, at de ikke er sikre på, at de vil stemme for det – altså dette lovforslag – i virkeligheden vil blive bundet til at stemme for det lovforslag, hvis de indgår finanslovsaftale med regeringen?
Morten Dahlin (V), 2019-11-21:
Tak til ministeren for talen, som jeg for store deles vedkommende er enig i.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren ind til den del omkring merprovenuet på de årligt 135 mio. kr.
Morten Bødskov (S), 2019-11-21:
Altså, merprovenuet indgår jo bl.a. i de finanslovsforhandlinger, der er nu, og i de finanslovsforhandlinger er et bredt udsnit af partierne jo ved at lægge grunden til, at der kan investeres 400 mio. kr. i genopbygning af gældsområdet næste år.
Det giver jo så et fundament for de drøftelser, som vi i den brede gældsaftalekreds, som også Venstre sidder i, kan have – drøftelser, vi kan fortsætte her i efteråret og også i foråret.
Så man kan sige, at det er det, der er sammenhængen, og den synes jeg sådan set er helt rimelig.
Morten Dahlin (V), 2019-11-21:
Så bare for min forståelses skyld vil jeg høre, om ministeren her beder en lang række partier i Folketinget i den brede aftalekreds om at finansiere dele af den finanslovsaftale, som ministeren ikke laver i den brede aftalekreds, men altså højst sandsynligt kun kommer til at lande med de røde partier.
Er det rigtigt forstået?
Morten Bødskov (S), 2019-11-21:
De her penge indgår i det råderum, som finansloven bygger på, og det råderum er med til at betale regningen for, at vi kan bruge 400 mio. kr. på genopbygning af gældsområdet næste år.
Så den sammenhæng er der.
Det tror jeg man må sige er en proces, der er set før – også under tidligere regeringer.
Så det er ikke helt fjernt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-21:
Men derfor kan jeg godt tillade sig at kritisere sådan en måde at bruge pengene på, inden man har dem.
Det er nu en sund præmis, at man har pengene i hus, inden man begynder at bruge dem i en finanslov.
Det mener vi sådan set i Nye Borgerlige.
Derudover kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, om man vil være åben for at lave en ændring af den her inddrivelse, som simplificerer den, så it-systemerne kan håndtere det, men samtidig gør det provenuneutralt.
Det vil sige, at vi laver en ordning, som løser problemerne, som simplificerer det, og sørger for at it-systemerne kan håndtere det her, men samtidig gør vi det provenuneutralt.
Morten Bødskov (S), 2019-11-21:
Hvor stammer det provenu, der kom ud af det her, fra?
Ja, det stammer jo grundlæggende fra det, der er nødvendigt her, altså en oprydningsopgave.
Det er jo det, der er den fælles udfordring, nemlig at vores gældssystem populært sagt har været brast sammen; og nu er vi ved at genopbygge det.
Det er en kæmpe opgave, og der har vi en ganske udmærket aftalekreds, som mødes, og som nu her kommer til at diskutere, hvad man mere skal gøre.
Vi er alle sammen enige om, at der er kæmpe udfordringer her.
Provenuet indgår på finansloven, og finansieringen af initiativer indgår dér – det er set før.
Og vi kan sagtens finde ud af at se på det; vi kan sagtens bore det ud, men det er en kendt procedure, som man også har set før.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-21:
Det er interessant, at det skal finansiere den finanslovsaftale, som regeringen arbejder på sammen med de røde partier.
Jeg forstod det sådan, at det ikke var sikkert, at SF ville stemme for det her lovforslag.
Og jeg hører her bagfra, at Enhedslisten vist gav udtryk for det samme.
Vil det sige, at hvis de indgår finanslovsaftalen med regeringen, forpligtiger de sig samtidig til at stemme for det her, som skal finansiere finansloven?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-21:
Jeg skal høre, om det er kutyme, at man fra regeringens side bruger provenuet, så det indgår som et råderum i nogle finanslovsforhandlinger, uden at et forslag er vedtaget.
Det her forslag vil jo sandsynligvis ikke blive vedtaget, før der er landet en finanslov, og det vil sige, at man bruger nogle penge i en finanslov, som man ikke ved om man får vedtaget et forslag i forhold til.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Jamen der er da nogle muligheder.
Hr. Mads Fuglede har nævnt Chicagoprincipperne, og jeg må sige, at det er på sin plads at nævne dem her.
Og jeg er sådan set enig i det, der bliver sagt, med, at ministeren sagtens kunne sende dem ud som et hyrdebrev med et velvalgt og velformuleret følgebrev; det ville gøre rigtig meget.
Der er selvfølgelig også spørgsmålet om ubevidste krænkelser, og så er der selvfølgelig hele diskussionen om hatespeech, for det er jo en diskussion, som man også i andre sammenhænge har set blive brugt som en løftestang til at undgå berettiget kritik af f.eks. religion.
Og berettiget kritik af religion må jo ikke klassificeres som hatespeech.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Tak for det.
Tak for talen.
Der er ingen tvivl om, at det danske sprog udvikler sig.
Det har det altid gjort, og det vil det altid gøre, og det skal det altid gøre, for ellers er det jo ikke et levende sprog.
Så det kan vi sådan set ikke blive spor uenige om.
Jeg er lidt ked af, at debatten nu rigtig meget kommer til at handle om køn og måden, vi omtaler det på, for det er sådan set slet ikke det, der er mit ærinde.
Men jeg bliver bekymret, når ordføreren siger, at det måske er en meget god idé, Microsoft kommer med her.
Det kan da godt være, hvis det rammer lige præcis ind i ordførerens vurdering af, hvad der er hensynsfuldt sprog, men hvis de nu valgte det sprog, der måtte findes visse steder i det indre Amerika – der er steder, hvor man ikke tager så meget hensyn, tror jeg, til visse grupper – er det så det sprog, vi skal have ind?
Altså, hvem skal bestemme, hvad det er, det her program skal anbefale ordføreren og mig at bruge?
Hvem skal have lov til at bestemme det?
Astrid Carøe (SF), 2019-11-21:
Som det også tidligere er blevet sagt, er det et program, der bliver tilbudt forbrugerne, og som man kan vælge fra.
Og så længe det er det, finder jeg det kun kærkomment, at man har mulighed for at blive opdateret på, hvordan man kan gøre sit sprog mere inkluderende.
Man kan altså vælge det fra, og hvis man ikke kunne vælge det fra, ville jeg synes, det var en helt anden snak.
Men det siger de jo at man kan – hvis det overhovedet kommer til Danmark.
Der er flere steder, hvor teknologien begrænser os, f.eks. med ting, der bliver vist på de sociale medier, og som bliver fjernet igen.
Men her synes jeg faktisk det giver muligheder.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Men hvis det nu var omvendt – altså hvis det var sådan, at når jeg skrev politibetjent, sagde den, at jeg skulle skrive politimand, og hvis jeg skrev forkvinde eller forperson, skulle jeg skrive formand – ville det så også være i orden?
Astrid Carøe (SF), 2019-11-21:
Ja, men jeg ville ikke bruge det, for jeg vil gerne prøve at bruge et mere inkluderende sprog.
Men jeg ville ikke have noget imod, at det var en funktion i et wordprogram – så længe vi ikke bliver påduttet at skulle gøre de her ting.
Og det gør vi ikke – det er en mulighed, som Microsoft kommer til at stille til rådighed.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Tak for talen.
Jeg skal bare prøve at forstå, hvad det er, der er på spil, når ordføreren f.eks. taler om pigefarver og drengefarver eller andre former for sprogbrug, der har med kønsopfattelse at gøre.
Vi har jo et kønsopdelt arbejdsmarked.
Er det sådan, at hvis man tager en kontrolgruppe med piger og drenge og kun giver dem grønt legetøj f.eks., så vil den her kontrolgruppe få et andet erhvervsmønster end en gruppe, hvor man giver piger lyserødt legetøj og drenge lyseblåt legetøj?
Eller har det ikke nogen som helst konsekvenser for det kønsopdelte arbejdsmarked, så det bare er følelser, vi snakker om?
Astrid Carøe (SF), 2019-11-21:
Altså, nu var det i den her sammenhæng jo for at snakke om, hvad inkluderende sprogbrug er, og hvordan det kan være svært for folk, der ikke kan definere sig i de her kasser, at være en del af vores samfund.
Men det var måske ikke lige det, vi skulle diskutere i dag.
Det her var eksempler på, hvordan vi kan være mere inkluderende i vores sprogbrug.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Men det er jo det, vi skal diskutere, for ordføreren siger, at der er temmelig mange tilfælde af f.eks. depression og tilsvarende omstændigheder hos personer, der har en transgenderidentitet eller ikke føler sig hjemme i en almindelig binær kønsopfattelse.
Er det sådan, at disse depressionsrater ændrer sig, hvis man laver sproget om, eller har sproget ingen indflydelse på udbredelsen af depression?
Astrid Carøe (SF), 2019-11-21:
Så ja, det har en betydning, hvordan vi taler.
Og jeg synes, når vi snakker om de ting, som er eksemplerne i dag, at det en måde, hvorpå Københavns Universitet sikrer, at flere af deres studerende får det bedre, og det synes jeg kun er kærkomment.
Mads Fuglede (V), 2019-11-21:
Jeg vil godt lige vende tilbage til noget, hr. Jens Henrik Thulesen Dahl var inde på, for sådan som jeg forstod fru Astrid Carøe, blev der sagt, at man ikke ville have noget imod det, hvis der blev lavet en version, der var rettet den modsatte vej.
Er det rigtigt forstået, at hvis man lavede en version af Word, hvor det var sådan, at hver gang man skrev afroamerikaner, ville den foreslå, at man rettede det tilbage til neger, eller hvis man skrev, at man var mentalt handicappet, ville den foreslå, at man rettede det tilbage til åndssvag eller et ord, der var værre – altså at man i SF ikke ville have noget problem med det, hvis der blev lavet sådan et program?
Katrine Robsøe (RV), 2019-11-21:
Jeg vil gerne lige slå fast, at det er jeg i hvert fald ikke ekspert i, altså hvad der skulle være af hensyn der.
Der kan jo godt være nogle gange, hvor det kan give mening, og så kan der være andre gange, hvor det ændrer på, hvad det er, der står.
Jeg kan ikke gøre mig til stillingstager til alle ting og alle små hensyn, der kunne være.
Men som udgangspunkt mener jeg ikke, at man skal ændre i tekster.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Sagen er jo bare, at der er mennesker, som forestiller sig, at allerede eksisterende tekster skal skrives om, herunder også værker, der er belagt med ophavsret og belagt med en vis tradition, og ikke bare, om jeg så må sige, tilfældige skriverier på Facebook eller andet.
Hvad er Radikale Venstres holdning til at ændre eksisterende tekster, f.eks. kunstværker, af de hensyn, vi diskuterer i dag?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Der går heller ikke skår af mig ved at tage hensyn.
Det er slet ikke det, det her handler om.
Men når det fra ordførerens side bliver sagt, at det her lidt svarer til en synonymordbog, så får jeg en bekymring.
For hvem er det, der definerer, hvilke ord der tager hensyn, og hvilke ord der ikke gør det; hvilke ord der er stødende, og hvilke der ikke er det, og som dermed kan rådgive mig om, hvad jeg skal skrive og ikke skal skrive?
Der bliver jeg altså grundlæggende bekymret.
Så kan man sige, at vi lige nu er i en situation, hvor det er et værktøj, som jo ikke engang er kommet på markedet herhjemme endnu, og som givetvis vil kunne slås fra.
Og så kan man sige: Er det ikke ligegyldigt?
Men jeg synes bare, det er rigtig vigtigt, at vi tager diskussionen nu og forholder os til det, i stedet for at vi skal forholde os til det på et tidspunkt, hvor vi kan ikke kan slå det fra, og hvor det lige pludselig er styrende for, hvad man skriver, på en helt anden måde end det, det ser ud til lige nu.
Deler ordføreren ikke bekymringen for, hvad det lige om lidt bliver til, hvis ikke vi gør noget nu?
Katrine Robsøe (RV), 2019-11-21:
Jeg kan selvfølgelig godt dele bekymringen over de udfordringer, der er, med den teknologiske udvikling.
Jeg synes samtidig, at det her faktisk åbner for hele snakken om, hvordan vi selvfølgelig sikrer, at vi har dannede mennesker i vores samfund, der nemlig lige præcis selv kan tage stilling til, også hvilke ord man anvender.
Og lad os lige slå fast, at det eksempel, der er taget med her, er noget, der kun måske ville komme til Danmark.
Det ville være noget, man kunne slå fra.
Det vil sige, at man ville kunne til- eller fravælge, om man overhovedet ville have de her forslag.
Derfor ser jeg ikke det her konkrete eksempel, som ordføreren har indkaldt til debatten på, som problematisk.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Der er ingen tvivl om, at dannelse er et helt centralt begreb i hele vores uddannelsessystem.
Der er der også udfordringer, og der kan vi også gøre tingene meget bedre.
I det ligger der selvfølgelig også, hvordan man agerer og opfører sig og tager hensyn osv., ingen diskussion om det.
Kerneproblemet her for mig er egentlig, hvis vi accepterer, at der kommer et system som Microsofts, hvor nogle sidder ude i verden og definerer, hvad der er et stødende ord.
Hvem er det, der skal definere, hvad der er et stødende ord for ordføreren eller for mig?
Katrine Robsøe (RV), 2019-11-21:
Det er faktisk det, jeg prøvede at sige med også det dannede.
Det er jo, at vi danner mennesker til selv også at kunne tage stilling til de her ting, til selv at kunne vurdere, hvad der er det rigtige at anvende.
Så det var derfor, at jeg også nævnte det.
Mads Fuglede (V), 2019-11-21:
Tak for talen.
Det er svært med hypotetiske spørgsmål, men det er nu nogle gange nødvendigt for at komme lidt videre og finde snitfladerne i de her debatter, men jeg vil godt spørge: Hvis nu man forestillede sig, at en studerende krævede at blive undervist på et kønsneutralt sprog, skal man så pålægge underviseren at undervise med kønsneutralt sprogbrug, hvis der er nogen, der føler, at det er udgrænsende for dem eller noget, der ligefrem udfordrer dem psykisk?
Mit spørgsmål gik egentlig på, om man ville pålægge underviseren at bruge et kønsneutralt undervisningssprog, for så er der jo sådan en, skal vi sige, lakune i logikken her: Den ene vej vil man ikke bruge lovgivning eller regelsæt til at bekæmpe, at man ændrer sproget på den her måde, men den anden vej vil man alligevel bruge lovgivning til måske at pålægge undervisere at undervise med et andet sprog end det, de selv havde forestillet sig.
Katrine Robsøe (RV), 2019-11-21:
Nu er det jo et tænkt eksempel, men nej, jeg tror ikke, man ville pålægge en underviser det, hvis det var afgørende for studiet at bruge nogle bestemte betegnelser.
Men det er jo heller ikke det, den her debat er kommet ud af, kan man sige.
Den er kommet ud af gode råd, og at man opfordrer til, at man kan tale ordentligt eller på en bestemt måde til hinanden, hvis der er nogen, man skal tage et særligt hensyn til.