runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2019-01-24:
Jeg tror, den sidste del af udenrigsministerens indlæg er sådan lige på kanten af temaet for dagens beslutningsforslag, men det skal bare lyde helt klart herfra, at vi hele tiden har advokeret for en gennemgribende omlægning af bilbeskatningen på en teknologineutral måde, der belønner teknisk set CO 2 -gode, om man så må sige, effektive køretøjer.
Så det vil vi meget gerne.
Det er vi kede af.
Vi vil gerne bide til bolle nu.
Det ord står ved magt.
Et spørgsmål til udenrigsministeren, som jo tidligere har gjort sig til stor fortaler for a-kraft
: Ligger der i det, udenrigsministeren har sagt i dag, også en erkendelse af, at a-kraft faktisk nu er blevet en meget dyr teknologi set i forhold til f.eks. vind?
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-24:
Ja, det er der helt klart.
Det er situationen.
Jeg tror, at prisen på nogle felter går helt op til at være fire gange så høj.
Så det behøver vi slet ikke at diskutere.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det kunne jo så omvendt indikere, at det kunne være en god idé at forske i det for at se, om man kunne gøre det mere effektivt.
For hvis det kommer til spørgsmålet om, at målet er at få begrænset CO 2 -udledningen mest effektivt, så er atomenergi jo stadig væk en supergod løsning, fordi den er nærmest på 0,0.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-01-24:
Som Euratom er lige nu, er det jo opdelt i to.
Den ene del handler om afrustning og nedrustning og i virkeligheden om at være med til at pille nogle af de gamle værker fra hinanden.
Der tror jeg, at et samlet Folketing er med på, at det skal vi sådan set have løst.
Den anden del er decideret forskning i a-kraft.
Og det er jo ikke teknologineutralt, når man vælger at sætte halvdelen af budgettet af til én teknologiform, og jeg vil bare stille et spørgsmål.
For jeg har noteret mig i forhandlinger med Liberal Alliance på energiområdet, at Liberal Alliance ellers støtter teknologineutral forskning.
Gælder det ikke på det her område?
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-24:
Det har jeg svaret på i forhold til hr. Martin Lidegaards spørgsmål.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-01-24:
Okay, godt.
Det var ikke helt det, jeg hørte i det svar.
Der synes jeg, at ministeren talte udenom, men det er jo fint, at jeg bare har misforstået det.
Når ministeren så siger, at det også gælder det her område, vil det så sige, at regeringen i fremtiden vil arbejde for, at den halvdel af budgettet, der er i Euratom, i virkeligheden fjernes og puttes over i generel energiforskning?
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-24:
Vi vil arbejde for så stor en grad af neutralitet som muligt i de støtteordninger, som gives.
Det mener jeg er den eneste rigtige måde – det er en rigtig liberal måde – at have en tilgang til det her spørgsmål på.
Jens Joel (S), 2019-01-24:
Tak for det.
Det er jo ingen hemmelighed, at vi har en gammel beslutning i Danmark om ikke at anvende atomkraft, og det er heller ikke nogen hemmelighed, at vi i Socialdemokratiet ikke stemmer for, når der bliver stemt i Europa-Parlamentet om at yde direkte støtte til atomkraft.
Men jeg synes også, at Enhedslisten med deres forslag i dag går et skridt for langt, hvis man vil ophæve Euratom-traktaten af netop de grunde, som udenrigsministeren også har været inde på, nemlig den halvdel af Euratoms arbejde, som handler om sikkerhed, om fjernelse af gamle, udtjente værker, om en sikring af, at de lande, som har valgt at bruge atomkraft, enten kan komme ud af det eller være sikre, mens de bruger det, og det mener jeg faktisk vi har en interesse i fra dansk side.
Derfor synes vi ikke, at Enhedslisten her griber fat i det rigtige håndtag, om man så må sige, ved at foreslå en nedlæggelse af Euratom.
Det er jo så også blevet indikeret under udenrigsministerens tale, at der er et reformarbejde på bedding.
Kommissionen har simpelt hen sagt, at man vil forelægge et forslag til en revision af Euratom.
Østrig og Tyskland, som er nogle af de lande, som også er slået ind på en, kan man sige, mindre atomvenlig kurs i de seneste år, har sagt, at de gerne vil gå ind i det reformarbejde.
Det synes jeg ærlig talt også at Danmark skal gøre, men med det formål at sikre, at den støtte, vi bruger til at udvikle nye og bedre teknologier, ikke skal favorisere nogle bestemte typer ud fra et gammelt historisk princip om, at atomkraft skulle have sit eget støtteprogram.
Det skal være frit tilgængelig for de vedvarende energikilder, som vi har satset mere på i Danmark, men samtidig også i forhold til de lande, som har valgt at bruge atomkraft.
Det er jo et princip i EU, at landene selv må bestemme, hvad deres energimiks består af, og at de selv har haft muligheden for det.
Det er også derfor, at vi i Danmark ikke har kigget til Bruxelles og ladet dem blande sig i, om vi ville have atomkraft.
Med hensyn til de lande, som vælger at bruge det, har vi selvfølgelig en interesse i, at de gør det på den sikrest mulige måde, og at værker, når de er udtjente, også bliver pillet ned på en forsvarlig måde.
For det har atomkraften ikke fortjent; tværtimod er der rigtig mange vedvarende energikilder, som har fortjent et større rygstød fra fællesskabets side.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
Jamen jeg kan godt se noget fornuft i, at der kan være støtte til, at man nedlægger et atomkraftværk.
Så jeg synes, at der er noget skævt i det her.
Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, om ministeren stadig væk har den holdning, som han havde i afslutningsdebatten i Folketinget i 2011, hvor det blev luftet, at der godt kunne ligge et atomkraftværk i Horsens.
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-24:
Som jeg sagde indledningsvis, er jeg sådan set ret neutral i forhold til energityper.
Jeg har ikke den samme ideologiske modstand mod atomkraft, men det skal selvfølgelig give økonomisk mening.
Det er ikke alt i EU, som er perfekt, og derfor kan man godt pille et hjørne ud og sige, at det er en forkert måde at støtte på.
derfra og så til at skulle gøre det, som Enhedslisten lægger op til her i dag, med de konsekvenser, det har, i forhold til den forskning og det samarbejde, som er på et område, som jo vil have grænseoverskridende konsekvenser, hvis det går galt, synes jeg simpelt hen er et forkert træk.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
Jamen det bliver jo spændende.
Så har vi i hvert fald et beslutningsforslag her, som er ret vidtgående på landbrugssiden, og som Venstre ikke taler dunder imod i dag – det kan man jo godt have lidt ondt af.
Så må vi jo tage debatten på et andet tidspunkt.
Når man fremsætter sådan nogle beslutningsforslag, er det jo nogle gange, at man gør det i rigtig god tid.
Jeg kan sagtens se, at den 1. marts i år ikke er en særlig realistisk dato.
Vi vil da sådan set være parate til at udsætte det i 1 år, hvis det er det, der kan skabes et flertal omkring.
Det vil vi være helt åbne over for.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om de her muligheder, der er, for at lave et sprøjteforbud omkring nogle særlige arealer, f.eks. omkring daginstitutioner – det synes jeg sådan set lyder fuldt fornuftigt – ikke var noget, vi kunne samles om, så vi da i hvert fald fik taget hånd om lidt mere, end hvad andre aftaler har gjort indtil nu.
Her står jo sort på hvidt, at vi sådan set kan lave nogle regler, som vedrører nogle særlige offentlige arealer, som kan være omkring en daginstitution.
Kan ordføreren ikke se, at det vil være fornuftigt at lave et forbud der?
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-24:
Tak for det.
Lad mig starte med at slå fast, at regeringen helt og utvetydigt bakker op om at fremme den nukleare sikkerhed i Europa.
Som en naturlig konsekvens heraf mener regeringen derfor også, at Danmark fortsat skal være medlem af Euratom-traktaten.
Det er simpelt hen forsimplet at fremlægge Euratom som et spørgsmål om for eller imod atomkraft.
Euratom handler om langt mere end fremme af atomenergi.
Det handler om forskning, det handler om sikkerhed, det handler om levering af nukleare materialer til bl.a. sundhedsvæsenet.
Hvad enten man støtter eller er modstander af atomkraft, så er atomkraft en del af den europæiske energiforsyning i dag.
Men det skal selvfølgelig ske på en sikkerhedsmæssigt forsvarlig måde.
Det sikrer vi bedst gennem et europæisk samarbejde.
Derudover er medlemskab af Euratom-traktaten ikke i modstrid med Danmarks prioritering af vedvarende energi.
Tværtimod har regeringen arbejdet for ambitiøse målsætninger for vedvarende energi i EU, og med energiaftalen vil Danmark fortsætte med at være et grønt foregangsland.
Danmark har leveret på den grønne dagsorden, og under denne regering udgjorde andelen af grøn strøm 63 pct. i 2017.
Regeringens holdning er således begrundet i tre forhold.
For det første er en sikkerhedsmæssig risiko ved ulykker fra atomkraftværker jo grænseoverskridende, det siger sig selv.
Derfor bør vi også indgå i et grænseoverskridende samarbejde for at forbedre den nukleare sikkerhed i Europa.
Euratoms eksperter hjælper med at lukke disse atomkraftværker på en forsvarlig måde.
F.eks. forpligtede Bulgarien, Slovakiet og Litauen sig til at lukke otte atomkraftværker ved deres medlemskab af EU.
Gennem Euratom støtter EU nu dekommissionering af værkerne.
Dermed forbedres sikkerheden i landene og i hele Europa.
Det er i Danmarks interesse fortsat at støtte afviklingen af disse gamle atomkraftværker.
Det er bl.a. materialer, som vores sundhedsvæsen er afhængig af.
Det er i alles interesse at fastholde agenturet for at sikre, at radioaktivt materiale opbevares og transporteres forsvarligt.
For det tredje sørger Euratoms forsknings- og træningsprogram for, at der udveksles oplysninger om sikkerhed, strålebeskyttelse og forskning i de medicinske anvendelser.
Denne vidensdeling bidrager til vores sikkerhed og vores sundhed.
Det inkluderer det ambitiøse forskningsprogram ITR, som ultimativt kan føre til mere klimavenlig atomenergi.
Det er dog ikke realistisk, at et forskningsprojekt af ITR's størrelse kunne udføres af et enkelt land.
Euratom giver os rammerne til at deltage og drage nytte af resultaterne.
Jeg må også understrege, at vi fra dansk side ikke ønsker, at der skal lægges hindringer i vejen for forskning i nogen former for energiteknologi.
For at opsummere, så styrker Euratom sikkerheden omkring atomkraft.
Det understøtter forskning i nye energiformer og forvalter forsyning af materialer til sundhedsvæsenet.
Det er aktiviteter, der er i overensstemmelse med Danmarks interesse i et sikkert og innovativt Europa.
Derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
Vi kan se på den udbygning af atomkraft, der også sker i EU.
Vi har set, at der er ved at blive bygget et atomkraftværk i England, Hinkley Point, og vi kan se, at det kun blev til noget, fordi EU tillod, at der kunne optages et meget stort lån.
Og så kan man se, at der er vindmølleprojekter undervejs, som er besluttet, og som er ved at blive realiseret, hvor støttebehovet bliver under det halve.
Den der, hvad skal man sige, videre satsning på atomkraft er jo den, som vi sådan set er med til at understøtte via EU.
Kan ministeren ikke se, at der er dele af den støtte, som gives, som ikke burde gives, fordi vi ikke skal satse på udvikling af atomkraft?
Anders Samuelsen (LA), 2019-01-24:
Det korte svar er, at der for mig ikke er nogen tvivl om, at det her er en EU-enekompetence, og at det er derigennem, vi skal arbejde.
Derfor ville vi stikke hovedet direkte ind i en traktatkrænkelsessag, hvis vi gik den vej, som Enhedslisten anbefaler, og det kan vi som regering selvfølgelig ikke bakke op om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
Det vil sige, at Socialdemokratiets holdning så er, at man godt vil arbejde for, at den del, som går til forskning i ny atomkraft, kunne pilles ud af de øremærkede beløb, der er i EU, og at Danmark derved kunne spare måske 100 mio. kr. i direkte bidrag til atomkraft, og at de midler i stedet for skulle gå til udvikling af den vedvarende energi.
Er det sådan, jeg skal forstå ordføreren, og kunne det være noget, som man kunne lande en beretning om, altså at pålægge regeringen at gå ned i EU og understøtte reformprocesser, som gør, at man reducerer den samlede støtte?
Jens Joel (S), 2019-01-24:
Som jeg sagde, har vi jo selv stemt imod, når der ligesom sådan har været driftsbevillinger til atomkraft, for vi ønsker ikke at bidrage til atomkraft.
Men det er selvfølgelig klart, at der også er noget forskning, som retter sig mod at udvikle ny atomkraft, og der er noget forskning, som retter sig mod at øge sikkerheden.
Der vil selvfølgelig være noget af den forskning, som vi også har en interesse i fortsat foregår, altså den, der handler om sikkerheden.
Så jeg synes da – og det vil jeg gerne give et tilsagn om – at vi i udvalget skal drøfte, om man allerede nu kan kvalificere, hvad det er, vi kan bede om, når vi får en revision af Euratom-traktaten.
For sådan, som det fungerer i dag, synes Socialdemokratiet, at der er masser, der kan kritiseres.
Det, der er problemet med Enhedslistens forslag, er jo i virkeligheden, at man foreslår at afskaffe hele pakken, hvor der er en del af den nuværende indsats, som faktisk er nødvendig set med vores øjne.
Christian Poll (ALT), 2019-01-24:
Vi står i en fantastisk tid i verdenshistorien, hvor vi kun behøver at tænke vedvarende energi.
Alle investeringer, vi foretager nu og fremadrettet, bør handle om at få erstattet gamle fossile teknologier og atomkraft med vedvarende energiteknologier.
Derfor hilser jeg forslaget fra Enhedslisten velkommen.
Den tid er løbet fra EU og fra Euratom-traktaten og det program, hvor vi har brug for at investere i både forskning og lånemodeller og andre virkemidler til at udvikle atomkraft.
Atomkraft er en af de teknologier, vi skal afvikle, og derfor støtter vi sådan set forslaget fra Enhedslisten.
Så er jeg klar over, at der i Euratom-programmet også ligger andre elementer, som handler om sikkerhed og om afvikling, men de elementer kan man jo tage i en anden sammenhæng.
Og så kan man få de andre elementer ind på andre måder – omkring en sikker afvikling af de gamle atomkraftværker og sikkerhedsaspekter omkring brugen af radioaktive elementer i f.eks. sundhedssektoren.
Så vi forventer at støtte forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
Jamen tak for støtten, for det er jo de der overvejelser, man kan gøre sig, om, om man i EU får noget for pengene, hvis man er med til at give støtte til, at nogle atomkraftværker lukker ned, eller om man ender i en situation, hvor det, at nogle værker kører videre, udgør en sikkerhedsrisiko.
Jeg kan sagtens følge det.
Det er også det, som kunne være omdrejningspunktet for, om man kunne finde et flertal for en beretning om, at den halvdel, der vedrører udvikling af atomkraft, er den del, som vi her skulle arbejde for, altså at Danmark ikke synes, at EU skal bidrage til den del.
Kan ordføreren se en mulighed for, at vi kunne lande sådan noget, som er noget, der kunne skaffe et flertal, og som ikke er det allerbedste, men som jo alligevel er et skridt på vejen?
Christian Poll (ALT), 2019-01-24:
Ja, jeg kan helt klart forestille mig, at vi kunne lande en beretning, der har den fokus.
Martin Lidegaard (RV), 2019-01-24:
Mange tak.
På mange måder er Euratom en, må man sige, forældet konstruktion, især fordi teknologien jo har vist sig trods årtiers forskning ikke at føre til det gennembrud, hverken sikkerhedsmæssigt eller økonomisk, som man forestillede sig, da man lavede organisationen.
Men Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget, som det ligger her, og jeg synes faktisk, det er en fremragende idé at gå efter at lave en beretning.
For sagen er jo den, at den del, der handler om at stå ved vores fælles løfte om at få lukket de gamle østeuropæiske værker på forsvarlig vis, kan jeg ikke forestille mig andet end at også Enhedslisten har et ønske om rent faktisk sker, og at vi også bidrager til det med vestlig teknologi, sådan som det blev lovet, da de lande blev optaget i EU.
Så det vil vi i hvert fald ikke være med til bare sådan at lukke ned.
For vi har desværre fået en del a-kraftværker i Europa, og der er sikkerhedsproblemer, og vi har en fælles interesse i at få løst dem.
Til gengæld må jeg sige, at jeg er helt på linje med Enhedslisten, når det handler om den halvdel af midlerne, der bliver brugt til at støtte egentlig ny forskning i a-kraft og i fission osv.
Det har vi efterhånden også gjort i årtier, og der er ikke udsigt til nogen som helst form for gennembrud, der kan løfte a-kraft til noget, der sikkerhedsmæssigt og økonomisk står mål med den vedvarende energi, der allerede er i dag.
Så det, at EU helt specifikt poster så mange milliarder i forskning i a-kraft uden at have tilsvarende programmer for vedvarende energi, synes vi også er dybt godnat.
Så vi kunne godt forestille os, at vi her laver en beretning, hvor vi pålægger regeringen – og jeg hørte egentlig ministeren være positiv over for det samme, når nu den her revision kommer af Euratom – at få pillet det, man kunne kalde støtte til forskningsprojektet ITAR, altså de her 5,5 mia. kr., ud af programmet og målrette Euratom til at få lukket de østeuropæiske værker og forbedre sikkerheden.
Det vil da være et smukt resultat, hvis vi kunne blive enige om det.
Det vil vi meget gerne være med til, og jeg skulle hilse fra SF og sige, at det gælder også dem.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
Jamen tak for modtagelsen.
Jeg synes, at det er en rigtig god idé at prøve at finde frem til en beretning, som på god vis kridter banen op, om, at den støtte, som gives til at udvikle en atomkraft, som har vist sig ikke at være fremtidens energikilde, og som får 5 mia. fra EU, gives hovedløst.
Og hvis man tænker på, hvor stor en del af det der er danske kroner, jamen så er det ca. 100 mio. kr. Hvad kan man få for 100 mio. kr.?
Det er sådan halvdelen af den støtte, som vi i Danmark forventer at skulle give til den næste havvindmøllepark på 800 MW, som kan levere strøm til husholdningerne i 800.000 boliger i Danmark.
Det er jo ikke småting.
Derfor er det heller ikke småting, som man kan få for 5 mia. nede i EU, og hvad der inden for den vedvarende energi kunne sættes gang i af udvikling og forskning, som hurtigere kunne skabe flere løsninger.
Så jeg synes, det er en rigtig god idé at prøve at lave en beretning, som folder det her ud, og som præciserer, hvad regeringen bør lave i EU.
Det lyder jo, som om der, når Dansk Folkeparti også er med på de tanker, kunne laves et flertal for en beretning.
Martin Lidegaard (RV), 2019-01-24:
Jamen det glæder mig, at forslagsstillerne vil gå i den retning.
Det er vi i hvert fald med på.
Men som jeg hørte det, tror jeg egentlig også godt, regeringen kunne være med på det, fordi det med sådan at lave, kan man sige et helt forskningsprogram etableret kun for én teknologi, men ikke for andre, er jo ikke ligefrem teknologineutralt, selv om der selvfølgelig også bliver givet EU-støtte til VE-forskning.
Det er bare på markedsvilkår, mig bekendt, og det vil altså sige noget, man søger om som forsker, og så kan man få adgang til det.
Men det kan vi alt sammen få udpenslet.
Christian Juhl (EL), 2019-01-24:
Tak for det.
Jeg er godt tilfreds med, at regeringen bekræfter, at man mener, at bosættelserne er ulovlige, og at det også er EU's holdning, men jeg er overrasket over, at ministeren bruger EU's handelspolitik som argumentation i den her sag.
Det er jo et udenrigspolitisk spørgsmål, og det er vel Danmark, der bestemmer over sin udenrigspolitik.
Og der er vel en grund til, at regeringen har sendt udenrigsministeren over for at diskutere i salen i dag – og ikke handelsministeren.
Derfor vil jeg spørge: Er det virkelig EU, der skal bestemme, hvad for nogle tiltag vi tager på det udenrigspolitiske område?
Og hvor vidt går EU's ret til at gøre det?
Altså, jeg mener, må vi ikke bruge de redskaber, vi historisk og traditionelt har haft til rådighed og nogle gange også har brugt, når det har set mest håbløst ud?
Carsten Bach (LA), 2019-01-24:
Ordførerens syn, kan jeg oplyse om, fejler ikke noget.
I den her forbindelse kan man jo så også diskutere det i forhold til EU og EU's strategi og jo så nu briternes placering i forhold til EU, der hastigt nærmer sig en dato, som kan være skelsættende i den forbindelse.
I forhold til forskning og udvikling, som jeg også sagde før, sætter vi meget stor pris på, at der er stor teknologiudvikling, teknologispring på alle områder.
Og det energimiks, vi har herhjemme, er en ting.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-01-24:
Jeg synes da, at man skal blande sig i, hvad det er for en energiudvikling, der er i EU, også i og med at det er EU, som forhandler på Danmarks vegne i forhold til vores klimamålsætning, og hvad EU ligesom samlet set kan byde ind med, og der har det da meget at sige med de forskningsmidler, der er i EU, at man prioriterer den vedvarende energi frem for atomkraft og derved kan få langt mere CO 2 -fri energiforsyning, end hvis man fortsat satser på at bruge hundrede millioner af danske kroner på at forske i udviklingen af atomkraft.
Kan ordføreren ikke se, at man får mere for pengene ved at forske i den vedvarende energi?
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det gør indtryk på ordføreren, at man har den her teknologiske udvikling, som gør, at den vedvarende energi har udkonkurreret atomkraften på økonomien og også har udkonkurreret atomkraften med hensyn til, hvor hurtigt man kan opstille ny kapacitet.
Det, man opstiller i England, tager måske 12 år at opføre.
Det, der er i gang i Finland, ved jeg ikke hvad ender med, men det er jo i mere end 20 år, man har været i gang.
Og på den anden side kan man afholde et vindmølleudbud, og så 3-4 år efter står der en stor park, som virkelig batter noget.
Kan ordføreren ikke se, at atomkraft ikke hører fremtiden til?
Jens Joel (S), 2019-01-24:
Det kan ordføreren godt se, og det tror jeg faktisk ordføreren og ordførerens parti har kunnet se siden midten af 1980'erne, da vi her i Folketinget besluttede, at vi skulle satse på noget andet.
Det er da virkelig glædeligt og dybt imponerende, at der er sket den udvikling i forhold til vedvarende energi.
Der kan man jo sige, at vi heldigvis får hjælp af markedskræfterne.
Det, vi så skal gøre, er, at vi skal sørge for, at de atomkraftværker, der findes i de andre lande, bliver drevet sikkert, så vi ikke risikerer uheld, og så skal vi i øvrigt sørge for at få moderniseret vores programmer, sådan at vi ikke understøtter en atomkraft, som ikke er bæredygtig – hverken økonomisk eller for den sags skyld miljømæssigt.
Mikkel Dencker (DF), 2019-01-24:
Jeg vil gerne indlede med over for forslagsstillerne at kvittere for beslutningsforslaget her.
Euratom-samarbejdet stammer helt tilbage fra 1957 og er en del af EU-samarbejdet.
Men det er jo fra en tid, hvor må man vist så atomenergi som fremtidens energiform, og derfor fandt man det vigtigt at forske i det dengang.
Men man må jo sige, at tiden er løbet fra den holdning, at atomkraft er fremtidens energiform.
Siden da har man jo fundet ud af, at der er betydelige sikkerhedsproblemer, betydelige affaldsproblemer, men også at atomenergi er dyrt i forhold til de alternativer, der er.
Det har også ført frem til, at Folketinget allerede for omkring 35 år siden besluttede, at atomenergi ikke skal indgå i Danmarks energiplanlægning.
Det er en beslutning, som Dansk Folkeparti er enig i, og vi ser det som ulogisk, at vi fra dansk side er med i Euratom-samarbejdet, og at vi bidrager med 150-200 mio. kr. årligt til finansieringen.
Det er altså penge, som kunne have været brugt fornuftigere på andre formål, f.eks. på forskning i den vedvarende energi, som vi jo i Danmark bruger en hel del af og også har planer om at bruge endnu mere af i fremtiden.
Derfor vil det være fornuftigt at bruge pengene på den måde.
Derfor skal jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti meget gerne ser, at Euratom-traktaten enten bliver genforhandlet eller ophævet på en måde, så den direkte støtte til forskning i en energiform, som færre og færre EU-lande ønsker at bruge, ophører.
Derfor skal jeg sige, at vi fra Dansk Folkepartis side forventer at bakke op om beslutningsforslaget, når det skal til 2. behandling.