runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Riisager (LA), 2017-02-22:
Jeg tror ikke, at I kommer til at tage modet fra mig.
Jeg kan bare konstatere, at der i forligskredsen er partier, som udvikler ny politik.
Er der noget, vi skal justere?
I Socialdemokratiet finder man citater, og det må I selv om; det er jer, der planlægger jeres arbejde.
Astrid Krag (S), 2017-02-22:
Jeg må nok sige helt ærligt, at jeg bliver lidt bekymret for, hvad det er, der er ministerens ambitionsniveau, når det kommer til medicinhåndtering, for nogle af de svageste ældre, vi har.
Altså, ministeren sagde i DR-programmet Adgang med Abdel, at hun er fagligt stolt over det, der er foregået på plejehjem Lotte.
Det siger ministeren altså, på trods af at der i sidste ende jo var et tredje skærpet, uanmeldt tilsyn på plejehjemmet Lotte – det er altså ikke småting – og at embedslægen kom med 17 konkrete kritikpunkter, hvoraf mange af dem var punkter, der ikke var blevet fulgt op på over år.
Altså: Over år, hvor ministeren havde været leder, valgte man ikke at rette op på de steder, hvor der var fejl og mangler i forhold til medicinhåndtering, f.eks. hvorvidt alle beholdere med ophældt medicin var mærkede med beboeres navn og personnummer, altså ting, der er temmelig vigtige.
Vi snakker om svækkede ældre, der har behov for at få den rette medicin, ikke naboens medicin.
Det kan jo være decideret farligt.
Derfor bliver jeg så bare nødt til at spørge ministeren om det.
De fejl, som bl.a. embedslægen har peget på, der var på plejehjemmet Lotte, skyldtes de manglende kompetencer hos personalet på plejehjemmet Lotte, da ministeren var leder der, eller skyldtes de de ledelsesmæssige beslutninger, som ministeren tog som leder, fordi hun var uenig i de kritikpunkter, som embedslægen kom med?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Tak for spørgsmålet om kompetenceudvikling af medarbejdere på landets plejehjem i forhold til medicinhåndtering.
Det synes jeg faktisk er rigtig vigtigt, for de, der møder vores ældre, skal naturligvis kunne drage omsorg for dem, både når det drejer sig om medicinering, men også når det drejer sig om andre aspekter af et godt ældreliv.
F.eks. er det vigtigt, at vi møder og tager hånd om de ældre med inddragelse og værdighed.
Også derfor tager regeringen kompetenceudvikling af personalet på plejehjemmene og i ældreplejen seriøst.
Det skal sikre en kompetenceudvikling på demensområdet med fokus på anvendelse og forankring af viden og kompetence i praksis.
Kompetenceudviklingen af personalet er også et punkt, som specifikt er nævnt i forhold til initiativer, som kommunerne kan anvende værdighedsmilliarden på.
I 2016 anvendte kommunerne 10 pct. af værdighedsmilliarden på kompetenceudvikling, og i 2017 er forventningerne, at kommunerne vil anvende 6 pct. af værdighedsmilliarden på kompetenceudvikling.
Så fra centralt hold har vi skabt rammerne, der skal sikre den nødvendige kompetenceudvikling hos medarbejderne på landets plejehjem.
Astrid Krag (S), 2017-02-22:
Tak for det.
Mener ministeren i forlængelse af ministerens besvarelse af spørgsmål nr. S 591 den 25. januar 2017 i Folketingssalen, at der er behov for øget kompetenceudvikling af medarbejdere på landets plejehjem i forhold til medicinhåndtering?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Da jeg var leder af plejehjemmet Lotte, var det vores sundhedsfaglige vurdering, at det fungerede med, at vores personale, som var sygeplejersker, selv doserede beboernes medicin.
Astrid Krag (S), 2017-02-22:
Jamen jeg bliver lige nødt til at holde lidt fast i det, ministeren står her og siger i dag.
Altså, ministeren kan jo faktisk blive nødt til at vedstå sig tilsynsrapporten, for den er lige her, og der er 17 konkrete kritikpunkter.
Det er dem, jeg har nævnt i forhold til alle de manglende instrukser, som ministeren selv i dag står og siger er så vigtige.
Det er også et spørgsmål om, at der ikke er overensstemmelse mellem den medicin, lægerne har ordineret, og så det, der står i medicinskemaerne.
Og så står ministeren her og siger, at der skal være fokus på livskvalitet.
Vil ministeren ikke godt give mig ret i, at man som leder ikke kan se stort på regler for medicinhåndtering, altså at det ikke må flyde med medicinen, og at der er nogle helt klare rammer, der skal være på plads?
De regler kan man altså ikke slippe uden om som leder ved at sige: Jamen jeg har fokus på livskvaliteten.
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Svaret skal forstås på den måde, at i min tid som plejehjemsforstander var det vigtigt for mig at have fokus på beboernes livskvalitet og skabe gode rammer for beboerne, men det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke også skal være fokus på bl.a. den rigtige medicinering.
Erik Christensen (S), 2017-02-22:
Skal jeg forstå svaret sådan?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Det er klart, at det sundhedsfaglige skal være i orden på plejehjemmene, og det betyder også, at medicinen skal gives efter den foreskrevne ordination.
Nu står jeg her i dag som ældreminister, og som minister forventer jeg, at de enkelte plejehjem lever op til de eksisterende regler og vejledninger, når der lokalt skal tilrettelægges en patientsikker medicinhåndtering.
Astrid Krag (S), 2017-02-22:
Tak for det.
Mener ministeren i forlængelse af ministerens besvarelse af spørgsmål nr. S 591 den 25. januar 2017 i Folketingssalen, at ledelserne på plejehjem i Danmark har tilstrækkeligt fokus på medicinhåndtering?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg bliver bedt om at svare på, om jeg mener, at ledelserne på plejehjem i Danmark har tilstrækkeligt fokus på medicinhåndtering.
En god og forsvarlig medicinhåndtering er en opgave, der skal løftes lokalt, selvfølgelig med støtte fra regler og vejledninger fastsat fra centralt hold.
Det er plejehjemmets administrative ledelse, der har ansvaret for at tilrettelægge arbejdet på en måde, der tilgodeser patientsikkerheden.
Det gælder også for medicinhåndteringen, også når behandlingen med medicin ved uddelegation overlades til medhjælpere.
På behandlingsstederne er der forskelle i medhjælpernes forudsætninger, i opgavevaretagelsen og i de lokale forhold.
Det skal de lokale instrukser tage højde for.
Den administrative ledelse har bl.a. ansvaret for at sikre, at personalet ved, hvordan medicinen skal håndteres, og det gælder både receptpligtig medicin, håndkøbsmedicin og kosttilskud.
Endelig skal ledelsen sikre, at medhjælperne i relevant omfang journalfører medicinhåndteringen i patientjournalerne.
Ledelsen skal også føre det nødvendige tilsyn med, at instrukserne følges.
Altså kort sagt: Enhver ansvarlig plejehjemsleder skal have fokus på god medicinhåndtering og sikre, at personalet kan udføre arbejdet forsvarligt.
Astrid Krag (S), 2017-02-22:
Det er jeg glad for at ministeren siger så klart.
Nu har ministeren jo selv været leder på et plejehjem.
Det har vi talt om tit, og senest talte ministeren jo også i DR-programmet »Adgang med Abdel« om hele den her diskussion om medicinhåndtering osv., fordi Abdel kunne henvise til nogle indskærpelser, der var kommet til ministeren, bl.a. fra embedslægetilsynet.
Jeg er glad for, at ministeren i sin besvarelse i dag fremhæver, hvor vigtigt det er, at der er lokale instrukser.
Men kan ministeren så forklare – og ministeren behøver ikke sige, at hun ikke vil snakke om det, for det ville hun jo i hvert fald godt på DR tidligere, så det vil hun selvfølgelig også her i Folketingssalen – at ud af de 17 kritikpunkter af plejehjemmet Lotte, der ligger fra embedslægen, også fra den periode, hvor ministeren var forstander, er nogle af kritikpunkterne bl.a., at der manglede skriftlige instrukser i forhold til sygeplejefaglige optegnelser, at instruksen for medicinhåndtering ikke stemte overens med Sundhedsstyrelsens vejledning, og at der ikke var en skriftlig instruks for personalets opgave i forbindelse med beboernes behov for behandling, for nu bare at nævne 3 af de 17 konkrete kritikpunkter fra embedslægens tilsyn.
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Når der spørges til min tid som plejehjemsforstander, må jeg sige, at det vigtigste for mig var at have fokus på beboernes livskvalitet og skabe nogle gode rammer for beboerne.
Men det betyder selvfølgelig ikke, at der ikke også skal være fokus på bl.a. rigtig medicinhåndtering.
Astrid Krag (S), 2017-02-22:
Det var jo ikke et voldsomt konkret svar på, hvordan ministeren har det med, at der var så konkrete kritikpunkter, både fra embedslægen, men jo også i sidste ende et skærpet kommunalt tilsyn af Lotte som resultat af den måde, plejehjemmet Lotte blev drevet på.
Synes ministeren ikke, at det er et stort problem?
Og synes ministeren ikke, at beboernes livskvalitet også hænger temmelig tæt sammen med, om de kan være sikre på, at de får den medicin, de har brug for, og at der ikke er blandet rundt på det?
Thyra Frank (LA), 2017-02-22:
Det er helt sikkert, at medicinen har stor betydning, og medicinhåndteringen skal tilrettelægges, så det på det enkelte plejehjem giver mening og inden for de regler og vejledninger, der er fastsat fra centralt hold.
Men ingen plejehjem er ens.
Hvordan det nærmere skal ske, må tilpasses de lokale forhold og personalets kvalifikationer, uden at man går på kompromis med patientsikkerheden.
Erik Christensen (S), 2017-02-22:
Tak for det.
Jeg har i første omgang et ganske kort spørgsmål til ministeren: Er det sådan, at ministeren mener, at det kan være farligt for beboerne på et plejehjem, hvis man ikke får den rette medicin – og ikke får den rette medicin på det rigtige tidspunkt?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-02-22:
Jeg vil gerne indledningsvis understrege, at jeg synes, det er et relevant spørgsmål, fordi de blinde og svagtseende skal have gode muligheder for at skelne mellem de forskellige pengesedler.
Den nuværende seddelserie, der er i omløb, er fra 2009.
Sedlerne har forskellig størrelse, og sedlerne øges med 10 mm i takt med højere påtrykt værdi.
Derudover er der trykt følemærker på 100- og 200-kronesedlerne.
Det giver bedre mulighed for at skelne sedlerne fra hinanden.
Størrelsesforskellen på sedlerne er typisk det, som synshandicappede primært orienterer sig efter, når de skal skelne seddelværdierne fra hinanden.
Nationalbanken har over for mig oplyst, at man ikke har modtaget henvendelser fra blinde eller svagsynede om udfordringer med at skelne pengesedlerne fra hinanden.
Jeg er imidlertid opmærksom på, at det i nogle tilfælde kan være en udfordring, og hvis der opleves problemer med konkrete sedler, der er slidte, vil jeg opfordre til, at bankerne indsender disse sedler til Nationalbanken med henblik på ombytning.
Bankerne er, så vidt jeg kan forstå, generelt flittige til at indsende slidte sedler til Nationalbanken, som derefter destruerer disse og erstatter dem med nytrykte sedler.
Jeg kan desuden oplyse, at Nationalbanken har igangsat arbejdet med en opgraduering af den nugældende seddelserie, og i den forbindelse vil Dansk Blindesamfund igen blive hørt, ligesom det skete forud for fremstillingen af serien fra 2009.
Hvis der er problemer med, at mærkningen af sedlerne hurtigt bliver slidt, vil det være hensigtsmæssigt at tage spørgsmålet op i den forbindelse.
Rasmus Prehn (S), 2017-02-22:
Kan ministeren gøre lidt mere ud af at forklare, hvad vi gør for at sikre, at indbrudstyve, hvis de bliver sat på fri fod igen, så ikke begynder at begå indbrud de samme steder, som de har gjort tidligere, og at man, hvis der er tale om bander, som sådan er på turné igennem landsdelen, så får sporet dem og sat ind?
Kan ministeren komme lidt nærmere ind på det, sådan at det måske kunne være nogle af de metoder, der kunne hjælpe i Vendsyssel?
Henrik Brodersen (DF), 2017-02-22:
Tak, formand.
Jeg læser spørgsmålet op: Vil ministeren sikre, at danske pengesedler forsynes med en bedre mærkning, som gør det let for blinde og svagtseende at skelne imellem de forskellige sedler, uanset disse har været i omløb i længere tid og dermed er slidte?
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Men jeg kan sige, at jeg heller ikke mener, at der skal ventes 100 år på det her.
Jeg er også utålmodig, og jeg mener bestemt heller ikke, at det kan have sin rimelighed, at man skal give statsborgerskab til mennesker, der kan være til potentiel fare for landets sikkerhed.
Christian Langballe (DF), 2017-02-22:
Jeg må sige, at jeg faktisk ikke forstår problematikken.
Vi har ad tre omgange, mens jeg har siddet i Folketinget, givet statsborgerskaber til potentielle terrorister, alene af den grund at de var omfattet af statsløsekonventionen.
Og jeg mener, at det hver eneste gang har været en skamplet på folkestyret, at de overhovedet var på lovforslaget, og selvfølgelig også en skamplet på folkestyret, at alle partier på nær Dansk Folkeparti har stemt for det her forhold.
Der mener jeg så bare, at nu er det altså på tide, at man handler.
For vi er en selvstændig nation, der selv sætter reglerne for, hvordan vi giver statsborgerskab.
Og jeg synes simpelt hen, at den her konvention er gammel, den er støvet, den er uanvendelig, og der er så åbenbart et hul i den, der gør, at potentielle terrorister kan få et statsborgerskab, og det synes jeg simpelt hen er stærkt utilfredsstillende.
Det, man kunne gøre, var jo at tage knoglen og så ringe til de respektive parter og sætte gang i en forhandling.
Det er vel den måde, man gør det på.
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
For at sætte rammerne er det jo sådan, at hvis en ikkestatsløs person ansøger om dansk statsborgerskab, kan vi udelukke vedkommende fra at få et dansk statsborgerskab, hvis PET vurderer den pågældende person til at være til fare for landets sikkerhed.
For at udelukke en person fra at få et statsborgerskab efter statsløsekonventionen er det i forhold til det såkaldte vandelskrav en betingelse, at ansøgeren er fundet skyldig i en forbrydelse mod statens sikkerhed eller er blevet idømt fængselsstraf i minimum 5 år.
Det er altså ikke nok, at den, der ansøger om statsborgerskab, vurderes til at kunne være til fare for landets sikkerhed.
Som jeg har sagt flere gange, har det altså efter min mening ikke nogen former for gang på jord, at mennesker, der kan være til fare for landets sikkerhed, skal have krav på et dansk statsborgerskab, bare fordi de er omfattet af statsløsekonventionen.
Det er derfor også et problem, som regeringen er meget optaget af og tager meget alvorligt, og som vi jo så fortsat forsøger at finde ud af, hvordan vi håndterer bedst.
Men det er bare ikke så enkelt endda, og det er selvfølgelig også derfor, at tingene tager noget tid – det vedgår jeg at de gør.
Men det kræver altså, at hele processen er tænkt ordentligt igennem.
Jeg vil sige, at jeg har fuld forståelse for hr. Christian Langballes utålmodighed, jeg deler den faktisk selv, for den sag her skal vi have løst.
Og det er klart, at jeg vil orientere udvalget tæt, når vi når lidt længere frem i forhold til en løsning på sagen.
Christian Langballe (DF), 2017-02-22:
Tak, formand.
Spørgsmålet er som følger: På et samråd i Udlændinge- og Integrationsudvalget den 1. oktober 2015 gav ministeren løfte om at ville ændre statsløsekonventionen, og hvordan går det så med det?
På et samråd i Udlændinge- og Integrationsudvalget den 1. oktober 2015 gav ministeren løfte om at ville ændre statsløsekonventionen, og hvordan går det så med det?
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Nej, det er det ikke, og det er det ikke, fordi det her er en kommunal opgave.
I selve asylfasen er det os, kan man sige, der har ansvaret for indkvartering, men når man først har fået sin opholdstilladelse og dermed jo så bliver henvist til en kommune, jamen så er det kommunens ansvar, og så synes jeg ikke, at jeg skal blande mig i, hvordan kommunerne håndterer f.eks. sådan noget som indkvartering.
Men jeg vil gerne igen slå fast, at jeg ikke synes, at man har ret til at blive indkvarteret prangende.
Jeg synes, at man har ret til at få tag over hovedet, og så må man tjene sine egne penge, og så må man så sørge for at få en bolig, der er bedre, hvis man er utilfreds med den, man har.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-02-22:
Jeg synes jo bare, det kunne være rart efter den drøftelse, vi nu har haft her i Folketingssalen i dag, og de gode ord, som ministeren sådan set siger, og de gode budskaber, ministeren har, at ministeren så tog henvendelse til Hørsholm Kommune og sagde: Det her er måske lige lidt over grænsen for, hvad man som flygtning skal forvente, når man kommer til det danske samfund.
Er det et initiativ, som ministeren vil tage?
Christian Langballe (DF), 2017-02-22:
Jamen så lad os da endelig gå ind i substansdebatten.
For hvad skal der til, før regeringen tager en beslutning?
Altså, det, som er sket indtil nu, er, at man har rettet henvendelse til forskellige lande for at høre, hvad deres praksis er på det her område, og der er jo ikke rigtig nogen hjælp at hente.
Det er jeg sådan set også ligeglad med, for de kan jo gøre, hvad de vil.
Det, der interesserer mig, er Danmark.
Der synes jeg jo egentlig bare det er på tide, man gør noget.
Vi kunne jo gøre ligesom Norge, hvor man i det mindste sætter sagen i bero, indtil man har afklaret, hvad der ligger i den her mistanke.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-02-22:
Det er jeg fuldstændig enig med ministeren i.
Vi arbejder også benhårdt i Hørsholm Kommune på at blive repræsenteret i Hørsholm Byråd, men indtil da har vi selvfølgelig noteret os, at bl.a. Venstre i Hørsholm Kommune gerne ser på, at man køber de her millionvillaer, og det er rigtig, rigtig ærgerligt, synes jeg.
For der er rigtig mange danskere, som hver dag går på arbejde, arbejder hårdt og tjener en masse penge, men alligevel ikke nok penge til at kunne købe sådan en prangende villa, som der findes i f.eks. Rungsted.
Og for dem kan det jo virke meget unfair, at en flygtning kan komme til Danmark og blive indlogeret så pænt og så flot, mens man som hårdtarbejdende dansker ikke selv har mulighed for at købe den samme villa.
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Man kan i hvert fald kort sige, at jeg ikke er blevet beskyldt for at sørge for prangende indkvartering til de asylansøgere, der er kommet hertil – og da slet ikke, da vi slog teltlejrene op.
Da måtte jeg forstå, at det var i den modsatte retning.
Det var nu ikke Dansk Folkeparti, der klandrede mig på daværende tidspunkt, vil jeg gerne sige.
Men jeg synes jo rent faktisk, at det her lige præcis er et sted, hvor man skal gøre sin indflydelse gældende lokalt.
For det her er en kommunal opgave, og så betyder det jo altså også, at Dansk Folkeparti i kommunalbestyrelsen må arbejde hen imod nogle løsninger, der selvfølgelig er ordentlige, men som jo heller ikke slår bunden ud af kommunekassen.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-02-22:
Først tak til ministeren for at besvare spørgsmålet.
Jeg er glad for, at ministeren sådan set siger, at når man kommer til Danmark, skal man ikke bo i en eller anden prangende bolig.
Men det er jo så det, der allerede er mulighed for i dag i Hørsholm Kommune.
Så er jeg også blevet gjort opmærksom på via pressen, at Hørsholm Kommunes borgmester nu har to nye dyre villaer i sigte, bl.a. en villa til op mod 10 mio. kr., som så kan huse tre flygtningefamilier.
Jeg synes jo, bl.a. som lokalt valgt, at det er et meget, meget dårligt signal at sende ude i verden.
For hos menneskesmuglerne, der bruger det her som salgstrick, kan det blive til, at folk bare skal komme til Danmark, og det kan jo lyde rigtig godt i manges ører, at man kan få sådan en luksuriøs villa at bo i.
Så hvad vil ministeren konkret gøre for at sikre, at man ikke tilbyder sådan nogle prangende boliger til flygtninge, der kommer til Danmark?
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Vi har jo en fælles politik i Dansk Folkeparti og regeringen om at begrænse antallet af asylansøgere til Danmark.
Derfor har vi jo også gennemført en række opstramninger lige nøjagtig på asylområdet og også indført midlertidig grænsekontrol.
For de flygtninge, som så får ophold her i Danmark, skal vi jo sørge for, at de bliver bedst muligt integreret, så længe de nu er her – altså at de kommer til at bidrage, så længe de er her.
Og en vellykket integration forudsætter nu engang, at alle kommuner kommer til at deltage.
Derfor har vi også efter min mening et velfungerende kvotesystem, der sikrer, at de flygtninge, der kommer hertil, bliver jævnt fordelt i landet.
Det betyder, at den kommune, som en flygtning visiteres til, har integrationsansvaret, og med til det ansvar hører også, at den enkelte kommune skal anvise en permanent bolig til den pågældende, når det er muligt.
Men indtil det bliver muligt for kommunen at anvise en permanent bolig, må man bo midlertidigt, og lige præcis de midlertidige boliger har vi jo sammen lettet kommunernes mulighed for at oprette.
Det vil sige, at vi har lempet på reglerne om, hvor mange der kan indkvarteres sammen, under hvilke forhold man kan indkvarteres sammen, f.eks. også sådan noget som støjniveauet og andre ting.
Det gør, at kommunerne har noget bedre tid til at finde permanente boliger, som ikke behøver at være så dyre løsninger.
Hvis spørgeren spørger mig – og det tror jeg spørgeren gør – om jeg synes, man skal bo prangende, når man kommer til Danmark som flygtning, så er svaret nej.
Det mener jeg ikke.
Jeg mener, at det, der er det væsentlige, er, at man får tag over hovedet, og så må man komme til at forsørge sig selv, og så kan man finde sig en bolig, der er bedre end den, man først blev anvist.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-02-22:
Spørgsmålet lyder: Hvilken holdning har ministeren til, at Hørsholm Kommune køber dyre villaer for at boligplacere flygtninge, og hvilke signaler mener ministeren at det sender ude i verden, at man kan få en dyr villa at bo i, hvis man blot tager til Danmark?
Hvilken holdning har ministeren til, at Hørsholm Kommune køber dyre villaer for at boligplacere flygtninge, og hvilke signaler mener ministeren at det sender ude i verden, at man kan få en dyr villa at bo i, hvis man blot tager til Danmark?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-22:
Ja, det er meget påfaldende, og det kan også være udtryk for – lad os nu sige det ærligt – at der er en gruppe kriminelle, der er på rundrejse i området; det må vi jo være ærlige og sige.
Så skulle vi bare helst fange dem og putte dem i spjældet, det var sådan set det, der var ideen.
Så det kan være en af grundene til det.
Det har jo ikke nødvendigvis noget at gøre med et nyt ressourcespørgsmål, men jeg synes, det er et godt spørgsmål, om der er sket nogle nylige forandringer i Nordjyllands Politi.
Det vil jeg rigtig gerne kunne svare på skriftligt, det kan jeg ikke svare på her, for det ved jeg ikke.
Men jeg vil gerne svare på det.
Inger Støjberg (V), 2017-02-22:
Jeg kender ikke til de boliger, som der helt konkret er tale om her.
Men jeg kan bare sige, at helt generelt mener jeg ikke, at man skal indkvarteres prangende, når man kommer til Danmark.
Jeg mener, at hvis man vil indkvarteres prangende, så må man tjene sine egne penge, og det skal man også som flygtning.
Når man kommer hertil, skal man bo ordentligt, man skal have tag over hovedet, og det må dog være det vigtigste, hvis man er flygtet til Danmark.
Det må være, at så er man i sikkerhed, og at man har tag over hovedet.
Pia Adelsteen (DF), 2017-02-22:
Tak for det.
Når jeg stiller spørgsmålet, er det selvfølgelig, fordi vi i de seneste par år har set en udvikling med, at der er flere og flere, der kommer og kalder sig selv for uledsagede mindreårige.
Vi ved også, at de har nogle særlige privilegier, når de er mindreårige.
Sådan er det jo.
Det koster alt andet lige også penge.
Når man ser på statistikken på området, ser man, at i 2015 blev 351 mindreårige alderstestet, og heraf blev 234 vurderet som voksne.
Det var to ud af tre.
Så sent som undet et samråd den 17. januar har ministeren oplyst, at nu er tallet tre ud af fire, altså 75 pct., der faktisk lyver sig til at være unge.
Når man så kun alderstester, hvis man er en lille smule i tvivl, og det er trods alt nogle sagsbehandlere, der sidder rundtomkring og skal vurdere eller have den tvivl, før man alderstester, kan det faktisk give rigtig mange personer.
Derfor synes jeg ligesom, at man skulle følge op på det.
Det er jo ikke et problem at blive alderstestet, hvis man er 14 år og det konstateres, at man er 14 år.
Så får man jo privilegierne.
Synes ministeren ikke, at flere bør alderstestes?