runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Jensen (V), 2025-02-05:
Tak for spørgsmålet.
At minkavlere eller familiemedlemmer til minkavlere kan genåbne ny minkproduktion, samtidig med at de får erstatning for nedlukningen af deres hidtidige produktion, følger af reglerne om nedlukningserstatning til minkvirksomheder, som er indrettet efter det grundlæggende princip om erhvervsfrihed.
Det betyder, at minkavlerne, som jo blev tvunget til at lukke deres forretning og virksomhed, nu, hvis de vil, kan starte en ny minkvirksomhed op fra bunden, såfremt det er inden for lovens rammer, naturligvis.
Det skal også understreges, at minkavlerne ikke må gøre brug af tidligere minkaktiver.
Det vil sige, at hvis minkavlerne har modtaget erstatning for aktiver, kan de ikke bruge dem i en eventuel genåbning, og hvis det er tilfældet, at det er blevet tinglyst på matriklen, at der ikke genåbnes minkvirksomhed, kan man selvfølgelig heller ikke gøre det.
Det er et politisk valg, at reglerne om nedlukningserstatning til minkvirksomheder er udarbejdet efter et grundlæggende princip om erhvervsfrihed, og det mener jeg sådan set er et godt og et rigtigt princip.
Det skal være sådan, at man i Danmark som udgangspunkt kan beskæftige sig med det, man ønsker; igen skal det selvfølgelig være inden for lovens rammer.
Fødevarestyrelsen orienterer Minksekretariatet, hvis Fødevarestyrelsen får mistanke om, at en minkvirksomhed ikke overholder reglerne om brug af minkaktiver.
Det vil sige, at Minksekretariatet derefter kan genoptage afgørelsen.
Sluttelig vil jeg bare sige, at jeg dermed naturligvis også har en forventning om, at reglerne på området bliver fulgt, og at Fødevarestyrelsen reagerer ved mistanke om brud på de gældende regler.
Carl Valentin (SF), 2025-02-05:
Spørgsmålet er jo ikke, om reglerne bliver fulgt, men om reglerne er retfærdige.
Det er derfor, jeg spørger ministeren, om han synes, at det er rimeligt.
Det synes jeg ikke at ministeren svarede helt klart på, men han sagde dog trods alt, at han synes, at de nuværende regler om erhvervsfrihed er et godt princip.
Jeg synes ikke , at det er et godt princip i det her tilfælde, når man ser på, hvordan de regler, der er, bliver udnyttet.
Vi har lavet en meget lukrativ ordning, må man sige, om erstatning til de her minkavlere.
Man bruger næsten 30 mia. kr. alt inklusive på de her ordninger.
De tager jo udgangspunkt i, at produktionen bliver lukket ned, medmindre man har valgt at være en del af dvaleordningen.
Der er så alligevel nu nogle avlere, som ikke har valgt at være en del af dvaleordningen, og som starter minkavl op igen, bl.a. i deres koners navn.
Grunden til, at jeg spørger om rimeligheden i det, er, at hele debatten i forbindelse med vedtagelsen af den her aftale, som SF også var med i i sin tid, gik på, at erhvervet skulle lukkes ned, og at de derfor skulle have erstatning.
Og der står i den aftale, vi har lavet, at man får kompensation for tabt fremtidig indtjening i perioden 2022-2030.
Men giver det mening, at man får erstatning for tabt fremtidig indtjening på et tidspunkt, hvor man så har indtjening for minkavl igen?
Altså, man får jo kompensation for en såkaldt tabt indtægt i 2025, samtidig med at man har en indtægt i 2025 for minkavl.
Det kan da umuligt have været det, der var intentionen i sin tid.
Derfor vil jeg også gerne høre ministeren, om han virkelig mener, at det giver mening, at man får erstatning for tabt fremtidig indtjening i en periode, samtidig med at man så har indtjening for minkavl.
Jacob Jensen (V), 2025-02-05:
Jeg tror, at vi skal holde tingene en lille smule adskilt.
Det var minkavlere, som mod deres egen vilje – og det var et valg, man traf herfra – tvungent nedlukkede deres eksisterende minkvirksomhed med alle de aktiviteter, der i øvrigt følger med der.
Og så får man så en erstatning for det.
Det følger så også af princippet om erhvervsfrihed i Danmark, som jeg netop sagde før, at når man får en erstatning for sin tvungent nedlukkede virksomhed, er man ikke i al evighed udelukket fra at lave den aktivitet og bruge den viden, man har, til at drive noget tilsvarende, så længe det selvfølgelig følger de gældende regler og den lovgivning, der er på området.
Derfor synes jeg, det er helt naturligt at sige, at man får en erstatning for det, man får frataget, altså, den virksomhed, man har bygget op igennem måske generationer, og de aktiviteter, der ligger omkring det, og den fremtidige indtægt, man så taber.
Men til gengæld får man mulighed for at starte op fra bunden med nogle andre, nye aktiviteter, hvis det vel at mærke er det, man måtte ønske.
Carl Valentin (SF), 2025-02-05:
Jeg er faktisk lidt overrasket over det her svar fra ministeren – det må jeg sige ærligt.
Har det hele vejen igennem været Venstres intention, at man skulle lave den her ordning sådan, at minkavlere kunne modtage fuld erstatning og refusion for tabt fremtidig indtjening helt frem til 2030, men så alligevel kunne starte op igen, bare på en anden matrikel?
Har det været Venstres intention?
Synes man, at det er en retfærdig måde at gøre det på?
For mig at se burde det da være dem på dvaleordningen, der havde mulighed for at starte op, og ikke alle mulige andre.
Jacob Jensen (V), 2025-02-05:
Jeg tror, det følger af det grundlæggende princip, som jeg redegjorde for, nemlig at det jo bliver håndteret efter reglerne om erstatning i forhold til den situation, man er i, og den virksomhed, som man er blevet frataget.
Den er blevet tvungent nedlukket, det får man en erstatning for, og den bliver opgjort efter de regler og rammer, som vi politisk har vedtaget, og det inkluderer både aktiver og fremtidig tabt indtjening.
Hvad man så i øvrigt måtte gøre som privatperson i det her land inden for de lovgivningsmæssige rammer, der selvfølgelig er, står jo en frit for, og heldigvis for det.
Så længe man følger de gældende regler, kan vi jo ikke sige, at man aldrig nogen sinde må bruge sin knowhow og viden til eller have et ønske om at drive en virksomhed af en bestemt karakter,
Carl Valentin (SF), 2025-02-05:
Det er jo ikke rigtigt.
Man kunne jo sagtens have forbudt minkavl permanent, eller man kunne have givet licenser til dem, der var på dvaleordningen, så det kun var dem, der måtte drive minkavl.
Det valgte man så ikke at gøre.
Jeg kan konstatere, at fru Zenia Stampe i Zetland udtaler, at hun ikke i sin vildeste fantasi havde forestillet sig, at det her scenarie ville udspille sig.
Jeg må sige, at jeg godt nok havde frygtet det, men jeg må alligevel konstatere, at der er partier, der indgår i den her aftale, som ikke havde forventet den her konsekvens af aftalen.
Vil ministeren indkalde til en drøftelse med partierne, hvor vi kan tale om, om vi kan løse det her problem, da det her jo åbenbart ikke har været alle partiers intention?
Jacob Jensen (V), 2025-02-05:
Jeg skal ikke kunne gøre rede for fru Zenia Stampes vurderinger af den pågældende aftale, men jeg kan blot konstatere, at vi har indgået en aftale, og inden for de gældende regler er der mulighed for, at hvis man vælger det og vil bruge den knowhow, man har opbygget, kan man gøre det, hvis man vel at mærke starter op fra bunden og selvfølgelig ikke genbruger de aktiver, som man har fået erstatning for.
Men jeg er altid lydhør og vil altid gerne give en kop kaffe, så vi kan tage en drøftelse af relevante spørgsmål.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-05:
Tak for det.
Nu kender jeg også ministeren fra, at vi mødes ude på gangen, så jeg er ikke så bekymret for, at ministeren ikke har et sundt syn på, hvordan man behandler dyr.
Det er jeg sikker på at ministeren har.
Jeg må sige, at jeg ikke føler mig helt betrygget ved, om vi kommer i mål, så jeg kommer til at være meget imødekommende.
Men jeg kommer også til at være kritisk over for, om vi når i mål, for jeg kan godt være bekymret for, om man er villig til det, når man ligesom laver den præmis, at det jo ikke skal være medierne.
Hvis vi tager sagen med hestene i Nordjylland, er det jo ikke én historie, der er gravet frem.
Det er jo flere historier, og der er kontrolrapporter.
Der sker ting hele tiden.
Det er jo imponerende, at det her kan blive ved med at fortsætte, fordi det ikke kun er én historie.
Jeg ved, der er blevet ansat rigtig mange i staten, og så må der være en enkelt af dem, der kan tage op og følge dem rundt og så finde ud af det.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-05:
Nej, Banedanmark og DSB prioriterer selv øgede midler til området, og vi er også i gang med at lave en plan for en sambehandling i forhold til elevatorer.
Men det er jo klart, at der, hvis jeg skulle forstå ordføreren således, om det er noget, vi kan beslutte at få gjort noget ved nu som en topindsats, så i teorien ikke er noget i vejen for, at vi beslutter det i forligskredsen.
Men det er jo klart, at et elevator, når vi skifter den, så ikke kan bruges, og det er jo også det, der er nu er problemet, hvor vi har en løbende udskiftning, især af de gamle modeller, hvor det er svært at få reservedele.
Vi har jo også selv paternosteren her i Folketinget, som jo så er en halvdyr elevator, og som har været ude af drift i 9 måneder, fordi det var vanskeligt med hensyn til reservedelene.
Det er det også, når det drejer sig om de gamle elevatorer på vores stationer.
Rosa Lund (EL), 2025-02-05:
Jamen tænk, hvis vi kunne tage de penge fra Folketinget og lægge dem over i transportforligskredsen, så der faktisk var elevatorer på DSB-stationer, der blev tilgængelige.
Jeg er med på, at der er nogle, der mener, at paternosteren er kulturarv; jeg synes måske, det er lidt vigtigere, at mennesker med handicap faktisk kan komme til at tage toget.
Så jeg synes nok hellere, at vi skulle have brugt pengene derovre.
Men lad nu det ligge.
Det, jeg forstår transportministeren siger, er, at vi skal rejse det i forligskredsen, hvis vi gerne vil have løst det her problem.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-05:
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det her ikke er underholdning, men det er gravalvorligt, at der er nogle, der har en udfordring med at få en elevator.
Vi kan godt joke med, at man kunne have taget 10 mio. kr. fra Folketingets drift, men de rækker et vist sted, hvis vi skal skifte elevatorer ud ude i landet.
Vi bruger mange, mange millioner kroner på elevatorer og tilgængelighed for handicappede osv.
Det er et kæmpe arbejde på alle vores stationer, og vi har en langsigtet plan, som Enhedslisten er en del af.
Sidste gang vi havde det på ved et stormøde, havde Enhedslisten desværre ikke mulighed for at prioritere det, men jeg vil bare sige, at det generelt er en meget stor prioritet, og at jeg derfor ikke ønsker, at det skal omtales som sjov og underholdning.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-05:
Er det ministerens holdning, at samarbejdet mellem Færdselsstyrelsen og formændene for kørelærerforeningerne er kendetegnet ved at være tæt og konstruktivt?
Thomas Danielsen (V), 2025-02-05:
Jeg skal ikke blande mig i, hvilke verbaler og gloser man skal sætte på det.
Jeg kan bare sige, at det er helt ekstraordinært, at jeg har lavet den her aftale med de seks største kørelærerorganisationer og aftalt en langsigtet plan for, hvordan vi kan få reformeret vores kørekortområde og de problemer, der er.
Det gælder alt lige fra digitalisering af teoriprøver til afvikling af prøver, men med det sidste mål for øje – i hvert fald det, som jeg tror er hovedmålet for alle – at få nedbragt ventetiden på at få en køreprøve.
Det er det, der er topprioriteten, og derfor vil jeg, når nu spørgsmålet er, hvilket ord jeg vil sætte på det samarbejde, der foregår mellem kørelæreren og Færdselsstyrelsen, sige: Det ved jeg ikke.
Altså, det, jeg er optaget af, er, at vi har et godt samarbejde, og jeg har et godt samarbejde med kørelærerne.
Jeg hører selvfølgelig om ting, som kørelærerne er utilfredse med, og jeg hører også om ting, de godt kunne tænke sig Færdselsstyrelsen lavede anderledes, eller ting, de skulle involveres mere i.
Det er bare en topprioritet for mig, at de bliver involveret.
Og hvad der ellers er af potentielle samarbejdsproblemer mellem faggrupper og styrelser, håndterer jeg jo internt.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-05:
Mit næste spørgsmål ville overordnet have været, om ministeren er interesseret i en velfungerende afvikling af kørekortuddannelsen, hvilket jeg jo kan forstå på ministeren at han er.
Elever, forældre og kørelærere står med helt enorme frustrationer, når de ikke kan planlægge at afslutte elevens uddannelse med deraf følgende store ekstra omkostninger for eleverne.
Det er især unge mennesker, der ofte ikke har den store indtægt, og de færreste er jo på arbejdsmarkedet grundet uddannelse, eller også har de et fritidsjob ved siden af.
Gebyret er i øvrigt steget kraftigt over den periode, hvor Færdselsstyrelsen har stået for området.
Faktisk hører jeg fra branchen, at de oplever det som et kæmpe problem, at der er kommet langt større indtægter, idet man har samlet gebyrerne for de to prøver i en – så hvis man dumper i en prøve, kommer man til at betale for to igen.
De står uforstående over for, at man oplever, at det nok er ressourcer, der spiller ind.
Desuden er de frustrerede over, at det, de oplever, mere er en monolog frem for en dialog.
Og jeg er ret sikker på, at hvis de blev inddraget mere, kunne de tage nogle af problemerne up front.
Det gælder f.eks. det, at der i dag er manglende erstatningsprøve, når der er forfald fra prøvesagkyndigs side; så bliver der ikke tildelt en erstatningsprøve, og så står man og skal starte forfra og selv finde en ny prøve og betale igen.
Det er alene eleverne, der står med sorteper og udgifter.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-05:
I forhold til økonomien var problemet ved politiforliget, som man overtog området fra, at man ikke havde noget overblik over, hvad de økonomiske omkostninger var; så da sjussede man sig frem til det, og man besluttede også, at en del af det her prøvegebyr skulle gå direkte til politiet og ikke Færdselsstyrelsen til håndtering af de her opgaver.
I forhold til ventetider er det jo altid et øjebliksbillede, og der er tidspunkter, hvor det peaker mere end andre, men der er ikke nogen steder i landet, hvor du ikke kan få prøver i uge 7.
Så det er jo noget af det, som jeg selvfølgelig også måler succesen på.
I forhold til de mange øvrige bemærkninger er det ikke lige noget, jeg har mulighed for at svare på på 30 sekunder.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-05:
Det er jo en enorm frustration, der er derude.
Det er faktisk sådan, at jeg hører nu, at man nærmest ønsker sig tilbage til dengang, det var politiet, der kørte det.
For der havde man da som minimum den gode aftale, at man kunne gå i dialog, når det spidsede lidt til, og så fandt man en løsning.
Det oplever man jo slet ikke er aktuelt nu.
Desuden er der jo tolkeforbuddet, hvor man ønsker mere kontrol med snyd osv.
Der forestiller jeg mig, at man har glemt en overgangsperiode, for
selv om man har et halvt år, kan man ikke nødvendigvis planlægge med folk, der dumper, eller prøvesagkyndige, der bliver syge.
Og der tænker jeg, at man nok har overset en overgangsperiode, hvor der var muligheden for at kunne bestå efterfølgende på de vilkår, der var før den 1. januar.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-05:
Jeg ved ikke, hvor ordføreren får sin kritik fra.
Jeg har faktisk kun hørt branchen sige, at de ikke har kendskab til nogen transportminister, som har taget branchen mere alvorligt, end jeg har, og taget dem mere med til bordet, end jeg har.
Kan jeg så derved løse alting?
Men jeg bestræber mig selvfølgelig på at gøre det så godt som muligt.
Det er også derfor, at jeg har lavet den her 12-punktsplan sammen med kørelærerne, de seks største organisationer.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-02-05:
Jeg tror, at ministeren og jeg er enige om, at der er en udfordring her.
Og jeg tænker, at man som minister måske skulle forsøge at få skabt en lidt mere ligeværdig dialog mellem kørelærerforeningernes formandskaber, eller hvem det er, og Færdselsstyrelsen.
Jeg tror, jeg får oplysninger fra samme steder, som transportministeren gør.
Og det er rigtigt, at transportministeren ikke får decideret kritik, men de mangler lidt mere action ude bagved, og det håber jeg da at ministeren vil tage op.
Thomas Danielsen (V), 2025-02-05:
Ja, men det her er jo komplekst.
Altså, det er jo også derfor, at ordføreren bare kan kaste spørgsmål op i luften fra højre og venstre, som jeg umuligt kan nå at svare på.
For der er jo ikke noget simpelt svar på den her komplicerede løsning.
Det er jo alt lige fra it-systemer, der skal sendes i udbud, måske ejes af nogle andre aktører osv. osv.
Så det er jo komplekst, men det er jo netop derfor, at jeg glæder mig over, at jeg har den gode dialog, jeg har, med kørelærerbranchen, og at jeg har de her løbende møder med de seks største organisationer.
Rosa Lund (EL), 2025-02-05:
Hvis det bare var så nemt, altså at hver gang Enhedslisten stillede et spørgsmål, så blev problemet halveret, så ville vi nok stille en del flere spørgsmål, end vi i forvejen gør.
Det er helt rigtigt, at vi sidder i transportforligskredsen, og at jeg også har snakket med vores transportordfører, som jo også har spurgt til det her for ikke så længe siden, nemlig i spørgsmål nr. 105 om handicaptilgængelighed.
Så det er sådan set ikke, fordi vi ikke taler sammen i Enhedslisten, men det er, fordi vi er interesserede i at løse problemet.
Men det, jeg så hører transportministeren sige, er, at pengene til at fikse det her elevatorproblem skal findes i en prioritering inden for den eksisterende pulje, der er i forligskredsen.
Mattias Tesfaye (S), 2025-02-05:
En politiker, der mener, at der gøres nok, bør nok stoppe som politiker.
Det er rigtigt, at der er kommet flere børn.
I den periode, vi taler om her, er der kommet godt 4 pct. ekstra børn, men der er altså kommet mange, mange flere ansatte i daginstitutionerne.
Og det var også tiltrængt.
Der er kommet flere voksne.
Det, som jeg synes er den næste opgave, er, at nu skal vi have, at flere af dem også har en pædagogisk uddannelse.
Og der er jeg glad for bl.a. at se søgetallene til Københavns Professionshøjskole til meritpædagoguddannelsen, som jeg selv har meget fidus til, altså typisk erfarne pædagogmedhjælpere, der tager en uddannelse som pædagog som voksen.
Jacob Jensen (V), 2025-02-05:
Der er ikke noget her, der bliver fedtet ind i noget som helst.
Altså, jeg har været ret klar om min holdning til det her spørgsmål.
Det er noget, som ligger mig utrolig meget på sinde.
Dyr skal behandles ordentligt, når de er i menneskers varetægt, og det er, uanset om det er i statens eller andres varetægt, og hvis ikke man kan finde ud af det, skal man have en sanktion, som kan mærkes.
Og jeg anerkender, at der har været sager.
Det er også derfor, vi reagerer på det med den opbakning, vi har fra Folketinget, til at gå ind at sige, at nu vil vi gerne have et bud.
Det er det, vi får fra den her arbejdsgruppe – det er ikke engang en kommission – for der skal selvfølgelig også være proportionalitet i de sanktioner, vi idømmer, i forhold til om det er dyr eller mennesker eller andre lovovertrædelser.
Det er så det, vi får et bud på, og som vi får diskuteret.
Det håber jeg som sagt at få hele Folketingets opbakning til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-05:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at der fortsat fiskes med fartøjer med ulovligt stor motorkraft i muslingefiskeriet i Limfjorden med den undskyldning, at Fiskeristyrelsen ikke vil gribe ind, før man har undersøgt alle 56 fartøjer?
Jacob Jensen (V), 2025-02-05:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at slå fast, at beskyttelsen af havets ressourcer ligger mig – hvad jeg ved, det også gør spørgeren – på sinde.
Vi skal passe på havets økosystem, og det er også et emne, som vi kommer ind på allerede i morgen, når vi som bekendt holder vores første møde om de politiske forhandlinger om fremtidens erhvervsfiskeri.
Det kan der ikke herske nogen som helst tvivl om.
I juni måned sidste år afleverede den daværende Fiskeristyrelse sin gennemgang af motorkraft- og redskabsområdet, og gennemgangen viste, at der var flere kritiske forhold i forvaltningen, og desuden kom Rigsrevisionen også som bekendt for nylig med en beretning om tilsynet med muslingefiskeri i Limfjorden.
På den baggrund udtalte Statsrevisorerne også en skarp kritik af Fødevareministeriet.
Det er en kritik, som jeg både tager alvorligt og også tager til efterretning.
Det er afgørende for mig, at der bliver taget hånd om den kritik.
Jeg har derfor, som det også har været spørgeren bekendt, igangsat en række tiltag for at rette op på de begåede fejl.
Et af de tiltag indebærer, at den nuværende Landbrugs- og Fiskeristyrelse skal undersøge de eksisterende tilladelser til muslingefiskeri for at vurdere, om der er fartøjer, der har nedbremsede motorer i strid med reglerne, og om der er sager, som skal genoptages i styrelsen.
Landbrugs- og Fiskeristyrelsen er i fuld gang med at gennemgå de konkrete sager, og der spørges dermed ind til et konkret verserende sagsforløb i Landbrugs og Fiskeristyrelsen, og så længe den sag ikke er afgjort, vil jeg selvfølgelig ikke gå nærmere ind i en konkret sagsbehandling.
Men jeg kan oplyse, at der er tale om et større arbejde, for der skal selvsagt være et ordentligt grundlag for, at styrelsen kan gå videre med sager af den her karakter.
Når styrelsen har færdiggjort sin undersøgelse af de konkrete sager, vil der være et ordentligt grundlag at stå på i forhold til styrelsens videre håndtering af eventuelle ulovlige motorer.
Jeg kan i den forbindelse oplyse, at der er allokeret betydelige ressourcer med et stærkt ledelsesfokus i styrelsen til netop at behandle disse sager.
Og det er bestemt ikke mit indtryk, at der går flere måneder, før styrelsen er færdig med sagsbehandlingen.
Jeg ser som sagt også frem til at drøfte politisk, hvordan vi på lidt længere sigt kan sikre en bedre og mere effektiv forvaltning af motorkraftområdet helt generelt.
Det vil som sagt også indgå i de fiskeriforhandlinger, som vi starter op på i morgen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-02-05:
Det, som der bl.a. står i konklusionerne i det, som Rigsrevisionen og Statsrevisorerne har skrevet til Folketinget om muslingefiskeriet i Limfjorden, er bl.a.: »Fiskeristyrelsen har ikke sanktioneret, når fartøjer bruger ulovlige motorer
Fiskeristyrelsen har i undersøgelsesperioden haft 5 sager i Limfjorden, hvor reglerne om motorkraft er overtrådt.
I ingen af sagerne har overtrædelsen ført til sanktioner.
Styrelsen satte 2 sager i bero på et ukorrekt grundlag.
Efterfølgende blev den ene sag henlagt, og den anden sag blev forældet.
Rigsrevisionen kan konstatere, at Fiskeristyrelsen har sagsbehandlet overtrædelsessager i og uden for Limfjorden forskelligt.«
Det er sådan set den kritik, der er kommet frem.
Nu står ministeren så siger, at han ikke vil gå ind i konkret sagsbehandling, men det her er jo ikke konkret sagsbehandling.
Det er jo 56 sager, hvor man har konstateret, at nogle af fartøjerne sejler rundt med ulovligt stor motorkraft.
Den her sag svarer lidt til, at man identificerede, at der var 56 knallerter i en bestemt mindre by, og at man godt vidste, at nogle af dem kørte meget for hurtigt, og så ville man ikke gribe ind eller udstede bøder eller noget som helst, før man havde undersøgt alle 56 knallerter til bunds.
Jeg synes ærlig talt, at hvis vi lever i et retssamfund, kan man da ikke bare sådan sige: Nå, nu er der en sagsbehandling, der kører, og så vil man først gribe ind bagefter.
For det, der er det katastrofale her, er jo, at det ikke kun er et spørgsmål om, om det er ulovligt, men at det sådan set er en ulovlighed, som skader vores hav.
Det er jo det, Statsrevisorerne har gjort opmærksom på.
De er ikke bare ude for at jagte nogle ulovligheder, men her har vi faktisk nogle ulovligheder, som skader vores havmiljø.
Det gør jo sagen ekstra alvorlig.
Så jeg synes ikke, at ministeren fik svaret på, om han mener det er rimeligt, der fortsat fiskes med fartøjer med ulovligt stor motorkraft i muslingefiskeriet i Limfjorden.
Det vil jeg stadig væk gerne have svar på.