runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magni Arge (T), 2018-02-27:
Jeg læste her til morgen en opfordring på Twitter fra min gode ven, den catalanske eksilleder, Carles Puigdemont, om at løslade de fire politiske fanger i spanske fængsler.
De blev valgt til det catalanske parlament den 21. december, men de sidder stadig væk på fjerde måned i fængsel uden dom, fordi man angiveligt er bange for, at de skal tale politisk for catalansk uafhængighed.
Anser statsministeren det for at være i den europæiske demokratiske ånd, når man fængsler politiske modstandere – endda uden dom – i et EU-land, og har statsministeren sympati for Puigdemonts opråb?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-02-27:
Jeg vil i hvert fald ikke møde op uden invitation; det tror jeg ikke der kommer noget godt ud af.
Det er helt rigtigt, at jeg skal til Sambandspartiets årsmøde.
Det er sådan, at det parti er mit eget partis søsterparti, så det falder naturligt.
Men jeg elsker jo at komme på Færøerne, som hr. Magni Arge ved, og kommer også gerne i hr. Magni Arges hus, det ved hr. Magni Arge også, så jeg er overhovedet ikke bleg for at møde op til noget modspil fra Tjóðveldi.
Mere seriøst i forhold til spørgsmålet: Det kan jo bare ikke nytte noget, at man ligesom reducerer grundloven til sådan en eller anden bagatel, og så må man bare underkaste den en anden fortolkning.
Grundloven er en juridisk ramme.
Der er patina på den.
Jeg har tidligere selv oplevet, at den er blevet tolket uhensigtsmæssigt i forhold til mine egne politiske ambitioner, men jeg har jo måttet give mig for det.
Helt tilbage i 2001 forsøgte vi at udvide danskere i udlandets stemmeret, egentlig med det afsæt, at verden er blevet lidt mere mobil, end da grundloven blev lavet, og det der med at have bopæl i riget er måske lidt anderledes, hvis man er udsendt i 3 år og i daglig internetforbindelse med sin familie.
Men der ramte vi bare nogle grænser, og der er vi bare ikke udstyret med den frihed, at vi kan sidde her og sige: Det var så grundloven.
Nu vedtager vi bare noget andet op imod den.
Det ser vi lidt forskelligt på; det ved jeg fra tidligere spørgetimer og andet godt samkvem både her og nordpå.
Magni Arge (T), 2018-02-27:
Nu nævner statsministeren igen det her med, at det er inden for grundlovens rammer.
Jeg tror, at hvis man bliver ved med at fortolke den udenrigspolitiske lov og de rammer, man har ifølge grundloven, som man har gjort det i de forløbne år, så rammer man ind i den her konflikt under alle omstændigheder.
Betyder det så, at statsministeren er parat til at gå ind i en diskussion og finde løsninger, der ligger uden for grundlovens rammer – og skal vi måske bare træde ud af grundloven og finde en anden måde at gøre tingene på?
I øvrigt kan jeg se, at statsministeren skal deltage i Sambandspartiets årsmøde her om nogle uger.
Jeg tror, at det ville være meget interessant at høre, om statsministeren også vil deltage i Det Republikanske Partis årsmøde, så vi kan få nogle diskussioner med kant om de her spørgsmål.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-02-27:
Tak for det.
Det er også rart at se hr. Magni Arge igen.
Og jeg har ikke glemt, hvordan det foregår, og egentlig heller ikke, hvad der er den røde tråd i spørgsmålene.
Regeringen har sådan set et ønske om at diskutere de her ting med Færøerne, og uden overhovedet at være polemisk må jeg bare sige, at allerede på det sidste rigsmøde på Christiansø sidste sommer aftalte lagmanden og jeg, også med vores grønlandske kollegaer, at vi skulle sætte et arbejde i gang for at se på, hvordan vi kan give det, der hedder DFG-ordningen, altså Danmark for så vidt angår Grønland og Færøerne, noget mere spændstighed.
Og det har vi så siden haft en ambition om at komme i gang med.
Det har ladet vente lidt på sig, og det har ikke været på vores initiativ, at det har ladet vente på sig, men nu har vi så på ny bekræftet, at vi skal i gang med det ad to spor.
For der er et juridisk spor, og hr. Magni Arge ved jo også godt, at vores muligheder her er hegnet ind af forskellige ting – rigets grundlov, bare for at nævne én ting, og Helsingforstraktaten i forhold til Nordisk Råd, senest bekræftet på den seneste session, altså at det ligesom er rammerne, også for en større selvstændig færøsk deltagelse i det nordiske samarbejde.
Så der er nogle juridiske grænser, og de må bores ud.
Og vi er lutter positive mennesker, der gerne vil sidde ved et bord og snakke om de her ting på et fuldt oplyst grundlag.
Magni Arge (T), 2018-02-27:
Nu er det jo lang tid siden, vi har stået over for hinanden her, så jeg har næsten glemt, hvordan det foregår.
Og vi kunne måske godt bruge en lidt større kvote til sådan nogle spørgetimer i fremtiden.
Men siden sidste spørgetime har lagmanden besøgt statsministeren, og bl.a. blev Færøernes begrænsede udenrigspolitiske råderum diskuteret.
Vi har også haft et intermezzo omkring en hensigtserklæring imellem Island, Grønland og Færøerne angående samarbejdet i Vestnorden, og der har været diskussioner i forbindelse med en ansøgning om færøsk medlemskab af Nordisk Råd.
Jeg tror faktisk ikke, at nogen med indsigt i færøsk-danske forhold er i tvivl om, at netop spørgsmålet omkring udenrigspolitiske forhold vil føre til flere sammenstød imellem landene, hvis ikke man får et større råderum.
For Færøerne er jo ikke med i EU; vi har brug for at agere i det internationale samfund, både når vi skal forhandle adgang til ressourcer og adgang til markeder for eksport.
Og det harmonerer ikke altid med Danmarks interesser, som jo i høj grad er bundet op på EU's interesser.
Og den opgave bliver ikke mindre udfordrende, når UK udtræder af EU.
Har regeringen nogen konkrete overvejelser om, hvilke skridt man vil tage, så Færøerne reelt får et større udenrigspolitisk råderum?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-02-27:
Det er jo et spændende spørgsmål, som jeg også meget gerne vil diskutere med spørgeren.
Og hvis jeg skulle gøre det med alle de facetter, jeg kunne have lyst til, skulle vi måske finde et andet sted end Folketingssalen til at diskutere det her i bund.
Men en positiv interesse for rigsfællesskabet – jeg havde nær sagt uanset fra hvilket land den vises – er jo godt.
Når det er sagt, er det helt oplagt – og det er jo også noget af det, vi arbejder med i det danske parlament – at vi selvfølgelig også er nødt til at tænke strategisk over det geopolitiske verdensbillede, rigets sikkerhedspolitiske situation og andet i en række sammenhænge, f.eks. når vi tager stilling til kritisk infrastruktur.
Altså, det er jo derfor, at Folketinget senest har vedtaget en lovgivning, der gør, at vi har mulighed for at lægge andre hensyn end de miljømæssige til grund, når vi tager stilling til, om man f.eks. kan trække gasledninger gennem Danmark.
Aleqa Hammond (UFG), 2018-02-27:
Grønland er i gang med at bygge lufthavne eller har i hvert fald planer om at bygge store lufthavne, som kommer til at have en stor betydning for Grønlands fremtidige infrastruktur, men også helt bestemt for hele regionen generelt.
For nylig læste vi i det kinesiske udspil deres arktiske politik, og kineserne ser Arktis som et af de vigtigste indsatsområder i udenrigspolitikken fremover – de kalder det for den nye silkevej.
Kinesernes interesse i Arktis har naturligvis også vist sig, i forbindelse med at Grønland flirter med Kina.
For nylig så vi jo en stor delegation fra Naalakkersuisut, som rejste til Kina, hvor man snakkede med hinanden.
Ser statsministeren en mulig bekymring i kinesernes meget store interesse i det arktiske område, ikke bare i Grønland, men også i deres mulige investeringer?
Og hvordan kan det have en relation til Danmark og USA's interne relationer?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-02-27:
Jeg er jo sådan set enig i, at vores lille fredelige land i mange dimensioner kan tjene som et forbillede.
Det gælder hele den måde, man håndterede de historiske grænsespørgsmål i det syddanske og det nordtyske på, og som vi snart kan fejre hundredåret for, og den måde, som man har behandlet mindretal på begge sider af grænsen på efterfølgende.
Det gælder egentlig også de særlige ordninger, vi har udviklet inden for rammerne af rigsfællesskabet, hvor der i min optik altså er en god balance mellem national selvstændighed og så et rigsfællesskab.
Det kan fint tjene som inspiration, hvis det bliver efterspurgt.
Det er måske her, vores indfaldsvinkler er lidt forskellige, for jeg er ikke ligesom offensivt turnerende i at belære regeringskolleger rundtomkring i Europa.
Jeg lægger til grund, også via deres ambassadørers tilstedeværelse i vores land, at de har et fint indblik i Danmark, og jeg har også den glæde, at der fra tid til anden spørges og udvises interesse, og så skal vi selvfølgelig stille op.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-02-27:
Bekymrer alle de mennesker, der hvert år dør af luftforurening, f.eks. i København og andre større byer, ikke ministeren?
Man kan jo netop montere partikelfiltre, man behøver ikke at gå ud og købe en ny lastbil – det er jeg enig i ville være meget omkostningsfuldt.
Men man kan faktisk gøre noget andet, og teknologien er her.
Skal vi ikke passe på befolkningens sundhed?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-02-27:
Nu ved jeg ikke, om fru Ida Auken var lidt uopmærksom ved de sidste af de guldkorn, jeg leverede i min tale.
Men der sagde jeg faktisk netop, at regeringen gerne ville iværksætte samfunds- og erhvervsøkonomiske beregninger.
Så det vil vi gerne.
Ida Auken (RV), 2018-02-27:
Ja, men når der nu er en ny teknologi og det faktisk er muligt både at putte den på eksisterende køretøjer og sørge for, at nye køretøjer har den – mange har jo allerede gjort det derude – er det så ikke en meget god idé simpelt hen at lave et pres for, at der bliver skiftet?
Kunne vi ikke bede ministeren om at lave nogle fair, opdaterede beregninger, så vi kan se det samlede regnestykke?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-02-27:
Vi forholder os til den virkelighed, vi er i i dag, og det er derfor, regeringen afviser det her beslutningsforslag.
Ida Auken (RV), 2018-02-27:
Tak for det.
Ministeren siger, at den nyeste Euronorm trådte i kraft for bare 4 år siden, og så er det ikke så lang tid siden, der blev skiftet.
Men jeg vil gerne spørge, hvad ministeren mener, når jeg peger på, at da Anders Fogh Rasmussen lavede miljøzonerne, sagde han faktisk, at 2 år efter den nye Euronorm kom, skulle man have skiftet.
Ville det ikke være meget fint at følge hans eksempel og sige, at 2 år efter har man skiftet til den nyeste teknologi?
Giver det ikke meget god mening at gøre det samme, som Anders Fogh Rasmussen gjorde dengang?
Trine Torp (SF), 2018-02-27:
Med beslutningsforslaget kan kommunalbestyrelser begrænse den generelle tilladelse til at sejle med vandscooter til begrænsede perioder i danske havne og ved badestrande.
Forslaget er et forsøg på at løse de problemer med utryghedsskabende sejlads og decideret vandvidssejlads, som i nogle tilfælde har haft meget alvorlige følger.
Det er en god og meget reel intention, og der er meget, der tyder på, at der er brug for en indsats her.
Regeringen har, som det allerede er nævnt af ministeren, spillet ud med et særligt vandscooterkørekort og informationskampagner, og man undersøger muligheden for at konfiskere vandscootere.
Det er jo alle sammen fine initiativer, men som måske kun udgør en del af løsningen, og derfor kan det her beslutningsforslag også være relevant.
Samtidig er henvendelsen fra Friluftsrådet selvfølgelig også værd at bemærke, ligesom andre organisationer påpeger, at det primært er bedre kontrol, der er brug for.
Hvis reglerne eller administrationen af reglerne begrænser brugen af vandscootere væsentligt, kan der blive tale om en kvantitativ handelsrestriktion, som er ulovlig ifølge EU-retten, fordi det i sin praktiske konsekvens ville svare til et forbud mod salg af vandscootere i Danmark.
De nationale regler må altså ikke gå videre, end hvad der er nødvendigt, hvilket var problemerne med de gamle regler, som Højesteret kendte ulovlige, men med B-forslaget søges det imødegået ved at gøre begrænsningen i den generelle tilladelse til vandscootere midlertidig.
Så i SF er vi positive over for forslaget og de gode intentioner i det, og vi er klar til at støtte det og se, om det kan være med til at hjælpe på problemet.
Ida Auken (RV), 2018-02-27:
Det er et rigtig vigtigt emne, vi har fat på lige nu.
For det er diskussionen om, hvad vi skal gøre ved bl.a. de vandscootere, som har terroriseret folk i vores havne og ved vores badestrande, og som har fået rigtig mange mennesker til at opleve meget, meget aggressiv færdsel rundtomkring, uden at der er blevet grebet ind over for det.
Desværre har vi også set en helt forfærdelig ulykke i Københavns Havn sidste sommer, som jeg tror sidder i maven på rigtig, rigtig mange af os, og som var en øjenåbner og noget, der fik hele landet til at forstå, hvor voldsomt det her er, og ikke bare for dem, der er i nærheden af havnen hver dag.
Så det er et godt forslag, der ligger fra Dansk Folkepartis side i dag, og jeg synes, det er en god idé at give kommunerne nogle udvidede beføjelser til at kunne lave restriktioner, både i havne og ved badestrande, sådan at der kan blive grebet ind her.
Så er det jo klart, at den del, der kommer til at være rigtig vigtig, er håndhævelsesdelen, altså at der faktisk bliver grebet ind og gjort noget, når man ser den her færdsel.
Så det håber vi ministeren også vil give et bud på hvordan der kan blive fulgt op på.
Christian Poll (ALT), 2018-02-27:
Tak for det.
Der har jo været nogle alvorlige ulykker med vandscootere de seneste år, og derfor er det jo naturligt at overveje mulige stramninger.
Dansk Folkeparti foreslår her, at der flyttes kompetence til kommunerne til at lægge begrænsninger ind for konkrete arealer ved havne og badestrande.
Det er sådan set godt i tråd med Alternativets tilgang til at give større frihed til kommunerne til at bestemme selv.
På den anden side forekommer reglerne at være rimelig klare, og politiets beføjelser i ordensbekendtgørelsen er også rimelig klare og tilstrækkelige, så måske er der nærmere behov for en bedre håndhævelse, hvad flere andre ordførere også har nævnt, eller måske nogle tekniske løsninger.
Men det er i tråd med vores tilgang, at man giver kommunerne større frihed til at regulere ting og sager, herunder også den her slags ting.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-02-27:
Jo, det skal vi, og det bekymrer også mig, at vi har det antal dødsfald, vi har, og det sagde jeg også i min tale – at der er mange, der får gode leveår forkortet.
Det er også derfor, regeringen er aktiv på den her bane.
Vi er jo i høj grad optaget af at mindske den luftforurening, der kommer til os internationalt fra, men selvfølgelig også af at se på andre ting.
Det er også derfor, jeg giver den fremstrakte hånd, at vi gerne vil iværksætte samfunds- erhvervsøkonomiske beregninger for at vurdere, om man kan lave nogle mere hensigtsmæssige opdateringer af de miljøzoner.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-02-27:
Altså, den luftforurening, vi oplever i indre by, stammer jo i høj grad fra de køretøjer, der er dér.
Det handler ikke om et eller andet, der kommer dumpende ned internationalt fra.
Så jeg vil bare gerne understrege, at jeg egentlig synes, at det her forslag er ganske fredsommeligt.
Jeg opfatter, at der er en fremstrakt hånd, men jeg håber meget, at ministeren vil forsøge at arbejde for, at vi kan lande så tæt på det, vi foreslår her, som muligt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-02-27:
Det er jeg ked af, men altså, nu har jeg prøvet at forklare det et par gange, og jeg gør det jo gerne en gang til.
Altså, den, der kører en eller anden procent for hurtigt, må også tåle, at hvis man gør det et sted, hvor der bare står xx km, så får man én bøde.
Hvis man kører tilsvarende for hurtigt i forbindelse med et vejarbejde, får man en højere bøde.
Så kan man spørge: Er det lighed for loven, altså de har kørt lige meget for stærkt?
Jamen det er jo, fordi vi har sagt, at det er en særlig skærpende ting, at man ligger og kører for stærkt omkring et vejarbejde.
Nu siger vi tilsvarende noget om områder, der er dybt plaget af kriminalitet, og vi har ikke på forhånd defineret, hvad det er for nogle, og vi har ikke sagt, at det er ghettoområderne, og vi har heller ikke sagt, at det kun kan være ghettoområderne.
Men hvis der er områder i Danmark, som i en periode er præget af ekstraordinær utryghed, vil vi da gøre noget ved det.
Det er vi da nødt til at gøre noget ved.
Simon Kollerup (S), 2018-02-27:
Jeg synes først og fremmest, det rimelige vil være, at vi får vished for konsekvenserne af det, vi eventuelt sætter i gang.
Det synes jeg sådan set – apropos hr. Christian Polls bemærkning til ministeren for kort tid siden om god lovgivning – er hele fundamentet for også at kunne føre den her debat.
Kan man så ikke indføre krav, som er relativt hurtigt gældende?
Jo, det kan man godt.
Jeg synes, man i forhold til Euronorm 6 skal tænke sig om og have et bedre belyst grundlag, før man indfører den her og nu.
Men der er jo andre regler, man kan gribe til og bruge inden for en kortere tidshorisont.
Ida Auken (RV), 2018-02-27:
Tak for det.
Man kan sige, at man, da man lavede den første miljøzone, gav 2 år til at leve op til de nye krav.
Det er selvfølgelig, fordi det her forslag har ligget i ½ år og været på vej i udvalget og andre steder, og vi kunne jo godt sige: Lad os skubbe det ½ år mere, så det først er i 2020, man skal kunne det her.
Er det ikke en meget rimelig tidsramme at sige, at de nye krav faktisk kom i 2015, og at man i 2020 skal leve op til de nye standarder?
Det må da være rimeligt.
Simon Kollerup (S), 2018-02-27:
Jeg er helt enig i – og det er også derfor, jeg hilser debatten meget velkommen og tager positivt imod den – at tempoet er nødvendigt nu, fordi der er gået så lang tid, siden man vel egentlig sidste gang indførte miljøzonerne, men nu står over for at kunne opdatere dem, og vi synes selvfølgelig også, at de nye normer, der er tilgængelige, skal anvendes.
Der er fra vores side et ønske om viden om konsekvenserne af det og om mulighederne for at gøre det på en omkostningseffektiv måde, så det også er realistisk for de mennesker, som har nogle af de her køretøjer, altså at der er en rimelig mulighed for at udfase dem osv. osv.
Men det fjerner ikke det politiske ønske fra vores side om bredt og i fællesskab med Folketingets partier, som jo stod bag loven i 2006, at kunne opdatere kravene.
Det vil vi meget gerne være med til, og derfor er det også positivt, at vi har den debat i dag.
Der er for mange mennesker, der simpelt hen dør, fordi vi gør for lidt, og vi skal stå sammen om at gøre noget.
Men vi skal gøre det på en begavet måde.
Ida Auken (RV), 2018-02-27:
Mange tak for den positive modtagelse af forslaget.
Det er jo også derfor, vi har det i Folketingssalen; det er simpelt hen for at få noget tempo på det her, for det er altså for længe vi har været om at få opdateret miljøzonerne.
Mener ordføreren fra Socialdemokratiet ikke, at det er meget smart at forholde sig til de nye regler, der er, for, hvad køretøjer skal kunne, og at det ligesom er Euronorm 6, man bruger, når man kigger på, hvad der skal stilles af krav til de store varebiler, til busser og til lastbiler?
Og mener ordføreren ikke, at det er meget rimeligt at bede forurenerne om at betale, når det er dem, der laver luftforureningen, og altså københavnerne og danskerne, der betaler med deres sundhed?
Simon Kollerup (S), 2018-02-27:
Tak for det.
Vi skal behandle et forslag fra Alternativet, Enhedslisten, SF og Radikale Venstre om at skærpe kravene til de tunge køretøjers partikeludledning inden for miljøzonerne i de største danske byer.
Vi er også enige i, at reglerne for miljøzoner trænger til at blive opdateret.
Luftforureningen i byerne er skadelig for borgernes sundhed.
Den teknologiske udvikling gør, at det er muligt at mindske partikelforureningen fra tunge køretøjer.
Derfor er det selvfølgelig også naturligt, at kravene til vores køretøjer øges over tid.
Tiden for en opdatering må siges at være nået, da kravene ikke har været opdateret siden 2006.
I Socialdemokratiet vil vi gerne være med til at se på, hvordan vi bedst strammer kravene i miljøzonerne, men vi er ikke klar til allerede nu at lægge os fast på Euronormen som et krav for kørsel i miljøzonerne på den måde, det er lagt frem i forslaget.
Vi vil gerne se, at der snart kommer handling på det her område, men vi vil også gerne være sikre på konsekvenserne af vores handlinger og ikke bare være med til at pålægge regeringen at indføre de højest mulige krav hurtigst muligt.
Derfor bed jeg også mærke i det, som ministeren kaldte sit sidste guldkorn, nemlig at der nu vil blive igangsat undersøgelser og beregninger af konsekvenserne og mulighederne, med henblik på – som jeg i hvert fald hørte det – at der kan iværksættes politiske drøftelser om at opdatere miljøzonerne.
Så på den baggrund vil jeg egentlig anbefale, at vi lander en fornuftig beretning om det her vigtige emne og samler partierne om at tage initiativer på det her felt.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-02-27:
Jeg er meget optaget af god lovgivning ligesom hr. Christian Poll.
Det er også derfor, vi vil se på de samfunds- og erhvervsøkonomiske konsekvenser af ændrede Euronormer.
Når vi har set på det, vil vi forholde os til, hvordan og hvorledes det eventuelt skal se ud.
Christian Poll (ALT), 2018-02-27:
Tak for det.
Jeg sidder bare og tænker på, hvordan vi laver god lovgivning.
Og jeg tænker, at hvis vi kunne vedtage en eller anden ordning, så det her automatisk blev opdateret – det er vel noget af det, som ligger i det her forslag – så ville erhvervslivet jo faktisk være adviseret 4 år i forvejen.
Så ved de, at der går 4 år, så kommer der en ny Euronorm 7, og så skal de have et køretøj, der kan leve op til det for at kunne køre ind i de store byer.
Ville det ikke være rigtig god lovgivning?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-02-27:
Jeg opfatter bestemt oppositionens forslag som fredsommeligt – oppositionen er næsten lidt dvask i den her debat – og det er jo kun positivt, for vi ser ens på problemerne, men ikke nødvendigvis på, hvordan de skal løses.
For vi er enige: Der skal gøres noget ved luftforureningen, og det er regeringen meget optaget af.