Morten Bødskov (S), 2023-05-17:
Det går nok.
Det skal vi også til at vænne os til, os to.
Sådan er det.
Tusind tak for ordet, og tak for beslutningsforslaget.
Som SF's ordfører allerede har sagt, skal vi nu førstebehandle beslutningsforslag B 88.
Beslutningsforslaget handler jo så om at indskrive klima- og naturhensyn i Nationalbankens mandat.
Det er velkendt, at den grønne omstilling er et af regeringens vigtigste mål.
Der findes ingen regering i verden, som har mere ambitiøse mål for den grønne omstilling, end den nuværende.
Og de mål, regeringen har sat sig på området, er selvsagt ambitiøse.
Det er de både for den direkte grønne omstilling af vores samfund som sådan, for vores erhvervsliv og for målet om klimaneutralitet og ikke mindst også for målet om at tage et ansvar for den grønne omstilling uden for landets grænser.
Derfor er regeringen også enig med forslagsstillerne i, at klimaforandringer og den grønne omstilling selvfølgelig påvirker vores økonomi og potentielt er en risiko for finansielle virksomheder.
Men det, vi diskuterer i dag, er, om klima- og naturhensyn eksplicit skal skrives ind som et særligt hensyn i formålsparagraffen for Danmarks Nationalbank.
Regeringen mener, at det vil være uhensigtsmæssigt, og derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
For det første er det Nationalbankens hovedopgave at sikre en stabil kronekurs over for euroen.
Fastkurspolitikken har været og er et anker i den økonomiske politik, som skiftende regeringer i mere end 40 år urokkeligt har bakket op om.
Der er meget bred enighed om, at ikke mindst lige nøjagtig det har tjent Danmark og dansk økonomi rigtig godt.
Fastkurspolitikken betyder, at Nationalbankens primære pengepolitiske instrument, renten, er reserveret til at styre valutakursen.
Renten kan ikke samtidig fastsættes under hensyn til et andet formål, f.eks. klima- og naturhensyn, for det kan være i konflikt med hovedformålet om en stabil valutakurs.
Man kan altså ikke føre fastkurspolitik og samtidig tage højde for, hvordan en ændring af renten påvirker investeringer til gavn for klimaet, eller andre politiske prioriteter.
For det andet er klimarisici kun en af mange typer af risici, der kan påvirke den finansielle stabilitet.
Det er vigtigt, at finansielle virksomheder tager hensyn til klimaet og ikke mindst klimarisici, ligesom de tager hensyn til mange andre slags risici for udviklingen, eksempelvis på boligmarkedet.
For det tredje har Nationalbanken allerede i dag et klart og vigtigt fokus på klimaforandringerne og den grønne omstilling, f.eks. gennem bankens analyser af den finansielle stabilitet og dansk økonomi.
Derudover forvalter Nationalbanken valutareserven med fokus på ansvarlige investeringer med udgangspunkt i FN's Global Compact-principper.
Endelig foreslår forslagsstillerne med inspiration fra Bank of England, at Nationalbanken skal kunne stille reservekrav til banker og finansielle institutioner.
I modsætning til Bank of England
Den kompetence ligger i Danmark hos Finanstilsynet.
Derfor mener vi ikke, at det vil give mening, at Nationalbanken pålægges den her opgave.
Vi er enige i, at der er et behov for at have fokus på klimahensyn i den finansielle sektor.
Som vi har diskuteret ved de to tidligere beslutningsforslag, som har været til behandling her i salen, som SF's ordfører sagde, er der stor fokus på det, og der kommer mere de kommende år, når det handler om at sikre, at finanssektoren også tager et ansvar for den grønne omstilling af det danske samfund.
Derfor kan vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.