Morten Bødskov (S), 2025-03-25:
Tak for ordet og også tak til De Konservative for at have fremsat beslutningsforslaget her, B 106, om forbuddet i markedsføringsloven mod at markedsføre forbrugslån i forbindelse med markedsføringen af spil, som vi også lige har hørt det begrundet.
Der er ingen som helst tvivl om, at ludomani er en frygtelig sygdom.
Den har ingen stopklods.
Den tager og tager, indtil der ikke er mere.
Man hører skrækhistorier, og dem har vi alle sammen hørt om i medierne, om forældre, der gambler familiens penge væk, og unge mennesker, der ender på gaden, fordi de til sidst ikke kan betale regningerne.
I 2020 tog den daværende regering et opgør med kviklånene og markedsføringen af dem.
På tv så man reklamer for kviklån i sammenhæng med spil og gambling.
Med blot få klik kunne der tages et lån med svimlende høje renter.
Vi er mange, der aldrig kunne finde på at tage sådan et lån, men for ludomaner kan det her være helt uimodståeligt.
De ender i mange tilfælde med at stå tilbage med et lån, de ikke har en jordisk chance for at tilbagebetale.
Er det her et problem?
Ja, det er det.
Tusindvis af borgere er ramt af ludomani.
Spillemyndigheden anslog i 2021, at knap 30.000 danskere havde alvorlige problemer med pengespil – de fleste var mænd i aldersgruppen 18-39 år.
Ludomaniforeningen har skønnet, at tallet for danskere, der i 2022 led af ludomani, var mere 10.000.
Cirka halvdelen af dem var under 25 år.
Men det går ud over så mange flere: deres familier og deres venner.
Det er vores opgave at beskytte forbrugere, der fristes til at optage lån uden at tænke over omkostningerne og konsekvenserne, og det var faktisk det, vi gjorde med de regler, vi indførte i markedsføringsloven i 2020, som jo var en del af en bred politisk aftale.
Konservative mener så, at forbuddet i markedsføringslovens § 11 b rammer produkter, der ikke er relateret til spil.
De mener, at man praktisk talt forbyder reklamer for lån til eksempelvis elbiler, fordi forbrugslånsvirksomhederne ikke ved, om der kommer en reklame for spil bagefter.
Lad mig prøve at slå det helt fast: Der er intet i reglerne, der forhindrer banker i at markedsføre lån, hvis lånet skal finansiere et køb af en vare eller en tjenesteydelse, heller ikke selv om markedsføringen sker i forbindelse med markedsføring af spil.
Det kræver bare, at banken har en aftale om finansiering med den virksomhed, der sælger varen.
Lad os tage elbilen som eksempel: Hvis man vil reklamere for lån til køb af en elbil, skal man være helt sikker på, at pengene rent faktisk også bruges til at købe bilen, og at de ikke bliver brugt til noget helt andet såsom at fodre spilafhængighed.
Markedsføring af finansieringskøb er altså lovligt under visse betingelser, som man nok kan høre på det, jeg siger, også selv om det sker i forbindelse med markedsføringen af spil.
Og så skal vi huske på, at udgangspunktet er, at bankerne altid helt lovligt kan markedsføre forbrugerkreditaftaler og forbrugslånsvirksomhed, når bare det ikke sker i forbindelse med markedsføring af spil eller spiludbydere.
Det er altså lovligt for banker og andre forbrugslånsvirksomheder at markedsføre de ting, som bliver nævnt her i beslutningsforslaget, altså gældsrådgivning og pensions- og børneopsparingsprodukter og lån til elbiler, når det som sagt ikke sker i forbindelse med markedsføring af spil.
Det er den enkelte bank, der har ansvaret for at sikre, at der ikke købes reklametid eller sker en markedsføring i forbindelse med markedsføring af spil.
Det mener jeg faktisk er helt rimeligt, også selv om det selvfølgelig kan være besværligt og i nogle tilfælde jo så altså ikke muligt.
Som en hjælp kan en virksomhed rent faktisk få forhåndsbesked fra Forbrugerombudsmanden, der vurderer, om en planlagt markedsføringsindsats er lovlig.