runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-07:
Jeg skulle hilse fra Radikale og fra Alternativet og sige, at de støtter lovforslaget.
Jeg synes, at det virker fint, at man kan komme frem til, at en trykluftsløsning kan være med til at sikre vores forsyningssikkerhed.
Så tænker jeg jo straks: Hvilke andre elementer kunne være med til at sikre det?
Der er det jo interessant, at Klimarådet har lavet en rapport.
Hvordan ser det ud med vores elforsyning med så meget sol og vind?
Det ser faktisk godt ud.
Men det betyder selvfølgelig ikke, at der kun er én måde at sikre elforsyningssikkerheden på i fremtiden.
Det er rart at vide, at nogle gasturbiner i systemet kan klare det hele, og i den samme rapport fra Klimarådet præciserer de jo, at vores udbygning med sol og vind sagtens kan sikre elforsyningssikkerheden helt uden atomkraft – uden atomkraft.
Det er sådan set det, der står i den rapport.
Når vi så skal sikre den her spidslast på forskellige tidspunkter, er det selvfølgelig fint, at trykluft kan være en del af løsningen.
Jeg tænker straks videre, og der er jeg lidt i tvivl om den her kapacitetsmekanisme, hvor ministeren kan fastsætte nærmere regler.
Det er fint nok, at ministeren kan det i forhold til trykluft, men hvad nu, når vi skal forholde os seriøst til, om alle de batterier, der ligger i elbilerne, kan være en del af vores elforsyningssikkerhed?
Så er der nogle, der straks siger: Men det skal jo styres af alt muligt.
Ja, det skal det da.
Det er helt fint, at ministeren laver det for trykluft, men jeg synes, vi skal få klarlagt, hvad potentialet egentlig er i de batterier, der er i elbilerne, til at være en del af forsyningssikkerheden.
Så der er opbakning til lovforslaget fra os, men vi vil gerne have en yderligere afklaring om det her med kapacitetsmekanismen og om, hvordan det skal foldes ud i fremtiden.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-07:
Tusind tak for det.
Det er jo både grønt og sikkert og virker, når vi har brug for det.
Lovforslaget her er jo en fornuftig løsning her og nu, men det løser jo ikke det helt grundlæggende problem, som er, at vi mangler en fast og stabil strømforsyning.
Men vi stemmer for det her forslag, og så håber vi, at det næste skridt kan blive en åben og ærlig debat omkring, hvordan vi sikrer vores energiforsyning på lang sigt, og her skal atomkraft selvfølgelig være en del af samtalen.
Tak for ordet.
Jesper Petersen (S), 2025-11-07:
Jeg vil bare spørge hr. Nick Zimmermann, om ikke det er rigtigt, at vi, som tingene er nu i europæisk sammenhæng, har en meget høj elforsyningssikkerhed i Danmark.
Det er faktisk også et argument for, at man f.eks. kan drive virksomhed Danmark, at vi har en meget høj forsyningssikkerhed, og at det faktisk er det, der er tilfældet nu.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-07:
Der er jo en lang række eksperter, der har stillet sig frem og sagt, at vi jo netop ikke har en sikker forsyning, hvis vi kigger både 20 og 30 år ud i fremtiden.
Derfor har det været så vigtigt for Dansk Folkeparti igennem mange år, at vi sikrer, at vi har en stabil energikilde, og her mener vi, at vi bliver nødt til kigge mod atomkraft.
Det er jo noget, der tilsyneladende er nogle partier, der er meget forskrækket over, i Danmark, men hvis kigger ud til vores europæiske kollegaer, er der vel nærmest ikke et land rundtomkring af i hvert fald sammenlignelige lande i Europa, som ikke benytter sig af atomkraft.
Det er jo også noget, som senest har været et meget stort emne i den polske valgkamp, i den tyske valgkamp og i den svenske valgkamp.
Det er noget, som man begynder at kigge til som en sikker og stabil energikilde.
Derudover mener vi jo altså også i Dansk Folkeparti, at fyordet omkring både olie og gas igen skal begynde at kunne diskuteres.
Vi ved, at der ligger rigtig mange milliarder kroner og venter inden for olie og gas-eventyret, og det mener vi så sandelig også vi skal gøre godt brug af.
Jesper Petersen (S), 2025-11-07:
Jeg er godt klar over, at Dansk Folkeparti simpelt hen ikke rigtig vil erkende eller anerkende eller forstå klimaudfordringerne og den betydning, det har at komme væk fra fossile brændsler.
Når jeg spurgte før, var det, fordi jeg egentlig godt ville have Dansk Folkeparti til at anerkende, at hvor vi er nu, står vi et godt sted.
Så laver vi lovgivning nu for at sikre, at vi også gør det fremover, men det gør vi faktisk i Danmark, også uden at vi producerer atomkraft.
Det kan godt være, at det kommer til engang i fremtiden, men det skal jo være økonomisk og praktisk relevant for Danmark at gøre det, og det har ikke været tilfældet indtil nu.
Der har vi fået billigere udbygning i kraft af grøn sol- og vindkraft.
Er det stabilt, når man i Frankrig må slukke for atomkraftværker, hvis ikke der er vand nok i floderne?
Er det stabil energi?
Er det ikke korrekt, at de har måttet gøre det de seneste somre?
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-07:
Man kunne jo også vende den om og se på den massive investering og statsstøtte, som regeringen har været parat til at give til f.eks. vindmølleindustrien.
Senest vil man opstille en energipark ved Bornholm, som skal levere strøm til tyskerne.
Det må være en tysk hovedpine.
Vi mener sådan set, at når vi kan kigge ind i en fremtid, hvor vi ikke kommer til at have en sikker forsyningskilde, så burde vi alle sammen er interesseret i at få atomkraft.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-07:
Jeg skulle hilse fra Alternativet og sige, at de støtter lovforslaget, og det gør Enhedslisten også.
Jeg synes, det er på tide, at der bliver ryddet op her.
Der har været for mange plattenslagere inde på det her elhandelsområde.
Jeg har selv oplevet sådan nogle gadesælgere, som var totalt useriøse.
Det var næsten synd for de der gadesælgere.
Jeg synes også, det er synd for dem, der er blevet snydt over telefonen.
Så her bliver der strammet op, og det synes vi er på sin plads.
Vi støtter lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2025-11-07:
Et sted at starte er jo i hvert fald at få dannet sig et overblik.
Jeg vil også sige, at det, vi ved, er, at den let tilgængelige adgang til bøger har betydning for, hvorvidt elever så også læser.
Men hvis det rigtig skal have betydning, skal der også gerne være en bibliotekar, som kan sige: Jamen hvis det skal handle om fodbold, hvad så med den her bog om Messi?
Der ved jeg jo, at der i dag er nogle skoler, der samarbejder, sådan at der er nogle elever, der går over på naboskolen for at blive mødt af en bibliotekar og et bredt udvalg i et skolebibliotek.
Den lille fane, jeg bare lige hejser, er, at jo flere »skal«-bestemmelser vi tvinger en skole til at have, jo sværere bliver det at opretholde en skole i et landdistrikt.
Matilde Powers (S), 2025-11-07:
Tak for ordet, formand.
Træningskolens arbejdsmarkedsuddannelser, også kaldet tamu, gør hver dag et vigtigt stykke arbejde for en gruppe af vores unge, som igennem kortere eller længere tid har stået udenfor arbejde og job.
Det er unge, som måske har været involveret i kriminalitet tidligere, eller som af andre årsager ikke har fundet fodfæste i det almindelige uddannelsessystem og på arbejdsmarkedet.
Det giver altså en gruppe unge en ny chance – en gruppe unge, som ellers ville risikere at blive tabt i systemet.
Noget af det, som har virket rigtig godt på tamu-skolerne, er deres brug af konsekvenspædagogik, altså meget tydeligere rammer for, hvad reglerne er på skolen, og hvilke konsekvenser der er, hvis man ikke overholder dem.
Det har vist sig at have en rigtig god effekt på den her gruppe unge, og derfor har de metoder været helt afgørende for, at de er lykkedes.
Desværre har det nu vist sig, at der har været tvivl om lovhjemmelen ind til nogle af de her konsekvenspædagogiske metoder, og derfor har skolerne ikke kunne bruge dem i den seneste tid.
Med lovforslaget her, som vi behandler i dag, ønsker vi at rette op på det.
For det første vil vi give tamu-skolerne mulighed for som led i håndhævelsen af skolens ordensregler at bruge en række sanktioner som f.eks. overgang til et andet uddannelsesforløb og midlertidig hjemsendelse uden elevstøtte.
For det tredje vil vi give mulighed for at bestemme, at en andel af elevstøtten først kommer til udbetaling, når deltageren afslutter eller afbryder uddannelsen, eller når træningsskolen i øvrigt finder det formålstjenligt.
Med det vil træningsskolen kunne genoptage deres pædagogiske praksis, som de har haft så stor succes med igennem mange år.
Så det støtter vi op om i Socialdemokratiet.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-11-07:
Træningskolens arbejdsmarkedsuddannelser, det er også det, der hedder tamu, er et vigtigt tilbud for unge mellem 18 og 30 år, som har brug for faste rammer og praktisk træning for at komme videre på arbejdsmarkedet.
Men træningsskolen har i dag ikke tydelig lovhjemmel til at bruge nogle af de pædagogiske værktøjer, der historisk har været en del af skolens måde at arbejde på.
Styrelsen for Undervisning og Kvalitet har vurderet, at de redskaber ikke længere kan bruges uden klar lovgivning.
Der skal være orden i pennalhuset, og derfor får vi altså lovforslaget her i dag, således at der skabes klarhed også ved brug af konsekvenspædagogik, som det vist hedder.
Så med det her forslag tydeliggør vi rammerne, og det betyder, at træningsskolen nu får en klar hjemmel til ordens- og samværsregler, til hvilke konsekvenser der skal og kan sættes i værk, til eventuel midlertidig bortvisning, skift af uddannelsesforløb, stop af elevstøtte og i yderste konsekvens udmeldelse.
Endelig giver forslaget også mulighed for, at en mindre del af elevstøtten, vist nok op til 10 pct., så vidt jeg husker, kan udbetales på et senere tidspunkt – en slags tvungen opsparing.
Venstre kan støtte forslaget.
Susie Jessen (DD), 2025-11-07:
Tak for det.
Træningskolens arbejdsmarkedsuddannelser er helt særlige uddannelser, der henvender sig til unge mennesker, der af den ene eller anden grund bokser med nogle ting i livet.
Det kan være en manglende tilknytning til arbejdsmarkedet, det kan være tidligere problemer med lovovertrædelser eller forskellige former for misbrug.
Det kræver kort sagt, at de får en målrettet indsats for at få en solid og fast tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det er dog nødvendigt at sikre lovhjemmel til, at den konsekvenspædagogiske metode, der bruges, men som man blev tvunget til at stoppe med, efter at styrelsen for undervisning og kvalitet afdækkede, at metoderne ikke havde hjemmel i lovgivningen, kan bruges.
Det er det, som man med det her forslag vil sikre at der kommer.
For det første handler det om, at man skal kunne foretage en værelsesgennemgang, hvis der er mistanke om rusmidler på kostelevernes værelser, og give mulighed for at benytte sanktioner over for elever, der modsætter sig værelsesgennemgang.
For det andet handler det om, man skal kunne bruges sanktioner som overgang til et andet uddannelsesforløb eller midlertidige hjemsendelser uden elevstøtte, hvis elverne overtræder skolens ordensregler.
For det tredje handler det om at bestemme, at en andel af elevstøtten først kommer til udbetaling, når deltageren afslutter eller afbryder uddannelsen, eller når træningenskolen finder det formålstjenligt.
For Danmarksdemokraterne giver det god mening, at træningsskolens arbejdsmarkedsuddannelser får hjemmelen til at kunne ovenstående ting, og derfor bakker vi op om forslaget.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-11-07:
Tak for ordet, formand.
Lovforslaget handler jo i virkeligheden om at på styr på juraen og lovhjemmelen bag en praksis, der har fandtes i mange år på træningsskolerne.
Træningsskolerne gør en stor forskel.
Det er en meningsfuld skoleform for unge, som har brug for trygge og også faste rammer, tydelige krav og en læring, der tager udgangspunkt i virkeligheden.
For mange unge er det begyndelsen på at få styr på hverdagen og få boostet troen på egne evner.
Når lovforslaget giver skolerne hjemmel til at bruge deres pædagogiske redskaber, handler det for os at se ikke om sanktioner, men om at give de unge klare rammer og støtte til at tage ansvar i hverdagen.
Det støtter vi i SF.
Men det er samtidig vigtigt for os, at konsekvenspædagogik bruges med omtanke.
Det her kan give mening, men det skal altid ske med respekt for de unges retssikkerhed og altid med et pædagogisk formål.
Vi tror på, at man selvfølgelig kan stole på, at pædagogerne og de ansatte på træningsskolerne gør det også fremadrettet.
Derfor giver det mening at give skolen lovhjemmel til at fortsætte den praksis, man har haft hidtil, men hvor konsekvenspædagogik ikke opleves som en straf, men bruges for at styrke strukturen, ansvaret og støtten.
Den bedste konsekvenspædagogik er jo den, der aldrig får konsekvenser, men hvor man oplever at få en støttende hånd på forhånd.
Det kan sagtens være et forebyggende initiativ, fordi man tror, at der er brug for det.
I SF støtter vi lovforslaget.
Og vi skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at de fortsat er uafklarede.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-11-07:
Liberal Alliance bakker op om det her lovforslag, som giver træningsskolen den lovhjemmel, der er nødvendig for at kunne bruge konsekvenspædagogikkens redskaber i arbejdet med de her unge.
For mange af de unge, der går på træningsskolen, har livet været præget af kriminalitet, kaos, ustabilitet og mangel på troen på egne evner, og her spiller klare rammer og tydelige krav en helt afgørende rolle.
Lovforslaget giver mulighed for, at skolen kan fastsætte ordens- og samværsregler og, hvis det er nødvendigt, iværksætte sanktioner, hvis reglerne ikke overholdes.
Det kan f.eks. være et uanmeldt værelsestilsyn, når der er mistanke om ulovlige aktiviteter som f.eks. stoffer på værelset.
Lovforslaget giver også mulighed for, at en mindre del af elevstøtten kan tilbageholdes og først udbetales ved afslutningen af forløbet.
For nogle unge kan det netop være det, der gør forskellen mellem at stå uden noget og at kunne tage et ansvarligt skridt videre i livet, som f.eks. betaling af indskud til en bolig eller afbetaling af gæld.
Jeg synes, det er helt fair, når det offentlige betaler, at der til gengæld stilles et krav om ansvarlighed.
Men der er selvfølgelig også ting, man skal holde øje med – at ordensreglerne bliver brugt proportionelt og med respekt for retssikkerheden, at sanktioner og værelsestilsyn udføres sagligt og dokumenteret, og at tilbageholdelsen af elevstøtten bliver brugt som et pædagogisk redskab og ikke som en standard.
Man samlet set er det her lovforslag klogt og nødvendigt.
Det giver træningsskolen bedre redskaber til, at de unge, som ofte har slået sig på andre systemer og har givet op, kan blive rettet op og få tydelige rammer, så de kan få fodfæste og skabe et godt liv for sig selv.
Derfor støtter LA lovforslaget.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2025-11-07:
Tak for det.
Der findes unge, som har mødt flere nederlag end chancer, og som har haft svært ved at finde fodfæste i uddannelsessystemet, og hvor vejen mod arbejdsmarkedet virker uendelig lang.
For dem kan træningsskolens arbejdsmarkedsuddannelse, tamu, være stedet, hvor tingene vender.
Her møder man voksne, der tør stille krav, og som holder fast, når man prøver at løbe fra dem.
Moderaterne støtter, at vi nu lovfæster tamu's mulighed for at bruge de redskaber, der gennem årtier har vist sig at virke.
Og med lovforslaget får træningsskolen igen klar hjemmel til tre ting, nemlig at anvende sanktioner som midlertidig hjemsendelse eller overgang til andet forløb, at kunne foretage uanmeldte værelseseftersyn, hvis der er mistanke om f.eks. stoffer, og akut tilbagehold af en mindre del af elevstøtten, som udbetales senere.
Det handler om, at unge har godt af konsekvenser for at mærke sammenhængen mellem valg og ansvar.
Som psykolog ved jeg, at mennesker trives bedst i rammer, der både giver støtte og tydelige grænser.
Forskning viser, at det er sådan, man udvikler selvkontrol, tillid og social forståelse.
Som den danske filosof Løgstrup engang beskrev det, opstår der et formløshedens tyranni, når rammerne forsvinder.
Og følger vi Løgstrup, er det ikke frisættende ikke at have rammer; det skaber et nyt tyranni af formløshed.
Formløshedens tyranni henviser til den usynlige tvang, der opstår, når faste normer og strukturer mangler.
I fraværet af klare retningslinjer bliver individet fanget i sådan en udefineret forventning om selv at finde vej, hvilket skaber en konstant forpligtelse til at navigere i det uvisse.
Børn, der vokser op i for eftergivende miljøer, hvor der er ingen eller få grænser, risikerer at udvikle lav selvkontrol og mangle forståelse for andres behov og grænser.
Og vi er nødt til at kende til, hvor grænserne går, hvis vi skal leve i nogenlunde harmonisk sameksistens med hinanden.
Det giver ikke ansvarlige unge, at alt er tilladt.
De unge på tamu får faste strukturer, hvor man kan tage fejl, rette op og komme videre.
Derfor er det godt, at vi nu skaber en klar lovhjemmel.
For der har været usikkerhed om, hvorvidt de her pædagogiske redskaber kunne anvendes uden det her direkte lovgrundlag.
Med L 36 gør vi det tydeligt, at det, der virker, også skal være lovligt.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Nick Zimmermann (DF), 2025-11-07:
Det er godt, at loven nu tydeliggør, at skolen må fastsætte klare regler for orden og samvær, og det er selvfølgelig klogt, at det også bliver muligt at reagere, når reglerne bliver overtrådt, med sanktioner, som alle kender og alle kan forholde sig til.
Så vi støtter forslaget.
Lotte Rod (RV), 2025-11-07:
Tak for det.
Tamu-skolerne har en særlig plads i mit hjerte, fordi de jo giver unge, der ellers har haft det ret svært, mange af dem med flere domme bag sig, en ny chance.
Den særlige konsekvenspædagogik, der er på tamu-skolerne, hviler jo på, at man altid har en ny chance, og at man altid har retten til at udvikle sig.
Det er det, der ligger i konsekvenspædagogikken.
Det er ikke, at man skal straffe, men at det skal være tydeligt, hvad konsekvenserne af ens handling er, sådan at man ikke bare er afmægtig og tænker, at man ikke kan gøre noget, men man altid får følelsen af, at man selv har et valg, i forhold til at man kan gøre noget anderledes, så man kan påvirke sit liv fremadrettet.
Jeg holder også meget af direktøren for tamu, Peter Staun Kastholm, som jo er en af dem, der allertidligst siger, at han ansætter lærere, som elsker de unge i kierkegaardsk forstand, nemlig at man, hvis man skal have med de unge at gøre, jo skal tro på, at de altid får en ekstra chance.
Derfor læste jeg det også ret grundigt, da Ligeværd gav sit høringssvar med en række bekymringer, og tænkte på, hvad vi stiller op med det.
Derfor vendte jeg det med Peter, og hvad de egentlig tænker om det i tamu.
Tamu er selv enig i de bekymringer, der er rejst fra Ligeværd, og har brugt dem til internt at indskærpe, at det, vi gør i det her lovforslag, selvfølgelig ikke skal misbruges til magtanvendelse, men at pædagogik fortsat skal bygge på dialog og retten til udvikling for det enkelte individ.
Dermed kan Radikale Venstre støtte forslaget.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-11-07:
Lovforslaget her indebærer en lang række ændringer, som er målrettet Træningsskolens arbejdsmarkedsuddannelser, som i daglig tale kaldes tamu.
I Alternativet synes vi, lovforslaget her rummer en svær problemstilling.
På den ene side anerkender vi fuldt ud, at der er behov for tydelig lovgivning for anvendelsen af konsekvenspædagogiske redskaber, at sådanne regler kan være nødvendige for at håndtere pædagogiske udfordringer, og at sådanne regler samtidig kan understøtte en mere forudsigelig pædagogisk praksis for de unge, der deltager i tamu.
Når det er sagt, er vi bekymrede for, at de foreslåede redskaber, såsom midlertidig hjemsendelse uden elevstøtte eller uanmeldte værelsesgennemgange, kan have utilsigtede konsekvenser for unge med særlige behov.
Vi har derfor brug for at blive klogere på de forhold, og derfor tager Alternativet endelig stilling til lovforslaget i løbet af udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Maria Durhuus (S), 2025-11-07:
Tak for ordet.
Jeg er her i dag som vikar for vikaren, da min kollega måtte melde forfald på grund af sygdom.
Ikke desto mindre er det her jo et vigtigt lovforslag, vi skal behandle i dag.
Jeg tror, at vi var rigtig, rigtig mange, der blev forarget helt ind til knoglerne, da vi sidste år så dokumentarserien om den sorte svane.
Hvis man som jeg har været så heldig at være nær kollega med Preben Bang Henriksen de sidste 2 måneder, ved man også, hvor vigtigt økonomisk kriminalitet er at få slået ned på.
Det synes vi alle sammen, i og med at det jo drejer sig om fællesskabets penge, når man spekulerer i konkurser og på andre måder snyder et system.
Derfor satte justitsministeren i kølvandet på udsendelserne en række tiltag i værk.
Et af tiltagene var at bede Konkursrådet om at se på praksis i forbindelse med konkurssager, bl.a. udpegning af kurator, og det lovforslag, vi behandler her, bygger på nogle af Konkursrådets anbefalinger, der kom i marts sidste år.
Først og fremmest vil vi gøre op med, at den, der går konkurs, uden videre kan få sin egen advokat udpeget til at stå for behandlingen af konkursboet.
Det giver en alt for stor risiko for, at det bliver skyldnerens økonomiske interesser, der bliver taget hensyn til i opgørelsen af konkursboet.
Det skal i stedet være op til fordringshaverne, altså dem, der har penge til gode, at pege på en kurator ved det første møde i skifteretten.
Er der ikke fordringshavere med stemmeret til stede på mødet, kan der udpeges en kurator for en kreds af faste kuratorer fra skifteretten.
For det andet foreslås det at fratage stemmeretten til valg af kurator fra personer, der er tæt på skyldneren, altså personer, som er gået konkurs.
Der kan være undtagelser, hvis f.eks. stemmeretten er overgået til en faglig organisation.
Reglerne om at indskrænke stemmeretten skal minimere risikoen for, at skyldneren gennem f.eks. fiktive krav fra nærtstående kan få indflydelse på kuratorvalget.
For det tredje skærper vi habilitetsreglerne for at blive udpeget som kurator for at undgå tvivl om kuratorens interesser, så man fremover ikke skal kunne udpeges som kurator, hvis man inden for de seneste 2 år fra konkursen har haft en tæt tilknytning til skyldneren, f.eks. som nærtstående, eller hvis man inden for 1 år fra konkursen i væsentligt omfang har ydet rådgivning til skyldneren eller skyldnerens nærtstående.
Den sidste del handler om at stramme gældssanering og undgå misbrug af ordningen.
Der lægges op til, at man ikke skal kunne få gældssanering, hvis man, som det hedder i lovforslaget, undlader at bestride åbenbart grundløse fordringer, det vil sige, at man reelt opfinder en fiktiv gæld for at kunne opfylde kravene for at få en gældssanering.
Et sådant misbrug af ordningen vil vi selvfølgelig heller ikke acceptere.
For Socialdemokratiet er det helt afgørende, at vi sætter hårdt ind imod økonomisk kriminalitet på alle de områder, vi kan, så vi gør livet så surt som muligt for dem, der forsøger at snyde og bedrage.
Lovforslaget i dag er et godt skridt på vejen, og vi kan naturligvis godt støtte det.
Steffen Larsen (LA), 2025-11-07:
Det kan godt undre en lille smule, at man sådan med et pennestrøg fjerner muligheden for næsten en hel million lønmodtagere for at kunne deltage i valget af kurator, særlig når man tænker på, at i mange små virksomheder er der ikke nogen fagforeningsorganisering, overhovedet.
Så i mange af de virksomheder, der er mindre, og som det her kommer til at gælde for, vil medarbejderne nu miste deres stemme fuldstændig.
Det kan godt undre.
Har Socialdemokratiet ikke en bekymring for det?
Lise Bertelsen (KF), 2025-11-07:
Tak for ordet, formand.
Formålet med lovforslaget er at give træningsskoler lovhjemmel til at bruge konsekvenspædagogiske metoder over for unge med tilpasningsvanskeligheder.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget, så der bliver hjemmel til at anvende konsekvenspædagogik.
Tak for ordet.
Maria Durhuus (S), 2025-11-07:
Vi har jo lyttet til andre lønmodtagerorganisationer, i forhold til at de skulle have mulighed for at stille krav, men det er jo klart, at vi har en interesse i, at alle kan stille kravet, og jeg tænker, at man som lønmodtager altid har en mulighed for at melde sig ind i en lønmodtagerorganisation.
Så nej, umiddelbart har jeg ikke nogen bekymring for, at man skal organisere sig for at være med til at stille et krav.