runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2016-12-19:
Det er ikke, fordi vi er kommet i regering.
Men jeg må give fru Ida Auken, at jeg antydede, at vi måske kunne støtte et sådant ændringsforslag.
Men der må jeg sige, at jeg er nødt til at holde mig til det, vi har aftalt i landbrugspakken.
Den tekst, der er fra et år siden, er rimelig klar, og den handler om, at vi skal kigge på vandområdeplanerne med henblik på at se, om der er nogle vandløb, som fejlagtigt er kommet med i vandområdeplanerne.
Der skal selvfølgelig være mulighed for, at man også tager vandløb ind, men det bliver der først fra den næste planperiode.
Det bliver der ikke med den proces, som vi igangsætter nu.
Det er klart, at man kunne selvfølgelig have holdninger til, om det skulle være tilfældet eller ej.
Men der er jeg nødt til at holde mig til den aftale, vi har lavet.
Jeg kan sige, at det er korrekt, hvad der er blevet oplyst i udvalget.
Jeg kan kun sige om den her mulighed med at tage vandløb ind, at vi er nødt til at holde os til den politiske aftale, vi har lavet med landbrugspakken.
Det er sådan set den eneste begrundelse, jeg kan give for det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-12-19:
Det er jo tenderende til grinagtigt, at vi ikke kan få det at vide, men jeg tror måske også, det er klogt ikke at svare på det, for vi havde udvalgsmøde så sent som i torsdags i sidste uge, hvor vi fik at vide, at ministeriet ikke var klar til at give os de her oplysninger.
Så hvis det viser sig, at regeringen havde oplysningerne, men bare ikke ønskede at give dem til det store grønne mindretal, der er til stede i salen i dag, er det jo bare voldsomt kritisabelt.
Vil Konservative ikke give en saglig begrundelse for, at kriterierne ikke giver mulighed for, at vandrådene kan tage vandløb tilbage i vandplanerne, hvis deres naturtilstand ændrer sig, eksempelvis som konsekvens af øget eller mindre afvanding og dermed mindre okker i et vandløb?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-12-19:
Nej, det vil jeg ikke.
Vi har ikke noget ønske om, at vores interne diskussioner bliver lagt ud til offentligt gennemsyn.
Det er en regeringsproces, som har været i gang, og den vil jeg ikke gå i detaljer med.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-12-19:
Det er jo ejendommeligt at høre en regeringsrepræsentant sige, at der ikke noget demokratisk problem, fordi de partier, som skal stemme for forslaget, sådan set har de relevante oplysninger.
De partier, der stemmer imod, kan vi jo leve med ikke er fuldt oplyst.
Jeg synes, det er at svigte vandløbene, og jeg synes, det er at svigte en god demokratisk standard og lovgivningsproces her i Folketinget.
Vil ordføreren ikke fortælle, hvornår ordføreren blev oplyst om de kriterier, hvorefter vandrådene skal tage vandløbene ud af vandplanerne?
Rasmus Jarlov (KF), 2016-12-19:
Det havde været bedre, hvis oppositionen også havde haft kriterierne noget før.
Det vil jeg gerne indrømme.
Det har så ikke været muligt.
Jeg tror ikke, det vil gøre nogen forskel – eller jeg er faktisk helt sikker på, at det ikke vil gøre nogen forskel, fordi oppositionen vil stemme imod det her uanset hvad.
Rent teknisk er der ikke noget galt i det i forhold til vores arbejde her i Folketinget, for vi stemmer ikke om kriterierne.
Det har hele tiden været klart, at de kriterier, der bliver lagt frem, er nogle, som forligskredsen beslutter og ikke Folketinget.
Derfor får oppositionen ikke indflydelse på kriterierne.
Det ville man heller ikke gøre, hvis vi udskød behandlingen af dem.
Ida Auken (RV), 2016-12-19:
Tak for den ærlighed i hvert fald.
Så sagde ordføreren også, at regeringen selvfølgelig havde kendt kriterierne før Folketinget.
Kan ordføreren så ikke forstå, at vi er lidt forundrede over, at man nu har sagt nej til, at det skal tilbage i udvalget, når vi først fik kriterierne kl. 7.00 i morges, mens man i regeringen faktisk har kendt dem i længere tid?
Ville det så ikke have været god stil også at fremlægge dem i Folketinget?
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-19:
Der er jo ligesom det faktuelle indhold i den her sag, og så er der processen, som også er blevet en diskussion.
Og der er det jo sådan med processer, at de trækker spor – altså, de trækker spor fremover.
Hvis man accepterer én proces under én regering, vil det være sådan næste gang under en anden regering, at den regering vil sige: Jamen det gjorde I jo også.
Så det her får jo nogle konsekvenser.
Og derfor vil jeg bare spørge hr. Rasmus Jarlov, om hr. Rasmus Jarlov er tilfreds med den proces, der er foregået, og om hr. Rasmus Jarlov mener, at vi skal fortsætte med en sådan proces her i Folketinget.
Christian Poll (ALT), 2016-12-19:
Tak for det.
Jeg vil forsøge at lade være med at gentage for meget af det, som er blevet nævnt.
I Alternativet er vi også meget bekymrede for den her sag, som vil fjerne en række af vores vandløb fra beskyttelse.
Vi har her til morgen været til en teknisk gennemgang, hvor vi måske er blevet lidt klogere.
Men problemet er jo, at det i sagens natur er så teknisk, at vi ikke har nogen mulighed for at blive rigtig kloge.
Det vil sige, at vi ikke har mulighed for at spørge uvildige eksperter derude, om det her holder vand, om det er noget, der er på plussiden, eller noget, det er på minussiden.
Nogle af kriterierne virker, som om de er blevet lidt forbedret, nogle er kommet til; dem har vi ikke set før.
F.eks. vil jeg fremhæve, at det ser ud til, at der kommer et krav om okker.
Det vil sige, at hvis et vandløb er stærkt okkerbelastet, kan det tages ud at beskyttelsen.
Det synes jeg jo er at vende lovgivningen på hovedet, for vi har faktisk en okkerlov, som handler om, at man skal undgå okkerudledning.
Okker er noget, der kommer, når man dræner, så man burde jo i mine øjne vende den på hovedet og sige, at hvis et vandløb er okkerbelastet, må vi se på, om vi skal fjerne nogle dræn, så vi kan stoppe okkerbelastningen.
Men det kan jeg ikke nå at få undersøgt, inden vi skal stemme nu.
Derfor synes jeg faktisk, det er blevet en meget udemokratisk proces.
Vi har i udvalgsarbejdet forsøgt at spørge, om det ikke er muligt at få forlænget den her behandling, og prøvet at spørge til, hvad grunden er til, at man har så travlt.
Der kan sagtens være en helt objektiv grund.
Det kan være, at landmændene har brug for senest den 1. marts at gøre dit og dat eller den slags.
Men der er ikke nogen grund.
Vi får ikke anden grund, end at de gerne vil i gang med den lovgivning, som er på vej.
Så jeg synes, det er en meget problematisk sag, og der er ingen tvivl om, at vi fortsat vil stemme imod den her sag.
Vi synes faktisk, den er lidt et anslag mod demokratiet.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-12-19:
Tak for det.
L 34 handler jo om Danmarks vandløb, om en helt fantastisk del af dansk natur, om grundlaget for vores værdifulde fiskebestande, vores insekter og en del af vores rige mangfoldighed af fugle.
Regeringen vil med den her lov i hånden sammen med Dansk Folkeparti tage vandløb ud af vandplanerne.
Vi ved dybest set ikke, hvor mange af Danmarks vandløb der ikke længere skal være naturbeskyttet, eller for hvor mange vandløbs vedkommende formålet ikke længere skal være natur til gavn for lystfiskere og helt almindelige danskere, der elsker naturen.
I stedet slippes landmændene løs med deres rendegravere for at omdanne vandløb til en afvandingskanaler for gødning og sprøjtegifte.
Vi risikerer med det her lovforslag, at en meget stor del af vores vandløb bliver ødelagt, og som den tidligere ordfører også har været inde på, er årsagen til, at vi ikke kender de fulde konsekvenser af det her lovforslag, at vi først her til morgen kl. 7 blev præsenteret for de kriterier, som vandløbene skal leve op til for at ryge ud af vandplanerne.
Det var temmelig teknisk, og indtil videre har vi en lang række spørgsmål, som vi har stillet efter den tekniske gennemgang, og som endnu ikke er blevet besvaret – af gode grunde, nemlig fordi tiden har været så knap.
Men svar på de spørgsmål er fuldstændig afgørende for, at Folketinget kan vurdere de reelle konsekvenser af den her lov.
Jeg synes, det er trist, selvfølgelig ikke kun fordi flertallet vedtager et lovforslag, der vil betyde en forringet naturbeskyttelse, og som kan ødelægge en lang række af vores værdifulde vandløb, men også for vores demokrati, fordi flertallet i Miljø- og Fødevareudvalget tromler hen over et meget stort mindretal bestående af Enhedslisten, Socialdemokratiet og De Radikale, SF og Alternativet, og det eneste, vi har bedt om, er, at vores spørgsmål om lovforslaget skal nå at kunne blive besvaret.
Det er, at vi skal kunne nå at sætte os grundigt og ordentligt ind i, hvad loven kan få af konsekvenser, før vi tredjebehandler den.
En ting er vores politiske uenigheder herinde, som jo er dybt reelle og grunden til, vi er her, men jeg ville bare ønske, at vi kunne stå sammen om at sikre Folketinget ordentlige arbejdsbetingelser, at sikre, at vi alle sammen har en reel mulighed for, at vores spørgsmål om et lovforslag kan nå at blive besvaret og rimelige muligheder for at sætte os ind i et lovforslags konsekvenser, før vi står her ved tredjebehandlingen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-12-19:
Jeg tager ordet som ordfører, da Simon Kollerup desværre er syg i dag.
Vi tredjebehandler et forslag, der i bund og grund siger alt om regeringen her i dag.
Forslaget har sit udspring i den fødevare- og landbrugspakke, der blev vedtaget for et år siden, og den proces, vi var vidne til dengang, har mange ligheder med den proces, der har været omkring det nuværende lovforslag.
Da man sidste år forhandlede fødevare- og landbrugspakken, var processen kendetegnet ved, at forhandlingsforløbet blev hastet igennem.
Der var ikke tid til at finde et bredt kompromis, der ellers blev efterspurgt af erhvervet, og i sidste ende endte forhandlingsforløbet med at koste tidligere minister Eva Kjer Hansen posten.
Kort sagt var det noget makværk, som kun Bæredygtigt Landbrug og Liberal Alliance kunne være tilfredse med, og forhandlingen og pakken havde da også nær kostet regeringen livet.
Det forslag, vi behandler i dag, har fået samme stedmoderlige behandling af regeringen og efterlader igen Folketinget i en situation, hvor vi helt i lighed med sagen om miljøeffekten af fødevare- og landbrugspakken ikke ved, hvad der er op og ned.
Sagen er den, at de kriterier, der er bestemmende for, hvor mange vandløb der fortsat skal være i planerne, først blev forelagt Folketinget i dag kl. 7 – altså for tre timer siden.
Det er ikke godt nok, at vi kun har få timer, hvor vi i øvrigt også har haft samråd om en anden sag, at vi kun har tre timer til at behandle og forstå kriterier, der er så væsentlige for hele den samlede danske vandløbsindsats.
Det er heller ikke godt nok, at der er stillet spørgsmål til sagen i udvalget, som Folketinget endnu ikke har fået svar på.
Det er simpelt hen ikke en rimelig måde at behandle Folketinget på.
Samtidig vil jeg også gerne sende det meget klare budskab til det parti, der påstår at være regeringens grønne parti – det parti, som heldigvis satte foden ned, da regeringen ikke ville stå ved landbrugspakkens konsekvenser for miljøet.
Jeg taler selvfølgelig om De Konservative, der netop i forbindelse med forhandlingerne om fødevare- og landbrugspakken brystede sig af, at de reddede vandløbene, og at selv samme vandløb var af afgørende betydning for partiet.
Kan Det Konservative Folkeparti virkelig leve med, at vandløbsindsatsen bliver så lemfældigt behandlet som det, jeg har beskrevet nu?
Hvis det er tilfældet, er det altså ikke kun ministerbilen, som De Konservative parkerer, så er det også partiets ordentlighed og partiets grønne samvittighed.
Vi vil gerne være med til at finde en balance imellem hensynet til vandmiljøet og hensynet til afvanding, men det kan altså ikke foregå på den her måde, hvor vi forhastet bliver kørt igennem noget, som vi ikke har en chance for at forholde os til på en ordentlig måde.
Som det fremgår af tillægsbetænkningen, vil Socialdemokratiet meddele sin stillingtagen ved tredje behandling i dag, og det er det, jeg vil gøre nu, og det er, at Socialdemokratiet må stemme nej til lovforslaget, og vi vil også forfølge de miljømæssige konsekvenser af den her sag i det udvalgsarbejde, som utvivlsomt vil følge efter.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-12-19:
Det, som et meget stort mindretal i udvalget har bedt om, er at få lejlighed til at kunne vurdere lovens konsekvenser ved at stille en række spørgsmål og ved at nå at få svar på dem, inden lovforslaget tredjebehandles.
Trine Torp (SF), 2016-12-19:
Det er sådan noget, som en regering kan gøre, hvis den har klappet det af med et flertal forud for lovforslagsbehandlingen, og ikke mindst, hvis det eneste forholdsvis grønne parti i blå blok under lovforslagsbehandlingen bliver medlem af regeringen.
Det mærkeligste er sådan set, at regeringen og Dansk Folkeparti ikke vil give kommunerne mulighed for at inddrage vandløb, men alene give dem påbud om at fjerne vandløb fra den beskyttelse, der ligger i at være omfattet af vandområdeplanerne.
Det vil sige, at hvis en kommune nu melder ind, at man har fundet et vandløb med høj naturværdi og økologisk kvalitet eller højt potentiale for det samme, og som afvander mindre end 10 km², så kan det ikke komme med i vandplanerne.
Er det i overensstemmelse med vandrammedirektivet?
Jeg har to håb.
Det ene er selvfølgelig, at vi får et andet flertal, som vil rulle det her tilbage.
Det andet er, at kommunerne vil have modet til også at melde gode vandløb ind til ministeren og ikke kun give det røde kort til gravede grøfter.
For mig at se er der intet, der forhindrer en kommune i at konstatere, at der findes et vandløb, som lever op til kriterierne for at være omfattet af vandområdeplanerne, og så melde det ind til ministeren inden for eller uden for den her proces.
Vi har jo ikke haft gummistøvlerne på og været ude i alle de 70.000 km vandløb, der findes i Danmark.
Så selvfølgelig findes der måske også små vandløb med god natur- og miljøkvalitet, når kommunerne skal i gang med det grønne danmarkskort, som jo også omfatter vandløb.
Men til sidst vil jeg bare sige, at et tredje håb, jeg har, er, at Folketinget vil bakke op om mit forslag om at sende det her tilbage til behandling i udvalget.
For som jeg indledte med at sige, er det en meget utilfredsstillende proces, at man kl. 7.00 i morges fik en meget detaljeret teknisk gennemgang og stillede nogle spørgsmål på baggrund af det, som endnu ikke er blevet besvaret, og så kort tid efter, og der har immer væk også været et samråd, hvor de samme mennesker har siddet låst fast, skal man så ind og stemme om det her lovforslag.
Så jeg vil bare gerne foreslå, at det bliver sendt tilbage til udvalget.
Og jeg kan ikke se begrundelsen, og jeg har ikke hørt nogen forklaring på, hvilken forskel det gør, om loven træder i kraft den 1. januar, eller om den først træder i kraft f.eks. den 10. januar eller den 14. januar.
Jeg har ikke hørt nogen forklaring på det.
Så jeg vil anmode om, at det bliver sendt tilbage til behandling i udvalget.
Forslag om standsning af sagens behandling
Erling Bonnesen (V), 2016-12-19:
Tak for det.
Det har været et gennemgående træk hele vejen igennem fra landbrugs- og fødevarepakken, og der har på alle måder været lagt op til, at vi skal gøre en ekstra indsats i de vandløb, som har miljøpotentialet til det, samtidig med at vi også sikrer, at markerne kan blive afvandet, og at det hele selvfølgelig går i hak med den økonomi, der er til rådighed til det.
Derfor kan jeg afvise alle de påstande, der har været, om, at vi bare vil smadre vandløbene og lade hånt om miljøet.
Det her handler om både at passe godt på vores vandløb, vores natur og vores miljø, samtidig med at vi også sikrer udviklingsmuligheder for landbruget, herunder afvanding af markerne.
Så til det konkrete lovforslag, L 34: Det handler jo lige nøjagtig om et led i det her arbejde, nemlig at få udpeget vandrådene, så at sige få de lokale eksperter, dem, der har mulighed for at tage støvlerne på, til at gå ud i de enkelte vandløb og sige: Hvad er det så for nogle vandløb, der f.eks. ikke har et potentiale og derfor ikke bør indgå i det?
Det gælder da netop om at få det afgrænset, så man ikke spilder pengene, men netop får miljøkronerne drejet derhen, hvor vi får mest muligt miljø for pengene.
Lad mig så også lige minde om – og det er til det, at der skulle være tale om en hastebehandling af et lovforslag – at lovforslaget her jo blev fremsat som en del af pakken eller lovkataloget i starten af oktober, og det blev mig bekendt førstebehandlet sidst i oktober.
Så har det haft sin sædvanlige proces.
Så skal jeg bare på et flertals vegne – Dansk Folkepartis, Venstres, Liberal Alliances og Det Konservative Folkepartis – afvise det forslag, som er kommet, om at afbryde forhandlingen og sende forslaget tilbage i udvalget.
Vi mener, at sagen er nok oplyst, til at vi kan stemme om det nu ved tredje behandling, som det foreligger.
Det kan jo så lade sig gøre at rejse nogle spørgsmål, som ikke har noget med det her lovforslag at gøre.
Jeg kan så forstå, at det gør Enhedslisten også.
Jeg må bare igen minde om, som jeg allerede har sagt, at det her lovforslag, L 34, som vi behandler nu, og som jeg synes vi er klar til at stemme om, handler om udpegningen af de her vandråd, og jeg kan sådan set ikke forstå, at Enhedslisten vil udskyde den proces, for det handler også om at få de lokale eksperter med ind i arbejdet.
Og for at de kan gøre det, skal vi jo have dem udpeget, og det er det, som lovforslaget her handler om.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2016-12-19:
Tak for det.
De her kriterier, som blev fremlagt i morges kl. 7.00, er fuldstændig centrale for, hvilken konsekvens den her lov vil få ude i den virkelige verden, og det ved ordføreren også udmærket godt.
Så jeg vil gerne spørge hr. Erling Bonnesen, om han ville være tilfreds med at have stillet en række spørgsmål efter en teknisk gennemgang af noget så centralt som de her kriterier og ikke have nået at få svar, før Venstre skulle tage stilling ved tredjebehandlingen.
Ville det her være en situation, der ville være tilfredsstillende, hvis det gjaldt den anden vej rundt?
Erling Bonnesen (V), 2016-12-19:
Selvfølgelig har det en betydning, når dem, der skal ud at gennemgå vandløbene, får nogle værktøjer at arbejde med, herunder de kriterier, som spørgeren også spørger ind til.
Men det har bare ikke noget med det her lovforslag at gøre.
Og i forhold til det, som lovforslaget handler om, nemlig at skabe hjemmelsgrundlaget til udpegningen af vandrådene, handler det jo sådan set om netop ikke at afbryde sagsbehandlingen, sådan som jeg kunne forstå at nogle i et mindretal gerne ville.
Næh, det handler om at få fremdrift i det, så vi får udpeget de vandråd, så de kan komme i gang, og så skal de selvfølgelig udstyres med nogle kriterier.
Men det er en anden side af sagen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-12-19:
Det er interessant, at ordføreren for regeringspartiet Venstre ikke mener, at det er relevant, hvilke kriterier vi bruger, når vi vælger, hvilke vandløb der skal ind i vandplanerne, og hvilke vandløb der skal ud.
Jeg tror, det må være åbenlyst for enhver, der overværer vores møde i dag, at det naturligvis er afgørende, hvilke kriterier vi bruger, når vi vurderer, hvilke vandløb der skal have vandplanernes beskyttelse.
Erling Bonnesen (V), 2016-12-19:
Det her lovforslag, L 34, blev mig bekendt fremsat i starten af oktober i forbindelse med lovkataloget, og det blev førstebehandlet i slutningen af oktober.
Og det går nøjagtig ud på at få udpeget vandrådene.
Det andet, som spørgeren drejer ind på her, er kriterierne, og det har sådan set ikke noget med det her lovforslag at gøre.
Overordnet kan jeg selvfølgelig kun være enig med spørgeren i, at der skal en ordentlig lovbehandling til, og i forhold til det, som lovforslaget handler om, nemlig at få udpeget vandrådene, synes jeg der har været en god, lang proces om det.
Det her forslag tager også afsæt i, at vi i Danmark har, jeg tror, det rundt regnet er omkring 70.000 km vandløb, og at der så nu bliver nogle penge til rådighed, som vi så kan prioritere til at bruge til så at sige at lave en rigtig miljøindsats de rigtige steder.
Så tror jeg da meget hurtigt vi kan blive enige om, at det gælder om at få de miljøkroner hen i de vandløb, hvor det giver en mening, og hvor der er et potentiale.
Og i forlængelse af det er det da oplagt, at vi så også har en proces, hvor vi så selvfølgelig tager de vandløb, der ikke har et miljømæssigt potentiale, ud.
Ida Auken (RV), 2016-12-19:
Det tager jeg så som et nej.
Så vil jeg høre hr. Erling Bonnesen, hvorfor vi så ikke kan tage vandløb, som er i en god naturtilstand, og som det vil være en rigtig god idé at passe på, med ind, hvis man lokalt finder nogle, som måske ikke er kommet med i planerne.
Hvorfor vil Venstre ikke støtte, at man også kan tage nogle vandløb ind i planerne?
Hvorfor vil man kun tage nogle ud?
Erling Bonnesen (V), 2016-12-19:
Hvad Eva Kjer Hansen har af holdninger til vandløb osv., skal jeg ikke blande mig i.
Nu står jeg her som Venstres miljø- og fødevareordfører, og jeg skal gerne svare på spørgsmål, der har noget med L 34, som vi behandler nu, at gøre.
Ida Auken (RV), 2016-12-19:
Jeg vil bare spørge hr. Erling Bonnesen, om han deler sin kollega fru Eva Kjer Hansens holdning til de danske vandløb, nemlig at de er forhadte.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-12-19:
Der er jo en god tradition for uenighed her i Folketinget, men der er også en god tradition for, at vi er enige om, at lovgivningen skal foregå efter nogle gode, demokratiske standarder.
Vil ordføreren ikke forholde sig til, om ordføreren helt ærligt mener, at det er udtryk for god lovbehandling, for gode, demokratiske standarder, at udvalget kl. 7 her til morgen, altså for få timer siden, blev oplyst om de nøglekriterier, som er afgørende for, hvor mange kilometer vandløb vi nu tager ud af vandplanerne?
Er det ordentligt i forhold til udvalget og den demokratiske behandling, at vi først så sent får noget så helt afgørende og helt centralt oplyst fra ministeriets side?
Trine Torp (SF), 2016-12-19:
Okay, så en eventuel usikkerhed derude er et vigtigere argument for at fastholde det her tidspunkt, end det er, at Folketingets medlemmer er ordentligt oplyst og har fået besvaret de spørgsmål, de har stillet.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-19:
Jeg skal spare ministeren for at gennemgå hvert eneste universitet.
Jeg kan bare meddele, at Københavns Universitet fortæller, at det i årrækken er 4.000 pladser.
Jeg vil også takke den tidligere minister for at komme med så fornuftige substansbaserede argumenter for behovet for dimensioneringen, som vi jo er enige om.
Sagen er imidlertid den, at når man som fru Sofie Carsten Nielsen om morgenen på News står og fortæller, at man jo ikke ved, hvad ens børn skal læse og uddanne sig til i fremtiden, og om de skal videreuddanne sig igen, giver man jo danskerne det helt forkerte indtryk, at det her lovforslag forhindrer mennesker i at efteruddanne sig, at videreuddanne sig, at tage en ny uddannelse, hvis deres uddannelse er forældet.
Og det er blot med en appel til ordføreren om at huske på, hvad lovforslaget indeholder, i stedet for i den her patosretoriske afmagt at give udtryk for alverdens uretfærdigheder, som lovforslaget faktisk ikke indeholder.
Det synes jeg ikke gavner debatten.