runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-24:
Tak for det.
Det her lovforslag kommer vi ikke til at støtte i Nye Borgerlige, og det gør vi ikke, fordi vi mener, det er endnu et tilsyn og endnu flere skattekroner, der skal bruges til de her ting.
Jeg kom til at tænke på, da jeg gik herop, at vi snakker meget om politikudvikling og sådan nogle ting.
Og jeg kunne faktisk godt tænke mig, at alle folketingspartier skulle gå sammen og prøve at politikudvikle og at have som mål, at vi skulle prøve at lave en ny skattelovgivning, som kunne stå på et A4-ark.
Vi skulle se, om det var muligt at forsimple skattelovgivningen, så alle folk kunne stå derude og finde ud af den.
Det kunne være et sjovt tankeeksperiment at se, om det er muligt.
Og hvis vi kan det, skal vi selvfølgelig tage ansvar og gøre det.
Når jeg kigger på skattelovgivningen, og nu har jeg både som selvstændig erhvervsdrivende og offentligt ansat og privatansat haft meget at gøre med skattemyndighederne, kan jeg godt forstå, at der er mange erhvervsdrivende derude, som siger: Kan det virkelig passe?
Ansvaret er vores, og det skal vi tage på os.
Jeg kunne godt tænke mig, at man en dag prøvede at sætte sig ned og spørge, om det kan lade sig gøre sammen med nogle eksperter.
Jeg ved godt, at vi laver høringer og sådan nogle ting, men lad os prøve at tænke ud af boksen i forhold til det her.
Nu prøver man så med endnu en ændring, men jeg kan lige så godt være ærlig og sige, at jeg ikke tror på, at det er det her, der kommer til at løse det.
Måske skulle man være villig til at prøve at tænke ud af boksen.
Jeg kan huske, at vi for nogle år siden – vi skal godt nok langt tilbage – havde det der med et skattefrit år, og så gik man over til noget andet, og så fik man styr på det.
Måske er det tanker som dem, vi skal vælge, og så sige: Vi tager simpelt hen et år nul, laver et helt nyt system, tager et skattefrit år, og så kører vi derudaf.
Det er bare en tanke, og jeg vil da gerne indbyde alle Folketingets partier til, at vi skal prøve at tænke nogle bedre tanker omkring skat.
For bare at køre videre ned ad den samme sti tror jeg simpelt hen ikke løser det.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-11-24:
Det er selvfølgelig udmærket, at der kan være tilsyn.
Spørgsmålet er bare, hvor mange forskellige tilsyn der skal være, altså om man så ikke spreder ansvaret, så man faktisk ikke har nogen byggeleder.
Det er egentlig mere det, jeg er i tvivl om; at man har et rådgivende organ, er jo sådan set sundt nok, altså at nogle kigger en over skulderen og også kan vejlede Folketinget.
Men hvorfor er der behov for endnu et tilsyn?
Kunne man ikke samle det i Statens It-råd, som bredt samler erfaringer, og som man så kunne styrke for de samme penge måske?
Altså, hvorfor skal vi have et ekstra tilsyn?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-24:
Vi lider jo under den ulykke, at i forhold til alting, der er vigtigt i det her samfund, er de bedste til at bestemme, hvad der skal gøres, dem, der ikke er ansat til det.
Dem, der er i klubben, ejer klubben, har investeret deres egne penge i det, ansatte, spillere osv.,
ved simpelt hen ikke noget som helst om, hvad man burde gøre for at spille noget bedre fodbold.
Det er alle mulige folk udenfor, der faktisk er de bedste til det.
Og de har mange gode råd om, hvad man burde gøre.
Den ulykke, som vi så lider under, er jo, at de ikke er i klubben.
Hvordan er det kommet dertil, at dem, der ikke har forstand på det, er kommet i klubben, og dem, der har forstand på det, er uden for klubben?
Det er virkelig en ulykke.
Sådan er det jo også i politik, nemlig at de partier, der aldrig går i regering, ved meget mere om, hvad man burde gøre i regeringen, end de partier, der kommer i regering.
Og det er jo også en frygtelig ulykke, når nu de klogeste er de partier, der ikke går i regering, for så burde det jo være dem, der gik i regering.
Problemet er, at de ikke vil.
Dansk Folkeparti har fået tilbud om at gå i regering, og de snakker meget om det op til valg, men når man så kommer over på den anden side af valget, vil de ikke alligevel.
Så kan vi tage endnu et årsmøde hos Dansk Folkeparti, hvor pressen skriver, at nu er Dansk Folkeparti klar til at gå i regering.
Når det så kommer til chancen, gør de det igen ikke.
Og det er jo forfærdeligt, når de nu er dem, der er de klogeste, i forhold til hvordan man burde opbygge og reformere Skatteforvaltningen.
Så er det da ærgerligt, at vi aldrig får hr. Dennis Flydtkjær som skatteminister eller hr. Lars Boje Mathiesen som skatteminister, når nu de er de dygtigste.
Vores tilgang til det her er, er vi faktisk slet ikke forstår, hvorfor Folketinget skal involveres i, om regeringen på skatteområdet har behov for at rådføre sig med fem eksperter, i forhold til hvordan man håndterer de it-udfordringer, som den udøvende magt har.
Hvorfor skal den lovgivende magt involveres i det?
Vi blander os da heller ikke i, om man har brug for 10 medarbejdere eller 20 medarbejdere eller 50 medarbejdere til at udvikle sine it-løsninger.
Så hvorfor skal vi overhovedet spørges om, om man skal have fem eksperter på deltid fra eller til?
Det må den udøvende magt da tage sig af.
Så vores udgangspunkt er, at vi, eftersom vi slet ikke mener, at det her er et anliggende for Folketinget, men at regeringen burde gøre det, hvis regeringen synes, at det er det rigtige, kommer vi til at sætte vores gummistempel på det her.
For vi kan slet ikke se, hvorfor vi overhovedet bliver spurgt om det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-24:
Kan ordføreren redegøre for, hvad det er ved de eksisterende ordninger, der gør, at de ikke kan løse den her opgave?
Troels Ravn (S), 2020-11-24:
Jeg tror, at det vil blive for omfangsrigt.
Altså, for mig er det helt centralt, at vi skal have genoprettet og styrket tilliden til vores skattevæsen.
Og det her initiativ er også en udløber af regeringens kasseeftersyn, hvor det viste sig, at der var en række kritiske udviklingsopgaver i skatteforvaltningen.
Og derfor skulle vi sætte ind i forhold til at styrke it-området, og det er det, vi gør her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-24:
Jeg anerkender, at det kan være for omfattende.
Så kunne ordføreren ikke bare redegøre for det med to konkrete eksempler – ikke en lang redegørelse, men bare give to helt konkrete eksempler på, hvad de nuværende ordninger ikke kunne løfte?
Altså, det må være rimeligt, når man skal bruge flere skattekroner på at lave en ny ordning.
Kan vi få bare to helt konkrete eksempler på, hvad den nuværende ikke kan løfte?
Troels Ravn (S), 2020-11-24:
Så det er svaret.
Vi skal styrke it-området.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-11-24:
Med dette lovforslag ønsker regeringen at etablere et uafhængigt tilsyn med skatteforvaltningens it-område.
Lovforslaget har til formål at understøtte og styrke skatteforvaltningens it-drift og it-udvikling.
Tilsynets kerneopgave bliver at sikre, at der kommer bedre styr på skattevæsenets it-område.
Lovforslaget indeholder bl.a. følgende elementer:
Tilsynet skal sammensættes af 5 eksterne medlemmer, der alle har ekspertviden om udvikling af store offentlige it-løsninger.
It-tilsynet skal have en række beføjelser til at føre tilsyn og udtale sig om driften, vedligeholdelsen og udviklingen af skatteforvaltningens it-område.
It-tilsynet skal offentliggøre årlige redegørelser for sit arbejde.
It-tilsynet kan bl.a. bidrage til, at flere af skatteforvaltningens it-projekter kan realiseres som forudsat, så der kommer færre forsinkede og fordyrende it-projekter i skatteforvaltningen.
Det skal ske, ved at tilsynets medlemmer tages med på råd, når budgetter og tidsplaner for it-drift og it-udvikling skal fastlægges.
Venstre er enig i, at etablering af It-tilsynet kan være et godt skridt i retning af at styrke it-projekter, for vi er bekymrede for it-projekternes økonomi og for, hvordan det skal gå med det.
Men vi bliver også nødt til at sige, at vi håber på, at der også kommer andre løsninger.
Vi tror ikke helt på, at det her udelukkende er det, der skal til for at redde hele skattevæsenet og it-problematikken.
Hvert år opkræver skatteforvaltningen over 1.000 mia. kr. gennem sine mange it-systemer.
Velfungerende it-systemer i skatteforvaltningen er en forudsætning for dette.
Med disse ord er det planen, at Venstre støtter dette forslag.
Kathrine Olldag (RV), 2020-11-24:
Ordføreren har en pointe.
Jeg har da også kigget på de her processer og savnet noget ledelse.
Man kunne måske også holde spejlet oppe og kigge på, hvor ledelsen har været de sidste 16-20 år ved genoprettelsen af skattevæsenet, men det kan vi godt lade ligge for nu.
Og så kan vi bare konstatere, at det i skattevæsenet måske også har været svært at kigge bag egen ryg for diverse ledende medarbejdere – det er måske svært at skære igennem.
Et tilsyn vil jo lige præcis være så uvildigt, at det vil have muligheden for at sige også alle de svære ting til både os i Folketinget og til ministeren.
Louise Schack Elholm (V), 2020-11-24:
Tak for ordet.
Dette lovforslag implementerer den sidste del af Europarådets direktiv, og det har været forsøgt før.
Det blev forsøgt første gang i 2018, da vi selv havde regeringsmagten, og vi måtte erkende, at det simpelt hen skabte så store problemer for erhvervslivet, at vi var nødt til at prøve at finde nogle løsninger på det.
Men vi syntes ikke, at vi kom langt nok med de løsninger, vi fandt frem til, og endte derfor med aldrig at vedtage lovforslaget.
Så blev det fremsat igen sidste år af vores nuværende skatteminister, men her gjorde coronaen, at vi ikke fik færdigbehandlet en masse lovforslag, og for os har det også stået klart, at de administrative byrder, vi pålægger virksomhederne, er alt, alt for store.
For konkret betyder det her lovforslag, at danske virksomheder skal opgøre, hvor stor en andel af deres produkter der er lavet af danske medarbejdere, og hvor stor en andel der er lavet af udenlandske medarbejdere, når deres datterselskab er beliggende i udlandet, og det til trods for, at de måske ikke engang skal betale skat af det.
Det er en kæmpe byrde at pålægge dansk erhvervsliv, og det vil ødelægge dansk erhvervslivs konkurrenceevne.
Det er også noget af det, som dansk erhvervsliv siger til os – at det her fuldstændig vil skubbe deres konkurrenceevne og ødelægge muligheden for, at de danske virksomheder, som i dag klarer sig formidabelt i verden, fortsat kan klare sig formidabelt.
Dansk erhvervsliv siger, at de gerne vil have en substanstest, fordi det vil reducere byrderne betydeligt.
Det synes vi lyder rigtig, rigtig fornuftigt, men vi kan forstå, at regeringen nægter at indføre en substanstest.
Det, som vi forstår på regeringen, er, at det vil koste statskassen et større milliardbeløb, og selvfølgelig kan vi jo ikke stå her og foreslå noget, som koster et større milliardbeløb, omend det undrer os, at det skulle koste et større milliardbeløb, når vi ikke får en eneste krone ind i CFC-skat i dag – så hvor er det, pengene skal tabes fra?
Men så må vi se på, hvad vi så kan gøre i stedet for.
I Venstre støtter vi varmt et internationalt samarbejde om skatteundgåelse, og derfor synes vi, at vi skal vedtage det her lovforslag med en partiel substanstest.
Regeringen har sagt til os, at det faktisk ikke koster noget at gennemføre en partiel substanstest, og det imødekommer en del af erhvervslivets bekymringer.
Og hvis det er den måde, vi kan lande det på, så vi både kan sikre os mod skatteundgåelse, kan implementere et EU-direktiv, men også sikre, at vi ikke fuldstændig ødelægger dansk erhvervslivs konkurrenceevne, så må det være den måde, det bevæger sig på.
Derfor ser vi frem til udvalgsarbejdet, hvor vi vil bede regeringen om at udarbejde et forslag til en partiel substanstest, som vi håber at et flertal i Folketinget vil støtte.
På den måde sikrer vi både, at vi har robuste og stærke regler og værn mod international skatteundgåelse, men samtidig sikrer vi også, at dansk erhvervsliv fortsat kan konkurrere på verdensplan.
Carl Valentin (SF), 2020-11-24:
SF kan støtte lovforslaget her.
Der har som bekendt været bekymring for, at man med lovforslaget risikerer at overimplementere CFC-reglerne, da vi i forvejen har strengere regler gældende i Danmark end de foreslåede minimumskrav.
Netop den bekymring er også grunden til, at vi nu behandler det oprindelige forslag i to dele.
Vi stemmer for forslaget, da vi er enige i, at det er vigtigt at have den samme model som de andre lande.
På den måde bliver det nemmere at komme skatteundgåelse til livs, da vi undgår huller de steder, hvor den danske lovgivning ikke stemmer overens med Rådets minimumskrav.
På den anden side skal vi i implementeringen ikke lempe grundlæggende på de eksisterende danske værnsregler.
Vi skal selvfølgelig også sikre, at implementeringen af minimumskravene ikke gør den nuværende lovgivning på området unødigt kompliceret eller resulterer i en dobbeltbeskatning af de virksomheder, lovændringerne kommer til at vedrøre.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2020-11-24:
Tak for det.
Jeg er stadig vikar for Enhedslistens skatteordfører, hr. Rune Lund.
Og på vegne af ham skal jeg holde denne tale: Så skal vi til det for tredje gang.
Vi skal forsøge at få vedtaget implementeringen af skatteundgåelsesdirektivets del om CFC-beskatning.
Skatteundgåelsesdirektivet indeholder en lang række gode elementer, som vi allerede har implementeret, men netop CFC-beskatningen har der været så meget blæst om, at vi nu altså igen skal forsøge at blive enige om en implementering i dansk lov.
Vi vil gerne kvittere for, at regeringen holder fast i CFC-reglerne og ikke tilvælger substanstest.
Det ville åbne en ladeport for aggressiv skatteplanlægning, som det er tydeligt, hvis man læser høringssvarene, at virksomhederne har drømme om.
Skatteministeren har også i et svar til Skatteudvalget klart tilkendegivet, at hvis vi overgår til substanstest, mister statskassen potentielt et milliardbeløb.
Det er også glædeligt, at regeringen holder fast i implementeringen af, at man fremover også skal lade anden indkomst af immaterielle aktiver inkludere i CFC-beskatningen.
Det er vi glade for, fordi vi til trods for de gode danske skatteregler har en udfordring med et hul, som muliggør, at man alligevel kan udflytte patenter til lavskattelande og dermed undgå CFC-beskatning.
Enhedslisten kan støtte det her lovforslag, og jeg ved, at Rune Lund glæder sig til udvalgsbehandlingen.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-11-24:
Det skulle da også være mærkeligt, hvis man ikke glædede sig til en udvalgsbehandling af CFC-reglerne.
Det tror jeg vi alle sammen ser frem til.
Jeg har samme holdning som de andre partier, som har en blålig nuance i sig, nemlig at vi gerne vil have et ændringsforslag, hvor der kommer en substanstest ind, da det ellers vil være konkurrenceødelæggende for danske virksomheder med udenlandske datterselskaber, hvis de pludselig skal til at beskattes hårdere af at besidde sådan nogle datterafdelinger i forhold til koncerner i andre lande.
Så derfor vil vi gerne have en substanstest, og hvis vi så laver det som en partiel substanstest, så kan vi godt leve med det.
Jeg har ikke helt forstået, hvorfor det skulle være så meget dyrere for Danmark at lave en substanstest, end det skulle være for andre lande, men det kan være, at skatteministeren kan komme ind på det.
For egentlig er det, vi beder om, jo bare, at vi har de samme regler, som man har i andre lande, så vi ikke ødelægger danske virksomheders konkurrenceevne.
Og det kunne jeg egentlig godt tænke mig at få redegjort lidt nærmere for.
Men vi vil gerne have en substanstest, og vi regner derfor med at støtte det ændringsforslag, som kommer frem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-24:
Nye Borgerlige kommer ikke til at støtte et lovforslag, som forringer dansk erhvervslivs konkurrenceevne.
Og hvis det kan betrygge os i, at det er vejen frem, så vil vi kigge på det.
Men nu må vi se, når det kommer, men vi er altid åbne for sådan noget.
Men vi kommer i hvert fald ikke til at sætte vores gummistempel på noget, som forringer dansk erhvervslivs konkurrenceevne.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-24:
Tak for det.
Som lovforslaget ligger her, vil Liberal Alliance stemme imod det.
Vi er nervøse for, at det vil føre til, at danske virksomheders datterselskaber i udlandet vil blive beskattet hårdere end de konkurrenter, som måtte ligge i udlandet, og det synes vi er at spænde ben for danske virksomheders mulighed for at drive forretning i den store verden.
Også vi ser frem til, om det kan lade sig gøre at lave en substanstest på området.
Det ville formentlig kunne løse noget af problemet, og derfor ser vi også frem til, hvad det er for et ændringsforslag, der måtte komme til behandling på det her område i Folketingssalen.
Og så vil vi derefter gøre vores stilling op.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-24:
For man mener åbenbart, at man er bedre til at gøre det end dem, der står derinde og kommenterer det politisk.
Troels Ravn (S), 2020-11-24:
Tak for det.
Formålet med lovforslaget her i dag er at implementere skatteundgåelsesdirektivets krav til EU-medlemsstaternes CFC-regler, controlled foreign companies, som er værnsregler, der skal forhindre flytning af mobil indkomst til lavskattelande.
Lovforslaget er det samme som L 48 fra sidste folketingssamling.
Det foreslås, at man sikrer en afbalanceret implementering af direktivets CFC-regler, hvor der navnlig sker en målretning af reglerne, med hensyn til at de kun rammer tilfælde, hvor indkomst faktisk er flyttet, og på den måde sikres det, at almindelige virksomheder ikke rammes af stramningerne, uden at de danske værnsregler svækkes.
Det foreslås dertil, at direktivets minimumskrav implementeres, uden at der ændres i den danske model for CFC-beskatning, hvor reglerne anvendes på alle datterselskaber, uanset hvor de ligger.
Hvis det ikke var tilfældet, ville reglerne inden for EU kun kunne anvendes på datterselskaber uden såkaldt substans, hvilket ville udgøre en væsentlig svækkelse af værnet.
Samtidig foreslås en målretning af værnsreglerne, så de i højere grad alene beskatter indkomst fra aktiver, der faktisk er flyttet.
Konkret foreslås reglerne ændret, så CFC-reglerne finder anvendelse, hvis CFC-indkomsten i datterselskaber udgør mindst en tredjedel mod det halve efter gældende regler.
Det vil bidrage til, at danske CFC-regler er mere robuste i forhold til at sikre, at værdierne beskattes der, hvor de er skabt.
Lovforslaget vurderes ikke at have provenumæssige konsekvenser.
I Socialdemokratiet mener vi, at skatteunddragelse skal bekæmpes, og at man grundlæggende skal betale skat i det land, hvor man tjener sine penge.
Det er i det lys, lovforslaget her skal ses.
Skatteundgåelsesdirektivet er et vigtigt instrument til at sikre, at alle EU's medlemsstater har regler til forebyggelse af skatteundgåelse, der lever op til visse minimumskrav.
Ellers får vi et ræs mod bunden mellem EU's medlemsstater, hvilket vil have store og bekymrende konsekvenser for den såkaldte sammenhængskraft i landene og for borgernes velfærd.
Lovforslaget sikrer, at Danmark lever op til sine internationale forpligtelser, og det sørger for, at der sker en fuld implementering af skatteundgåelsesdirektivet.
Værnsreglerne, altså de såkaldte CFC-regler, er med til at sikre, at værdier skabt i Danmark også beskattes her, og det er et vigtigt instrument, som sagt, i kampen mod skatteunddragelse.
Jeg mener, at regeringen her med sit forslag har fundet en balance, der sikrer, at Danmark fortsat har en robust selskabsskattebase, og samtidig søger vi at mindske de administrative og økonomiske konsekvenser for helt almindelige virksomheder.
Det er en vigtig balance for Socialdemokratiet.
Vi skal altid hindre unødigt bureaukrati, og vi skal arbejde for gode rammevilkår for virksomhederne.
Danske virksomheder skal kunne være konkurrencedygtige.
Socialdemokratiet støtter naturligvis lovforslaget.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-24:
Jeg kan ikke lige se parallellen.
Altså, vores argumentation for, at regeringen skal have mulighed for at gøre det her, er, at vi slet ikke forstår, hvorfor Folketinget overhovedet skal spørges om det, og hvorfor regeringen ikke bare gør det af sig selv.
Og det er det, der er vores argumentation for at stemme for det her lovforslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-24:
Det var den anden del af det, og det er jo fair nok.
I den første del valgte ordføreren så at kommentere på, hvad man forventer Nye Borgerlige vil gøre, og hvad DF ikke har gjort, og man analyserede alt muligt.
Det er også fair nok, men så må man bare sige, at så følger jeg bare op på analogen og siger, at så skulle man måske dreje den vej.
Men i forhold til Nye Borgerlige må vi jo se – fremtiden er jo lys, og så må vi se, hvad det ender med for Nye Borgerlige.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-24:
Altså, det her med, om der skal ansættes fem eksperter på deltid til at rådgive om it-løsninger i Skatteministeriet, synes jeg er et anliggende for dem, der sidder i regering.
Men jeg kunne forstå på hr. Lars Boje Mathiesens tale, at han vidste meget bedre, om regeringen havde brug for de fem medarbejdere, og det var det, jeg tog op i min tale – det ærgerlige i, at dem, der er klogest på tingene, altid sidder uden for beslutningerne.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-11-24:
Tak for det.
For at køre videre med den radikale ordførers eksempel vil jeg egentlig lige spørge skatteministeren: Hvor mange byggeledere skal der være på sådan et projekt?
Kunne det ikke godt tænkes, at man kunne styrke nogle af de tilsyn, der var i forvejen, i stedet for at placere et ansvar ude på fem forskellige tilsyn?
Morten Bødskov (S), 2020-11-24:
Regeringen synes, at den her model er den rigtige, og det gør vi, fordi det, der jo desværre smerteligt har vist sig, er, at der har været alt for mange udskydelser, at der har været alt for mange budgetoverskridelser, og at der har været en manglende styring af skattevæsenets it-projekter.
Vi tror på, at det er rigtigt at få eksterne uafhængige eksperter, som vi som Folketing også kan rådføre os med, som kan vejlede tæt, som kan følge det tæt, som kan spørge til projekter, og som helt specifikt ved, hvad de skal spørge til, når det handler om udviklingen og prioriteringen både af projekterne, men jo også af ressourcerne til projekterne.
Vi taler her om projekter, som, tror jeg, enkeltvis er større end nogen anden del af det, som den offentlige forvaltning arbejder med, og der er behov for – det viser al erfaring desværre – en tæt rådgivning og vejledning.
Der tror regeringen på, at det er det rigtige svar at få det gjort så målrettet som overhovedet muligt.
Og det er det, tilsynet er udtryk for.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-11-24:
Jeg tror ikke, der er nogen, der er uenige i alvorligheden i, at vi har et godt maskinrum, kan man sige, under vores skattevæsen, for det er ligesom det, der er motoren i at få vores penge ind, som vi kan bruge på alle tingene, og det er vigtigt, at der er en god styring på det.
Spørgsmålet er bare, om det er godt at sprede styringen på så mange forskellige styrmænd.
Kunne det ikke godt tænkes, at man kunne søge rådgivning ved Statens It-råd, hive nogle eksperter ind i det, så man også kunne have vidensopsamlingen bredt rundt i andre ministerier, altså hvis man laver noget i politiet eller i Beskæftigelsesministeriet?
Det her er jo alene møntet på skatteområdet.
Så kunne det ikke give god mening, at man styrkede det, der var i forvejen – og gerne med flere eksperter og midler, og hvad det kunne være – og at man får samlet det i stedet for at sprede det ud på nu så fem tilsynsmyndigheder?
Morten Bødskov (S), 2020-11-24:
Det her handler om at målrette tilsynet, og jeg ved jo, at hr. Dennis Flydtkjær har været aktiv på skatteområdet i en masse år og har siddet med de her projekter i en masse år og ved, hvor store udfordringerne er.
Altså, vi taler jo nu om en håndfuld gigantiske projekter, vi taler om et gældsområde eller et inddrivelsesområde, hvor man jo de facto har lukket et helt forvaltningsområde ned og nu er godt på vej – heldigvis – til at være i mål med at have motoren for et nyt inddrivelsessystem på plads.
Men det har taget mange år.
Vi taler om et ejendomsvurderingsprojekt, som også er godt på vej, men dog alligevel stadig et risikofyldt projekt.
Der er behov for et tæt tilsyn her, og det tror jeg kan være til alles bedste.