runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2024-03-14:
Tak til ministeren for talen.
Ministeren siger, at regeringen ikke kan støtte forslaget, fordi det har økonomiske konsekvenser.
Der vil jeg bare tilføje, at det, vi gør i dag, også har økonomiske konsekvenser.
Der er mange, der har berettet om, hvordan de har følt sig presset tilbage på arbejdsmarkedet, før de var klar til det, og at de ikke har været i stand til at tage hånd om deres børn, som står i en frygtelig sorg.
Der er kvinder, der har stået frem og fortalt, at deres partner ikke er blevet begravet, før der har været en forventning om, at de mødte op på arbejdspladsen igen, og at de ikke kunne tage sig af deres børn.
Det betyder mistrivsel, og det kan også betyde længerevarende traumer, som også koster penge.
Så vi skal bare huske det store billede i de her sager.
Jeg er godt klar over, at det ikke er sådan, Finansministeriet regner, men ikke desto mindre har det stor betydning.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren
: Hvad er principielt forskellen på sorgorlov, når man mister et barn – en ordning, som vi har vedtaget her i Folketinget, også med ministerens partis opbakning – og så den ordning, der foreslås indført her, hvor man altså er imod denne, men for den anden?
Kim Aas (S), 2024-03-14:
Tak til forslagsstillerne for at rejse en vigtig debat.
Vi skal i dag behandle forslaget om at fjerne en officiel anerkendelse af Det Islamiske Trossamfund og hermed tilbagekalde anerkendelsen af et konkret trossamfund i Danmark.
Vi er også enige med ministeren i betydningen af at anvende de værktøjer, som By-, Land- og Kirkeministeriet har til rådighed for at gribe ind over for enhver adfærd i trossamfundet, som ikke er i overensstemmelse med gældende lovgivning.
Vi er også i Socialdemokratiet meget opmærksomme på og bekymrede og kritiske over for de ytringer, der underminerer vores demokratiske rettigheder i Danmark.
Vi anerkender dog også vigtigheden af, at vi overholder vores egen lovgivning og forstår, at vi ikke kan forbyde trossamfund, så længe de respekterer vores love og ikke overtræder dem.
Og på grundlag af beslutningsforslaget, der er skitseret her, er der på nuværende tidspunkt simpelt hen ikke tilstrækkeligt grundlag for et forbud.
Jeg vil gerne understrege, at vi i Socialdemokratiet er enige i, at vi i Danmark i visse områder og i visse dele af vores samfund har problemer med islamisme og et udemokratisk sindelag.
Af samme årsag er der i de senere år truffet en lang række beslutninger, som har strammet relevant lovgivning op.
Men desværre må vi også forvente, at det her tema, som vi nu har på i dag, vil komme til at fylde meget i vores arbejde her i Folketinget i fremtiden også.
Jeg vil også gerne understrege, at Socialdemokratiet ikke er afvisende over for, at vi i fremtiden kan kigge på vigtigheden af det her forslag, og derfor er jeg heller ikke afvisende over for at tage emnet op igen.
Med de her bemærkninger vil jeg gerne meddele, at Socialdemokratiet ikke støtter op om det her forslag.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2024-03-14:
Det er faktisk ikke nødvendigvis pr. automatik, at man får dem.
Men jeg er helt grundlæggende enig i – hvis det er det, spørgeren spørger mig om – at vi skal gøre mere for at bekæmpe religiøs ekstremisme i Danmark, og jeg synes, det er en relevant diskussion at tage, hvilke trossamfund det er, vi blåstempler fra statens side, i forhold til hvilken adfærd man ser i de forskellige trossamfund.
Og det får vi jo en anledning til at diskutere, når vi skal revidere loven om andre trossamfund i næste folketingssamling.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-14:
De har vielsesbemyndigelse, forskellige fradrag, momsfritagelse osv. osv.
Det er da ikke rettigheder og privilegier, vi skal give et trossamfund, som på alle måder modarbejder alt, hvad Danmark står for.
Er ministeren ikke enig i det?
Morten Dahlin (V), 2024-03-14:
Jeg vil gerne sige to ting til spørgeren.
Altså, for det første talte jeg om åbenhed og gennemsigtighed i forhold til de økonomiske forhold i de anerkendte trossamfund, altså i forhold til deres årsregnskab og i forhold til hvilke interesser, der støtter dem med donationer.
Og det er et krav, at man skal overholde de åbenhedskrav, der er i forhold til økonomien, for at være et anerkendt trossamfund.
Så er der for det andet
Den skal jo revideres i næste folketingssamling, og jeg mener, at vi har en forpligtigelse som Folketing og som regering til at finde ud af, hvilke værktøjer vi bedst bringer i anvendelse for at imødegå parallelsamfund og for at imødegå religiøs ekstremisme.
Der vil den revision, der skal være af loven om andre trossamfund, naturligvis være en anledning til også at tage den diskussion med Folketingets partier.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-14:
Det ærgrer mig jo ret meget, at ministeren i dag slår ring om Det Islamiske Trossamfund, der ad flere omgange har prædiket had mod jøder, homoseksuelle, kvinder og frafaldne.
Ministeren bruger som begrundelse, at der ikke er hjemmel i trossamfundsloven til at tilbagekalde anerkendelsen.
Men det er jo derfor, vi har fremsat det her beslutningsforslag.
Og hvis ministeren og regeringen bakkede op om det her beslutningsforslag i dag og det blev udmøntet i et senere lovforslag, ville der jo være hjemmel i lovgivningen til at tilbagekalde den anerkendelse.
Så det er en meget mærkværdig argumentation at sige, at der ikke er lovgrundlag.
Det er jo det lovgrundlag, regeringen kunne være med til at skabe i dag, hvis de rent faktisk bakkede op om Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Ministeren nævner åbenhed og gennemsigtighed som forudsætninger for, at man kan blive et anerkendt trossamfund.
Jeg vil godt spørge ministeren, om han virkelig synes, det er åbenhed og gennemsigtighed, der kendetegner den generelle praksis i Det Islamiske Trossamfund.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-14:
Tak for det.
I Danmark bør vi ikke acceptere, at trossamfund, som nyder godt af statslig anerkendelse og de dertilhørende privilegier, handler på måder, der direkte underminerer vores samfunds kerneværdier om tolerance og frihed.
Den tillid, der ledsager statens anerkendelse, skal betragtes som en aftale med samfundet – en aftale om at bidrage positivt til det fællesskab, vi alle er en del af.
Desværre har Det Islamiske Trossamfund brudt denne tillid på det groveste.
Gennem invitation af imamer, der åbenlyst prædiker had mod jøder, homoseksuelle, kvinder og frafaldne muslimer, har de vist, at de står for en ideologi, der er i direkte konflikt med danske samfundsværdier.
Deres støtte til og forstærkning af stemmer, der forfægter disse synspunkter, undergraver fundamentalt den åbenhed og tolerance, som vores samfund kendetegnes ved.
De privilegier, som følger med statens anerkendelse, herunder vielsesbemyndigelse, fradragsberettigelse ved donationer og momsfritagelser osv., er tiltænkt som en støtte til de trossamfund, der positivt bidrager til vores samfund, og når disse privilegier misbruges til at fremme en ideologi, der strider mod alt, hvad Danmark står for, ja, så er det vores ansvar at handle.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-03-14:
Mennesker, der mister deres livspartner, får slået livet ud af kurs.
Derfor er der brug for, at vi giver disse familier tid, ro og plads til at bearbejde deres sorg og navigere i en helt ny virkelighed.
Den tilbageværende forælder skal ikke oven i sin sorg og alle de praktiske opgaver, som et dødsfald efterlader, også bekymre sig om at miste sit job på grund af fraværsregler eller at skulle tilbage til et jobcenter.
De skal have ro til at drage egenomsorg og ikke mindst omsorg for deres børn, der har mistet deres forælder, og som har brug for massiv støtte og kærlighed i en svær tid.
Hvis ikke vi frigiver tid og plads til, at familier kan samle sig selv op igen efter et dødsfald, kan det have store konsekvenser for de efterladte forældres psykiske velbefindende, og det går i sidste ende også ud over børnene.
I Alternativet støtter vi forslaget og intentionen bag det, da vi ønsker at give de bedste betingelser for familier i sorg, og det er både godt for den efterladte forælder, for børnene og for samfundet som helhed, at der gives tid og plads til at bearbejde sorgen og etablere et nyt familieliv efter et dødsfald.
Vi ser også meget gerne, at man laver en model, der er fleksibel, da sorg, som det er nævnt flere gange i dag, er individuel og sorgforløbet ikke altid er lineært.
Så tak for ordet, og selvfølgelig tak til de mennesker, der har stillet borgerforslaget og skrevet under på det.
Tak til ministeren, og tak til alle ordførerne.
Jeg synes, det var en rigtig god debat i dag, og jeg håber, det kan ende med en beretning, som Radikale Venstres ordfører også sagde, så vi ikke slutter debatten i dag, men tager den med videre uden for Folketingssalen.
Nick Zimmermann (DF), 2024-03-14:
Tak for det, og tak til de mange borgere, der har støttet det her forslag og jo dermed har en aktie i, at vi er her i salen i dag, så vi kan behandle det her borgerforslag, som vi i Dansk Folkeparti synes er rigtig, rigtig godt.
Sorg kan jo være mange ting, og det kan udtrykkes på mange forskellige måder, og det er selvfølgelig ikke svært at sætte sig ind i, at mange ting vendes på hovedet både for den enkelte, men også for hele familien, når tragedier sker.
Derfor er det også vigtigt, at vi får talt om, hvad for en slags velfærdssamfund vi egentlig ønsker at være.
Egentligt er det jo et spørgsmål om, hvorvidt vores velfærdssamfund skal have fleksibilitet, når der sker tragiske dødsfald som eksempelvis en mor eller far, der dør.
Det skal under ingen omstændigheder være samfundet, der presser på for, at man hurtigst muligt skal komme tilbage, eksempelvis på arbejdsmarkedet.
Og så er det jo klart, at sorg behandles forskelligt.
Nogle vil måske gerne fortsætte dagligdagen i højest mulig grad som hidtil, mens andre har brug for et større pusterum.
Og det pusterum, sorgorloven, giver den nødvendige fleksibilitet.
Så i Dansk Folkeparti støtter vi forslaget.
Katrine Robsøe (RV), 2024-03-14:
Tusind tak for det.
Det er efterhånden et godt stykke tid siden, at jeg blev ringet op første gang af TV 2 Østjylland.
De var i gang med at skrive historien om Therese, der er en af dem, der har været ude at fortælle sin historie om, hvordan hendes mand gik bort, så hun stod tilbage alene med små børn, der havde brug for en mor, men hun havde også en arbejdsplads, der måske ikke viste helt samme forståelse, som vi gerne ser herindefra at man faktisk kan vise, når man er arbejdsplads.
For det første vil jeg derfor rigtig gerne sige tak til alle dem, der har været med til at støtte det her borgerforslag i forhold til rent faktisk at få det op på den politiske dagsorden og få os alle sammen til at tage stilling til det.
For det andet vil jeg gerne sige, at heldigvis bliver vi klogere herinde, og derfor synes jeg også, at det her borgerforslag rent faktisk fortjener mere, end at vi bare kommer til at parkere det, og at man bare sender det ud som noget, vi ikke skal se på.
Jeg synes faktisk også, debatten her i dag viser tegn på, at vi bør kunne finde nogle løsninger i fællesskab, og at der er mange, der anerkender, at der er en udfordring her.
Hvordan vi så finder løsningerne, håber jeg så at vi kan snakke om.
Jeg kan ikke forestille mig, hvordan det må være at stå i den situation, hvor man mister sin partner og også står med al det praktiske og al den sorg, det medfører, når man skal tage sig af små børn.
Jeg synes simpelt hen ikke, vi kan være andet bekendt.
Jeg håber, at vi kan lande det her i en beretning med noget reelt indhold, der gør, at vi kommer videre med det her.
Jeg er meget fleksibel, i forhold til hvordan vi så gør det.
Det vigtige for Radikale er, at vi rent faktisk får gjort noget ved det.
Vi ønsker også at gøre det i samarbejde med parterne og med civilsamfundsorganisationerne, altså finde løsninger, men vi synes heller ikke, at vi bare skal lægge ansvaret fra os herinde, og det gælder også de rammer, vi stiller op for det.
Så vi håber rigtig meget på, at vi kan finde nogle gode løsninger i fællesskab.
Hvilke forhandlinger det så kan komme i, ser vi meget gerne på i fællesskab med regeringen og alle andre partier.
Tak for ordet.
Mette Abildgaard (KF), 2024-03-14:
Det forslag, vi drøfter i dag, er ikke mit forslag.
Det forslag, vi drøfter i dag, er et borgerforslag, som mere end 50.000 danskere har skrevet under på; som er stillet på baggrund af mennesker, der selv har stået i den her situation.
Det her er deres forslag til, hvad der skal ske.
Jeg ved ikke, om ordføreren har mødtes med Therese, men ellers har jeg, og jeg kan fortælle, at det absolut er et menneske, der har stået i den her situation.
Jeg synes også, vi må have respekt for, at det er deres bud på, hvad der er behov for.
Karin Liltorp (M), 2024-03-14:
Tak for det.
Altså, for os er det stadig væk relevant at dykke ned i problemstillingen, for det kan godt være, at ordføreren pålægger os den mening, at det ikke er et stort beløb, det drejer sig om, men jeg kan jo ikke lade være med at tænke på, at hvis vi brugte det her beløb på frivillige foreninger, kunne det godt nok også række rigtig langt.
Så for os er det jo vigtigere at hjælpe rigtigt, ikke at finde den hurtigste løsning.
Er ordføreren sikker på, at orlov er den bedste løsning, eller kunne der være andre løsningsforslag, der var lige så gode?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-14:
Socialdemokratiets ordfører afviser forslaget, med udgangspunkt i at der er visse problemer nogle steder i vores samfund, men nævner ikke det islamiske trossamfund i den kontekst.
Jeg tror, jeg vil citere en tidligere ordfører for Socialdemokratiet, som har udtalt følgende: »... der kommer stort set kun imamer i Det Islamiske Trossamfund, som går ind for at henrette homoseksuelle, utro kvinder og jøder«.
Er det virkelig noget, som Socialdemokratiet synes vi skal give en statslig blåstempling og anerkendelse og specifikke rettigheder i det danske samfund?
Kim Aas (S), 2024-03-14:
Som den ordfører fra Socialdemokratiet, som citeres, er jeg selvfølgelig enig i, at vi ikke skal have imamer, der prædiker det ene eller det andet og had imod noget.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men vi er også nødt til kigge på, at vi her har et trossamfund, som er anerkendt og, som ministeren har redegjort for, har overholdt de regler og rammer, som vi her i Folketinget indtil videre har sammensat.
Dermed er der ikke et lovgrundlag for lige på nuværende tidspunkt at forbyde det her trossamfund.
Men jeg er med på, at vi skal kigge på det, og som ministeren redegjorde for, er Socialdemokratiet selvfølgelig fuldstændig indstillet på, at vi i udvalget og med ministeren kan kigge på, om der er nogle værktøjer og noget, vi skal have strammet op på.
Karin Liltorp (M), 2024-03-14:
Tak for det, og tak for en fin tale.
Jeg er jo ikke i tvivl om, at de fleste herinde har stor sympati for forslaget og kan se, at det er et kæmpe problem for de forældre, der bliver ladt alene.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre ordførerens overvejelser, for nu snakkede vi netop meget om sygedagpengesystemet:
Har ordføreren gjort sig nogen tanker om, om det kunne dreje sig om, at man bare skal justere i dét system, så det også kan rumme mennesker i sorg, eller er der behov for at opfinde et helt nyt system til det?
Så det er mere sådan en åben forespørgsel.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-03-14:
Jamen der kan jeg ganske klart sige, at det her står i skærende kontrast til, hvad vi vil stå inde for i SF.
Derfor bliver jeg også nysgerrig på, hvad der er af sanktionsmuligheder, når sådan nogle ting her finder sted.
For sådan skal det selvfølgelig ikke foregå.
Så lad os kigge på det i udvalgsbehandlingen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-14:
Ordføreren siger, at hun i udvalgsbehandlingen gerne vil dykke ned i, hvor det er, det her trossamfund skiller sig ud, men det står sådan set i bemærkningerne til forslaget – hvis SF har læst dem.
Altså, det er imamer, der kommer med udtalelser om homoseksuelle, utroskab, slaveri, islamisk straf til kvinder og frafaldne muslimer, opfordringer til at afstå fra at deltage i danske traditioner såsom jul, undervisere, der rejser til Syrien og bliver en del af Islamisk Stat, og fejringer af terroristen Omar El-Hussein.
Det er de eksempler, der er, og det er der, hvor jeg er nysgerrig på, om SF vil være med til at tilbagekalde anerkendelsen af det her trossamfund.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-03-14:
Det her er SF og undertegnede villige til at dykke ned i i udvalgsbehandlingen.
Jeg lytter mig også til, at vi skal revidere trossamfundsloven i næste samling, eller var det næste år?
Så jeg bliver nødt til at få en præcisering af, hvor det specifikt er henne, at lige netop den her gruppe, som hr. Mikkel Bjørn taler om, skiller sig ud.
For jeg tror også på, at der er eksempler på folk, der dyrker den her religion og tro, som godt kan skelne.
I SF tænker vi også: Er der andre muligheder?
Kunne vi stille nogle specifikke krav til de imamer og de folk, der skal stå og prædike?
Og en af de ting, vi før har snakket om, er: Kan man lave et certifikat?
Kan man lave et krav til, at de imamer, der står og prædiker i vores samfund, har et certifikat, som vi kan tage fra dem, når ting sker?
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-14:
Jeg er nødt til at pointere, at SF ganske enkelt har misforstået beslutningsforslaget.
Det her handler ikke om islam eller islamiske trossamfund som helhed; det her handler om et meget specifikt islamisk trossamfund, nærmere bestemt Det Islamiske Trossamfund.
Der er også et Dansk Islamisk Trossamfund og andre islamiske trossamfund.
Men det handler om Det Islamiske Trossamfund, et trossamfund, hvor der stort set udelukkende prædikes had mod jøder, homoseksuelle og frafaldne, og hvor man eksplicit går ud og opfordrer til jihad og alle mulige andre ting.
Og det er der, jeg er nysgerrig på, om SF er indstillet på at være med til som Folketing at tilbagekalde den her statslige blåstempling og de rettigheder, der følger med.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-03-14:
Tak for det.
Beslutningsforslaget her handler om at fjerne den officielle anerkendelse af Det Islamiske Trossamfund.
Der er i dag en lang række anerkendte trossamfund i Danmark; jeg kan bl.a. nævne det jødiske og det buddhistiske, og så er der islam, og der er også en lang række andre.
Der er religionsfrihed i Danmark, og det hylder vi i SF.
Tænk sig at bo i et land, hvor man har retten til at tro, tale og være som den, man er – det er da hamrende vigtigt.
Som jeg læser forslaget her, er det fremsat på baggrund af en række ekstreme udtalelser fra prædikanter inden for trossamfundet islam, og jeg forstår til fulde de frustrationer, der opstår over sådanne handlinger og udtalelser.
Det står i skærende kontrast til den danske lovgivning og til vores demokratiske værdier, når og hvis det finder sted.
Der må ikke opfordres til vold, æreskrænkelse, jihad, hellig krig og meget andet.
Men det er heller ikke i alle tilfælde, det sker, og heldigvis.
For der findes også mennesker, som tror, og som ikke er en del af de fortællinger, som bliver beskrevet i beslutningsforslaget her.
Men når og hvis det sker, er det vigtigt at tage afstand fra det.
Men jeg bliver efterfølgende meget nysgerrig på, hvordan det er, man fører tilsyn med anerkendte trossamfund, og jeg ser også en vigtighed i, at vi efterfølgende dykker ned i det her.
For anerkendte trossamfund er underlagt regler og retningslinjer – ministeren har så fint præsenteret nogle af dem i dag – og de skal sikre, at de her trossamfund opererer i overensstemmelse med loven og respekterer de grundlæggende rettigheder.
Hvad er sanktionen, når noget går imod den gældende lovgivning?
Det er som nævnt noget af det, jeg godt kunne tænke mig at dykke ned i i udvalgsbehandlingen.
SF støtter ikke forslaget, som det ligger her, men vi er klar til at arbejde videre i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2024-03-14:
Folketinget er jo ikke domstolene.
Så når vi har lavet en lovgivning, er det jo domstolene, der lige præcis tager de sager op, der måtte komme fra politiet.
Det er jo derfor, vi siger, at der godt kan være behov for at kigge på den her lovgivning, hvis det er religiøs ekstremisme eller antisemitisme.
Det vil vi ikke finde os i i Venstre.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-14:
Som Folketing er vi repræsentanter for den danske stat, og når den danske stat blåstempler trossamfund, som prædiker had mod jøder, homoseksuelle og frafaldne, så er det selvfølgelig Folketingets opgave at skride ind og tilbagekalde den statslige anerkendelse.
Kim Valentin (V), 2024-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Enten har jeg glemt at læse den del op, eller også hørte ordføreren det bare ikke, da jeg læste det op, så derfor læser jeg det lige igen: Derfor er jeg enig med ministeren i, at vi skal se på, om vi kan ændre loven, eller om der er andre værktøjer, som vi kan skrue på, til målrettet bekæmpelse af religiøs ekstremisme og antisemitisme.
Det er jo ikke Folketinget; det er domstolene, som agerer efter den lovgivning, vi laver.
Og det, jeg siger her, er jo netop, at vi vil kigge på religiøs ekstremisme og antisemitisme.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-03-14:
Det her med lovgivning bliver igen og igen brugt som argument.
Det er en meget besynderlig argumentation her i Folketingssalen, at der ikke er lovgrundlag for noget.
Altså, det er jo sådan her i Folketinget, at det er Folketinget, der laver lovene, og derfor kan vi jo lave en lov i dag, sådan som Dansk Folkeparti efterspørger, der tilbagekalder den her anerkendelse.
Det, jeg står og tager stilling til i dag, er sådan set ikke, om trossamfundet overholder lovgivningen; det er, om man fortsat – jf. den lovgivning, vi laver her i Folketinget – skal have den danske stats anerkendelse, til trods for at man prædiker had mod homoseksuelle, jøder og frafaldne.
Det mener vi ikke i Dansk Folkeparti; det mener regeringen tilsyneladende åbenbart godt at man kan forsvare, altså at de fortsat skal have den anerkendelse.
Det ærgrer mig såre, men jeg vil godt igen bede ordføreren om at redegøre for, hvorfor et trossamfund, der prædiker had mod jøder, homoseksuelle og frafaldne, skal have en blåstempling af den danske stat.
Kim Valentin (V), 2024-03-14:
Tak for ordet.
Religionsfrihed er en central del af et moderne demokrati.
Tro og religion er en dybt personlig og åndelig forståelse, og det er op til den enkelte, hvad han eller hun vil tro på.
I Venstre anser vi religionsfrihed som en væsentlig og grundlæggende del af vores demokratiske værdigrundlag, som vi er forpligtet til at beskytte.
Men selv om vi i Venstre værdsætter og beskytter denne frihed, må religionsfrihed ikke være en undskyldning for at ignorere loven eller krænke andres rettigheder.
Derfor skal trossamfund operere inden for rammerne er gældende lovgivning.
I henhold til det konkrete beslutningsforslag, som vi behandler i dag, er det ikke Folketingets opgave at bestemme, hvilke trossamfund der skal og ikke skal være omfattet af anerkendte trossamfund uden for folkekirken.
Disse regler og krav er allerede fastsat i trossamfundsloven, som ministeren også har gennemgået.
Ligeledes fremgår det af trossamfundsloven, at en anerkendelse kan tilbagekaldes, hvis et trossamfund ikke længere opfylder betingelserne for anerkendelse eller overholder de forpligtelser, der er fastsat i loven.
Dog anerkender vi, at der desværre er eksempler på personer, som aktivt bruger deres trossamfund til opfordring til jihad og anden uacceptabel opførsel, og derfor er vi enige med ministeren i, at vi skal se på, om vi kan ændre loven, eller om der er andre værktøjer, som vi kan skrue på til målrettet bekæmpelse af religiøs ekstremisme og antisemitisme.
Vi mener dog ikke, at det er Folketingets opgave at vurdere, om gældende lovgivninger bliver overholdt eller ej – det er op til domstolene.
Først herefter kan en anerkendelse tilbagekaldes.
Sådan må det være.
Derfor kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Kim Aas (S), 2024-03-14:
Som sagt bakker vi ikke op om det forslag, der er fremsat her, men vi er med på, at vi kan diskutere det i udvalget, og at vi kan diskutere det, når trossamfundsloven skal revideres; så er vi med på, at vi kan kigge på, om der er nogle værktøjer og noget, der skal strammes op på.
Men på nuværende tidspunkt ser vi det ikke som muligt at bruge det her beslutningsforslag.