runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-05-06:
Børn og unge mennesker mødes og er sammen, hvilket vi har hørt rigtig meget om i medierne.
De fleste af dem er jo sammen fuldstændig på den måde, som sundhedsmyndighederne anbefaler.
Der er enkelte, der har været i medierne, hvor det er faldet anderledes ud.
Når de nu alligevel hænger ud, og ud fra det, ministeren siger, som jeg jo fuldstændig er enig i, kunne ministeren så ikke lægge sig i selen, når næste åbning kommer om nogle dage, og få talt med statsministeren, som jo er en del af regeringen sammen med ministeren, og få presset statsministeren til at åbne op for den her del?
Hvis vi netop har muligheden for at overholde de sundhedsfaglige anbefalinger og lukke nogle af de ældste elever ind, så er det jo en mulighed, der er værd at tage med til statsministeren.
Det tror jeg også alle partier er hundrede procent enig med ministeren i.
Grunden til, at jeg siger det, er netop, at lige om lidt har vi overskredet deadline for spørgsmål til næste uge, så hvis der ikke sker det, at der bliver åbnet op nu – det er jo det, som flertallet uden om regeringen gerne vil – så risikerer jeg jo netop, at mine spørgsmål bliver skudt 14 dage ud i tiden, og det vil jeg være ærgerlig over.
I forhold til lokale løsninger: Der er jo kommet rigtig mange gode bud, og nogle små skoler, som jo kun har op til 6. klasse, fortæller, at det faktisk er en ulempe for dem, at de er nødt til at sende kun én årgang hjem og lave noget fjernundervisning for dem og så have resten af eleverne på skolen.
Har ministeren ikke overvejet, hvad en mulighed her kunne være, hvis og såfremt vi kan åbne mere op?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-06:
Jo, men det, der jo er sket med folkeskolen, er, at der hen over årene hvert andet øjeblik er opstået noget, som en eller anden politiker syntes var enormt vigtigt at alle lærte.
Med det resultat, at vi nu styrer, fuldstændig nitty-gritty, hvad det er, der foregår i folkeskolen.
Jeg synes ikke, det klæder det politiske niveau.
Vi har selv bidraget til – og det har Dansk Folkeparti i øvrigt også – at vi løsnede nogle af båndene på de obligatoriske mål, så de ikke var obligatoriske længere.
Jeg synes, vi skal gå meget længere ad den vej, og derfor mener jeg det er et skridt i den helt gale retning at begynde at gøre nye ting obligatoriske.
Det er jo ikke, fordi jeg ikke synes, at både dansk og matematik og sang og alt mulig andet er vigtigt.
Og det er i hvert fald ikke det næste skridt, regeringen kommer til at tage; at vi gør mere obligatorisk.
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Det er rigtigt, at efter udmeldingen var der et forløb, som jeg tror alle har fulgt med i, og det kan man jo karakterisere, som man vil.
Jeg har valgt at beklage for min del, for jeg har ikke noget ønske om, som nogen ellers har forsøgt at fremføre, at skulle udskamme virksomheder.
Mit eneste ønske som erhvervsminister har været, at vi hele tiden kan åbne mere og mere op for flere og flere butikker, og det forudsætter, at det sker på en forsvarlig og god måde.
Og derfor er jeg rigtig glad for, at vi nu har fået lavet de retningslinjer, der skal til, sådan at også IKEA og andre store udvalgsvarebutikker kan holde forsvarligt åbent.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-05-06:
Jeg ved dog ikke helt, om jeg blev klogere.
Alt det her er jo sket i sidste uge, og det har været sådan et meget rodet forløb, kan jeg vist godt tillade mig at sige, hvor der er kommet udtalelser fra mange forskellige steder, og der er blevet udskammet, og ministeren har udtalt, at ministeren var ærgerlig over forløbet.
Det er gået sådan lidt skævt, hvis jeg må tillade mig at sige det.
Derfor tænkte jeg bare, at det her ville være en god anledning for ministeren til at sige, hvad det egentlig var, ministeren mente.
Ud fra det, jeg kan høre nu, var det måske bare: Fint, IKEA åbner, vi laver lige nogle retningslinjer.
Var det det, ministeren mente?
For mig lød det måske lidt mere, som når man ser noget udtrykt med alvorlige øjne, altså lidt som en trussel, eller at det ville få konsekvenser, at der skulle ske noget.
Fint, I åbner.
Det må I jo selvfølgelig godt, så vi laver nogle retningslinjer?
Simon Kollerup (S), 2020-05-06:
Tak for spørgsmålet.
Indledningsvis vil jeg sige, at udmeldingen i forhold IKEA kom på baggrund af, at vi som samfund står i en helt ekstraordinær situation.
Som spørgeren er bekendt med, har regeringen iværksat en gradvis og kontrolleret genåbning af det danske samfund og erhvervslivet.
Flere store varehuse, herunder IKEA, har på anerkendelsesværdig vis holdt lukket efter eget valg på grund af coronasmitten, men ville nu gerne åbne igen.
Men denne genåbning og for den sags skyld genåbningen af andre butikker, der har holdt lukket, bør selvfølgelig ske på en ansvarlig måde.
Regeringen opfordrede derfor til at vente med at åbne, så vi kunne sikre en gradvis genåbning af samfundet.
For at undgå en ukontrolleret åbning fulgte regeringen derfor op ved at holde et møde med IKEA i sidste uge.
Vi havde en god og konstruktiv dialog om de potentielle udfordringer, en stor butik som IKEA står over for.
Efterfølgende blev der opnået enighed mellem erhvervslivet, fagbevægelsen og relevante myndigheder om et sæt retningslinjer, der skulle til, for at det blev en forsvarlig genåbning.
På den baggrund lancerede regeringen torsdag disse nye retningslinjer for varehuse og store butikker, så vi undgår, at flere tusind mennesker samles i én butik, og så de store butikker begrænser kødannelse og sikrer, at kunder kan passere hinanden med to meters afstand m.v.
Mit ønske er, at vi kan åbne op for flere og flere virksomheder, der har holdt lukket på grund af corona.
Det skal selvfølgelig gøres kontrolleret og på forsvarlig vis og efter sundhedsmyndighedernes anbefalinger.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-05-06:
Hvad mener ministeren, når ministeren på baggrund af IKEAs lovlige åbning udtaler, at denne ses med »meget stor alvor«, og at regeringen »vil følge op på denne«?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-06:
Det, der var det væsentlige her, var faktisk, at det var 17 af klassens elever.
Det er ikke en kollektiv betragtning, det er en vurdering af det enkelte barn.
Og ja, det er faktisk skolelederen, der ifølge bekendtgørelsen træffer den beslutning.
Og det vil sige, at det kan være 17 ud af 24 elever, der mistrives på et niveau, hvor man mener at det er værre for dem at være derhjemme, og ja, så må man tage dem tilbage.
Jeg har holdt møder med borgmestrene om det, som jeg også nævnte tidligere i salen i dag, netop for at sige til dem, at ud fra min bedste overbevisning er der alt for få elever, der er i skole, fordi der er langt flere end dem, der er i skole nu, som falder inden for den kategori af åbenhed, der faktisk er i skolen.
Og det vil sige: Lad os da komme ud over isen.
Så har jeg også lovet dem, at jeg nok skal råbe højt, hvis de begynder at bruge det lige lovlig rigeligt.
Men der er altså lang vej igen.
Det betyder ikke, at man må tage dem kollektivt tilbage, og det er jo det, der er det væsentlige – det er en individuel vurdering af eleverne.
Stén Knuth (V), 2020-05-06:
Så det er skolelederen og læreren, der vurderer, at her er så en klasse på 17, som ministeren også nævner, som mistrives i en grad, så der er behov for at tage dem ind i nogle rum, hvor de kan sidde 8 i det ene og 9 i det andet, sådan at der ikke er samlet 17 elever på en gang.
Er det læreren og lederen på skolen, der vurderer det, eller ringer ministeren og siger, at det må man ikke?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-06:
Vi skal være enormt præcise her, ikke?
For hvis en lærer vurderer, at i den her klasse er der 17 elever, som mistrives, så kan læreren godt tage de 17 elever tilbage.
Men man kan ikke kollektivt vurdere, om klassen mistrives.
Og det er jo et spørgsmål om at være skarp på, hvad der ligger i ordet mistrivsel.
Jeg tror, at alle elever synes, det er frygteligt at være derhjemme, og hellere ville være i skole, på nær nogle enkelte få.
Men det er altså ikke nok til at komme tilbage til skolen.
Og det vil sige, at der skal vi bare være skarpe.
Og vi skal huske på, at det jo ikke er, fordi der er nogen af os, der ønsker at holde nogen hjemme, der ville synes, det var rarere at være i skole – og i øvrigt også ville lære mere af det.
Det er jo, på grund af at vi skal undgå, at der kommer for mange smittekæder i Danmark.
Og hvis der er tale om mistrivsel, skal man tilbage på skolebænken.
Og det ligger allerede i de nugældende regler.
Stén Knuth (V), 2020-05-06:
Når ministeren til Politiken den 29. april 2020 udtalte, at »der er ikke plads til – heller ikke under særlige forhold – at åbne for de største elever i den første runde af genåbningen«, hvad er ministerens kommentar så til, at eksemplet fra Odense vel netop viser, at der er plads under særlige forhold til i hvert fald nogle af de store elever?
Ministeren har jo svaret noget lignende på det her spørgsmål nogle gange efterhånden, og det er sådan lidt den samme tale: Det er smittetrykket, det er den første fase, det er forståelsen af, at det er rigtig svært, og at ingen ønsker at gøre det her.
Og måske er det også meget klogt at holde ved den linje, for hvilken glidebane kunne det være, hvis man var mere fleksibel i forhold til at åbne op, og hvor skulle det ende henne?
Så det er måske ud fra devisen om, at hvis ikke alle kan, så er der ikke nogen, der skal kunne det.
Og så er det faktisk rigtig, rigtig svært for skoler, for ledere, for lærere og elever og forældre at forstå, at man kan åbne IKEA og Bilka og frisører og massører og sådan set også noget udesport op, når det gode eksempel fra Odense så bliver bortdømt.
Det har været svært at forstå for den radikale rådmand, og det er sådan set også svært for mig at forstå.
Derfor er spørgsmålet også til ministeren: Hvorfor har ministeren ikke tillid til, at skoler og lærere er i stand til sådan på forsvarlig vis at håndtere små grupper af store børn, som jo i øvrigt også sagtens kan forstå de anbefalinger, der nu er, i forhold til afstand og vaske hænder og spritte af?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-06:
Uanset hvor meget vi ikke kan lide det, er det sådan, det er, på grund af pandemien.
Og det vil sige, at uanset om undervisningen foregår i de vante lokaler eller foregår andre steder eller med afstand eller udendørs eller i mindre grupper, så er skolen lukket for de større elever.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der har haft noget ønske om, at det skulle ske.
Det er sket på grund af en pandemi.
Så jeg har aldrig i Folketinget behandlet forslag om, at nogen havde et offensivt ønske om at lukke skolen for de ældste klasser.
Det har heller ikke været tilfældet her, og det vil sige, at vi i første fase af genåbningen lagde vægt på, at det var de mindste klasser, som fik mindst ud af fjernundervisningen, som kom i gang først.
Og det vil sige, at skolen er lukket for de største klasser.
Det er utrolig trist, og jeg tror, at det er super hårdt for de unge mennesker derude, at de ikke kan komme i skole; men det er det, der har skullet til for at holde antallet af smittekæder nede på et niveau, der gør, at sundhedsvæsenet ikke braser sammen.
Altså simpelt hen at vi ikke har åbnet for hele skolen på en gang, men for enkelte klasser ad gangen.
Det har jeg da bestemt også.
Og det vil sige, at hvis det var de retningslinjer, der gjaldt, så er jeg da helt overbevist om, at de ville overholde dem.
Altså, jeg mener, at både ungdommen og lærerne i øvrigt har udvist kæmpestor ansvarlighed, så jeg er helt overbevist om, at hvis det på et tidspunkt skulle være sådan, at skolerne måtte åbne på de vilkår, at man måtte mødes i små grupper, og at det skulle være udendørs og med afstand, så er jeg helt overbevist om, at man ville overholde det.
Det er bare ikke det, der er tilfældet nu.
Jeg tror, at vi alle sammen håber og ønsker, at der snart kan komme noget mere fællesskab, men det er altså ikke et udtryk for mistillid.
Det er simpelt hen bare et spørgsmål om, at der jo ikke har været åbnet for, at man måtte det, fordi smittetrykket skulle holdes nede på et niveau og den første genåbningsfase ikke indebar, at man kunne åbne delvis for de ældste klasser.
Stén Knuth (V), 2020-05-06:
Jeg forstår det sådan, at børn, der mistrives eller er udsatte børn, har plads i folkeskolens nødundervisning.
Kunne man ikke tale om, at nu, hvor vi er 8 uger henne, så er alle elever faktisk udsatte, og at alle børn mistrives i forhold til ikke at være i skole og se deres kammerater og i forhold til det faglige, det sociale; det, der foregår i folkeskolen?
Så hvis en lærer, en leder vurderer, at her er en klasse, hvor der er særlige forhold, i forhold til at de mistrives, ringer ministeren så og siger, at det må man ikke, hvis lederen eller læreren så alligevel gør det under den paraply, der hedder, at de mistrives?
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-07:
Men stadig væk: Jeg kender en del sosu'er, der bliver ved, efter de har nået pensionsalderen.
Jeg vil bare gerne have beskræftet igen, at hr. Karsten Hønge mener, at sosu-assistenter hører til den højere middelklasse.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-07:
Jamen der er ingen grund til, at hr. Bent Bøgsted er overrasket, for jeg er sikker på, at hr. Bent Bøgsted sad i salen, da vi diskuterede det under førstebehandlingen, hvor vi gik ned i detaljerne omkring det her.
Det er jo ikke en længere klasseanalyse, jeg skal ud i her, om, hvorvidt en sosu-assistent er placeret det ene eller det andet sted.
Det er jo indlysende for enhver, er jeg helt sikker på – også for hr. Bent Bøgsted, og så har vi alle med – at en sosu-assistent ikke tilhører den højere middelklasse.
Det, vi diskuterer i dag, er alene placeringen af, hvor det skal administreres, og det er vi jo tilhængere af.
I forbindelse med det kommer der bemærkninger om ordningen i det hele taget.
Og den her ordning vil langt hen ad vejen stort set blive taget imod, altså præmien, af mennesker, som netop har gode faste job.
Det er derfor, den har det her ret klare sociale sigte, præmien, altså at den rammer den højere middelklasse.
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-07:
Nu regner jeg ikke med, at seniorpension sådan har noget med det her lovforslag at gøre – det er så noget andet.
Men jeg er overrasket over, at hr. Karsten Hønge mener, at en sosu-assistent, der har valgt at blive lidt længere på arbejdsmarkedet efter pensionsalderen, eller en murerarbejdsmand, der godt kan klare det lidt længere, er med i den højere middelklasse.
Det havde jeg egentlig ikke troet at SF mente.
For så vil jeg gerne vide, hvem det så er, der ikke er med i den højere middelklasse.
For det er måske nogle helt andre.
Jeg kender faktisk en hel del ufaglærte, der har en meget høj løn, og det vil sige, at så er de jo med i den højere middelklasse.
Det er bare lidt overraskende, at hr. Karsten Hønge mener, at f.eks. en sosu-assistent i hjemmeplejen skulle være den højere middelklasse.
Karsten Hønge (SF), 2020-05-07:
Men jeg redegjorde ned i detaljer, synes jeg da selv, for det under førstebehandlingen, hvor jeg havde tallene – dem har jeg så ikke lige med mig i dag – på de forudsigelser, som man havde for, hvem det var, der ville gøre brug af senior præmien, ikke seniorpensionen, og seniorpræmien havde kun marginalt beskæftigelsesmæssig effekt.
Der var stort set ingen, man forventede der på grund af det ville arbejde længere.
Det var i høj grad de mennesker, der i forvejen ville lægge nogle år til - typisk kunne det være gymnasielæreren, der i forvejen havde tænkt sig det; folk med et spændende arbejdsliv med stor bestemmelsesret over deres eget liv også på arbejdet - der oveni nu fik den her skattefri præmie på henholdsvis 43.000 kr. og 25.000 kr. I det, vi lagde til grund dengang, da vi behandlede det, kunne man dårligt se nogen effekt i det, og jeg tror ikke, at tingene har ændret sig.
Hans Andersen (V), 2020-05-07:
Tak for uddybningen, og jeg skal beklage, hvis det var undertegnede, som ikke hørte godt nok efter.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-05-07:
Tusind tak for det, og tak for, at formanden lige orienterede om de nye regler.
Der sker jo noget hele tiden, og det er supergodt, at vi kan blive enige om, hvordan vi gør tingene Det her lovforslag drejer sig ikke om selve seniorpensionen – den har vi jo sådan set vedtaget, og det er en rigtig god lov.
Men når det er sagt, vil jeg da stadig væk glæde mig over at høre, når man snakker med folk derude, at der er flere, der har fået tilkendt seniorpension.
Det er en ordning, de er rigtig glade for, og det er også en ordning, som hjælper mange, både nu og i fremtiden, og det kan vi da i fællesskab glæde os over – os, der har været med til at forhandle det på plads.
Hvis man sammenligner den med seniorførtidspensionen, som jo aldrig nogen sinde for alvor kom rigtig godt i gang, vil jeg sige, at jeg i hvert fald vil håbe, at det her vil hjælpe mange, mange flere og give en mere ensartet behandling og tilkendelse af seniorpension end det skete med seniorførtidspensionen.
Det må aldrig nogen sinde afhængige af, i hvilken kommune du bor.
Det skal afhænge af, om du er syg nok til at få den tilkendt eller ej, og ikke af, hvor du tilfældigvis har bosat dig eller er født.
Derfor tror jeg også på, at det bliver mere ensartet, når tilkendelsen nu kommer til at ligge ved en seniorpensionsenhed under ATP, som det her lovforslag drejer sig om.
Når vi så med dette lovforslag har enheden på plads, bliver det næste selvfølgelig at få det overført fra den midlertidige ordning ved kommunerne, sådan som det er nu, og så til den permanente ordning ved seniorpensionsenheden, som starter den 1. januar 2021.
Og det arbejde omkring loven forventer vi så at tage fat på til efteråret.
Jeg både tror og forventer, at samarbejdet mellem kommunerne og seniorpensionsenheden vil komme til at fungere rigtig godt til gavn for dem, vi selvfølgelig skal hjælpe, og dem, som det drejer sig om, nemlig de syge seniorer, som har det rigtig skidt og er så syge, at de ikke kan arbejde, og som har brug for den her ordning.
Med de ord støtter Socialdemokratiet forslaget.
Hans Andersen (V), 2020-05-07:
Tak for det.
Jeg har blot et ønske om, at SF's ordfører, hr. Karsten Hønge, vil uddybe bemærkningerne om, at seniorpensionen og aftalen om seniorpensionen er sådan en aftale, hvor vi forgylder middelklassen og den højere middelklasse.
Det er ikke min oplevelse af den aftale, vi har lavet om seniorpension.
Jeg synes sådan set, at seniorpensionen og seniorpensionsaftalen er en rigtig, rigtig god aftale.
Den hjælper nedslidte mennesker på en værdig måde til at komme væk fra arbejdsmarkedet og over på en ydelse, som faktisk svarer til en førtidspension.
Så hvori består den her forkælelse af den højere middelklasse?
Karsten Hønge (SF), 2020-05-07:
Seniorpensionen lader meget tilbage at ønske, og vi glæder os i den grad til at se regeringens udspil til en pension, der anderledes både tager hånd om de nedslidte og adresserer det uretfærdige i, at det ikke afspejles i pensionsalderen, hvornår man er startet på arbejde.
De to udfordringer glæder vi os til at se blive behandlet i regeringens udspil, som skulle komme senere på året.
Lovforslaget indeholder bestemmelser om seniorpensionen, og jeg vil bare igen bekræfte SF's holdning til det.
Det opfatter vi som milde gaver til middelklassen og den højere middelklasse uden nogen, stort set, mærkbar beskæftigelsesmæssig effekt.
Men man havde partierne imellem åbenbart penge i overskud, og så syntes man, at de skulle bruges til at forgylde tilværelsen for middelklassen og den højere middelklasse.
Men uanset det, så skal ordningen jo administreres, og det er en god idé at have en samlet enhed.
Der er for meget landslotteri over det, når de her afgørelser ligger ude hos kommunerne.
Vejen hen imod at få den her centrale placering har været noget ujævn, mens den har været på tålt ophold i kommunerne, hvor de jo ikke har lagt skjul på, at de var temmelig trætte af at skulle administrere det et stykke tid, inden det så bliver overtaget.
Men det er så det, vi gør i dag: finder en fælles administrationsenhed, der så forhåbentlig også kan sikre både en hurtigere behandling og en mere ensartet behandling.
Så SF støtter forslaget.
Samira Nawa (RV), 2020-05-07:
Det var i december sidste år, at vi indførte selve seniorpensionen, en rigtig god og vigtig ydelse, som jeg ved er populær, og som rigtig mange er glade for.
Det lovforslag, som vi behandler i dag, drejer sig om, at der skal etableres en ny selvstændig og landsdækkende myndighed til tildeling af seniorpensionen, og det har været en vigtig prioritering for Radikale Venstre.
For tilkendelse af seniorpension må ikke afhæge af, hvor i landet man bor.
Jeg kan derfor meddele, at Radikale Venstre bakker op om dette lovforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2020-05-07:
Nu er der blevet sagt mange kloge ord tidligere af de to kolleger, der fortalte lidt om seniorenheden.
Men det er jo vigtigt for Dansk Folkeparti, at seniorpension kommer til at fungere, som den skal.
I en overgangsperiode er der jo lagt op til, at KL, altså kommunerne, skulle vurdere, om folk kunne få seniorpension, indtil seniorpensionsenheden kom på plads.
Det er det, den gør med den her lov, så den er klar til at tage over 1. januar.
Det er vigtigt for Dansk Folkeparti, og det har hele tiden været det, at folk skal have samme behandling, uanset hvor i landet de er, og uanset hvilken kommune de er i.
Det er det, vi kan opnå ved at lægge det ét sted, altså i seniorpensionsenheden her.
Indtil da er det så kommunerne, der løfter opgaven.
Derfor håber jeg da også, at ministeren hurtigst muligt igen får lukket op for jobcenterets behandling af dem, der ansøger om seniorpension.
Det gælder for øvrigt også førtidspension, nemlig at man hurtigst muligt får lukket op.
Nu er der lagt op til, at man skal lukke samfundet noget mere op, og så er der vel ingen grund til, at jobcentrene ikke også kan lukke op på fuld kraft, så vi kan få det i gang igen.
Men der er også muligheder for, at man selvfølgelig kan klage til Ankestyrelsen over afgørelsen, der er truffet i seniorpensionsenheden.
Det er også sådan, at hvis man er utilfreds med en afgørelse, som kommunen har truffet, så kan man klage over det igen, når seniorpensionsenheden er oppe at køre.
Man kan få det afprøvet der for en sikkerheds skyld, hvis nu det er sådan, at man føler, at man har fået en uretfærdig behandling.
Så kan de tage over.
I Dansk Folkeparti synes vi, at det, der er blevet opnået med det her, er udmærket, og vi er enige om, at det skal kunne fungere fra 1. januar.
Så Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig lovforslaget.
Hans Andersen (V), 2020-05-07:
Tak for det.
Jeg er meget tilfreds med, at vi nu får den administrative ramme på plads for fremtidens seniorpension.
Vi sikrer dermed, at alle nedslidte seniorer uanset branche får ret til at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Det har været vigtigt for Venstre med seniorpensionen at sikre, at hvis man er nedslidt og ikke kan arbejde, så skal man ikke arbejde.
Det har samtidig været vigtigt for Venstre, at Seniorpensionsenheden bliver en selvstændig, økonomisk uafhængig myndighed og med dette lovforslag får ansvaret for tilkendelsen af seniorpension fra den 1. januar 2021.
Med en selvstændig seniorpensionsenhed sikrer vi lige vilkår for alle dem, der søger om seniorpension.
Seniorpensionen har allerede bevist sit værd ved at have et stort ansøgertal – over 1.000 borgere har allerede ansøgt om seniorpension i løbet af årets første 5 uger.
Det er langt flere end den tidligere seniorførtidspension, som vi må erkende ikke havde den effekt, som vi havde tænkt den skulle have.
Fremtidsudsigterne for retten til seniorpension for nedslidte ser altså lyse ud.
Hvis man nu alligevel er usikker, bidrager den selvstændige enhed til at vejlede borgere i ansøgningsprocessen, og det muliggør en højere sandsynlighed for, at borgere i målgruppen for seniorpension også bliver vejledt korrekt, og det betyder i sidste ende, at flere vil få tildelt en seniorpension.
Flere nedslidte vil altså blive hjulpet væk fra arbejdsmarkedet på en værdig måde, og med det in mente støtter Venstre dette lovforslag.