runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lise Bech (DF), 2020-12-09:
Tak, formand.
Det her forslag om en grøn valgmulighed i alle offentlige køkkener er jeg ret sikker på alle her er enige i er en god ide.
Jeg er også ret sikker på, at kokke og ernæringsassistenter, køkkenledere og medarbejdere i de offentlige køkkener er meget opmærksomme på at lave god og nærende kost med grønne valgmuligheder.
Men det her forslag drejer sig jo ikke bare om en grøn valgmulighed.
Det handler om, at det skal være et plantebaseret måltid, det vil sige et vegetarisk eller et vegansk måltid.
I dag er der et par procent af befolkningen, der er vegetarer eller veganere.
Så har man et stort ønske om at få et plantebaseret måltid på plejehjemmet, hospitalet eller i daginstitutionen, bør man jo udtrykke det ønske til køkkenlederen.
Der er jo en stor chance for, at der er rigtig mange plejehjem, hvor der er nogle beboere, der ikke ønsker det, eftersom det bare er et par procent, der er veganere eller vegetarer.
Derfor er det vigtigt, at det målrettes til beboerne.
Og jeg ved også, at der er rigtig mange plejehjem, der af samme årsag har noget, de kalder ønskekost, da mange ældre er småtspisende.
Så er der en ældre beboer, der ønsker plantebaseret kost, er det rigtig mange steder også en mulighed.
Men jeg synes ikke, det er noget, der skal lovgives om, og det har jo været fremme også her tidligere i dag, at det er noget, der skal komme ude lokalt.
Det skal komme som ønsker ude lokalt, så derfor kan vi ikke støtte det her forslag.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-09:
Tusind tak til ordføreren for talen.
Jeg vil egentlig også gerne lige anholde det liberale standpunkt i den her sammenhæng, for det er jo sådan, at Venstre også som gammelt regeringsparti altid har været temmelig flittige med at gribe vældig detaljeorienteret ind i det kommunale selvstyre.
Så det er ofte et argument, der bliver grebet til, føler man lidt, når man ser det udefra, altså noget, der ligesom er bekvemt nogle gange, og andre gange noget, man ser stort på.
Og i den her sammenhæng kan jeg godt forstå, at det kan være svært at lægge sig ud med nogle af de store vælgergrupper, der er i Venstre i forhold til den her dagsorden, hvor jeg kunne forestille mig, at baglandet er temmelig splittet.
Jeg vil egentlig blot spørge ordføreren: Er det ikke netop liberalt at lade det enkelte menneske have en mulighed for, når man bliver indlagt på sygehuset, frit at kunne vælge et plantebaseret måltid?
Er det ikke netop uliberalt at blive tvunget til at spise noget, man ikke har spist i måske 20 år?
Erling Bonnesen (V), 2020-12-09:
Så i forlængelse af de svar, jeg allerede har givet, vil jeg sige, at når man har ansvaret lokalt, kommer man ind i det, og så lægger man jo også energi i netop at få den bedste sammensætning i forhold til kostplanerne osv.
Der er det da helt klart – det lytter jeg mig også til – at når jeg kommer rundt med lige præcis den grønne dagsorden, den mere plantebaserede kost, så kan jeg se, at den vinder indpas.
Det gør den, og det tager man også til sig.
Så det ser jeg da med glæde og tilfredshed på.
Og der skal vi da ikke tage initiativet fra dem, men netop sige: De skal have lov til at udfolde deres forskellige idéer på området i forhold til sammensætningen af en varieret kost, hvor der også indgår mere og mere grønt.
Det er fint.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-09:
Det lyder enormt positivt.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-09:
Jamen det er jo allerede en del af den aktive igangværende debat, og det vil da kun blive endnu mere intensiveret, tror jeg.
Det er jeg da helt sikker på den vil blive i den kommende valgkamp, også når de emner er til debat lokalt, fordi der er interesse for det, og den øver sin indflydelse der.
Det ved vi også fra de forskellige bestyrelser, der er i både børnehaverne og skolerne og i brugerrådene, der er ved ældrecentrene; der drøfter man jo de her ting.
Og det bliver mere nærværende, når man også har ansvaret for det.
Det ved vi da af egen erfaring, så det er allerede på dagsordenen.
Jamen det håndterer vi jo på samme måde, som jeg allerede har redegjort for.
Det er godt, at man diskuterer det lokalt, for så vidt angår både kommunalbestyrelsen og de enkelte institutioner.
Det kan være i et brugerråd eller en skolebestyrelse, eller det kan være, hvad man nu har af betegnelser og forskellige organiseringer, så man får drøftet de ting og selvfølgelig lytter til de borgere og brugere, man har det lokale sted, og på den måde får det sammensat.
Som jeg også har markeret, er det fint og godt og rigtigt, at der så indgår mere plantebaseret kost fremover i en varieret kostsammensætning.
På den måde bliver det jo helt nærværende, også at man skal tage ansvaret lokalt, og på den måde kommer der også de bedste kostplaner ud af det til syvende og sidst med den største tilfredshed for dem, som bruger tilbuddene.
Carl Valentin (SF), 2020-12-09:
Jeg synes, der bliver snakket en lille smule udenom.
Man taler om, at det er godt at have diskussionen lokalt, og at det er godt at inddrage borgerne og sådan noget.
Det er jeg helt sikker på at alle Folketingets medlemmer er enige i.
Men har Venstre ikke en holdning til, om det vil være en god ting at tilbyde en plantebaseret ret det enkelte sted?
Altså, mener Venstre, at det vil være en god ting?
For her afviser man jo bare at træffe beslutningen fra Christiansborgs side; det kan jeg godt forstå at man kan have nogle principielle grunde til.
Men mener Venstre, lokalt set, at det vil være en god idé generelt?
Vil det være fornuftigt at indføre et tilbud om plantebaseret mad i offentlige køkkener?
Erling Bonnesen (V), 2020-12-09:
Hvis jeg forstår spørgeren rigtigt, vil man gerne her fra Christiansborg nærmest tvinge det på plads, og det er det, vi ikke bryder os om i Venstre.
Vi vil hellere lade tingene gro roligt nedefra, og jeg kan også konstatere, at frøene er sået og de er vandet, og at planterne bliver, om jeg så må sige, nurset.
Så den grønne dagsorden vokser; det tror jeg at vi alle sammen kan blive enige om.
Og det er fint, og det er godt, og så skal det have lov til at udvikle sig derfra.
Tværtimod skal man understøtte det lokale engagement – som jeg allerede har svaret.
Carl Valentin (SF), 2020-12-09:
Det, jeg hører hr. Erling Bonnesen sige, er, at man lægger afgørende vægt på personlig frihed, men at man ikke ønsker at træffe valget fra Christiansborgs side.
Så derfor vil jeg høre hr. Erling Bonnesen, om han vil opfordre til, at man lokalt træffer beslutning om, at der indføres tilbud om plantebaseret mad i de offentlige køkkener.
Lise Bech (DF), 2020-12-09:
Man skal selvfølgelig ikke leve af tilbehør, men i forhold til de tilfælde, hvor man kommer ind på et plejehjem og skal til at indrette sig og de så ikke i første omgang er gearet til det: Det bliver de.
Vi har nogle meget dygtige mennesker på de her steder, der har uddannet sig inden for kost og ernæring.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-09:
Altså, det ved vi jo faktisk ikke.
Ordføreren bruger en argumentation om, at man som ældre bare kan gå ud i køkkenet på en offentlig institution eller alle mulige andre steder og sige: Jeg skal have plantebaseret mad.
Ved ordføreren, hvor mange steder man kan det?
Kan ordføreren garantere, at det er halvdelen af stederne i landet?
Altså, har ordføreren nogen som helst dokumentation for, at det argument kan bruges her?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-09:
Jeg synes, det er fint at have fokus på, hvad for en efteruddannelse der er mulig med den finanslov, som nu er landet.
Og der er jo flere muligheder.
Der er jo de penge – 4 x 45 mio. kr. – til økologien, og her er økologisk omlægning af de offentlige køkkener nævnt.
Men det er korrekt, at der også er andre penge, og der synes jeg, der er et interessant perspektiv i, om vi kan få fingrene i nogle af de penge til grøn efteruddannelse til også at efteruddanne noget køkkenpersonale.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre De Radikales ordfører folde det lidt ud, med hensyn til hvad det er for nogle beløb, som ordføreren forestiller sig at vi ligesom skal aktivere til noget efteruddannelse af køkkenpersonale fra de midler, som er afsat til den grønne efteruddannelse, for der kan jo nemt blive rift om økologipengene.
Så jeg synes, det er rigtig positivt, hvis vi kan have en dialog om, hvordan vi også får køkkenpersonalet omfattet af de omstillingspenge, der er til efteruddannelse.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-09:
Jeg er helt enig, og jeg ved, at ordføreren og jeg deler det fokus, så jeg er ret sikker på, at når vi begynder at snakke om udmøntningen af det her og kriterierne for den pulje, så er vi fra hvert vores parti vågne i forhold til at få sat den her ramme, så det faktisk er en helt tydelig vej, man kan gå.
Jeg ville i hvert fald ønske for os i finanslovsforhandlingerne, at det var den måde, man strammede den til på.
Man kan også sige, at der lige nu er en økologipulje på 25 mio. kr., der skal udmøntes, hvor man også kunne gå ind og sætte 2-5 mio. kr. af til et forskningscenter i plantebaseret kost, som jeg også ved har været ønsket længe, både fra ordførerens parti og fra mit eget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-09:
Det er korrekt, at der er flere muligheder, og jeg deler den holdning, at der kan være et fokus på den plantebaserede kost i forbindelse med økologien, og at det kan indgå i de drøftelser, som vi startede med her kl. 8.15 i dag.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-09:
Det er fuldstændig korrekt.
Men hvis vi skal blive sådan lidt lavpraktiske, handler det jo også om, at hvis vi herindefra nu siger – det var i hvert fald en diskussion i vores gruppe – at det her skal være en rettighed fra, lad os bare sige årsskiftet, for at sige et eller andet, så lægger du også et pres på køkkenerne derude, med hensyn til at de skal kunne være med på det her.
Ret beset kunne et argument jo også være, at det her netop er noget, vi bliver nødt til at tage i dialogen.
Og der kan rammen omkring grønne offentlige indkøb være den helt rigtige dialog – for der kan vi måske faktisk også favne noget af den modstand, som vi ellers kan rende ind i, med et krav om en rettighed.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-09:
Tak for det.
Anerkender ordføreren, at den grønne dagsorden også er sat lokalt, og at man jo er i fuld gang med at diskutere det og også har taget det til sig – måske på lidt forskellige måder rundtomkring, men at man har taget det til sig – og arbejder med det og udvikler på det og fremmer mere plantebaseret kost?
Carl Valentin (SF), 2020-12-09:
Ja, jeg anerkender, at den udvikling er i gang lokalt.
Det er til gengæld ikke Venstres fortjeneste – det er mere en masse grønne partier, der kæmper for det.
Og i bl.a. København og Aarhus har man jo besluttet, at man skal reducere udledningen fra kosten med 25 pct. i 2024 og i 2025 – og det er en rigtig god udvikling.
Men der er stadig væk ikke en rettighed til, at man lokalt kan vælge det plantebaserede, hvis man ønsker det.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-09:
Anerkender ordføreren så også, at vi er glade for, at ordføreren svarer bekræftende på det?
Og hvem der så skal have æren for det, tror jeg vil være meget forskelligt rundtomkring.
Men anerkender ordføreren så også, at når nu udviklingen er i gang, skal der lige nøjagtig være plads til den lokale idérigdom, den lokale forskellighed, i forhold til hvor meget man vil lægge vægt på det ene og det andet og det tredje?
Det er vi sådan set allerede i gang med.
Carl Valentin (SF), 2020-12-09:
Jeg synes, at det er centralt med lokal valgfrihed.
Som jeg også sagde i min ordførertale, synes jeg ikke, at det her er en detailstyring, for man bestemmer ikke, præcis hvad der skal serveres.
Man siger blot, at hvis der er et ønske om plantebaseret mad, skal man kunne få det.
Og så kan man lokalt finde ud af, hvad man vil servere, og hvordan man vil indrette det.
Altså, det synes jeg egentlig ikke er så voldsomt.
Så jeg anerkender fuldstændig dilemmaet – vi har diskuteret det meget i SF, fordi vi er tilhængere af lokalt selvstyre, men vi kommer altså også frem til her, at den her rettighed er et minimum, som vi godt kan bakke op om.
Lise Bech (DF), 2020-12-09:
Det har jeg ikke, men det kan vi jo spørge om.
Men altså, jeg ved helt positivt, at de fleste plejehjem – eller også er det bare i Jylland, at det er sådan – er det muligt at få ønskekost, det er muligt at få sund og nærende kost.
Og det er det jo også her, for man uddanner sig ikke som ernæringsassistent eller køkkenassistent og -leder osv., hvis man ikke interesserer sig for, at det er sund og nærende kost, man serverer for de ældre.
Anders Kronborg (S), 2020-12-09:
For mig er det ikke kun et spørgsmål om kommunalt selvstyre eller ej – det synes jeg sådan set også jeg redegjorde for i mit indlæg.
Danmark fik i 1961 en ny kulturminister, Julius Bomholt – faktisk den første kulturminister – som allerede dengang skrev kulturtekster, hvor han inddrog kosten som en del af det at danne mennesker, en del af det at opdrage mennesker, en del af det at have en samtale om noget, der er så nært.
Så for mig handler det også om åndsfrihed.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-09:
Jeg tænker, at det er en rigtig fin ting med uddannelse, men når man snakkede om uddannelse i 2017 og vi nu snakker om det igen, så synes jeg ikke, at vi kan blive ved med at vente på uddannelse; nu er vi nødt til at træffe nogle beslutninger, som gør, at det enkelte menneske får en frihed til at vælge den plantebaserede kost.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-09:
Jeg synes ikke, at de to ting står i et modsætningsforhold til hinanden.
Herinde snakker vi jo i dag bare om at skabe en rettighed, således at man har et alternativ, altså et frit valg, derude.
Og for mig at se kunne det være en løftestang til faktisk også at få sat det her på dagsordenen i nogle af de mindre kommuner, hvor det er lidt op ad bakke – ja, undskyld mig – med den her dagsorden, fordi der er en madkultur, som måske ikke helt er nået dertil, hvor også den socialdemokratiske ordfører gerne vil hen.
Der bliver meget hurtigt lukket af for den type samtale, hvor vi taler nysgerrigt og åbent om det og går til det som en rejse, vi kan tage på sammen.
Anders Kronborg (S), 2020-12-09:
Nu kommer jeg jo selv fra en af de kommuner, der netop var landskendt på grund af kosten, fordi man på daværende tidspunkt havde en person, Sundbo, der faktisk var med til at indføre skolemad til børn, der kom fra arbejderhjem.
Det var sådan set med til at danne ringe i vandet til kommuner, der for alvor havde behov for det; man lærte af det, man var nysgerrig osv.
Det har det jo bare nogle gange med at være sådan, når man laver de her regler herinde, at så bliver det ikke kun rettet; så bliver det faktisk også et rigidt værktøj, som man bøvler med.
Frygter den radikale ordfører ikke det?
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-09:
Nej, jeg frygter nærmere, at man bliver ladt i stikken derude – både som borger og som vegetar, der forsøger at få sig et plantebaseret måltid, der er nærende – altså at vi herindefra siger, af det overlader vi igen til kommunerne, og så er det derude, i den lokale valgkamp, at man skal tage slåskampen, sådan som der også er blevet lagt op til.
Og bevares, jeg synes da helt klart, at den kamp skal tages derude, også i den lokale valgkamp, og vi er også klar i Radikale – men der er altså også noget, vi godt kan hjælpe til med herindefra, tænker jeg.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-09:
Og tak for den passionerede tale.
Jeg er glad for, at ordføreren siger, at I går positivt ind i udvalgsarbejdet.
Men jeg kan se, at i 2017 var Radikale Venstre med i et beslutningsforslag, som gik på, at man skulle oprette en omlægningspulje til at fremme driften af økologisk og plantebaseret kost i de offentlige køkkener.
Og det er jo immer væk godt 3½ år siden.
Så jeg håber virkelig, at det er med en positiv tilgang, at Radikale Venstre går til udvalgsbehandlingen.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-09:
Nu var det beslutningsforslag jo faktisk netop baseret på det her ønske om at få opgraderet og løftet det faglige niveau ude i køkkenerne, og for mig at se er det faktisk også det, vi lige har gjort i finansloven, nemlig at få skabt en ramme for, at det kan lade sig gøre, ved at afsætte en pulje på to gange 100 mio. kr. til grøn efteruddannelse og opgradering.
Og for mig at se skal uddannelsesinstitutioner, der arbejder med kost, simpelt hen bare komme i gang med at søge de penge, for det er jo den vej, vi skal.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-09:
Nej, det er da meget muligt, at spørgeren ikke forstår det, men selv forstår jeg i hvert fald udmærket vores egen politik i Venstre.
Vi lægger afgørende vægt på det enkelte menneskes frihed, og jeg er ikke enig i den fortolkning, som spørgeren stiller op her; jeg synes, den er modsætningsfyldt.
Jeg har markeret i tidligere svar, at vi lægger afgørende vægt på, at det her besluttes og håndteres lokalt, og at man selvfølgelig også gør det i en god dialog med de lokale borgere og brugere af de forskellige tilbud.
Det er også min egen erfaring, at det giver de bedste resultater.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-09:
Jeg synes ikke helt, det er et svar.
Venstre har så ofte lovprist det enkelte menneskes frihed – det enkelte individs frihed – og at man så står her og tager den frihed fra det enkelte individ, altså friheden til selv at kunne vælge grønt, til gengæld for det regelsæt, som Venstre i mange andre sammenhænge siger at vi ikke skal presse ned over hovedet på folk, synes jeg er en slags selektiv liberalisme.
Jeg kan ikke helt forstå det.
Tak, og tak for talen.
Alternativet støtter naturligvis det her forslag, som også har groet i vores have og på vores ressourcer.
Og vi er interesseret i det her med det personlige valg, for det er rigtigt, at vi går super meget ind for lokalt selvstyre, men vi går jo også rigtig meget ind for det personlige valg.
Og det her er jo ikke noget med at presse nogen til f.eks. at lade være med at spise kød.
Det her handler om, at dem, som er i de statslige kantiner, skal have mulighed for at spise plantebaseret.
Hvordan kan det være, at ministeren synes, at det lokale selvstyres råderum er vigtigere end det enkelte menneskes mulighed for at kunne tilvælge et plantebaseret måltid i de statslige køkkener?
Rasmus Prehn (S), 2020-12-09:
Vi synes, at det er vigtigt med muligheden for at vælge det plantebaserede.
Vi synes, at det er vigtigt, at man kan vælge at sammensætte sin kost med fokus på klima og med fokus på sundhed.
Men vi synes også, at det er vigtigt, at man ude i kommunerne kan tage den her debat – og det samme med regionerne.
Det er derfor, vi siger: Der er rigtig meget af intentionen i det her beslutningsforslag, som vi sagtens kan se os selv i, fordi det er en god dagsorden og det er vigtigt at have den mulighed som borger.
Det, vi bare meget gerne ser, er, at det er beslutninger, man træffer hos de enheder, der har ansvaret.
Altså, hvis det er den lokale folkeskole eller den lokale daginstitution, så er det kommunerne; er det det lokale hospital, er det regionerne – sådan at man får den decentrale beslutning ind over, også fordi det skaber bedre dialog, det skaber bedre samtale, hvor den enkelte borger er mere med i den transformation, om man så må sige.
Så vi lægger meget vægt på også det lokale selvstyre.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-09:
Ja, det gør vi også.
Men jeg vil bare høre, om ministeren deler den bekymring, som andre partier, f.eks. SF, også har, om, at når vi gør sådan her, risikerer vi, at der er en række kommuner, som slet ikke kommer ud af starthullerne, altså som ikke kommer nogen vegne og bliver ved med det i ganske lang tid.
Altså, vi åbner jo simpelt hen en mulighed for, at det nogle steder kan vare rigtig længe, før folk får et plantebaseret valg.
Hvad gør vi med det?
Hvordan kommer vi videre de steder, som ikke har tænkt sig at flytte sig af sig selv?
Rasmus Prehn (S), 2020-12-09:
Jamen der er vi fra regeringens side ikke så bekymrede og så skeptiske, som man er fra Alternativets side.
Jeg havde egentlig forstået, at Alternativets dyder også handlede om håb og om optimisme.
Og når vi står over for et kommunalt valgår og et regionalt valgår, skal vi jo tro på, at de her debatter bliver taget, også i de små kommuner, også i de kommuner, der ikke har så mange penge.
skal vi have den her mulighed.
Så det er en debat, som vi rigtig gerne vil have i fokus, og der er vi fra regeringens side åbenbart mere optimistiske, end man er fra Alternativets side.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-09:
Tusind tak.
Jeg vil også meget gerne takke for en faktisk temmelig progressiv tale – den var meget positiv, tangerende til at være overraskende, men måske alligevel ikke, da det jo er en ny minister.
Så jeg er rigtig glad for, at vores nye minister har overtaget dagsordenen fra den gamle minister.
Tak for det.
Når vi står her, og når forslagsstillerne har fremsat det her beslutningsforslag, så er det jo også på vegne af rigtig mange borgere, som faktisk ikke kan komme igennem med det, og som sætter deres lid til, at vi i Folketingssalen kan hjælpe dem med at få en dagsorden igennem.
Og det er jo, fordi man, selv om ministeren siger, at det her må blive afgjort i et valgår lokalt der, hvor borgerne er, faktisk ikke kan komme igennem med det ude i de små kommuner.
Når man så som borger spørger, fortæller eksempelvis embedsfolkene, at lokale politikere ikke har til sinds at gøre det her, og så står man der med sit behov og sin efterspørgsel og rammer en mur.
Så prøver man at sætte dagsordenen herinde, og så bliver bolden sendt tilbage.
Hvordan forholder ministeren sig til det forhold?
Rasmus Prehn (S), 2020-12-09:
Jeg er selvfølgelig rigtig ærgerlig over og ked af, hvis der er borgere, der oplever, at de ikke kan få imødekommet deres behov i forhold til at kunne vælge plantebaseret kost.
Det er trist, og det er træls.
Nu tror jeg, man må have med i sine overvejelser, at vi for 4 år siden, da vi sidst stod over for et kommunal- og regionsrådsvalg, slet ikke var så langt i bevidstheden om vigtigheden af det grønne valg, også når det handler om fødevarer – hvor vigtigt det er for klimaet, og hvor vigtigt det er for sundheden.
Der tror jeg, at når vi går ind i det her kommunale og regionale valgår, er der en helt anden bevidsthed, så de borgere, der i øjeblikket føler, at de ikke har mulighed for de her ting, har mulighed for at sætte den dagsorden i forbindelse med den lokale valgkamp.
Og det håber jeg rigtig meget på at de vil gøre, for det er en vigtig debat, og den debat kan også føre til, at flere, ikke bare når de spiser mad i det offentlige, men også i forbindelse med deres private indkøb, bliver mere bevidste, for debatten er med til at flytte holdninger, så man langsomt, men sikkert tænker: Jeg kan godt snige lidt flere grønsager ind; jeg kan godt spise lidt mere plantebaseret, for det er godt for klimaet, det er godt for miljøet, og det er godt for sundheden.
Kathrine Olldag (RV), 2020-12-09:
Tusind tak.
Selv om det er en rigtig god debat i dag, kan jeg jo godt regne ud, at det muligvis ikke lige bliver i dag, vi får indført en rettighed, selv om jeg ligesom Carl Valentin egentlig personligt hælder til, at det er den vej, vi burde gå.
Men når så ministeren åbner for, at vi tager fat i den her dagsorden, når vi skal til at tale om offentlige grønne indkøb, så kan ministeren også godt regne med, at vi i hvert fald i samlet flok fra støttepartiernes side kommer til at sætte meget skarpt fokus på det her og på også at få lavet en pagt med kommunerne, lidt i stil med, da vi f.eks. arbejdede med økoløftet, så kommunerne kommer til at gå aktivt går ind i den her dagsorden – så kan det godt være, den skal lempes ind på en anden måde.
Hvordan forholder ministeren sig til det?