runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2022-04-19:
Jeg vil egentlig også starte med at sige tak til SF for at fremsætte det her forslag, så vi om ikke andet kan få drøftet, hvad det er, der er en værdig ældrepleje og en værdig pleje af de mennesker, som desværre rammes af demens.
Som der tidligere er sagt her fra talerstolen, tror jeg vi alle sammen har stiftet bekendtskab med den meget, meget frygtelige sygdom demens, som jo, når man bliver ramt, bl.a. kan medføre det her med, at man simpelt hen ændrer personlighed og ikke kan genkende sine kære – altså alle de her forskellige ting, som også rammer de pårørende rigtig, rigtig hårdt.
Hvor man før måske har haft et ganske normalt og aktivt liv – deltaget i en masse aktiviteter, haft et socialt liv, set sin familie og sine venner, rejst og lavet alle de ting, som jeg tror vi alle sammen nok er enige om bidrager til at give livet værdi og mening – kan man opleve, at det lige pludselig falder fra hinanden, fordi man ikke alene bliver ældre, men også rammes af en demenssygdom.
Jeg kunne godt tænke mig at få svar på et spørgsmål, som jeg også stillede til ministeren før, nemlig i forhold til hvorfor kommunerne ikke allerede i dag bruger den her mulighed.
Men i Nye Borgerlige mener vi jo helt grundlæggende, at vi skal kigge helt anderledes på bl.a. ældreområdet, fordi vi ønsker, at pengene skal følge den enkelte ældre.
Man skal have lov til at bestemme i eget liv, også når man bliver ældre, for vi mener sådan set ikke, at man skal have andre rettigheder, man skal ikke have dårligere rettigheder og dårligere muligheder for at leve sit liv, når man bliver ældre.
Det er klart, at når man bliver ældre, så er der også nogle ting, som man er mere udfordret på, og det kunne f.eks. være at komme ud af huset, besøge venner og familie osv. – også hvis de bor lidt længere væk.
Så det lyder positivt, at der måske bliver landet en beretning i udvalget.
Vi glæder os til at få svar på de spørgsmål, der er i forhold til, hvorfor kommunerne ikke bruger det i dag, men i Nye Borgerlige vil vi også gerne decentralisere.
Og når vi taler decentralisering, taler vi ikke om at decentralisere ud i kommunerne; så taler vi om at decentralisere helt ud til de enkelte institutioner og ud til den enkelte dansker.
Og der ville vores ældrepolitik, som vi har formuleret meget højt og tydeligt, i hvert fald være rigtig, rigtig god her, fordi pengene så ville følge den enkelte ældre en til en.
Tak for ordet.
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-04-19:
Tak for det, formand.
Lovforslaget, som vi skal drøfte nu, udmønter en lille del af en meget bred politisk aftale om reserven til foranstaltninger på bl.a. socialområdet for 2022-2025.
Med i aftalen er Venstre, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, SF, Enhedslisten, Konservative, Alternativet, Liberal Alliance og Kristendemokraterne.
Og tak for det, det er nemlig godt, at vi er så mange partier, der står bag den her række af initiativer, som jo dybest set har til formål at gøre livet og hverdagen en lille smule bedre for nogle af dem i vores samfund, der på den ene eller den anden måde har det svært.
Og det er jo sådan set også det, som lovforslaget her handler om.
Formålet med lovforslaget er nemlig at styrke borgernes retssikkerhed på socialområdet og ikke mindst også på handicapområdet.
Det skal altså bidrage til at sikre, at borgerne får den hjælp og støtte, som de har ret til.
Lovforslaget her står på ingen måde alene.
Og lovforslaget her handler så om en del af det tema, der hedder skærpet opfølgning og tilsyn med kommunerne.
For det første handler forslaget om at stille nogle skærpede krav til kommunernes behandling af det såkaldte danmarkskort over omgørelsesprocenter, altså den her oversigt, som kommer en gang om året, over, i hvor høj grad de forskellige kommuners afgørelser omgøres, når de ankes til Ankestyrelsen.
Fremover skal kommunalbestyrelserne ikke bare forholde sig til danmarkskortet; de skal også beslutte, hvorvidt der er behov for at lave en handlingsplan til styrkelse af den juridiske kvalitet i kommunernes sagsbehandling.
Og hvis de når frem til, at det er der ikke behov for, skal de meddele det til Ankestyrelsen, som derefter får mulighed for at pålægge kommunen alligevel at lave en handlingsplan, hvis Ankestyrelsen vurderer, at det er der faktisk brug for i den pågældende kommune.
Det er rigtig vigtigt, at alle landets kommuner har fokus på retssikkerheden på socialområdet, og det skulle det her forslag meget gerne komme til at bidrage til.
For det andet indeholder lovforslaget et forslag om at udvide kommunalbestyrelsens forpligtelse til at drøfte resultater og konklusioner fra Ankestyrelsen, som har betydning for kommunen.
I dag skal kommunalbestyrelsen nemlig kun drøfte Ankestyrelsens praksisundersøgelse, og med forslaget her giver vi Ankestyrelsen mulighed for at beslutte, at en kommunalbestyrelse også skal behandle andre af Ankestyrelsens undersøgelser og aktiviteter, der vedrører den pågældende kommune.
Men sammen med en række andre initiativer tror og håber jeg, at også dette forslag kan bidrage til at styrke retssikkerheden på socialområdet og handicapområdet, hvilket der også er brug for.
Derfor støtter Socialdemokratiet selvfølgelig forslaget.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-19:
Tusind tak.
Der er virkelig brug for handling på det specialiserede socialområde, altså konkret på handicapområdet.
Det sejler ude i kommunerne.
Mener ordføreren reelt set, at det her forslag er nok i forhold til netop at sikre retssikkerheden og sikre, at de mennesker med handicap, der bor rundtomkring i de forskellige kommuner, også får den rigtige hjælp første gang?
Daniel Toft Jakobsen (S), 2022-04-19:
Nej, jeg mener bestemt ikke, det er nok.
Men som jeg også sagde i min tale, er det jo heller ikke et forslag, der står alene.
Dels er det jo en del af en noget større samling af initiativer i den her aftale om reserven på social-, beskæftigelses- og sundhedsområdet, dels gør vi jo også andre ting.
Altså, i finansloven er der f.eks. også det her med at udvide varslingsordningerne.
Og så er vi jo i gang med en evaluering af hele det specialiserede socialområde, netop fordi der er mange udfordringer på området, og den evaluering skal der jo inden så forfærdelig længe følges op på politisk, så der håber jeg virkelig også at noget af det her bliver adresseret.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-19:
Tak for det.
Ja, vi går og venter spændt på den her evaluering.
Altså, i Nye Borgerlige kan vi se klart og tydeligt, at kommunerne ikke magter opgaven med handicapområdet.
Vi kan desværre se, at alt for mange ikke får den hjælp, de har krav på, at man ikke kan tage hjælpen med, hvis man flytter kommune, at man sådan set bliver stavnsbundet.
Tænker ordføreren ikke, at kommunerne har haft chancen i så mange år, og at det er på tide, at vi finder en anden løsning, f.eks. at få handicapområdet ud af kommunerne?
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-19:
Tak for det.
Tak til Socialistisk Folkeparti for at fremsætte det her forslag og dermed give anledning til, at vi kan have en drøftelse af forholdene for personer ramt af demens.
Demens er jo en meget barsk sygdom, både for dem, der rammes, men også for de pårørende.
Det er noget, der bliver drøftet meget, og det er helt, helt rimeligt, at det netop også bliver drøftet i forhold til de pårørende, der oplever, hvordan den person, de har kendt hele deres liv, svinder hen, måske ændrer personlighed og til sidst ikke kan genkende sine nærmeste.
Det er meget, meget trist, og derfor skal vi fra vores side gøre alt, hvad vi kan, for at gøre tilværelsen så god og tålelig for den, der har fået en demensdiagnose, og hjælpe de pårørende bedst muligt gennem de udfordringer, der følger af at være tæt forbundet med en person, der rammes af demens.
SF har foreslået at implementere en landsdækkende transportordning til fritidsaktiviteter for borgere, der lider af demens.
Det er et meget sympatisk forslag.
Selvfølgelig er der nogle spørgsmål, som man ikke umiddelbart kan få svar på i beslutningsforslaget: Hvem skal stå for det?
Er det kommunerne?
I sidste tilfælde er det jo en ret uprøvet model.
Det står ikke helt klart, men det er selvfølgelig noget, vi kan tage en positiv drøftelse af.
Hovedsagen er, at der kommer gang i det.
Man skal have en værdighedspolitik, midler imod ensomhed, og vi har forbedret de økonomiske forhold.
Det, jeg egentlig synes har været bedst, er den såkaldte klippekortordning, der betyder, at ældre, der er visiteret til hjemmehjælp, herunder beboere på plejehjem, har ret til en halv times ekstra hjælp ugentligt, som man frit kan disponere over.
De fleste kommuner har stadig ordningen, selv om nogle desværre brugte bevillingens overgang til det kommunale bloktilskud til at afskaffe eller reducere ordningen.
Det er for Dansk Folkeparti en mulighed både at se på klippekortordningen, se på reglerne om individuel transport og naturligvis nærværende forslag i forhold til at øge livskvaliteten for personer, der lever med demens.
Fordelen ved klippekortordningen er selvfølgelig, at hvis den ældre plejekrævende selv kan disponere over sin tid, kan vedkommende jo helt selv beslutte, hvad tiden skal bruges til uden de rammer, der ligger i det nuværende forslag.
Men jeg vil bestemt ikke afvise SF's forslag, og jeg er glad for, at vi får diskussionen.
Så SF skal simpelt hen bare have tak.
Simon Kollerup (S), 2022-04-19:
Der mener Socialdemokratiet præcis det samme nu, som vi mente, før vi kom i regering.
Det, som er forskellen, er, hvilke værktøjer det er, vi vurderer har en proportionel og effektiv virkning på det.
Jeg synes, det kan være fint, at man kan sige til ejeren af en bar: Ved I hvad, I kan altså ikke få jeres bevilling igen, fordi I har for mange afgørelser fra Ligebehandlingsnævnet, som går imod – at det må kommunen godt lægge til grund.
Det synes jeg er proportionelt, og jeg tror faktisk, at det vil have en effektiv effekt.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-04-19:
Jeg er lidt splittet her, for jeg er selvfølgelig glad for, at regeringen til dels kommer os i møde, og samtidig er jeg også lidt i tvivl om, hvad der præcis er Socialdemokratiets holdning.
For man har tidligere været positiv over for flere dele af beslutningsforslaget, og nu er man positiv i forhold til noget af det, og så har Bjørn Brandenborg også samtidig sagt, at man mener, at det her kan ordnes i handlingsplanen mod racisme.
Så jeg er en smule forvirret.
Men ministeren fik ligesom gjort klart, at det, man gerne vil, er at se på, når man søger om eller skal have fornyet en alkoholbevilling.
Man kan sige, at det jo ikke er så aktuelt, når man søger, så mit spørgsmål er, hvorfor man ikke er villig til også at kunne frakende det.
For det er klart, at det at forny jo på en eller anden måde kan ændre på incitamenterne for restauratørerne, men hvorfor så ikke også tage det andet skridt i forhold til at kunne frakende den?
Og så vil jeg bare påpege, at der jo ikke ligger den her automatik i de forslag, vi har fremsat, at det er én afgørelse og så falder alkoholbevillingen, men gentagne eksempler på diskrimination kunne jo pege på, at der var et problem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-19:
Det er jo godt at få slået fast, at også hr. Peter Skaarup synes, at man ikke skal skille folk fra på grund af deres hudfarve, for det må man jo heller ikke.
Det er ulovligt.
Men hvad vil hr. Peter Skaarup så foreslå at vi gør for at få natklubberne til at overholde den lovgivning, vi har?
Peter Skaarup (DF), 2022-04-19:
Jeg bryder mig ikke om, at der er nogen, der bliver siet fra ved døren på grund af deres hudfarve eller nogen som helst andre forhold.
Det, man gør på en natklub, skal være seriøst.
Jeg siger bare, at der er tilfælde, hvor man har været udsat for så meget chikane, så meget narkotikasalg eller hashsalg, at man giver en dørmand – kunne jeg forestille mig – besked om, at her skal man altså lige være forsigtig med at lukke nogen ind fra den gruppe, der står bag nogle af de her ting.
Så kan det godt være, at der er nogle fra den gruppe, som ikke selv har gjort det her, men det, at de har haft samkvem med dem eller er i et område, hvor det er sket, gør, at man som ejer sådan et sted så er på vagt. Det kan jeg godt forstå, for man vil jo gerne have, at folk får en glad aften og ikke en aften, der bliver præget af slåskamp eller ballade.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-19:
Det er, fordi hr. Peter Skaarup her til sidst sagde, at det nu engang er ham, der har butikken, der bestemmer, hvem der skal ind.
Men hvis man sier folk fra på grund af deres hudfarve, er det jo diskrimination og ulovligt.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-19:
Jamen så har jeg misforstået hr. Søren Søndergaard.
Jeg synes bare, at der hænger sådan en kritik i luften, som man ikke rigtig vil sætte en finger på.
Altså, vi sidder her jo trods alt af en årsag.
Men bundlinjen er jo – og det er jo det, som jeg siger igen og igen – at vi ikke ved, hvad der er foregået.
Derfor er det lidt svært at have en grundig dialog omkring det her i, hvad der alt andet lige er et meget, meget åbent forum, når det er sådan, at den diskussion bedst kan foregå i Kontroludvalget.
Og det siger jeg med den viden, at Konservative altså ikke på nuværende tidspunkt sidder i Kontroludvalget – det ville jeg ønske vi gjorde.
Og derfor er det jo gisninger.
Men hvis jeg har misforstået hr. Søren Søndergaard, vil jeg gerne beklage det.
Jens Rohde (KD), 2022-04-19:
Jeg må sige, at jeg ikke hørte nogen antagelser fra hr. Søren Søndergaard – jeg hørte en masse spørgsmål.
Og de spørgsmål er det vel relevant at få belyst, for der er faktisk en grund til, at vi laver det her forslag til vedtagelse.
Det har jeg jo forhandlet med Konservative om – også om, hvad vi skulle ende teksten med.
Men det er jo netop for at få det belyst.
Og der vil jeg bare gerne have, at hr. Marcus Knuth bekræfter, at der står, at det er i Kontroludvalget og – det er meget vigtigt, at der ikke står »eller«, men at der står »og« – til kredsen af partiledere, således at alle partier i Folketinget kan få en fortrolig orientering om, hvad der er foregået.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-19:
Det bakker jeg jo helhjertet op om.
Og det er jo netop det, der er pointen, nemlig at vi kan have en god diskussion her, men at vi jo ikke kommer til bunds i det her.
Det gør vi i Kontroludvalget og – undskyld, at jeg udelod det før – i kredsen af partiledere.
Jens Rohde (KD), 2022-04-19:
Men derfor er diskussionen jo nok så vigtig også at føre i fuld offentlighed, så befolkningen og pressen kan se, at vi rent faktisk tager det alvorligt, når der foregår noget, der er usædvanligt eller mærkeligt.
Man skal jo være eskapist, hvis ikke man synes, der er foregået nogle ting i hele den her sag i forhold til den tidligere forsvarsminister osv., hvor man sådan bare er fuld af spørgsmålstegn.
Og der er det jo meget rart, at man så har et forum, hvor man kan stille de her spørgsmål, og at vi så sender et klart signal om, at vi jo selvfølgelig også holder øje med, hvad vores dygtige efterretningstjenester laver, for det hører nu engang med i et demokrati.
Marcus Knuth (KF), 2022-04-19:
Det her skulle nødig blive en debat om semantik, altså om noget er mærkeligt, usædvanligt eller atypisk.
Men bundlinjen er jo netop, at vi bakker helhjertet op om, at den her diskussion eller forklaring – kald det, hvad man vil – foregår i Kontroludvalget og, med hr. Jens Rohdes rettelse, selvfølgelig også i kredsen af partiledere, og det bakker vi jo op om helhjertet, og det er selvfølgelig også derfor, vi er med i den her vedtagelsestekst.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-19:
Altså, i Venstre deler vi tilliden til efterretningstjenesterne, men spørgsmålet er jo i virkeligheden nok mere, om vi har tillid til en regering, der bruger efterretningstjenesterne efter forgodtbefindende.
Altså, når der kommer en vurdering, som ikke passer ind i regeringens politiske kram, så siger justitsministeren: Vi er ikke forpligtet til at indordne os efter, hvad en styrelse måtte mene.
Deler Det Konservative Folkeparti Venstres opfattelse af, at det er en mærkelig skalten og valten med, hvad efterretningstjenesterne kommer med af anbefalinger?
Marcus Knuth (KF), 2022-04-19:
Jeg tror, at jeg brugte ordet atypisk.
Hr. Jan E. Jørgensen bruger ordet mærkelig.
Overordnet ser vi jo altså en regering, der i mange tilfælde forvalter sit ansvar på en måde – man kan jo bare gå tilbage til hele minksagen – som får os til at stå skulder ved skulder med Venstre i forhold til kritikken af regeringen.
Men – og nu kommer jeg desværre tilbage til den samme pointe som før – lige præcis med hensyn til den her diskussion om, hvad der er foregået mellem efterretningstjenesten og de her redaktører, ved vi ikke, hvad der er blevet sagt.
Jeg bruger ordet atypisk, og hr. Jan E. Jørgensen kalder det for mærkeligt – jeg tror ikke, at vi ligger så langt fra hinanden.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-19:
Jamen det var ikke det, jeg spurgte om.
Altså, jeg spurgte til dengang, hvor efterretningstjenesten kom med en vurdering af farligheden af børnene i Syrien, med hensyn til hvis man tog dem hjem nu, kontra hvis man lod dem blive i fangelejrene.
Der vurderede efterretningstjenesten, at det ville være langt farligere at lade børnene blive, fordi der var risiko for, at de kunne blive kidnappet af IS og så komme tilbage mange år senere med et dansk pas i den ene hånd og en bombemanual i den anden og derved udgøre en langt større fare for Danmarks sikkerhed, end hvis man tog dem hjem med det samme.
Da var det, at justitsministeren på det tidspunkt sagde: Vi er ikke forpligtet til at indordne os efter, hvad en styrelse måtte mene.
Deler ordføreren opfattelsen af, at det er en skalten og valten med anbefalinger fra efterretningstjenesten, som mildest talt er uheldig?
Marcus Knuth (KF), 2022-04-19:
Jeg var ikke klar over, at det var det, som hr. Jan E. Jørgensen henviste til.
Som jeg husker det, var det vist udenrigsministeren, der fik en næse, netop fordi regeringen havde tilbageholdt de oplysninger.
Det tror jeg var med opbakning fra et bredt flertal her i Folketinget.
Jens Rohde (KD), 2022-04-19:
Jo, jo, der er jo ikke nogen, der ikke gerne vil have en dygtig og god efterretningstjeneste.
Der er ikke nogen, der er ude og pege fingre.
Men der er jo ikke noget, heller ikke nogen styrelser, eller hvad regeringen vælger at kalde de forskellige ting, der ikke skal være underlagt en demokratisk kontrol.
Jeg synes, debatten handler meget om, at efterretningstjenesterne skal have lov at arbejde i lukkede rum, og at de passer på os og alt det her.
Ja, men pressen passer også på os.
Det kan godt være, at vi ikke altid føler det som politikere, men det gør de jo.
For pressen er nødt til at kigge magthaverne, også f.eks. vores efterretningstjenesters gøren og laden, over skulderen, når der er noget, der begynder at se mærkeligt ud.
Vil hr. Peter Skaarup ikke medgive, at det var en usædvanlig handling, at man indkaldte journalister og bad dem om at afsløre deres kilder, at man tog møder med chefredaktørerne i den her konkrete sag?
Peter Skaarup (DF), 2022-04-19:
Hvis man kigger i lovgivningen i dag, har man faktisk nogle klagemuligheder, og jeg var inde på det før, hvis man føler sig diskrimineret.
Så kan man jo rette henvendelse og sige, at man føler sig diskrimineret, og klage, og så er der i nogle tilfælde tale om, at der kommer en bøde til den ejer af caféen eller natklubben, eller hvad det er, der så har stået bag det forhold.
Men at begynde at stramme skruen yderligere ved at sige, at de skal miste deres levebrød, er der et stykke vej til, for der kommer jo rigtig mange gæster, og der kan være rigtig mange valg, som skal træffes ved sådan en dør, præget af, netop som jeg sagde før, at der er blevet solgt hash og narko inden for døren, og det ønsker man jo ikke.
Karen Ellemann (V), 2022-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg skal betro forslagsstilleren, at det også er en fornøjelse at være på talerstolen bare en gang imellem med nogle vigtige diskussioner.
Og lige præcis i forhold til hvordan noget er additionelt og nye penge, vil jeg sige, at jeg sådan set synes, der var et rigtig godt svar fra ministeren, i forhold til hvordan man beregner det her, og at vi er fuldstændig på linje med, hvordan rigtig mange andre lande også beregner klimabistanden specifikt.
Og så synes jeg et eller andet sted, at det godt kan gå hen og blive en lidt nørdet, teknisk diskussion.
Vi formår i det her land med gode danske skatteyderes bidrag at sende omkring 16-18 mia. kr.
af sted til udviklingsbistand hvert evig eneste år, altså lidt afhængigt af hvordan bni'en ligger, og det synes jeg faktisk er en enormt stor portion penge, og så synes jeg, at man måske i højere grad skal se på, hvordan de her penge gør gavn, hvad det er for indsatser, der sættes i værk, hvad det er for mangeartede indsatser, der gøres
Eksempelvis kunne et klimatiltag om at lave bæredygtige landbrug måske også samtidig have fokus på, hvordan kvinder og pigers rettigheder er på et arbejdsmarked.
Alle de ting synes jeg er vigtigere at have fokus på.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-19:
Tak til ordføreren.
Jeg tror faktisk, det er første gang, jeg oplever ordføreren stå på talerstolen, for normalt sidder ordføreren jo altid i formandsstolen, når jeg er hernede i salen.
Vi er selvfølgelig ærgerlige over, at Venstre ikke vil støtte op, for de rigeste 10 pct. udleder mere end 50 pct. af verdens samlede drivhusgasser, og sandheden er jo, at vi har et moralsk og et historisk ansvar, for det er os i den rige del af verden, der i høj grad har skabt den her klimakrise.
Og hvem betaler prisen?
Det gør de i Syd.
Jeg tror, det var hr. Lars Løkke Rasmussen, der i sin tid sagde, at det skulle være additionelle penge, nye penge, og det var vist også holdningen i Venstre, men det var så også hr. Lars Løkke Rasmussen, der i sin tid som Venstres formand og statsminister ændrede den praksis.
Så jeg skal bare lige, så jeg forstår ordføreren helt korrekt, høre, om det så er Venstres holdning nu, at klimabistanden ikke er nogle nye penge, man skal finde, men at man kan tage dem fra udviklingsbistanden, hvor formålet jo er at bekæmpe fattigdom.
Karen Ellemann (V), 2022-04-19:
Tak til Frie Grønne, tak til hr. Sikandar Siddique for at sætte udviklingsbistanden på dagsordenen.
Det synes jeg altid er godt, når vi diskuterer Danmarks bidrag i verden, og her er det så specifikt Danmarks bidrag til klimaforandringerne, altså det økonomiske bidrag til sådan set at få gjort, hvad vi kan for at stoppe det.
Som både ministeren og den socialdemokratiske ordfører har været inde på, er der ikke noget at skamme sig over, i forhold til hvad Danmark yder i udviklingsbistand.
0,7 pct. af vores bruttonationalindkomst, som i år formentlig ligger omkring 16-18 mia. kr., er immervæk en stor portion skattefinansieret udviklingsbistand, som jeg synes vi på alle måder kan ranke ryggen over og være stolte ved.
Venstre er en del af den udviklingspolitiske strategi og støtter fuldkommen den drejning, som helt naturligt kommer med den udvikling, vi ser i verden, i særdeleshed her, når emnet i dag handler om klimabistand.
Så ønsket her er ikke uforståeligt, det vil jeg ikke sige det er, for jeg forstår til fulde, at man kan have de ambitioner, og at man kan have et ønske om, at det skulle være endnu mere.
Det er ikke en økonomisk tilgang, som Venstre deler, for vi mener sådan set, at vi med de 0,7 pct. af bni ligger et fornuftigt sted.
Vi har nogle gange været oppe omkring 1 pct., og jeg mindes enhver valgkamp, hvor vi altid kan debattere, om ikke det burde være mere.
Men med 0,7 pct. af bni, som ministeren også var inde på, er vi altså blandt de fem lande i verden, som yder mest.
Så vi kommer ikke til at støtte det her beslutningsforslag, men støtter altid gerne, at vi har en god og fornuftig debat.
Jeg vil gerne rose ministerens tale for netop også at fokusere på, at det altså ikke kun er offentlige midler, der er med til at ændre på klimabelastningen og er med til at sætte klimainitiativer i søen, både i Danmark, men også internationalt set.
Så det, at der i høj grad også er private investorer her, som går ind og er med til sådan set at gøre noget ved den her enormt vigtige dagsorden, synes jeg der er grund til at anerkende og være taknemmelig over, altså at det ikke kun er offentlige midler, der skal løfte så stor en opgave.
Så ganske kort vil jeg med disse ord sige tak for beslutningsforslaget, frem for alt tak for debatten og et nej tak fra Venstre til beslutningsforslaget.