runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2019-01-24:
Vi ønsker ikke at dele vores hjemsendelsespolitik op i mindre bidder.
Hvorfor skulle vi gøre det?
Der er lavet en ny hjemsendelsespolitik, der er lavet et paradigmeskifte – sådan opfatter vi det i Dansk Folkeparti – og det er efter vores opfattelse en samlet hjemsendelsespolitik.
Det synes vi er vigtigt at få slået fast, og vi synes, det er vigtigt, at der kommer en så bred opbakning bag det som overhovedet muligt i Folketinget.
Om der gør det, er jo så op til Socialdemokratiet.
Hvis Socialdemokratiet mener, at det vigtigste i udlændingediskussionen er at værne om dansk kultur, danske traditioner, danske værdier, at sikre, at der er styr på indvandringen, og sikre, at vi også får sendt folk tilbage, så vil Socialdemokratiet jo også stemme for lovforslaget, som det ligger.
Men hvis det vigtigste for Socialdemokratiet er at sikre højere ydelser til nogle af de udlændinge, som lige er kommet til Danmark, og som vil komme til Danmark fremover, så må man jo agere på en anden måde.
Men der synes jeg, Socialdemokratiet må gøre op, hvad der er de vigtigste prioriteringer for dem.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Set fra Socialdemokratiets side er der ikke nogen modsætning mellem at stemme imod nedsatte ydelser til børnefamilier og stemme for det lovforslag, der ligger her.
Det bør der ikke være nogen modsætning imellem.
Det er der i hvert fald ikke for Socialdemokratiet.
For os er det ikke en del af den samlede politik.
Vi kan sagtens forestille os, at vi kan inddrage opholdstilladelser, uden at det har nogen som helst sammenhæng med, om man har fået 12.000 kr. eller 10.000 kr. om måneden som enlig forsørger.
Jeg har faktisk svært ved at se sammenhængen.
Men hvis det for Dansk Folkeparti hænger uløseligt sammen, jamen så respekt for det.
Så håber jeg også, at der er respekt den anden vej for, at det for Socialdemokratiet ikke hænger sammen.
Hvis Dansk Folkeparti vil sikre den bredest mulige opbakning til det her lovforslag, er det meget simpelt: Så er det bare at støtte en opdeling, så vi får en klar politisk tilkendegivelse i Folketinget, i stedet for at man pakker noget ind i nogle teknikaliteter for at sætte os i en situation, hvor vi enten skal stemme for noget, vi er imod, eller imod en masse, som vi er for.
Det giver vel ingen mening.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-24:
Det er ikke teknisk drilleri.
Når vi fra Dansk Folkepartis side i forbindelse med finanslovsforhandlingerne har lagt vægt på, at vi f.eks. går væk fra integrationsydelsen og sætter ydelsen ned og går over til, at det bliver en selvforsørgelses- og hjemsendelsesydelse, og at det bliver kaldt for en hjemsendelsesydelse, er det jo, fordi det er en del af det nye hjemsendelsesprogram.
Det synes jeg er meget logisk.
Jeg synes, at man bliver nødt til at respektere, at den nye politik på det her område indeholder flere forskellige delelementer: at det for myndighederne bliver nemmere at inddrage opholdstilladelser eller nægte forlængelse af opholdstilladelser; at man går fra integrationsydelse til hjemsendelsesydelse og fra integrationsprogram til hjemsendelsesprogram osv.; at man som flygtning i stedet for at have krav på en permanent bolig ude i kommunerne nu efterfølgende skal have en midlertidig bolig.
Alle de her elementer er jo en del af en samlet hjemsendelsespolitik, og hvis man ønsker en stram udlændingepolitik, vil jeg opfordre til, at man stemmer for lovforslaget.
Pia Adelsteen (DF), 2019-01-24:
Nej, det kan jeg sådan set ikke.
I Dansk Folkeparti synes vi faktisk også, at det lokale demokrati fungerer ganske glimrende.
Mig bekendt er det sådan, at det er ude i kommunerne, man beslutter det.
Der er også kommuner, der er helt glyfosatfrie eller Roundupfrie, og nogle er ikke.
Men det er altså en beslutning, som bliver taget derude, og ofte bliver den taget af hensyn til mange forskellige ting.
Det er sådan, at stoffet glyfosat er godkendt, og så længe det er det, og så længe – som jeg ser det – der ikke er en stor risiko ved at bruge det, har jeg slet ikke problemer med, at det bliver brugt.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-24:
Tak for det.
Det er efter vores opfattelse i Dansk Folkeparti afgørende, at vi skifter fokus i den generelle udlændingedebat, så vi går fra integration af flygtninge til hjemsendelse af flygtninge.
Det er jo det, der bliver lagt op til her, nemlig at vi skifter fokus.
Den politik, som Dansk Folkeparti og regeringen har ført siden 2015 på asylområdet, har jo begrænset tilstrømningen hertil; det viser de seneste tal på området også.
Det skal vi arbejde videre med, så antallet kommer endnu længere ned, og samtidig med det skal vi altså have mere gang i hjemsendelserne.
Jeg siger ikke, og vi siger ikke i Dansk Folkeparti, at alt nu bliver godt med det her lovforslag, men det bliver bedre, hvis det er, at man ønsker en restriktiv indvandringspolitik og en stram udlændingepolitik.
Det bliver med det her lovforslag nemmere at sende flygtninge tilbage, når det er muligt, så de kan være med til at genopbygge deres hjemlande, og det er ikke et urimeligt synspunkt, tværtimod.
Så vi vil med stor interesse følge implementeringen af de nye hjemsendelsesregler.
Jeg tror også, at der er behov for, at vi går de øvrige regler på området igennem, så vi bliver bedre til at sikre, at udlændinge, der får besked på, at de skal sendes tilbage, eksempelvis bliver overført til et af vores udrejsecentre, hvor vi bedst muligt kan forberede dem på deres hjemrejse med relevant undervisning, opkvalificering osv.
Det er også for at sige, at det her er et rigtig godt lovforslag.
Vi ser frem til, at det bliver vedtaget så hurtigt som muligt, men så skal vi selvfølgelig løbende følge udviklingen, og der er også, tror jeg, behov for at gå lovgivningen igennem på andre områder, så de også kan blive opgraderet.
Men min årsag til at gå herop i anden runde er først og fremmest at opfordre Socialdemokratiet til at støtte den nye hjemsendelsespolitik og støtte lovforslaget.
Jeg mener, at det vil være det rigtige at gøre for landet.
Inger Støjberg (V), 2019-01-24:
Altså, jeg synes sådan set, at det var præcis det, jeg forsøgte at fortælle hr. Mattias Tesfaye eller svare på lige før, nemlig at der er forskel på det tyske og det danske loft, fordi det danske loft netop bliver aktiveret i en situation, hvor vi, kan man sige, er presset.
Og derfor er en af de bedste måder at sætte det op på måske egentlig at prøve at sammenligne det lidt med en nødbremse.
Altså, det er lidt de samme tanker, der ligger bag, om end der også er forskel på det.
Men der er meget stor forskel på det tyske loft og det danske loft, så derfor forstår jeg måske ikke helt, hvorfor hr. Mattias Tesfaye lige nøjagtig sætter spørgsmålstegn ved den del.
For jeg synes egentlig, vi har skitseret det rimelig klart.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-24:
Man kan så spørge sig selv om, om Dansk Erhvervs høringssvar også er politisk, fordi det kritiserer i hvert fald også regeringen, men det må jeg lade være op til ministeren at vurdere.
Altså: Er det, vi skal forvente, at man vil gentage sådan en praksis, hvor vi ser, at man sender lovforslag i lovbehandling, inden høringsfristen er udløbet?
Eller mener ministeren også, at det er en fejl, og vil ministeren måske beklage den proces, som er sket i forbindelse med det her lovforslag?
Inger Støjberg (V), 2019-01-24:
Nu er det jo ikke første gang i danmarkshistorien, at man har diskuteret det her spørgsmål omkring høringssvar og fremsættelser, og det er nok heller ikke sidste gang.
Jeg vil antage, at borgerlige regeringer også vil komme til at gøre det her igen, lige såvel som socialdemokratisk ledede regeringer har gjort det, og det er måske også derfor, det klinger en lillebitte smule hult, når fru Sofie Carsten Nielsen på den måde går meget aggressivt til værks.
Jeg tror, at man nu også nok kunne pege på eksempler fra dengang, fru Sofie Carsten Nielsen var i regering, på, at man har gjort nøjagtig det samme.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-24:
Jeg vil sige, at jeg måske ikke undrer mig så meget over hastværket i forhold til at få det igennem, i forhold til udskrivelse af et valg og sådan noget.
Jeg kan jo sagtens forstå, hvorfor det er så vigtigt at få det her igennem og man ser bort fra alle regler og sådan noget.
Det, der kan undre mig lidt i forhold til hastværket, er jo, at regeringen har haft 19 år til at gennemføre det.
Altså, regeringen fik flertal sammen med Dansk Folkeparti i 2001.
Jeg tror, Venstre gik til valg på »Tid til forandring«, og bortset fra 4 år har man haft flertal i 19 år.
Så der har jo været al mulig grund til at gennemføre det.
Men det har man altså ikke gjort.
Men nu snakkede ministeren om, at vi sagtens kunne gå i detaljer, og så vil jeg da vælge at tage en detalje ud.
Der er nævnt overtrædelse af fire love, som for fremtiden skal medføre indkvartering på Lindholm, og så kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvor mange af de 409 personer, der hidtil har været indkvarteret på Udrejsecenter Kærshovedgård, er straffet for en af disse fire forbrydelser og i givet fald altså står til at skulle overføres til Lindholm, hvis reglen var gældende?
Inger Støjberg (V), 2019-01-24:
Der er f.eks. mange af dem, der kunne rejse hjem inden.
Og så må jeg sige, at det ville være andre mennesker, der er tale om.
Men det, jeg kan oplyse, er, at der som udgangspunkt er 100 pladser på Lindholm og så 25 bufferpladser, og det siger lidt om, i hvilket omfang vi forventer at få brug for de her pladser.
Søren Søndergaard (EL), 2019-01-24:
Vi kan i hvert fald konstatere, at det er gået så hurtigt, at ministeren ikke lige fik tid til at sætte sig ind i alle tallene.
Men det kunne da være interessant at få at vide, for der er blevet snakket meget om »kriminelt, kriminelle og forbrydelser, og nu skal vi rigtig, og der skal virkelig ske noget«.
Der har i hvert fald for nylig været alt i alt 409 ved Ikast.
Er det 200, er det 300, eller er det 100 eller 50, eller er det 30, eller er det 10, eller er det mindre end 10?
Det er da lidt interessant at få at vide i den her diskussion.
Så minister: Er det over eller under 10, som ifølge de kriterier, der er blevet stillet op, skulle overføres til Lindholm på grund af de her forbrydelser?
Inger Støjberg (V), 2019-01-24:
Jamen altså, jeg har som sagt ikke de eksakte tal her, men havde det været i dag, ville det ligge på over 10, altså, det ligger et sted, vil jeg tro, imellem 50 og 60 i øjeblikket.
Men tingene kan forandre sig, så derfor kan du jo ikke tage et øjebliksbillede.
Det eneste, jeg kan sige, er, at vi forventer, at vi får brug for omkring de 100 pladser, og så er der 25 bufferpladser.
Men det ønskværdige ville da være, at folk rejste hjem, det ville da være det allerallerbedste, men det gør alle bare ikke, og det er jo derfor, at vi bliver nødt til at have udrejsecentre som de her.
Det er for netop at lægge et pres på en række af de her mennesker.
Så er der så nogle af dem, der er på tålt ophold, og dem er der da absolut grund til at have ekstraordinært styr på, og det mener jeg så også vi får her på Lindholm.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Jeg kunne godt tænke mig at tage fat i den del af lovforslaget, der handler om loft over familiesammenføringer.
For et par måneder siden udtalte ministeren, at det var et fuploft.
»I virkeligheden er det bare et nyt sagsbehandlingssystem, som gør, at man kommer til at udsætte nogle sager«, sagde ministeren til Danmarks Radio.
»Men man kommer til at behandle alle familiesammenføringssager alligevel, så det kan man ikke bruge til noget ...
Jeg vil langt hellere føre politik med midler, der rent faktisk virker.«
Nu har vi så læst lovforslaget her grundigt og kan konstatere, at alle sager jo skal behandles og dermed udsættes i 3-4 måneder.
Det er sådan set indholdet af det loft over familiesammenføringer.
Så er det, vi står med her, det fuploft, som ministeren talte om i december, eller er der forskel på det, ministeren udtalte sig om, og det, der står i lovforslaget, som ligger foran os?
Inger Støjberg (V), 2019-01-24:
Der er jo netop forskel på det tyske loft og det danske loft.
Altså, man kan sige, at det danske loft jo netop vil blive aktiveret i en situation, hvor det er nødvendigt at aktivere et loft for familiesammenføringer.
Og når vi har muligheden for at indføre det her loft, er det jo netop for at sikre, at vi ikke bringer os i en situation, hvor vi bliver presset af familiesammenføringer.
Så jeg håber jo sådan set, at hr. Mattias Tesfaye på en eller anden måde har læst op på forskellene mellem det tyske og det danske loft.
Vi har sådan set gjort os rigtig meget umage med netop at få udtænkt et loft, der kan bruges til noget i den situation, hvor vi virkelig får brug for det.
Og det er det, der ligger i det her.
Så det vil kunne blive aktiveret i den situation, hvor det bliver nødvendigt for at sikre, kan man sige, sammenhængskraften i Danmark.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-24:
Jamen grunden til, at jeg spørger, er jo, at det, som ministeren sagde før jul, var, at det ikke var et rigtigt loft; det var et fuploft, fordi det blot udskød nogle familiesammenføringssager, men at alle sager jo skulle behandles.
Og nu læser vi så lovforslaget, som udskyder nogle familiesammenføringssager; man sikrer, at alle sager bliver behandlet, og at man skal behandle dem inden for maks. 3-4 måneder.
Jeg kan bare se en eller anden parallel mellem det, som ministeren kaldte et fuploft, og så det, vi behandler i dag.
Og hvis ikke der er en parallel, hvis der er en forskel, så vil jeg bare gerne vide det.
Jeg har udtalt til en avis i sidste uge, tror jeg, at Alternativet gik ind for, at når man har fået asyl i Danmark, skulle man også have en permanent opholdstilladelse.
Jeg fik siden hen en besked fra en ansat hos Alternativet om, at det var usandt.
Det var et indtryk, jeg havde fået, efter at jeg havde spurgt om det her i Folketingssalen i 2018.
Men hvis det er usandt, må det jo betyde, at Alternativet går ind for, at man skal have en midlertidig opholdstilladelse, når man får asyl, altså ligesom man får det i dag.
Og så er mit spørgsmål: Hvis den er midlertidig, er det så Alternativets holdning, at man skal vende hjem til sit hjemland, hvis der ikke længere er brug for beskyttelse, og hvis man ikke har opnået tilstrækkelig tilknytning til Danmark?
Så kan vi altid diskutere niveauerne, men er Alternativet tilhænger af principperne?
Alt det, som Enhedslistens ordfører står og siger, er lige nøjagtig det, der står i det her lovforslag, nemlig at først vurderes det, om der er kommet ro på i hjemlandet, og om man faktisk kan vende hjem uden at risikere forfølgelse og tortur.
Og hvis svaret på det spørgsmål er ja, går anden halvleg i gang, som handler om at vurdere, om der er opnået tilknytning, ud fra en række forskellige momenter.
Nu nævner Enhedslistens ordfører, at der kan gå 10, 15, 20 år – jamen det indgår jo i reglerne i dag, sådan som det står i udlændingeloven, og sådan som det vil komme til at stå i det her notat i fremtiden, altså at selvfølgelig har længden af opholdet i Danmark betydning for muligheden for at inddrage opholdstilladelsen.
Enhedslistens ordfører nævner den omstændighed, om børnene er vokset op her – ja, lige præcis.
Der er endda en henvisning til alle mulige konkrete domme, der meget præcist beskriver, hvor lang tid børnene skal have været her, og om det er de formative år eller ej.
Alt det, Enhedslistens ordfører står og siger, er jo det, der står i det her lovforslag.
Det er realiseringen af Enhedslistens politik.
Pelle Dragsted (EL), 2019-01-24:
Det, som spørgeren siger, er simpelt hen noget pjat.
Og hvis man er i tvivl, kan man jo bare kigge på hr. Martin Henriksens glade ansigt.
Det her er en voldsom forringelse af flygtninges muligheder for at kunne blive her, hvis de har været her længe.
Vi vil få flere, som vil ende med at være i landet, men uden noget som helst fast grundlag for at vide, hvad der vil ske i fremtiden for dem og deres børn.
Vi vil få en voksende gruppe af mennesker, som er her og lever her, og måske kommer til at være her hele livet, men uden nogen sinde at få lov til at komme med på A-holdet.
Susanne Eilersen (DF), 2019-01-24:
Tak for det.
Jeg vil holde lidt fast i det der med varige og stabile forhold i ens hjemland.
Når et land har været i krig, ligger det jo ofte i ruiner og der er ikke så meget infrastruktur og alt muligt andet, der fungerer.
Så er der nogle folk, som ved hjælp af økonomi eller andet har været så heldige, at de kunne transportere sig hele vejen op igennem Europa til Norden og til Danmark, og heroppe har de fået nogle færdigheder, nogle færdigheder, som jeg mener at de skal hjem og bruge til at hjælpe deres landsmænd med at bygge et land op igen, som ligger i ruiner, og hvor infrastrukturen og andet ikke er der.
Hvorfor mener ordføreren, som han gør, i forhold til folk, som har været så heldige, at de, mens der var uro i deres land, har levet trygt og godt i Danmark, i sammenlignet med folk, der har levet i flygtningelejre ved siden af deres hjemland og nu er vendt tilbage igen?
For de her får nogle færdigheder, og de kan komme hjem og hjælpe deres landsmænd med at bygge landet op.
For hvem skulle ellers gøre det?
Mener ordføreren ikke, at de ressourcer skal bruges sammen med deres landsmænd?
Pelle Dragsted (EL), 2019-01-24:
Det er jo altid så smukt, når man har den her slags vilje på vegne af andre mennesker.
Det er nogle andre mennesker, man mener har det her ansvar for at gøre det, altså tage den risiko, det indebærer, og at datteren måske bliver omskåret.
Det er jo den slags dilemmaer de her mennesker kæmper med, risikoen for at vende tilbage, hvis forholdene ikke er sikre.
Det er jo det, man frygter, og det er klart, at man gør det, hvis han har sine børn her.
Men jeg synes da, det er alle tiders, hvis folk tager hjem igen.
Ser vi på nogle af de chilenske flygtninge, der kom hertil i 1970'erne, så er der jo faktisk en del, der er vendt hjem igen.
Ser vi på mange af Balkanflygtningene, er der en del, der er vendt hjem igen, og det er da dejligt, hvis det er det, man ønsker, og hvis man er tryg ved det.
Det, som jeg ikke bryder mig om, er, at familier, der har boet her i mange år og er blevet en del af vores samfund – de har skolekammerater, er på vej gennem uddannelsessystemet for at kunne hjælpe os med at løse den mangel på arbejdskraft, der er i fremtiden, som går nede i fodboldklubben – skal tvinges ud af deres liv og sendes til et land, hvor forholdene ikke er sikre.
Vi er af den klare holdning, at vi skal følge de regler, der gælder i konventionerne, og de er, at så længe du har behov for beskyttelse, har du krav på at være her.
Så udgangspunktet er i den forstand selvfølgelig, at er det muligt at komme hjem igen til dit eget land, fordi der er indtrådt varige og stabile forhold, som gør, at du kan leve i tryghed, så skal du vende hjem igen.
Problemet er bare, at vi ved, at de konflikter – i hvert fald dem, vi har set de seneste årtier, og som de fleste flygtninge er flygtet fra – ikke varer 4 år eller 6 år eller 8 år, de varer 10 år eller 15 år eller 20 år.
Man kan tage et land som Irak, hvor der nærmest har været konstant konflikt, siden et flertal herinde fik den elendige idé at være med i et amerikansk ledet angreb på landet, som har efterladt et land i kaos.
Det er jo virkeligheden, og det skaber det problem, at der er børn, der vokser op her, som aldrig har set deres hjemland.
Og der mener vi fra Enhedslistens side, at når der er gået et antal år og de mennesker er blevet en del af det her samfund og børnene er vokset op som en del af det her samfund, så skal de have ret til at blive her.
Så det tror jeg er svaret på hr. Mattias Tesfayes spørgsmål.
Nu tror jeg, man skal passe på med sådan på forhånd at erklære, hvad man præcis vil gøre i en bestemt situation.
Altså, jeg tror, at alle danskere mente, at de ville være en del af modstandskampen, hvis Danmark blev besat igen, men der var også mange, der mente, at de var det, selv om de ikke havde været det.
Hvordan folk reagerer i de situationer, tror jeg vi skal vente med at se på, til vi selv står i situationen.
Når jeg bringer omskæring ind, er det jo, fordi vi har et konkret eksempel med de to somaliske unge kvinder, som Dansk Folkeparti gerne vil have sendt tilbage til Somalia, som eksplicit siger, at de frygter, at det vil betyde, at de bliver omskåret.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-01-24:
Tak for det, formand.
Med det her store lovforslag udmønter vi en lang række af de initiativer, der blev taget på udlændingeområdet i forbindelse med finansloven for 2019.
Vi synes, det er et rigtig godt forslag.
Det bliver understreget, at det at være flygtning i Danmark er et spørgsmål om midlertidighed.
Det er jo sådan set en tilbagevenden til det, som er meningen med hele flygtningesystemet: at man får midlertidig beskyttelse.
Sådan har det ikke været i praksis i mange år i Danmark.
Ni ud af 10 af dem, der er kommet til Danmark, er blevet her permanent.
Det er altså blevet til indvandring, i stedet for at det er noget midlertidigt, som det jo bør være.
Der er rigtig gode grunde til at få sat fokus på midlertidighed.
For det første er flygtningesystemet dyrt for Danmark.
Det koster 36 mia. kr. om året, at vi har fået rigtig mange flygtninge gennem årene, og integrationen har på trods af høje ydelser og mange penge brugt på forskellige integrationsindsatser spillet fallit.
Det er en uholdbar situation, og derfor er det godt, at der tegner sig et bredt flertal i Folketinget for at bakke op om de fleste af initiativerne i det her lovforslag.
Der er som sagt mange elementer i lovforslaget.
Der bliver bedre muligheder for at repatriere, og ydelserne bliver sat ned.
Det mener vi er et af de vigtige initiativer i det her forslag.
Det er både noget, der vil afholde folk fra at komme til Danmark, og det er noget, som vil forbedre integrationen og gøre det mere attraktivt at komme i beskæftigelse.
Jeg synes, det skal understreges, at ydelserne fortsat vil være høje set i en international sammenhæng.
Med det niveau, vi har for integrationsydelsen, ligger vi sådan cirka på, hvad kontanthjælpsniveauet er i Sverige, som vel er et land, der er meget sammenligneligt med Danmark.
Et par med et barn vil have 9.300 kr. til rådighed efter skat, boligudgifter, el, vand og varme.
Jeg påstår på ingen måde, at det er en dans på roser, men det er bestemt et niveau, vi kan være bekendt.
Der bliver også indført et familiesammenføringsloft, som vil kunne træde i kraft i tilfælde af, at vi ser situationer som den, vi så i 2015.
Det er godt, at der er et stående beredskab, skulle sådan en situation opstå igen.
Så bliver det også understreget, at kriminelle udlændinge ikke har nogen fremtid i Danmark.
Det gør der med forskellige stramninger.
Lindholm har været meget diskuteret.
Der er jo nogle praktiske årsager til, at vi skal have et tredje udrejsecenter, herunder også et hensyn til dem, som bor på Kærshovedgård i dag, og som ikke er kriminelle.
Så det er også noget, som vi synes er et udtryk for sund fornuft.
Så vi bakker naturligvis op om forslaget.
Pelle Dragsted (EL), 2019-01-24:
Nu er det jo selvfølgelig længe siden, at der blev sagt »nok er nok« fra bl.a. den daværende formand for Ny Alliance, som senere blev til Liberal Alliance, og som ville holde Dansk Folkeparti uden for indflydelse.
Vi er jo nærmest havnet i den modsatte situation, nemlig at man fuldstændig har underlagt sig Dansk Folkepartis pisk, om man så må sige.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig alligevel at høre, om Liberal Alliance, da Dansk Folkeparti kom med det her – i sådan en finanslovsforhandling, som strakte ud så lang tid – ligesom bare sad og labbede det hele i sig og sagde, som ordføreren også siger i dag, at det er et rigtig godt forslag, hvis man så bare får noget til gengæld med lavere skat på fly og lystyachter og den slags ting.
Eller prøvede man dog faktisk, på trods af hvad ordføreren siger i dag, at forsvare nogle mere liberale, kunne man kalde det, perspektiver?
Altså, det er bare for at få et lille blik ind bag gardinerne og høre, om man virkelig står skulder ved skulder med Dansk Folkeparti på udlændingepolitikken, eller om der stadig væk kan smyges et A4-ark ind imellem de to partiers udlændingepolitik.