Jakob Sølvhøj (EL), 2021-04-16:
Tanken om på forsøgsbasis at sætte kommunerne fri kan man jo ikke ligefrem sige er grundlæggende ny.
Den er dukket op med jævne mellemrum.
Jeg tror, at det var Schlüterregeringen, der i midten af 1980'erne satte de første forsøg i værk.
Og man kan vel også sige, at det langtfra har været sådan en udelt succeshistorie.
Udgangspunktet har jo velsagtens altid været, at staten havde lagt for mange bureaukratiske og ufleksible rammer ned over kommunernes arbejde, men det er jo ikke altid, at kommunerne har opfattet forsøgene som frisættende.
Vi skal faktisk bare 2 år tilbage for at se, hvordan KL's formand frarådede kommunerne at søge frikommuneforsøg, fordi papirarbejde, koordinering og ansøgninger fyldte alt for meget i forhold til de resultater, der skulle opnås med forsøgene.
Man kan måske også sige, at de mange forsøg, der har været, heller ikke altid har været gode til at bane vej for forandringer.
Men denne gang er det jo anderledes, skal vi i hvert fald sige og forhåbentlig også mene.
Forhåbentlig er der lært meget af de ikke altid gode erfaringer, der har været, med de tidligere frikommuneforsøg.
Frisættelsen er i den her omgang meget omfattende på nogle enkelte områder, og jeg tror, at der er fundet en model, hvor vi ikke kvæler forsøgene i bureaukrati.
Så det er rigtig godt.
Vi synes, der er fundet en fornuftig model, og jeg vil godt understrege, at vi er rigtig glade for, at der lægges så stor vægt på tilliden til medarbejdernes faglighed og dømmekraft.
Og vi synes, det er rigtig godt, at kommunerne ikke får adgang til at erstatte de statslige regler, vi afskaffer, med nye kommunale regler, for så havde vi nemt været lige vidt.
Jeg synes, det er et godt udgangspunkt for at tænke nyt.
Der har lige udspundet sig en debat om hegnspælene, og jeg vil da sige, at der måske var et par hegnspæle, jeg godt kunne have undværet, men vi er omvendt fra Enhedslistens side gået ind i den her dialog ud fra en antagelse om, at hvis vi kun ville have forsøg med alt det, vi ikke bryder os om, mens vi klamrede os til det, vi bryder os rigtig meget om, så kunne det i hvert fald lægge en dæmper på mulighederne for at skabe nogenlunde bredde i måden at arbejde med forsøgene på, og det synes vi egentlig er fornuftigt at søge i den her sammenhæng.
Så vi håber, at velfærdsaftalerne vil være med til at skabe nye initiativer og vise nye veje til at udvikle områderne.
Vi synes, som bl.a. kollegaen fra Socialistisk Folkeparti har været inde på, at det er rigtig vigtigt, at de også kommer til at bane vej for varige forandringer.
Og ikke mindst deler jeg opfattelsen af, at der er alt for mange bindinger i folkeskolen.
Og man kan sige, at lige præcis det sætter det her forsøg os nok ikke tættere på, men ikke desto mindre håber jeg, at hele idéen om at skabe større frihed og bygge på medarbejdernes faglighed og dømmekraft vil være med til at skabe en bevægelse, der også kan frisætte nogle af de områder, som vi ikke tager fat på direkte i forbindelse med i lovgivningen her.
Så herfra en varm støtte til forslaget.
Vi ser frem til både at følge kommunernes forsøg, men også i den grad at indgå i en fælles dialog om forsøgenes resultater, og ikke mindst – med tre streger under – håber vi, at det vil bane vej for, at vi ikke bare kan lægge det op i dyngen af endnu en række forsøg med midlertidige ordninger, men at der faktisk banes vej for en mere generel og varig frisættelse, ikke mindst på folkeskoleområdet, hvor der er allermest brug for det.