runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Der er ikke nogen her, der foreslår, at man overtager styringen.
Jeg siger bare, at hvis ministeren havde ønsket at have en dialog og også indkalde til forhandlinger om det, havde man haft over et år til det nu.
Vi har partipolitisk haft et møde, også på allerhøjeste niveau med vores partiformand og os, der er ordførere på de relevante områder, fordi vi synes, det er vigtigt at inddrage parterne.
Fratager det så os et politisk ansvar for også at drage konklusionerne?
Nej, det gør det ikke.
Og jeg læste tidligere nogle citater op for ordføreren fra en skolelærer, som præcis er en af dem, der står derude – en skolelærer, der er sygemeldt med stress, fordi hun netop ikke følte, at vi også løftede vores politiske ansvar.
Det er det, beslutningsforslaget handler om.
Jo, jeg synes altid, vi skal diskutere det her, også med skolernes parter, og derfor tog Venstre også initiativ til et møde, hvor hr. Jakob Ellemann-Jensen som formand for Venstre, jeg selv og en række af vores aktører deltog sammen med både underviserne i folkeskolen, underviserne i gymnasieskolen, lederne på de samme områder, Uddannelsesforbundet – altså en lang række aktører, som alle sammen er relevante i forhold til skolen.
Det møde tog vi initiativ til allerede sidste efterår, da den her debat startede.
Og ja, det er da dejligt, at ministeren nu bragte det op i Sammen om skolen i mandags og nu vil sætte det på dagsordenen, men det kunne man jo have gjort for lang tid siden.
For selvfølgelig skal vi have den her dialog, og det er vi også nogle der har, og det her beslutningsforslag er på ingen måde i modstrid med at have den her dialog.
Det her beslutningsforslag følger op på den diskussion, vi har haft herinde det seneste år, og som handler om det politiske ansvar for også at sikre, at lærerne reelt set har undervisningsfrihed og ytringsfrihed uden at skulle frygte for deres sikkerhed.
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Tak for det.
Når nu Venstres ordfører siger om det her undervisningsmateriale, at det jo ikke nødvendigvis er noget, man, om jeg så må sige, skal bruge, og når ordføreren tidligere har henvist til en kultur på nogle arbejdspladser, hvor man har svært ved at se, at det, at der findes et undervisningsmateriale, skulle løse det, så er mit simple spørgsmål egentlig bare, om ikke ordføreren synes, det er klogt, at vi faktisk drøfter det her med de parter, som har med folkeskolen at gøre i Sammen om skolen, inden vi konkluderer, hvad løsningen i givet fald måtte være.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-10:
Jamen altså, jeg vil bare sige, at en ting, der er vigtig, er, at vi bakker op om beslutningsforslaget, men det, der er meget vigtigere, er, at vi bakker op om alle de lærere derude, som er med ude i frontlinjen.
Det er jo dem, der har brug for opbakning, og herfra skal de også fra SF høre: Vi bakker jer op.
Når I mener, at det er relevant at undervise i Muhammedkrisen, ville det da være fuldstændig umuligt at nå frem til andre konklusioner.
Selvfølgelig skal I undervise i det, og jer, der vælger at gøre det, på trods af at I kan blive kritiseret af kolleger, på trods af at lederne ude på skolerne muligvis ikke bakker jer op, bakker vi op fra Folketingets side.
Det er rigtigt set: I skal undervise i Muhammedkrisen, uanset om I så vælger at bruge tegningerne eller ej, og uanset hvilket materiale I vælger at nå frem til at bruge i den her undervisning.
Og I har Folketingets og samfundets opbakning til det.
Altså, selvfølgelig kommer man ikke uden om en så afgørende periode i Danmark som perioden med Muhammedkrisen, og man skal ikke gemme sig under, at det kan man da sikkert få puttet ind under noget andet, når man i øvrigt taler om terrorangrebene den 11. september i New York.
Det her er en selvstændig udfordring, det er det her, der bragte Danmark i brændpunkter, og det skal der undervises i.
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Jeg er ikke enig i, at alle de ting, der ligesom bliver refereret til, der er gjort, alle sammen er nogle i sidste ende-løsninger.
Altså, nogle af de ting, der også bliver gjort, og som vi også har været i dialog med skolerne om, siden den diskussion vi havde for et års tid siden, handler om: Hvordan spotter vi – om man så må sige – de grupper af elever eller forældre?
Hvordan tager vi det i opløbet?
Hvordan forholder man sig i øvrigt som lærer til et kontroversielt undervisningsforløb?
Hvordan forbereder man eleverne og deres forældre på, at det her kommer?
Men vi er da også nødt til at snakke med dem, det handler om, for at få et bud på, hvad det er, de oplever som barrieren.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Tak for det til SF's ordfører, og tak for opbakningen til beslutningsforslaget.
Jeg er sådan set fuldstændig enig med ordføreren i, at det vil være klogt at inddrage Sammen om skolen, og det svarede jeg også Socialdemokraternes ordfører.
Men jeg mener ikke, det kan være til diskussion, at det skal laves, for jeg har også godt set f.eks. Danmarks Lærerforenings reaktion på baggrund af fru Pia Olsen Dyhrs tale, nemlig at de ikke syntes, at det var nødvendigt, og derfor er jeg fuldstændig enig med ordføreren i, at det jo er vigtigt, at der både er primærkilder, og at der udarbejdes materiale, så man netop sikrer friheden.
Men det skal ikke være til diskussion, at det skal udarbejdes.
Men jeg vil egentlig gerne spørge SF's ordfører om noget.
SF's ordfører nævnte det også i relation til historieundervisningen, og jeg bed også mærke i, at fru Pia Olsen Dyhr tilbage i september netop sagde, at det i relation til historieundervisningen også var væsentligt at have det med der.
Derfor vil jeg bare spørge SF's ordfører, om SF's ordfører anser det som en informativ periode i vores historie.
Jens Joel (S), 2021-12-10:
Altså, ved ordføreren strengt taget, om det her er i modstrid med den dialog, man har med skolens parter, når vi ikke haft den endnu?
Er det det møde, som ordføreren havde med hr. Jakob Ellemann-Jensen og nogle repræsentanter fra skoleverdenen, der gør, at hun mener det?
Jeg mener egentlig bare, at det her må handle om at finde den rigtige vej ind i det, for det er jo rigtigt, som ordføreren siger, at der var åbenhed for at diskutere det hos parterne i Sammen om skolen, men der var også en klar tilkendegivelse af, at de ikke tror, at løsningen er, at vi overtager styringen med det, så hvorfor er det allerede konkluderet?
Karsten Hønge (SF), 2021-12-10:
Vi har aldrig været fan af kanoner.
Vi kan nu konstatere, efter de har fungeret i en periode, at de øjensynligt – det er vores konklusion på det – ser ud til at fungere okay.
Det er ikke vores opfindelse, og vi har været meget kritiske over for dem hele tiden.
Men med den måde, de så faktisk håndteres på, ser det ud, som om det sådan nærmest er okay.
Det, vi i hvert fald når frem til en konklusion om, er, at når vi har dem, og det har vi jo – det er der et stort flertal for at vi skal have – skal vi da putte det ind i dem, som er relevant.
Og det giver ingen mening, hvis man har en historiekanon, at man så ikke har Muhammedkrisen med.
Lotte Rod (RV), 2021-12-10:
Men hvad har fået SF til at ændre holdning, så man nu ønsker at pålægge lærere at undervise i noget bestemt?
Hvad er SF's holdning til, at der er en historiekanon?
Karsten Hønge (SF), 2021-12-10:
Det er så ubetinget noget, vi med et lidt fint ord kan kalde en informativ periode.
Hvis der er noget, der definerer den tid, vi er i nu, er det præcis de begivenheder og omstændigheder, der var omkring Muhammedkrisen, fordi det indeholder så mange elementer, der går lige fra ytringsfriheden til undervisningsfriheden, til det, at frygten er kommet ind i vores samfund og også kommet ind på vores lærerværelser.
Så det er da i den grad en krise, og det er en krise, der uden sammenligning har været en af de største siden anden verdenskrig for Danmark, og det er ubegribeligt, at man nogle steder alligevel kan nå frem til, at det ikke er vigtigt nok at undervise i det, medmindre man når frem til den konklusion, at det er, fordi man ikke tør.
Så siger man det måske på den måde, for man tør måske ikke engang sige, at man ikke tør det, for så starter det en større debat, og så er det bedre lige at flyve under radaren og lade være med at undervise i det.
Man kan ikke undgå at undervise i Muhammedkrisen, hvis man vil give et billede af Danmarks position efter anden verdenskrig.
Det er en kæmpe krise, og derfor er det selvfølgelig noget, der skal undervises i.
Men jeg synes jo, at vi skal finde ud af at gøre det på en måde, sådan at dem, der skal bruge materialet, også har været med i processen med at fremskaffe det.
Det synes jeg da kun er naturligt.
Mai Mercado (KF), 2021-12-10:
Jeg vil egentlig også bare sige tak for det her og mere komme med en kommentar end med et spørgsmål.
Nu havde vi jo forespørgselsdebatten her sidste forår, og der lavede vi jo en vedtagelsestekst, som der blev stemt om, og som der ikke var flertal for dengang, men efterfølgende omformulerede vi den til det her beslutningsforslag, og så kan vi se, at der er flertal for den.
Så jeg vil i virkeligheden bare sige tak for, at SF kom med den her meget præcise tilkendegivelse i efteråret og sagde, at nu ville de gerne bakke op om, at man fik de her undervisningsforløb, og var parat til, at det reelt skete.
Så der skal egentlig bare også lyde en stor tak herfra.
Mette Thiesen (NB), 2021-12-10:
Nej, det, vi taler om i dag, er lige præcis det her beslutningsforslag, og jeg vil bare sige tusind tak til SF for at stå ved, holde fast.
Jeg blev simpelt hen så glad, da jeg hørte fru Pia Olsen Dyhrs tale til årsmødet, og jeg er så glad for, at SF's ordfører nu i dag følger op, og det vil jeg bare sige tak for, også på vegne af alle de lærere, som står derude hver eneste dag, og som er helt i front for den her helt ekstremt vigtige kulturkamp, som det er at sikre, at vi i Danmark selvfølgelig har undervisningsfrihed, at vi har ytringsfrihed, og at der ikke er nogen emner, som man ikke kan berøre.
Så tusind tak til SF.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-10:
Det her viser præcis, at vi med sådan nogle helt fundamentale ting, som handler om de bærende søjler for vores demokrati, kan være enige hen over midten i politik.
Så har vi så forskellige måder for, hvordan vi synes det i øvrigt skal gribes an, og der kan vi så se en forskel, men vi er enige om det her beslutningsforslag.
Ellen Trane Nørby (V), 2021-12-10:
Tak for det svar.
Jeg kan sige, at jeg er fuldstændig enig, og jeg er glad for, at SF også med så klar en tilkendegivelse i dag også signalerer, at det her jo netop ikke er en partipolitisk sag, sådan som ministeren forsøgte at gøre det til, altså at det her bare har handlet om at positionere sig, men at det i stedet for handler om, at vi har et fælles politisk ansvar for også at løfte ansvaret væk fra lærernes skuldre og påtage os det ansvar, der ligger i forhold til at sikre, at ytringsfriheden og undervisningsfriheden netop er intakt derude.
Så det var nok mere en kommentar end et spørgsmål.
Tak for talen.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-10:
Det er, som jeg ser det, en fuldstændig indarbejdet del af den historie, den tradition, som jeg selv og som mit parti er en del af, nemlig oprøret imod autoriteter, oprøret imod de mennesker, der forsøger at begrænse friheden, retten til religionskritik.
Det her er jo kernen i venstreorienteret tradition.
Så derfor er det helt indlysende, at SF skal ende på det her synspunkt, at selvfølgelig lader vi os da ikke kue af mennesker, der forblændet af religiøst mørke ikke mener, at vi i Danmark skal have lov til at undervise i Muhammedkrisen.
Kampen for frihed, kampen mod autoritære strømninger og religionskritik er helt centrale elementer i den venstreorienterede tradition.
Som jeg sagde i min ordførertale, respekterer vi fuldstændig metodefriheden og undervisningsfriheden derude.
Men det er jo, fordi man ikke kan tage Muhammedkrisen og så lade, som om den er ligesom alt andet.
Den er noget særligt.
Jeg nævnte også nogle andre emner, hvor jeg også synes det er vigtigt at vi står fast.
Der skal undervises i, at det er okay at være homoseksuel i Danmark – det må der ikke sås tvivl om – uanset om den skole ligger i et område, hvor elevgruppen og forældregruppen måske synes, det er lidt udfordrende.
Vi står fast på evolutionsteorien i Danmark.
Vi lader os ikke påvirke af, at mennesker måske synes, at kvinders frigørelse er noget overdrevet opreklameret moderne noget.
Det er nogle ting, vi står fast på.
Men Muhammedkrisen udgør en helt særlig periode.
Pause Pause (Pause), 2021-12-14:
Mødet er udsat.
Mette Frederiksen (S), 2021-12-14:
Det synes jeg er interessant, men er vores problem ikke, at det jo er det hele, der er for meget af?
Nu har vi diskuteret lattergas i Folketingssalen.
Vi har diskuteret snus i Folketingssalen.
Fra tid til anden diskuterer vi også brug af alkohol, ikke mindst blandt børn og unge.
Rygning er i stigning blandt de unge eller er i hvert fald et meget udbredt problem.
Vi ved, hvor store problemer det giver.
Narkoscenen i Danmark har jo forandret sig, fra jeg var ung, hvor de hårde stoffer var forbeholdt, for nu at sige det, som det er, de allerallerhårdeste miljøer især i de store byer og ikke mindst Vesterbro i København, til, at det nu er noget, man hører om på gymnasiefester.
Jeg tror sågar, der har været eksempler på det her på Christiansborg og andre ting.
Det skred, som det er et udtryk for og repræsenterer, synes jeg jo ikke på nogen måde er et sundhedstegn, og det er det heller ikke, at rigtig mange mennesker åbenbart synes, at i weekenden kan man godt gå hen og støtte bander og rockere.
For det er det, man gør: Når du køber stoffer i Danmark, kan du som udgangspunkt vide, at så understøtter du den organiserede kriminalitet.
Dermed er det jo også udbud og efterspørgsel, hvor jeg gerne vil mane til lidt omtanke hos os alle sammen.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-14:
Inden vi går til afstemning, tænkte jeg, at det lige ville være på sin plads at sige til fru Karina Lorentzen Dehnhardt: Tusind tak for den ihærdige kamp for de her mennesker, for de her ofre for stalking.
Jeg tror ikke, at jeg støder nogen af mine kolleger herinde, hvis jeg siger, at det her ikke var lykkedes, hvis ikke det var for fru Karina Lorentzen Dehnhardts ihærdige kamp.
Fru Karina Lorentzen Dehnhardt har været bannerfører for det her, og der tænkte jeg bare, at vi lige kunne bruge anledningen til at sige tak til ordføreren for den ihærdige indsats.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-12-14:
Tak for de pæne ord.
Det er rigtigt, at jeg nok har kæmpet i længst tid, men faktisk også sammen med Dansk Folkeparti.
Jeg tror, vi er nogle af dem, der har sat fokus på det her område i længst tid, men jeg glæder mig rigtig meget over, at vi er så mange partier, som nu står sammen i kampen mod stalking.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi yder ofrene den respekt.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-14:
Det ville jo være rart, hvis vi bare alle sammen tog et ansvar, eller hvis dem, som mener, at cannabis er noget, man slet ikke burde købe, helt lod være med det.
Det der med, at stofferne blandes sammen, mener jeg faktisk er rigtigt.
Det er ofte sådan, at i miljøer, hvor man kan købe cannabis, kan man også købe hårde stoffer.
Det er også, tror jeg, en del af idéen med den tyske legalisering, afkriminaliseringen i Holland og Portugal at forsøge at adskille de stoffer, sådan at i det øjeblik cannabis er lettere tilgængeligt, ordentligt deklareret, bliver solgt under nogle kontrollerede former, så skubber man de hårde stoffer ud af det miljø, og når man så kommer en dag, hvor der ikke er noget cannabis, så bliver man ikke tilbudt noget, der er værre.
Så var det måske ikke muligt at forestille sig, at en legalisering i virkeligheden ville adskille stofferne og gøre, at man trygt kunne købe veldeklareret cannabis et sted, hvor man aldrig ville komme i nærheden af hårde stoffer?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-14:
Altså, lige præcis på det her må man jo virkelig sige at vi ikke alene lever op til vores internationale forpligtelser, vi gør også mere end det.
For vi har sagt, bl.a. i forbindelse med Glasgow, at vi er villige til at betale 1 pct. af de 100 mia. dollar, og det er mere, end vores størrelse i virkeligheden tilsiger.
Noget af det vil så selvfølgelig være en omprioritering af udviklingsbistanden.
Det er der jo ikke noget nyt i, og behovene forandrer sig, når vi taler udviklingsbistand.
Vi førte jo en helt anden udviklingsbistand for 50 år siden og for 40 år siden end den, vi fører i dag, og jeg er da glad for, at vi er enige om her, at vores udviklingsbistand skal være mere og mere grøn, både hvad angår forebyggelse, adgang til drikkevand og i forhold til at afbøde konsekvenserne af klimaforandringerne.
Så vi har faktisk givet et tilsagn, der mig bekendt går ud over det, vi egentlig er forpligtet til, hvis man skal være meget nøjeregnende med, hvad de enkelte lande skal levere.
Først og fremmest er det jo en spændende diskussion.
Men er vores problem ikke, at det ikke alene er hash, altså cannabis, som man kan købe i enhver flække i Danmark, men at man også efterhånden kan købe hårde stoffer over det hele?
Altså, jeg er jo fra en generation, hvor kokain var noget, som var forbeholdt meget, meget få mennesker, og nu kan jeg altså konstatere ud fra forskellige beskrivelser, at det er relativt udbredt i vores samfund.
Men det er rigtig mange hårde stoffer.
Det, jeg er bekymret for, er, hvor det er, vi flytter hegnspælene hen.
Medicinsk cannabis er ligesom en historie for sig – det synes jeg er en isoleret diskussion.
Men er der i virkeligheden noget godt at sige om alt det andet?
Eller er det i virkeligheden mere en falliterklæring for et samfund, der bare giver op, når vi ved, hvor store risici der er forbundet med det?
Det var det ene, jeg ville sige.
Det andet, jeg vil sige, er, at jeg synes, det er interessant, at vi i alle mulige andre sammenhænge taler meget om det personlige ansvar, og mange af os betoner det også.
Jeg vil faktisk gerne have en større betoning af det personlige ansvar.
For det er ikke alene de unge, men det er jo mange andre, der synes, at lige i weekenden kan man godt gå uden for loven og understøtte bander og rockere.
Så ville store dele af problemet være løst.
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-14:
Tak for ordet, formand.
I 2015 forpligtede verdens rigeste lande sig til at betale en del af klimaregningen, som vi har pådraget det globale Syd i vores jagt på økonomisk vækst – 100 mia. dollars, og heraf skulle Danmark betale 5 mia. kr. Og det manglede da også bare, for i flere hundrede år har vi i stor stil udnyttet det globale Syd.
Først tog vi derned og stjal levende mennesker og solgte dem som slaver, så tog vi derned og tømte deres jord for ressourcer og smadrede planeten på vores vej, og nu nægter vi så at betale regningen for de konsekvenser af vores rovdrift på naturressourcerne for at opnå økonomisk vækst.
Faktisk mener jeg, at vi igen er ved at stjæle fra det globale Syd, for godt nok har regeringen nu afsat 100 mia. kr. på finansloven som nye midler til klimabistanden – 100 mio. kr., undskyld; jeg ville være lykkelig, hvis I havde afsat 100 mia. kr., men det er 100 mio. kr. – men der er altså ufattelig langt til de 5 mia. kr., som er vores ansvar.
Og faktisk har regeringen jo hidtil taget pengene fra udviklingsbistanden, altså penge, der skulle gå til opbygning af skoler og til at bekæmpe fattigdom.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-12-14:
Vi synes jo, det er rigtig vigtigt, at mest muligt bliver genbrugt, og jeg kunne forstå på ministeren, at Socialdemokratiet ikke støtter det her forslag, og ministeren var inde på, at materialer skal nyttiggøres, og det synes jeg er et godt princip.
Altså, jeg synes, der sådan er grader i det her, hvor jeg synes, det er dybt alvorligt, at der er produceret tøj, som slet ikke er blevet solgt, og som går til forbrænding.
Er det ulovligt på nuværende tidspunkt, og er det noget, man kan få bøder for?
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-14:
Nuværende ministre har tidligere, da de var i opposition, netop kritiseret Lars Løkke Rasmussens regering for at tage fra udviklingsbistanden og bruge det på klimabistanden.
Men jeg vil bevæge mig videre til det næste spørgsmål.
I går faldt der den her dom i Rigsretten, og fru Inger Støjberg blev kendt skyldig og fik 60 dages ubetinget fængsel.
Frie Grønne har derfor fået rejst sagen i udvalget i dag, i forhold til hvorvidt fru Inger Støjberg kan sidde i Folketinget, altså om hun er valgbar og hun er værdig til at sidde i Folketinget.
Det mener Frie Grønne ikke.
Jeg ved godt, at det er et anliggende i forhold til Folketinget, men jeg kunne godt tænke mig at spørge til statsministerens egen holdning, personlige holdning: Mener statsministeren, at man kan sidde som minister og folketingsmedlem, hvis man er idømt ubetinget fængsel?
Og igen understreger jeg, at jeg godt ved, at det er et folketingsanliggende, men statsministeren må jo selvfølgelig også have en holdning til det.
Så hvad er statsministerens holdning – er man værdig til at sidde som minister i Folketinget, hvis man er idømt ubetinget fængsel?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-14:
Men nu står jeg ikke på den her plads i kraft af min egen person.
Jeg står her som landets statsminister i en spørgetime med statsministeren.
Det er præcis et anliggende for Folketinget, og jeg har meget stor respekt for den arbejdsfordeling, der skal være, mellem Folketing og regering, hvad angår rigsret – det blev der spurgt til tidligere fra Dansk Folkepartis side – men også hvad angår de spørgsmål, der måtte vedrøre det enkelte folketingsmedlem.
Så diskussionen om de her spørgsmål er en diskussion, der tages i den socialdemokratiske folketingsgruppe, og der kommer en udmelding fra den socialdemokratiske folketingsgruppe, når den er færdig med sit arbejde – ikke fra regeringen.
Det konkrete forhold, og hvad der måtte være bevæggrunden der, kender jeg ikke til, så det skal man spørge klimaministeren om.
Men jeg vil sige, at helt generelt har vi alle sammen en interesse i, at der er en ordentlig dialog og debat på de sociale medier, og det er der jo simpelt hen ikke – i særdeleshed ikke lige nu, hvor jeg også kan konstatere på de sociale medier, jeg selv er på, at det jo er helt vildt, hvad der bliver skrevet.
Og det har ikke noget at gøre med den konkrete sag, som jeg ikke kender til, men det er jo helt vildt, hvad der bliver sagt, og hvad der bliver skrevet.
Jeg vil egentlig bare benytte lejligheden til at sige, at jeg synes, at vi har et særligt ansvar herinde i Folketinget med hensyn til at understøtte en positiv og ordentlig debat og slå hårdt ned, når der bliver sagt ting, der ikke er korrekte.
Men den konkrete sag kender jeg ikke, så det må man spørge klimaministeren om.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-14:
Nu har spørgetimen i dag været præget af mange, mange forskellige ting, og jeg vil fortsætte i det spor.
Jeg vil nemlig spørge til legalisering af cannabis.
Den dagsorden er ret aktuel rundtomkring i verden og ikke mindst i Europa lige nu.
Og i USA er der adskillige stater, der har legaliseret cannabis.
Blandt de europæiske lande forsøger man også at gribe forholdet til cannabis an på en anden måde.
I Holland og Portugal har man afkriminaliseret cannabis; i Schweiz og på Malta diskuterer man legalisering; i Norge diskuterer man afkriminalisering af misbrugere, og det seneste, vi hører, er, at man i Tyskland nu planlægger at legalisere cannabis.
Nu kender jeg jo godt statsministerens generelle holdning til cannabis, og derfor har jeg tænkt meget over, da jeg formulerede det her spørgsmål, om vi måske kunne snakke om det på en lidt anden måde.
Altså, i Alternativet deler vi regeringens bekymring i forhold til cannabis, f.eks. at det fører til misbrug blandt nogle unge, at det handles på et marked, der er båret af en stor sort økonomi, og at det er et marked, der er fuldstændig ude af kontrol.
Og vi går ud fra, at det også er nogle af de bekymringer, regeringen deler, og også nogle af dem, der har fået Tyskland til at planlægge en egentlig legalisering.
De siger i hvert fald selv, at det er for at beskytte mindreårige og for at sikre kvalitetskontrol.
Mit spørgsmål lyder: Hvis det nu viser sig, at den tyske legalisering bliver en succes i forhold til f.eks. at modvirke misbrug blandt unge og ramme de kriminelle netværk på økonomien, vil statsministeren i så fald være med til at se på, om det måske er noget, vi kan bruge i Danmark?