runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Juel-Jensen (V), 2022-02-10:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne starte med at rose min kollega fra Socialdemokratiet for en utrolig flot gennemgang af det her lovforslag.
Der er ikke meget, som jeg kan bidrage med yderligere for at kaste lys over den her sag.
Det er jo en naturlig konsekvens af, at vi gerne vil reducere vores drivhusgasudledning med 70 pct. i 2030 og være et klimaneutralt samfund i 2050.
Det kræver en infrastruktur også på transportområdet, som min kollega lige har redegjort for her.
Og det bakker Venstre selvfølgelig op om.
Der udestår dog en del svar på spørgsmål, som er rejst i forbindelse med høringen, og det vil vi selvfølgelig i fællesskab få afdækket i forbindelse med lovgivningsarbejdet.
Sluttelig skal jeg hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige – nej, De Konservative vil redegøre for deres holdning selv.
Hans Kristian Skibby (DF), 2022-02-10:
Allerførst kan jeg sige, at jeg i hvert fald ikke skal hilse fra nogen.
Det bliver spændende at se, om De Konservative har skiftet holdning.
Det skulle dog undre mig såre, al den stund at vi jo i aftalekredsen har haft utrolig mange møder om tilvejebringelsen af den aftale, som ligger bag ved det her fremsatte lovforslag fra transportministeren.
I Dansk Folkeparti har vi været optaget af, at der skal være en god harmoni i de tilbud, som vi giver kommunerne, i forhold til at sikre og facilitere, at man også de steder, hvor det måske er mindre attraktivt, kan tilvejebringe infrastruktur til opladning af elbiler, der kører på vedvarende energityper.
Derfor har man jo ad flere omgange haft det her lovforslag ude, og sidst endte det efter anden høringsrunde med, at vi selvfølgelig tilbage den 28. oktober sidste år kunne indgå en politisk aftale om nogle mere detailorienterede vilkår for, hvad det er for nogle lovgivningsmæssige krav, vi kan stille, i forhold til etablering og drift af de her elladepunkter.
Det har for Dansk Folkeparti været vigtigt, at vi laver en model, hvor kommunerne også bliver forpligtet i forhold til den økonomiske del af det, men også, hvor vi ikke kommer i disharmoni i forhold til private udbydere, tankstationer og alt muligt andet, fordi man jo sådan set lidt groft sagt kan sige, at de her nye typer af brændstof til biler osv. får indflydelse på vores store antal tankstationer rundtomkring i Danmark.
Vi skal ikke ind på en model, hvor vi kommer til at konkurrere med statslige midler og kommunale midler i forhold til private aktører.
Vi mener, at det så langt som overhovedet muligt hen ad vejen skal være det private marked, som faciliterer og investerer i de her produkter.
Samtidig har det været vigtigt – det er også det, der står i lovforslaget – at vi får fokus på, at de betalingsmidler, der er til rådighed, også skal kunne faciliteres på de her stationer.
Det er jo vigtigt, at folk, når de kommer, også har mulighed for at betale med de betalingstyper, som vi er kendt for her i Danmark.
Så vi støtter naturligvis forslaget.
Vi er selv med i aftalen bag, så der er ikke noget nyt i det.
Jeg ved selv fra min egen hjemkommune, at man har stor interesse for at byde ind med lokale områder i forhold til de her typer af infrastruktur.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2022-02-10:
Jamen jeg vil bare sige ganske kort, at den her dialog måske også afspejler, at regeringen i de sidste finanslove har forhandlet med Enhedslisten og SF og Radikale Venstre og Alternativet og senest også med Kristendemokraterne, og at nogle af de tiltag, der er taget, bl.a. på exitområdet, jo så er taget i den kreds.
Men vi har absolut ikke noget ønske om at holde nogen partier udenfor, og derfor vil jeg også starte med at invitere til et møde, og så kan vi prøve at tage den derfra.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-02-10:
Det er jeg rigtig glad for at ministeren siger.
Det var jo lige det svar, jeg havde ønsket.
Jeg vil meget gerne komme over til en kop kaffe, for jeg synes netop, det er vigtigt, at vi også får kigget på den handlingsplan, for der ligger altså nogle gode indsatser.
Og jeg har selv nævnt, og jeg har også hørt ministeren nævne det, den her tanke omkring en eller anden form for exitstrategi, og det er vi i Venstre meget opsat på at kigge nærmere på.
Det er også noget af det, der er nævnt et eller andet sted i den her handlingsplan fra 2016.
Så jeg vil meget gerne diskutere det; det synes jeg er meget, meget vigtigt – også essensen, i forhold til at den her aftale er god, men at den ikke kan stå alene.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-11:
Jeg tror faktisk, at det, der bliver refereret til, er, at jeg sagde, at der er indikationer på, at Københavnerklæringen bærer frugt, hvilket jo er noget andet end det grundlæggende medlemskab.
Men fundamentalt er jeg tilhænger af vores medlemskab af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Så jeg er meget, meget stærk tilhænger af, at vi holder fast i, at menneskerettigheder er noget, som hører vores retsorden, vores levemåde og vores måde at være på til.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-02-11:
Jeg skal bare være sikker på, om jeg egentlig hørte rigtigt: Sagde ministeren, at der er indikationer på, at medlemskabet og eksistensen af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention bærer frugt?
Og hvis det var det, ministeren sagde, kunne man så svinge sig op til at sige noget lidt mere kraftfuldt om det?
Nick Hækkerup (S), 2022-02-11:
Og hvis man ikke er loyal over for den retspraksis, der ligger, forvitrer retssystemet.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-02-11:
Jeg er meget glad for, at jeg så hørte forkert – andet synes jeg også ville have overrasket mig.
Men for så lige at følge op: Hvad mener ministeren ville være konsekvensen, hvis Danmark meldte sig ud af konventionen, sådan som Dansk Folkeparti har foreslået?
Hvilke konsekvenser ville det have både for Danmark, men også for menneskerettighedssituationen i Europa?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Altså den erklæring, som domstolens egen præsident har sagt overhovedet ingen betydning har!
Det er meget, meget heroisk, minister.
Det, vi lægger op til, er selvfølgelig inden for konventionen at finde nogle metoder, så man kan løsne grebet.
Det kunne f.eks. være at sige, at vi kun følger de domme, hvor Danmark er part, eller hvor der er åbenlyst sammenlignelige lande.
Det kunne være at sige, at man kun følger storkammerafgørelserne.
Det kunne være at ophæve inkorporeringsloven fra 1992, så det blev et almindeligt udenrigsdokument, en almindelig konvention, som vi kender det fra andre sammenhænge.
Vi opererer jo med retsdualisme i Danmark.
Det ved ministeren alt om.
Hvorfor er det, at man overhovedet ikke vil afsøge nogen af de muligheder, når ministeren ellers ved alle mulige givne lejligheder står og kritiserer domstolen?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Ministeren vil sikkert huske, at jeg ved gentagne lejligheder har rost ham for – i hvert fald i min optik – at være den første justitsminister, der for alvor har kritiseret den måde, som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol anvender konventionen på.
Derfor rokker det her forslag overhovedet ikke ved den internationale retsorden, som justitsministeren taler om.
Det, forslaget her lægger op til, er netop at få afklaret, hvilke muligheder vi inden for konventionen har for at standse det angreb på dansk folkestyre, som udgår fra Strasbourgdomstolen.
Jeg må jo sige, at det er dybt forstemmende, hvis ministerens holdning er, at det ønsker man ikke en afklaring af.
Skal det virkelig forstås sådan, at ministeren på den ene side er kritisk over for domstolen, men på den anden side ikke ønsker at få en uafhængig vurdering af, hvad vi så i Folketinget kan gøre for at få en løsere tilknytning til konventionen og domstolen?
Nick Hækkerup (S), 2022-02-11:
Det er jo et uhyre hypotetisk spørgsmål, al den stund jeg ikke synes vi skal melde os ud.
Men det, som grundlæggende er problemet ved ikke at være en del af international ret, er jo, at man risikerer, at international ret bliver den stærkes og mest brutales ret, og det er klart til ulempe for et lille land som Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Det her forslag handler ikke om at melde sig ud af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Det forslag har jeg stillet multiple gange, men der har måske været andre ordførere på det, så det ved hr. Bjørn Brandenborg ikke noget om.
Det her handler om at få Danmarks bånd, vores ydmygende underlæggelse af domstolspraksis formindsket, og der er flere ting, man kan gøre, og det er det, som det her forslag sigter til at få en udredning af de politiske konsekvenser af at gøre.
Er det rigtigt?
Jens Rohde (KD), 2022-02-11:
Tak for det.
Jeg synes, det var en fremragende tale.
Det var i hvert fald meget, meget interessant.
Desværre har man ikke 5 minutter til at folde sit spørgsmål ud, men det her er så kompliceret, at det er sådan lidt vanskeligt bare lige at fyre sit spørgsmål af fra hoften, men det er jo den der skelnen mellem aktivisme, jura og politik.
Altså, konventionerne er jo også noget, der udvikler sig, og derfor kunne jeg godt tænke mig lige at prøve at trykteste justitsministeren, når nu jeg ikke har mere tid.
Det er jo sådan, at Menneskerettighedskontoret er kommet med en ny bemærkning.
Jeg tror, den hedder bemærkning 36 til artikel 6, men det er jo den, der handler om retten til fri abort, som nu er blevet fastslået som en grundlæggende rettighed, og så er der tilføjet: hvis kvindens liv og helbred er i fare.
Det er jo en dynamisk udvikling, for man har aldrig før beskrevet retten til fri abort som en grundlæggende rettighed.
Vi opfatter det sådan herhjemme, fordi den rettighed, man fik i sin tid, er blevet kulturgivende for vores samfund, men sådan er det jo ikke derude.
Synes justitsministeren ikke, at det egentlig er en udmærket form for aktivisme, at man nu knæsætter det princip for kvinden?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-02-11:
Ministeren har jo ved flere lejligheder og også i dag sagt, at der ikke er noget problem i at kritisere afgørelser, man er uenig i, og heller ikke i at forsøge at påvirke bl.a. ved at lave forskellige indlæg.
Men jeg må også bare sige til hr. Morten Messerschmidt, at ligesom man ikke kan være halvt gravid, kan man heller ikke være halvt med i konventionerne og i det arbejde, der foregår.
Derfor er vi fuldt og helt tilhængere af det her arbejde, og netop fordi vi er en del af konventionerne, kan vi også være med til at forholde os kritisk og påvirke arbejdet med konventionerne, og det gør regeringen jo.
Nu nåede jeg heldigvis at høre, at hr. Morten Messerschmidt i sit spørgsmål før også havde tid til at rose ministeren for at have lavet indlæg, og det er jo bl.a. noget af det, som regeringen har taget fat på, og som den tidligere regering ikke har gjort.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-11:
Men der er jo et forlig om offentlighedsloven, og de partier, som er en del af forliget, skal jo være enige, før man bevæger sig ned ad en vej for at ændre det.
Og det, som der indtil videre er enighed om blandt Socialdemokratiet, Venstre og Konservative, som er dem, som er en del af forliget, er, at vi i kredsen af Socialdemokratiet, Venstre og Konservative taler om, hvad der ville være relevante ændringer.
Jeg har så valgt også at række ud til jer andre partier, som måtte have gode og spændende idéer til, hvordan offentlighedsloven kan indrettes fremadrettet.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-02-11:
Men skal vi så ikke lige holde fast i, hvad det er, forslagsstillerne ønsker at vi skal undersøge med det her.
For nu siger hr. Morten Messerschmidt, at det udelukkende handler om at kigge på, om der er muligheder for, at vi kan gøre tingene lidt anderledes.
Men det, der står at udredningen skal undersøge, er, om Danmark kan træde ud af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention uden at risikere sanktioner fra øvrige parter eller fra EU-lande og så måske træde ind igen med nogle forbehold.
Der siger vi fra Socialdemokratiet og regeringens side, at det ikke er den måde, som vi synes man skal foretage det her arbejde på.
Vi er tilhængere af, at der er en international retsorden, at vi laver det internationalt.
Vi har så sagt noget om den måde, man kan påvirke det på.
Som ministeren sagde, gør vi det gerne gennem Københavnererklæringen og tredjepartsindlæg.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Det er jo, hvad kan man sige, en dag, hvor maskerne falder i dag, for nu har vi, siden den her regering tiltrådte, hørt alle mulige kritiske bemærkninger om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols fortolkning af konventionen, og så forstår jeg i hvert fald, at man på den her dag har valgt at sige: I øvrigt agter vi ikke at gøre noget som helst ved det.
Jo, man kommer med lidt tredjepartsindlæg og andet, når der er sager ved domstolen, som kan have relevans for Danmark, men noget egentligt systemisk forandret ønsker man ikke.
Det tror jeg bliver rigtig, rigtig godt at få udbredt til Danmark, for så kan vi i hvert fald sige, at det spinnummer ophører i dag.
Jeg vil egentlig bare bede hr. Bjørn Brandenborg om at bekræfte, at Socialdemokratiet tilsyneladende er imod enhver forandret tilknytning til domstolspraksis, hvad end det så handler om at f.eks. de domme, som tillægges vægt, indsnævres til de lande, som har en umiddelbar sammenlignelighed med Danmark, eller hvor vi er part i sagen eller noget tilsvarende.
Altså, Socialdemokratiet ønsker ikke en analyse af muligheden for et reelt forandret tilhørsforhold til domstolen og konventionen.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-11:
Det er ikke indholdet, der er problemet – ja, det er det muligvis også; det skal jeg ikke kunne sige, men jeg er stærk tilhænger af den fri abort.
Det, der er problemet, er, at hvis vi lever i et system, hvor det, der skal være lov og ret, bliver skabt af domstole, så risikerer vi at tabe den demokratiske legitimitet, som består i, at det er de folkevalgte, der bestemmer, hvad der skal være lov og ret.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er retssystemer, som læner sig meget mere op ad ret skabt ved domstolene, end vi gør i Danmark.
Jeg synes bare ikke, at det er en god måde at lave ret på.
Jens Rohde (KD), 2022-02-11:
Jo, men hele meningen med det er, at vi har præjudicielle afgørelser, for det er man jo nødt til.
Justitsministeren er jo også bekendt med, at det er sådan, det fungerer i Rusland.
Det er også meget sådan, det fungerer i USA, fordi man ikke har en tradition for de samme detaljerede nedfældede love, som vi f.eks. har herhjemme.
Derfor bliver der jo taget disse prøvninger af sager ved domstolene, og de træffer så en præjudiciel afgørelse.
Det fører jo så nogle gange til, skal vi sige noget, der styrker en rettighed.
Og når jeg tager det med aborten op, er det jo, fordi det er en traditionel dansk værdi, og det står vi så sammen om, og så er det da godt, hvis det også bliver formuleret på internationalt plan.
Er det ikke?
Nick Hækkerup (S), 2022-02-11:
Jeg synes, at det er utrolig godt, at vi lever i en verden, hvor kvinder kan bestemme over deres egen krop, herunder ret til abort.
Jeg synes, det er rigtig dejligt, at de regler, som vi har i Danmark, er lavet af Folketinget og ikke af Højesteret.
Jeg ville ønske, at sådanne regler også på den internationale scene blev skabt af politikere og ikke af domstole, og det er der, jeg har et problem med aktivismen.
Det er, at domstolene jo ikke har den legitimitet, som man har som folkevalgt.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-02-11:
Tak for det.
Det er jo bestemt ikke første gang, at forslagsstillerne har sat diskussionen om konventioner på dagsordenen her i salen, og den her gang lægger beslutningsforslaget så op til, at regeringen skal iværksætte en grundig udredning af Danmarks tilknytning til og forpligtelser i forbindelse med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og afgørelser fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Essensen af beslutningsforslaget er, at det skal undersøges, hvordan Danmark kan udtræde helt eller på anden måde fravige vores internationale forpligtelser.
Det er det egentlige formål med beslutningsforslaget, og det er jo også velkendt, at det er holdningen hos forslagsstillerne.
Jeg vil starte med at slå helt fast, at vi er tilhængere af det internationale samarbejde og af konventionerne.
Vi mener, at Danmark, som det forholdsvis lille land, vi er, har en stor interesse i at have en stærk international retsorden, hvor der er klare spilleregler, som er fælles for os alle.
Når det så er sagt, synes jeg, at det er relevant at have en debat om domstolene, og jeg synes bestemt heller ikke, at vi skal være berøringsangste over for at diskutere de internationale konventioner, og hvad de fører med sig.
For som justitsministeren var inde på, er der en slagside, når Menneskerettighedsdomstolen bruger sin dynamiske fortolkning aktivistisk og breder sig ind i alle afkroge af medlemsstaternes nationale lovgivning.
Det synes jeg er en risikabel udvikling, for det bringer Domstolen ud af trit med de oprindelige konventioner og i sidste ende med medlemslandene.
Det ønsker vi ikke.
Men det er altså bestemt ikke det samme som at ønske Danmark ud af konventionerne, som vi grundlæggende mener er til for det gode.
Tværtimod er det netop, fordi vi ønsker at bevare det tætte internationale samarbejde, at vi skal fortsætte med at have debatten.
Så jeg er måske ikke så overraskende helt enig i regeringens tilgang til det her spørgsmål.
Vi skal være en del af den internationale retsorden, og samtidig skal vi følge udviklingen nøje, give vores mening til kende og udfordre, når vi synes, at domstolen går for langt.
Det er et signal om, at vi kunne overveje at træde ud af vores forpligtelser.
Så selv om det her forslag om en udredning kan virke harmløst, markerer det en skillevej i dansk politik: Står man ved sine internationale forpligtelser, eller ønsker man i bund og grund at finde en vej ud?
Som ansvarligt regeringsbærende og regeringsdueligt parti står vi selvfølgelig fast på ikke at ønske at udtræde.
Og derfor kan vi ikke stemme for beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Tak for det.
Det her er bare for at kortlægge det historiske forløb, altså det, som er sket i forbindelse med granskningsundersøgelsen – mest i relation til det, som hr. Jens Rohde var inde på tidligere.
For jeg har den oplevelse, at i hvert fald visse af regeringens medlemmer deler den opfattelse, hr. Jens Rohde har, om at det er utidigt, når Folketinget og Folketingets institutioner bistår med at få ting frem.
Og der vil jeg bare gerne høre, om ikke justitsministeren kan bekræfte, at en avis – jeg tror, det var dagbladet B.T. – fik nys om, at der skulle være slettet sms'er, således at regeringen tilvejebragte et ufuldstændigt datagrundlag for kommissionen, hvorefter Ombudsmanden valgte at gå ind i sagen.
Kan justitsministeren ikke bekræfte det hændelsesforløb?
Nick Hækkerup (S), 2022-02-11:
Så langt, så godt.
Det, der vel står tilbage efter snakken i dag, ud over at vi har været vidt omkring, er vel lige at repetere, at der er igangsat et arbejde med at lave fælles regler for opbevaring af sms'er.
Når det ikke er sket før, beror det vel på, dels at man fokuserer på e-mails, dels at den interesse, der har været for sms'er i forbindelse med kommissionen, er ny i forhold til tidligere kommissioner.
Når det ikke sker lynhurtigt, er det, fordi det er et kompliceret arbejde – bl.a. teknisk, fordi der i modsætning til e-mails ikke er nogen central lagring, men kun lagring på enhederne.
Og derfor bliver man nødt til at finde ud af, hvordan vi kan udlæse og opbevare dem.
Vi har en ambition om, at vi kan have foreløbige retningslinjer på plads her i løbet af første halvår af i år for derefter at nå længere og have de endelige retningslinjer på plads efterfølgende.
Det tror jeg er, hvad jeg skal sige.
Jens Rohde (KD), 2022-02-11:
Det ved jeg ikke om jeg kan konkludere.
Altså, vi har jo et Granskningsudvalg, for at Granskningsudvalget selvfølgelig kan følge det her løbende.
Det har været meningen med det, netop for at det ikke lå ovre i Justitsministeriet.
Så den del er fin.
Men det er jo hele tiden i dialog med kommissionen, og vi har jo haft mange forskellige personer inde til at rådgive os.
Men vi er nødt til hele tiden at have fokus på selvbeherskelsen i det her, hvis ikke vi skal erodere den institution og troværdigheden af institutionen.
For jeg ser jo gerne, at Granskningsudvalget og muligheden for at nedsætte hurtigtarbejdende granskningskommissioner også kan være et redskab i fremtiden, men det vil det ikke være, hvis ikke vi er meget forsigtige med, hvordan vi agerer her i Folketinget.
Nick Hækkerup (S), 2022-02-11:
Jeg tror, at hvis man vil se hændelsesforløbet i forbindelse med sms'er og minksagen osv. – og jeg er sikker på, materialet kan genfindes – så skal man se det pressemøde, som blev holdt, hvor jeg havde en relativt udførlig redegørelse for tilvejebringelse af materialet.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Noget har man så ikke kunnet eller villet gendanne.
Jeg er sådan set helt enig i, at der skal være en tilbageholdenhed; jeg betonede også armslængdeprincippet i mit første indlæg.
Men er det ikke også rigtigt at sige, at havde Folketinget og pressen været fuldstændig apatiske, som hr. Jens Rohde lægger op til, så havde granskningskommissionen haft et ringere grundlag at konkludere ud fra?
Jens Rohde (KD), 2022-02-11:
Jamen jeg konstaterer, at vi har en kommission, og hvis kommissionen – nøjagtig som hr. Peder Hvelplund så rigtigt siger det – havde haft ønske om, at vi gik ind og iværksatte nye instrumenter, har kommissionen jo haft alle muligheder for at bede os om det.
Men sandheden er jo, at når vi nu har diskuteret, om vi skulle tilvejebringe nye instrumenter i forhold til sms'erne, har man faktisk bedt os om at holde snitterne væk.
Man har bedt os om at lade kommissionen gøre sit arbejde, fordi det er det, den er sat i verden til.
Og det er jo bundlinjen, og det er jo det, der tæller.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Jeg lytter – og det ved ordføreren – jo altid med stor andægtighed, når ordføreren taler.
Ovenikøbet når han føler trang til at påberåbe sig de fire dyder, ved man, at der nu kommer noget dybtfølt.
Det, jeg bare kunne tænke mig at spørge om – nu har hr. Jens Rohde som den, der har stået fadder til hele projektet, fulgt det ganske nært – om det er hr. Jens Rohdes opfattelse, at de informationer, som trods alt nu er blevet tilvejebragt til granskningskommissionen, ville være tilvejebragt, hvis ikke Folketinget havde ageret, som Folketinget gjorde, bl.a. i relation til udlevering af telefoner og sms'er osv.