runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2019-04-30:
Men det vil betyde, at investeringer i motorveje vil blive langt mere rentable; at det vil fremstå som en langt bedre investering for samfundet at etablere nogle flere motorveje i Danmark.
Det vil være resultatet af det, som hr. Christian Poll og Alternativet foreslår.
Sagen er jo, at vi som Folketing her ikke har været inde at beslutte diskonteringsrenten tidligere.
Man har overladt det til fagøkonomer at vurdere, hvad den rigtige diskonteringsrente er, ud fra markedsvilkår, ud fra faglitteraturen, ud fra hvad andre europæiske lande gør.
Det synes jeg er vejen frem.
I stedet for at det her økonomiske værktøj bliver noget, vi politisk beslutter, så lad det ligge som en økonomisk beslutning.
Men hvis vi har en sag, hvor værktøjet viser, at det måske ikke er rentabelt nok, så lad da være med at blive styret af det.
Så argumenter for det politisk og sig, hvorfor I vil gennemføre det alligevel.
Det er da helt fair.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-30:
Finansministeren siger, at man ikke skal ligge under for tallenes diktatur.
Det er også det argument, der bliver brugt imod f.eks. den grønne omstilling: Nu skal vi ikke gøre det for hurtigt, det bliver for dyrt.
Vi skal vente på de andre lande, vi skal ikke gå forrest.
Vi skal vente på teknologien osv. osv.
Der ligger man jo under for det, finansministeren kalder tallenes diktatur.
Og det er jo netop afhængigt af, hvordan man f.eks. har sat diskonteringsrenten.
Den er jo ikke hugget i granit.
Den er blevet ændret i 1990, i 1999, i 2009, i 2013, og den er siden 1999 kun gået én vej: nedad.
Min formodning – det er mere end en formodning – er, at det altså hjælper med et politisk ønske om at have en lavere diskonteringsrente.
Det hjalp i 2013, da vi var i regering, hvor man også længe havde haft en diskussion om, hvorfor man overhovedet ikke havde en differentieret diskonteringsrente.
Så selvfølgelig betyder det noget, om finansministeren mener, at det her kan fremme den grønne omstilling.
Christian Poll (ALT), 2019-04-30:
Jeg skal også prøve at spørge enkelt.
Jeg er selvfølgelig lidt skuffet over, at Socialdemokratiet ikke vil være med til det her, men jeg forstår på ordførerens formulering, at det ikke skal være en politisk beslutning.
Så kunne jeg få lyst til at spørge, om Socialdemokratiet vil være med til at lægge pres på ministeren, sådan at det så sker.
For der er jo mange anbefalinger derude af, at man får nedsat den her diskonteringsrente til 3 pct. i stedet for de 4 pct., som det er nu.
Altså, det er okay, at vi ikke skal beslutte det her, men vil Socialdemokratiet være med til at lægge et pres, så vi får det til at ske fra ministeriets side?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-30:
Når man diskuterer det her, også blandt mainstreamøkonomer, siger man jo også, at det er et etisk spørgsmål.
Det er en generationskontrakt: Hvad er det, man vil levere videre til kommende generationer?
Vil finansministeren ikke anerkende, at vi, når det skal gå så stærkt med den grønne omstilling i forhold til klimaet, så altså ikke kan have en diskonteringsrente, der spænder ben?
Hvis finansministeren er enig i det, ser jeg frem til, at der ikke, næste gang vi diskuterer noget, der for alvor kan sætte gang i den grønne omstilling, bliver henvist til, at det ud fra en diskonteringsrente ser for dyrt ud.
Kristian Jensen (V), 2019-04-30:
Men jeg anerkender jo ikke udtrykket for dyrt.
For vi skal jo være ærlige om, om noget er dyrt, altså hvad prisen er for at gøre noget.
Men om det er for dyrt, er jo ikke noget, Finansministeriets regnemaskine skal vurdere.
Det er jo en politisk vurdering, som fru Lisbeth Bech Poulsen og jeg og alle, der er medlemmer af Folketinget, selv skal foretage – altså om vi synes, at noget er for dyrt.
Det nytter bare ikke noget, at vi går ind og piller ved vurderingen af, hvad prisen er for forskellige initiativer, for så kan man ikke sammenligne dem på tværs.
Man må i mine øjne meget gerne vælge at argumentere for et dyrere initiativ, men så skal man jo argumentere politisk for det.
Jeg argumenterer gerne for at lave en øget grøn omstilling, men så skal vi være klar til at betale prisen.
Vi skal ikke ændre på regnestykket for fejlagtigt at få det til at se ud til at være billigere, end det er.
Rune Lund (EL), 2019-04-30:
Når vi har en høj rente, er det jo sådan, at værdien af de investeringer, vi foretager i dag, vil blive vægtet højere end den værdi, som en investering vil have ude i fremtiden, og vi står lige i øjeblikket i nogle år, hvor det er helt essentielt, at vi får investeret massivt i den grønne omstilling, hvis vi skal nå at afværge de meget truende klimaforandringer.
Derfor er diskonteringsrenten jo en helt principiel problemstilling, og jeg vil bare sige, at der, når jeg følger debatter herinde i Folketinget, ikke plejer at være problemer med at finde flertal for at plastre landet til med klimafjendtlige motorveje.
Problemet er snarere, når vi snakker den grønne omstilling, altså når vi skal finde de konkrete virkemidler, der skal til, for at vi inden for en meget kortvarig periode skal gøre det, der skal til, for at vi bidrager med vores del til at forhindre klimaforandringerne.
Kan finansministeren ikke bare anerkende det?
Kristian Jensen (V), 2019-04-30:
Jeg er helt uenig med fru Lisbeth Bech Poulsen i, at man ikke kan lave en grøn omstilling, fordi diskonteringsrenten skal være for høj.
Vi laver en grøn omstilling i Danmark.
Vi er faktisk et foregangsland i at lave den grønne omstilling med et energiforlig, der betyder, at i 2030 vil 100 pct. af den strøm, der kommer ud af vores stikkontakter og ud i vores lamper, være vedvarende energi.
Det er en historisk hurtig omstilling, som netop er lavet, selv om vi har en høj diskonteringsrente, fordi vi politisk ønsker at gøre en forskel.
Så er det, fordi der været en fagøkonomisk vurdering af, om det var på tide at sætte diskonteringsrenten ned, og vi ligger altså ikke højt.
Vi ligger under Frankrig, vi ligger under Holland, vi ligger på niveau med Norge, når man kigger på den danske diskonteringsrente, og derfor ligger vi der, hvor vi bør ligge, i forhold til sammenlignelige lande.
Først og fremmest: Hvis jeg skal sige noget bare sådan politiker til politiker, så forstår jeg ikke, at Alternativet underlægger sig tallenes diktatur.
Hvis der er et projekt, som I mener er rigtigt, også selv om samfundsværdien beregnet efter diskonteringsrenten ikke er særlig høj, så argumenter da for det politisk.
Ved at sænke diskonteringsrenten flytter man bare barrieren for, hvad alle projekter bliver vurderet til, men ikke det indbyrdes forhold.
Jeg forstår ikke, at I underlægger jer tallenes diktatur i stedet for at argumentere politisk for jeres sag.
Så til de spørgsmål, der bliver stillet: EU vælger at sige, at man synes, at alle projekter, som vi er med til at finansiere, skal have den samme diskonteringsrente for netop at kunne vurdere fra land til land.
Hvad man gør nationalt med sin egen diskonteringsrente på nationale investeringer, blander EU sig ikke i.
Derfor er det korrekt, når hr. Christian Poll kan pege på, at Tyskland har en lidt lavere diskonteringsrente på kort sigt, end Danmark har.
Vi har en lavere diskonteringsrente, end de har, på lang sigt; efter 70 år er vores diskonteringsrente altså lavere end tyskernes.
Norge har en rente, der er på linje med vores.
Jeg skal ikke gennemgå alle landene, men vi ligger faktisk lavere end en række af vores nabolande.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-30:
Det er jo korrekt, men jeg henviste bare til det eksempel, som blev brugt i 2011: vindmølleeventyret i 1990'erne i Danmark.
Med en rente på 6 pct. var det en rigtig dårlig forretning; med en rente på 3 pct. var det en rigtig god forretning.
Det er måske et lidt ledende spørgsmål, men så håber jeg, at ordføreren er enig med mig i, at det absolut ikke er ligegyldigt for, hvilken politik vi kan føre i Folketinget, i regeringen, hvor den rente ligger.
Det er ikke noget, vi alene kan sige bare er noget teknik, og at det ikke har nogen indflydelse på, hvor vi kommer hen som samfund.
Martin Lidegaard (RV), 2019-04-30:
Jo, der er en lille modsætning i finansministerens argumentation her.
Det er jeg sådan set enig i.
Jeg tror, det er sådan, at de gange, hvor diskonteringsrenten er blevet sat ned, har det været udtryk for en eller anden form for balance imellem et politisk ønske og en fagkundskab, som har skullet følge med.
Jeg vil ikke gå ind for at sætte den ned til f.eks. 1 pct., for det ville jeg synes var at forvride balancen for meget, men jeg kan stadig væk godt have fornemmelsen af i dag, at vi værdisætter det lidt for højt i forhold til bl.a. de faglige anbefalinger, der er kommet fra andre steder.
Men når man så kigger på nabolandene, må man sige, at vi jo ligger sådan nogenlunde i balance.
Jeg synes godt, at man kunne igangsætte overvejelser i Finansministeriet om at gå længere, jævnfør de faglige anbefalinger, som fru Lisbeth Bech Poulsen henviser til, men jeg synes selvfølgelig ikke, at de kan stikke helt af.
Og så synes jeg, det er nok så vigtigt at kombinere det med nogle overvejelser om, hvordan man i øvrigt får skubbet til den grønne omstilling, for det er ikke gjort ved bare at sætte den her kalkulationsrente ned.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-30:
Radikale Venstre ved Margrethe Vestager var i januar 2011 medforslagsstiller på det her forslag om at sætte det ned til et sted mellem 3 og 3½ pct.
Det var både ud fra en etisk, politisk, klimamæssig osv. hensyntagen, men dog også med henvisning til, at Europa-Kommissionen også havde sagt, at man nok skulle et stykke længere ned, end vi lå på på det tidspunkt, og jo også til, at de økonomiske vismænd havde sagt det.
Derfor vil jeg bare helt åbent høre ordføreren: Er det ikke lidt specielt at høre fra i hvert fald finansministeren, at vi på den ene side skal lytte til fagkundskaben, og når vismændene så siger, at den skal ned, skal vi på den anden side ikke lytte til vismændene, og at vi aldrig nogensinde må beslutte sådan noget politisk, selv om vi gjorde det i 1999, hvor vi besluttede politisk, at den skulle sættes ned?
Jeg synes, det stritter lidt i forskellige retninger og egentlig bare er et udtryk for, at det har man ikke lyst til.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-04-30:
Det beklager jeg.
Men det er der så også på den næste sag.
Grøn omstilling er meget vigtigt.
Liberal Alliance har lavet en meget seriøs og finansieret klimaplan på 85 mia. kr., men vi mener ikke, at vi som politikere skal blande os i at fastsætte diskonteringsrenten.
Det skal ske ud fra en faglig og økonomisk vurdering.
I stedet bør vi fokusere vores politiske kræfter på det, vi ved virker, nemlig forskning i grønne teknologier og at få lettet elafgifterne, fordi el i dag består af 64 pct. vedvarende energi.
Vi bør fjerne elafgifter på grønne biler og forhøje puljer til energieffektiviseringer og energirenoveringer.
Det er nogle af de ting, som vil gøre en forskel.
Liberal Alliance ønsker en ny klimalov, der bl.a. skal indeholde et klimaøkonomisk råd under de økonomiske vismænd.
Det skal vejlede om den mest omkostningseffektive og bedste samfundsøkonomiske grønne omstilling.
Det er nogle politiske ting at tage stilling til, frem for at vi politisk begynder at stemme om, hvad en diskonteringsrente skal være på.
Derfor støtter Liberal Alliance ikke forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-30:
Som vi har sagt flere gange, har diskonteringsrenten jo været for nedadgående.
Den blev ændret i 1990, 1999, 2009 og 2013, og siden 1999 er den kun gået én vej, og det er ned.
Og helt tilbage i 2008, altså for over 10 år siden, sagde den daværende finansminister, og han hed Lars Løkke Rasmussen: Vi tog fejl med hensyn til diskonteringsrenten; vi tog fejl, i forhold til hvor god økonomi der også skulle være i klimainvesteringer.
Og derfor er mit helt åbne spørgsmål: Kan det ikke også godt være, at man tager fejl nu, at diskonteringsrenten simpelt hen er for høj i forhold til at få sat gang i de ting, som vi skal sætte gang i – ikke kun ud fra et synspunkt om, at den grønne omstilling er vigtig i sig selv, men egentlig også ud fra et økonomisk synspunkt, altså at det bliver desto dyrere, jo længere tid vi venter?
Jacob Jensen (V), 2019-04-30:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at der fra tid til anden kommer forslag frem i forskellige forhandlingsfora, hvor man får at vide af dem, som fortæller, hvordan tingene ser ud, at det sikkert er for dyrt.
Men det er jo ikke gjort med det.
Det er jo et politisk flertal her i salen, der beslutter, hvad man vælger, uanset hvad prisen så måtte være.
Sådan er det jo.
Jeg kan da i hvert fald huske et enkelt eller to eksempler på nogle trafikinvesteringer eller andet, hvor man kunne se, at samfundsøkonomien ikke hang sammen, men hvor man alligevel valgte at gennemføre det.
Og sådan synes jeg også det skal være fremadrettet, uanset om man har den ene eller den anden diskonteringsfaktor.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-04-30:
Jeg vil da også gerne kvittere for ministerens ganske langstrakte forklaring på, hvorfor man mener, at den ligger, hvor den skal.
Men vi synes egentlig også, at hvis man kigger på den diskonteringsrente, som vi har i dag, ligger den på et ganske fint niveau.
Som finansministeren var inde på, er det jo sådan, at vi har en diskonteringsrente, der ligger på niveau med de andre nordiske lande, og vi har ovenikøbet en, der ligger lavere, hvis vi sammenligner med lande som Frankrig og Holland.
Det kan godt være vanskeligt, når det foregår over mange år, og når der hele tiden foregår en progressiv udvikling.
Vi kan jo bare kigge på de sidste 30 år og på udviklingen af den danske vedvarende energisektor inden for el- og strømforsyning, og så kan man jo se, at tingene kan gå hurtigt, når man investerer i dem også rent forskningsmæssigt.
Så vi mener ikke, at vi skal til at ændre på beregningsmodellen.
Det er egentlig vores indstilling, og derfor kan vi ikke støtte det beslutningsforslag, som Alternativet har fremsat.
Christian Poll (ALT), 2019-04-30:
Tak for det.
Ja, men vi ser jo også, at det rent faktisk er et etisk valg, hvor man lægger den her diskonteringsrente, og at den jo netop ligger i et spænd hos vores nabolande, så man kan ikke sige, at der er én værdi, der er den korrekte faglige værdi.
Så fremhævede ministeren før, at hvis vi gennemfører en lavere rente, vil det også gælde for motorvejsprojekter, og det er jo ganske rigtigt.
Men der kan vi jo vælge politisk at sige, at dem vil vi godt dæmpe udviklingen af, fordi de har nogle klimakonsekvenser, og så vil vi fremme langsigtede investeringer af f.eks. vedvarende energi-projekter.
Så vores formål med det her er jo netop at tage det etiske valg og sige, at baseret på den faglige vurdering kan vi lægge os på 3 pct. og dermed også få vedvarende energi-projekter til at fremstå som den gode investering, de er, på den lange bane.
Er det ikke fornuftigt?
Erik Christensen (S), 2019-04-30:
Vi går gerne ind i en konstruktiv dialog omkring, hvordan vi kan arbejde videre med de intentioner, der ligger i Alternativets forslag.
Jacob Jensen (V), 2019-04-30:
Det er absolut ikke for at være polemisk, men det er lidt at fifle lidt med tallene at sige, at det ene element føler vi skal være dyrere og det andet skal være billigere, uden at man sådan set har noget belæg for at sige det.
Og så er det netop den politiske afvejning af, hvad det så er, vi synes politisk skal fremmes ud fra den faglige vurdering af, hvad det så egentlig er, de faglige investeringer måtte koste.
Det synes jeg er den mest rigtige måde at gøre det på.
Christian Poll (ALT), 2019-04-30:
Der er jo ikke tale om, at vi ønsker at sætte forskellige diskonteringsrenter for forskellige typer af projekter.
Det, jeg mente, var, at ministeren fremhævede, at motorvejsprojekter så ville kunne være en bedre forretning, og ja, det er rigtigt, men det vil vindmølleprojekter også, og der er det, at man laver et politisk valg: Vil man have vindmøller eller motorveje?
Vi ville ende på vindmøller der.
Og når vi så skal lave investeringen, er det, at den ser dyr ud med 4 pct. i rente, men ser langt mere fornuftig ud med 3 pct. i rente, og derfor synes jeg, det vil være en god idé at sænke niveauet 1 pct.
Jacob Jensen (V), 2019-04-30:
Men så er jeg ikke helt sikker på, at jeg forstår forslaget, for nu at være ærlig.
For hvis det er den samme diskonteringsrente, vi taler om, uanset om det er vindmøller eller motorveje, for nu at bruge de to eksempler, så bliver motorvejene jo også billigere, hvis vindmøllerne bliver billigere ved at sænke diskonteringsrenten.
Det kan jeg se at ordføreren nikker til.
Så er vi jo tilbage, hvor vi startede, så er det bare på et samlet set billigere niveau, kan man sige, i hvert fald i teorien, og så er det jo igen tilbage til der, hvor vi startede, nemlig at det hele ender og slutter med en politisk afvejning af, hvad man helst vil: vindmøller eller motorveje.
Vi vil nu begge dele, altså flere vindmøller, flere havvindmølleparker, men ja, også motorveje, så vi kan komme frem og tilbage til vores arbejde.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-30:
Vi hører fra Venstres ordfører ligesom fra finansministeren, at det her ikke må være en politisk beslutning.
Der kan jeg så læse mig frem til, at da man sænkede diskonteringsrenten i 1999, var det en politisk beslutning.
De økonomiske vismænd anbefaler en diskonteringsrente på 3 pct., og det gjorde de, dengang den var markant højere.
For at tage et konkret eksempel ville vindmøllerne i 1990'erne, da der i den grad blev opbygget kapacitet, være en dårlig økonomisk forretning med de 6 pct., vi havde dengang, hvorimod det er en god forretning med de 3 pct. på mellemlang sigt, som vi vil have nu.
Det viser bare noget om, at der altså er projekter, der vil blive bremset, og det håber jeg også at ordføreren selv anerkender, altså at vi tit hører det økonomiske argument, at det er for dyrt, eller at der ikke er plads i råderummet til det, eller hvad det nu er.
Det kommer tit ind, selv om vi egentlig burde diskutere, om det er noget, vi prioriterer politisk eller ej.
Martin Lidegaard (RV), 2019-04-30:
Jeg er helt enig i, at det økonomiske beslutningsgrundlag, der bliver lagt til grund for alle regeringer og for Folketingets arbejde selvfølgelig er af afgørende betydning for de beslutninger, der bliver truffet.
Christian Poll (ALT), 2019-04-30:
Tak for det, og tak for en præcis og faglig gennemgang af hele det her rammeværk omkring diskonteringsrate og investeringer for fremtiden.
Det, som undrer mig, når vi har anbefalinger, f.eks. i Europa-Kommissionen, som anbefaler, at Danmark anvender en diskonteringsrente på 3 pct. til vurdering af projekter, der finansieres af EU's social- og samhørigshedsfonde, og vi ser nabolande, Tyskland, der har en diskonteringsrente på 3 pct., er, at ministeren så ønsker, at vi bliver liggende på de 4 pct.
Vi har jo faktisk for nylig – jeg tror, det var i 2013, som jeg husker det – netop skruet diskonteringsrenten ned fra 6 pct. til 4 pct.
Det er jo der, hvor vi tænker, at nu er det på tide, og vi har ventet lidt på, at ministeriet er kommet og har taget initiativ til at regulere ind efter de her anbefalinger og vores nabolande.
Men det sker ikke, og det er jo derfor, vi så kommer med det her forslag.
Hvorfor er det, at det ikke er på tide for Danmark nu at skrue vores diskonteringsrente ned på 3 pct.?
Christian Poll (ALT), 2019-04-30:
Jeg vil bare lige gøre opmærksom på, at der i forhold til det her forslag, som vi er kommet med, og som ikke har mødt særlig stor opbakning, er kommet ny viden på gaden.
CONCITO var i går ude med en rapport, som de kalder »Klimavenlige madvaner« , og i den skriver de jo, at politiske beslutningstagere, offentlige institutioner og private virksomheder bør fremme klimavenlig kost gennem følgende handlinger: analyse og etablering af mulige økonomiske incitamenter til mere klimavenlige kostvalg i form af afgifter, momsdifferentiering eller lignende.
CONCITO foreslår bl.a. økonomiske incitamenter, der gør det plantebaserede alternativ endnu billigere, eksempelvis klimaafgifter på animalske fødevarer eller reduceret moms på plantebaseret kost.
Og det er jo netop den slags virkemidler, vi har foreslået med det her beslutningsforslag, B 58.
Anders Johansson (KF), 2019-04-30:
SF foreslår i beslutningsforslaget, at man pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag om, at der skal føres tilsyn med alle udenlandske kapitalfonde, som indleder opkøb af infrastruktur, faste ejendomme og større ejerandele i danske selskaber.
Det er selvfølgelig ikke noget, Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Altså, Danmark er en lille nation med en åben økonomi, og vi er dybt afhængig af den samhandel, vi har med omverdenen.
Danske virksomheder investerer i udlandet, og udenlandske virksomheder investerer i Danmark.
Og det er noget, vi skal sætte pris på.
En vigtig del af den velstand, vi har i Danmark, bliver faktisk skabt af den samhandel, som vi har med omverdenen.
Det er også en vigtig del af finansieringskilden til vores velfærdssamfund i Danmark.
F.eks. ejer A.P. Møller - Mærsk A/S havneterminaler rundtomkring i verden.
Det er vigtig infrastruktur.
Og f.eks. er Ørsted A/S - Offshore Wind den førende i verden til at producere vindmøllestrøm.
Det er rigtig vigtig infrastruktur at producere strøm rundtomkring i verden til andre lande.
Og det er underlagt en lokal regulering, en national lovgivning, som regulerer, hvad selskaberne må og ikke må i de pågældende lande.
Og præcis på samme måde er det i Danmark.
Udenlandske virksomheder og investorer og kapitalfonde investerer i Danmark i alt muligt – opkøb af virksomheder, ejerandele, aktier, infrastruktur, ejendomme – og heldigvis for det.
Vi lever i en globaliseret verden, og vi hverken kan eller skal lukke ned for mulighederne for at investere i hinandens lande eller virksomheder.
Det er det, som er med til at skabe tusindvis af danske job og velstand i Danmark, og jeg er bange for, at sådan et forslag her vil være med til at svække tilliden til dem, der gerne vil investere i Danmark.
Så vi kan selvfølgelig ikke støtte beslutningsforslaget.
René Gade (ALT), 2019-04-30:
Som det er blevet nævnt, er der måske nogle steder, hvor det ikke er helt klart, hvad det skal ende ud i for dem, der skal føres tilsyn med.
Men helt fundamentalt set
synes jeg faktisk, at det, der står i de første to-tre linjer, er åbenlyst rigtigt.
Selvfølgelig skal der føres tilsyn, hvis man skulle lave en aftale med en stor forretningspartner om det ene eller det andet, hvor der skulle overtages et ansvar; så skal man jo se, hvad det er for en type forretningspartner, man indgår aftale med.
Og det må så også være dybdegående i alle mulige forskellige henseender, når det er kritisk infrastruktur, vi taler om.
Så vi er i Alternativet positive over for forslaget.
Der foregår en masse godt arbejde lige nu, som vi også selv er en del af.
Så nu må vi se, hvor forslaget lander, men som udgangspunkt: Tak for at rejse debatten igen.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-04-30:
Tak for det.
LA støtter ikke det her forslag.
Vi mener ikke, at man skal mistænke kapitalfonde, blot fordi de er udenlandske.
Det er også meget vigtigt for Danmark, at det er attraktivt at investere i Danmark, og det er det af hensyn til vækst, velstand og velfærd.
Det foreslåede tilsyn vil være administrativt tungt, og det vil lægge mange byrder på virksomheder, som ikke er dømt for noget eller ikke har gjort noget forkert.
Det tjener ikke Danmark at gå enegang på et område, hvor internationalt samarbejde og løsninger er langt at foretrække.
Desuden vil det nok også være imod EU's regler om fri bevægelighed af kapital og forskelsbehandling på grund af nationalitet.
Jeg anerkender, at der kan være behov for at se på visse udenlandske investorer, som kan være en trussel mod offentlig lov og orden i Danmark, eller som har begået alvorlig økonomisk kriminalitet.
Derfor er der også nedsat to arbejdsgrupper til at se på den problemstilling, og jeg mener, at vi skal afvente rapportering fra disse arbejdsgrupper.