Brian Mikkelsen (KF), 2016-09-06:
Det ser egentlig ganske godt ud for Danmark.
Det har været en udmærket sommer.
Vi havde en dejlig flagdag, og i søndags slog vi Armenien i fodbold.
Og så har vi jo også et borgerligt flertal i Folketinget.
Det er jo som bekendt et borgerligt flertal, der som udgangspunkt skal skabe et Danmark med mere tryghed og flere muligheder.
Det er også, som om den politiske diskussion i højere grad nu handler om, hvad der skal ske af ændringer.
Diskussionen er begyndt at handle mere om fremtiden og konkret politisk substans, om det, der er vigtigt for os alle sammen, nemlig vores tryghed, virksomhedernes vilkår, så vi kan få skabt nogle arbejdspladser og velfærd i Danmark, familiernes privatøkonomi, og hvordan vi får skabt tryghed for boligejerne.
Så jeg er glad for, at vi nu konkret beskæftiger os med de ting, der skaber værdi og vækst og finansiering af vores velfærdssamfund i fremtiden.
Og alt det, der skal ske.
Derfor vil jeg også takke regeringen for det konkrete forslag til både 2025-planen og finansloven og også for, at der er kommet et konkret bud på, hvordan regeringen ønsker at Danmark skal se ud, og hvordan det skal finansieres.
Det er i store træk en god plan, som dog på mange strækninger kunne være mere ambitiøs og på enkelte områder mangler nogle væsentlige justeringer.
Det, der er den største udfordring – det er rigtigt gættet – er boligskatterne.
Med finansloven for 2016 lykkedes det Det Konservative Folkeparti at fastfryse grundskylden.
Dermed stoppede vi skattestigninger til boligejerne på 750 mio. kr.
Jeg synes, det var ganske fornuftigt, og det var et godt skridt for boligejerne, så man kunne sidde i ro og fred.
Man havde en god mavefornemmelse, og man kunne blive boende med sin familie i sin bolig, uden at boligskatterne steg i år.
Derfor kan det altså godt lade sig gøre at sikre familierne.
Vi vil nemlig ikke se til, mens børnefamilierne og pensionisterne bliver beskattet af en indkomst, som man ikke har, når man bor i sit hus.
Når man har købt sit hus, er det jo et sted, hvor man vil være med sin familie, hvor man måske har boet i mange år.
Det er ikke en investering, fordi man vil tjene nogle penge.
Derfor vil vi ikke betragte huset som et skatteobjekt, fordi det er teknisk belejligt.
Derfor handler det for os meget om mennesker, om mennesker fra alle partier, som har lyst til at sikre, at man kan blive boende i det allervigtigste, som man kommer til at opleve i sit liv, nemlig at man får et hus, en bolig, en lejlighed til sig selv og sin familie.
Derfor må jeg indrømme, at det også overraskede mig rigtig meget, at SF i går spillede ud med, at boligskatterne skulle stige med 5 pct.
Jeg synes, vi skal afskaffe boligskatterne helt.
Jeg tror også, der er mange folkepensionister og mange vælgere hos SF, f.eks., som tænker, om det er rimeligt at blive beskattet af ens hus eller lejlighed, fordi SF vil have, at skatten på deres hus eller lejlighed skal sættes op?
I forvejen betaler alle, der bor i hus eller lejlighed, jo skat, så man skal altså betale de stigninger, som der hvert eneste år er i ejendomsskatterne, med beskattede penge.
Det er en af de væsentligste justeringer af regeringens forslag, vi skal have taget fat på.
Vi skal få skabt noget ro og tryghed i maven hos hr. og fru Danmark.
Over 2 millioner mennesker bor i egen bolig skal kunne blive boende.
Man skal kunne være med sin familie ude i haven uden hele tiden at skulle tænke på, om man kan blive boende 1 eller 2 år til uden at blive brandbeskattet eller blive smidt ud af sit hus eller sin lejlighed.
Vi skal også have taget bedre fat i Danmark som et konkurrencedygtigt land.
Vi har en meget lav vækst sammenlignet med omkringliggende lande.
Selv om fremtiden godt kan se god ud på en solskinsdag som i dag, betyder vores slæbegearsposition, at vi har færre muligheder for at konkurrere, færre muligheder for at være produktive og færre muligheder for at skabe arbejdspladser i Danmark.
Der har vi altså brug for nogle flere muligheder i dansk økonomi.
Vi taber til Norge, til Sverige, til UK og mange andre lande, vi normalt sammenligner os med.
Så hård og enkel er dommen fra World Economic Forums seneste liste over global konkurrenceevne.
Det skal vi altså have ændret med reformer og politiske aftaler, så vi bliver mere konkurrencedygtige, så vi får skabt nogle flere arbejdspladser i Danmark, som også kan finansiere det fantastiske samfund, vi lever i.
Det kræver en række skatte- og erhvervspolitiske tiltag, at man målrettet får sat skatter og afgifter ned for forskellige dele af erhvervslivet og også, at der kommer større fokus på iværksætterne.
Vi vil indføre et 4-årigt regelstop for iværksættere, så mængden af bureaukrati som minimum ikke stiger, at man får lov til at være alene som iværksætter, uden at man skal belastes af nye skatter og nye afgifter og nye regler, så man kan få lov til at udvikle sit produkt og vokse sig stor.
Vi vil også fortsætte udfasningen af selskabsskatten, som siden midten af 1990'erne er faldet med over 10 procentpoint fra de 34 pct., den var på dengang.
Det er også værd at tænke på, at også dengang advarede forskellige politikere imod, at man udvandede velfærden, hvis man lettede skatten for virksomhederne.
Hvad er situationen i dag?
Vi har aldrig brugt så mange penge på det offentlige som i dag, og vi har lettet selskabsskatten markant.
Så skal topskatten selvfølgelig afskaffes.
Jeg er glad for de skattelettelser, vi tidligere har gennemført.
Jeg var selv med til i den tidligere regering, VK-regeringen, at lette topskatten, altså marginalskatten, med 7,5 procentpoint.
Det gav mere produktivitet, det gav mere produktion i det danske samfund.
Det betyder færre arbejdspladser og mindre velstand.
Faktisk dræber den mere velstand, end vi får ind i statskassen, så vi betaler altså for at ødelægge vores egen økonomi.
Det virker altså noget uforståeligt, at vi påtvinger os selv den ordning.
Jeg synes, at det desværre næsten er symptomatisk for mange af de debatter, vi har om fremtiden i Danmark.
Man tør ikke røre ved noget, man tør ikke gøre noget.
Så mister vi arbejdspladser og velfærd.
Alle vil jo gerne være med til at dele gaver ud, men meget få vil være med til at finansiere dem.
Det må være ethvert partis mål at være med til at skabe vækst, som kan være med til at finansiere et bedre samfund.
Det er væksten, der gør, at de unge mennesker har nogle gode job at se frem til.
Det er væksten, der sikrer, at det er attraktivt at investere i Danmark, og det betyder, at arbejdspladserne bliver i Danmark.
Det kan jo virke meget banalt, når jeg står her på Folketingets talerstol og siger det, men det er banalt, fordi det er sandt.
Der skal i sandhed gøres noget ved den manglende vækst.
Men det er ikke lige til at komme igennem med det budskab, kan vi også høre i debatten i dag.
Jeg kan forstå, at der er nogle steder i det politiske spektrum, man ikke er interesseret i f.eks. at give erhvervslivet nogle bedre vilkår, for så er man bange for, at man tager penge væk fra velfærd og penge væk fra folk, som har brug for hjælp.
Så kommer man fra overførsel til arbejde, samtidig med at vi flytter pengene væk fra at give penge til folk, til at man selv tjener sine penge.
Så det er en win-win-situation.
Væksten betyder, at vi har flere penge til en bedre sundhedssektor, til et bedre uddannelsessystem.
Væksten betyder, at der er råd til bedre pleje af vores ældre medborgere.
Vækst er en lettet skat på arbejde, så man som familie får mulighed for selv at disponere.
Vækst er tryghed.
Vækst er jo også, at vi kan finansiere en større politistyrke og et forsvar.
I forbindelse med finansloven vil vi også gerne prioritere, at der kommer mere tryghed og flere muligheder.
Den tillid, vi nyder hos hinanden i Danmark, er med til at gøre os til verdens bedste land.
Vi kan stole på hinanden, fordi vi er rundet af den samme kultur, fordi vi har oplevet, at andre udviser tillid til os.
Det skal vi holde fast i.
Derfor er det også vigtigt, at vi slår ned på alle de tendenser, der er til parallelsamfund, som ikke respekterer dansk lov og orden.
Her tænker jeg på stenkast mod politiet i ghettoerne, og jeg tænker på det, der er værre, radikalisering af unge.
Den slags sager handler jo ikke om penge, men om værdiskred.
Derfor må de sager heller ikke være et spørgsmål om penge, for de områder skal selvfølgelig prioriteres.
Derfor lægger vi også op til flere penge til politiet og forsvaret og efterretningstjenesten i forbindelse med den kommende finanslov.
Der er masser at se til de kommende måneder.
Vi har også forslag på bedding om lettet kapitalafgiftbeskatning, så vi får flere investeringer i danske virksomheder, og en hel stribe andre forslag.
Vi har også indstillet os på, at det er hårde forhandlinger, der venter os.
Til gengæld ved vi også, at hvis vi kan blive enige på kryds og tværs, så er der ekstra gode resultater i sigte, som kan finansiere og sikre, at vi stadig væk har et fantastisk samfund i Danmark i årene frem.
Vi skal sikre alle danskere, der bor i egen bolig, ved at afskaffe boligskatterne.
Vi skal også sikre et tryggere Danmark, hvor dansk lov og ret gælder i hele landet.
Og så skal vi sikre flere muligheder i dansk erhvervsliv gennem skattelettelser og dermed skabe flere job til danskerne.
Jeg håber, at vi i efteråret vil se det samarbejdende folkestyre fra dets allerbedste side, for det er resultaterne, der tæller.
Vi er klar til at skabe de store resultater sammen med andre.