runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-08:
Jeg synes simpelt hen, at ordføreren blander tingene sammen her.
Det her handler om borgernes retssikkerhed, og det handler om, at man som kommunalbestyrelse tager de her omgørelser alvorligt.
Det forstår jeg simpelt hen ikke, for det, der bekymrer mig allermest her, er, at vi står med udsatte borgere, og vi har set grelle eksempler på, at disse borgere ikke får løftet deres sager og de krav, de nu engang har i forhold til lovgivningen.
Vi står med nogle kommuner, som er presset på mange områder, men som åbenbart ikke reagerer og agerer godt nok i mange af de her sager, når vi ser en omgørelsesprocent, som er så høj.
Det er det, at omgørelsesprocenten er så høj, der i vores øjne er akilleshælen.
Derfor er vi ikke klar til at gå ind i en aftale om at afskaffe de skærpede krav, som vi selv og mig bekendt hele Folketinget stemte for i sin tid
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Tak for ordførertalen.
Når vi kigger på Danmark og ser på, hvad det er, der gør en forskel, mener ordføreren så, at det er bedre uddannelse, bedre sagsbehandling, mere opkvalificering og fokus på, hvordan vi møder borgerne, eller mener ordføreren, at det er, at man kan sende en ansøgning ind til Ankestyrelsen og få den retur, og så er det dét?
Birgitte Bergman (KF), 2024-11-08:
Jeg kan i hvert fald konstatere, at omgørelsesprocenten fortsat er alt, alt for høj, og at der virkelig trænger til at blive gjort noget ved hele det her sociale område, for det duer ikke.
Så det skal der gøres noget ved, og det er der ingen tvivl om vi kommer til at kigge meget mere ind i, når nu vi også skal have forhandlinger om en specialeplan osv.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
Jeg tror til gengæld ikke på, at det er den særlige sag på dagsordenen én gang om året i kommunalbestyrelsen, hvor vi har forpligtet dem til efterfølgende at indsende et brev til Ankestyrelsen om, at man har behandlet sagen, og at man har tænkt sig at lave en handleplan eller ikke har tænkt sig at lave en handleplan, og derefter skal have sagsbehandlet det i Ankestyrelsen, der nødvendigvis skaber den store forandring for borgerne i det konkrete.
Jeg tror til gengæld på, at det skaber rigtig meget bureaukrati, og jeg synes, at vi i den kommende tid skulle bruge meget mere tid på at kigge på alle de her andre initiativer og følge op på dem og sikre, at vi bliver ved med at tage nye initiativer, der handler om at styrke retssikkerheden og gøre det der, hvor det reelt gør en forskel.
Regering har nedsat og lavet en aftale; regeringen har lavet et forum, der hedder Sammen om handicap; der ligger en rammeaftale, hvor vi kommer til at drøfte en række ting, som bl.a. skal være med til at forenkle merudgiftsydelsen, som vi ved er en af anstødsstenene, og som giver rigtig mange klagesager i kommunerne, fordi lovgivningen er svær at leve op til.
Vi ved, at vi i regi af det også skal i gang med specialeplanlægning.
Vi skal også kigge på hjælpemiddelområdet, som også er et sted, hvor der bliver rigtig mange klagesager i øvrigt.
Hver gang vi peger ud på kommunerne og siger, at de ikke gør det godt nok, synes jeg, at det også er på sin plads, at Folketinget kigger på de fire fingre, der peger den anden vej.
Og vi er med til at forenkle lovgivningen, der gør, at det også bliver muligt for sagsbehandlerne ude i kommunerne at give den rigtige hjælp første gang til borgerne og ikke først efter nedslidende forløb med Ankestyrelsen og andre ting.
Det er en fælles forpligtelse, vi har sammen med kommunerne, både til at sikre, at lovgivningen overholdes, men også til at sikre, at lovgivningen er så tydelig, at den er nem at overholde.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Ministeren har jo selv haft det overordnede ansvar i Københavns Kommune.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren ind til: Når knap 200 borgere har stået på en ulovlig venteliste, når man i 2017 lavede en intern undersøgelse, der viste, at Københavns Kommune i børnesagerne havde fejl i 100 pct. af de undersøgte sager, og når man i Københavns Kommune har så store problemer med lovmedholdelighed, hvad har man så gjort i Københavns Kommune i forhold til den her bestemmelse?
Er Københavns Kommune en af dem, hvor man faktisk har igangsat en handleplan, eller har man afvist at lave en handleplan og i så fald med hvilken begrundelse – hvis man overhovedet har overholdt den her bestemmelse i Københavns Kommune?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
Det er ikke alle ting i de aftaler, der er indgået med KL, der er blevet til noget, fordi regeringen jo er forpligtet til at finde et flertal for de forskellige initiativer, som man også har aftalt med Kommunernes Landsforening.
Det er også derfor, vi står her i dag.
Nu er det med straffeattester blevet nævnt flere gange, og jeg vil bare sige, at det jo kræver et flertal i Folketinget at gøre det.
Jeg vil sige, at der jo ikke er nogen af de initiativer, som regeringen har foreslået, der er i strid med eksisterende forlig, og alle steder har der været drøftelser med partierne om, hvordan man sikrer et flertal for det.
Så jeg vil sige, at når man hvert eneste år indgår f.eks. satspuljeaftaler osv., er man jo bundet af dem, men man er ikke bundet mere af dem, end at de på et tidspunkt udløber.
Så jeg mener, at regeringen er i sin fulde ret til, ligesom tidligere regeringer har været det, og som fru Karina Adsbøl tidligere har givet støtte til, at lave tingene om, hvis det er sådan, at man har et flertal for det.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-08:
Tak for det.
Jeg må bare spørge Socialdemokratiet og ministeren og hele regeringen: Hvornår kan vi regne med at man har indgået en aftale?
Det, regeringen i dag vil afskaffe, er jo en aftale, der er indgået bredt, og som så er udmøntet her i Folketingssalen.
Når man så kigger på aftalen med regeringen og KL, kan man bare se her, hvad der står: Tilbagerulning af skærpede krav til kommunalbestyrelsens opfølgning på danmarkskortet.
Man mener så ikke mere, at det er nødvendigt at følge op på det.
Så står der: Tilbagerulning af lov angående forberedelse af overgangen til voksenlivet for unge med varig og betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgreb ved kronisk eller langvarig lidelse.
Der mener man så heller ikke, det er vigtigt ligesom at sikre overgangen.
Samtidig står der: Tilbagerulning af forpligtelse til at indhente straffeattester.
Altså, det er simpelt hen bare vanvittigt, at man kan sidde og aftale sådan nogle ting i en økonomiaftale.
Nu sidder vi i øjeblikket og forhandler satspuljeaftalen, og så vil jeg bare spørge ministeren: Kan vi så regne med Socialdemokratiet her, eller render man og laver en aftale med KL i forhold til det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
Ankestyrelsen har også et kommunalt tilsyn med, at lovgivningen bliver overholdt.
Så der er altså en lang række kontrolmekanismer allerede i dag, der sikrer, at kommunalbestyrelsen har fokus på at overholde lovgivningen.
Vi kan understøtte det ved at lave en mere enkel lovgivning, og vi kan understøtte det ved at afsætte ressourcer til at udbrede viden om, hvordan man overholder lovgivningen bedre.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-08:
Det er vel gennemsnitligt 7.000 kr., man sparer pr. kommune.
Det tror jeg absolut ikke der er nogen der lægger mærke til nogen steder.
Men er det ikke rigtigt, at det er sådan nu, at kommunerne, hvis kommunalbestyrelsen kigger på det, bare kan sige, at de har noteret sig, at der er et problem, men det vil de ikke gøre noget ved; det synes de er bøvlet og træls, eller hvad de end har af argumenter?
For Ankestyrelsen kan ikke pålægge dem noget.
Vi tager også muligheder væk fra Ankestyrelsen i forhold til at kunne pålægge kommunerne noget, samtidig med at de ikke er forpligtet til at forholde sig til, hvordan de vil handle på det.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-08:
Jeg synes bare, det er et bekymrende svar fra ministeren.
Altså, det er regelforenklinger, som ikke gavner borgerne, og som ikke styrker borgernes retssikkerhed.
Det handler om nogle ting, som man har aftalt herinde i fællesskab netop for, som det er tilfældet i det her lovforslag, at styrke borgernes rettigheder og at styrke overgangen til voksenlivet, som min kollega også sagde.
Og i forhold til det med straffeattester er jeg da glad for, at regeringen ikke får flertal for det, for det ville jo være fuldstændig vanvittigt, hvis man ikke i dag skulle vise en ren straffeattest, når man bliver ansat på et botilbud, som netop skal varetage nogle af de mest sårbare borgeres interesser.
Så jeg må bare sige om regeringens handlinger her, at det er fuldstændig grotesk.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
Forslaget har jo faktisk til formål at sikre, at vi bruger vores tid, opmærksomhed og vores ressourcer på at sikre, at vi f.eks. får en bedre retssikkerhed, eller at vi bruger tiden på at finde ud af, hvordan vi gør det bedre for mennesker med handicap, frem for at bruge vores tid og ressourcer på at behandle sager og skrive breve til Ankestyrelsen, som Ankestyrelsen så skal modtage fra 98 kommuner, hvorefter de skal sidde og tage detaljeret stilling til, om der er behov for en handleplan eller ej, sende retur til kommunen osv. osv.
Det er et arbejde, som Ankestyrelsen sådan set allerede har mulighed for og det kommunale tilsyn har mulighed for i dag, hvis man mener, der er noget, der er bekymrende i kommunen.
Det har vi nu sat på formel, så alle 98 kommuner skal gøre det, og det er unødigt bureaukrati, mener regeringen, og det mener kommunerne også.
Derfor vil vi hellere have, at der her frigives ressourcer til, at man kan bruge tid og opmærksomhed på reelt at forbedre forholdene for mennesker, der lever med handicap.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-08:
Tak for det.
Jeg hører ministeren fortælle om en række forbedringer, man mener er på vej fra regeringens side, på lige præcis det her område.
Vi skal jo også se det her forslag, i lyset af at man laver en afskaffelse af reglerne i forbindelse med overgangen til det 18. år.
Det er en meget ny lov, som ikke engang har fået lov til at virke i særlig lang tid.
Hvorfor man vil det, er mig hundrede procent ubegribeligt, da man kun kan vinde ved det, både fra kommunens side og i særdeleshed fra det unge menneske side.
Man skal også se det, i lyset af at man også vil afskaffe indhentelse af straffeattester.
Så når regeringen også laver den her forringelse, bliver man da oprigtig i tvivl om, hvad det egentlig er, regeringen vil, når det gælder handlinger.
Det er jo det, det i virkeligheden også handler om.
Det er, at man bare kan fravælge det.
Så kan ministeren løfte sløret for, hvorfor det er, man mener, at det her skal til?
Hvad skal det gøre godt for?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
Det sidste er jeg er utrolig enig i, og der ville det være dejligt, hvis et flertal i Folketinget ville være med til at afskaffe det mellemformstyre, jeg før talte om, for det er vi helt enige om; det ville frigive rigtig mange ressourcer fra bureaukratiet ikke at opretholde syv selvstændige forvaltninger i København.
Men det har Socialdemokratiet desværre ikke fået flertal for endnu.
Jeg vil så sige, at budgetprocessen jo ikke bare er sådan, at man lige melder nogle ting ind, og så er der tusindvis af papirer, man skal forholde sig til.
Der er jo løbende drøftelser, og i de senere år er der blevet afsat flere og flere midler til socialområdet hvert eneste år i Københavns Kommune for at leve op til lovgivningen.
Det er det korte svar.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Men beviser det netop ikke vigtigheden af, at man oplyser sin kommunalbestyrelse ordentligt, altså at man ikke bare putter 200 borgere på en ulovlig venteliste ind på ét papir blandt måske 3-400 papirer i en økonomiaftale, men at man faktisk gør sig meget umage med at oplyse kommunalbestyrelsen om, at der kan være en så alvorlig ting liggende i en meget stor aftale, og at man drøfter politisk, hvad man skal gøre ved det, især når man nu ligger 68 pct. over i forhold til akademikere i Københavns Kommune?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
I Københavns Kommune er der mellemformstyre, og det betyder, at den enkelte borgmester for socialområdet har et rigtig, rigtig stort ansvar for at følge op, og overborgmesteren har faktisk færre muligheder for at gøre det.
Men jeg kan fortælle, at der er igangsat rigtig mange forskellige planer i Københavns Kommune for at sikre, at man lever op til lovgivningen på rigtig mange forskellige områder.
Det afspejler sig også i forskellige budgetforhandlinger, der har været.
Med næste års budget er der afsat næsten 0,5 mia. kr., hvoraf omkring 300 mio. kr. er ekstra midler til socialområdet for bl.a. at sikre, at man lever op til rigtig mange ting og kan lave de nødvendige indsatser på socialområdet.
Så i forhold til at tage ansvar for de her sager har det været et fælles ansvar med rigtig mange partier bredt hen over midten.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Tak for det.
Der skal handles på det.
Men er udarbejdelsen af en handlingsplan inden for kort tid, måske uden ordentlig inddragelse, det rigtige redskab at pålægge kommunerne i en proces med Ankestyrelsen i stedet for at fokusere på det, som man gør på retssikkerhedsområdet her i de initiativer, der er blevet lavet?
Er uddannelse af lokale medarbejdere ikke langt vigtigere?
Det har man jo gjort.
Ankestyrelsen har engageret sig.
Det handler om bedre undersøgelser, bedre lokal dialog og at frigøre kommunerne til at gøre alle de ting, der virker, i stedet for i en bureaukratisk proces at pålægge dem en handlingsplan.
Det giver da ikke mening.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-08:
Hvad er en behandling og forholden sig til overhovedet værd, hvis man ikke har tænkt sig at handle på det?
Hvis man kan se, man laver bunkevis af fejl, og man ikke handler på det, hvad er det så værd for den enkelte borger?
Det er det samme, når man ikke vil forlænge aftalen omkring borgerrådgivere, som rent faktisk kan være med til at sikre, at man handler på de fejl, der er.
Vi har jo set af erfaringerne med borgerrådgiverne rundtom i kommunerne, at de bidrager til både at hjælpe og understøtte den enkelte borger i processen og i sagsbehandlingen, men også i forhold til retssikkerheden, og de kan indskærpe det, når kommunerne begår fejl.
Men de kan også gå ind at pege på nogle overordnede, systematiske fejl og derefter handle på det.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvad det er værd, hvis ikke også kommunerne skal handle på det og rette op på de fejl, de laver.
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Men vi er også nødt til at tage nogle skridt til at minimere bureaukratiet, og det gør vi, og jeg har også sagt til de andre ordførere, at jeg anerkender, at det her er et lille skridt, men jeg tror på, at vi med flere små skridt kommer den rigtige vej.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-08:
Tak for svaret på det.
Men i min verden sker tingene altså lige nu i en forkert rækkefølge.
I Danmarksdemokraterne har vi ikke noget imod frisættelse, og vi har heller ikke noget mod mindre bureaukrati, men lige på det her område sker det i en forkert rækkefølge.
Det er den bare ikke på det her område, og det skal vi da sikre, før vi begynder at trække sådan noget som danmarkskortet ud af hænderne på kommunalbestyrelsen og sige: Det behøver I ikke at forholde jer til.
Er ordføreren ikke enig i det?
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Også tusind tak til ordføreren for det store arbejde, som ordføreren gør ude i det kommunalpolitiske landskab.
For det giver jo faktisk den direkte erfaring med, hvad det er, man står med i en kommunalbestyrelse, når man skal håndtere de helt almindelige velfærdsopgaver, der er.
Det er jo også helt rigtigt, at vi i Socialdemokratiet har peget på og været bannerførere for, at vi skal have en specialeplan.
Det var også noget, vi havde med i sidste regeringsperiode, og som vi også har arbejdet på her, og jeg synes sådan set kun, at det går for langsomt med det.
Så det vil jeg rigtig gerne have at vi fortsætter med at arbejde med.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-08:
Jeg synes, der er noget, der er sådan lidt bagvendt i den her diskussion, og det er det her med, hvor bureaukratiet egentlig stammer fra.
For vi kan jo se, at borgerne gang på gang skal klage over afgørelser, og at de i mange tilfælde også får ret i deres klage, eller at en kommune ikke har belyst en sag nok, og at sagen så ryger tilbage til kommunen, som så skal belyse den igen.
Det er det ægte bureaukrati, og det er jo dette ægte bureaukrati, vi skal gøre op med, og ikke danmarkskortet, som ikke er det reelle bureaukrati.
Det reelle bureaukrati er jo, når borgere gang på gang er nødt til at klage, fordi der begås fejl, og jeg savner nogle klare svar, både fra Socialdemokratiet og fra regeringen, på, hvad der skal ske for at rette op på de fejl.
Hvornår kommer f.eks. den her specialeplanlægning?
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Når man flytter arbejdet med at lave kontrol og papirarbejde, vil der frigives økonomi ude i kommunerne, som kan gå til kvalitetsløft, og som kan gå til de mennesker, vi har med at gøre, og det er en klar dagsorden for Socialdemokratiet.
Det er fair nok, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at flytte på bureaukratiet, men det vil Socialdemokratiet og regeringen.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-08:
Nu har jeg også selv prøvet at sidde i en kommunalbestyrelse i rimelig mange år, og det, som det her lovforslag gør, er, at det befrier nogle af politikerne for noget arbejde.
Det har intet med bureaukrati at gøre – som i nul og niks og intet.
Tværtimod rykker man ved en af de helt særskilte grundpiller, vi har i samfundet, netop at man skal forholde sig til, at ens kommune ikke lever op til de mest basale krav til, at nogle af samfundets mest udsatte mennesker faktisk får den hjælp, som de har krav på, jævnfør lovgivningen.
Men der kan jeg så igen forstå på Socialdemokratiet, at det er vigtigere at befri politikerne for noget arbejde, end det faktisk er at sikre mennesker med handicap.
Igen er det noteret.
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Jeg har samarbejdet med Dansk Folkeparti ude i kommunerne.
Jeg har siddet i Aarhus Byråd sammen med dygtige kommunalbestyrelsesmedlemmer fra Dansk Folkeparti, der i den grad har haft en forståelse af, at vi er nødt til at flytte unødigt papirarbejde for at få pædagoger, sosu-hjælpere- og -assistenter.
Det synes jeg simpelt hen at ordføreren negligerer, og jeg må bare sige, at det åbenbart er sådan, at kommunalbestyrelsesmedlemmerne ude i virkeligheden, hvis man kan sige det, har mere opmærksomhed på at få flyttet noget papir for at få rigtige mennesker.
Mette Thiesen (DF), 2024-11-08:
Vi ved, at hele blå blok blev smidt ud af finanslovsforhandlingerne, fordi regeringen ikke ville spare på djøf'ere.
De skulle fastholde, at der var så mange djøf'ere i staten.
Det ville de bare ikke spare på.
Så røg blå blok ud af finanslovsforhandlingerne.
Men man vil gerne spare i forhold til samfundets allermest udsatte mennesker.
Tilsyneladende må vi forstå på ordføreren, at Socialdemokratiet er fløjtende ligeglad med mennesker med handicap, og det synes jeg da at folk skal notere sig rundtomkring i de danske kommuner, for om godt et år skal der være kommunalvalg.
Det er noteret.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
I Venstre arbejder vi for at sætte velfærdssamfundet mere fri.
Vi ønsker at give kommunerne mere frihed, også på socialområdet, så de i højere grad kan træffe beslutninger, der passer til de lokale borgere, som bor der.
Derfor skal vi gøre op med unødvendig kontrol og regulering, og det gør vi med det her lovforslag.
Vi ruller de skærpede krav til kommunalbestyrelsens behandling af danmarkskortet fra 2022 tilbage.
Så får kommunerne lidt mere frihed til at tage ansvar for retssikkerheden på socialområdet.
Men frihed kræver selvfølgelig tillid, og vi skal have tillid til, at kommunalbestyrelserne kan sætte de rigtige ting i gang, når de har drøftet danmarkskortet.
Vi tror på det kommunale selvstyre, vi stoler på vores lokale kommunalbestyrelsesmedlemmer, og vi har tillid til det lokale demokrati.
For der er tusindvis af stærke lokale politikere, foreninger og borgere, som kan og skal holde kommunalbestyrelserne ansvarlige, også på det sociale område, også når det gælder indsatsen for de lokale borgere med handicap.
De store forandringer – det har jeg også set og iagttaget i hele verden –
skaber vi altså ikke oppefra med krav, kontrol og bureaukrati.
Nej, de store forandringer skaber vi nedefra med lokalt engagement af lokale borgere, lokale politikere, foreninger og organisationer, og derfor skal vi arbejde for at skabe et stærkere civilsamfund ude i kommunerne og i Danmark, og vi skal arbejde for at skabe åbenhed, så de lokale borgere, foreninger og politikere får indsigt og viden, som de kan bruge i det politiske arbejde.
Den åbenhed har vi skabt med danmarkskortet.
Jeg vil hellere have, at de lokale politikere bruger tid på at tale med de lokale foreninger, og at de engagerer sig i det lokale handicapråd, end at de bruger tid på en frugtesløs dialog med Ankestyrelsen med kontrol og bureaukrati.
Det gjorde jeg også selv.
Jeg deltog i møderne, og jeg fik input, som vi brugte til at styrke den kommunale indsats.
Det er der, vi skaber positive forandringer, det er der, vi skaber fremskridt, og dét skal vi styrke, ikke kontrol, krav og bureaukrati.
Derfor er det her et rigtig godt lovforslag, som vi bakker fuldt ud op om.
Tak for ordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-08:
Tak for det.
Jeg noterede mig, at ordføreren i sin tale siger, at Venstre er for at sætte kommunerne fri, og at man finder de bedste løsninger lokalt.
Undskyld?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Jeg er ikke enig.
Det her handler om, at man, i forbindelse med at man har drøftet danmarkskortet, men ikke laver en handlingsplan i kommunen, i stedet for siger: Vi laver en inkluderende proces med vores lokale handicapråd; vi styrker bemandingen med det samme; vi tager nogle beslutninger her på stedet, hvor vi styrker bemandingen på handicapområdet; og vi sikrer andre tiltag, som med det samme løser problemerne.
Og så skal man alligevel have en frugtesløs dialog frem og tilbage med Ankestyrelsen om, hvorvidt der skal laves en handlingsplan.
Det giver ikke mening.
Lad det kommunale selvstyre virke; lad borgerne agere; lad foreningerne engagere sig; og lad kommunalpolitikerne træffe de rigtige beslutninger.
Det har vi tillid til.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-08:
Det er dybt bekymrende at høre ordføreren.
Det må jeg bare sige.
For det her handler netop om retssikkerhed.
Jeg ved ikke, om ordføreren har læst høringssvarene.
Jeg ved ikke, om ordføreren har lagt mærke til, at vi faktisk for ikke så lang tid siden også har haft kæmpe demonstrationer herude på Slotspladsen netop i forhold til det, der sker på handicapområdet.
Det, regeringen gør nu, og Venstre gør nu, er, at man netop forringer retssikkerheden for mennesker med handicap.
Det er det, der sker, netop fordi man ikke vil have, at kommunalbestyrelserne skal forholde sig til de her omgørelsesprocenter.
Det må jeg bare sige er dybt bekymrende.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Det her ændrer ikke på retssikkerheden for borgerne.
Det ændrer på bureaukratiet og kontrollen og dialogen mellem Ankestyrelsen og kommunerne, dialogen om handlingsplaner og krav og rapportering.
Det er det, det ændrer på.
Retssikkerhed skaber man ved at sikre klare retningslinjer og have stærke medarbejdere, der kan behandle sagerne.
Man sikrer det ved et lokalt engagement, hvor man får opmærksomhed på, hvor det går galt.
Man sikrer det, ved at borgere kan klage over afgørelser, der måtte være forkerte.
Alt det ændrer vi ikke på.
Det er dér, retssikkerheden skabes.
Den skabes ikke med ekstra medarbejdere i Ankestyrelsen og i administration og spild hos kommunalbestyrelserne i en dialog med Ankestyrelsen.
Det er ikke der, vi skaber retssikkerhed.