runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Jeg vil gerne spørge justitsministeren til det, som jeg også var inde på i min ordførertale, nemlig hjemsendelse af udlændinge.
Er justitsministeren ikke enig i, at det, der jo bør have det helt store fokus, slet ikke er, at de kriminelle udlændinge sidder i de danske fængsler, men derimod at de bliver sendt hjem?
Og hvilke initiativer agter justitsministeren at tage i den sammenhæng?
For det er da trist, at vi har set, at den opadgående kurve, der var i forhold til hjemsendelse af kriminelle udlændinge, har tabt pusten.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-28:
Jamen jeg kan godt forstå, at det umiddelbart kan se sådan ud.
Jeg kan så også garantere hr. Peter Kofod Poulsen for, at det signal, jeg sender meget, meget klart til kriminalforsorgen, er, at de kattelemme, der er, kun skal bruges i helt særlige tilfælde, ved helt særlige vurderinger.
Det skal ikke være sådan, at man, som spørgeren siger, kan skabe sig til det, for så er det klart, at vi har andre metoder til at tage hånd om de her typer.
Men der kan være særlige forhold.
Og det med, at vi har åbnet op for, at der kan være andre forhold, gør også, at vi kan gennemføre det her uden at komme i konflikt med forskellige forpligtelser.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-28:
Det lyder jo godt, at der er lagt op til nye stramninger senere på året; det glæder jeg mig til.
Jeg vil springe direkte videre til det, jeg også rejste i min ordførertale, i forbindelse med at der i bemærkningerne står, at hvis bare man opfører sig dårligt nok, så får man nogle muligheder, altså for at der kan opretholdes ro og orden i arresthusene, i fængslerne; så tages der nogle hensyn der.
Jeg synes, det er et skråplan, hvis vi bevæger os ud i en retning, hvor systemet, hvis bare man er utilfreds nok, skaber sig nok og laver ballade, må tage hensyn til det, i stedet for at det er systemet, der har en forventning til den enkelte indsatte om, at vedkommende selvfølgelig skal opføre sig ordentligt.
Så hvad er baggrunden for, at man har valgt – synes jeg – fuldstændig at vende den her situation om?
Jeg synes, det er en meget, meget beklagelig vej at gå, og jeg er bekymret for den del af bemærkningerne til forslaget.
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Men hvad vil justitsministeren gøre i forhold til at sikre, at de hjemsendelsesaftaler, der jo er med en lang række europæiske lande, rent faktisk også bliver overholdt?
For det er da beskæmmende, når der er indgået meget klare hjemsendelsesaftaler med en række lande, at de så, når det kommer til stykket, siger: Nej, vi har ikke lige plads til at tage de her kriminelle hjem igen på nuværende tidspunkt.
Hvad vil justitsministeren gøre i forhold til dem?
For det er vel heller ikke rimeligt, at danske skatteydere skal betale husleje i de lande, de kriminelle kommer fra, altså for at de kan sidde i fængslerne der?
Det må vel være rimeligt, at aftalerne overholdes af de lande, der er indgået aftale med – når nu vi i Danmark overholder vores del af aftalerne.
Magni Arge (T), 2017-02-28:
Tak, formand.
Det er forslag til lov om ændring af lov for Færøerne om rettens pleje – International kompetence i ægteskabssager – nr. L 129.
Som der står i indgangsbønnen fra justitsministeren, handler det her forslag om at foretage nogle ændringer i den færøske retsplejelov, som ikke kun gør det muligt for to mennesker af samme køn at indgå ægteskab efter færøsk lov, men også gør det muligt for dem at skilles igen.
Jeg skal ikke bruge lang tid på at forklare kompleksiteten i hele sagens gang angående homoseksuelles rettigheder til at indgå ægteskab på Færøerne, men blot konstatere, at lovgivningen nu er på plads efter en lang og intens værdikamp både i og uden for det færøske parlament.
Det sidste tillæg kommer på plads, når det høje Ting vedtager lovforslag nr. L 129, som altså også gør det muligt for par af samme køn at gå hver til sit på en ordentlig måde, hvis den situation skulle opstå.
Det her går altså ud på, at man kan opløse et sådant ægteskab, selv om de her folk befinder sig i jurisdiktioner, som ikke har en lovgivning, der understøtter det, for så kan de blive skilt efter retsplejen i Danmark eller på Færøerne.
Retsplejeloven kan kun ændres ved en folketingslov, og derfor er det nødvendigt at behandle og forhåbentlig foretage den nødvendige lovændring af retsplejeloven for Færøerne her.
Jeg beklager selvfølgelig, at vi fra Færøernes side således bebyrder det danske Folketing med denne lovgivning, men så længe retsplejeloven ikke er hjemtaget som færøsk område, må det være således.
Men der skal ikke herske nogen tvivl om, at jeg gerne så retsplejeloven hjemtaget som færøsk ressortområde.
Det kræver imidlertid en stor indsats både fra danske og færøske myndigheder, da der mangler omkring 200 ajourføringer af den færøske retsplejelov sammenlignet med den i Danmark gældende retsplejelov.
Jeg vil derfor gerne bruge denne lejlighed til at minde justitsministeren om, at Justitsministeriet har påtaget sig at nedsætte en arbejdsgruppe, som skal forestå dette arbejde, men jeg har endnu ikke hørt om, at det er påbegyndt, og vil derfor gerne høre, hvornår man regner med at det kommer i gang, og hvornår man regner med at være færdig med arbejdet med at ajourføre den færøske retsplejelov.
Men tilbage til lovforslag L 129: Det er ingen hemmelighed, at sagen om indgåelse af ægteskab mellem to af samme køn har delt vandene på Færøerne igennem lang tid, men Lagtinget har endelig taget stilling til sagen, og der er relativt bred opbakning i det færøske parlament.
Jeg både forventer og vil værdsætte, at det danske parlament, så længe retsplejeloven ikke er hjemtaget, vil følge den vilje, som det færøske parlament har udtrykt i denne sag.
Og hvis nogen skulle være i tvivl, har jeg det på samme måde med alle andre love, der har med færøske forhold at gøre: Jeg mener grundlæggende, at i Danmark lovgiver Folketinget for danskere og på Færøerne lovgiver Lagtinget for færinger.
Med disse ord vil jeg anbefale Folketinget at give lovforslag L 129 en positiv behandling.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-02-28:
Det Konservative Folkeparti stemmer i – vi er også positive over for lovforslaget, som jo ikke handler om at give lov til homoægteskaber på Færøerne – det støtter vi også, men det er jo en færøsk beslutning.
Men her er der tale om, at vi retter lovgivningen til, så konsekvensen er, at man også kan få den retslige behandling, som man skal have, hvis man er to personer af samme køn, som er viede.
Det synes vi er nødvendigt, og vi synes også, det er en god udvikling, der har været på Færøerne.
Så tak for det.
Karsten Hønge (SF), 2017-02-28:
Langt om længe vajer regnbueflaget på Færøerne.
Det er dejligt at se, at tolerance og mangfoldighed breder sig, og at man nu også på Færøerne slår fast, at der ikke er én bestemt, rigtig måde at leve sammen på.
Lagtinget har besluttet at gøre det muligt at lade mennesker af samme køn blive gift og, hvis det skulle ende derhenne, så også at blive skilt igen.
SF støtter lovforslaget.
Roger Matthisen (ALT), 2017-02-28:
Tak for det, formand.
Som de tidligere ordførere vil jeg også tilslutte mig L 129.
Det er naturligvis rigtig dejligt og positivt, både at Færøerne omsider har omfavnet muligheden for, at to personer af samme køn kan indgå ægteskab, og ligeledes at det nu også bliver muligt at opløse det igen.
Dermed er det en styrkelse af de demokratiske frihedsrettigheder, som ligger til grund for en sund sameksistens mellem mennesker.
Vi glæder os til, at der bliver taget hånd om lgbtq på Færøerne i spørgsmålet om, hvad der sker i forbindelse med adoption, hvordan rettighederne bliver for par af samme køn, der har indgået ægteskab, til at adoptere.
Vi glæder os også til, det bliver muligt, at den kirkelige vielse ligeså kan blive en del af de accepterede ægteskabelige former på Færøerne.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2017-02-28:
Tak for det.
Det var efter min mening en vældig stor sejr, at Grønland besluttede, at nu kunne to af samme køn gifte sig.
Vi har ventet længe og spændt på Færøernes fremskridt på det her område, og selvfølgelig skal lovgivningen nu gøres færdig, for det er jo ikke sikkert, at det holder, »til døden os skiller«.
Derfor er det også vigtigt, hvis man finder ud af, at det her ikke går og man vil skilles, at der er mulighed for det, og at der netop også retsmæssigt er sørget for, at det fungerer.
Thomas Danielsen (V), 2017-02-28:
Tak for det, formand.
Vi behandler som sagt L 129, forslag til lov om ændring af lov for Færøerne om rettens pleje, og i forbindelse dermed kan jeg sige, at Venstre stemmer for forslaget.
Vi bakker naturligvis op om den givne beslutning, som er taget på Færøerne.
Christina Egelund (LA), 2017-02-28:
Tak for det.
Jeg kunne under den forrige ordførers tale ikke lade være med at stå og tænke på, at det jo næsten lyder, som om regeringen planlægger at iværksætte en række initiativer til fremme af stofmisbrug i fængslerne.
Måske skulle vi bare lige slå fast, at det jo så ikke helt er tilfældet, og måske rammer regeringen her en meget god balance.
Altså, hvis Enhedslisten synes, det er for stramt, og Dansk Folkeparti synes, det er for slapt, er det måske en meget god balance, man her har ramt.
Alle disse resocialiserende initiativer har til formål at gøre den afsonende parat til at leve en kriminalitetsfri tilværelse i Danmark efter afsoningen.
Men udvisningsdømte skal jo i sagens natur ikke resocialiseres i Danmark, og derfor giver det heller ikke mening at bruge danskernes skattekroner på at forberede en situation, der ikke skal realiseres.
Derfor mener Liberal Alliance heller ikke, at det er en god idé, at Kriminalforsorgen skal bruge ressourcer på at udarbejde handlingsplaner og tilbyde uddannelse og undervisning osv., når den afsonende i forvejen har fået en udvisningsdom og skal forlade Danmark efterfølgende.
Det er efter vores opfattelse sund fornuft og kun i respekt for Kriminalforsorgens arbejde og de danske skatteydere.
Vi noterer os i øvrigt, at man bibeholder handleplaner for opholdet under selve afsoningen som et nødvendigt redskab for Kriminalforsorgens personale, og det er vi i Liberal Alliance enige i.
Henrik Brodersen (DF), 2017-02-28:
Tak for ordet.
Som den forrige ordfører var inde på, er det her forslag delt op i to dele.
Den ene del handler om, at det er blevet muligt på Færøerne at indgå ægteskab mellem to af samme køn, og det har vi ikke nogen indvendinger imod, ej heller hvis lykken skulle briste og man så skal ud i en skilsmisse; så synes vi også, det giver god mening, at det er en mulighed, og det er den anden del.
Vi har en tradition for, at når man på Færøerne beder om at få implementeret noget lovgivning, gør vi det også, og derfor kan jeg kun meddele, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-02-28:
Jeg vil da gerne begynde med at takke ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Der ser ud til at være et enigt Folketing bag ændringen af den færøske retsplejelov.
Det er jeg rigtig glad for.
Lovforslaget er som bekendt blevet udarbejdet på baggrund af en beslutning i Færøernes Lagting og har sammenhæng med en samtidig ændring af den færøske ægteskabslovgivning.
Der er således på Færøerne truffet beslutning om, at det skal være muligt for to personer af samme køn borgerligt at indgå ægteskab.
Reglerne om domstolenes behandling af ægteskabssager findes i den færøske retsplejelov.
Reglerne giver imidlertid ikke i alle tilfælde personer, der er bosat i udlandet, mulighed for at få behandlet deres ægteskabssag her i riget, og derfor kan der opstå den situation, at to personer af samme køn, som har indgået ægteskab på Færøerne, men som har bosat sig i et land, som ikke anerkender et sådant ægteskab, ikke har nogen steder at gå hen, hvis de vil have opløst deres ægteskab.
Lovforslaget lægger på den baggrund op til at udvide domstolenes internationale kompetence, så det altid bliver muligt at få behandlet sager om opløsning af ægteskab mellem to personer af samme køn her i riget, når ingen af ægtefællerne er bosat i et land, som anerkender et sådant ægteskab.
Med de bemærkninger vil jeg takke for indlæggene og se frem til den videre behandling og står naturligvis til rådighed for spørgsmål.
Carsten Bach (LA), 2017-02-28:
Tak for det.
Man får næsten lyst til at sige: Vi er samlet her i dag – og det vil jeg så også gøre.
Vi er samlet for at behandle et lovforslag på den positive baggrund, at det færøske Lagting har truffet beslutning, som vi allerede har hørt, om at ændre den færøske ægteskabslovgivning, så det bliver muligt for to personer af samme køn at indgå et borgerligt ægteskab.
Det er jo positivt, at heller ikke myndighederne på Færøerne fremover har medbestemmelse over den enkelte borgers samliv.
Når den glædelige ændring sker, skal der selvfølgelig også være den fornødne frihed til at opløse disse ægteskaber uanset omstændighederne, og for den sags skyld også uanset om man har bopæl inden for eller uden for rigsfællesskabet på det pågældende tidspunkt, hvor ægteskabet ønskes opløst.
Så med de ord vil jeg blot sige og konstatere, at Liberal Alliance selvfølgelig støtter forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2017-02-28:
Tak for det.
Hvert år dømmes der ca. 1.500 mennesker til udvisning i Danmark.
Størstedelen af dem skal have et ophold i et dansk fængsel, inden de udvises.
Det trækker på ressourcerne – de ressourcer, som vi skal bruge bl.a. til at resocialisere de danskere, der skal ud i det danske samfund.
Vi har forståeligt nok mange tilbud til dem, der bliver indsat i de danske fængsler.
Vi har uforståeligt nok også mange tilbud til de udvisningsdømte, der ikke længere skal ud i det danske samfund, når de har udstået deres fængselsophold.
Det er forkert.
Det være sig undervisning, uddannelse, AMU-centeruddannelse, såkaldt programvirksomhed, Anger Management tror jeg det hedder, resocialiserende tilbud, handleplaner, terapeutiske samtaler osv.
Det skal vi ikke bruge ressourcerne til, og Kriminalforsorgen har da mig bekendt næppe heller ressourcer til eller forståelse for, hvad der egentlig kræves i hjemlandet efter udsendelsen til at resocialisere den pågældende udlænding.
Anderledes er det under afsoningen i de danske fængsler.
Her er der fortsat både ret og pligt til beskæftigelse og i øvrigt også til en sundhedsfaglig behandling.
Så Venstre kan i det store og hele støtte forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-28:
Tak for det.
Det er egentlig bare et spørgsmål om en uddybning af slutningen af ordførertalen.
Vil ordføreren ikke lige sætte nogle ord på meningen med slutningen af talen?
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Vi har meldt ud, at vi bakker op om den løsning, men at vi ser det som en absolut nødløsning.
Samtidig bliver jeg også nødt til at nævne, at der altså sidste år skete et fald i antallet af udlændinge, der blev sendt hjem til afsoning.
Med kriminalforsorgsaftalen fra 2013 blev et flertal af Folketingets partier enige om at sætte turbo på hjemsendelsen, sætte større pres på hjemsendelserne.
Der blev holdt møder med bl.a. Rumænien, hvorfra en stor del af de kriminelle udlændinge kommer, og det virker, som om den indsats har tabt pusten, efter at den nuværende regering har overtaget magten.
Så jeg synes, at det må være det primære.
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Det er jo mere end et år siden, at den tidligere justitsminister var inde på tanker om det her.
Imens har vi fra Socialdemokratiets side konstateret, at der tilmed er sket et fald i antallet af udlændinge, der bliver sendt hjem til afsoning.
Jeg må også sige, at selv om vi sådan set er åbne over for tanken om, at man midlertidigt kan leje fængselsceller i andre lande for at sætte pres på hjemsendelsen, må det jo aldrig blive målet.
Målet må jo være, at det er de lande, hvor vi har indgået hjemsendelsesaftaler, som tager imod de udenlandske kriminelle.
Det er ikke rimeligt, at det er danske skatteydere, der skal betale for, at udenlandske afsonere afsoner deres straf – slet ikke, når der er indgået fælles aftaler på området.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-02-28:
Tak for ordførertalen.
Jeg synes, at der var mange gode elementer i den socialdemokratiske ordførers tale, men der var en ting, jeg manglede, og det var om den debat, der jo har kørt på det her område igennem et par år, om særlige fængsler i Østeuropa.
For en ting er jo, at både den her regering, men også tidligere regeringer har haft meget svært ved, må man sige, at hjemsende de her kriminelle, men en anden ting er, om man kunne forestille sig, at Socialdemokraterne ville støtte et forslag gående på, at i den tid de så ikke kan sendes hjem, hvor vi nødt til at have dem i Danmark, kunne vi eksempelvis købe et fængsel – det kunne være i Rumænien eller Bulgarien eller andre dejlige lande – drive det der og have dem der, indtil vi kunne slippe endeligt af med dem.
Ville Socialdemokraterne støtte det?
Trine Bramsen (S), 2017-02-28:
Jeg vil starte med at sige, at vi i Socialdemokratiet ønsker, at udenlandske kriminelle skal sendes hjem til afsoning.
De bør slet ikke sidde i de danske fængsler.
Det er da også med bekymring, at vi i 2016 har konstateret en nedgang i antallet af udenlandske afsonere, der blev hjemsendt til afsoning.
I årene forinden var det jo netop med aftalen om kriminalforsorgen lykkedes at sende stadig flere hjem, og jeg ser derfor frem til at høre justitsministerens forklaring på faldet i antallet af udenlandske indsatte, der sendes hjem til afsoning.
For det må trods alt være det mest rimelige, at danske skatteydere slet ikke skal betale for, at kriminelle udlændinge, der er kommet her til Danmark og har begået kriminalitet, efterfølgende sidder i de danske fængsler.
I Socialdemokratiet støtter vi lovforslaget, som vi behandler her i dag, men vi undrer os også over dele af det, for i den føromtalte aftale om kriminalforsorgens økonomi fra 2013 blev det jo netop slået fast, at udviste udlændinge ikke skal modtage uddannelse og beskæftigelse, som er rettet mod tilpasning til det danske samfund.
Derfor vil vi også i udvalgsbehandlingen følge op på, hvor mange indsatte forslaget her rent faktisk retter sig mod i forhold til uddannelse, undervisning og programvirksomhed.
Samtidig håber jeg, at justitsministeren vil redegøre for, hvad der er taget af initiativer til at beskytte fængselsbetjentene i forhold til de stofafhængige.
At vi fjerner behandlingsmuligheder, er i og for sig fint.
Det er heller ikke rimeligt, at danske skatteydere skal betale for den del, men det må trods alt ikke ende med at gå ud over fængselsbetjentenes sikkerhed, som vi i forvejen desværre har set være under pres i de seneste måneder.
Sluttelig vil jeg kraftigt opfordre justitsministeren til at styrke fokus på hjemsendelsen af de kriminelle udlændinge.
Blot at kigge på uddannelse og undervisning synes en smule snævert, men jeg vil meddele, at vi fra Socialdemokratiets side støtter forslaget, som det ligger.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-01:
Jeg har stor respekt, meget stor respekt endda, for, at ministeren som privatperson også kan give udtryk for sine holdninger.
Jeg er også utrolig tilfreds med ministerens svar om, at det ikke er sådan, at regeringen har planer om at arbejde for at ændre på de arbejdsformer og samarbejdsformer, som Folketinget og regeringen har.
Det skal være sådan, at man i et åbent demokrati har muligheden for at kunne varetage sin opgave som medlem af Folketinget, især som oppositionspolitiker, med mulighed for at kigge regeringen efter i kortene.
Derfor synes jeg også, at den debat, som ministeren ønsker at rejse, er gavnlig at tage i medierne, sådan som ministeren også har gjort det.
Og da det er sådan, at ministeren altså her har givet udtryk for, at det ikke er regeringens holdning, har jeg sådan set ikke yderligere spørgsmål, men vil bare gerne takke for regeringens tilkendegivelse af væsentligheden af de åbne samråd.
Søren Pind (V), 2017-03-01:
Det er ikke de åbne samråd, der baner vejen for diktaturet, det er den løgn, som befolkningen udsættes for, når politikere i det her Ting spiller skuespil, og folk kan mærke det.
I forhold til hvis holdning det er, vil jeg sige, at det er min holdning som medlem af dette Folketing, tilkendegivet i en diskussion om demokratiets tilstand i Danmark.
Regeringens holdning er, at Folketinget selvfølgelig skal have fuld mulighed for at granske regeringens arbejde under de former, som Folketinget i øvrigt måtte vælge at have.
Jeg har valgt at tilkendegive, hvad min holdning er til spørgsmålet om åbne samråd, som jo har været omdiskuteret lige siden deres indførelse, og den holdning har jeg valgt at tilkendegive i et interview i Berlingske.
Jens Joel (S), 2017-03-01:
Tak for det.
Vi kan forstå det så langt, at der er en række vestjyske kommuner eksempelvis, som har investeret i et plastanlæg, altså bl.a. et sorteringsanlæg til plast, og regeringens forsyningsstrategi, sådan som den er lagt op, vil tvinge dem til at sælge.
Det har de jo selvfølgelig undret sig over, fordi de siger: Hvordan står vi egentlig på et marked, når dem, der skal købe, ved, at vi ikke må beholde det?
Det er måske en dårlig forhandlingsposition.
Skal det forstås sådan, at kommunerne burde have vidst, at det her var på vej, og at de, der har investeret i plast eller andre sorteringsanlæg til genanvendeligt affald ude i kommunerne, i virkeligheden har handlet i ond tro og skyndt sig at købe det, fordi de mente, at det ville overgå til private?
Eller er det i virkeligheden, fordi regeringen har ændret syn på sagen meget hurtigt?
Søren Pind (V), 2017-03-01:
Ja, som det dels er fremgået af en række medier og dels bekræftet af den opgørelse, spørgeren henviser til, så er antallet af samrådsspørgsmål steget fra 610 til 883 fra folketingsåret 2014-15 til folketingsåret 2015-16, og det mener jeg er en stor stigning.
Det er denne stigning, som ligger til grund for debatten i medier og blandt politikere, en sund debat i forhold til vores folkestyre.
Det er korrekt, at det store antal samrådsspørgsmål så er grupperet i et mindre antal samråd, heldigvis for det, og derfor har antallet af afholdte samråd da også haft et mindre udsving.
Det er heldigt, vil jeg sige, set i lyset af kvaliteten af nogle af samrådsspørgsmålene.
Jeg synes, vi har set dårlige eksempler, hvor emnerne, der er blevet behandlet, har været uvæsentlige eller forældede i en sådan grad, at det ikke er udtryk for at tage vores folkestyre seriøst.
Alle partier har givetvis en andel i det, men spørgeren er nok bekendt med, at han i hvert fald ikke skal kigge langt i sit eget parti for at se nylige eksempler.
Det vigtige for mig er, at vi i denne debat søger at være enige om at omgås demokratiet ansvarligt, og det synes jeg ikke altid vi gør.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-01:
Tak til ministeren for svaret.
Jeg synes, det er fuldstændig relevant at diskutere vores samarbejdsformer.
Derfor er jeg også glad for, at regeringen var repræsenteret på det seminar, som Folketingets Præsidium og Folketingets formand havde arrangeret og gennemførte for nylig, hvor bl.a. spørgsmålet om åbne samråd var aktuelt og blev drøftet.
Ministeren deltog ikke selv i seminariet – det skal man ikke begræde; når man ikke er inviteret, er det sådan – men regeringen var heldigvis repræsenteret, og det satte jeg stor pris på.
Jeg synes, det er væsentligt, at vi netop kan diskutere indholdet, men jeg synes også, det er værd at konstatere, at den opgørelse, der så efterfølgende er blevet lavet af Folketingets administration, og som bliver anvendt i det videre arbejde i Udvalget for Forretningsordenen, jo viser, at de udsving, som er i antallet af årlige samråd, er relativt beskedne, det er en nogenlunde jævn kurve.
I et gennemsnitligt folketingsår er der 356 samråd.
Hvis jeg husker tallet for folketingssamlingen 2015-16 korrekt, var der 11 åbne samråd mere end gennemsnittet.
Og det er også derfor, jeg har stillet spørgsmål til det her.
Selv om der ganske rigtigt er eksempler på samråd, hvor man måske kan klø sig i nakken og spørge, hvorfor det her dog bliver afviklet på det her tidspunkt – det er måske en for længst forældet sag – eller for den sags skyld er eksempler på samråd, der måske fører til, at en minister må gå af, eller at andre ministre får en næse, så er størstedelen af de samråd, der bliver gennemført i Folketinget, åbnede som lukkede, fuldstændig relevante og temmelig udramatiske.
Og jeg skal sådan set bare spørge ministeren, om ministeren er enig med mig i det.