runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-22:
Også tak for det her spørgsmål.
Jeg mener, som jeg også har sagt før, at religion er en personlig sag, og som jeg ved flere lejligheder har påpeget, betyder det, at den enkelte ikke kan forvente, at samfundet underkaster sig eller indretter sig efter den enkeltes personlige tro.
Men det betyder også, at samfundet accepterer, at den enkelte har ret til at praktisere sin tro åbent og frit.
Regeringen kan derfor ikke støtte et generelt forbud mod, at offentligt ansatte i borgernære funktioner bærer muslimsk tørklæde.
Sådan et forbud vurderes i øvrigt heller ikke at kunne gennemføres inden for rammerne af grundlovens § 70, der handler om forskelsbehandling.
Der har for nylig været en diskussion om tørklædet i forsvaret, hvor vi også har den holdning, at det skal vi selvfølgelig ikke have ind – og omvendt, hvis der skulle sidde en med et tørklæde eller have et kors om halsen nede på jobcenteret, har vi ikke noget problem med det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-04-22:
Jeg skal prøve at gøre det kort: Vil ministeren være villig til at se på øget fleksibilitet i lønkompensationsordningen, sådan at det i højere grad bliver muligt for medarbejderne, der er hjemsendt med lønkompensation, at fortsætte arbejdet helt eller delvist, som det også er muligt i f.eks. Sverige og Norge?
Morten Dahlin (V), 2020-04-22:
Jeg synes, det er fantastisk med de succeshistorier, vi hører rundtomkring, med takeaway.
Jeg er personligt også glad for, at man kan hente takeaway uden at have dårlig samvittighed – nu gør man det for at støtte den lokale restaurant og ikke, fordi man er for doven til at lave mad.
Det er en god undskyldning for dem af os, der en gang imellem kan finde på det.
Men kan ministeren ikke godt se det hensigtsmæssige i, at hvis vi alligevel har den høje udgift til f.eks. restauranter, så giver det altså mest samfundsøkonomisk ræson, hvis vi så samtidig lader dem lave lidt takeaway, så der er en større chance for, at de overlever?
Helt simpelt: Kan ministeren ikke godt se det hensigtsmæssige i det?
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Jeg synes, det er hensigtsmæssigt, at vi som samfund holder hånden under virksomheder, der er udfordret på grund af coronakrisen, ikke mindst selvfølgelig dem, som skal holde lukket.
Derfor har vi jo tilbudt med de aftaler, vi har lavet sammen, at kunne dække 100 pct. af de faste omkostninger, 100 pct. af omsætningstabet, og hvis man så forsøger sig med takeaway, uden at det bliver en stor succes, jamen så er faldet til en lavere omkostningsdækning jo ikke voldsomt stort.
Tag f.eks. omsætningen: Der kan man så falde fra at få 100 pct. til at få 90 pct.
Jeg tror, der er mange, der er interesserede i at holde fast i deres kunderelationer, og derfor vil jeg da håbe, at man har mod på at kaste sig over takeaway, for der er faktisk stadig væk støttemuligheder, selv hvis ikke det går så godt.
Erling Bonnesen (V), 2020-04-22:
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren være indstillet på at sikre en bedre dækning for tab, f.eks. indregning af lønomkostninger, i opgørelse af tab på varelagre og letfordærvelige varer i ordningen om kompensation for faste udgifter, sådan at flere af de her virksomheder, f.eks. gartnerier, der lider store tab på varelagre som følge af coronakrisen, kan blive dækket?
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Tak for spørgsmålet.
Det er bl.a. derfor, regeringen og alle Folketingets partier har vedtaget en lang række hjælpepakker, som både sikrer kompensation for virksomhedernes lønomkostninger, faste omkostninger og forbedret adgang til likviditet og lån for at holde hånden under danske virksomheder i denne svære tid.
Hvis et gartneri har en tilstrækkelig stor omsætningsnedgang, har kompensationsordningen for faste omkostninger hele tiden været åben for, at de kunne søge.
Senest har vi besluttet at forlænge kompensationsperioden og samtidig gøre ordningen for faste omkostninger mere fleksibel ved at sænke kravet om omsætningsnedgang fra 40 pct. til 35 pct., så flere virksomheder kan komme ind, herunder gartnerier, som oplever en mere moderat omsætningsnedgang end f.eks. hotel- og restaurationsbranchen.
Det er også noget af det, der vil hjælpe gartnerierne.
Derudover har vi som en undtagelse givet zoologiske anlæg mulighed for at medregne lønomkostninger som faste omkostninger, fordi de står i en helt særlig situation, hvor de er tvunget til at opretholde en nødbemanding af medarbejdere af hensyn til dyrenes liv.
Jeg mener ikke, det vil være hensigtsmæssigt at give udvidede muligheder for at indregne lønomkostninger som faste omkostninger eller for yderligere kompensation for nedskrivning på varelagre ud over de muligheder, vi allerede har givet.
Først og fremmest vil det åbne op for markante muligheder for svindel, hvis muligheden for nedskrivning på varelagre udvides, hvilket hverken revisorerne eller Erhvervsstyrelsen kan kontrollere.
Problemet er, at det f.eks. kan åbne op for, at virksomheder kan nedskrive defekte eller ufærdige varer til fuld pris eller ligefrem sælge varer på det sorte marked, efter at de er nedskrevet.
For det andet vil det også kunne give virksomhederne et usundt incitament til ikke at tilpasse sig situationen og i stedet spekulere i, om det bedre kan betale sig at nedskrive deres varer og få en sikker kompensation fra staten i stedet for at forsøge at få dem solgt på andre måder.
Erling Bonnesen (V), 2020-04-22:
Tak for det.
Og tak for det, der er gjort indtil nu.
Så langt, så godt, kan man sige.
Sætter vi så fokus på gartnerierne, er det helt tydeligt, at det jo er fint så langt, så godt.
Det hjælper så en 10-15 pct.
Og så kan man sige, at ud af et varelager for måske 20 mio. kr., får du 1-3 mio. kr. i hjælp.
Det er meget, meget lidt.
Så jeg må meget indtrængende opfordre ministeren og regeringen til at få set meget konkret på det her.
Og i forhold til lønomkostninger vil jeg sige, at det er noget af det nemmeste at dokumentere og gøre op her i Danmark, så der behøver man ikke at være så bange for svindel.
Og for så vidt angår kontrollen, kan man sætte en revisor på, tjekke de her varelagre igennem: Hvad var lageret på før, og hvad er det efter?
Og så kan man få det dokumenteret.
Det kan heller ikke være så svært – det har vi gode folk til derude.
Så er det jo sådan, at blomstergartnerierne i den grad står med ryggen mod muren nu, og når man så ser det, vi bliver udsat for, også i forhold til Holland og konkurrence den vej fra, så er der i allerhøjeste grad brug for at få fokus på det nu.
Så jeg vil komme med en indtrængende opfordring til, at ministeren tager det her på sit bord og får set på det.
Og mit opfølgende spørgsmål er så: Vil ministeren tage gartnerisagen på sit bord endnu en gang og få set dybt alvorligt på det her?
Ellers påtager regeringen sig et centnertungt ansvar for, at nogle af de her store gartnerier falder bagover, og det vil vi i Venstre ikke se stiltiende på.
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Jeg synes, det er helt rigtigt, at der er en stor udfordring omkring gartnerierne.
Det er der omkring mange af virksomhederne i Danmark, som har det hårdt her under coronakrisen.
For gartnerierne særskilt er der den forbedring – og den har vi jo i høj grad lavet i fællesskab, og det er der også grund til at fremhæve at Venstre har været en central del af – at de letfordærvelige varer, og det er i mange sammenhænge kød, men det er også blomstrer, som ikke har en lang holdbarhed, kan indgå i det.
Dermed er der en særlig forbedring, som vil komme ikke mindst gartnerierne til gode, i de justeringer, vi har lavet.
Erling Bonnesen (V), 2020-04-22:
Jamen jeg er helt med på det, vi har nået – og flueben ved det og ros til ministeren – og som jeg lige har refereret til.
Det er jo så en 10-15 pct. af det her kæmpe tab, så jeg håber, ministeren kan se dybden og alvoren i det her problem.
Et foregående spørgsmål til fødevareministeren handlede om FødevareDanmark og det, som erhvervsministeren nu tilsvarende nævner, og der har fødevareministeren allerede inviteret organisationen til et nyt møde.
Jeg vil så opfordre erhvervsministeren til at gøre det samme, altså få inviteret Dansk Gartneri, sådan at man kan få det her skåret ud i pap og dokumenteret det, sådan at man kan se alvoren i problemet og så få gjort noget ved det, for det haster.
Vil ministeren det?
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Jamen vi mødes gerne i Erhvervsministeriet, og det tror jeg i øvrigt medarbejderne allerede gør, med mange organisationer.
Der bliver sendt rigtig mange forslag ind – mange kommer fra organisationerne, og andre kommer via partierne – og så kigger vi løbende på dem.
Når vi har syntes, det var problematisk f.eks. at udvide definitionen af varelagre, der kan nedskrives, er det, fordi vi jo også har en fælles forpligtigelse – ikke mindst vores to partier, men det gælder for alle Folketingets partier – i forhold til at der kan føres en effektiv kontrol med, hvordan vi bruger de offentlige midler, hvordan vi bruger støttekronerne i den her sammenhæng.
Og der vil en udvidelse af varelagerdefinitionen være en svær ting at kontrollere.
Det siger både revisorerne og Erhvervsstyrelsen.
Erling Bonnesen (V), 2020-04-22:
Jamen det er vi helt med på er en svær øvelse, men man kan jo også sige, at vi da skal kigge på problemet – det er derfor, vi er her som politikere.
Det er vi fuldstændig enige om.
Og det starter, i hvert fald ud fra mit forslag, med, at ministeren med det samme får inviteret organisationen Dansk Gartneri til et hurtigt møde om det her.
Det behøver ikke at være fysisk – det kan være på Skype eller på anden vis – sådan at man kan komme i gang med at få det her løst.
Det haster.
Vil ministeren det?
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Jeg synes, det er meget velkomment, hvis organisationer sender deres forslag ind.
Så tager vi gerne en drøftelse med de organisationer, hvor der er interessante forslag.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi i fællesskab nu har fået lagt en god præmis for samtalen, også så de gode folk i Erhvervsministeriet har noget at stå på, når de skal tale med organisationerne, nemlig i videst muligt omfang at begrænse risikoen for svig og svindel med de her midler.
Det er offentlige midler, og det er Folketingets fælles ordninger, vi arbejder med, og derfor skal de værn være stærke.
Og det er godt, at vi har fået det lagt til grund for vores videre drøftelser.
Jeg vil starte med at gentage det, jeg også sagde i min tale: Jeg tror sådan set, at man i dansk erhvervsliv også tænker langsigtet i en krise, som vi alt andet lige må forvente er midlertidig.
Det vil sige, at det at have takeaway også er en måde at fastholde en relation til sine kunder på, sørge for, at de kommer forbi restauranten eller caféen, så man så at sige holder fast i dem.
Jeg har også set eksempler – fra Fyn tror jeg det var – hvor en kromand frygtede at skulle gå konkurs, men nu har han faktisk fået en kæmpestor succes med takeaway i kroen, fordi lokalsamfundet rykker sammen og støtter kroejeren i, at det her takeaway bliver en succes, og at de stadig væk har en kro, også efter coronakrisen.
Morten Dahlin (V), 2020-04-22:
Det er helt rigtigt, at der er blevet lavet en bred aftale, og mit eget parti har været med.
Vi er så også klar til at forbedre den aftale.
Bare fordi vi har lavet noget, der er godt, skal man ikke hvile på laurbærrene.
Og når vi nu står i en situation, hvor vi for rigtig mange restauranters vedkommende alligevel har den høje udgift på 100 pct. af de faste omkostninger, kunne vi så ikke sige, at hvis vi alligevel har den høje udgift, vil vi også gerne fordre, at der kommer noget mere økonomisk aktivitet, så restauranten rent faktisk overlever?
Så hvis udgiften for staten alligevel er den samme, skulle vi så ikke åbne op for lidt økonomisk aktivitet, så restauranten også har en mulighed for at være der, når vi kommer hen på den anden side af coronakrisen?
Marie Bjerre (V), 2020-04-22:
Jeg er ærlig talt noget uforstående over for, at ministeren synes, at det er en rimelig ordning, man har lavet, når nu der er så skæv en fordeling af støtten, alt efter om man har organiseret sin virksomhed med ét cvr-nummer eller med en række afdelinger eller datterselskaber.
Der har jo været et utal af eksempler fremme i pressen på den her skæve fordeling.
Det er særlig detailbranchen, der er hårdt ramt, hvor én butik i et center kan få dækket alle omkostninger, mens en anden butik, naboen ved siden af, ikke kan, fordi der under samme cvr-nummer også er butik ude på gågaden.
Men det er jo ikke kun detailbranchen, der er ramt – det er sådan set mange brancher og mange virksomheder i hele landet.
Tillad mig lige at komme med et eksempel hjemme fra min egen valgkreds.
Her er der nemlig en virksomhed, der producerer kraner til lastbiler.
Det er en stor dansk virksomhed, som har 17 afdelinger i hele Danmark.
Desværre er de bare organiseret under ét cvr-nummer.
De er hårdt ramt af krisen og bliver nødt til at sende 35 medarbejdere hjem.
Men med de hjælpepakker, man har skruet sammen, er det bare ikke nok.
De bliver faktisk nødt til at sende 50 medarbejdere hjem for at få støtte.
Det er jo en noget træls situation.
Havde de nu været organiseret i cvr-numre i de enkelte afdelinger, havde situationen set helt anderledes ud for dem.
Hvorfor er det rimeligt?
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Jeg synes, det er helt rimeligt, at vi som stat og Folketing og regering sammen går ind og hjælper virksomheder ved at lave alle de her forskellige ordninger.
Vi har jo indtil flere støtteordninger, vi har garantiordninger.
Vi har på forskellig vis søgt at hjælpe gode danske virksomheder og arbejdspladser godt igennem den her krise, men som jeg også prøvede at sige i min besvarelse, har vi jo også samtidig et ansvar for, at vi er i stand til at kontrollere, at de penge – skatteborgernes penge – som vi bruger på det her, bliver brugt til det rigtige.
Det er bare der, hvor jeg siger, at når man bruger et cvr-nummer, har man et register at slå op i, som man ikke har på p-nummerniveau.
Marie Bjerre (V), 2020-04-22:
Jeg er lidt ærgerlig over at høre, at der er den manglende tillid til de danske virksomheder, altså at man er bange for, at der kan ske snyd, hvis man skulle måle på p-numre i stedet for cvr-numre.
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Altså, det er ikke et udtryk for manglende tillid.
Jeg synes faktisk, at de ordninger, vi laver, generelt er udtryk for en stor grad af tillid.
Det er hurtigtfungerende ordninger; mange af dem er baseret på tro og love; og pengene er allerede på vej ud i virksomhederne, fordi vi har en fælles interesse i at holde hånden under virksomhederne.
Samtidig har vi endda set annoncer i større dagblade for virksomheder, der tilbyder hjælp til at indsætte stråmand og komme igennem de her ordninger.
Så det er jo ikke helt på månen at have et værn mod svig og svindel, og vi gør os sårbare, hvis ikke vi har et stærkt værn.
Marie Bjerre (V), 2020-04-22:
Mener ministeren virkelig, at man har fundet den rette balance med den her støtteordning, når én butik kan få fuld dækning og en anden butik ikke kan?
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Jeg har stor tillid til vores erhvervsliv.
Jeg synes faktisk, at vores erhvervsliv i Danmark er fantastisk, og at de er dygtige.
Spørgsmålet her drejer sig om, at vi som Folketing også skal kunne føre kontrol med, at man ikke laver svig og svindel.
Det er ikke de gode virksomheder, der gør det, men vi kan bare se, at der også er nogle, som allerede har annonceret, at de godt kan hjælpe, hvis der er nogle, der føler trang til at prøve at misbruge ordningerne.
Der har vi en fælles interesse her i Folketinget i at have et stærkt værn mod svig og svindel, og derfor mener jeg, at den rigtige balance er fundet ved at bruge cvr-nummeret som reference i den her sammenhæng.
Morten Dahlin (V), 2020-04-22:
Mener ministeren, at det er rimeligt og hensigtsmæssigt, at restauranter og andre virksomheder, der er påbudt at holde lukket, og som følger statsministerens gentagne opfordringer og forsøger sig med f.eks. takeaway for at opretholde lidt omsætning, bagefter skal straffes med en regulær dummebøde, så de ikke længere kan få fuld kompensation for deres faste udgifter?
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Tak for spørgsmålet.
Det følger af den politiske aftale, som regeringen har indgået med alle Folketingets partier, at kun virksomheder, som har forbud mod at holde åbent og ikke har nogen omsætning, kan få 100 pct. kompensation for faste omkostninger.
Det følger også af den politiske aftale, at selvstændige og freelancere kan få 100 pct. kompensation for tabt omsætning, dog maksimalt 23.000 kr. pr. måned, hvis de har forbud mod at holde åbent og ikke har nogen omsætning.
Det kan give god mening for den enkelte virksomhed at forsøge sig med takeaway og andre tiltag ud fra et langsigtet forretningsmæssigt ønske om at holde fast i kunderne.
Virksomheder, som prøver med takeaway, men hvor det kun genererer en mindre omsætning, vil stadig kunne få en høj kompensation på 80 pct. af deres faste omkostninger, dog maksimalt 110 mio. kr. over de 4 måneder, som ordningen gælder i.
Hvis der er tale om en selvstændig med maksimalt 25 ansatte, er det desuden muligt at få op til 90 pct. kompensation for tabt omsætning, dog også her maksimalt 23.000 kr. om måneden, hvis forsøget med takeaway ikke munder ud i den store omsætning.
Det kan også nævnes, at virksomheder kan få op til 90 pct. i lønkompensation til hjemsendte medarbejdere, dog maksimalt 30.000 kr. pr. medarbejder pr. måned.
Virksomhederne kan altså stadig få en høj kompensation, medmindre takeawaysalget går så godt, at de ender med at klare sig med mindre kompensation eller helt uden – det ville selvfølgelig være det allerbedste, og det tror jeg så ikke der hersker to meninger om blandt spørgeren og jeg selv.
Men det er foreløbig et svar på spørgsmålet.
Morten Dahlin (V), 2020-04-22:
Jeg manglede dog lidt svaret på, om ministeren synes, at det er hensigtsmæssigt.
Altså, ministeren nævner, at det kan give god mening for den enkelte restaurant at forsøge sig med takeaway for at holde gang i forretningen på længere sigt.
Men jeg synes jo egentlig, at ministeren burde løfte blikket lidt og sige: Det kunne jo sådan set også give god mening for resten af samfundet.
Altså, vi har jo sådan set en interesse i, at der er mest mulig økonomisk aktivitet, og her har vi jo lavet nogle fornuftige hjælpepakker bredt i Folketinget, og nu tager jeg bare udgangspunkt i restauranterne, fordi det er et letforståeligt eksempel.
Der er andre brancher også: Vi har lavet nogle gode hjælpepakker, som på en lang række områder holder hånden under dem, men vi burde jo have en interesse i, at vores hjælpepakker fordrer mest mulig økonomisk aktivitet.
Og når vi nu kan se her i eksemplet med restauranter, at vores hjælpepakker kan gøre, at der er nogle, der ikke forsøger sig med takeaway, fordi de så ryger et trin ned i hjælpepakkeordningen, så skulle man måske overveje, om ikke man kunne kigge på at justere det her, så vores hjælpepakker rent faktisk fordrer mest mulig økonomisk aktivitet.
Kan ministeren ikke godt se det hensigtsmæssige i at kigge på den her ordning igen, så hjælpepakkerne rent faktisk sikrer, at der kommer mest mulig – altså maksimal – økonomisk aktivitet?
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Det er klart, at vi har en fælles interesse i, at der er økonomisk aktivitet i vores samfund.
Jeg tror også, vi deler interessen i og ønsket om, at vi hurtigst muligt som samfund kommer på fode igen, og vi lytter selvfølgelig altid til forslag, der måtte komme.
Men nu har vi jo – spørgerens parti, mit eget og hele Folketinget –
nu engang lavet en fælles aftale, som har lavet ordningen på den her måde.
Og så har vi jo også bare set gode eksempler på danske restaurationer og caféer, som har lavet takeaway med stor succes, og der er en stor stigning i brugen af takeaway i vores samfund lige nu.
Lars Christian Lilleholt (V), 2020-04-22:
Tak for det.
Vil ministeren sikre yderligere tiltag for at hjælpe de danske gartnerier, som lige nu er voldsomt pressede, fordi økonomien er gået i stå lige op til deres højsæson, og som er i fare for at lukke ned permanent?
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har forståelse for, at coronakrisen rammer danske gartnerier hårdt, ligesom det er tilfældet for rigtig mange danske virksomheder i øjeblikket.
Det er bl.a. derfor, at regeringen og alle Folketingets partier har aftalt de store økonomiske hjælpepakker, som både sikrer kompensation for virksomhedernes lønomkostninger og faste omkostninger, men også sikrer en forbedret adgang til likviditet og lån.
Senest har vi f.eks. justeret kompensationsordningen for faste omkostninger ved at sænke kravet om omsætningsnedgang fra 40 pct. til 35 pct., så flere virksomheder kan komme ind, herunder også gartnerierne.
Gartnerier i smv-segmentet kan også styrke deres likviditet ved at få udbetalt den moms, som de har indbetalt fra slutningen af 2019, som et rentefrit lån.
Lånet skal først betales tilbage den 1. april 2021, så det kan hjælpe på gartneriernes likviditet i næsten et helt år.
Derudover har de mulighed for at udskyde momsbetalingen og betalingen af B-skat, og så kan gartnerier i op til 4 måneder få op til 80 pct.s kompensation for deres faste omkostninger, hvis de oplever store nedgange i omsætningen.
Endelig kan de medtage nedskrivninger på deres varer med lav holdbarhed, som det netop har været drøftet, f.eks. blomster, når de opgør deres faste omkostninger, og få kompensation også for den nedskrivning.
Vi kan ikke holde virksomheder fuldstændig skadefri, men vi kan give dem en vigtig håndsrækning til at komme gennem krisen med forhåbentlig så få skrammer som muligt, og med de yderligere 25 mia. kr., som vi netop har udvidet en i forvejen historisk stor kompensationsordning for faste omkostninger med, mener jeg, at vi har givet dansk erhvervsliv gode forudsætninger for at komme igennem denne svære tid.
Heidi Bank (V), 2020-04-22:
Tak for svaret.
Igen kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til det her med acontoudbetalinger, for det ville være en måde at øge tempoet betragteligt på, hvis virksomhederne kunne få pengene i hånden og vi så efterfølgende kunne se på den videre sagsbehandling.
Det er jo virksomhederne, der har ansvaret for, at de oplysninger, de giver, er rigtige, og vi har netop også sikret, at hvis de ikke giver korrekte oplysninger, så kan vi komme efter dem.
Simon Kollerup (S), 2020-04-22:
Jeg mener, at vi har fundet den rigtige måde at gøre det på, og jeg vil også bare minde om, at for hver gang man ændrer fremgangsmåderne og systemerne eller de bagvedliggende bekendtgørelser og regelværk, der gælder, så bremser vi udbetalingerne.
Nu er vi godt i gang, udbetalingerne kører, og der kommer mange udbetalinger ud hver eneste dag, og med det i sigte og med bankernes tilkendegivelser om at ville strække sig i kreditvurderingen håber jeg, at vi på den måde kan skabe et stærkt og godt sikkerhedsnet under vores virksomheder og arbejdspladser.
Det er det, som vi har haft som fælles hensigt med det, og det er på den måde, vi forsøger at få ordningen til at virke.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-04-22:
Deler ministeren rejsebranchens bekymring over den manglende individualitet i tilbagebetalingen af den udvidede garanti til Rejsegarantifonden på 1,5 mia. kr. i forbindelse med coronakrisen, hvor den valgte tilbagebetalingsmodel betyder, at nogle rejsebureauer reelt kan tjene på, at Rejsegarantifonden overtager tilbagebetalingsforpligtelsen for aflyste rejser, mens andre rejsebureauer skal betale et langt større beløb tilbage, end deres kunder har modtaget i kompensation?