runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Nej, men det er jo klart, at hvis du sidder som flygtning, kan du sige: Hvis jeg kan komme ind i igu-systemet, bliver jeg ikke omfattet, og så skal jeg ikke ud at arbejde bagefter
, så når jeg er færdig med det her, kan jeg, selv om jeg bliver arbejdsløs, gå 2 år, og så kommer jeg ikke på den her ydelse igen, og så bliver jeg ikke tvunget ud at arbejde, som folk, der ikke gør, gør.
Og jeg er glad for, at man nu har fået specificeret, at igu'er altså ikke, selv om de ryger tilbage igen, bliver omfattet af, at de også skal arbejde 37 timer.
Tak for det.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Jeg tror ikke, der var noget spørgsmål.
Halime Oguz (SF), 2021-04-08:
Jo, helt sikkert.
Det er Folketingets pligt at presse regeringen til at indfri sine løfter.
Men vi har jo også haft rigtig, rigtig mange andre ting på dagsordenen.
Lige pludselig fik vi et coronaudbrud, og så har der været nogle andre ting.
Så det er klart, at tingene nogle gange kan blive lidt forsinket, men jeg er ret sikker på, at regeringen snart, meget snart, er på vej med noget gennemarbejdet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Jeg skal bare høre: Er det sådan, at man ikke støtter beslutningsforslaget, eller at man ikke støtter intentionerne i Socialdemokraternes program?
For vi ved, at Radikale typisk ikke er en del af regeringens, hvad skal man sige, naturlige revir, når det kommer til udlændingepolitik.
Så er det, fordi partiet ikke går ind for det, som Socialdemokratiet har sagt, eller er det, fordi man ikke støtter, at Folketinget pålægger Socialdemokratiet at gennemføre Socialdemokratiets politik?
Samira Nawa (RV), 2021-04-08:
Først og fremmest ser vi ikke det her som udlændingepolitik, men som beskæftigelsespolitik; det handler om at få folk i arbejde, og det er sådan set udgangspunktet for os.
Og der ser jeg sådan set mange gode snitflader, både med regeringen og med øvrige partier i Folketinget, og der har vi mange ting at være enige om.
Vi går ind for en god beskæftigelsesindsats, men jo også for, at den skal tilbydes alle, uanset om man har en dansk, vestlig eller ikkevestlig baggrund.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Citat slut.
Og jeg tror, at statsministeren har gentaget det i nu to nytårstaler.
Og så vil jeg bare spørge: Er det noget, som Det Radikale Venstre ser sig selv som en del af, eller takker man nej?
Det er bare vigtigt for os at vide, hvad vi sådan parlamentarisk har at spille med, altså om Radikale på forhånd trækker i en retning, hvor man siger, at det gider man ikke være en del af.
Samira Nawa (RV), 2021-04-08:
Vi siger ikke nej tak på forhånd.
Sådan som jeg hører ministeren, er der lagt op til nogle forhandlinger – dem deltager vi meget gerne i fra Radikale Venstres side, fordi vi er ret optaget af, at der er en stærk og god beskæftigelsesindsats, både for mennesker med indvandrerbaggrund og øvrige, der måtte være uden for arbejdsmarkedet i dag.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Som jeg sagde tidligere, er det helt rimeligt og klart, at når man gået til valg med et løfte om at få flere indvandrere til Danmark, skal man ikke støtte Dansk Folkepartis forslag.
Sådan må det være.
Det, jeg dog alligevel kunne tænke mig at spørge fru Rosa Lund om, som har et mere indgående kendskab til regeringen, end jeg måske har, er, hvad hun tror det gør for dem, der ved valget stemte socialdemokratisk, i forventning om, at det program, man havde fremlagt et års tid før problemer – »Retfærdigt og Realistisk« kaldte man det – ville blive virkelighed, når man så her to efter, snart i hvert fald, at regeringen blev regering, kan se, at langt, langt hovedparten af programmet ikke er omsat til virkelighed.
Hvad tror fru Rosa Lund, parlamentariker til parlamentariker, det gør ved den almene opfattelse af det, vi render og laver herinde på Christiansborg?
Rosa Lund (EL), 2021-04-08:
Jamen altså, jeg må starte med at sige, at det jo altid er spændende, når hr. Morten Messerschmidt på en eller anden måde forsøger at fremlægge, hvad det var, Enhedslisten gik til valg på.
Vi gik sådan set ikke til valg på flere indvandrere, eller hvad det var, hr. Morten Messerschmidt fik sagt.
For vi venter sådan set på en Ydelseskommission, som vi alle sammen kan være rigtig trætte af er blevet forsinket.
Og når den så er kommet og der stadig væk ikke bliver leveret på de her ting, vil jeg gerne gå ind i den samtale, der hedder, om der er sket et svigt her.
Men jeg mener faktisk ikke, vi er der endnu, uagtet at jeg så ikke er helt enig i de ting, som Socialdemokratiet gerne vil med 37 timers aktivering.
Jeg tror sådan set, som jeg også sagde i min tale, at vi alle sammen er enige om, at det er godt at få mennesker tættere på arbejdsmarkedet og til at blive en del af arbejdsmarkedet, men jeg er bekymret for, at det forslag, som Socialdemokratiet kommer med, vil være noget, der ligner det her, hvor der ikke er lige løn for lige arbejde.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Det forstår jeg fuldt ud.
Det, jeg bare sigter efter, er den demokratiske sammenhængskraft.
Hvor lang tid tror fru Rosa Lund at de socialdemokratiske vælgere, der altså siden 2018 har troet på, at det her skulle blive virkelighed, har tålmodigheden til at vente?
Tror fru Rosa Lund, at der vil være en reaktion i forhold til tilliden til det demokratiske system, hvis ikke der sker noget inden et folketingsvalg, eller tror fru Rosa Lund, at det kan gå helt ud til udgangen af det her årti?
Hvad er fru Rosa Lunds demokratiske fornemmelse for det røde svigtede vælgergrundlag?
Rosa Lund (EL), 2021-04-08:
Det er jo derfor, jeg er medlem af et andet parti end Socialdemokratiet.
Jeg tror, at den demokratiske forståelse generelt har det svært i Danmark, bl.a. fordi det er så besværligt at få adgang til det arbejde, vi laver herinde, til det arbejde, der foregår i forvaltningen, bl.a. fordi vi, der sidder herinde, har nogle meget bedre pensionsvilkår, end man har ude på den anden side af murene.
Jeg tror, der er mange grunde til, at demokratiet og den demokratiske forståelse halter, og jeg kan da godt forstå det, hvis der er nogle, der tænker, hvorfor Socialdemokratiet ikke har leveret på det ene eller på det andet.
Jeg er mere skuffet over, at Socialdemokratiet ikke har leveret på nogle andre ting, på den økonomiske politik f.eks.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Jeg er godt klar over, at Enhedslisten mener, at vi skulle tage imod en million, hvis det var det, der var nødvendigt derude.
Altså, når man siger, at der ikke skal være et loft, så stopper det jo aldrig nogen sinde.
Det var det, som ordføreren sagde.
Det er ikke mig, der siger det.
Man mener, at alle, som har behov for beskyttelse, skal kunne komme hertil.
Det er jo ikke mine ord, men ordførerens.
Det var bare, fordi vi nu har hørt det der med, at man siger, at det vil ramme andre.
Nej, et loft rammer jo dem, der er defineret via loven, og ikke andre.
Sådan må det nu engang være.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Jamen jeg må sige til fru Halime Oguz, at der er intet i det her beslutningsforslag, der forhindrer, at regeringen kan inddrage Folketingets partier.
Der er intet i det her beslutningsforslag, der forhindrer regeringen i at fremsætte et forslag.
Og hvis man fra SF's side er så optaget af, at regeringen leverer sine løfter, og nu nærmer vi os altså snart det tredje år, hvor man ikke har gjort noget aktivt, altså fra 2018, da forslaget blev fremsat, hvorfor så ikke handle?
Er det ikke nærmest Folketingets pligt at sørge for, at regeringen gør det, de har lovet vælgerne?
Halime Oguz (SF), 2021-04-08:
Altså, som jeg også nævnte i min tale, er det jo selvfølgelig vigtigt, at folk kommer i arbejde, for arbejde giver frihed og selvstændighed.
Det er også vigtigt for de børn, der vokser op i de hjem, at de har nogle forældre, der står op hver morgen og tager på arbejde, således at de har nogle stærke forbilleder.
Når vi så alligevel stemmer imod, er det jo, fordi vi ved, at det her lovforslag er på trapperne, og det er vigtigt, at det bliver gennemdiskuteret, og det er vigtigt, at Folketingets partier er med til at forhandle det.
Så det er derfor.
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Tak, formand.
Med dette beslutningsforslag vil Dansk Folkeparti pålægge regeringen at indføre en pligt til at bidrage 37 timer om ugen for indvandrere på integrationsydelse og kontanthjælp.
Man må sige, at Dansk Folkeparti her sparker en åben dør ind, for det er vi jo i gang med at realisere.
I Socialdemokratiet mener vi, at det er bekymrende, at mange personer med oprindelse i Stormellemøsten er på offentlig forsørgelse og står uden for arbejdsmarkedet.
Den danske velfærdsstat blev ikke skabt til at forsørge en etnisk underklasse af personer, hvoraf alt for mange har oprindelse i Stormellemøsten.
Både mænd og kvinder med oprindelse i denne del af verden har for lave beskæftigelsesfrekvenser.
Det bekræftes årligt af Danmarks Statistiks publikation Indvandrere i Danmark, og på denne baggrund foreslog vi i vores udlændingeudspil fra 2018 at indføre en pligt til at bidrage 37 timer om ugen for ikkevestlige udlændinge på integrationsydelse og kontanthjælp.
Det skal sikres, at ydelser og indsats står mål med hinanden.
Derfor er det heller ikke nødvendigt med det her beslutningsforslag, fordi arbejdet er godt i gang, og målet er jo, at der relativt snart skal indkaldes til forhandlinger i Folketinget.
Socialdemokratiet støtter derfor ikke beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Jeg mindes faktisk hele to nytårstaler fra statsministeren, hvor hun har nævnt de her tanker om, at udlændinge skal arbejde, både ved overgangen fra 2020-2021 og også ved overgangen fra 2019–2020.
Så kan hr. Rasmus Stoklund derfor godt forstå, at man efterhånden er en lille smule mistroisk, i forhold til om det egentlig bare er bragesnak, eller om det er noget, man reelt ønsker?
Hvad er det egentlig, der har forhindret Socialdemokratiet, der som bekendt dannede en etpartiregering i sommeren 2019, i at omsætte det her til virkelighed før nu?
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Jamen Socialdemokratiet og regeringen er i gang med at prøve at realisere det her ved at forberede det.
Der bliver indkaldt til forhandlinger.
Vi afventer Ydelseskommissionen.
Det er ikke nogen nyhed, det har været kendt længe, at den beretning eller redegørelse, eller hvad det hedder, var en forudsætning.
Og derfor synes jeg, det er lidt misvisende at tegne det her billede af, at der ikke arbejdes reelt med det her, og at det bare er noget, vi sådan har lagt i skuffen, efter at vi overtog nøglerne til Statsministeriet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Men det er jo sådan i politik, at man er nødt til at vise det, og der er jo ikke sket noget.
Og det er derfor, tror jeg, at de fleste vil sidde og sige, at det måske er meget godt, at der er et Folketing, der holder lidt øje med, hvad Socialdemokratiet egentlig gør i virkeligheden.
For hvilken garanti kan hr. Rasmus Stoklund så udstede?
Når man ikke er villig til at stemme for det her beslutningsforslag, der pålægger regeringen at reagere inden sommerpausen, hvilke garantier kan hr. Rasmus Stoklund så give for, at det kommer inden for den her folketingsperiode?
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Jamen hr. Morten Messerschmidt har jo ret, og jeg kan se, at man har brugt den samme tekst i bemærkningerne til det her forslag, nemlig at »det kræver mere end vinduesstaffage og paroler at sætte en ny kurs«, og det er jo rigtigt.
Og det er jo så det, regeringen leverer, i og med at man er ved at forberede de forhandlinger, der nu indkaldes til.
Vi afventer Ydelseskommissionen, og så landes der en model for det her.
Og jeg forstår sådan set godt behovet for polemik og drilleri og sådan nogle ting, men jeg kunne bedre forstå det, hvis der ikke var et arbejde i gang; det er der jo trods alt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Nu nævnte ministeren det der med, at der kunne være en, der var indvandret fra Sverige, i forhold til om personen så ikke skulle være omfattet.
Altså, der kan man så sige, at det i forhold til situationen i Sverige om ganske få år jo er lige meget, om du er indvandret fra et ikkevestligt land fra Nordafrika eller fra Sverige – det kan stort set være det samme.
Men når vi nu kigger på det her, mener ordføreren, og mener Socialdemokratiet så, at der skal være forskel på, hvor du er indvandret fra, i forhold til om du skal være omfattet af at skulle ud at arbejde 37 timer, hvis du kommer på kontanthjælp?
Altså, er det det geografiske område, du kommer hertil fra, som skal være afgørende for, om du skal ud at arbejde 37 timer?
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Jeg tør ikke at lægge mig fast på, hvordan den her endelige model skal se ud, for den skal jo forhandles på plads sammen med Folketinget.
Så det ville nok være forkert af mig at stå og konkludere noget nu, men det, der også var en pointe i den sammenhæng, sådan som jeg hørte ministeren før, var jo, at det ikke kun handlede om, hvilket land man kom fra; det var også et spørgsmål om, om det var en, der havde været her i rigtig mange år, altså f.eks. en svensker, der er kommet hertil for 50 år siden, og som så på et tidspunkt senere i sit liv kommer på kontanthjælp – er vedkommende også omfattet af det her?
Nej, det er vedkommende måske ikke.
Nu må vi jo vente at se, hvordan det hele strikkes sammen.
Men der kan jo altså godt være en eller anden tidsafgrænsning, i forhold til hvor længe man har været i Danmark.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Nu ved jeg godt, jeg ikke har været i Folketinget længe, men man kan altså ikke køre den der på mig.
Jeg spørger til Socialdemokratiets holdning og ikke til, hvordan et færdigt lovforslag ser ud, efter man har forhandlet.
Jeg spørger bare til Socialdemokratiets holdning, i forhold til om man ikke mener, at alle, der ryger på kontanthjælp, burde komme ud at arbejde i 37 timer.
Rasmus Stoklund (S), 2021-04-08:
Jeg har bemærket hr. Lars Boje Mathiesens ønske om sådan at fremstå, som om han er en af folket og han ikke er en del af forsamlingen herinde, men det er han altså.
Han er politiker på lige fod med os andre.
Men jeg kommer ikke til at stå og konkludere noget her.
Altså, hvis der skal være forhandlinger i Folketinget om, hvordan den her lovgivning skal hænge sammen, så skal jeg da ikke stå her og udlægge teksten og konkludere noget på forhånd.
Det ville da være underligt.
Morten Dahlin (V), 2021-04-08:
Det her forslag adresserer jo et voldsomt samfundsproblem, nemlig at det koster os milliarder og atter milliarder, at vi har alt for mange indvandrere og flygtninge, som henslæber deres tilværelse på passiv forsørgelse.
Det er bare de økonomiske omkostninger, for vi har de sociale og kulturelle omkostninger ved siden af.
Derfor var glæden da stor for mange, inklusive mig selv, da Socialdemokratiet i valgkampen sagde, at nu ville de gøre noget ved det, at nu skulle det her løses.
Det støtter vi i Venstre, og vi har fremlagt en plan, hvor man indfører en arbejdspligt, hvor vi afskaffer retten til at komme til Danmark og modtage sociale ydelser fra dag et.
Den mulighed skal ikke længere være til stede.
Skal man være i Danmark, skal man forsørge sig selv, og det skal man allerhelst ved at finde et job, ellers finder vi en opgave til vedkommende, som personen kan løse for din ydelse.
Det handler om et simpelt princip, nemlig at man skal yde, før man kan nyde.
Og helt ærligt, hvis man kan gå fra Kabul til Køge, kan man også gå ned i parken og samle skrald.
Regeringen har desværre ikke valgt at følge op på sine egne løfter.
Regeringen har faktisk valgt at gøre det stik modsatte, altså hæve de sociale ydelser til arbejdsløse indvandrere og dermed belønne dem, der ikke bidrager til det danske fællesskab, med en skattefri check ind ad brevsprækken hver evig eneste måned.
Det her forslag pålægger regeringen at leve op til sine egne valgløfter, og det er det mindste, man kan gøre for at forsøge at løse det her problem, og jeg synes sådan set bare, at regeringen skulle tage at komme i gang.
Tak for ordet.
Halime Oguz (SF), 2021-04-08:
Tak for det.
I SF er vi enige med forslagsstillerne i, at en tæt tilknytning til arbejdsmarkedet er vigtig, og at vi skal blive bedre til at få nytilkomne hurtigt ud på arbejdsmarkedet og blive integreret, og derfor synes vi også, at en løsning på 37 timer lyder spændende for folk, som har brug for hurtig kontakt med arbejdsmarkedet.
For det første er det vigtigt, at et så indgribende forslag som det her er gennemarbejdet, sendt i høring, og at det juridiske er på plads.
Dansk Folkeparti kan jo sige, at alle skal arbejde i 37 timer, men hvordan det gribes an i praksis, er et kæmpe nybrud på det danske arbejdsmarked, og her skal fagbevægelsen selvfølgelig være med i hvert skridt på vejen.
Det er for SF vigtigt, at dette lovforslag giver mening og rent faktisk bidrager til at løse problemerne med arbejdsløshed blandt indvandrere.
Det er derudover afgørende, at de 37 timers aktivering er meningsfulde for den enkelte og rent faktisk bidrager til at integrere den enkelte i samfundet, både i forhold til arbejde og i forhold til uddannelse og gerne i kombination.
Og i den forbindelse vil vi også opfordre regeringen til, at dette lovforslag bliver udviklet i en forhandlingsproces, der inddrager arbejdsmarkedets parter.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Det er jo heller ikke det, der sker, hvis et flertal af Folketingets medlemmer stemmer for.
Altså det, der sker, hvis et flertal af Folketingets medlemmer stemmer for, er jo, at regeringen så pålægges inden udgangen af den her folketingssamling at have lavet den her ordning.
Så jeg forstår ikke helt, hvorfor SF, når det egentlig lyder til på fru Halime Oguz, at man principielt er enig i, at udlændinge skal arbejde og være selvforsørgende osv., ikke bare kan stemme for det her, al den stund at det eneste, vi gør, hvis vi stemmer for som Folketing, er at pålægge regeringen at gøre det, regeringen har lovet, men åbenbart kvier sig ved at gøre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Ja, nu bliver det godt nok noget sniksnak.
Altså, man har siddet ved magten i knap 2 år, og så vil man stå her fra talerstolen og sige til Folketinget: Ja, vi er i gang, og vi er i gang.
Nej, hvis man er gået til valg på det, og hvis det var vigtigt, så havde man jo sat det forrest som noget, man gerne vil indføre.
Der er jo ikke en lang lovproces med hensyn til det her; det er bare at fremsætte et beslutningsforslag.
Og så tror jeg faktisk, at der ville være et flertal i Folketingssalen for, at man kunne få stemt det ret hurtigt igennem.
Men det er jo ikke kommet fra regeringen, og nu siger man så det her med, at der lige skal et udrejsecenter til i udlandet, før man vil gå den her vej.
Så må jeg bare spørge ministeren: Hvis det nu ikke lykkes at få lavet sådan et udrejsecenter, betyder det så, at man fuldstændig fraviger det her, og at der så aldrig nogen sinde skal være et loft over det?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Der står i det udspil, som Socialdemokratiet kom med i 2018, at – citat – »Folketinget fastsætter et politisk loft for, hvor mange ikke-vestlige udlændinge, der hvert år kan komme til Danmark«.
Det står her, og jeg går ud fra, at ministeren kan genkende sin formand.
Vi har så fremsat et beslutningsforslag, hvor det hedder, at Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af indeværende folketingsår at få vedtaget et loft over, hvor mange ikkevestlige udlændinge Danmark kan tage imod.
Det er en til en det, der står i Socialdemokratiets udspil.
Der står her ikke noget om, at det skal være i lovsform.
Altså, for min skyld kan ministeren fuldstændig selv vælge, i hvilken form han vil få vedtaget loftet, bare det bliver vedtaget, både fordi det er en udmærket idé, men også fordi han har lovet det til sine vælgere.
Så jeg vil gerne give ministeren lejlighed til at finde på en lidt bedre forklaring på, hvorfor han ikke kan stemme for det her forslag, som en til en er en gentagelse af det, han gik til valg på i 2018 som socialdemokrat.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Nu var det måske en lidt selektiv oplæsning af vores udlændingeudspil »Retfærdig og realistisk«, for i det udspil fremgår det også ret tydeligt, at det er knyttet til, at vi får flyttet asylsagsbehandlingen uden for Europas grænser, før man kan fastsætte et egentligt loft.
Indtil da vil det være et vejledende loft.
Så der er ligesom to tempi i det her, og i første omgang handler det om at få etableret et vejledende loft, og der er en dialog med Kommunernes Landsforening en del af processen, og det er jeg også nødt til at have en eller anden form for respekt for, både hvis jeg skal være ærlig over for det, som vi er gået til valg på, men også hvis det skal fungere i virkeligheden.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Jo, men har vi så fået det som en rettesnor
Jeg har ikke bemærket, at der er kommet nogen rettesnor.
Men det er jo det, der står i Socialdemokratiets udspil her med fru Mette Frederiksen på forsiden.
Det er rigtigt, at man gerne vil have et modtagecenter uden for Europa, og så står der
– citat: »Indtil det er på plads, vil loftet fungere som en rettesnor«.
Hvor er snoren?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Men som jeg sagde i min tale, er vi i afslutningen af nogle regeringsinterne processer, og jeg kan løfte så meget af sløret og sige, at det også forudsætter en dialog med Kommunernes Landsforening, og derfor er vi endnu ikke der, hvor der er en rettesnor.
Men der kommer en rettesnor.
Til det sidste vil jeg sige, at det fremgår rimelig tydeligt af »Retfærdig og realistisk« – det program, som vi gik til valg på – at et egentligt loft først kan etableres, hvis der også etableres et modtagecenter.
Derfor er vi nødt til at gøre tingene i den rigtige rækkefølge, altså først et modtagecenter og så et egentligt loft.
Men indtil da vil loftet, som hr. Morten Messerschmidt også læste op, fungere som en rettesnor.
Og er det vigtigt?
Ja, vi synes, det er vigtigt.
Men vi kan ikke sætte alting i gang på samme tid.
Da der f.eks. udbrød usikkerhed omkring nogle af lejrene i Syrien, hvor der også var fremmedkrigere, var der lige pludselig noget andet, der rykkede absolut op øverst på agendaen, og det var derfor, vi fik hastebehandlet et lovforslag om fratagelse af statsborgerskab hos fremmedkrigere, og det blev i den grad rykket frem.
Alting til sin tid, men vi skal nok nå det, og det her er absolut noget af det, som jeg glæder mig til at præsentere, og som ikke kommer til at tage lang tid.
Men vi er altså ikke helt i mål endnu, bl.a. fordi det også forudsætter en dialog med Kommunernes Landsforening.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Ja, en dialog med kommunerne er vel, at regeringen og Folketinget siger, at loftet i Danmark bliver på maks. så og så mange, og så må kommunerne jo indrette sig efter det.
Altså, det er vel den omvendte verden, at det er kommunerne derude, der skal bestemme og sige, at næh, de vil det gerne sådan, og at vi herinde i Folketinget så indretter lovgivningen og sætter loftet efter, hvad kommunerne vil.
Så kunne ministeren ikke komme lidt nærmere ind på, hvem det er, der bestemmer det her loft?
Er det regeringen og Folketinget, eller er det kommunerne, der skal bestemme, hvad loftet skal være?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Vi er for det første gået til valg på, at det er ikkevestlige indvandrere, men noget af det, jeg i stigende grad er begyndt at interessere mig for, er, at det er en kategori, der omfatter mange forskellige typer af indvandrere, hvoraf halvdelen af dem faktisk kommer fra lande, hvor vi historisk set ikke har så store integrationsudfordringer.
Så måske skal målgruppen snævres lidt ind til at være det, jeg kalder MENAPT-lande, altså sådan fra Mellemøsten og i det område, og der er en masse af de detaljer, jeg godt kunne tænke mig at få på plads, så den sidder i skabet, lige når jeg siger det, og jeg ikke sådan lige sløser med det her fra talerstolen.