Trine Torp (SF), 2019-02-07:
Først og fremmest vil jeg gerne, ligesom andre har gjort det, gøre opmærksom på det meget uhensigtsmæssige i at fremsætte et så omfattende lovforslag, som skal være en ny hovedlov, uden at Folketinget har haft ordentlig mulighed for at tygge sig grundigt igennem det.
Det er ikke rimelige arbejdsbetingelser, og det er heller ikke godt for demokratiet.
Men regeringen ønsker åbenbart en hurtig behandling, af gud ved hvilken grund, frem for en grundig behandling.
Regeringen mener, at der er behov for at justere den målrettede regulering.
Det er SF enig i.
Målrettet regulering er ikke opstået som et begreb i blå blok.
Det stammer fra anbefalingerne fra Natur- og Landbrugskommissionen fra april 2013.
Vi er derfor enige i, at der er behov for at justere den målrettede regulering, men i en retning, der er anderledes end regeringens.
Vi mener, det er perspektivløst år efter år at betale landbruget for at så efterafgrøder til at opsamle overskydende kvælstof, efter at det med landbrugspakken er gjort muligt at gøde økonomisk optimalt overalt.
Staten betaler for at fjerne forureningen mere eller mindre målrettet efter planteavlernes økonomisk optimale anvendelse af gødning.
Det er sigende, at Landbrug & Fødevarer og Danmarks Naturfredningsforening i dag har et fælles forslag om at udtage landbrugsjord af hensyn til bl.a. kvælstofforureningen, mens vi lige nu diskuterer justeringer af regeringens pengeevighedsmaskine med at betale landmændene for at så efterafgrøder, der skal samle overskydende kvælstof.
Landbrug & Fødevarer og Danmarks Naturfredningsforenings forslag viser vejen frem: udtagning af dårlig landbrugsjord.
Det er jo et reelt og permanent tiltag, som vil gavne vandmiljøet, reducere klimagasser, øge naturareal og biodiversitet og medvirke til klimatilpasning i ådale og lavvandede områder, hvorimod regeringens svar er at betale landmændene for at så efterafgrøder år efter år til at samle kvælstofoverskuddet, der følger af fjernelse af kvælstofloftet, op.
Marken skal ikke stå bar i efteråret, og der er brug for at plantedække vinteren over, men det bør være landmændenes og ikke statens ansvar at udføre godt landmandskab.
Der bør ske to ting.
Gødningsanvendelsen skal målrettes markerne mere detaljeret, og der er områder, der skal tages ud af omdrift, fordi retentionen ganske enkelt er for dårlig.
Det tror jeg ikke der kan være uenighed om.
Lovforslaget flytter os ikke i den retning, heller ikke efter at vi nu ved, at kvælstoftabet til vandmiljøet stiger med 700 t om året, og at nitraten de seneste 2 år er øget under rodzonen.
Vi kan umiddelbart ikke støtte det foreliggende forslag.
Vi vil gerne i udvalgsarbejdet bore ned i en række spørgsmål.
F.eks. fremgår det af bemærkningerne til forslaget, at det bidrager til at gennemføre klimaforpligtelserne, men hvordan det gør det, fremgår ikke.
I den forbindelse vil vi stille spørgsmål om, hvor meget landbrugets andel af overgødskning fører til øget produktion af metan i de forurenede søer og fjorde og havområder.
Vi vil også spørge til, hvad der skal ske i tredje vandplansperiode, hvor der måske skal reduceres med 2.500 t om året.
Og hvordan tages der i lovforslaget og relevant lovgivning inklusive bekendtgørelser i øvrigt hensyn til, at vandtemperaturen er steget minimum 1 grad siden 1970'erne, jævnfør at der i udmøntningen af nitratdirektivet m.fl. skal tages hensyn til klimatiske forhold?
Altså kort sagt: Er lovforslaget også klimatilpasset?
Så vi kommer til at stille nogle spørgsmål og kan umiddelbart ikke støtte forslaget.