runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2024-04-30:
Vi er i Radikale Venstre helt enige i, at der er de problemer, som ordføreren peger på, og dem skal vi tage meget alvorligt.
Men løsningen, som er foreslået her, er vi ikke enige i, ligesom vi modsat andre partier ikke var enige, de mange andre gange forslaget har været fremsat her i Folketinget.
Argumenterne er de samme som ved tidligere taler, så jeg kan jo nærmest citere min forgænger på posten som transportordfører.
De høringssvar, der indkom ved de tidligere forslag, var overvejende meget kritiske, fordi det ville give nem adgang til et af de mindst sikre transportmidler, vi har.
Det gælder høringssvarene fra Rådet for Sikker Trafik, som peger på, at der sker alt for mange alvorlige uheld pr. kørt kilometer ved kørsel på knallerter.
Og det handler om svaret fra DTU, Danmarks Tekniske Universitet, der påpeger, at der er ekstremt stor risiko ved knallertkørsel, og at unge også er en særlig risikogruppe.
Selv Rigspolitiet var ude med en rimelig markant kritik af forslaget og frarådede på det skarpeste, at man vedtog det.
Jeg antager ikke, at de har ændret holdning i de år, der er gået.
Så som nævnt er vi helt enige om udfordringerne, men forslaget her er symptombehandling med en stor negativ effekt på trafiksikkerheden.
I stedet vil vi meget gerne arbejde med Danmarksdemokraterne og andre gode kræfter om at styrke den kollektive transport i landdistrikterne såvel som i resten af landet, så vi kan komme de udfordringer, som ganske rigtigt er der, til livs.
Så Radikale Venstre kan heller ikke denne gang støtte forslaget.
Tak for ordet.
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-04-30:
Tak for den bemærkning.
Nu ved jeg, hvor ordføreren bor, og jeg tænker også, at han kan genkende problematikken med at finde en ikketunet knallert i vores del af verden.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-04-30:
Tak for talen, og tak for støtten.
Jeg kan da lige oplyse ordføreren om, at det var helt korrekt husket med de 61 pct.
Faktum er, at i langt, langt hovedparten af de tilfælde, hvor der er dræbte – det er heldigvis ganske få; det er en eller to om året, måske nul – eller svært tilskadekomne, er der næsten hundrede procent garanti for, at der er tale om en ulovlig knallert, og i mange tilfælde er der stoffer og alkohol involveret.
Det er jo ikke de mennesker, vi lovgiver for, for det er ikke nogen hemmelighed, at de vil fortsætte ad samme vej, uanset hvad vi gør.
Det er for alle dem, der kan få glæde af at komme hurtigere og billigt frem, bl.a. i landdistrikterne, men også mange andre steder.
Tak for det.
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-04-30:
Vi kørte ned til den lokale knallert- og cykelforhandler i Vejle og købte en fin knallert, der kunne køre 30 km/t., og den kørte han så på i et års tid.
Så tænkte han, at nu ville han gerne have noget, der var en lille smule sejere end den, han havde købt, så han havde jo fundet en med meget store forgafler.
Det eneste, jeg sagde til ham, var: Prøv at høre her.
Jeg vil bare ikke have en knallert, der er tunet, i mit hjem.
Er I klar over, hvor svært det er at finde en knallert i Jylland, der ikke er tunet?
Så vi endte med at køre til Langeland, hvor vi så fandt en knallert, der angiveligt ikke var tunet, indtil vi så fik den hjem og alverdens ulykker regnede ned over familien Hansen, fordi den her knallert jo kørte meget, meget skidt.
Så jeg kørte den op til MotorZonen i Vejle, som er et motorcykelværksted, og siger: Kan I ikke lige kigge på den her?
Og så havde de her unge mennesker, der havde haft den her, simpelt hen sat sådan en, jeg tror, det hedder bit fra et topnøglesæt ind i indsugningen, så den ikke kunne tage så meget benzin ind, og dermed kunne den altså holde sig på de her 30-35 km/t.
Det var en relativt dyr proces at få den knallert til at køre nogenlunde normalt igen.
Det var faktisk dyrere end knallerten, kan jeg sige, så således lærte jeg noget.
Det beslutningsforslag, vi behandler i dag, er oprindelig fremsat af Dansk Folkeparti og har jo til formål at sænke aldersgrænsen fra 18 til 16 år for at tage kørekort til stor knallert.
Vi synes, det er et godt og gennemarbejdet beslutningsforslag, som også er blevet opdateret, siden det første gang blev fremsat i 2018.
Således kan man læse, at Danmark er noget nær et af de eneste lande med så striks lovgivning og ud af EU's 27 medlemslande har 24 lande valgt at sætte aldersgrænsen til 16 år.
Den daværende socialdemokratiske regering afviste at sætte grænsen ned; man gjorde det af hensyn til trafiksikkerheden.
Men ulovlig knallertkørsel på tunede knallerter udgør også en sikkerhedsrisiko.
Uden at være hundrede procent sikker på tallene synes jeg, jeg kan huske via mit job i Færdselssikkerhedskommissionen, at fra 2016 til 2020 var det i 61 pct. af de tilfælde, hvor vi havde ulykker med knallerter, fordi der var det, der hedder ulovlig adfærd, altså tunede knallerter.
Så det udgør jo en sikkerhedsrisiko.
Tak for ordet.
Peter Have (M), 2024-04-30:
Tak for det, hr. formand, og tak for ordet.
Det er vigtigt at sikre gode transportvilkår for de unge bosiddende i yderområderne, og i Moderaterne er vi bestemt interesseret i at drøfte, hvordan vi fremover kan fremme de unges mobilitet, og hvordan vi kan arbejde konstruktivt for at imødekomme de unges transportbehov.
Det kan godt ende med, at en nedsat aldersgrænse for at erhverve kørekort til stor knallert kan være en del af den fremtidige løsning.
Der er dog mange elementer ved en nedsættelse af aldersgrænsen, som vi skal have øje for.
Derfor er vi også enige i, at det er en god idé at vurdere forslaget nærmere, før vi går videre i processen.
Tak for ordet.
Jens Meilvang (LA), 2024-04-30:
Mange tak til formanden, og mange tak til Danmarksdemokraterne for at fremsætte det her forslag.
Jeg kan starte med at sige, at vi fra Liberal Alliances side bakker helt op om forslaget, ligesom vi også gjorde, sidste gang det blev fremsat.
Vi tror faktisk på, at det hjælper på mobiliteten ude i landdistrikterne.
Jeg kommer jo selv fra et landdistrikt, hvor mange benytter sig af en knallert, specielt de unge mennesker, når de skal ind til skole eller uddannelse eller har en læreplads, som de selv skal transportere sig til.
Jeg tror på, at det at gøre det mere attraktivt at have en knallert, og det er det, som her forslag jo vil gøre, vil hjælpe på mobiliteten, og det vil jo også på den måde hjælpe på bosætningen i landdistrikterne og med at fastholde, at de unge ønsker at blive boende derude.
Jeg har også bemærket, at ud af 27 medlemslande i EU har 24 af landene også den her aldersgrænse, som vi nu ønsker at indføre i Danmark, uden at det har skabt større problemer for de unge dér, end det kommer til at gøre i Danmark.
Derfor mener vi godt, at de unge kan magte en knallert, der kan køre 45 km/t.
Derfor synes vi, at det er et meget positivt forslag til, og det bakker vi meget gerne op om.
Så vil jeg da bemærke, at det nu er anden gang i dag, at regeringen stemmer nej til et forslag, der forbedrer mobiliteten i landdistrikterne, uden at det vil koste en krone for skatteborgerne.
Jeg ser godt nok frem til, at det her ekspertpanel bliver færdig med sit arbejde, så vi også kan komme til at arbejde videre her i salen.
Det er, som om vi det sidste halvandet år ikke rigtigt har kunnet lave noget nyt overhovedet, der forbedrer mobiliteten både i byerne, men i særdeleshed også i landdistrikterne.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2024-04-30:
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne.
Med det her forslag, B 153, forslag til folketingsbeslutning om sikring af planlagte BRT-ruter i hovedstadsområdet, pålægges regeringen inden udgangen af 2024 at give tilsagn om indfrielse af de forudsætninger for de kommunale lånemuligheder, der fremgår af det fælles forståelsespapir med Transportministeriet, og som vedrører finansieringen af de to nævnte BRT-linjer, 200S og 400S, der indgår i infrastrukturaftalen for 2035.
Nu står jeg her og er så privilegeret, at jeg ikke er en del af den aftale – og det er ikke, fordi vi ikke ønsker at være det – så vores tilgang til det i dag er, at vi har brug for flere oplysninger og ser frem til udvalgsarbejdet, hvor vi så vil tage endelig stilling til det.
Peter Juel-Jensen (V), 2024-04-30:
Tak for det, formand.
Det er jo svært at bringe ny viden til torvs.
Jeg synes, at både ministeren og min kollega fra Socialdemokratiet har redegjort godt for sagens stilling her.
Det er jo brandærgerligt, hvis man ikke kan få det her til at hænge sammen, for det er min klare forståelse, at de to BRT-ruter vil være med til at give et godt løft.
Jeg er glad for, at forligskredsen har engageret sig så godt og så hårdt i det her forslag med 1,5 mia. kr. til de to ruter tilsammen plus miljøkonsekvensvurderingen.
Og så er det også på en sammenlignelig måde, som man bl.a. har gjort det oppe i Aalborg.
Når man summer det hele sammen, vælger vi fra Venstres side at afvise det her forslag, fordi vi faktisk synes, at man i infrastrukturplanen har været rigtig generøse på samme måde, som man var oppe i Aalborg, da man stod med en lignende udfordring deroppe.
Så vi vælger at afvise det her beslutningsforslag, og så håber jeg på og tror, at når nu staten vil bidrage med så meget som 1,5 mia. kr. til de to ruter og også betale selve undersøgelserne, kan man komme i mål med det.
De 12 kommuner må jo hjælpe og understøtte hinanden, for alle 12 kommuner har en fordel ud af det her.
Vi skal være opmærksomme på, at hvis vi benytter både anlægsrammen og lånerammen i for stort omfang her, går det ud over andre projekter.
Så jeg vil gerne holde fast i det, der oprindelig er aftalt i infrastrukturaftalen, som vi i Venstre altid slår ring om.
Maria Durhuus (S), 2024-04-30:
Det kan jeg som ordfører ikke stå her og love noget som helst om.
Jeg kan dog love, at vi begge to synes, det er vigtigt, at vi får kigget ind i, hvordan vi får BRT-løsningen til at lykkes.
Jette Gottlieb (EL), 2024-04-30:
Det er jeg rigtig glad for at høre.
Den risiko, jeg ser, er, at vi havner i en situation, hvor det ikke bliver til noget, simpelt hen fordi de involverede kommuner ikke mener, at de kan finde finansiering til det.
Så er det, jeg spørger, om ikke man kunne forestille sig, at man kunne arbejde videre med tanken om, at man kunne få en forlænget låneramme.
Maria Durhuus (S), 2024-04-30:
Jeg er vikar for ham i dag.
Jeg kan dog sige, at jeg selv bor på Vestegnen, hvor de her BRT-projekter er meget, meget i vælten.
Jeg er ikke som en del af regeringen med på at udvide lånerammen eller noget som helst andet, men jeg er selvfølgelig på alle mulige måder interesseret i, at vi finder en løsning på at få de her BRT-løsninger sat i gang.
Jette Gottlieb (EL), 2024-04-30:
Det er, fordi vi faktisk ikke har misforstået forståelsespapiret.
Vi er fuldstændig klar over, at det står som et åbent spørgsmål i forståelsespapiret.
Men det, der står, er, at regionen og de involverede kommuner ser det som en forudsætning for, at de er i stand til at indfri de økonomiske forpligtelser, at man finder en finansieringsform, der bygger på længere lånemuligheder.
Det er ikke, fordi de beder om flere penge.
De ønsker bare en længere lånemulighed, og det, vi spørger om, er, om man ikke kunne være med til at tilvejebringe en sådan.
Det vil vi da gerne diskutere i udvalget om Socialdemokratiet vil være med til, og nu spørger jeg, om ordføreren vil være med til det.
Thomas Danielsen (V), 2024-04-30:
Vi har jo levet op til vores del af den politiske aftale, og hvis kommunerne så takker nej tak til projektet, er det jo lidt ude af vores hænder.
Der skal jo være et projekt at bruge pengene på, og det, som ikke bliver udmøntet i tråd med de aftaler, vi har lavet, bliver som udgangspunkt ført tilbage i statskassen.
Sofie Lippert (SF), 2024-04-30:
Jeg husker det også, som om 5C på et tidspunkt blev præsenteret som en BRT-light, og os, der har kørt med den, synes i hvert fald ikke, det er særlig imponerende.
Men jeg skal lige forstå det rigtigt.
Så selv om vi har siddet og lavet et kompromis og der er blevet afsat nogle penge i den her kreds, er det sådan, at hvis kommunerne ikke kan lykkes med det her, risikerer vi at miste pengene på transportområdet?
Thomas Danielsen (V), 2024-04-30:
Det er jo sådan med alle vores aftaler, at det er en aftale, indtil der ikke er en aftale mere.
Det gælder også her.
Her har vi finansieret 100 pct. af miljøkonsekvensvurderingen og 50 pct. af projektet.
Det eneste, vi så siger, er, at kommunerne fælles skal afsætte den del af deres anlægsramme, som det ville kræve at anlægge projektet.
Så kan der være noget med visse dele af strækningen.
Det er jo derfor, det i Aalborg hedder Plusbus; jeg skulle til at sige BRT+, men det er omvendt, altså sådan lidt en lightmodel, hvor man måske for de allerallerdyreste tracéer har sagt, at okay, der må BRT-bussen køre sammen med den øvrige trafik, fordi det måske gør projektet så markant mere billigt.
Sådan kan man jo også se på det, hvis man synes, at projektet er for dyrt.
Sofie Lippert (SF), 2024-04-30:
Tak for ordet.
Det her er jo en del af »Infrastrukturplan 2035«, og jeg kan godt høre, at ministeren ikke nødvendigvis anerkender kommunernes udsagn om, at det er en forudsætning for at gennemføre projektet, at de får den her hjælp til henholdsvis lån og anlægsloft.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren: Hvis nu kommunerne holder fast i, at det er en forudsætning, hvad sker der så med de penge, som er en del af et større kompromis, hvor nogle har fået noget, og hvor nogle har måttet acceptere noget, de ikke nødvendigvis var så glade for?
Thomas Danielsen (V), 2024-04-30:
Der er jo ikke én årsag.
Det er også principielt.
Først og fremmest er det et vejprojekt.
Det vil sige, at det ikke er et projekt, som er ekstraordinært dyrt i forhold til andre infrastrukturprojekter på banen, som har et tilbagebetalingsforløb osv.
For at sige det, som det er, er det her jo ikke rentabelt rent samfundsøkonomisk.
I forhold til projekter, som rent samfundsøkonomisk er så dårlige, at man, fordi der ikke er en vilje til at betale nu, så bare tager et kviklån, så udskyder man jo bare problemerne til kommende generationer.
Det mener vi ikke man skal gøre i forhold til anlægsprojekter generelt.
Hvorfor skulle argumentet så ikke også gælde i forhold til folkeskoler, plejehjem eller andre ting?
Derfor mener vi, det er et usundt princip.
Så det bedste, kommunerne kunne gøre, var at fordele det her mellem sig – det vil for mange af dem betyde, at anlægsrammen bliver påvirket med måske 5 pct., og det vil være lidt mere for nogle få af dem, alt efter hvordan vi fordeler det – og så få det håndteret og løst.
Derved sikrer man, at projektet bliver så samfundsøkonomisk rentabelt som overhovedet muligt.
De dyreste foranstaltninger vil man luge ud, og det vil være godt for den kollektive transport.
Jette Gottlieb (EL), 2024-04-30:
Det er jo ikke, fordi kommunerne beder om at få flere penge.
De er fuldstændig klar til at finansiere den halvdel, sådan som det hele tiden har fremgået af aftalen.
Mit spørgsmål er: Hvad er den helt præcise begrundelse for, at ministeren ikke vil tillade en længere låneramme, altså et længere åremål, hvor man kan låne i?
Dette er betinget af, at kommunernes finansielle situation er vældig stram i de her år, og det betyder, at det kommer til at berøre alle mulige andre anlægsprojekter, hvis man skal undvige den måde at låne på.
Jeg hørte bare, at det går man ikke ind for.
Så kan vi få nogen begrundelser for, at man ikke kan gøre det?
Maria Durhuus (S), 2024-04-30:
Tak for ordet.
I Socialdemokratiet er vi glade for, at det med aftalen om »Infrastrukturplan 2035« blev aftalt at oprette to BRT-projekter på de nuværende buslinjer 200S og 400S i Region Hovedstaden.
I infrastrukturaftalen er der afsat fuld statslig finansiering til udarbejdelse af beslutningsgrundlag i form af en miljøkonsekvensvurdering for en BRT på de to ruter.
Herudover er der afsat en ramme for op til 950 mio. kr. til halv statslig finansiering af etablering af en BRT-linje på 400S og en ramme på op til 525 mio. kr. til halv statslig finansiering af etablering af en BRT-linje på 200S, forudsat at de lokale parter tilvejebringer den resterende finansiering til projekterne.
Det er Socialdemokratiets ønske, at de to BRT-systemer realiseres til gavn for passagererne på de to ruter.
I juli 2022 blev der indgået et forståelsespapir mellem de berørte kommuner, Region Hovedstaden og Transportministeriet, hvori det fremgår, at parterne er enige om, at der arbejdes for, at der foreligger en afklaring om afholdelse af anlægsudgifter, lånefinansiering og anlægsrisiko inden udgangen af 2022.
Her er der desværre opstået en misforståelse, da forslagsstilleren formulerede sit beslutningsforslag.
Forslagsstillerens forslag bygger på en misforståelse, fordi den fælles forståelse i forståelsespapiret handler om, at der skal findes en afklaring på en række spørgsmål.
Det er ikke en fælles forståelse af, hvad svarene på spørgsmålene skal være, og den afklaring og dermed svar på de udestående spørgsmål har parterne fået fra Transportministeriet i september sidste år.
Hvad er så vejen frem for de to projekter?
Der er 12 kommuner involveret i de to projekter, som skal anlægges over en årrække, så alle udgifter ikke falder i ét budgetår, men over flere år.
Næste skridt må derfor være at få afklaret en fordelingsnøgle for udgifterne mellem kommunerne og få et klarere overblik over, i hvilke anlægsår udgifterne vil falde.
På den måde bliver det mere konkret, hvor meget den enkelte kommune skal investere i det enkelte år for at realisere BRT-projekterne.
Vi i Socialdemokratiet håber, at det vil bringe de to projekter videre, så vi med statslige midler kan igangsætte en miljøkonsekvensvurdering af de to projekter.
Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget, som vi mener beror på en misforståelse af forståelsespapiret, men ser selvfølgelig frem til, at projekterne kommer godt i gang i området.
Jette Gottlieb (EL), 2024-04-30:
Det er jo en interessant betragtning.
Det, jeg mener, vi er allerbedst til, er at sende en miljømæssig regning videre til de kommende generationer, og det er bl.a. det, der sker, hvis man f.eks. kommer til at droppe sådan et projekt, der potentielt kunne føre en hel del bilers passagerer over i et kollektivt system.
Det er det, alle udtrykker som værende den grønne omstilling af transportpolitikken, altså at man prøver at køre mere kollektivt.
Det siger alle god for; det siger alle er en vigtig ting.
Derfor er det en regning, vi sender videre til de kommende generationer, hvis vi ikke laver det her.
Nu prøver vi det – eller det var planen, at vi prøvede det.
Så siger ministeren, at der ikke er nogen grund til at lave en for dyr og for dårlig løsning.
Nej, det er vi nok alle sammen fuldstændig enige i.
Det er jo hele formålet med det, og derfor er det klart, at der er noget, der handler om anlæg, altså at man skal lave nogle baner til det.
Hvis der så skal afviges fra det, fordi der er nogle steder, hvor det vil være særlig dyrt – hvor man kører under en bro eller et eller andet andet – så vil jeg meget gerne høre, om der er nogen konkrete eksempler, hvor man kan overveje, om man så kan gøre det på en anden måde.
For det kunne godt være, at man så ikke byggede den specielle busbane lige på det sted, men at man måske i stedet så lavede en privatbilbane mindre på det sted, hvor man skulle ind under en bro, eller hvad det nu kan være.
Jeg spørger i uvidenhed, for jeg ved ikke, hvad ministeren tænker på, når han siger, at man sagtens kunne lave det her billigere ved at lave nogle lightløsninger.
Det vil jeg gerne høre om, og så vil jeg bringe det videre til de kommuner og den region, det handler om.
Thomas Danielsen (V), 2024-04-30:
Tak for det.
Og tak, Sofie Lippert.
Jeg er vild med dit engagement, og jeg er også vild med, at man oprigtigt kan mærke på dig, at det vil gøre ondt, hvis et projekt, som vi har indgået en aftale om, bliver bragt i fare.
Derfor tager jeg også ordet igen for at præcisere.
Jeg svarede på dit spørgsmål om, hvad der typisk vil ske, hvis et projekt ikke kan realiseres.
Det sker jo af og til, at der kan være projekter, som af en eller anden årsag ikke kan realiseres, og der er det bare kutyme, at det ryger i den store kasse.
Det er klart, at vi selvfølgelig starter med at snakke om tingene i forligskredsen, men det ændrer ikke på, at vi jo har indgået en aftale med nogle kommuner og regioner om, at vi betaler hele miljøkonsekvensvurderingen og halvdelen af projektet.
Apropos gaver, så er det jo en strækning, hvor kommunerne eller regionen – nu kan jeg ikke lige helt på stående fod sige, hvordan driften finansieres på begge projekter – sørger for, at der kører busser i dag, som så bliver sparet væk, og derfor er der jo også en besparelse der.
Det er samfundsøkonomi, men det ændrer jo ikke på, at det er vigtigt for mig at understrege, at Transportministeriet og aftalepartierne nu har leveret alt, hvad vi har lovet som en del af vores aftale.
Vores del af aftalen er på plads, så nu er det op til kommunerne og regionen, om de ønsker at gå ind i projektet, og det kan jeg jo i sagens natur ikke tvinge dem til.
Men jeg er selvfølgelig optaget af, at vi overholder vores del af aftalen.
Sofie Lippert (SF), 2024-04-30:
Det er jeg jo glad for.
Jeg tror bare, at det for os i SF er vigtigt at anerkende, at når kommunerne siger, at det her ikke kan lade sig gøre uden nogle andre forudsætninger, bliver vi nødt til at lytte til dem i stedet for kloge os på, om det dog kan passe.
Og det er jo netop ikke nogle forudsætninger, der er udgiftsdrivende for staten.
Det handler jo ikke om, at vi skal komme med flere midler; det handler om, at vi skal sikre nogle lempeligere vilkår, som minder meget om dem, der bliver tilbudt, når man udbygger letbane og metro.
Thomas Danielsen (V), 2024-04-30:
Tak for det, og tak til fru Jette Gottlieb for igen at løfte en god debat i salen om den kollektive trafik.
Vi deler jo ønsket om at få lavet nogle opgraderinger, som kan sikre en bedre mobilitet på tværs af fingrene, hvilket er en af de udfordringer, der er størst.
Her bliver jeg bare nødt til at markere, fordi ordføreren fik det til at lyde, som om det var økonomien, der var løbet løbsk her.
Det er den sådan set ikke i det her projekt, men det er klart, at det vil være ret principielt, hvis man siger, at vejprojekter lige pludselig skal behandles som letbaneprojekter, som jo trods alt er dobbelt så dyre, som et BRT-projekt er.
Det er også ret principielt – vi har lavet projekter i Aalborg ud fra sådan en model, og man laver potentielt projekter flere steder – hvis man nu siger, at I ikke engang behøver at skele til, om de er samfundsøkonomisk rentable.
For så får vi bare lavet meget kollektiv transport, som ikke gør Danmark rigere, og projekterne skal selvfølgelig helst gøre Danmark rigere.
Dermed ikke sagt, at der kan være omstændigheder i forhold til andre hensyn, f.eks. trængsel og støj og sådan noget.
Men som hovedregel må formålet jo være at få tilpasset projekterne.
Og her er det ikke et spørgsmål om en økonomi, hvor det er blevet for dyrt, hvad der har været andre eksempler på.
Det er simpelt hen et mere principielt spørgsmål, om man skal sende regningen videre til kommende generationer, eller om man skal afholde den inden for sin anlægsramme, som man gør med skoler og plejehjem og alle mulige andre vigtige ting.
Det var blot en præcisering.