Lars Christian Lilleholt (V), 2019-05-03:
Tak for det, formand.
Jeg er glad for den her anledning til at drøfte Energipolitisk Redegørelse 2019 med Folketinget.
Sådan et tilbageblik på året, der gik, i Danmarks energipolitik er en god anledning til at gøre status.
Og dommen er klar: Danmark er og bliver et globalt grønt foregangsland.
Gennem årtier har Danmark leveret imponerende resultater, og vi har opbygget en lang række grønne styrkepositioner.
Det blev endnu en gang i 2018 anerkendt, da det danske energisystem på tredje år blev kåret som verdens bedste.
Men vi hviler ikke på laurbærrene.
Vi skal fortsætte med at sætte ambitiøse mål for den grønne omstilling i Danmark, så aktørerne ude i verden også fremadrettet vil kigge mod Danmark for morgendagens smarte grønne løsninger.
Og vi er godt på vej, må man sige.
Det er imponerende, hvor hurtigt det går med den grønne omstilling; vi bliver som land ved med at sætte nye rekorder.
Med energiaftalen har vi sat et ambitiøst mål om, at Danmark senest i 2050 skal være klimaneutralt, og vi har anvist vejen til 55 pct. VE i 2030.
Regeringen arbejder derudover for et EU-mål om nettonuludledning før 2050 og for en ny Europa-Kommission, der har danske prioriteter på dagsordenen.
På den måde går Danmark foran i den globale og europæiske indsats for at leve op til Parisaftalen.
Danmarks grønne brand har skabt genlyd ude i verden, og vi skal blive ved med at arbejde hårdt for at sikre et fortsat højt tempo i den grønne omstilling, så vi kan styrke vores førerposition.
Det er regeringen opsat på.
Derfor er det også vigtigt, at vi holder fast i den gode danske tradition på energiområdet med brede politiske forlig og lange tidsperspektiver.
Det skaber stabilitet og sikrer investeringer, så vi fortsat kan være med helt i front.
I 2018 indgik vi ikke bare den bredeste, men også den grønneste energiaftale i danmarkshistorien, og det er jeg både glad og stolt over.
Energiaftalen markerer et kursskifte i energipolitikken, som regeringen fortsat vil arbejde for skal forblive drivkraften i den grønne omstilling af vores energisystem.
Og vi er allerede godt på vej.
Vi slår rekorder igen og igen.
Med det seneste Teknologineutralt udbud af vind og sol 2018-2019 har vi bl.a opnået en gennemsnitlig støttepris på kun 2,27 øre pr. kWh.
Og i marts i år rullede nyheden så ud på de landsdækkende medier om et nyt støttefrit vindmølleprojekt på Hirtshals Havn.
Jeg har stor respekt for og tillid til de mange danske virksomheder og medarbejdere, der hver dag bidrager til den grønne omstilling.
Så når jeg bliver spurgt, hvad jeg tror vi kan vente os af fremtiden på energiområdet, så tror jeg, vi kan fortsætte denne imponerende rejse mod klimaneutralitet senest i 2050.
Jeg vil dog gerne runde noget andet end blot den hjemlige politik, nemlig den internationale energipolitik.
Den danske energipolitik kan ikke ses isoleret.
Der skal rykkes globalt.
Og også her går Danmark foran.
Heldigvis fortsatte den grønne omstilling i 2018 med at cementere sin betydning på den internationale scene, ligesom den har gjort det herhjemme.
På COP24 i Katowice blev de 196 parter i FN's Klimakonvention enige om stort set alle dele af det regelsæt , der skal bidrage til at indfri ambitionerne i Parisaftalen fra 2015.
Det er samlet set et meget tilfredsstillende resultat, men der er brug for et højere tempo i den grønne omstilling, hvis vi skal nå målene fra Paris.
Danmark står for en brøkdel af de globale CO 2 -udledninger, men der bliver lyttet til os ude i verden på grund af den årelange danske erfaring med grøn omstilling.
Derfor indgår vi partnerskaber på energiområdet med flere af de store vækstøkonomier såsom Kina, Indonesien og Indien, så vi kan dele vores erfaringer.
Seneste har FN's generalsekretær bedt Danmark om at påtage sig en ledende rolle frem mod klimatopmødet i New York i september.
Sammen med Etiopien og SEforALL skal vi lede energisporet på topmødet med henblik på at øge det globale ambitionsniveau.
Det forpligtiger.