runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-25:
Tak for det.
Jeg beklager, at vi udfordrer teknikken i salen, når vi begge skal være tæt på her, fordi jeg stiller spørgsmål til uddannelsesministeren og fru Lotte Rod spørgsmål til undervisningsministeren.
Tusind tak for en rigtig, rigtig god tale.
Den ligner jo på mange lange stræk den motivationstale, jeg holdt for den her forespørgsel, så jeg glæder mig meget, til at vi får taget fat.
Jeg er enig med ministeren i, at det i høj grad handler om, hvordan vi taler om tingene, men der er også noget, der handler om, hvad det er for nogle handlinger, vi foretager os politisk, hvad vi har indført, og hvad vi skal kræve i fremtiden.
Selvfølgelig skal vi have forventninger.
Ingen ønsker at afskaffe forventninger, tværtimod.
Det er jo et spørgsmål om, hvordan man udlever dem.
En af de ting, som jeg virkelig har lært af de seneste års debat på uddannelsesområdet, er noget, der blev indført af Radikale Venstre, nemlig fremdriftsreformen, den del af den, der handler om nogle rigide fremdriftskrav.
Nu har vi nået en hurtigere gennemførelse på universiteterne, og jeg synes, det er tid til at afskaffe fremdriftsreformen.
Hvad mener ministeren?
Henrik Dahl (LA), 2019-01-25:
Der er rigtig mange diagnoser, som desværre tiltrækker hypokondere, og det er jo synd for de folk, der rent faktisk har en lidelse, der tiltrækker hypokondere.
Stress er en diagnose, man i vidt omfang selv kan stille, og det er der jo så mange, der benytter sig af.
Og det er selvfølgelig et problem for dem, der sådan i diagnostisk forstand har stress.
Så jeg er faktisk mere indstillet på at se på, hvordan man egentlig bruger en modediagnose som stress.
Tommy Ahlers (V), 2019-01-25:
Jamen jeg er helt enig med fru Rosa Lund i, at den også skal komme herindefra.
Vi kan bare ikke gøre det hele.
Og den kommer jo herindefra, ved at vi nu begynder at tale om det her på en anden måde.
Vi taler om, at du godt selv må bestemme, hvornår du starter på din uddannelse.
Du skal ikke længere kunne få en bonus ved at gange op med dit karaktergennemsnit.
Det er da, at vi begynder at tale om det på en anden måde.
Så jeg synes da netop, vi gør nogle af de ting, som også sender nogle andre signaler herindefra om, at der skal være plads til det, og at der også skal være plads til at fejle.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-25:
Også tak herfra til ministeren for en rigtig god tale, hvor jeg er enig i de problemstillinger, som ministeren skitserer.
Jeg vil også sige, at ministeren jo også har anerkendt, at der er nogle strukturer, der skaber det her præstationenspres, ved at der er blevet truffet nogle beslutninger om at afskaffe karakterbonussen osv.
Så jeg opfatter ministeren som anerkendende over for, at der er strukturer, der skal ændres for at afhjælpe det her.
Og i forlængelse af det, de andre har spurgt om, kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren: Kunne ministeren være med på, at der skulle være karakterfri semestre?
Vi har set studerende på CBS, der er bange for at hjælpe hinanden på grund af konkurrence om karakterer.
Merete Riisager (LA), 2019-01-25:
Jeg mener, at der er problemer, og jeg bliver sådan lidt træt, når man bliver lagt ord i munden, som man aldrig har sagt.
Vi kan få en meget bedre debat her i Folketingssalen, hvis vi starter med at sige det, vi ved hinanden har sagt.
Og det kan slet ikke være svært for Det Radikale Venstre at finde noget, som jeg har sagt, som man er uenig i – der må være masser at tage af.
Jeg har ikke sagt noget om, at der ikke er nogen problemer.
Der er masser af problemer for børn og unge.
De lever i en perfekthedskultur, hvor de voksne stiller store og uigennemskuelige krav til dem og løfter for lidt af ansvaret.
Lad os bare tage sådan en ting som søvn.
Det er overhovedet ikke blevet nævnt indtil videre.
Der er rigtig mange unge mennesker, der sover med deres mobiltelefoner under puden, og som bliver vækket i løbet af natten.
Det ødelægger søvnen og dermed også dagen og undervisningen.
Det er et kæmpe problem.
Lotte Rod (RV), 2019-01-25:
Nu hører vi igen fra undervisningsministeren, at der slet ikke er noget problem med præstationskultur i Danmark.
Mener ministeren ikke, at det er et problem?
Merete Riisager (LA), 2019-01-25:
Jeg mener, at det at gå i skole er én lang præstation.
Det er en kæmpe præstation, når man f.eks. bryder læsekoden, og jeg kan simpelt hen ikke se, hvordan man kan være uenig i det.
Det er en præstation, første gang man rejser sig op for klassen og fremfører et digt eller en tekst; det er en præstation, og det er godt.
Det, der kan presse børn og unge, er, hvis vi voksne har for diffuse krav og ikke løfter vores del af ansvaret.
Så når jeg mener, at de unge bliver udsat for et pres generelt, er det, fordi de voksne – og det er min og ordførerens generation – tager alt for lidt ansvar på os og dermed overlader alt for meget til børn og unge.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-25:
Jeg vil også sige tak for en fin tale, hvor jeg ikke er helt enig i det hele.
Men hvad angår det her med perfekthedskulturen, kunne jeg godt tænke mig konkret at høre ministeren, om ministeren anerkender de forskere, der siger, at præstationskulturen skaber unge, der mistrives og får selvværdsproblemer.
Merete Riisager (LA), 2019-01-25:
Jeg er rigtig glad for det spørgsmål, for jeg har aldrig nogen sinde sagt, at de unge skulle stå alene med det, tværtimod.
Jacob Mark (SF), 2019-01-25:
Tak for talen.
Nu har jeg hørt ministeren snakke meget om den her perfekthedskultur, og det, som bekymrer mig, når jeg hører ministeren tale, er, at det lyder meget på ministeren, som om perfekthedskulturen ligesom er noget, de unge selv må klare og selv må tage sig af, og at der i hvert fald ikke er noget, vi fra politisk hold kan gøre andet end at sige til dem, at det nok skal gå.
Jeg vil egentlig bare gerne høre, om ministeren tror, der er noget i vores system, som bidrager til, at de unge får den her perfekthedstrang.
Tommy Ahlers (V), 2019-01-25:
Tak til hr. Jacob Mark for et meget konkret spørgsmål.
Lad mig svare lidt mindre konkret: Det gør vi en gang i løbet af foråret, og så må du spørge statsministeren, om det bliver inden eller efter et valg.
Nej, det synes jeg ikke er en god idé.
For de kan noget i forhold til at vise, hvor du ligger rent fagligt.
Så jeg tror ikke, der findes et godt alternativ til karakterer.
Men ved at vi får talt om det på en anden måde og får gjort op med den der perfekthedskultur, håber jeg, vi kan være med til at give mere plads til, at man også tør hjælpe hinanden.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-01-25:
Jamen jeg tror, at man bliver bedømt hver evige eneste dag.
Hvis man møder op og er i klassen, og læreren er der, så bliver man bedømt på det, man gør.
Så vil jeg tænke, at det faktisk er ganske udmærket, at man løbende får karakterer, for så har man en pejling på, hvor man er henne.
Og så skal man selvfølgelig have en kultur omkring diskussionen af de karakterer.
Men for mig at se er det bedste værktøj, man kan give de unge, faktisk at give dem den vurdering og fortælle dem, hvor de står, så de har en mulighed for at arbejde på at blive bedre, for det er jo derfor, de er der – det er jo for at lære noget, det er for at blive dygtigere.
Jacob Mark (SF), 2019-01-25:
Tak for det.
Jeg havde glæden af at høre ministerens tale i mine høretelefoner på vej herind.
Det var en virkelig god tale, og det, jeg syntes var bedst ved den, var, at ministeren ikke placerede sig der, hvor ministeren sagde, at det bare er sådan, at det er de unge, der selv må løse det her.
Jeg tror både på, at der sker noget inde i de unge, som vi må arbejde med, men jeg tror også på, at der er nogle strukturer, som vi må arbejde med, og som presser de unge.
Og jeg kunne godt lide, at ministeren også så på det på den måde.
Så jeg tror egentlig, jeg vil spørge om noget helt lavpraktisk – nu får vi jo en lidt længere debat.
Det er megagodt, at vi nu kommer til at diskutere karakterskalaen, og jeg ser det også som en anledning til at skrue ned for presset på de unge, men hvornår kommer vi til det?
Hvornår kommer vi til at diskutere den, og er det forventningen, at vi skal lave en aftale inden et valg?
Mette Reissmann (S), 2019-01-25:
Og tak til ordføreren.
Hr. Jens Henrik Thulesen Dahl har jo de seneste par dage udtalt sig meget om 13-skalaen.
Nu drøfter vi i dag skadeligt præstationsræs og karakterpres, og jeg kan jo høre på hr. Jens Henrik Thulesen Dahl, at han også selv er bekymret for lige præcis det.
Så mit spørgsmål er: Hvordan tror ordføreren at dette skadelige præstationspres bliver mindre, ved at man indfører en skala, som jo tilføjer endnu et øverste trin?
Altså, kommer vi ikke til at se et endnu mere skadeligt præstationspres blandt de unge mennesker?
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-25:
Jeg vil da lige sige, at jeg ikke har nogen som helst idé om, at man skal tage en uddannelse ud fra, hvad ens forældre gerne vil have.
Men nogle gange er der bare en virkelighed derude, som er sådan.
Men det vil sige, at man skal have feedback.
Så man skal jo så på en eller anden måde igennem et eller andet forløb, hvor nogen finder ud af, om man er dygtig nok til at blive f.eks. kirurg.
Altså, er det det, ordføreren forestiller sig?
For jeg er bare nysgerrig efter at få at vide, hvad for et system man kunne have, som afløser for det, vi har nu, og hvor vi får nogle mennesker ud, der faktisk er kvalificeret til lige præcis de job, de gerne vil have.
Hvad enten de vil være pilot eller kirurg eller folkeskolelærer, er det jo vigtigt, at de har evnerne til det.
Rosa Lund (EL), 2019-01-25:
Jamen altså, jeg mener grundlæggende ikke, at man skal tage en uddannelse for at gøre sine forældre glade, selv om mine forældre blev meget glade, da jeg efter 10 år endelig afleverede mit speciale på Københavns Universitet.
Men jeg synes, at det, det her handler om, er: Hvordan sikrer vi, at de unge mennesker bliver dygtigere?
Bliver man dygtigere af at få en karakter eller af at få at vide, at man har bestået eller ikkebestået?
Det tror jeg sådan set ikke.
Jeg tror, man bliver dygtigere af at få en udtalelse, at få noget positiv feedback.
Så jeg ville mene, at det var det, der skulle erstatte det karaktersystem, vi kender i dag.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-25:
Ja, men jeg bliver da også lige pludselig lidt nysgerrig og får lyst til at stille et spørgsmål til Enhedslistens ordfører.
For nu har jeg undervist i – tror jeg – 15 år, og jeg kan da afsløre, at jeg har mødt nogle elever, hvis ambitioner var højere, end f.eks. deres evner lige umiddelbart rakte, hvis jeg skal prøve at sige det lidt diplomatisk.
Så er ordføreren slet ikke interesseret i, at der skal være noget, der hedder bestået og ikkebestået?
Så jeg er bare nysgerrig efter at høre, om man skal drible igennem og blive læge, hvis man gerne vil gøre sine forældre glade, uagtet at man ikke lige har evnerne til det, f.eks. i de fag, som hr. Marcus Knuth var inde på.
Rosa Lund (EL), 2019-01-25:
Det vil jeg meget gerne forholde mig til.
For det er rigtigt; det er rigtigt ærgerligt at uddanne til arbejdsløshed.
Problemet er, at vi ikke kan forudsige fremtidens arbejdsmarked.
Dem, som starter på en universitetsuddannelse i dag, uddanner vi til det arbejdsmarked, vi kender i dag, ikke til det arbejdsmarked, vi kender om 5 år.
Så medmindre hr. Jacob Mark selv har en eller anden krystalkugle, som jeg ikke har eller ikke kender, synes jeg faktisk også på en eller anden måde, det er lidt forfejlet stillet op.
Jeg synes da, vi skal turde lade det være op til universiteterne og til de studerende selv.
Altså, det skal være drevet af lyst, mener jeg og mener vi i Enhedslisten.
Jacob Mark (SF), 2019-01-25:
Jeg synes faktisk også, man skal lave optagesystemet om.
Men i forhold til det her spørgsmål om dimensionering mener jeg, at jeg det, man har gjort, er lidt skævt.
For så sidder man inde på Christiansborg og bestemmer, nærmest præcis hvilken uddannelse og hvor mange der kan være.
Jeg synes, man skulle lægge det mere ud, end man har gjort.
Men jeg synes, der skal være en form for grænse.
Hvis en uddannelse pumper nogle unge ud på et arbejdsmarked, hvor man ikke kan aftage dem, synes jeg også, det er synd for de unge.
Og det strider jo mod den der ideelle tanke om et frit optag.
Det var egentlig mest det dilemma, jeg også gerne ville have at ordføreren forholdt sig til.
Rosa Lund (EL), 2019-01-25:
Jeg vil meget gerne være med til at diskutere, om der skulle være en regulering.
Men jeg mener simpelt hen ikke, at den måde, vi optager på i dag, er i orden, altså på baggrund af karakterer, og det er både, fordi jeg mener, at karaktersystemet grundlæggende er forkert, men også fordi det rammer socialt skævt.
Altså, det skaber mere ulighed.
Men i den bedste af alle verdener ville jeg sige: Ja, der skal være et frit optag.
Der ville jeg så sige, at man kunne lave optagelsessamtaler.
Jacob Mark (SF), 2019-01-25:
Jeg blev faktisk også lige nysgerrig.
Jeg synes, det var spændende, og det er jo på en eller anden måde også lidt højtflyvende: Hvad skal der ske med vores uddannelsessystem?
I det her spørgsmål om frit optag kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener.
Skal der så ikke skal være nogen former for dimensionering?
Skal det være sådan, at alle studerende kan læse lige præcis det, de gerne vil?
For som socialist er jeg jo også lidt bekymret for, hvis der kommer rigtig mange ud på en gang og der ikke er et arbejdsmarked til at aftage dem.
For det kan jo være med til at trykke lønningerne.
Så skal der overhovedet ikke være nogen regulering af, hvad man kan læse?
Rosa Lund (EL), 2019-01-25:
Nu tillader jeg mig at sige noget, der måske er lidt revolutionerende.
Det kender ordføreren sikkert selv.
Altså, det, som man er god til, er også det, man synes er sjovt at lave.
Og jeg tror simpelt hen ikke på, at man søger ind på medicinstudiet, hvis man godt ved, at man ikke er så god til hverken det med tal eller kemi.
Så det tror jeg simpelt hen ikke på.
Og det er derfor – vil jeg sige til hr. Marcus Knuth – at vi i Enhedslisten simpelt hen betragter uddannelsessystemet ud fra en fuldstændig anden præmis end den, der hersker i debatten i dag.
Og det synspunkt tillader jeg mig at rejse.
Marcus Knuth (V), 2019-01-25:
Det er jo en smuk tanke, men hvis vi nu tager medicinuddannelsen, ville man så optage folk fra gymnasiet, som måske slet ikke havde de nødvendige kompetencer inden for alt det, der nu kræves for at blive uddannet til læge.
Så risikerer man jo altså at få nogle læger, som måske slet ikke har evnerne til det, og nogle studerende, som ikke gennemfører uddannelsen.
Hvordan kan det på nogen måde være hensigtsmæssigt?
Rosa Lund (EL), 2019-01-25:
Tak for det spørgsmål.
Noget, der også optager mig rigtig meget, er optagesystemet på de videregående uddannelser.
Og nu har jeg jo allerede stået heroppe og sagt, vi skal afskaffe karaktersystemet, så jeg kan lige så godt afsløre, at vi i Enhedslisten også ønsker os et frit optag på de videregående uddannelser.
Jamen jeg synes lidt, at fru Pernille Schnoor spørger om to forskellige ting.
For den ene ting handler om optagesystemer, altså hvordan vi optager studerende på de videregående uddannelser.
Og den anden ting handler jo så om bedømmelser.
Og jeg synes, at der skal være frit optag, og jeg tror, at det vil regulere sig selv, fordi man laver det, man har lyst til at lave, og det, man er dygtig til at lave.
Og de to ting hænger jo for langt de fleste mennesker sammen.
Hvis vi så snakker bedømmelse, mener jeg, at vi skal erstatte det system, vi kender i dag, med et system, der bygger på udtalelse og feedback, som er fremadrettet.
For når man får en karakter eller får at vide, om man har bestået eller ikke har bestået, mener jeg simpelt hen ikke det er med til at gøre nogen dygtigere.
Mette Reissmann (S), 2019-01-25:
Nu har vi jo taget hul på en diskussion, som jeg håber vi snart får lov at tage et andet sted, når vi engang får en invitation fra ministeren omkring evaluering af karakterskalaen.
Med hensyn til afskaffelse af karakterer er jeg jo ikke enig med Enhedslisten.
Jeg synes, at det skal suppleres med feedback og med vejledning.
Men er Enhedslistens fru Rosa Lund slet ikke bekymret for de studerendes retssikkerhed?
Jeg ved jo, at fru Rosa Lunds hjerte banker virkelig varmt for de studerende.
Jeg tænker på den retssikkerhed, der består i, at man har en, trods alt, så objektiv som muligt karakter – nu har vi så en skala, vi har tidligere haft en anden – holdt op imod en subjektivt baseret udtalelse, altså hvis de ting holdes væk fra hinanden.
Jeg tænker blot, at de studerendes retssikkerhed i hvert fald bliver trådt under fode, hvis man fulgte Enhedslistens ambition.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-25:
Ordføreren er jo selv forskningsuddannet, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre om noget.
Der er jo omkring 7.400 børn under 19 år, der er i behandling for stress og stressrelaterede tilstande – det var der i hvert fald i 2015.
Anerkender ordføreren ikke, at der er forskere, der rent faktisk forsker i stress og depression osv. blandt unge, som fremfører, at det hænger sammen med den præstationskultur?
For ordføreren er jo ikke selv, så vidt jeg husker, forsker inden for det her felt.
Rosa Lund (EL), 2019-01-25:
Jeg forestiller mig egentlig ikke, at der som sådan er stopprøver.
Men det er – og nu gentager jeg mit svar til hr. Marcus Knuth – fordi jeg grundlæggende tror på, at man laver det, som man er dygtig til.
Altså, der er jo ikke nogen, som synes, det er sjovt at lave noget, de er dårlige til.
Det er der jo ikke nogen der bryder sig om.
Undervisningsministeren er selvfølgelig fra Liberal Alliance, men jeg mente en ordfører.
Nå, han står der!
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-01-25:
Men så hører jeg lidt, at vi er inde i en form for bedømmelse, der siger, at det her kan du ikke.
Eller handler det om, at man får en vejledning, der siger, at det her kan du ikke finde ud af, og nu håber jeg, at du selv finder ud af at sige stop?
Har jeg ret til at gå hele vejen igennem som kirurg, eller forestiller Enhedslisten sig, at der rent faktisk er stopprøver undervejs?
Jeg sad under fru Pernille Schnoors spørgsmål og fik en lille bekymring, som jeg er nødt til lige at få opklaret.
For vi har det her unge menneske, der gerne vil være kirurg, og der er åben adgang, og så går han ind og læser medicin.
Er der så noget, der stopper ham, før han står og opererer, hvis han reelt ikke har evnerne til at kunne komme til at kunne det?
Han vil få en masse feedback, der sikkert vil sige, at det her duer du ikke til, men er der noget, der stopper ham undervejs, før han står og opererer mig?
Mette Reissmann (S), 2019-01-25:
Altså, med mere end 20 års erfaring – nu med frygt for at blive beskyldt af hr. Marcus Knuth for at referere til mine tidligere meritter – som ekstern lektor på en videregående uddannelse vil jeg bare takke for tilliden til, at det trods alt ikke blot var »synsninger«, jeg lagde til grund, men at det var en faglig vurdering.
Så til mit næste spørgsmål.
Jeg ved godt, at Enhedslisten måske synes, det er kedeligt at diskutere, men jeg vil gerne fokusere lidt på pengene, for hvor skal de i givet fald komme fra, i det tilfælde vi har frit optag?
Vi har optagelsesprøver, vi har samtaler, vi har alle mulige alternativer til det, vi har i dag.
Jeg ser for mig et voldsomt ressourcetræk i et system, som i forvejen er lidt i knæ, og hvor vi har knap en halv million studerende immatrikuleret lige p.t. i vores uddannelsessystem.
Så jeg vil spørge fru Rosa Lund, hvor pengene skal komme fra.
Rosa Lund (EL), 2019-01-25:
Det er jo nogle udtalelser og en feedback, der skal gives af fagpersoner, altså af undervisere og lærere.
Så jeg mener simpelt hen ikke, at udtalelser og feedback er sådan subjektive »synsninger«.
Jeg har faktisk stor tillid til, at de mennesker, vi har uddannet til at varetage denne opgave, kan gøre det fuldstændig rigtigt.
Jamen det håber jeg da der er, vil jeg sige, altså hvis han ikke kan finde ud af det.
Så håber jeg da, at der er nogle af fru Mette Reissmanns dygtige kolleger på uddannelsesinstitutionerne, som siger, at det her ikke er noget for dig, og at du nok skal finde på noget andet.
Jamen jeg har altid syntes, det var så underligt, altså det der med, at vi i Enhedslisten ikke skulle kunne lide at snakke om penge eller økonomi, for det kan vi sådan set rigtig godt lide at snakke om.
Og i Enhedslisten vil vi gerne prioritere penge til uddannelse modsat det, man gør i dag.
Vi vil gerne prioritere rigtig mange penge til uddannelse, og der, hvor pengene skal findes, er de steder i samfundet, hvor der er rigtig mange af dem, nemlig i toppen, hos spekulanter, hos banker.
Vi kunne f.eks. forestille os, at man rullede de skattelettelser tilbage, som er blevet givet, så vi når det skatteniveau, som vi havde i 2009.
Så ville vi sådan set få rigtig mange penge til at lave et glimrende uddannelsessystem for uden stress og pres.
Jeg tror, at noget af det, der i dag kan give de unge mennesker stress og gøre, at de føler sig presset, er, at der bliver stillet nogle uklare og modsatrettede krav til dem.
Det er jo sådan lidt modsatrettede krav at stille, så er det ikke på tide, at Venstre ligesom tager konsekvensen af det, der bliver sagt her, og afskaffer fremdriftsreformen?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-01-25:
Jamen jeg tror jo, at det i høj grad handler om de valg, man som lærer foretager ude i skolen, og de ting, man beder børnene om.
Jeg kender ikke folkeskolen så meget i detaljer.
Jeg har jo ikke børn, som går der i dag, så hvad det er for nogen krav, der bliver stillet lige nu, kender jeg ikke til.
Jeg kender hensigten med folkeskolen, og jeg synes ikke, at det der lyder, som om de lærere helt lever op til de krav, der er i dag.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-25:
De to eksempler, jeg nævnte, er fra mine to egne sønners skolegang.
Det ene i 2. klasse, hvor han havde om intertekstualitet og skulle arbejde med det, og min anden søn, som skulle arbejde med problemformuleringer, dog, mener jeg, ud fra nogle forkerte forståelser, men det skulle de i hvert fald i 8. klasse.
Så det er to konkrete eksempler, jeg selv har oplevet.
Der er forskere, der har kigget på læremidler i danskundervisningen og fundet, at man uddanner vores børn til funktionærer, og det er da problematisk, hvis vi gerne vil have flere ind på erhvervsuddannelserne, og hvis vi har nogle unge mennesker, der knækker nakken allerede i 3.-4. klasse, fordi de skal lære nogle ting, som man egentlig kun skal bruge, hvis man skal i gymnasiet eller man skal forske i dansk eller i matematik senere hen i livet.
Så vil ordføreren være med til at kigge på de her ting?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-01-25:
Jo, jeg står og spekulerer lidt på, om jeg overhovedet kender det der ord, men nu har jeg heller ikke gået i 2. klasse i dag.
Og jeg tvivler på, at det er den slags krav, der bliver stillet.
Det, vi jo, synes jeg, arbejder rigtig kraftigt på, er at lave en folkeskole, der faktisk lærer børn noget, og hvis det er det der ord, man skal lære i 2. klasse, kan det godt være, at vi skal diskutere, om man skal lære lige præcis det ord.
Jeg ved ikke, om man kan tale om akademisering.
Vi diskuterer jo rigtig meget, hvordan man egentlig får meget mere praksisfaglighed ind i folkeskolen, hvordan man sikrer, at man faktisk kan rumme alle børn, og kan sikre, at de ikke bare bliver motiveret til at gå den akademiske vej, men i høj grad bliver motiveret til også at gå en mere praktisk vej.
Hvis der er tegn på det andet, og hvis ordføreren har klare tegn på det, må vi jo diskutere det, men jeg mener ikke, at det er den vej, vores folkeskole er på vej hen.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-01-25:
Med al respekt tror jeg, at vi har en helt anden skole i dag, end da ordføreren og jeg gik i skole og håbede på indimellem at få et 13-tal.
Som ordføreren også tidligere sagde, tror jeg, det kan være svært at bruge den erfaring, vi har fra dengang, til det.
Kan det ikke bekymre ordføreren, og kan det ikke være med til at skabe noget præstationsangst eller i hvert fald noget pres på børnene, at de skal kunne sådan nogle ting så tidligt?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-01-25:
Vi er rigtig tilfredse med, at omprioriteringsbidraget forsvinder fra 2022.
Så det er bare at komme i gang.