runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-11:
Mig bekendt er praksis i Det Økonomiske Råd, at i forhold til alle rapporter, alle konklusioner er det vismændene, der står på mål fagligt, og så har man et sekretariat, der hjælper en til at udarbejde de analyser, og det gør man på helt uafhængig basis, og sådan bør det også være.
Så har de vise lovgivere i sin tid derudover udstyret Det Økonomiske Råd med en form for repræsentantskab, hvor en lang række interessenter, også nogle af mere politisk karakter, har mulighed for at, om man så må sige, inspirere Det Økonomiske Råd.
Og som jeg startede med at sige, er det ikke mit indtryk, at det er en forsamling, der har meget stor indflydelse på de konkrete udgivelser og måske heller ikke bør have det, men forhåbentlig en kreds, der fagligt kan udvikle og sparre og inspirere i forhold til de metoder, som man så anvender i sekretariatet.
Men det er ganske rigtigt en hårfin balance.
Men man har altså valgt at lave sådan en, kan man sige, faglig – skråstreg – politisk baggrund; der sidder også ngo'er, der arbejder med miljø f.eks., og der sidder også alle mulige andre.
Jeg tror egentlig, at det basalt set er en meget sund mekanisme at have.
Men jeg er enig i, at det er vismændene, der i sidste ende står på mål for rapporterne, og at de ikke skal tvinges af nogen eller noget til andre konklusioner end dem, de står på mål for.
Jacob Jensen (V), 2016-11-11:
Jeg vil godt takke for ordførerens meget fine og konstruktive og også nuancerede bemærkninger i, kunne man næsten sige, vanlig Martin Lidegaard-stil – det synes jeg var fint.
Men jeg har så et spørgsmål om det, som jeg tror vi deler, og som jeg håber vi deler, nemlig ønsket om, at Det Økonomiske Råd skal være politisk uafhængigt.
Jeg kan se, at hr. Martin Lidegaard nikker; det er jeg glad for, for så kan jeg jo bruge anledningen til så at spørge: Hvordan opfatter hr. Martin Lidegaard det så, når der er organisationer og andre, som sidder med i Det Økonomiske Råd, som vel næppe kan opfattes som politisk uafhængige, når man i sin organisation har ledende politikere siddende?
Er det ikke et problem i sig selv, hvis vi vel at mærke også fremadrettet skal opfatte Det Økonomiske Råd og dermed de analyser og anbefalinger, de kommer med, som netop politisk uafhængige og dermed med den kvalitet, der netop ligger i, at de er politisk uafhængige?
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-11:
Men det er jeg sådan set enig i.
Jeg synes måske så ikke altid, at Det Miljøøkonomiske Råd inddrager de naturvidenskabelige konklusioner i tilstrækkeligt omfang, altså som man kunne ønske sig.
Og derfor havde jeg sådan set ikke noget imod, at de blev en anelse mere inspireret af fakta fra den verden.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-11:
Der er mange ting, der har betydning, men når man ser specifikt på velstanden i samfundet, synes jeg, at der i de publikationer, vi har lavet, findes en meget, meget interessant kurve, der viser, at der er en næsten en til en-sammenhæng mellem produktivitetsudviklingen og f.eks. lønudviklingen, der gør, at når produktiviteten stiger, stiger lønningerne, stiger overførselsindkomsterne, og det betragter jeg trods alt som et mål for velstanden i det danske samfund.
Hvis hr. Pelle Dragsted ser det her som en ideologisk kamp, vil jeg bare henvise til, at vi jo ikke forrykker balancen mellem arbejdstagersiden og arbejdsgiversiden, for det er fuldstændig den samme balance.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-11:
Der er sådan en dejlig tryghed ved, at jeg altid ved, at det, når finansministeren svarer, så er noget med, at jeg ikke vil ændre noget.
Jeg slap dog for den med, at det offentlige var støbt i beton, i dag,
men den kan jeg sikkert se frem til næste gang.
Nej, Enhedslisten vil jo sådan set gerne forandre noget – og også gerne rigtig meget – men vi vil gerne have, at det foregår efter nogle relativt klare og gennemsigtige principper.
Det er ikke for at være polemisk, men det har altså, som der også er blevet sagt, ikke den store betydning, hvem der sidder i det repræsentantskab.
Det er bare et princip om, om det nu er klogt, at en regering vælger sine venner til at sidde der, frem for at man fastholder nogle mere objektive udvælgelseskriterier, hvor det er parterne på arbejdsmarkedet, der foretager den her udvælgelse.
Tak til finansministeren for at dukke op.
Der er nok at se til, kan jeg forestille mig.
Det, der bekymrer mig lidt, er det her med, at finansministeren i forhold til CEPOS bruger som argument, at han synes, at det er bevist, at CEPOS er kommet med et kvalificeret indspark i den offentlige debat.
Men ideen er vel netop, at det ikke skal komme an på, hvad – undskyld formuleringen – en tilfældig finansminister synes, eller hvad et flertal i Folketinget synes, for så får vi en vilkårlighed.
Så kan den næste regering invitere sine venner ind.
Måske er det bare bedre at fastholde det på den måde, man har gjort det på hidtil, og at det ikke er et argument i sig selv, at en finansminister mener, at CEPOS har kvalificeret sig, og så kan der være andre af os, der har andre meninger om, hvor meget CEPOS har kvalificeret sig, og det er jo en ærlig sag.
Men bør der ikke være nogle lidt mere objektive kriterier og udvælgelsesprocedurer?
Er der ikke en risiko for, at der bliver en lemfældighed eller sådan en politisk konkurrence om, at hver regering sætter sine venner ind i Det Økonomiske Råd?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-11:
Der er jo ingen, der siger, at alle mulige andre tænketanke kommer ind i Det Økonomiske Råds repræsentantskab.
Jeg vil da ikke udelukke, at der kan dukke andre tænketanke op, men det må være et krav, at man har virket en årrække, og at man har bevist, at der er kvalitet bag det, man laver.
Benny Engelbrecht (S), 2016-11-11:
Men det var sådan set overhovedet ikke det, mit spørgsmål gik på.
Mit spørgsmål gik mere på princippet, og om man kan forestille sig, at man når frem til den samme følgeslutning.
Det kunne man jo godt give nogle overvejelser og så dermed sikre det princip, som jeg synes er godt, nemlig at repræsentanterne, som sidder i Det Økonomiske Råd, bogstavelig talt har hånden på kogepladen, altså at
hvis de, som umiddelbart har peget på dem som deres repræsentanter, ikke mener, at de performer godt nok, så er det ud af vagten, og så udpeges der nogle andre i stedet.
For ellers åbner vi op for, at alle mulige andre tænketanke helt naturligt også begynder at bede om plads i rådet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-11:
Jeg har forstået, at der er mange spørgsmål, der vil blive taget op under udvalgsbehandlingen, og det vil jeg da også give tilsagn om at vi gør.
Men jeg synes altså, det er en meget sjov debat om Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, og der er nogle, der har talt om det videnskabelige grundlag osv.
Men jeg mener faktisk, at de igennem en lang årrække efterhånden har manifesteret sig som en seriøst arbejdende tænketank.
Og når der så er en plads, der har stået ledig siden 2008, synes jeg, at skaden, ved at man siger, at lad os da få CEPOS ind på den plads, er minimal.
Benny Engelbrecht (S), 2016-11-11:
Jeg har to spørgsmål.
Det ene er: Udelukker ministeren helt, at man kan nå frem til det, som regeringen lægger op til, men uden at give køb på det princip om, at de tænketankmedlemmer, der måtte befinde sig i Det Økonomiske Råd, repræsenterer nogle andre, og at man dermed ikke bare generelt åbner op for, at tænketanke i fremtiden, også andre end dem, der diskuteres her, kan komme ind?
Det andet spørgsmål er: Vil ministeren overveje en løsning, hvor man også besætter den ledige plads i Det Miljøøkonomiske Råd – uden at jeg vil lægge mig fast på, hvem det så i givet fald skal være?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-11:
Jeg er jo bare en beskeden jurist, vil jeg sige til fru Josephine Fock, så jeg vil ikke begive mig ind i den slags ting.
En ting er, om vi indretter vores samfund fornuftigt, miljømæssigt, sundhedsmæssigt, arbejdsmiljømæssigt, og hvad ved jeg, og en anden ting er den produktivitet, der er i samfundet, og jeg betragter det altså som en forudsætning for, at vi kan løse nogle af de problemer, som Josephine Fock gerne vil løse, at vi har en produktivitetsvækst i det danske samfund, altså at vi bliver rigere.
Josephine Fock (ALT), 2016-11-11:
Tak for det, men nu spurgte jeg specifikt til, om produktivitet – så kan vi også godt tage lønudviklingen med – er fuldstændig uafhængig af den belastning, vi laver på miljø og klima?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-11:
Ja, her synes jeg jo altså ikke, at hr. Martin Lidegaard har ret.
For det, som Det Miljøøkonomiske Råd gør, er at lave økonomiske beregninger på baggrund af naturvidenskabelige input, altså af, hvad disse naturvidenskabelige input betyder for økonomien.
Det er jo den måde, økonomer bør regne på i sådan en sag, for man kan ikke være et multitalent i den her verden og være ekspert i f.eks. både økonomi og biologi eller både økonomi og klima.
Det er i hvert fald ganske vanskeligt.
Så derfor er det fint, at økonomer regner på input, der kommer fra andre faggrupper.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-11:
Jeg ved ikke rigtig, hvad jeg skal sige til Pelle Dragsted.
Nu er det jo ikke mig, der alene sætter nogen ind i Det Økonomiske Råd, for det skal jo trods alt behandles i et lovforslag, og den udvalgsbehandling, der vil være, vil vel også sikre, at der er en kvalitet i den beslutning, vi træffer.
Men i øvrigt bekræfter Pelle Dragsteds indlæg jo det, som jeg altid har mistænkt Enhedslisten for at mene, nemlig at den eksisterende tilstand er den bedste, og at enhver forandring er en trussel mod samfundet, og det holder jo så også stik i den her sag: at vi for Det Økonomiske Råd har fundet løsningernes løsning.
Martin Lidegaard (RV), 2016-11-11:
Jeg beklager da, hvis jeg har lagt nogle ord i munden på hr. Ole Birk Olesen, som jeg ikke skulle.
Det overlader jeg trygt til hr. Ole Birk Olesen selv at forklare.
Jeg vil så dog tillade mig at sige, at man måske skal have en lidt bredere indgangsvinkel end lige præcis antallet af økonomer, der er ansat i en tænketank, når man skal vurdere dens seriøsitet.
Økonomi og ikke mindst miljøøkonomi er et område, som også kalder på naturvidenskabelige indsigter og også kalder på naturvidenskabelige beregninger, når man i sidste ende skal overføre det til økonomiske konklusioner.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-11:
Jeg tror faktisk aldrig, jeg har sagt, at jeg ikke kan acceptere, at CEPOS' er med.
Jeg har bare sagt, at jeg er lidt bekymret for, at man smykker en tænketank, som jeg synes har været udsat for en del kritik af deres metodik og andet, med nogle fjer, som de ikke fortjener i forhold til det her.
Med hensyn til det med, hvem der i øvrigt sidder der, vil jeg sige, at jeg bare kan tilslutte mig det, som den socialdemokratiske ordfører sagde, nemlig at det sådan set er fint nok, hvis udvælgelsen sker fra arbejdsgiversiden, for så er det også meget tydeligt, hvad det er, CEPOS repræsenterer – det synes jeg også er åbenlyst for enhver – nemlig arbejdsgiversidens interesser, mens AE-rådet er valgt af lønmodtagersiden.
Det synes jeg sådan set kunne være mere rigtigt.
Hvis vi skal til at have tænketanke ind, hvad så med Cevea, skal vi ikke have dem ind?
Hvad så med Concito, hvad så med Kraka?
Hvor er det, det stopper?
Der er en risiko for, at det bliver for vilkårligt.
Jacob Jensen (V), 2016-11-11:
Jeg kan så sige hmm tilbage igen, for jeg tror, at hr. Pelle Dragsted blander tingene sammen her.
Hvis ikke man er enig politisk, er man i hr. Pelle Dragsteds optik åbenbart ikke troværdig.
Hr. Pelle Dragsted startede sin ordførertale med at være bekymret over, hvorvidt CEPOS var politisk uafhængig, og så er det bare, jeg anfægter, at man så kan acceptere, at AE-rådet er en del af Det Økonomiske Råd, når jeg nu kan vise, at den socialdemokratiske formand og gruppeformand er medlemmer af AE-rådet.
Og når hr. Pelle Dragsted samtidig har en bekymring om, hvorvidt CEPOS kan agere som en uafhængig politisk institution, så er det bare, jeg spørger: Hvordan kan man så acceptere, at AE-rådet er med, hvis man har den intention, at man skal være uafhængig politisk?
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-11:
Lad mig dele svaret op i to.
Jeg opfatter AE-rådet som en mere troværdig spiller end CEPOS.
I forhold til om de er uafhængige politisk vil jeg sige, at AE-rådet, som du selv siger, jo er Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Rådet er altså skabt af arbejderbevægelsen, og i bestyrelsen sidder også folk fra Socialdemokratiet, akkurat ligesom CEPOS, så vidt jeg ved, i deres rådgivende råd, i hvert fald da de startede, havde flere fremtrædende højreorienterede politikere.
Jeg kan ikke huske, om det stadig væk er tilfældet.
Men for mig handler det ikke så meget om politisk uafhængighed, det handler mere om, hvorvidt man på en eller anden måde skaber en anerkendelse af en tænketank, som jeg synes har vist sig at være stærkt politiserende.
Den seneste historie er fra i dag, hvor CEPOS går ud og roser Nye Borgerliges efter min mening – nu skal jeg passe på med skældsordene – meget vidtgående forslag, og så finder man i øvrigt ud af bagefter, at det så ikke er så mærkeligt, at de roser det, for det er dem selv, der har lavet beregningerne.
Det er bare en af den slags ting, som godt kan få mig til at sige hmm.
Jacob Jensen (V), 2016-11-11:
Det er til hr. Pelle Dragsteds bekymring, eller hvordan man skulle opfatte det, for, at CEPOS ikke er en rigtig tænketank, men mere en politiserende institution.
Så jeg vil bare spørge, hvordan Enhedslisten ser AE-rådet i forhold til at være uafhængig politisk, når AE-rådet samtidig har den sammensætning, som AE-rådet har, hvor man bl.a. finder en fru Mette Frederiksen og en hr. Henrik Sass Larsen som medlemmer af AE-rådet.
Er det så udtryk for, at AE-rådet er fuldstændig uafhængig politisk og dermed helt objektivt kan give sine beregninger og sine anbefalinger i forbindelse med Det Økonomiske Råds arbejde uden nogen skelen eller hensyntagen til politisk observans?
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-11:
Som jeg sagde, er der flere andre lignende eksempler.
Det her med vindkraft var der også en række forskere, der var ude at kritisere.
I forhold til det her med »ultra« vil jeg sige, at det er taget til efterretning, at hr. Ole Birk Olesen opfatter det som et skældsord.
Personligt har jeg det sådan, at hvis Ole Birk Olesen kalder mig ultrasocialist, fordi jeg virkelig er socialist og virkelig gerne vil skabe en mere rimelig fordeling af rigdommen i samfundet og en demokratisering af økonomien, så vil jeg da nærmere tage det som en ros end som et skældsord.
Men jeg er jo sådan set enig i, at det, vi skal debattere herinde, er holdninger og ikke at putte mærkater på hinanden.
Så hvis det opfattes sådan af hr. Ole Birk Olesen, er det taget til efterretning.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-11:
Tillykke med, at hr. Pelle Dragsted kan nævne en fagforeningskilde, som har været kritisk over for en rapport fra CEPOS, men det tilbageviser jo ikke, at det ikke er alvorlig kritik fra forskere, som hr. Pelle Dragsted kan rejse.
Så fortsætter hr. Pelle Dragsted med skældsordene.
Det er også Liberal Alliance, som er ultra.
Så ville det også være et skældsord.
Men det sætter en god tone for hr. Pelle Dragsteds øvrige kritik af CEPOS, at det sådan set bare er skældsord, og så er det en, som måske er medlem af Djøf, som har sagt noget kritisk om CEPOS på et tidspunkt.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-11:
Nu er jeg egentlig lidt overrasket over, at hr. Ole Birk Olesen opfatter ultraliberalistisk som et skældsord.
Jeg troede egentlig, at Liberal Alliance sådan var stolte af at være sådan helt ude på den liberalistiske yderfløj.
I øvrigt vil jeg med hensyn til begrebet liberal sige, at jeg da i den grad opfatter mig selv som liberal, og det tror jeg de fleste herinde gør.
Det, vi snakker om, er jo ikke, om man er liberal.
Det, vi snakker om, er, om man støtter en liberalistisk politik, som grundlæggende har til formål at ændre på den måde, som det danske samfund fungerer på.
Det synes jeg er en ærlig sag.
Men jeg opfatter dem som en stemme langt, langt ude på højrefløjen, og det tror jeg også at de fleste andre danskere gør.
Det er ikke et skældsord.
Det er bare en konstatering af, hvordan jeg ser det, og selvfølgelig har hr. Ole Birk Olesen lov til at se på det på en anden måde.
I forhold til hvem der har kritiseret CEPOS, må jeg sige, at for en af de historier, der bare handlede om, at CEPOS var ude med en rapport om ulighed i sundhed, hvor de ligesom sagde, at der ikke er den her ulighed i sundhed, som der er, var det altså bl.a., så vidt jeg kan se, formanden for Djøf eller i hvert fald en repræsentant for Djøf, der var ude at så nogle alvorlige metodiske tvivl ved den rapport.
Det er bare et eksempel.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-11:
Jeg synes, at det er lidt ærgerligt, når man diskuterer et lovforslag om seriøse aktører i det danske samfund, hvor en af dem så skal være medlem af Det Økonomiske Råd, at man begynder at bruge skældsord i stedet for bare at tale rent og med argumenter.
Altså, udtrykket en ultraliberal tænketank er jo ikke det korrekte udtryk.
Altså, det er en liberal tænketank, den er ikke ultra, den er ikke mere ultra end Enhedslisten.
Den er i hvert fald meget mindre ultra end Enhedslisten.
Det er en lidt dårlig debatstil, men det lægger selvfølgelig tonen for det, der kommer senere hen i Pelle Dragsteds tale, nemlig at sige, at fordi der er nogle på venstrefløjen, der har været kritiske over for nogle rapporter fra CEPOS, så er der ifølge hr. Pelle Dragsted blevet rejst alvorlig kritik af CEPOS' resultater.
Jeg kan huske én rapport fra CEPOS, som der blev rejst alvorlig kritik af.
Det var den om vind, som også hr. Pelle Dragsted nævnte, men med hensyn til de andre ting, som hr. Pelle Dragsted nævner – den alvorlige kritik, som blev rejst – kan hr. Pelle Dragsted her fortælle om personer, som ikke selv er venstreorienterede ligesom hr. Pelle Dragsted, som er kommet med den kritik?
Benny Engelbrecht (S), 2016-11-11:
Derfor er Socialdemokratiets pointe også den meget enkle, at man netop bør repræsentere forskellige syn på samfundet, og det er der ikke nogen diskussion om.
Det, som diskussionen handler om, er, om man alene skal kunne få en plads, fordi man repræsenterer en tænketank.
Der er udfordringen jo, at i det øjeblik, man åbner den Pandoras æske, så er der jo alverdens tænketanke, som vil stille sig i alenlange køer.
Der kommer den ene tænketank efter den anden af mere eller mindre lødighed, og hvor skal vi så sætte grænsen?
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-11:
Det første er, at man ønsker at bibringe Det Økonomiske Råd et produktivitetsråd, som skal udgive rapporter og rådgive politikere om, hvordan produktiviteten kan øges i samfundet ud fra den erkendelse, at en højere produktivitet er forudsætningen for en højere velstand.
Det synes vi er en rigtig god idé.
De økonomiske vismænd har også i perioder haft en rem af samme hud, man er altså gået mere op i statsfinansernes holdbarhed end i samfundets velstand.
Samfundets velstand er jo en større økonomi end alene statsfinansernes velstand – BNP er næsten dobbelt så stor som statsfinanserne – og der er nogle af de ting, vi vedtager her, som gør større skade på samfundets økonomi, end det gør gavn på statsfinanserne.
Lad mig nævne nogle skatter og afgifter, som er meget ødelæggende for samfundets velstand og kun bringer uforholdsmæssigt lidt i statskassen.
Registreringsafgiften på biler.
De økonomiske skøn spænder vidt, også fra Finansministeriets side.
For nogle år siden fik vi at vide, at hvis man sænkede registreringsafgiften på biler med 100 mio. kr. for danskerne., ville der kun komme 5 mio. kr. mindre i statskassen.
Det illustrerer det jo meget godt.
Man kan også tage sådan noget som selskabsskat på virksomheder.
Vi ved også der, at den velstand, som går tabt i samfundet, er betydelig større end det bidrag, som selskabsskatten giver til statsfinanserne.
Det er ikke helt så store tal som registreringsafgiften, men alligevel.
Hvis det er sådan, at for hver gang man opkræver 100 kr. i selskabsskat, så bliver statskassen faktisk kun omkring 80 kr. rigere, fordi der ødelægges aktivitet i samfundet, som ville have gavnet samfundet og statskassen i processen, så er spørgsmålet, om det er et godt bytte.
Er det bedre, at statskassen har 80 kr., end at samfundet som et hele har 100 kr.?
Ja, det kræver i hvert fald, at man benytter de 80 kr. meget fornuftigt, også fornuftigere end borgerne ville have gjort med de 100 kr., og det er ikke altid, det er tilfældet.
Så derfor er det godt, at vismændene, Det Økonomiske Råd nu får et produktivitetsråd, som skal kigge på det også og ikke kun på statsfinanserne.
Om sammensætningen vil jeg sige, at jeg synes, det er godt, at der er aktører i Det Økonomiske Råd, som ikke er knyttet op på organisationsinteresser.
Det er blevet sagt, at arbejdsgiverne ikke vil have CEPOS i rådet, de vil hellere have mulighed for at udpege en repræsentant selv.
Men for mig er det ikke et mål, at alle aktører i Det Økonomiske Råd skal repræsentere organisationsvældet i Danmark – det er det virkelig ikke!
Sådan en tænketank fra venstrefløjens side har vi ikke i dag.
Vi har ikke en seriøs venstreorienteret tænketank i dag, som ville kunne erstatte AE-rådet.
Så vi må nøjes med AE-rådet.
Men den dag, den opstår, synes jeg, at AE-rådet skal udskiftes med en seriøs venstreorienteret tænketank.
Og derfor synes jeg godt, vi kan starte med en seriøs liberal tænketank som CEPOS, som eventuelt på et tidspunkt får følgeskab af en seriøs venstreorienteret tænketank.
Jacob Jensen (V), 2016-11-11:
Jamen jeg synes, det er en fair pointe at rejse, og som jeg sagde, synes jeg vi skal tage en snak om det helt stille og roligt i udvalgsarbejdet.
Jeg forstod også, at Dansk Folkeparti havde nogle bemærkninger til det.
Så lad os tage det i udvalgsarbejdet.
Vi er ikke skråsikre, det er vi på andre områder, men vi synes det er et godt forslag.
Jeg er rigtig glad for, at CEPOS bliver inddraget i det her, men om man skal tage en principiel snak om det spørgsmål, som hr. Benny Engelbrecht rejser her, vil jeg da være helt åben over for at gøre.
Pelle Dragsted (EL), 2016-11-11:
Der findes sådan set et modstykke på venstrefløjen, nemlig Cevea.
Jeg vil selvfølgelig også gerne høre, hvad hr. Ole Birk Olesen mener om det.
Hr. Ole Birk Olesen siger det her med, at det ikke kan betale sig at indkræve de her skatter, fordi omkostningerne er for store.
Men det, som hr. Ole Birk Olesen glemmer i det regnestykke, er, at hvis man skal sænke de her skatter, så skal pengene jo tages et sted fra, f.eks. fra vores børnepasning, f.eks. fra vores uddannelse, f.eks. fra vores sundhedssystem.
Det har jo også dynamiske effekter, vil jeg sige til hr. Ole Birk Olesen.
Det har jo også effekter for vores produktivitet, det har også effekter for vores velstand, og det er den del af regnestykket, som hr. Ole Birk Olesen ofte glemmer, og som man også kan være bekymret for at der bliver taget tilstrækkelig højde for i det her nye produktivitetsråd.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-11:
Jeg har bare brug for lige at rette hr. Martin Lidegaard.
Jeg sagde ikke, at CEPOS er den eneste seriøse tænketank i Danmark.
Det sagde jeg ikke, for jeg mener også, at f.eks. Kraka er en seriøs økonomisk tænketank i Danmark.
Og der er sikkert også andre, som ikke beskæftiger sig med økonomi, men med klima, uddannelse eller lignende, som jeg ikke har så godt et kendskab til og derfor ikke er i stand til at vurdere.
Jeg blev spurgt, om Cevea var en seriøs økonomisk tænketank, og det kan jeg svare benægtende på.
For hvis man skal være en god, seriøs økonomisk tænketank, skal man naturligvis have nogle uddannede økonomer ansat, og det har Cevea ikke.
Så det var alene det, jeg svarede på.
Josephine Fock (ALT), 2016-11-11:
Hvis man ser på BNP, som bl.a. er en måde at måle produktivitet på, er det vist helt indlysende, at BNP ikke tager hensyn til den belastning, der f.eks. er på miljøet.
Og der er det, at vi gerne vil udbrede BNP til også at kunne måle på andre ting.
Ole Birk Olesen (LA), 2016-11-11:
Men miljøet er også en ressource, så det er en del af produktivitetsbegrebet, at det handler om at kunne producere mere med de samme ressourcer eller at kunne producere det samme med færre ressourcer.
Og det burde da være et gode for alle mennesker, der forstår, hvad produktivitet handler om.
Er problemet her, at Alternativet ikke er helt klar over, hvad produktivitet er?