runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Kronborg (S), 2025-04-10:
Det er jo også derfor, det her meget godt illustrerer, hvorfor det her kan være svært.
For en person, som Dansk Folkeparti inviterer til at holde en tale på deres årsmøde, mente den daværende formand for Liberal Alliance skulle ekskluderes, og ikke nok med at vedkommende skulle ekskluderes, så skulle samtlige, der havde klappet af vedkommende, også ekskluderes.
Og nu mener ordføreren for Liberal Alliance, at et sådant citat medfører en samtale i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Jeg tror godt – uden at afsløre noget – at jeg tør garantere for, at stemmerne ville fordele sig lidt forskelligt i Folketingets Indfødsretsudvalg, men tak for præciseringen.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Jeg tror, jeg bliver nødt til at præcisere, at vi jo ikke foreslår samtaler.
Det kan vi jo så finde ud af i Indfødsretsudvalget om vi ønsker, men som udgangspunkt er det en skriftlig forelæggelse, hvor der på baggrund af skriftlig forelæggelse foretages en vurdering, som det også er velkendt fra Indfødsretsudvalget på nuværende tidspunkt.
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Ét er selve beslutningsforslagets detaljer; jeg mener selvfølgelig, at det er nogle vigtige detaljer, når man ikke rigtig sætter økonomi af til det.
Så jeg skal bare prøve at forstå det.
Hvis man f.eks. via den her screeningsmodel opfanger, at borgeren skriver et eller andet på arabisk, skal der så en tolk til at oversætte det, eller vil man være tilfreds nok med den oversættelse, man får via f.eks. Facebooks AI-oversætter?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Hvis jeg lige hurtigt skal vende det i forhold til det økonomiske, som jo også har været debatteret her i dag, så vil jeg sige, at det jo ikke er, fordi vi ikke forventer, at der ikke kommer til at skulle gå nogle ressourcer til det her, men vi forventer, at det kan gøres inden for det nuværende budget på udlændinge- og integrationsministerens område.
I forhold til tolkning er det klart, at ja, der skal naturligvis en autoriseret tolk til at oversætte de ting, der er skrevet på de sociale medier, før det forelægges for Folketingets Indfødsretsudvalg, så vi er sikre på, hvad det er, der helt præcis står i de opslag, vi skal vurdere.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Der kan være fordele, og der kan være ulemper ved samtaler i Indfødsretsudvalget.
Det er derfor, at vi som udgangspunkt ikke er afvisende over for det.
Der kan også i nogle tilfælde, som ordføreren selv nævner, måske kun være et enkelt eller to eller tre udtalelser, man kan basere sin vurdering på, og det er måske ikke tilstrækkeligt, så der vil man gerne have borgeren ind, for at de måske kan forklare sig.
Så er der måske andre, hvor der ligger bunkevis, hvor det måske er en vurdering, og hvor vi der egentlig har tilstrækkeligt materiale til at foretage den vurdering, som vi skal.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-10:
Nu kritiserede jeg jo lidt Liberal Alliance for ikke at være konkrete nok i forslaget her, så nu vil jeg prøve at give Liberal Alliance en chance for at være mere konkrete i forhold til det forslag, at de har fremsat.
Jeg kan forstå, at LA foreslår, at man skal bruge kunstig intelligens til at lave en eller anden form for skrabning af digital data.
Jeg kan se, at ordføreren nikker.
Er det så kun data fra sociale medier, eller er det også digital data fra offentlige myndigheder, dvs. sundhedsvæsenet, de sociale myndigheder og alt muligt andet?
Hvad gør man så, når folk f.eks. ikke er på de sociale medier?
Vil man så f.eks. bruge data fra overvågningskameraer – dem har vi jo mange af rundtomkring i landet – og så se, om folk på eller en måde, måske kropsligt, har ytret sig på en måde, Liberal Alliance ikke bryder sig om?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Det var mange spørgsmål på en gang.
Jeg skal prøve at se, om jeg kan besvare dem så godt som muligt.
Det, vi som udgangspunkt foreslår her, drejer sig i hvert fald til at begynde med offentlige ytringer, altså ytringer, man har fremsat i bl.a. aviser og generelt i den offentlige debat og så naturligvis på sociale medier.
Det er der, vi mener, at kunstig intelligens kan være et rigtig godt redskab at bruge, fordi man kan opsætte mekanismen til ligesom på baggrund af forskellige ting at gå ind og søge meget materiale igennem.
Det ville kræve rigtig mange mandetimer, hvis det var, at en ansat i Indfødsretskontoret eller andre steder ligesom skulle gå ind og gennemtrawle alle offentlige fora og samtidig også sociale medier for ansøgernes ytringer.
Det ville tage længere tid, og der mener vi, at det helt klart er gavnligt at bruge kunstig intelligens i den sammenhæng.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-10:
Tusind tak for at gøre mig klogere på forslaget.
Vil det så sige, at Liberal Alliance trækker den kritik tilbage, man tidligere har fremført i forhold til overvågning, politiets brug af ansigtsgenkendelse og PET's nye beføjelser i forhold til netop at kunne skrabe datasystemer og sociale medier med kunstig intelligens, eller er man kun kritisk, når det handler om en gruppe borgere og ikke en anden?
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Nej, vi trækker ikke den kritik tilbage, vi har fremført i forhold til det, og jeg vil mene, at der er stor forskel på at gå ud og begynde at overvåge samtlige mennesker i vores samfund og så gå ind og kigge på nogle mennesker, der proaktivt selv går ind og søger om at blive danske statsborgere.
Så synes jeg, at det er helt fair, at vi ser på, hvad det så er for nogle mennesker.
Men en generel overvågning af samtlige borgere i vores samfund er vi naturligvis kritiske over for.
Mads Olsen (SF), 2025-04-10:
Okay, det er jeg faktisk rigtig glad for at høre, for det var netop det, der ikke skete, da vi havde de her samtaler tilbage i december, men lad det ligge.
Noget mere principielt ved det her forslag er jo, at ordføreren siger, at man ikke nødvendigvis skal indkalde ansøgeren til en samtale i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Vil det ikke potentielt stille nogen ringere end andre?
Jeg mener, der har jo også været et folketingsmedlem fra LA, der har anklaget kvinder for at være uden ære og moral.
Så vidt jeg har forstået, har han så bagefter sagt, at jamen det var et satirisk opslag.
Men det ville han jo så ikke nødvendigvis have haft mulighed for at forklare til Folketingets Indfødsretsudvalg, hvis det er sådan, at der ikke er et krav om de her samtaler, men at det bare udelukkende skal bero på en skriftlig vurdering uden indblanding fra borgerens side.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-10:
Tak for det.
Det kommer ikke bag på mig, at Alternativet og Liberal Alliance er uenige på det her område, men jeg kunne alligevel godt tænke mig at få ordføreren til at forholde sig til noget, hun sagde om vores forslag.
Ordføreren nævnte, at ordføreren mener, at det forslag, som vi i Liberal Alliance har fremsat her, var farligt for vores demokrati.
Mit spørgsmål er omvendt: Mener ordføreren ikke, at det er farligt for vores demokrati, hvis vi giver statsborgerskab til mennesker, der ønsker at undergrave det?
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Tak for det.
Ordføreren holder jo sådan nogle meget brede udlændingepolitiske taler for at svine Socialdemokratiets historie og fejltagelser og alt muligt til.
Så derfor vil jeg også prøve at stille nogle lidt brede spørgsmål.
Ordføreren siger, at det er Dansk Folkeparti, der har reddet hele statsborgerskabsområdet, og at Socialdemokratiet er skyld i alverdens ting.
Jeg vil bare gerne lige have ordføreren til at bekræfte, at et af de største udlændingepolitiske resultater, som er blevet skabt i Danmark, siden Socialdemokratiet fik regeringsmagten i 2019, er, at nu er det ikke længere folk fra Mellemøsten og Nordafrika, der ligger oppe i topti i stort omfang i forhold til at få statsborgerskaber.
Det skal jeg bare lige have ordføreren til at bekræfte.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-04-10:
Der kan vi jo starte med selv at være rollemodeller.
Hvis vi bare tager Indfødsretsudvalget som eksempel, sker det jo ikke sjældent, at man nærmest afslører, hvilke mennesker det er, fordi man stiller spørgsmål til ministeren, hvori man jo nærmest afslører navnene på nogle af de mennesker, hvis sager vi sidder og skal have en fortrolig behandling af i udvalget.
Så man kan jo starte med sig selv.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Nej, det er det ikke.
Jeg vil godt bare lige først i forhold til det med prøve i dansk 3 og prøve i dansk 2 sige, at man bare bliver nødt til at også at anerkende, at der er borgere eller folk, som kan være ordblinde eller lignende, og som kan have svært ved det.
Jo højere man sætter kravet, desto flere er der også, der ikke får muligheden.
Derfor er det ikke helt ligegyldigt, hvilket danskkrav man stiller.
I forhold til det med PET-vurderingen vil jeg sige, at jeg synes, det er ret svært.
For som det er i dag, får vi jo ikke alle oplysninger.
Jeg ved faktisk ikke – i forhold til ministeren – hvor meget vi må sige om de her ting, men nu skal jeg forsøge at give et rimeligt svar.
Der er grænser for, hvor meget vi får at vide.
Jeg kunne godt tænke mig, der var sådan, at man havde nogle betroede advokater, som kunne give en vurdering af de sager.
Det er klart, at vi i Indfødsretsudvalget ikke skal vide de ting, som PET ved.
Men problemet i dag er jo, at der ikke er nogen til at efterprøve det, og der har bare været sager, hvor man har kunnet konstatere, at der har PET's vurdering været fejlagtig, og det har haft nogle ret voldsomme konsekvenser.
Derfor kunne det være fornuftigt, hvis det var sådan, at man havde betroede advokater, som i fortrolighed og uden kendskab til sagerne eller vedkommendes identitet kunne have muligheden for at kunne efterprøve det for at vurdere, om det var rimeligt.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Først vil jeg sige, at selvfølgelig er der folk, der har svært ved dansk.
Det er jeg da med på.
Men at lempe det generelle krav, gør det da ikke bedre.
Det synes jeg er en forkert vej at gå.
Men jeg er glad for at høre, at Enhedslisten ikke mener, at vi skal have nøjagtig de samme oplysninger, som PET har, for det vil kræve en helt anden grad af sikkerhedsgodkendelse.
Og med de oplevelser, vi har haft i Indfødsretsudvalget med læk til medier af fortrolige ting og sager, ville jeg godt nok være ked af, at vi skulle sidde i Indfødsretsudvalget og have sådan nogle fortrolige oplysninger.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Jeg ved ikke rigtig, hvad jeg skal svare, for det er, som om ordføreren argumenterer mod et synspunkt, jeg ikke har fremført.
Jeg er sådan set enig i, at vi selvfølgelig ikke skal det.
Det synes jeg er ret indlysende.
Men det kunne være rart, hvis ordføreren så også kunne gøre sig nogle refleksioner om den måde, processen er på i dag, og om det er en rimelig måde, og om man ikke under skyldig hensyntagen til statens sikkerhed og rigets interesser kunne finde en bedre model, der kunne sikre, at der ikke kommer til at ske fejl.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Beklager, men Radikale plejer at være foran os i talerrækken.
Dansk Folkeparti vil gerne kvittere for beslutningsforslag B 124, et forslag, der endelig anerkender den virkelighed, som vi i Dansk Folkeparti har råbt op om i årtier, nemlig at man ikke bliver dansk af at sætte kryds i nogle felter i et skema.
Statsborgerskab bør være en forpligtende gensidig anerkendelse mellem det danske folk og individet af, at man hører sammen sprogligt og kulturelt.
Statsborgerskab må ikke være et stempel på et stykke papir.
Det er en tillidserklæring, en gave og en investering i Danmarks fremtid.
Det var Dansk Folkeparti, der som de første sagde, at vi skal tilbage til individuel behandling, at vi skal føre samtaler med ansøgerne, og at vi skal begrænse antallet, og at ingen, hverken kriminelle, islamister eller personer med et åbenlyst fjendskab over for danske værdier, må snige sig ind på lovforslaget.
Vi har i årevis måttet konstatere, at dansk statsborgerskab er blevet delt ud til folk, som senere har vendt sig mod det samfund, der tog imod dem.
Vi har set islamister få statsborgerskab, mennesker, der offentligt går ind for sharia, og som vil forbyde både homoseksualitet og Muhammedtegninger.
Vi har set, hvordan en mand fra Irak fik dansk statsborgerskab og 2 år senere lemlæstede og voldtog en ung kvinde.
Som udlænding kunne han have været udvist, men som statsborger er han urørlig.
Det er en konsekvens af manglende kontrol og blind tildeling.
Kære kolleger, det er grotesk.
Hvordan kan man være så naiv?
Det her forslag burde være en selvfølge, og det er på høje tid, det kommer.
Det burde være indført for 20 år siden.
Men vi ved jo også godt, hvorfor det ikke er sket.
Det er, fordi en lang række partier, i særdeleshed Socialdemokratiet og særlig på det seneste, har talt stramt, men handlet blødt.
Man har holdt skåltaler om værdier og erkendelser, men stemt for tusindvis af statsborgerskaber til folk, der ikke engang taler dansk, og som lever i parallelsamfund, hvor imamens ord vejer tungere end grundloven.
Man påstår at have fået mange nye erkendelser om, at integration handler om værdier, og alligevel stemmer man for at gøre mennesker til danskere, der åbent foragter dansk kultur.
Mens Socialdemokratiet trækker på skuldrene og deler pas ud til antidemokrater, kæmper Dansk Folkeparti som altid for danske interesser, fordi vi vil sikre, at Danmark også i fremtiden er dansk, og det gør vi ikke ved at lukke øjnene og håbe på det bedste.
Tak for ordet.
Og så skal jeg hilse fra Konservative og sige, at de også bakker op om beslutningsforslaget.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-10:
Nu er han jo dansk statsborger, men det kan jo være, man en dag får muligheden for at fratage folk statsborgerskabet, hvis de udviser antidemokratiske tendenser, og jeg kunne bare godt tænke mig at vide, om Rasmus Paludan, hvis han nu ikke var dansk statsborger, så var en, der i en ansøgningsproces skulle sorteres fra på grund af sine antidemokratiske holdninger.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
For vi ser det danske statsborgerskab som en en investering i Danmarks fremtid, og det vil sige, at vi, når vi giver et dansk statsborgerskab, så skal have en forsikring – eller en formodning, der er meget, meget velbegrundet – om, at det at give statsborgerskabet rent faktisk vil være i Danmarks interesse.
Der har man jo i de seneste mange år vendt logikken på hovedet, hvor man i stedet har sagt, at nogen, hvis de ikke har gjort noget, der er ekstraordinært dårligt, for at skade samfundet, så har ret til et dansk statsborgerskab.
Det er klart, at vi, hvis der er mennesker, der søger om at få et dansk statsborgerskab i gave af det danske Folketing, men som går ind for at afskaffe alle grundlovens frihedsrettigheder – og det er jo sådan set, uanset hvem det er – så bestemt mener, at det bør indgå i overvejelsen om, hvorvidt de bør kunne tildeles et dansk statsborgerskab.
Det kan jeg på ingen måde bekræfte, selv om jeg kan bekræfte, at, hvad skal man sige, sammensætningen af dem, der får tildelt dansk statsborgerskab, har ændret sig.
Og hvorfor har den det?
Det har den bl.a. og i særdeleshed på grund af indførelsen af indfødsretsprøven, som Dansk Folkeparti i årevis var de fremmeste forkæmpere for, men som Socialdemokratiet var indædte modstandere af.
Socialdemokratiet stemte imod indførelsen af indfødsretsprøven, som i dag sorterer langt flere af de forkerte mennesker fra, end det tidligere var tilfældet.
Hvis man ser på dumpeprocenterne fra forskellige områder i verden, vil man virkelig se effekten af indførelsen af indfødsretsprøven.
Derfor kan jeg godt forstå, at hr. Frederik Vad ærgrer sig over, at Socialdemokratiet ikke dengang var snarrådige nok til at se, hvilken positiv effekt den ville have for dansk udlændingepolitik.
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Jamen hvis det er rigtigt, hvorfor var der så så mange fra den arabiske kultur, der fik statsborgerskab, da Dansk Folkeparti havde de afgørende mandater, og så få, der har fået det, siden Socialdemokratiet kom i regering?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Det var der, fordi hele det politiske folketingsflertal – det spillerum, man navigerede inden for på det tidspunkt – lå markant til venstre for det flertal, der er i dansk politik i dag.
Det er klart, at når Dansk Folkeparti på det tidspunkt stod som de eneste på klippen – som det var tilfældet – og råbte ud over tågehavet og forsøgte at fortælle folk om fornuften i indførelse af indfødsretsprøven og danskprøven og alle de her ting, som senere har været med til at stramme op, var det noget sværere at navigere i end i dag, hvor Socialdemokratiet har opbakning fra Dansk Folkeparti, fra Liberal Alliance et stykke hen ad vejen, fra Danmarksdemokraterne og andre gode partier, som også kæmper for en stram udlændingepolitik.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-04-10:
Som jeg forstår, hvad hr. Peder Hvelplund står og siger på talerstolen, så mener ordføreren og Enhedslisten, at for at man kan tage stilling til en person, der af PET er vurderet til at være til fare for landet, har ordføreren og Enhedslisten brug for at have nøjagtig de samme oplysninger, som PET har og har foretaget deres vurdering på baggrund af.
Er det sådan, man skal forstå det svar, der kom, da ordføreren stod og sagde, at det kan være svært at stemme for eller imod, eller hvordan og hvorledes man skal gøre, når man ikke har andre oplysninger?
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Det kunne være en fordel, hvis nu ordføreren hørte efter, hvad jeg rent faktisk svarede, for jeg sagde, at jeg synes, det kunne være fint, hvis man kunne lempe det til prøve i dansk 2.
Det er jo altså ikke sådan, at det ville gøre, at landet så ville falde fuldstændig fra hinanden.
Det har vi jo haft tidligere, og jeg tror næppe, det er det, der har været årsagen til nogle af de problemer, man står med i dag.
Jeg synes bare, det er udmærket, at man har et krav om, at man, hvis man skal kunne deltage i samfundsdebatten, har visse danskkundskaber.
Men samtidig bør det naturligvis også være sådan, at de borgere, der ikke er i stand til at kunne tilegne sig sproget, ikke får frataget deres demokratiske rettigheder.
Det er det grundlæggende synspunkt.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-10:
Det er jo der, hvor Enhedslisten fuldstændig har misforstået, ja, i virkeligheden jo bare grundloven.
For det er ikke en demokratisk rettighed, og det er ikke en rettighed i nogen forstand at få tildelt et dansk statsborgerskab.
Det er et privilegie, det er en gave, og den bør kun gives, hvis vi har en meget, meget velbegrundet formodning om og dokumentation for, at de mennesker, der får det, også er i Danmarks interesse.
Så det er jo en helt omvendt logik, når Enhedslisten taler om demokratiske rettigheder i forbindelse med tildeling af statsborgerskab.
Det er ikke en demokratisk rettighed at få tildelt et dansk statsborgerskab.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Nej, det er jo rigtigt, at da man skrev 1849-grundloven, var der en række begrænsninger, i forhold til hvem der havde de demokratiske rettigheder.
Der var nogle, der var udelukket, og det var dem, man kaldte de syv f'er dengang, altså fruentimmere, folkehold, fattige , fallenter, forbrydere, fjolser og fremmede.
Og dem har vi jo trods alt qua gode demokratiske kræfter – hvor den ideologi, som hr. Mikkel Bjørn og Dansk Folkeparti repræsenterer, oftere har stået på den modsatte side – udvidet rettighederne til at omfatte, altså sikret, at kvinder har fået valgret, og sikret, at folk, der ikke er formuende, har fået valgret.
Og de sidste, vi mangler, er så de fremmede.
Og det er der, hvor det er Enhedslistens synspunkt, at vi selvfølgelig fortsat vil kæmpe for at udvide de demokratiske rettigheder og ikke begrænse dem.
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Tak for det.
Jeg lyttede til ordførerens tale med stor interesse.
Enhedslisten har jo den her lune position på udlændingeområdet, som er, at I har været imod alle stramninger de sidste 25-30 år og bliver ved med ligesom offensivt hele tiden at være imod det, der så har skabt, ja, vel nogle af de bedste resultater i hele Vesteuropa på det her område, hvis man sammenligner med Storbritannien, Sverige, Tyskland osv.
Der er vel ikke noget bedre land i forhold til håndteringen af det her end Danmark.
Hvad skal der egentlig i ordførerens optik til, for at en person skal kunne tages af et indfødsretslovforslag?
Hvad skal der til, for at man kan blive taget af et lovforslag, i Enhedslistens optik?
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Det er så det, man administrerer efter ovre på Indfødsretskontoret, og de borgere, der lever op til de kriterier, bliver tildelt statsborgerskab.
Det er jo sådan set det, der er det grundlæggende princip, og det er ikke sådan, som vi ønsker det i Enhedslisten.
Vi så hellere, at man netop, som jeg også beskrev det i min ordførertale, gjorde det som en forvaltningsakt, altså at vi gør, som vi gør det på alle mulige andre områder her i samfundet, nemlig at vi som politikere beslutter nogle retningslinjer, som embedsmænd forvalter efter, og at man der har de almindelige rettigheder i forhold til at kunne anke en afgørelse, og at der er åbenhed og gennemsigtighed i de beslutninger, der bliver truffet.
Frederik Vad (S), 2025-04-10:
Altså mere Sverige, Tyskland og Storbritannien.
Det går også rigtig godt med det.
Jeg synes ikke rigtig, at ordføreren svarer.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Ja, det ville det godt kunne.
Altså, nu er det jo sådan, at når vi får de PET-vurderinger, som er relevante i forhold til et lovforslag, så er der ikke nogen efterprøvning af det.
Altså, man bliver ikke forelagt det, og der er ikke en anden instans' efterprøvning af det, og derfor kan det være svært at tage stilling til.
Og der har vi det jo i Enhedslisten sådan, at det grundlæggende er svært at kunne tage stilling til noget med lukkede øjne, og det kunne da rart at have en vurdering.
Derfor har vi det som udgangspunkt sådan, at når der ikke er den mulighed for større gennemsigtighed i forhold til det, så kan det være svært både at stemme for og at stemme imod.
Det er jo muligt, den er korrekt, men det er også muligt, at den ikke er.
Anders Kronborg (S), 2025-04-10:
Enhedslistens ordfører taler enormt meget om demokratiske rettigheder.
For mig er demokratiske rettigheder også, at man kan ytre sig frit, at man i et samfund kan holde hinanden i hånden, når man er af det samme køn, at man ikke skal kontrolleres, i forhold til om man spiser svinekød eller ikke spiser svinekød, og at man frit skal kunne gå på gaden med sin davidsstjerne på.
Men det er ikke et samfund, hvor man f.eks. kan høre historier om, at der, fordi der er nogen, der er blevet skilt, eller de har giftet sig med en, som familien ikke kan lide, så er æresrelaterede drab, og det er heller ikke et samfund, hvor familien spærrer en bror inde under kældertrappen, fordi vedkommende er homoseksuel.
Demokratiske rettigheder er, at man kan leve frit, og jeg vil bare spørge Enhedslisten, om de er enige i det.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Ja, det er vi fuldstændig enige i.
Anders Kronborg (S), 2025-04-10:
Hvorfor mener Enhedslisten så, at nogen, der er klar til at begå æresdrab, er klar til at jagte homoseksuelle, indskrænker ytringsfriheden, kontrollerer, om folk spiser svinekød eller ej, jagter dem, der bærer davidsstjerner i gaderne, fortjener et dansk pas?
For det er da en indskrænkning af de demokratiske rettigheder.
Hvorfor vil Enhedslisten belønne sådanne personer med et dansk pas?
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-10:
Nu er det jo sådan, at det er en grundlæggende forudsætning i et demokratisk samfund, at man kan deltage i debatten, og jeg har nogle gange, må jeg tilstå, savnet Socialdemokratiets vilje til at kunne stå vagt om homoseksuelles rettigheder, om transkønnedes rettigheder, om abortrettigheder.
Vi har konsekvent altid arbejdet for at udvide de demokratiske rettigheder.
Det, der kendetegner et demokratisk retssamfund, er jo, at vi diskuterer på holdninger, men at vi sikrer, at alle har lige adgang til at kunne deltage i debatten.
Det, som det her forslag grundlæggende handler om, er jo, at der er nogen, der skal udelukkes fra det at kunne deltage i den demokratiske debat ved at kunne deltage i folketingsvalg.