runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Ja, medmindre det er sådan, at afhængigt af hvem der trækker numrene op af skålen – om det er kvinder eller mænd – har det måske en påvirkning, i forhold til hvem de så trækker op; om de kigger til den ene eller den anden side.
Der kan være mange parametre, som gør, at man træffer de valg – bevidst eller ubevidst.
Men vil man ikke diskriminere mod folk, som generelt er ret uheldige, hvis man laver lodtrækning?
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Det, der gør rigtig stort indtryk på mig, er den undersøgelse af finanssektoren, som jeg refererede til, hvor der tyndes ud i antallet af kvinder, jo højere op i ledelseslagene man kommer.
Men når man spørger mænd såvel som kvinder, om ambitionerne er til stede, og når man ser på kvalifikationerne, så er de ting til stede.
Det gør indtryk på mig, at der så alligevel ikke bare er et overtal, men en overordentlig stor overvægt af mænd, der sidder på de poster.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-26:
Jeg tror, at der, hvor ordføreren og jeg er enige, jo er, at når man kigger på statistikkerne og resultaterne, så er der ikke fuldstændig resultatlighed mellem mænd og kvinder, når det kommer til uddannelsesvalg og karrierevalg og også poster i toppen af erhvervslivet.
Der, hvor uenigheden opstår, er i forhold til: Hvorfor er det sådan?
Og min påstand er: Det er, fordi mænd og kvinder vælger forskelligt i gennemsnit, eksemplificeret ved kloakrenserbranchen, og hvor ordførerens og andre ordføreres påstand er, at hvis der er den forskel, kan det kun skyldes diskrimination.
Det må det jo være, for ellers ville det være fifty-fifty.
Men gør det ikke indtryk på ordføreren, at man ikke kan finde et eneste eksempel i Danmark, i offentligheden, på en kvinde, der påviseligt er blevet fravalgt til et bestemt job alene på baggrund af sit køn?
Altså, gør det ikke indtryk?
Samira Nawa (RV), 2020-05-26:
Jeg opfatter kloakrenserbranchen i denne sammenhæng og i forbindelse med dette beslutningsforslag som en metafor for en skævvridning, der er på arbejdsmarkedet andre steder end i ledelseslagene.
Og for mig og for Radikale Venstre er det sådan, at hvis der er kvinder, der har kvalifikationer for og ambitioner om at blive kloakrenser, men ikke kan blive det på grund af deres køn, og at deres potentiale som kloakrenser ikke bliver set som lige med mændenes, så er det problematisk.
Det handler om, at der, hvor kvalifikationer og ambitionerne er til stede, bliver man ikke overset på grund af sit køn.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-26:
Tak for den åbne invitation.
Det vil jeg gøre så.
Jeg vil gerne tilbage til det her spørgsmål om kloakrenserne, for jeg kan forstå på ordføreren, at ordføreren finder det problematisk, at så mange mænd vælger at blive kloakrensere, og at så få kvinder har en lyst og en vilje til og en interesse i kloakrenserfaget.
Min forståelsesevne er måske lidt begrænset – det indrømmer jeg blankt – men det går ud over min fatteevne, hvorfor det er et problem, at flere mænd end kvinder ønsker at være kloakrensere.
Men jeg vil gerne prøve at blive klogere på det synspunkt, som ordføreren har i forhold til den manglende ligestilling inden for kloakrenserbranchen.
For hvad er det, der er problemet med den ulige fordeling af kønnene i kloakrenserbranchen?
Eller er begge dele et lige stort problem?
Nu forstår jeg spørgsmålet – det tog lidt tid for mig at fange den.
Hvis man trækker lod tilstrækkelig mange gange, er den statistiske sandsynlighed for, at man bliver ved med at være uheldig, meget lille.
Så det må være svaret på spørgsmålet.
Jeg beklager, at jeg ikke var kvik nok til at fange den i første omgang – og point for humoren!
Peter Juel-Jensen (V), 2020-05-26:
Tusind tak.
Jeg vil faktisk egentlig bare rose ordføreren – det var en flot ordførertale.
Jeg er meget enig med ordføreren.
Hvis man vil have tingene vendt til det bedre, må man gøre en indsats.
Det er derfor, vi sender et træningsbidrag af sted, det er for at uddanne og være med til at sikre, at et land kan være med til at opretholde en intern sikkerhed, og det skal selvfølgelig ske jævnfør krigens love og i respekt for menneskerettighederne.
Men at vi sender et bidrag af sted til Hormuzstrædet, handler også om, at vi bliver tvunget til som lille land at stå fast på de regler og love, der gælder i det internationale samfund, for ellers vil de store nationer tromle de små.
Det tror jeg i forhold til ordførerens ordforråd hedder solidaritet.
Flot ordførertale.
Simon Kollerup (S), 2020-05-26:
Problemet er jo ikke hos afsenderen – eller jo, det er det, for det er der, man ikke får håndteret betalingsfristen, men det ender hos modtageren, som modtager pengene for sent og dermed agerer gratis kassekredit.
Jeg ser på det på den måde, at hvis det lovfastsatte viser sig ikke at virke på et område, så taler meget jo for, at vi kommer om bagved og får fat i de bagvedliggende udfordringer, som jeg mener er betalingskulturen på lige præcis det her område.
Og der tror jeg bare, at et kodeks kan noget, som lovgivning ikke kan, særlig hvis det er stærkt, og hvis der er en stor og robust tilslutning til det fra erhvervslivet.
Mona Juul (KF), 2020-05-26:
Der er ikke nogen tvivl om, at det skal foregå på EU-niveau, hvis vi skal regulere noget som helst.
Og når jeg nævner de store virksomheder, er det for at tydeliggøre, at vi ikke skal sidde herinde på Christiansborg og ødelægge den konkurrencefordel, man skal have som dansk virksomhed, ved at lave nogle reguleringer af den aftalefrihed, der er i dag.
Og jeg er helt med på, at der er reguleringer, også på EU-plan, og det skal der stadig væk være, hvis der på nogen som helst måde skal ændres på noget her i Danmark også.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-05-26:
Jeg noterer mig, at fru Mona Juul nævner de store danske selskaber i den her debat.
Og der vil jeg bare spørge ordføreren, om ikke ordføreren er bekendt med, at der faktisk er indført og vedtaget EU-lovgivning i forhold til betalingerne.
Ordføreren nævnte jo bl.a. Novo – hvorfor bruger man Novo i det her eksempel, når Novo jo er omfattet af EU's regulering af det?
Og så siger ordføreren også, at Det Konservative Folkeparti ikke vil stemme for lovgivning på sådan et område.
Hvad har Det Konservative Folkeparti stemt i Europa-Parlamentet i forhold til den her sag om de store virksomheder?
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Vi er meget optaget af, hvordan vi kan sikre en bedre retslig beskyttelse af de små virksomheder og sikre dem imod misbrug fra de store.
Her er adgangen til at aftale, at længere betalinger end 30 dage bliver ophævet, et af de vigtige tiltag.
Jeg har været glad for det samarbejde – det blev godt nok afbrudt noget af coronakrisen, må man sige – som vi har haft i ministeriet, men bakker selvfølgelig også op om det her forslag, for vi ved ikke endnu, hvor det, der sker i ministeriet, lander.
Det, der jo desværre er sket, er, at vi har set, at efter finanskrisen er det blevet kutyme, at store virksomheder alt for ofte presser små og mindre leverandører med betalingsfrister på op til 120 dage.
Nu bliver der henvist til nogle undersøgelser i EU, men i Danmark er det altså stadig på et højt niveau i forhold til betalingsfristerne, hvor de store virksomheder simpelt hen bruger de små som en kassekredit, og det er simpelt hen ikke fair; det er ikke i orden.
Problemet er jo også, at vi ser, at det fører til konkurser.
Og nu skal jeg passe på, jeg ikke bander, men det giver jo ikke nogen mening, at der skal være lange betalingsfrister på den her måde for nogle, altså store virksomheder, der i princippet godt burde kunne betale rettidigt, og at andre virksomheder skal gå konkurs på grund af det – ikke fordi de ikke har en sund forretning eller de ikke har en god idé eller ikke har høj kvalitet i det, de beskæftiger sig med, men simpelt hen fordi de bliver brugt som kassekredit på den måde.
Det er ikke i orden.
Når det er sagt, synes jeg ikke, at det her kan stå alene.
Vi kommer til at stemme for, men jeg håber, vi fortsætter det gode samarbejde i Erhvervsministeriet, for som jeg jo også har sagt tidligere, ser vi, at selv om vi har lovgivning på området for de offentlige virksomheder, er det altså også nogle af dem, som de små og mellemstore virksomheder har problemer med, og det viser, at lovgivning ikke kan stå alene.
Jeg tænker, at der også er brug for andre tiltag, vi kan lave, og coronakrisen viser jo kun aktualiteten af, at små og mellemstore virksomheder f.eks. har mulighed for at kunne optage statslån eller andre ting, og der håber jeg, at flere af jer vil være med på at se på nogle af de ting.
Men jeg glæder mig til det videre arbejde, og nu må vi jo så se, hvor det lander i forhold til det her beslutningsforslag, men ellers ser vi på det ovre i Erhvervsministeriet.
Katrine Robsøe (RV), 2020-05-26:
Jeg tror desværre, at der er noget, som ordføreren for Dansk Folkeparti fuldstændig har misforstået, hvis man tror, at et kodeks er en forelskelse i en svensk model.
Og jeg forstår faktisk ikke, at Dansk Folkeparti lige pludselig ikke har nogen tillid til det, når dansk erhvervsliv kommer og siger, at de er klar til at tage ansvar, at de er klar til seriøst og forpligtende at gå ind i det her arbejde.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-05-26:
Det, der bare undrer mig lidt, er, at Det Radikale Venstre tilsyneladende har forelsket sig i den her såkaldte svenske model i forhold til et frivillighedskodeks.
Den har 2 år på bagen, altså 24 måneder, og der er i alt ud af de mange, mange tusinde selskaber, der er i Sverige, 37 selskaber, der har sagt: Det her er godt nok en god idé; den må vi da hellere tage imod.
Og ud af de 37 er de 21 statslige selskaber.
Så er der 16 tilbage.
Det er ikke engang et pr. region.
Hvordan kan Det Radikale Venstre synes, at det er en god idé?
Katrine Robsøe (RV), 2020-05-26:
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi først og fremmest er meget positive over for at kigge den her vej med et kodeks, men vi ved også, at man i Storbritannien har kigget på at få nogle følg eller forklar-principper ind over, men det er klart kodekset, vi kigger mod på nuværende tidspunkt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-05-26:
Tak for ordførertalen.
Så er det bare, at jeg bliver lidt nysgerrig efter at høre, hvad det er for nogle andre løsninger, som Det Radikale Venstre har øje på.
Ordføreren sagde, at der er andre løsninger.
Vil ordføreren ikke delagtiggøre Folketinget i, hvad det er for nogle forslag?
Katrine Robsøe (RV), 2020-05-26:
Jeg ser et kodeks som det skridt, vi skal tage nu.
Det har jeg faktisk ret stor tillid til at vi kan få til at virke, for vi har et ansvarligt erhvervsliv i Danmark.
Jeg er med på, at der er én interesseorganisation, der siger, at det her er løsningen, men vi har også rigtig mange andre, som der også er rigtig mange små og mellemstore virksomheder der er medlem af, som siger noget andet, og som peger den vej, som der også står rigtig mange heroppe og nævner, og det håber jeg også man vil anerkende fra SF's side.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-05-26:
Tak for det.
Anerkender ordføreren så, at SMVdanmark jo har været ude at sige, at lige nøjagtig det beslutningsforslag her vil gøre alting meget nemmere i forhold til betalingsfrister?
Og hvis ikke vi ender med et kodeks, eller hvis ikke det virker, vil ordføreren så være med til at gå skridtet videre og lave noget, der ligner vores beslutningsforslag?
Jeg vil jo henvise til PolicyWatch, hvor ordføreren siger, at der skal kigges på det her, så vi sørger for, at betalingsfristerne ikke bliver absurd lange, men i højere grad bliver holdt til de 30 dage.
Katrine Robsøe (RV), 2020-05-26:
Der kan jo hurtigt være nogle ting, der gør, at det er svært at forhandle de her ting på plads.
Jeg er bare ikke sikker på, at det her beslutningsforslag fra SF vil gøre det noget som helst nemmere for dem.
Jeg ved godt, at der er mange andre, der også har snakket om det her kodeks tidligere, og så er der nogle, der siger, at det har man prøvet i Sverige og der virkede det ikke.
Men vi har faktisk et meget, meget bredt, ansvarligt erhvervsliv i Danmark, der har meldt, at de er klar på det her.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-05-26:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren anerkender, at det her er en ulige kamp, når vi siger SMV'erne mod de store.
Ordføreren hylder aftalefriheden, men ser ordføreren ikke, at der er et ulige spil i betalingsfristerne?
Katrine Robsøe (RV), 2020-05-26:
Tak for det.
Jeg har også noteret mig, at hr. Orla Hav sagde, at hvis man nu var et af de partier, der ligesom var skyld i, at nogle kunne have nogle regeringskontorer, kunne man komme med sådan en liste.
Så det vil jeg da glæde mig til.
Jeg er bare langtfra sikker på, at det beslutningsforslag, der er fremsat af SF, er løsningen på problemet.
Når det er sagt, vil jeg jo gerne være med til at se på, hvordan vi kan løse det.
Der er mange ting, der påvirker betalingslængden.
Det er bl.a. den aftalekultur, som findes i et land, og det kan vi faktisk godt forsøge at gøre noget ved, og vi kan gøre noget ved det uden at gribe helt enormt vidtgående ind i aftalefriheden, som jeg også mener vi skal værne om.
Vi kan nemlig godt lave det her kodeks, som der er mange andre der har nævnt allerede.
Efter mine oplysninger findes det både i Sverige og Holland, og ministeren nævnte også Storbritannien, og jeg forventer sådan set også, at vi skal se på det i en meget nær fremtid, og hvis det ikke allerede er i ministerens kalender, er der i hvert fald en opfordring herfra til at få det – det kunne jo også være et godt sommerprojekt at få kigget på det.
Som sagt har jeg stor sympati og forståelse for intentionen om at sikre betalingen til de små og mellemstore virksomheder, men jeg ser andre muligheder for at løse problemet, som samtidig vil bevare aftalefriheden, og jeg ser frem til arbejdet for at finde en løsning, men jeg ser ikke det her beslutningsforslag som løsningen på nuværende tidspunkt.
Derfor kan Radikale ikke støtte beslutningsforslaget.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-05-26:
Jamen han havnede jo altid i fængsel, så det synes jeg måske man skal passe på med at gøre så meget ved.
Men vi er faktisk meget enige.
Og så vil jeg også gerne have lov til at sige, at nu har Socialdemokraterne jo ligesom været inde og sige noget omkring, hvem der står last og brast med regeringen, men det er jo SF, som er støtteparti for de banditter, der sidder herovre på den anden side – så på med arbejdstøjet!
Det er åbenbart jer, der skal få det her igennem, og ikke regeringen.
Men så forstår jeg ikke, hvorfor ordføreren siger, at man ikke fra Det Konservative Folkeparti er med på at regulere lovmæssigt på det her område, når man i EU faktisk har stemt for nøjagtig det samme, bare over for nogle større virksomheder.
Det synes jeg jo faktisk man egentlig skylder et svar på.
Og så vil jeg også godt høre om noget i forhold til den danske lovgivning: Har Det Konservative Folkeparti stemt imod renteloven under Justitsministeriet, da den blev vedtaget?
Det har de mig bekendt ikke, kan jeg så berolige ordføreren med.
Så ordføreren behøver ikke at være bange for det.
Men det er bare underligt, for der står faktisk, at loven klart tilskriver, at der bestemmes, at virksomheder mellem hinanden skal operere med en frist på maksimalt 30 dage.
Og det har Det Konservative Folkeparti stemt for.
Mona Juul (KF), 2020-05-26:
Der er ingen tvivl her fra talerstolen og fra min side om, at jeg synes – og det synes Det Konservative Folkeparti også – at der skal være aftalefrihed imellem parterne på markedet så vidt muligt.
Det er helt afgørende for den konkurrenceevne, den frie kapital, den handel, der skal være imellem mennesker, imellem virksomheder, at den stadig væk eksisterer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Jo, og det var det, jeg faktisk troede jeg redegjorde for
Så mener jeg, det jo er der, vi skal sætte ind herinde fra Folketinget og stille krav til kommunerne og til regionerne og til staten om, at de selv overholder de regler, der er sat op.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-05-26:
Jeg synes bare ikke, det var sådan, det blev fremsagt fra ordførerens mund – at der var de her aftaler.
Men hvis ordføreren mener, at det faktisk eksisterer i dag for alle offentlige myndigheder og instanser, går jeg ud fra, at man trods alt vil respektere, at der er indgået de her aftaler, som vi efterspørger også på det private område.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Jo, netop, og det var også derfor, jeg sagde, at man skulle sørge for, at de blev overholdt.
Det, der er sket, er jo, at de ikke er blevet overholdt.
Det er derfor, man har et problem, og det var det, jeg sagde – at man kunne starte med at sørge for, at de frister blev overholdt, og at man rent faktisk fik betalt dér.
Så kunne det være, at man kunne hjælpe nogle af de små virksomheder, som har staten og kommunerne og regionerne som kunder.
Men at staten skal gå ind og blande sig i, hvordan to private laver en aftale, bliver ikke med Nye Borgerliges stemmer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-05-26:
Det var såmænd bare, fordi jeg undrede mig lidt over det, som ordføreren var inde på, i forhold til det offentliges måde at håndtere betalinger på.
Der vil jeg bare gerne spørge, om ikke ordføreren er bekendt med Moderniseringsstyrelsens regler om 30 dages betalingsfrist som overordnet princip for alle betalinger mellem kommuner, stat og regioner osv. og over for private.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Jamen jeg ved godt, at SF ønsker at pådutte erhvervslivet de ting, som man laver i staten.
Det synes jeg er en ufattelig dårlig idé.
Staten er ikke erhvervslivets ven, og det kommer den aldrig til at blive.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-05-26:
Tak for det.
Jeg mener helt bestemt, at der er betalingsfrister for det offentlige på 30 dage, og den betalingsfrist vil jeg jo gerne have ud i det erhvervsliv, hvor jeg mener at de små og mellemstore virksomheder står ringere, fordi de er mindre og det er en ulige kamp.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-26:
Men jeg vil faktisk gerne være med til, at vi, hvis vi skal lave noget herindefra, tager fat i alle de kommuner og regioner, som er ufattelig ringe til at betale.
Det ville være en god idé.
Jeg kan huske, at det for et par år siden kom frem, at Københavns Kommune havde 11.000 fakturaer, som de ikke havde betalt – det var langt over 250 mio. kr., de faktisk havde som udestående, og som der var gået rigtig lang tid inden de betalte.
Se, dét kunne være en god idé.
Så lad os starte med at kigge inde i vores egen forretning og se på, hvor mange fakturaer staten, regionerne og kommunerne har, der er udestående, og så gå i gang med at betale dem.
Jeg ved godt, at der nu er sket lidt under coronaen osv., så nu har man sat det frem, men lad det nu være en god vane, at kommuner rent faktisk overholder de regler, som vi sætter op herinde.
Så lad os starte
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-05-26:
Tak for det.
Jeg har lyst til at sige til ordføreren, at SF er sund fornuft.
Så tak for det, og tak for, at I støtter forslaget.
For SF er det ikke afgørende, hvem der sagde hvad for 2 år siden, og hvem der sagde hvad for 3 år siden.
For SF er det afgørende, at DF støtter vores forslag.
Egon Olsen ville have sagt det så fint: Vi skal frem, vi skal videre.
Det er helt rigtigt opfattet, at det var mit spørgsmål til ordføreren.
Så lige for at præcisere det vil jeg sige, at jeg hører ordføreren i sin tale sige, at ordføreren frygter, at de store vælger at handle med udlandet frem for at handle med de danske virksomheder, hvis det er sådan, at vi indfører en betalingsfrist på 30 dage.
Mona Juul (KF), 2020-05-26:
Men som jeg opfatter det, bliver der spurgt til, om det er sådan, at hvis vi ikke går ind og regulerer, kan der være nogle andre ting, vi er nødt til at tage fat i.
Og der er jeg nødt til at sige, at det synspunkt kan man have, men det kan man jo så have i forhold til samtlige de aftalepunkter, der vil være i en samhandel f.eks. mellem to virksomheder.
Og det er jo ikke måden at anskue noget på efter min mening.
Måden at anskue det her på er jo at sige: Hvordan er det, vi står bedst muligt i forhold til konkurrenceevne og den samhandel, der skal være imellem danske virksomheder?
Langt de fleste, omkring 90 pct., af de danske virksomheder er jo små og mellemstore virksomheder, så spørgsmålet er: Hvem er det egentlig, man synes tryner andre?
Det kunne man også tillade sig at spørge om.
Så lad os få de eksempler på bordet, og så må man jo kigge på det derfra.
Typisk aftaler man det jo individuelt og finder ud af: Hvordan kan vi egentlig løse den konflikt, vi har?
For det kan være, at man er blevet mødt med en ny betalingsfrist, men så kan det være, at man kan få lov til at levere nogle nye produkter i stedet for, eller at man kan få mere for sin service, eller hvad det nu er, man kan.
Det skal vi ikke gå og definere herinde på Christiansborg.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-05-26:
Tak for det.
Anerkender ordføreren, at hvis en stor virksomhed vælger de små og mellemstore fra på grund af en betalingsfrist på 30 dage – det hører jeg ordføreren nævne i sin tale – så vælger man også dansk ret fra, når man handler i udlandet?
Og derved tænker jeg også at de store virksomheder kan komme i klemme, og der skal indhentes eksperter og advokater og dommere fra udlandet, hvis det er sådan, at de kommer i en sådan situation.
Mona Juul (KF), 2020-05-26:
Selv tak, det er altid en fornøjelse.
Der er ikke nogen tvivl om, at der er nogle, der kommer i klemme, men jeg tillader mig bare sige, at det kan der være mange årsager til.
Det behøver ikke nødvendigvis at være betalingsfristen, der er årsagen til, at man er nødt til at trække stikket og gå konkurs.
Det kan der være rigtig mange andre forklaringer på.
I de gode samarbejder, hvor man opfører sig ordentligt på begge sider af bordet, fungerer den aftalefrihed, vi har, jo rigtig, rigtig godt.
Det tror jeg bare vi står os bedst ved at holde fast i.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Jeg er glad for at kunne afklare, at jeg ikke går ind for regulering bare for reguleringens skyld.
Det handler jo om, at vi gerne vil fremme et formål, og jeg håber da, at ordføreren og jeg kan være enige om, at vi gerne vil hjælpe de små erhvervsdrivende i Danmark og sikre et godt erhvervsliv.
Jeg synes i hvert fald, at vi har haft et godt samarbejde om det.
Jeg er så ærgerlig over, at vi ikke er enige i forhold til det her, for jeg ved, at det vil kunne hjælpe mange af dem, at de netop ikke føler, at de skal presses ud i det, som man jo med fakta også kan se er en årsag til konkurser.
Mona Juul (KF), 2020-05-26:
Jeg synes overhovedet ikke, at det her handler om transparens på nogen som helst måde.
Det her handler om, at det parti, som ordføreren repræsenterer, gerne ser, at der skal være flere reguleringer.
Det parti, jeg repræsenterer, ser gerne, at vi skal have færre reguleringer.
Det er der også med alle mulige andre parametre i forbindelse med en samhandel.
Den kamp vil der jo altid være imellem to aftaleparter.
Og der er det vores indstilling, at det skal vi lade være i fred, fordi markedet faktisk er rigtig god til at regulere det selv.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-26:
Tak til ordføreren.
Nu henviste ordføreren til et af de lande, som vi jo har rigtig meget handel med, nemlig Tyskland.
Og det er rigtigt, at man i Tyskland ikke har en betalingsfrist på 30 dage, men til gengæld har de jo det, som hedder, at hvis betalingsfristerne er til ugunst for leverandøren, kan de faktisk blive trukket i retten.
Altså, man kan simpelt hen tage sine renteudgifter med i retten, hvor en dommer kan gå ind at sige: Prøv at høre, det her er faktisk ikke i orden.
Så det vil sige, at et af de lande, vi samarbejder med, altså Tyskland, dvs. tyskerne, faktisk betaler forholdsvis hurtigt, især når man sammenligner med Danmark.
Så de har egentlig en betaling, som passer bedre med de 30 dage.
Ville det ikke også skabe mere gennemsigtighed og transparens, når vi kan se, at det er til ugunst for de små og mellemstore virksomheder i Danmark?
Der er jo stadig mange dage at løbe på i forhold til de 30 dage, men det ville ikke være til ugunst, hvis vi tager referencen til det tyske.
Mona Juul (KF), 2020-05-26:
Nej, så udtrykker jeg mig forkert.
Det gør det også for de små virksomheder – det er jo ikke kun de store, der i så fald vil stå dårligt i den internationale handel.
Så det er faktisk rigtig afgørende, at vi sikrer, at de små virksomheder i Danmark også har en stærk konkurrenceevne.