runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-13:
Tusind tak for det.
Selvfølgelig er der rigtig meget, man kan have sympati for i det her beslutningsforslag, og det er jo helt tydeligt, at forslagsstillerne bag det har ønsket at tage fat på en reel og voksende udfordring, nemlig de stigende boligpriser og den ensidige udvikling på boligmarkedet, hvor dyre lejeboliger skyder op, og hvor det er stadig sværere for almindelige danskere at kunne få fodfæste.
Det er en problemstilling, som vi i Dansk Folkeparti tager alvorligt.
Vi ønsker, at danskerne skal kunne eje deres hjem, ikke kun i provinsen, men også i byerne, og derfor anerkender vi også, at der er et behov for at sikre en bedre balance i den måde, vi bygger og udvikler boligområder på, så vi ikke ender med boligkvarterer, der kun er for de få og for de bedst stillede – alt for mange steder i hvert fald.
Men vi har selvfølgelig også vores forbehold, og vi bliver også nødt til at være realistiske, for hvad sker der, hvis det er, at vi begynder at stille alt for mange krav om, hvordan en procentdel af nybyggerier skal være, både i forhold til ejerboliger, andelsboliger osv.?
Men vi mener helt overordnet set, at det er et rigtig godt forslag, og vi har jo også set nogle meget grelle eksempler, både i Københavnsområdet og i nogle af omegnskommunerne, så på den baggrund er vi positivt indstillet, men vil lige følge udvalgsbehandlingen med nogle opfølgende spørgsmål.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-13:
Det er jo de uligheder så at sige på boligmarkedet, der gør det svært i de større byer.
Jeg kan bare tage mig selv som eksempel: Den lejlighed, jeg boede i, solgte jeg efter 7 år for det samme, som jeg havde købt den for, fordi det var den konstruktion, der var for den type andelslejligheder.
Så har man jo ikke en friværdi med til at komme videre, og det gør det jo rigtig svært for mange.
Heidi Bank (V), 2025-05-13:
Jeg tror bare, det er vigtigt at sige, at det jo ikke er sådan, det er for flertallet.
Det er jo trods alt en mindre gruppe, der vælger sådan hele tiden at flytte og gøre deres egen bolig til en form for forretningsmodel.
Det var egentlig bare det, der var vigtigt for mig at understrege, altså at det for fleste, når de køber et hjem, så er deres hjem, og den dag, de sælger det, står de i samme situation som alle mulige andre: De skal ud at købe nyt.
Bevares, og det er jo fuldstændig rigtigt, de står jo langt bedre end dem, som har valgt at bo i almen bolig og på den måde ikke fået sparet op i deres egen bolig, eller dem, som er kommet ind i en andelsbolig med begrænsninger på.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-13:
Det er jo rigtigt nok, at det er rigtig dyrt, hvis man skal skifte boligform til noget andet, men man kan sige, at hvis du sælger en lejlighed, du ikke har tjent ret meget på, og flytter ind et sted, hvor stigningen så har været uforholdsmæssigt højere, så er det selvfølgelig svært.
Men det vi jo kan se som det klassiske eksempel, hvis man først er kommet om bord på det boligmarkedstog, hvis jeg må kalde det det, er jo, at den friværdi, du optjener så at sige, kan du så putte i den næste bolig osv. osv.
Vi ser jo også nogle, som skifter bolig ret ofte på en strategisk måde, fordi man oparbejder friværdi på friværdi osv., og kan sætte sig i nogle dyrere og dyrere boliger.
Det synes jeg bare er en valid diskussion at have.
Heidi Bank (V), 2025-05-13:
Tak for det.
Jeg har bare trykket på knappen, fordi der kom en ting, som jeg synes måske er værd lige at få italesat.
Der bliver sagt sådan lidt frit fra hukommelsen, at det er en rigtig god forretning for de boligejere, der er kommet ind på boligmarkedet på det rigtige tidspunkt.
Det synes jeg tit er det, man hører.
Kan ordføreren ikke bekræfte mig i, at det at sige, at det er en supergod forretning, hvis du har købt en lejlighed på 80 m² på Østerbro og skal ud at købe en ny lejlighed på Østerbro på 80 m², måske er at glemme at tage højde for, at det netop er et hjem og det er en bopæl, og i det øjeblik, man sælger den, skal man jo finde en ny bopæl.
Medmindre det er, fordi man flytter til et meget billigt område eller man finder en billig lejebolig eller kender nogen, som kan få en ind i en andelsboligforening, så skal man måske lige passe på med altid at italesætte det på den måde.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Mange tak, formand.
Regeringen afskaffer selvbudgettering fra 2026.
I en meget kort proces havde regering besluttet at afskaffe en mangeårige mulighed for, at kommunerne kunne fravælge statsgarantien og i stedet benytte sig af selvbudgettering, en ordning, som ellers har sikret særlig vækstkommuner muligheden for at skaffe midler til etableringen af skoler, tilstrækkelig ældrepleje m.v., og det var med andre ord under al kritik og en meget underlig og forhastet proces, som jeg fortsat mangler et klart svar fra ministeren på hvorfor fandt sted.
Efter meget postyr, bl.a. fra os i Liberal Alliance, men også borgmestre og Kommunernes Landsforening, trak regeringen heldigvis sit forhastede forslag tilbage, og nu står vi med en aftale forhandlet med dem, det vedrører, nemlig kommunerne.
Liberal Alliance bakker op om aftalen, som er et resultat af en forhandling mellem KL og regeringen.
Den anden del af dette lovforslag omhandler et opgør med den forfordeling af Fanø, som i årevis har fundet sted.
Fanø er en ganske veldreven kommune, de fejer for egen dør, og de har både sat kommuneskatten og grundskylden ganske højt op for at finansiere sig selv.
Fanø har i årevis af uforklarlige årsager ikke været omfattet af det tilskud, som ydes til selvstændige økommuner, der ikke har en fast broforbindelse, og sidst jeg var på Fanø, var det en ret klar definition på netop Fanø.
Derfor glæder det mig, at vi nu sikret en sammenhæng mellem lovgivningen og virkeligheden, det forsimpler vores udligningssystem og sikrer mere retfærdighed for de gode borgere på Fanø.
Karsten Filsø (SF), 2025-05-13:
Tak for det.
Budgetlægningen i landets byråd har altid hos mange år været præget af stor usikkerhed: Skal man vælge statsgarantien, eller skal man stedet for vælge selvbudgettering?
For nogle har svaret givet sig selv, mens det for andre er en gambling med eller en satsning af kommunens økonomi.
Jeg har selv i mange år været medlem af økonomiudvalget i min kommune, og jeg kender derfor usikkerheden, ikke mindst fordi meget afhænger af andre kommuners valg, deres økonomi og deres forvaltning af deres økonomi.
Dette lovforslag lægger op til, at man i sin kommune mere sikkert kan foretage sit valg.
Har man en kommune i vækst, kan man med fordel vælge selvbudgettering, hvilket der ikke er så meget nyt i.
Omvendt betaler man en pris, hvis den forventede vækst udebliver.
Det nye er, at man fremover tager mere udgangspunkt i ens egen kommunes udvikling og man i mindre grad bliver afhængig af andre kommuners dispositioner.
Vælger man derimod statsgarantien, hvis ens kommune har mindre lyse udsigter, så vil man nu som noget nyt tilbydes budgetsikkerhed gennem statsgarantien.
Det er en klar forbedring med sådan et sikkerhedsnet.
Ændringen med dette sikkerhedsnet kan betyde en merudgift på 1,5 mia. kr.
Da det her lovforslag er en følge af en aftale, der er indgået med KL tidligere på året, så ser vi positivt på sagen.
Ændringen giver efter SF's opfattelse god mening, og vi støtter forslaget.
Det gælder også den del, der sikrer, at Fanø Kommune fremover vil få andel i øtilskuddet.
De senere år har vist, at det er en rigtig god idé.
Jeg skal hilse fra Enhedslisten og sige, at de ligesom SF støtter forslaget.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-05-13:
Tak for ordet, formand.
Jeg tror, at alle, som har siddet i kommunalbestyrelse det seneste år, i hvert fald mange af os, har oplevet den panik, der har været, når man skulle vælge, om man skulle selvbudgettere eller ej, for det, man egentlig kiggede efter, var, hvordan man mindskede risikoen for at få et kæmpe tab, når man var en lille landkommune.
Grundlæggende synes jeg, det er godt, at man inddrager KL i den her proces, da jeg er sikker på, at det dermed er blevet en meget bedre løsning.
Grunden til, at jeg siger det, er, at regeringen oprindelig havde lagt op til bare at fjerne selvbudgetteringen.
Det trak man så tilbage på grund af kritik fra KL, og det virker til, at vi er endt et langt bedre sted.
For eksempel var den statsgaranterede model, som burde være den sikre, gået hen og var blevet den reelt usikre, og det er noget, der har medført, at kun meget få kommuner valgte den model.
Med det her lovforslag kommer man formentlig tilbage til det mere normale, nemlig at man kan vælge statsgarantien for at få sikkerhed i sin kommunale økonomi, men samtidig også har mulighed for at vælge selvbudgetteringsordningen, hvis det drejer sig om en vækstkommune, hvor man tror mere på egne tal og skøn.
Fremover skal efterregulering baseres på kommunens egen udvikling frem for landsgennemsnittet, hvilket også øger budgetsikkerheden.
Samtidig, som det blev nævnt af tidligere ordførere, indføres der et sikkerhedsnet med en øvre grænse på 1,5 mia. kr. for samlede merindtægter, som også sættes som loft for modregning i bloktilskuddet.
Endelig er der det mindre element i lovgivningen, som handler om Fanø Kommune, der så også omfattes af tilskudsordningen for ø-kommuner og får et ekstra tilskud på 20 mio. kr.
Det er helt i tråd med Danmarksdemokraternes fokus på en retfærdig behandling af landets yderområder, så derfor kan Danmarksdemokraterne stemme for lovforslaget, da det både bidrager til øget budgetsikkerhed og sikrer, at Fanø Kommune får bedre økonomiske vilkår.
Lars Christian Lilleholt (V), 2025-05-13:
Tak for det, formand, og tak til ministeren for at fremsætte det her lovforslag.
Lovforslaget udmønter en aftale mellem regeringen og KL fra februar 2025, og lovforslaget skal sikre, at selvbudgetteringsordningen fremover målrettes kommuner med stor befolkningsvækst og vækst i det hele taget og skaber samtidig større budgetsikkerhed for de kommuner, der vælger statsgaranti.
Det bakker Venstre op om.
Med forslaget justerer vi ordningen, så den igen bliver som tiltænkt – et redskab til vækstkommuner.
Fremover bevares muligheden for, at nogle kommuner kan vælge selvbudgettering, men de afledte konsekvenser for andre kommuner mindskes betydeligt.
En væsentlig ændring er, at efterreguleringer fremover i langt højere grad vil tage udgangspunkt i den enkelte kommunes faktiske udvikling og ikke længere i landsdækkende eller regionale tal.
Derudover indføres der et sikkerhedsnet med en samlet grænse på 1,5 mia. kr. for de samlede gevinster ved selvbudgettering.
Lovforslaget har altså til formål at målrette selvbudgetteringsordningen mod vækstkommunerne og skabe ro og stabilitet omkring kommunernes økonomi for de øvrige kommuner.
Med forslaget er der også et årligt ø-tilskud på 20 mio. kr. til Fanø Kommune fra og med tilskudsåret 2026.
Fanø har som den eneste ø-kommune uden fast forbindelse hidtil ikke modtaget det særlige ø-tilskud, som f.eks. Ærø, Samsø og Læsø har.
Med forslaget her får Fanø samme mulighed for et fast ø-tilskud, som de øvrige økommuner.
Venstre støtter lovforslaget, og jeg skal hilse fra Moderaterne og sige, at det gør de også.
Anne Paulin (S), 2025-05-13:
L 215, som vi behandler nu i salen i dag har til formål at sikre en større sikkerhed og stabilitet omkring de kommunale budgetter.
Med lovforslaget ændres den nuværende selvbudgetteringdordning, så den i højere grad kommer til at opfylde sit oprindelige formål, nemlig som en mulighed for et mindretal af kommunerne – dér, hvor man oplever en stor befolkningsudvikling.
Det var ikke holdbart i længden, og derfor er det også rigtig vigtigt, at regeringen og KL har kunnet nå til enighed om en ændring af reglerne.
Med den nye model beholder kommunerne således muligheden for at lave selvbudgettering på baggrund af deres egne skøn og udskrivningsgrundlag og folketal, men virkningen af ordningen reduceres.
Dertil skabes der igen tryghed for de kommuner, som vælger at benytte statsgarantien, når de kommunale budgetter skal lægges, idet der fremadrettet maks. vil kunne blive modregnet 1,5 mia. kr. i det samlede bloktilskud som følge af andre kommuners brug af selvbudgettering.
Derudover indføres der med lovforslaget også et permanent ø-tilskud til Fanø.
Sophie Løhde (V), 2025-05-13:
Men der er det jo også allerede sådan i dag, at ikkeøkonomisk støtte efter omstændighederne også kan udgøre et tilskud i partiregnskabslovens og partistøttelovens forstand, eksempelvis udlån af lokaler, der stilles til rådighed for et parti eller en kandidat.
Så det afgørende er jo sådan set, om den pågældende person, der udlåner lokalerne, er bosat i udlandet, og ikke om lokalerne befinder sig i København.
Så er det jo sådan, hvis det f.eks. er en middag og beløbet fuldstændig modsvarer værdien af en middag eller lignende, så er der jo ikke tale om en donation i partiregnskabslovens og partistøttelovens forstand.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Hvis man ved, at man ikke skal forholde sig til bagatelbeløb, altså småbeløb, om du låner et lokale, eller om der er en tysker, der deltager i et vælgerarrangement på dansk side af grænsen, eller om du modtager en enkelt krone på MobilePay fra udlandet og så ikke behøver sætte al mulig administration i gang og skrive det ind i dine regnskaber og alt sådan noget, så vil det jo alt andet lige være mere bureaukratisk, end hvis man sagde: Alt under f.eks. 5.000 kr. behøver I overhovedet ikke at forholde jer til.
Sophie Løhde (V), 2025-05-13:
Lovforslaget her er jo et resultat af de politiske drøftelse, som Folketingets partier har haft med hinanden, og som i sidste ende har ført til, at der er indgået en meget bred politisk aftale, som beklageligvis ikke støttes af Liberal Alliance og Dansk Folkeparti.
Jeg formoder jo også, at spørgsmål omkring bagatelgrænser er et af de spørgsmål, også har været diskuteret i de politiske drøftelser.
Der har været et ønske om, at man skulle lave en model, der indeholdt et stramt forbud; det skulle være simpelt og enkelt at administrere.
Og hvis man alt andet lige indfører en bagatelgrænse, er det jo ikke et lige så stærkt værn mod udenlandsk indblanding.
Det vil i øvrigt også gøre det mere besværligt at administrere for partierne, kandidatlisterne og kandidaterne, hvis det er, at man også skal til at administrere forskelligt alt efter donationen størrelse.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Mange tak.
Normalt indfører man jo bagatelgrænser og minimumsgrænser for at reducere bureaukrati og kontrol; det er derfor, at jeg har meget svært ved at se, hvorfor den ikkeeksisterende bagatelgrænse i det her forslag skulle have det modsatte formål.
For der vil være rigtig mange gråzoner, hvor man jo meget tydeligt kan konstatere, det her er et bidrag fra udlandet, men vil det så være omfattet eller ikke?
Det var noget vi gennemgik ved den tekniske gennemgang.
Det kunne f.eks. være udlån af en pendlerlejlighed, der er ejet af en i udlandet, eller deltagelse i valgkampsarrangementer, selv om du er bosat i ulandet.
Der ville det jo være ekstremt let, hvis man sagde, at der var en bagatelgrænse på 5.000 kr. f.eks., for så behøver man slet ikke at bekymre sig om det.
Eller hvis man har konstateret, at man har fået en MobilePay-donation på 1 kr. fra en, man ved bor i Schweiz, så ville man jo skulle sætte hele systemet i gang her og tilbagebetale det og skrive det ind i et regnskab og gøre alle mulige ting, selv om det nok ikke den ene krone, der kan kan være en trussel eller påvirke det danske demokrati.
Så vil ministeren forklare mig lidt mere, hvorfor en bagatelgrænse skulle føre til mindre bureaukrati?
Lise Bertelsen (KF), 2025-05-13:
Tak for ordet, formand.
Vi støtter lovforslaget, som udmønter den aftale, der blev indgået mellem regeringen og KL den 18. februar 2025.
Det er positivt, at muligheden for selvbudgettering fastholdes for vækstkommuner, samtidig med at der med forslaget skabes en større budgetsikkerhed gennem et nyt sikkerhedsnet.
Det skaber mere stabile og forudsigelige vilkår for kommunerne, og det ved alle, der har siddet med om bordet i budgetforhandlingerne derude, at der er brug for, og det er, uanset om man vælger at selvbudgettere eller statsgarantien.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Peter Kofod (DF), 2025-05-13:
Det er jo et lovforslag, som normalt ikke påkalder sig så meget debat, som vi nu behandler, og jeg kan jo også sige, at vi også kommer til at støtte det.
Det er fint, at man fastholder muligheden for, at de kommuner, der har glæde af det, kan benytte sig af selvbudgettering i fremtiden, og det udmønter jo også den aftale, som regeringen har lavet med KL.
Så det kan vi bakke fuldstændig op om.
Lea Wermelin (S), 2025-05-13:
Det er Socialdemokratiets politik, at kommunerne får en vigtig og afgørende stemme i forhold til fremtidens sundhedspolitik.
Det er jo også derfor, at det modsatte af det, som spørgeren siger, gør sig gældende med vores strukturreform, nemlig at kommunerne får mere at skulle have sagt.
For det er et forpligtende samarbejde, som sundhedsrådene kommer til at udgøre, hvor man jo også kommer til at have hånden på kogepladen fra kommunens side, også i forhold til økonomien, og kommer til at have et meget tættere samarbejde med regionerne i forhold til netop at finde ud af, hvordan vi laver de helt gode løsninger lokalt for vores område.
Så jeg deler ikke den opfattelse, som spørgeren har, i forhold til hvad det egentlig er, der kommer til at ske her, for vi kommer til at se, håber jeg, og det er det, vi har besluttet, at der skal være nogle sundhedsråd, som kommer til at have rigtig meget hånd i hanke med de lokale sundhedstilbud.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-05-13:
Mit spørgsmål går på, hvordan Socialdemokratiet forholder sig til, at kommunerne får mindre indflydelse i sundhedsrådene, i forhold til at både sundhedsklynger og de forskellige samarbejder nedlægges til fordel for den her mere tynde relation, hvor der kun er én repræsentant og de dermed bliver meget underrepræsenteret.
Er det Socialdemokratiets politiske holdning, at kommunerne skal inddrages mindre i sundhedspolitik fremadrettet?
Sophie Løhde (V), 2025-05-13:
Først og fremmest glæder jeg mig da over, at Liberal Alliance synes, at det er et godt lovforslag, som regeringen fremsætter.
Jeg er ikke helt sikker på, at vi var kommet hertil i forhold til også at kunne få fremdrift til at få vedtaget de fornødne ændringer i den her ordning, hvis ikke vi som regering også sådan lidt tydeligt sagde: Vi har et problem, og det skal løses nu.
Det er helt rigtigt, at kommunerne, da vi i første omgang sendte et udkast til lovforslaget i høring, også havde en række indvendinger i forhold til det.
Det var på den baggrund, at vi satte os sammen i regeringen og Kommunernes Landsforening og gennemførte et arbejde omkring det og sagde: Okay, kan vi så opstille en lidt hård deadline for os i fællesskab om at tilvejebringe nogle holdbare ændringer af ordningen?
Det er det, vi har indgået aftale om tidligere i år, og jeg noterer mig jo også, at kommunerne dermed bakker op om den løsning, som vi nu lovgiver om med det fremsatte lovforslag.
Det synes jeg alt i alt er rigtig positivt.
Carl Andersen (LA), 2025-05-13:
Mange tak, og tak til ministeren for et godt lovforslag, som er kommet på baggrund af en god dialog med KL.
Mit spørgsmål er egentlig, hvorfor regeringen i første omgang havde valgt en meget forhastet proces, hvor man tilbage i slutningen af 2024 fuldstændig ville afskaffe selvbudgettering, fremfor at have en proces som den, vi har her, og det gode lovforslag, som vi nu har foran os.
Sophie Løhde (V), 2025-05-13:
Tak for det, formand,
og lad mig starte med også at kvittere for de konstruktive bemærkninger og, må man sige, den meget, meget brede opbakning her i Folketinget til lovforslaget.
Jeg tror næsten, at jeg godt tør foruddiskontere, at hvis ellers partiernes tilkendegivelser holder hele vejen igennem udvalgsbehandlingen, kan vi forvente at få en grøn tavle efterfølgende bag os fra de partier, der er til stede her i dag.
Jeg medgiver, at det er kompliceret stof, som vi behandler i dag, men som jeg også synes vi er kommet godt rundt om, herunder jo også ved, at vi har afholdt en teknisk gennemgang i Folketingets Indenrigsudvalg, som jeg synes var ganske velegnet.
Her afslutningsvis vil jeg da gerne understrege vigtigheden af lovforslaget, og måske også i virkeligheden sætte et par ord på hvorfor.
Den nuværende selvbudgetteringsordning har eksisteret i mange år og har i store perioder levet, kan man sige, et ganske stille liv.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at vi også var nået til et punkt, hvor den nuværende ordning ikke længere kunne forsvares.
Vi har set inden for de senere par år, hvordan ordningen har vist sig uholdbar med store afledte konsekvenser for kommuneøkonomien.
Lovforslaget her er vigtigt, fordi det er med til at skabe øget budgetsikkerhed i kommunerne, så de kan fokusere på deres kerneopgaver frem for at bruge kræfter på at vurdere risikoen ved det ene eller det andet valg af budgetteringsmetode.
Med forslaget her bevarer vi muligheden for, at nogle kommuner fortsat kan vælge at selvbudgettere, samtidig med at de afledte konsekvenser for kommunerne minimeres betydeligt.
Med forslaget så bliver statsgarantien derfor nu igen et trygt budgetvalg for kommunerne, og det er også mit indtryk, at forslaget er blevet taget godt imod.
Høringsperioden har i hvert fald ikke givet indtryk af andet.
De ændringer, vi foreslår, udspringer af et konstruktivt samarbejde med Kommunernes Landsforening, og jeg vil også gerne benytte lejligheden til at kvittere for det i forhold til at kunne finde nogle gode og holdbare løsninger i et samarbejde, også når det handler om en svær opgave.
Jeg er glad for og stolt over, at vi har kunnet fremsætte et lovforslag med ændringer, som er fagligt funderet, og som kommunerne også samlet bakker op omkring.
Endelig vil jeg også sige tak til ordførerne og for jeres opbakning ved førstebehandlingen her i dag.
Jeg synes, at indlæggene og debatten vidner om en stor respekt for vores kommunestyre og ønsket om at sikre øget budgetsikkerhed til gavn for alle kommuner.
Jeg vil også gerne takke Folketinget for, at det har været muligt at behandle lovforslaget med kort varsel for forhåbentlig at få det vedtaget inden sommerferien.
For det betyder også, at den ændrede ordning vil kunne gælde for næste års kommunebudgetter, og dermed øger vi også budgetsikkerheden allerede fra 2026.
Vi må ikke glemme, at vi med lovforslaget her også får lagt et årligt tilskud til Fanø Kommune lagt ind i udligningsloven.
Dermed anerkender vi, at Fanø Kommune som en lille ø-kommune også har nogle særlige merudgifter, og det får de nu et årligt øtilskud til at håndtere.
Så også tak for opbakningen hertil.
Christina Olumeko (ALT), 2025-05-13:
Tak for ordet.
Med lovforslaget foreslås det at lave en ny model for selvbudgettering.
Med den nye foreslåede model vil kommuner ikke på samme måde som i dag kunne blive presset til at vælge statsgarantien fra, udelukkende fordi mange andre kommuner har gjort det.
Jeg kan ikke love, at jeg forstår den nye model i sin dybde.
Jeg synes, det er et meget teknisk område, men jeg hæfter mig ved, at den nye model for selvbudgettering er et resultat af en aftale mellem regeringen og KL fra februar 2025, og den aftale bakker Alternativet op omkring.
Derudover foreslås det med lovforslaget at indføre et permanent øtilskud til Fanø Kommune.
Vi mener, det er hensigtsmæssigt og på tide, at Fanø Kommune ligestilles med de øvrige økommuner.
Af de grunde kan Alternativet støtte lovforslaget.