runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-30:
Jeg vil starte med at tilslutte mig den megen opbakning, der er til de to forslag.
Begge forslag har været fremsat tidligere, og SF har tidligere været medforslagsstiller.
Og som tidligere bakker vi også op om begge forslag.
Vi er jo ikke sådan nogen, der render rundt og laver kovendinger.
Som nævnt er der tale om en udvidelse af mulige opstillingsformer, og selv om vi stadig væk bakker op om det, vil jeg faktisk også gerne støtte hr. Magnus Heunickes forslag om et ekspertmøde eller en høring.
For en udvidelse af opstillingsmåden kan jo også gøre det sværere for borgerne at holde styr på, hvordan de stemmer, som man afgiver, forvaltes.
Det ville være en utilsigtet konsekvens.
Så jeg tænker, at det ville være rigtig fint, hvis vi kunne gøre begge dele, altså både få lidt mere fælles klarhed over, hvordan borgerne har overblikket over de forskellige opstillingsmuligheder, mens vi samtidig selvfølgelig skal give mulighed for, at det er de enkelte partier, der beslutter, hvad det er for nogle opstillingsformer, de vælger.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-30:
Jeg synes, man skal være meget varsom med, lige meget hvilken position man så måtte tage, at gå efter metoder til at fremme enten en speciel form for samarbejde, eller at et flertal kan udnytte sit flertal.
Det må være op til de partier, der bliver valgt, hvis de får flertal, om de vil bruge det flertal, eller om de vil have et bredere samarbejde.
Jeg tror, at hr. Finn Sørensen kender mig som en, der gerne vil det brede samarbejde om mange sager.
Det synes jeg også at de sager, som vi foreløbig har haft de seneste måneder, har været gode eksempler på.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-30:
For dem har ordføreren jo selv været med til at fremføre ved tidligere lejligheder.
Det er det, vi skal vurdere det ud fra.
Og hvis vi kigger på det ellers højt besungne danske samarbejdende folkestyre, ser vi, at det jo bare er en kendsgerning, at det igennem mere end hundrede år har bygget på kompromiser for at skaffe et flertal.
Det har ikke været præget af, at et parti, der ikke havde et flertal bag sig blandt vælgerne, kunne komme til at bestemme det hele, for nu at sige det sådan.
Så det ville vel være i bedste overensstemmelse med de demokratiske traditioner, der nu har udviklet sig i det her land, at man gik over til at bruge den metode, som forslagsstillerne foreslår.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-30:
Man kan i hvert fald sige, at det vil tilføje det spændende dilemma, at der så er et parti, der har fået flere vælgere end de andre partier, som så derefter skal roses for ærligheden for de kompromiser, de så har indgået med dem, der repræsenterer et mindretal blandt vælgerne, men ikke et flertal blandt de valgte.
Det illustrerer jo i virkeligheden som hele hr. Finn Sørensens indlæg det dilemma, der er.
Jeg synes, man skal være helt ærlig og åben og sige, at der er det dilemma.
Og så kan man vægte, om det er det ene eller det andet.
Jeg tror, at det for de fleste af os i virkeligheden ofte vil være på en knivsæg, om man skal gå til den ene side eller den anden side, fordi dilemmaet er så åbenlyst.
Der har regeringen så valgt at holde fast i den kendte metode.
Men det er klart, at hr. Finn Sørensen jo nok kan forstå, at jeg også sagtens kan have forståelse for de ræsonnementer, som hr. Finn Sørensen kommer med.
Susanne Eilersen (DF), 2017-03-30:
Når nu den her ændring i de her to love ikke behøver at berøre Socialdemokratiet på nogen som helst områder, bliver jeg nødt til at spørge igen: Hvorfor vil Socialdemokratiet ikke åbne op for den demokratiske ret, andre partier har til at blive opstillet på listen på en anden måde, og til, at optælling af mandater kan foregå på en anden måde?
Det burde jo stå et parti fuldstændig frit for.
Og vi er ikke bange for, at demokratiet skrider med det her, tværtimod mener vi, at det styrker demokratiet at gøre det her.
Så hvorfor ønsker Socialdemokratiet ikke at give andre partier en mulighed, som de jo bare selv kan afstå fra at tage?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-30:
Tak for forslaget fra Dansk Folkeparti, Enhedslisten og SF i forhold til spørgsmålet om ændring af lov om kommunale og regionale valg, således at den nuværende d'Hondtske fordelingsmetode erstattes af den største brøks metode i forbindelse med mandatfordelingen ved kommunal- og regionalvalg.
Nu går vi nok ind i de lidt mere tekniske finesser, og med hensyn til det her forslag er jeg nok lidt mere enig i hr. Magnus Heunickes betragtninger fra før om, at her er det vigtigt at holde tungen lige i munden.
Der er jo fordele og ulemper ved de to metoder for nu at sige det, som det er.
Jeg tror, det er de fleste bekendt, at det her jo også er noget, der har været diskuteret ved tidligere lejligheder.
Fordelen ved den d'Hondtske metode er bl.a., at et parti, der har flertal, altid vil få flertal; altså, et parti, der har flertal blandt de stemmeberettigede, vil også få flertal i kommunalbestyrelsen.
Ulempen er så til gengæld, at små partier har sværere ved at blive repræsenteret, og at et parti, der ikke har flertal blandt vælgerne, alligevel kan få flertal i kommunalbestyrelsen.
Der er både dilemmaet om, hvem der får flertal og ikke får flertal, og så er der spørgsmålet om, hvem der bliver overrepræsenteret.
Med den d'Hondtske metode bliver store partier marginalt overrepræsenteret.
Ved den største brøks metode bliver små partier marginalt overrepræsenteret.
Det er jo et meget åbenlyst dilemma, som vi dermed skal tage stilling til.
Det er sådan, at regeringen har valgt at sige, at det er de nuværende regler, vi fortsat vil støtte op om, fordi vi mener, at det er afgørende, at et parti, der har flertal blandt vælgerne, også vil have flertal i kommunalbestyrelsen.
Så er der måske nogle, der har læst op på det og dermed også ved, at Liberal Alliance partimæssigt har haft en anden holdning ved tidligere lejligheder, og der må man bare sige, at politik er at give og tage.
Vi har lige behandlet to andre forslag på valgområdet, hvor det var lidt anderledes, hvordan regeringspartierne havde stillet sig ved den seneste lejlighed, og sådan er det.
Nogle gange bliver det, som man selv mente – det gjorde det så i de to forrige – og den her gang bliver det, som andre mente.
Det lever vi fint med.
Det er jo et godt eksempel på, at der er indflydelse til alle ved at indgå i et regeringssamarbejde.
Mange tak.
Jeg gør det lidt på opfordring.
Jeg tænkte, at jeg bare lige ville bemærke, at hvis der er ønske om det også fra forslagsstillernes side, er vi sådan set åbne for at lave en høringsproces faciliteret af ministeriet.
Det ville selvfølgelig skulle være med forslagsstillernes accept, fordi det vil skyde den endelige ikrafttrædelse med en måned, hvis vi skal lave sådan en høringsproces.
Jeg kan se, der nikkes, så det synes jeg bare vi skal blive enige om at gøre.
Susanne Eilersen (DF), 2017-03-30:
Tak for det.
Jeg bliver nødt til at minde spørgeren om, at jeg ikke sidder i regeringen, og at jeg ikke har embedsapparatet under mig.
Men jeg er helt sikker på, at det vil finde sted.
Jeg ved ikke, om ministeren går på bagefter og kan bekræfte det her og fortælle om, hvad han har tænkt sig at gøre i det her spørgsmål.
Vi i Dansk Folkeparti sætter ikke en hindring for dialogen i udvalgsarbejdet.
Selvfølgelig gør vi ikke det.
Det siger sig selv.
Det ville da være fjollet.
Jeg ser gerne, at vi alle sammen kan bakke op.
Som spørgeren siger, er det valgloven, vi har med at gøre, og det ser pænest ud, at vi alle sammen kan finde en mindelig løsning på det.
Magnus Heunicke (S), 2017-03-30:
Tak for det, og tak for de sidste bemærkninger.
Jeg vil godt gøre noget klart.
Jeg kan forstå, der er rigtig mange, der nu støtter det her forslag.
Vi har ikke taget stilling endnu.
Vi sætter jo selv mange forslag til afstemning for at få debatten i gang.
Det er glimrende.
Men jeg vil bare bede ordføreren om at bekræfte, at vi i udvalget får afholdt de høringer og talt med de eksperter, som skal rådgive os, så vi er sikre på, at vi altså er på sikker grund her.
Jeg har fuld forståelse for frivilligheden i det.
Jeg har fuld forståelse for mekanismerne i det og de uhensigtsmæssigheder, man forsøger at rette op på.
Men man kan jo risikere at skabe nogle nye, som man ikke er klar over, hvis ikke vi er helt sikre.
Jeg håber på at få ordførerens bekræftelse på, at vi får tid til det i tidsplanen, for det er altså valgloven, vi taler om.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-30:
Og tak til ministeren for en også meget klar, kan man sige, opstilling af dilemmaerne, nemlig fordele og ulemper ved de to metoder.
Så er det jo et politisk valg, hvilken man træffer.
Egentlig også tak for et ærligt svar, i forhold til hvorfor man har skiftet holdning.
Nu er man kommet i regering, og nu er der en ny situation.
Det er jo befriende ærligt, og så har der været givet og taget.
Så kan man vurdere, om det er en rigtig tilgang til sådan et spørgsmål, men jeg synes, det er fair at lægge det ud på den måde.
Det kunne man måske forestille sig.
Det kan vi jo så more os over alle sammen.
Det, jeg gerne vil spørge om, er: Hvad er bedst for demokratiet?
Altså, ministeren erkender jo, at den nuværende metode at tælle det op på, den d'Hondtske metode – for straks at få alle gardiner til at rulle ned for øjnene af dem, der følger med – kan medføre, at et parti, der er i mindretal blandt vælgerne, altså som ikke har et flertal af vælgerne bag sig, alligevel får et flertal i kommunalbestyrelsen og på den måde kan majorisere andre partier.
Er det godt for demokratiet?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det vil jo nemlig medføre noget andet.
Og ja, det kan så også risikerer at medføre det modsatte, men det vil trods alt tvinge det store parti ud i en øvelse, som vi ellers er så glade for herhjemme, nemlig forhandlinger med andre partier for at skaffe sig flertal for de ting, man gerne vil.
Magnus Heunicke (S), 2017-03-30:
Tak for spørgsmålet.
Det har intet at gøre med stillingen imellem partierne, altså hvor mange mandater partierne får ind.
Så tak for, at ordføreren for forslagsstillerne selv slår det fast.
Jeg har nu heller ikke sagt det, men hvis nogen troede det, vil jeg sige, at det intet har med det at gøre.
Det har at gøre med, hvem der fra det parti får lov til at beklæde de mandater, der er.
Det er det, det kommer an på.
Vender man spørgsmålet om og spørger, hvorfor man ikke bare laver valgfrihed på alt, vil jeg svare, at det vil vi ikke gøre, for det vil være helt hovedløst, hvis vi siger, at alle ideer til al form for opstilling skal være i orden.
Jeg har slet ikke afvist, at det her kan være noget, som man kan være tilhænger af, men vi er nødt til at gøre det meget grundigt, når vi vælger at ændre valgloven.
Susanne Eilersen (DF), 2017-03-30:
Tak for det, formand.
I dag behandler vi et lovforslag om frikommuneforsøg, og det omhandler tre forskellige ting.
Den første er bjørneklo, så er der noget med busser, og så er der noget med callcentre.
Frikommuneforsøgene løb, som vi hørte før, fra 2012 til 2015, og nu vil regeringen gerne ophøje nogle af de forsøg, som har vist sig at give rigtig gode resultater ude i kommunerne, til lov.
Det første handler om, at kommunen kan foretage bekæmpelse af bjørneklo for ejers regning, hvis denne ikke efterlever påbud.
I dag gælder det kun for flyvehavre, og det tilføjes så i loven, at det også gælder for bjørneklo.
Og det lyder jo meget fornuftigt, også set i lyset af at der i lovforslaget er indskrevet en maksimal pris på, hvad borgeren kan blive opkrævet, og den pris er på 3,81 kr. pr. kvadratmeter, så borgeren ikke rammes uforholdsmæssigt hårdt.
Det andet går ud på at øge fleksibiliteten og anvendelsen af afgiftsfri busser, ved at flere plejecentre kan gå sammen om en eller flere busser til gavn for plejecenterets borgere, og at busserne kan bruges til andre formål end befordring af egne borgere, så længe kørslen er af interesse for institutionen.
I Dansk Folkeparti er vi utrolig glade for, at beboere på plejecentre får bedre muligheder for at komme ud til forskellige aktiviteter.
I udvalgsbehandlingen har vi dog brug for at få belyst, hvad kørsel med andre formål er, og om det eventuelt går for langt i forhold til erhvervsmæssig kørsel.
Så derfor har vi nogle opklarende spørgsmål i udvalgsbehandlingen, og med det her lovforslag kan vi så også kun opfordre plejecentrene til, at busserne bliver brugt til borgerne, så de ikke bare får lov til at stå.
Det sidste frikommuneforsøg vil give flere kommuner lov til at gå sammen i fællesskab om at etablere et fælles callcenter.
Det er vigtigt for Dansk Folkeparti, at sådan et fælles callcenter fortsat yder en høj service til borgerne, og at det også er underlagt reglerne i forvaltningsloven og persondataloven, når det drejer sig om at håndtere virksomheders og borgeres data.
I lovforslaget er det beskrevet, at kommunerne derved kan bruge ressourcerne på bedre vis, og hvis vi får en forsikring om, at det ikke forringer borgerens service og retssikkerhed, så lyder det rigtig fornuftigt.
I Dansk Folkeparti er vi rigtig positive over for de her tre frikommuneforsøg, og vi ser frem til den videre udvalgsbehandling, hvor vi har et par opklarende spørgsmål.
Magnus Heunicke (S), 2017-03-30:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her er en opfølgning på de frikommuneforsøg, som løb fra 2012 til 2015, hvor ni kommuner besluttede sig for og fik lov til at gå foran og undersøge, om ikke man kunne arbejde mere frit, mere smart og mere sammen for at løse de her opgaver, som man skal i en kommune.
De er nu færdige med de, jeg tror, det var i alt mere end 80 unikke forsøg – nogle af dem er allerede blevet implementeret i lovgivningen.
Nogle af dem var måske ikke den store succes, men langt de fleste var faktisk en kæmpe succes, og her er tre konkrete elementer, som man har haft succes med ude i de her kommuner.
Derfor synes jeg, at det helt rigtige er, at Folketinget så siger: Jamen hvis det har været en succes i de her forsøg, så lad os gøre det nationalt og lad os give mulighed for, at flere kommuner kan få gavn af de her forsøg, så vi i sidste ende får brugt skatteborgernes penge bedre og får en bedre velfærd og bedre service til borgerne.
Det ene handler om, hvordan man bekæmper bjørneklo mere klogt, det andet handler om, hvordan vi får bedre mulighed for at bruge busser til vores velfærdsinstitutioner, og det sidste handler om, hvordan de kommunale callcentre og borgerservicecentre kan arbejde smartere, billigere og bedre.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-30:
Tak for det.
For en god ordens skyld og nu, hvor vi har haft god tid til at tænke os om: SF indstiller lovforslaget til vedtagelse og tilslutter sig i øvrigt Alternativets bemærkninger om, at såfremt der under anlægsfasen kommer væsentlige indsigelser fra Danmarks Naturfredningsforening eller andre lignende organisationer eller myndigheder, forventer vi, at organisationerne gives mulighed for en rimelig behandling af deres indsigelser.
Henning Hyllested (EL), 2017-03-30:
Når jeg tager ordet til det her lovforslag, er det for at gøre opmærksom på, at Enhedslisten har stillet et rigtig godt og velkvalificeret ændringsforslag, som vi egentlig synes Tinget burde overveje at stemme for.
Vi har nemlig foreslået, at den motortrafikvej, som forslaget handler om, og som skal anlægges rundt om Haderup for at aflaste Haderup for bl.a. tung trafik, bliver anlagt som en tosporet motortrafikvej med en hastighedsbegrænsning på 90 km/t., i stedet for regeringens forslag, hvor omfartsvejen, som det fremgår af lovforslaget, foreslås anlagt som en motortrafikvej med 2+1 spor og med en hastighedsbegrænsning på 100 km/t. – for at det ikke skal være løgn.
Ændringsforslaget, som vi stiller, er i overensstemmelse med VVM-undersøgelsens forslag A1, som det hedder, og det er, fordi Enhedslisten er af den opfattelse, at det er unødvendigt, og at det er overflødigt med en hastighedsbegrænsning på 100 km/t. på den planlagte omfartsvej.
Enhedslisten lægger i den forbindelse vægt på flere forhold.
Dels er der alene tale om en strækning på 5,5 km, så den tidsmæssige besparelse ved at hæve hastighedsbegrænsningen fra 90 til 100 km/t. vil være ret minimal, og det fremgår faktisk også af de undersøgelser, der er lavet.
Desuden vil hastighedsbegrænsningen på den eksisterende vejstrækning nord og syd for den planlagte omfartsvej fortsat være 80 km/t., og det er egentlig, uanset hvilken løsning der vælges.
Det vil betyde, at bilisterne først skal accelerere fra 80 til 100 km/t., og kort efter skal de bremse op igen og nedgradere hastigheden til 80 km/t.
Det er jo den form for kængurukørsel, som efter Enhedslistens opfattelse ikke er godt for trafiksikkerheden, ligesom mange accelerationer efterfølgende med efterfølgende nedbremsninger vil være til skade for miljøet.
Det skal jo navnlig ses i forbindelse med den meget minimale tidsgevinst, der efter alt at dømme vil være ved at opgradere strækningen med en hastighedsbegrænsnig på 100 km/t.
Desuden vil anlæggelsen af en tosporet motortrafikvej medføre en besparelse på det samlede anlægsbudget i størrelsesordenen 30-40 mio. kr., hvis man skal tro VVM-undersøgelsen, i sammenligning med det forslag, der ligger, om, at man udstyrer omfartsvejen med 2+1 spor og hæver hastighedsbegrænsningen til 100 km/t. Jeg vil gøre opmærksom på, at den pågældende vejstrækning hører til nogle af landets allermindst belastede vejstrækninger – det fremgår af Vejdirektoratets opgørelse over statsvejnettet – så det er efter vores mening fuldstændig overflødigt at opgraduere til en 2+1-sporet motorvej.
Så derfor stiller vi det her forslag, og vi håber selvfølgelig, at Tinget vil vedtage det, men skulle det ikke være tilfældet, kommer vi frygteligt igen ved tredjebehandlingen med et nyt ændringsforslag.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2017-03-30:
Jeg synes, det er nogle gode og gennemarbejdede eksempler, som man har taget med i beslutningsforslaget.
Jeg kan ikke på stående fod sige, hvordan regeringen vil forholde sig til et ændringsforslag af den karakter, som fru Susanne Eilersen taler om.
Men det er klart, at der vil blive kigget på alle de forslag, der måtte blive stillet i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Carl Holst (V), 2017-03-30:
Tak for det, formand.
Venstre kan også støtte lovforslaget om frikommuneforsøg.
Vi tror på, at det er en rigtig arbejdsform at spørge kommunerne, om vi forsøgsvis kan få afdækket nogle uhensigtsmæssigheder i den nuværende lovgivning, som er hæmmende i forhold til følelsen af fleksibilitet for borgeren og i forhold til en mere rationel drift.
De erfaringer skal så udmøntes til at gælde for alle kommuner, og de to foregående ordførere har fint beskrevet, hvad indholdet i de tre ting i lovforslaget er.
Derfor vil jeg bare komme med nogle enkelte bemærkninger set fra Venstres side.
Omkring afgiftsfritagelse for busser vil jeg sige, at den er der i dag, og nu bliver rammerne for den udvidet.
På den ene side må det ikke på noget tidspunkt opleves som konkurrenceforvridende af det private marked.
På den anden side kan man måske se på, om det kan gøres endnu mere fleksibelt, ved at frivillige i civilsamfundet med busser kan forøge deres indsats og bidrag inden for socialpolitikken.
Det vil jeg gerne på Venstres vegne have at vi måske overvejer i det videre arbejde.
Der kom jo en kommunalreform, der som en naturlig konsekvens af de større kommuner gjorde afstandene i de enkelte kommuner større.
Om bjørneklo vil jeg sige, at jeg er rigtig glad for, at det i høringsnotatet fra ministeriet så tydeligt bliver understreget, at det værktøj, man nu giver til offentlige myndigheder, kun kan tages i brug på baggrund af en partshøring, så borgernes retsfølelse for fremtiden er intakt.
Tak for ordet.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-30:
De tidligere ordførere har jo gjort udmærket rede for, hvad lovforslaget går ud på, så det skal jeg ikke trætte forsamlingen eller dem, der måtte kigge med, på at gentage.
Enhedslisten støtter også lovforslaget, for de tre kommuneforsøg, som nu udmøntes i en generel lovgivning, var nemlig nogle af dem, som vi var tilhængere af i det oprindelige lovforslag, som jo var en stor rodekasse af mange forskellige kommuneforsøg, hvor Enhedslisten måtte stemme imod lovforslaget som sådan, fordi der var nogle absolut uspiselige forsøg, og vi oplevede, at man forringede borgernes rettigheder.
Susanne Eilersen (DF), 2017-03-30:
Sådan en lang, bekymrende redegørelse, som ordføreren her kommer med, kræver lige et par spørgsmål.
Det lyder næsten, som om Socialdemokratiet er bange for, at de ikke får de mandater, de skal få, men det er jo slet ikke det, det drejer sig om.
Det her drejer sig ene og alene om, at man giver et parti lov til at få en valgmulighed ekstra.
Det står jo Socialdemokratiet frit for at beholde de former, man har, men Socialdemokratiet vil så også spænde lidt ben, som jeg hører det, for, at andre partier, der har andre ønsker, ikke skal få lov til det.
Så jeg vil godt høre ordføreren, hvorfor man ikke vil give andre partier en demokratisk mulighed for at opstille på andre måder.
Anders Johansson (KF), 2017-03-30:
Tak for ordet.
Jeg vil ligesom de foregående ordførere sige, at vi også fra konservativ side kan bakke op om lovforslaget.
Jeg tror, det er vigtigt, at man giver kommunerne tilstrækkelig fleksibilitet og frihed og lokal mulighed for at finde de rigtige løsninger.
Jeg tror, det er på den måde, man også sikrer den mest effektive drift af kommunerne.
Jeg vil ikke komme ind på de tre elementer i lovforslaget.
Jeg vil bare sige, at det, der er vigtigt for os, er, at det her jo ikke giver kommunerne nye pligter, men til gengæld giver et øget lokalpolitisk råderum, som jeg synes er vigtigt.
Samtidig fjerner man en lille smule af det bureaukrati, som kommunerne er underlagt, og det finder vi selvfølgelig fra konservativ side positivt.
Så med de ord vil jeg bare sige, at vi bakker lovforslaget op.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-30:
Tak for det.
Som rigtig mange allerede har sagt, behandler vi nogle forslag, som er udløbere af frikommuneforsøgene.
De er godt nok meget forskellige til at være i det samme lovforslag, men lad det så være. Spørgsmålet om at give kommunerne mulighed for at fjerne bjørneklo, hvis det er sådan, at ejeren ikke selv gør det, er et fornuftigt forslag – har det i hvert fald vist sig.
Så vi er for forslaget.
Vi er også for et forslag, der handler om, at man kan dele biler imellem plejecentre, også uden at det skal koste registreringsafgift.
Det giver rigtig god mening, at man deles om det udstyr, som kommunerne investerer i.
I forhold til det fælleskommunale callcenter er vi også positive, dog blot med den bemærkning, som andre også har leveret, nemlig at vi skal sikre borgernes forvaltningsretlige vilkår, når ansatte i en anden kommune end den, som borgerne kommer fra, får adgang til personlige oplysninger.
Det tænker jeg er et spørgsmål, som vi måske kan få drøftet nærmere i udvalgsbehandlingen.
Men SF har tænkt sig at stemme for forslaget.
Sanne Bjørn (RV), 2017-03-30:
Tak for det.
Radikale Venstre er altid tilhængere af, at vi gør tingene smartere.
I det her tilfælde har man nu nogle erfaringer fra frikommuneforsøgene, som vi synes det er rigtig fornuftigt at implementere.
Det ene drejer sig jo om tilladelse til at bekæmpe bjørneklo på privat grund, hvis ejeren ikke efterkommer kravet om at fjerne bjørnekloen selv.
Det, der selvfølgelig er vigtigt for os i den her sag, er, at her betræder man så den private ejendomsret og går ind på privat grund.
Men vi mener faktisk, at man har hjemmel til det, i og med at bjørnekloen jo er invasiv, og at man ad flere omgange giver ejeren mulighed for at klare problemet selv.
Den anden del handler om det her med at dele registreringsattester på busser, på ældrecentre eksempelvis, og det synes vi også er en rigtig god idé.
Det kan vi slet ikke se nogen problemer i.
Det sidste forslag handler så om kommuners mulighed for at dele callcentre.
Der har man jo hele spørgsmålet om personoplysninger.
Når nu man opkræver kommuneskat i én kommune for at skulle varetage callcenteropgaven, skal der så betales for den løsning i den anden kommune?
Der er nogle ting der, der bliver problematiske, men vi ser ikke andet, end at det kan man klare og løse de to kommuner imellem, som måtte have det her ønske.
Så vi ser positivt på forslaget som helhed.