runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Tak for det.
Enhedslisten stemte jo nej til begge de lovforslag, som strammede tilsynet.
Vi havde også debatterne, og vi var heller ikke vilde med dekorumkravet, men syntes, at alt det gode, ved at der kom flere uanmeldte tilsyn, og at man strammede kravet om, at man skulle leve op til demokratisk dannelse, samlet set var det værd – at det samlet set var en forbedring for at passe på de børn, der går ude på de frie grundskoler.
Og det har også betydet, at skoler er lukket, fordi de ikke levede op til kravene, og det havde man ikke oplevet uden det tilsyn.
Så jeg vil bare høre Enhedslisten i dag: Set i bakspejlet, som jo altid er forunderlig klart, ville det så ikke have været bedre at have været for de forslag?
Anders Kronborg (S), 2020-05-20:
Hr. Jens Henrik Thulesen Dahl.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-20:
Jeg er sådan set lidt i tvivl om, præcis hvad der ligger i spørgsmålet.
Altså, det, der sådan er i hovedfokus her, er, at der ikke bliver givet et statsligt tilskud.
Danske skattekroner skal selvfølgelig ikke gå til at understøtte islam.
Det gør de i dag, og det skal der lukkes fuldstændig ned for.
Men vi skal være ærlige og sige, at vi også kommer med et ændringsforslag, hvor vi netop præciserer det her med, at det er muslimske friskoler, altså skoler, der baserer sig på islamiske værdier, som det her skal ramme.
For det handler nemlig ikke om den jødiske skole, det handler ikke om andre.
Altså, det her handler konkret om muslimske friskoler, og det er noget med at adressere problemet der, hvor det er, og det er de muslimske friskoler.
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Selv er jeg ikke jurist, og jeg er lægmand, jeg er politiker, bachelor i journalistik, så jeg har rigtig meget brug for jurister til at vurdere, om noget er imod grundloven, og meldingen her er klar: Det vil være et brud på grundloven.
Jeg ved ikke, om fru Mette Thiesen er blevet jurist over natten, men det er så den ene del.
Den anden del er jo, at mange af de her skoler ikke siger, at de er muslimske friskoler.
Altså, det vil de ikke kalde sig selv.
De har bare 100 pct. børn med ikkevestlig herkomst.
Så selv hvis man gjorde det, fru Mette Thiesen siger man skal gøre, altså sige, at man skal lukke skoler, der baserer sig på det værdisæt, så vil man ikke ramme dem alle sammen.
For det gør de ikke.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-20:
Det her behøver overhovedet ikke at bryde med grundloven.
Altså, i § 70 står der netop, at det er baseret på en trosbekendelse, og islam er en ideologi.
Der er den politiske ideologi osv., og det er jo sådan set de her værdier og det, der ligger i ideologien, som strider imod både det, som jeg nævnte før med frihed, demokrati og ligestilling mellem kønnene.
Så er der § 76.
Altså, der står ikke i grundloven, at alle friskoler i enhver udformning eller henseende har ret til det her statslige tilskud, og vi må bare konkludere: Muslimske friskoler modarbejder de meget, meget fine værdier og principper, vi har i Danmark, og det skal danskerne selvfølgelig ikke betale til.
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Nu er jeg lidt ny i trafikken i forhold til Nye Borgerliges politik hernede i salen, så jeg prøver mig lidt frem.
Men det, som umiddelbart vil være konsekvensen af ordførerens forslag, vil være, at man gør forskel på religioner – det er mit første spørgsmål – og det vil jo så være et brud på grundloven, og det er derfor, man ikke kan stemme for forslaget, som det ligger.
Jeg plejer egentlig at have det indtryk, at Nye Borgerlige kerer sig meget om fædrelandet og om grundloven.
Så jeg skal bare lige have bekræftet, at Nye Borgerlige er klar til at bryde med grundloven for at nå det, som ordføreren siger.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-20:
Danmark er et dejligt land.
Det er et land, som generationer før os har bygget på gode, solide værdier.
Det er et land og et samfund, hvor vi kerer os om hinanden, og hvor vi hjælpes ad med at sikre alle børn en god grunduddannelse.
Danskerne betaler gennem skatten til, at deres børn kan uddannes og dannes på enten danske folkeskoler, friskoler eller privatskoler; uddannes og dannes til et samfund baseret på gode, solide værdier som frihed, demokrati og ligestilling mellem kønnene.
Det er en del af den danske folkesjæl og grundlaget for hele det danske samfund.
Islam er i opposition til frihed, islam er i opposition til demokrati, islam er i opposition til ligestilling mellem kønnene.
Jo mere plads man giver islam i samfundet, jo mindre plads bliver der til demokrati, frihed og ligestilling.
I Nye Borgerlige siger vi klart og tydeligt, at islam ingen indflydelse skal have i Danmark.
Danskernes skattekroner skal selvfølgelig heller ikke gå til at finansiere muslimske friskoler, der er baseret på værdier, som strider mod alt, hvad der er dansk.
Muslimske friskoler skal ingen støtte have overhovedet, islam skal ingen indflydelse have i Danmark, integration er et personligt ansvar, ikke en statslig opgave.
Og derfor ønsker vi også, at muslimske friskoler, skoler, der baseres på islamiske værdier, afskæres totalt fra alt, hvad der hedder offentlige tilskud.
For de uddanner ikke børn til Danmark, de uddanner børn til islam, og det skal danske skattekroner selvfølgelig aldrig støtte.
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-05-20:
Det er altid en gevinst at mødes på tværs, men det er ikke det samme som at sige, at jeg vil lave regler for, at der er nogle skoler, der ikke må have en særlig gruppe.
Igen: Skal vi så sige, at den jødiske skole ikke må eksistere?
Jeg er helt med på, at der er udfordringer med muslimske skoler nogle steder, men, igen, der er også masser af velfungerende muslimer.
Jeg synes stadig væk, at det er at lave noget mere bureaukrati at bede skolerne om at svare på nogle spørgsmål, hvor en masse af skolerne allerede gør det rigtigt.
Der er jo skoler med et flertal af udenlandske børn, som er i grænselandet, altså f.eks. den franske skole.
Der er jo masser af skoler, som ikke er muslimske skoler.
Så længe der ikke er grund til bekymring, tænker jeg ikke, der er grund til at lave mere bureaukrati i forhold til det.
Men jeg siger ikke, at det ikke er vigtigt – jeg siger, at vi også gerne vil tale om det.
Jeg siger bare, at jeg sagtens kan forstå, at der er Den Franske Skole, den jødiske skole.
Det er jo sådan lidt at sige, at så må de heller ikke være der.
Der er nogle steder, hvor jeg ikke ser det er et problem.
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen, og velkommen til.
Jeg tror, jeg er nødt til at fortsætte lidt i samme spor som min kollega hr. Jacob Mark, for jeg er jo enig i, at man ikke skal problematisere ting, som ikke er et problem.
Men jeg var faktisk af den opfattelse, at Det Konservative Folkeparti synes, at det er et problem, hvis vi får meget polariserede skoler, daginstitutioner; altså hvis vi, om man så må sige, ser en udvikling af parallelsamfund, og derfor synes jeg jo, det er relevant, når De Konservative har været med i ordninger, hvor vi faktisk siger, at det er vigtigt pr. definition at få blandede daginstitutioner.
Kan ordføreren så sætte et par ord på, hvorfor det ikke skulle være vigtigt i folkeskolerne – hvad er det så, der er forskellen i forhold til det?
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-05-20:
Jamen det der med blandede skoler er jo en god idé.
Mine egne børn går selv i en dansk folkeskole, fordi jeg godt kan lide, at de er blandet sammen med andre.
Men jeg har ikke noget imod, at der er nogle, som er på skoler, hvor der er flest af deres egne, altså så længe de stadig væk bliver undervist i demokrati og frihed og alle de her ting.
Jeg synes ikke, at man skal problematisere det, før det er et stort problem.
Jeg kan kun tilslutte mig; jeg synes også, at vi skal ud at møde alle andre.
Men jeg er ikke for, at vi alle sammen partout skal møde alle mulige andre.
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Nej, det ved jeg godt, at ordføreren ikke kan love mig, og det er også helt okay.
Vi skal jo også lige se et udspil først.
Det var nok mere bare sådan en lidt foreløbig tilkendegivelse af, om idéen om at sikre blandede skoler er god – ligesom vi sammen har lavet aftale om blandede daginstitutioner.
Hanne Bjørn-Klausen (KF), 2020-05-20:
Nu vil vi jo altid gerne tale sammen med andre, altså det er der ikke noget til hinder for.
Så vi vil da gerne tale om det.
Hvad vi så kommer frem til, kan jeg jo ikke stå heroppe og love dig lige nu.
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Tak for en god tale, og tillykke med den første tale herinde.
SF og Konservative har jo faktisk lavet en del aftaler sammen, bl.a. har vi lavet aftale om fordeling af børn i daginstitutioner, der skal sikre, at børn mødes på tværs af daginstitutioner.
Vi har også lavet pakken for udsatte boligområder, som gør, at vi sikrer, at boligområderne i Danmark bliver mere blandede.
Så tænker jeg sådan intuitivt, om det ikke var på tide, at vi som partier, der har lavet sådan nogle gode aftaler sammen, tager det næste skridt og også får lavet det for vores skolevæsen, hvor analysen vel må være den samme, nemlig at det er skidt, hvis en skole har 100 pct. elever med ikkevestlig herkomst gående sammen.
Jens Joel (S), 2020-05-20:
Jamen, altså, vi er jo politikere, fordi vi skal forholde os til de problemer, der er ude i samfundet, og når vi identificerer en polarisering i samfundet og en tendens til, at der er nogle steder, hvor vi ligesom ser en meget skæv elevsammensætning, så synes vi, det er et problem.
Og det er jo i virkeligheden derfor, at vi fra Socialdemokratiets side har sagt, at vi vil komme med et bud på det her.
Det er rigtigt, hvad den konservative ordfører siger, nemlig at det ikke er et problem alle steder.
Men det er jo faktisk lidt væsentligt, om man synes, det i sig selv er en gevinst at lære hinanden at kende på tværs, eller om man abonnerer på det synspunkt, at så længe man ikke er kriminel eller ikke diskuterer antidemokratiske ting i skolen, så er det ikke et problem, at man ikke møder hinanden på tværs.
Så med respekt for, at ordføreren selv har børn på en skole, fordi ordføreren synes, det er vigtigt, at man møder hinanden på tværs, kunne man så ikke sige, at det er faktisk også det, vi gerne vil gøre på skolerne?
Altså, jeg er simpelt hen i tvivl om, om ordføreren synes, at det er en gevinst at mødes på tværs og lære hinanden at kende.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-05-20:
Jeg anerkender bestemt, at der er problemer i forhold til en utilstrækkelig mangfoldighed både i boligområder og i vores uddannelsessystem.
Vi kommer på et tidspunkt til at diskutere her i salen, hvordan vi regulerer optaget på vores gymnasier.
Der har vi den holdning, at det kan vi regulere gennem en distriktsordning – ikke ud fra etniske kriterier, men primært ud fra socialøkonomiske kriterier – så vi trækker nogle skoledistrikter, der kan sikre, at vi får en større mangfoldighed i vores gymnasier.
Vi er sådan set tilhængere af det samme både på folkeskoleområdet og også gerne på dagtilbudsområdet, hvis der måtte blive et behov for det.
Derimod mener vi ikke, at vi i forhold til friskoleverdenen kan gå ind og lave en sådan distriktsstruktur, fordi vores friskoler jo er opbygget på en helt anden måde end de offentlige skoler.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge, om Enhedslisten ikke anerkender, at der er udfordringer i det her samfund med parallelsamfund.
Hvis man har et område, hvor der stort set udelukkende bor folk af fremmed herkomst, og der er en friskole i samme område, hvor der måske udelukkende går elever fra det område med den baggrund, risikerer man at understøtte opbygningen af parallelsamfund, som vi i hvert fald fra Dansk Folkepartis side ikke ønsker vi skal have i Danmark.
Mener Enhedslisten ikke, at de forhold er et problem?
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Man kan som skole godt leve op til frihed og folkestyre, og så alligevel bidrage til, at man ikke bliver integreret.
Min frygt er jo, at man lever i et boligområde, hvor der bor rigtig mange med ikkevestlig herkomst.
Man kan så gå direkte over til den lokale friskole, hvor der går 100 pct. børn med ikkevestlig herkomst, og efterhånden kan man de fleste steder også gå i klub, eller man kan gå i den lokale moské, hvor der tit er klubber, og så kan man gå tilbage til boligområdet.
Kunne man ikke forestille sig, at man, hvis man kan lave noget inden for grundlovens rammer – hvad jeg tror at man kan – så kan lave noget tilsvarende for vores skolevæsen?
Marianne Jelved (RV), 2020-05-20:
Umiddelbart tror jeg ikke, at det kan lade sig gøre, hvis vi skal overholde grundlovens paragraffer, som jeg har nævnt her.
For de daginstitutioner, der er, er offentlige.
De er ikke frie, de er ikke skabt af forældrene som sådan, og det er ikke tilsvarende en fri skole.
Men jeg vil stadig væk fastholde, at forældre har lov til at skabe deres egen skole, uanset hvilken baggrund de har.
De skal bare opfylde nogle krav, og der bruger jeg bare signalordene frihed og folkestyre som det, der er demokratidelen, ligestillingsdelen, altså det, der er de centrale begreber og værdier i et samfund som det danske.
Dem skal de frie skoler også leve op til.
Men vi skal ikke bestemme, hvorhenne børnene skal gå i skole.
Lad os tage diskussionen.
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare gerne have bekræftet det, som jeg tror jeg hørte, og som jeg synes vil være rigtig vigtigt hvis Radikale Venstre ligesom vil arbejde for, nemlig at vi får blandede skoler.
Men det får vi ikke af sig selv, og det kræver, tror jeg, tilskudsændringer eller lovændringer.
Vi har jo sammen i Radikale Venstre og SF været med i nogle dele af ghettopakken, og i andre dele er vi stået over.
Den del, vi f.eks. har været med på, har været en fordeling af børnene i daginstitutioner, så vi får mere blandede daginstitutioner.
Kunne det være et lignende værktøj, man kunne tage i brug, også for de frie grundskoler, altså måske ikke en til en, men det her med, at man siger, at man skal forsøge at blande børnene mere, sådan at de møder børn fra forskellige samfundslag?
Marianne Jelved (RV), 2020-05-20:
Det er sådan set allerede det, der sker nu med tilsynet, så det er helt unødvendigt med B 32.
Og B 32 har så det store minus ved sig, at det faktisk strider imod to paragraffer i grundloven og imod menneskerettighedskonventionen.
Det er ikke noget, Det Radikale Venstre har fundet på.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Det er jo glædeligt at høre, for så hører jeg sådan set, at De Radikale Venstre stort set kan støtte vores forslag.
Det ville vi synes var besværligt og dumt, for der er rigtig mange skoler, som der ikke er nogen grund til at spørge, og derfor har vi afgrænset det til dem, hvor over halvdelen har udenlandsk baggrund.
Men hvis det er nødvendigt, for at vi får Radikale Venstre med på at støtte det her, så kan vi godt ændre det, så vi spørger alle friskolerne om, hvordan de sikrer, at de ikke modvirker udenlandske elevers integration i det danske samfund.
Marianne Jelved (RV), 2020-05-20:
Det har vi sådan set ikke noget imod, og det er jo også derfor, jeg understreger, at tilsynet har den rolle at være sparringspartner, rådgiver, vejleder, og hvad man nu vil kalde det, for de skoler, som de har tilsyn med.
Det er jo den stramning, vi har lavet i fællesskab, og som også Dansk Folkeparti var med til at lave, i forhold til hvordan vi fører tilsyn, og hvilke krav vi stiller til tilsynet.
Vi går gerne videre ad den vej for at indhente nogle erfaringer med, hvad tilsynet egentlig mener om den funktion, de har fået, hvordan det virker, og om de har brug for nogle andre redskaber end dem, der er dér.
Det synes jeg da er relevant at vi laver en evaluering af, når vi har lavet de stramninger, vi har, inden for de sidste par år.
Jeg ved det ikke.
Eller vi skal under alle omstændigheder diskutere det, for det kan være, at vi kan tilpasse det, så det kan passe ind under grundlovens rammer.
Jeg synes, det er rigtige betragtninger, og vi har som parti argumenteret imod ghettoer.
I de områder, som er blevet lavet i Gellerupparken osv. osv., har man i kommunalt regi jo faktisk også ændret hele områdets karakter netop ud fra de erfaringer, de har gjort, og derfor understreger jeg også i afslutningen af min tale her, at vi går ind for blandede boligområder.
Vi mener virkelig, at vi skal give det en ordentlig, stærk hånd for at skabe baggrund for, at man kan lave nogle andre boligmiljøer.
For det er jo grundlæggende både for de folkeskoler, der ligger der, men også friskolerne.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-05-20:
Tak for det.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som ordføreren siger, at forældrene selv kan vælge at undervise deres børn, men det medfører ikke, at samfundet har en pligt til at betale for den undervisning, de måtte vælge.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvor er det, Det Radikale Venstre ikke kan være med i forhold til det konkrete forslag, vi diskuterer i dag, ved at vi beder skolerne dokumentere, at de ikke modvirker udenlandske elevers integration i det danske samfund?
Kristian Jensen (V), 2020-05-20:
Jeg kender godt friskoleloven, ganske glimrende.
Begge mine forældre var friskolelærere, og jeg har selv gået på friskole, så jeg kender også godt værdien af det, som friskoler kan.
Men det er bare sådan, at noget af det, man skal gøre, er, at man skal lære dem respekt for grundlæggende friheds- og menneskerettigheder, og en grundlæggende frihedsrettighed er rent faktisk religionsfrihed; det er, at man må tro på den gud, man vil.
Derfor skal vi ikke skelne mellem skoler, alt efter om de er baseret på muslimsk eller kristen tro.
Og det er rent faktisk det, den tidligere regering fik gennemført ved at gennemføre et skærpet tilsyn, der lukkede de problematiske friskoler, efter de havde været igennem et tilsyn.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-20:
Det giver altså ikke nogen mening, at ordføreren står og kaster om sig med jødiske friskoler eller katolske friskoler, for det er jo ikke dem, der er problemet, overhovedet.
Islam er i opposition til alt det, der i øvrigt står i § 1 i friskoleloven, stk. 2 tror jeg ovenikøbet det er, altså det her med, at man skal uddanne til demokrati, at man skal uddanne til frihed – de her rettigheder, som Venstre også taler så meget om – og at man skal uddanne til ligestilling mellem kønnene.
Med den viden, som jeg gætter på ordføreren nu har fået, altså som jeg har givet ordføreren, mener ordføreren og Venstre så stadig væk, at danske skattekroner skal gå til at understøtte det?
Kristian Jensen (V), 2020-05-20:
Det er et dansk retsprincip, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist.
Det, som fru Mette Thiesen lægger op til, er det modsatte – at fordi man er en muslimsk friskole, er man skyldig, indtil man kan modbevise, at man ikke er det.
Det synes jeg er udansk; det må jeg bare sige.
Jeg synes ikke, det er en dansk værdi at sige: Vi starter med at anse jer for skyldige, og så skal I bevise, at I ikke er det.
Der er også nogle skoler, der er blevet undersøgt, men rent faktisk lever op til de standarder og værdier, der er.
Det er ud fra princippet, at man er uskyldig, indtil det modsatte er bevist, og det princip står Venstre bag.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-20:
Tusind tak.
Jamen ordførerens bemærkning om at gribe ind der, hvor problemerne er, og det sidste, ordføreren siger nu her, leder jo fuldstændig ind i det her.
Altså, det er muslimske friskoler, der er problemet.
Det kan vi jo se; det har ordføreren lige selv fremført.
Vil Venstre virkelig mene, at danske skattekroner igen og igen skal gå til muslimske friskoler, hvis værdier er i total opposition til alt, hvad vi står for her i Danmark?
Kristian Jensen (V), 2020-05-20:
En af de muligheder, der er, er jo rent faktisk at slå ned på dem, der ikke lever op til standarden.
Derfor er det også, at vi har fået den liste, som ikke engang er opdateret, men er tilbage fra den 29. april 2019, over skoler – og man kan bare se på navnene på dem, at mange af dem faktisk har muslimsk baggrund – som enten er blevet lukket, har fået skærpet økonomisk tilsyn eller har verserende sager der i april 2019.
Så det, vi gjorde, var faktisk at gå ind og tage fat i de skoler, hvor der konkret var et problem, i stedet for at de skoler, hvor der ikke var et problem, også skulle ind og dokumentere forskellige ting som følge af et beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti havde fremsat.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-05-20:
Tak for det.
Med, hvad skal vi kalde det, vanlig ihærdighed fremsætter Dansk Folkeparti endnu en gang et forslag om at indføre en form for særlovgivning i forhold til vores friskoler, en lovgivning, hvor der skal indføres særlige regler for de skoler, hvor mere end halvdelen af eleverne har en udenlandsk baggrund, altså særregler, der baserer sig ensidigt på etnicitet, sådan at alene den omstændighed, at et flertal af eleverne er efterkommere af indvandrere, skulle legitimere en forskelsbehandling ved tildeling af statstilskud til skolerne.
Det var dengang som nu Enhedslistens opfattelse, at det er uacceptabelt at forskelsbehandle borgere på baggrund af deres nationale oprindelse, og derfor er det også i det konkrete tilfælde uacceptabelt at forskelsbehandle friskoler i forhold til modtagelse af statstilskud alene baseret på elevernes nationale oprindelse.
Vi har, som andre ordførere har været inde på, naturligvis også den holdning, at der skal kunne stilles krav til vores friskoler.
For os er det bare helt fundamentalt, at de regler, vi opstiller, naturligvis skal være ens for alle.
Andre har også været inde på den vurdering, der lå fra Justitsministeriet, da vi behandlede forslaget for 2 år siden.
Der blev forsigtigt af den daværende minister, kan jeg huske,
I forhold til grundloven beskrev Justitsministeriet det som indirekte diskrimination.
I forhold til menneskerettighedskonventionen beskrev Justitsministeriet det som usaglig forskelsbehandling.
Jeg tænker også, at regeringspartiet – måske mere ihærdigt, selv om det ikke helt fremgik af hverken ministerens eller ordførerens tale – har studeret vurderingen fra Justitsministeriet.
Jeg synes, den er prisværdig klar.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det selvfølgelige for os er helt afgørende, at vi ikke lovgiver i strid med grundloven, men for os er det også et holdningsmæssigt spørgsmål, altså at vi mener, det er urimeligt at lave en lovgivning, der alene baserer sig på elevernes etnicitet eller nationale baggrund.
Med de ord vil jeg sige, at vi også meget gerne deltager i en debat om friskolerne.
Vi deltager meget gerne i en debat om, hvordan vi sikrer en mangfoldighed i vores skoler.
Det synes jeg at der på mange måder er behov for en diskussion af.
Jeg vil sige, at det her forslag ikke bare er noget, der i hvert fald vurderes til at være grundlovsstridigt og i strid med menneskerettighedskonventionen, men det er også en måde at regulere det på, som er os inderligt imod i Enhedslisten.
Derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte forslaget.
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Det er nok svært på 30 sekunder, men jeg kan sige, at der er evidens for, at på skoler, hvor der er en stor overvægt af elever af ikkevestlig herkomst, altså tosprogede, taler man dårligere dansk og man sakker også bagud fagligt.
Hvis man vil ændre på det, kræver det jo strukturelle forandringer, hvor vi f.eks. ikke giver statstilskud til, at man kan klumpe sig sammen ude i et lokalt boligområde og være 100 pct. mennesker af ikkevestlig herkomst.
Det er jo et frit valg, om vi ønsker at gøre det.
Mette Thiesen (NB), 2020-05-20:
Det tror jeg desværre også at der er.
Ordføreren sagde ret konkret, at tvang leder til integration, og nu står ordføreren også og siger: tror jeg.
Jeg kunne bare godt tænke mig, at ordføreren underbyggede det med noget fakta om, at tvangsfordeling af gode, velfungerende danske skoleelever gør, at integrationen bliver bedre, og om ordføreren i virkeligheden ikke kan sætte nogle ord på, om ordføreren helt reelt set mener, at regningen for årtiers fejlslagen udlændingepolitik nu skal efterlades i børneværelset.
Jacob Mark (SF), 2020-05-20:
Når direktørens datter mødes med sønnen af en ufaglært, fremmer det integration.
Når barnet, der har to forældre, der er kommet fra Syrien, mødes med det barn, som har forældre, der altid har boet i Danmark, så fremmer det integration.
Hvis vi vil ændre på det, tror jeg, at vi er nødt til at lave lovgivningsmæssige strukturer, der gør, at man mødes på tværs.
Det har der ikke været ønske om fra den tidligere undervisningsminister på ungdomsuddannelsesområdet og på skoleområdet.