runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2018-12-11:
Lige nu og her synes jeg, at der er behov for, at vi tager højde for det her spørgsmål om en firmabilbeskatning, for der var en grund til, at der ikke kunne laves en aftale; regeringen var ikke parat til at lave noget, der var tilstrækkelig forpligtende.
For vi har i den samlede opposition over for skatteministeren meldt os klar til at anvende nogle af de midler fra energiaftalens pulje til grøn transport til at lave de her tiltag omkring grønne firmabiler.
Det var også noget af det, man sagde til hinanden, da de forhandlinger var der – uden at kunne sige det til offentligheden på det tidspunkt, fordi det krævede noget tid at tilrettelægge det – og det var noget af det, man egentlig var enige om at man gerne ville gennemføre.
Og jeg synes ikke, at en forvikling skabt af en regering, der ikke var parat til at forpligte sig, skal betyde, at man ikke gennemfører det fornuftige forslag, og det ville jeg egentlig godt høre Dansk Folkepartis ordførers kommentar til, altså om Dansk Folkeparti også er klar til at bruge af de midler fra energiforliget, som er beregnet til grøn transport.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-12-11:
Jamen det lyder jo heldigvis sådan, og jeg synes egentlig også, det er en god øvelse udi, at Folketinget kan lave et godt stykke arbejde og gå over til ministeriet og så snakke sammen, så Folketinget ikke behøver at sidde og vente med hænderne i skødet på, at de bliver færdige i ministeriet.
Peter Juel-Jensen (V), 2018-12-11:
Og tak til ordføreren for en fin og præcis ordførertale.
Kommunerne svarer tilbage i løbet af december, fortalte ministeren under forhandlingen af det her punkt.
Jeg forstod bare på ordføreren, at ordføreren mente, at det var vigtigt, at vi satte os ned og lavede en beretning efterfølgende, men er ordføreren ikke enig i, at vi selvfølgelig bør have de informationer, som ministeren har hentet ind hos alle landets kommuner, med i vores overvejelser, inden vi skriver en beretning, hvis vi skal nå til bunds i det her og lave noget, der holder i længden?
Henning Hyllested (EL), 2018-12-11:
Altså, det vil jeg sådan set godt lidt bestride.
Teknologien er jo til stede, og det er rigtigt nok, at den skal udvikles, det skal alle teknologier, og det er sådan set også det, ordføreren står og efterlyser for diesel- og benzinbiler.
Så teknologien bliver ved med at udvikle sig, men den er jo til stede.
Vi ser det i rigtig mange lande.
Norge er fremhævet den ene gang efter den anden, hvor der kører rigtig, rigtig mange elbiler rundt, og hvor en stor del af nysalget af biler er elbiler.
Mener ordføreren ikke, at det her kan føre til den strategi, som ordføreren ligesom slår på, altså, at den i virkeligheden kan føre til en forhaling af det mål, der trods alt er, hvis man har det mål, og det må jeg sige at vi har, og det tror jeg at oppositionen har, altså det mål, der hedder, at benzin- og dieselbilerne jo skal udfases.
Men hvis man stadig væk satser på dem og lidt teknologiudvikling på dem, forhaler det vel det egentlige mål, sammenholdt med, som jeg sagde før, at man så heller ikke opstiller måltal for f.eks. elbiler og brintbiler.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-12-11:
Men vi er også nødt til at forholde os til, hvor vi er henne med teknologien lige nu.
Elbilerne har både for kort rækkevidde, og de er for dyre til, at danskerne vil købe dem, og der er jo ikke engang et marked til, at vi kunne sige, at alle 200.000 biler, der bliver solgt på et år, skulle være elbiler i stedet for diesel- og benzinbiler.
Vi har bare den pragmatiske tilgang, at der kører en masse biler rundt derude i dag, som måske, og det er bare et eksempel, kører 15 km på literen.
Hvis vi kan få dem op på at køre måske 30 km på literen eller mere, fordi det bliver hybridbiler eller nogle, der bare kører langt, så vil vi da hellere tage det skridt nu, og på den lange bane må vi så finde ud af det, både med Kommissionens anbefalinger, og i forhold til at teknologien bliver mere moden og producenterne begynder at producere bedre biler.
Så er det klart, at så kommer vi over på noget, som hovedsagelig bliver ene elbiler eller brintbiler måske, fordi der er en bedre rækkevidde, fordi man kan tanke op.
Men vi vil ikke sidde på forhånd at sige, at det lige præcis skal være elbiler.
Det kunne også godt blive brintbiler eller noget tredje, som vi ikke kender endnu, men indtil vi kommer hen til, hvor det er mere modent, synes vi bare, at det er almindelig og pragmatisk sund fornuft at få folk væk fra en stor dieselflyder, der kører ret kort på literen, til noget, der kører langt på literen.
Det flytter trods alt noget her og nu, indtil vi så får den nye teknologi, som kan overtage, men det kan den jo åbenlyst ikke nu, desværre.
Det ville jeg da også håbe at den kunne, men teknologien er bare ikke moden til det på nuværende tidspunkt.
Henning Hyllested (EL), 2018-12-11:
Hvis jeg forstår ordføreren ret, kan jeg forstå, at teknologineutralitet dækker over, at man opererer både med elbiler og måske også andre rigtig grønne biler, men man opererer også med diesel- og benzinbiler, og jeg kan ikke rigtig se, hvordan det bringer os derhen, hvor vi gerne vil, især når man så heller ikke er særlig optaget af på nogen måder at komme med nogle måltal.
Der er det jo sådan set efter min mening lidt lige meget, for det kan da godt være, at man kan gøre dem lidt grønnere hen ad vejen – den almindelige teknologi for den slags biler kan jo sagtens også udvikle sig – men det bliver jo meget, meget lidt ambitiøst, når man hverken vil stille måltal op for de egentlige grønne biler, som elbilerne er eller brintbilerne er, og samtidig opererer med de biler, som det hele faktisk går ud på at få fjernet.
Det synes jeg ikke hænger sammen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-12-11:
Nu er der sådan set ingen af de modeller, der ligger på bordet, heller ikke den anden, som giver et stort antal elbiler nu, fordi teknologien simpelt hen ikke er moden til det.
Så det, der er afgørende, er, at vi får lavet en strategi på den lange bane, og der skal vi så bruge Kommissionen til at komme med et kvalificeret indspark, for der er jo ingen af de her ting, som gør noget på den korte bane.
Vi bruger 410 mio. kr. for 400 elbiler og 600 hybridbiler, og det var faktisk inklusive firmabilsbeskatningen.
Nu er den ude, så tallet er faktisk under 1.000 nu.
Så man kan prøve at foregøgle, at nu er det så Dansk Folkeparti, der ikke vil noget – vi vil have ene dieselbiler.
Nej, vi havde faktisk samme forslag som Det Radikale Venstre om, at vi gerne ville have en omlægning af bilafgifterne.
Da det ikke kunne lade sig gøre, prøvede vi at se, om vi så bare kunne lave en omlægning alene for fremtidens teknologi, altså for elbilerne.
Det kunne vi heller ikke komme igennem med.
Så vi havde faktisk mange gode, konstruktive bud på, hvad vi kunne gøre, og som rakte ud i fremtiden, men det kunne vi ikke komme igennem med.
Ida Auken (RV), 2018-12-11:
Det forklarer måske, hvorfor vi havde svært ved at finde hinanden, for
Dansk Folkeparti vil gerne holde fast i diesel- og benzinbilerne, og vi andre vil gerne over i de moderne biler, der kører på el eller kører hybrid på el.
Men så vidt jeg kan se, kommer der heller ikke hybridbiler ud af den her model.
Vil Dansk Folkeparti lige forklare os en gang til, hvordan vi skal komme ud af afhængigheden af benzin og diesel, der jo forurener helt vildt, og som også forurener luften for børn og folk med astma?
Hvordan skal vi gøre det i den model, som Dansk Folkeparti vælger, når den faktisk ikke giver nogen grønne biler?
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-12-11:
Målet for mig med at omlægge firmabilbeskatningen er heller ikke, at det skal målrettes lige præcis elbiler, og det er jo det, der er forskellen på de to modeller.
Jeg vil bare gerne have flere klimavenlige biler ud, end der er i dag.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at det i dag er store Audi og Mercedes, der kører derude.
Vi kan bytte rundt på de her to parametre.
I dag er der 25 pct. beskatning af bilens værdi op til 300.000 kr., 20 pct. over.
Skruer man ned for den – vi ved, at elbiler og andre miljøvenlige biler typisk er dyrere i anskaffelsespris – og skruer til gengæld op for miljøtillægget, som typisk er lavt for elbiler og hybridbiler, så vil man komme til at fremme dem, der er mere klimavenlige.
Men det er rigtig nok, at det jo ikke er målrettet elbiler alene.
Det er sådan set heller ikke vores mål med det.
Vores mål er klimaet.
Det er jo ikke elbiler, der er målet i sig selv.
Det er, at vi vil gøre noget godt for klimaet, og jeg tror bare, at den her model er både mere langsigtet og langt bedre.
Hvis vi kan få de 90.000 firmabiler, der kører derude i dag som kæmpe slæder, til at blive måske hybridbiler eller bare nogle, der kører rigtig langt på literen, så flytter vi jo meget mere klimamæssigt, end vi gør ved at sige, at det lige præcis kun skal være en elbil lige nu.
Så på den måde er det ikke elbiler, der er et mål i sig selv.
Det er, at vi redder klimaet.
Ida Auken (RV), 2018-12-11:
Jamen jeg vil rigtig gerne diskutere den model for firmabiler, som Dansk Folkeparti lagde på bordet.
For vi fik jo nogle beregninger under forhandlingerne – og normalt står man ikke og refererer fra forhandlinger, men det kan jeg høre ordføreren gør, så jeg vil også tillade mig at gøre det – og om den model står der i notatet, at den ikke medfører et nævneværdigt mersalg af elfirmabiler.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-12-11:
Først: Det er faktisk lidt spøjst, at man sprang fra forhandlingerne med de ting, som vi havde som en del af aftaleteksten.
Var man blevet der, havde det jo været noget i dag, altså måske ikke lige i behandlingen af lovforslaget i dag, men så havde det været en aftale og noget, vi havde forpligtet hinanden på.
Og jeg oplevede faktisk ikke, at der var den store enighed under forhandlingerne om, at vi kunne bruge den her pulje fra energiforliget.
For der var jo i hvert fald mindst to partier, som ikke syntes, det var en god idé at bruge den på bl.a. elbiler og firmabiler, fordi de ikke syntes, det var en del af den ramme.
Så jeg tror ikke, det er så simpelt.
Så vil jeg også sige, at hvis man alligevel vil stemme for det hele, der var i aftalen, og man nu vil stille ændringsforslag til det, hvorfor indgik man så ikke bare aftalen?
Altså, mit parti var med til at indgå kompromiset, selv om vi faktisk ønskede en anden model, hvilket jeg også lige har brugt tid på nu.
Vi synes jo, der er brug for en mere generel omlægning af firmabilbeskatningen og ikke kun en 2-årig periode møntet på elbiler.
For vi tror, at vi kan gøre meget mere for klimaet, ved at vi generelt bare får kigget på firmabilbeskatningen.
Så vi indgår gerne i en drøftelse igen.
Men jeg synes måske bare, vi skulle være blevet ved bordet i fredags i stedet for nu at tage det i Folketingssalen.
Det tror jeg vi havde fået mere ud af.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2018-12-11:
Først vil jeg lige sige, at jeg måske ikke kan spå om fremtiden, men jeg kan da i hvert fald sige så meget, at hvis ikke vi handler, så kommer der ikke til at ske noget.
Så så vidt kan jeg spå ud i fremtiden.
Så siger ordføreren noget om, at der var to partier, som ikke var villige til at bruge af pengene fra forliget i sommer til at finansiere elbiler.
Nu var jeg jo meget heldig selv lige at sidde med en enkelt gang under forhandlingerne rundt om bordet, og jeg bemærkede ikke to partier, som sagde det.
Kan ordføreren uddybe det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-12-11:
Jeg har jo stor forståelse for, at man prøver at sige, at det næsten er DF's skyld, at der ikke var en aftale.
Vi har sagt klart til regeringen mange gange, at de hellere end gerne måtte forhandle med andre partier uden os.
Hele grunden til, at man havde det her problem med den trappemodel, hvor det kom til at stige og den 1. januar blev til en mur, der kom til at dræbe markedet, er jo en aftale, som Dansk Folkeparti ikke er med i.
Vi har sagt klart til regeringen, at de gerne måtte løse det med den aftalekreds, der var i forvejen.
Det havde vi ikke noget problem med.
Det har man så valgt ikke at ville, og derfor synes jeg også, det er en smule forkert at sige, at det så næsten skulle være Dansk Folkepartis skyld nu, fordi vi ikke ville forpligte os på en målsætning, som – det er fair nok – andre partier ville.
Vi synes da, det er klogt at skrive det ind nu.
I øvrigt tror jeg, det var Volkswagen, der var ude for nylig og sige, at de ville stoppe med at markedsføre nye diesel- og benzinbiler fra 2026, og fra 2030 tror jeg slet ikke de vil sælge nogen.
Så på den måde løser det jo lidt sig selv.
Men hvis nu Volkswagen kommer og siger, at det bliver 2032 i stedet for, hvad skal vi så gøre?
Ja, så har vi forpligtet os på en eller anden målsætning i 2030 på 1 million elbiler, og det tror vi bare er rigtig dyrt og en dum måde at regulere det på.
Altså, der er ikke den store forskel.
Vi deler, at vi skal have en grønnere transportsektor, men vi synes bare ikke, det er klogt at sætte en eller anden fast målsætning allerede nu.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-11:
Hele den her diskussion om teknologineutralitet ved jeg jo godt hvor kommer fra.
Det får man jo bare ikke en fuldstændig elbilpark ud af, men det er en anden diskussion.
Hvis man ikke sætter en målsætning op, så har man ikke noget at styre efter, så har man ikke noget at binde hinanden op på, og det var jo det – det tror jeg også ordføreren vil nikke til – vi bad om i forhandlingerne, altså at vi på den anden side af et valg eller et eller andet kunne sige til hinanden: Vi har faktisk en fælles ambition om at komme rigtig langt, om det så er 1 million elbiler eller 950.000, eller hvad det nu er.
Den forpligtelse kunne vi ikke få DF eller regeringspartierne med på, og så var det jo egentlig bare en fortsættelse af den linje, som regeringspartierne og DF og nogle andre partier har haft i flere år: total zigzag uden nogen form for retning.
Det var derfor, at vi ville have en eller anden form for målsætning.
Den kunne også have været mindre end lige præcis det, som statsministeren sagde, men jo så ikke kunne levere på.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-12-11:
Altså, det ligger næsten i ordet.
Man kan jo skrue op for den ene parameter og så skrue ned for den anden, så det går lige op.
Så det koster sådan set ikke nogen penge.
Tværtimod.
Vi deler fuldt ud, at vi skal have en grønnere transportsektor, men vi deler ikke, at vi låser os fast på en målsætning i dag og siger, at det lige præcis skal være 1 million og lige præcis 2030, og grunden til, at vi ikke gør det, er, at det faktisk er ret uklogt.
For det kan være, at den teknologiske udvikling viser, at det måske er i 2031 eller i 2032, og det kunne også være, at det blev 2028, men det ved vi jo ikke, fordi det er ret svært at spå så langt ud i fremtiden.
Men hvis vi nu sidder her og binder os til, at det skal være i 2030, og det viser sig først at kunne komme i 2032, så ender vi med at skulle bruge rigtig mange milliarder på at nå målet.
Og det tror jeg bare ikke er en klog måde at fremme den grønne udvikling på.
Så vi deler fuldt ud, at vi skal have en grønnere transportsektor, end vi har i dag, og vores bud er en omlægning af bilafgifterne til tekniske parametre.
Det kan vi så ikke nu.
Jeg tror i øvrigt, at spørgeren deler, at det kunne være en del af løsningen, men vi synes bare ikke, det er en god idé, at vi nu i 2018 forpligter os på, at det lige præcis er 1 million og 2030.
Det tror vi ikke er særlig klogt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-11:
At det er teknologineutralt, kommer så til at slå bunden ud af statskassen og en masse andre ting.
Men det var nu ikke det, jeg ville spørge ind til.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er, om han deler den vision og den plan, som statsministeren lagde for dagen, om 1 million elbiler i 2030, og som statsministeren præsenterede fra Folketingets talerstol.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-12-11:
Altså, vi ville gerne være med til at kigge på firmabilbeskatningen, og det var også underforstået, da vi lavede energiaftalen.
Den model, som Socialdemokratiet foreslog, er ikke teknologineutral, så hvis man nærlæser og tager det meget ordret, hvad der står i aftaleteksten omkring energiaftalen, opfylder det det sådan set ikke.
Men skal vi drøfte firmabilbeskatningen, synes vi også, at vi skal drøfte den model, som Dansk Folkeparti vil.
Det kunne være, at man på en eller anden måde kunne finde et kompromis – en eller anden ting midtimellem.
Men jeg vil jo ikke bare stå her fra talerstolen og sige, at jeg stemmer for alle jer andres politik, hvis jeg ikke selv får noget til gengæld, og vi havde altså en anden model på bordet, som vi synes det kunne være fornuftigt at kigge på.
Så skal vi kigge på de ting, må vi jo kigge på begge modeller.
Jesper Petersen (S), 2018-12-11:
Det, som jeg ikke rigtig kan forstå, er, hvis det skal blive sådan, at regeringen i en eller anden sådan fornærmethed over, at man ikke kan få lavet en alt for kortsigtet og dårlig aftale, så skal lave en eller anden straf til os, der gerne vil udbrede elbilerne, og til det marked og til de virksomheder, der gerne vil have grønne firmabiler.
Det er det, jeg fornemmer er under opsejling, og det må regeringen jo så tage ansvar for, hvis det er det, man gør, selv om man selv har spillet ud med, at man gerne vil have den her mere grønne firmabilbeskatning.
Men det er egentlig alene spørgsmålet om midlerne, der jo kan blive lidt afgørende i det forløb, vi nu skal have frem til vedtagelsen, og om Dansk Folkeparti er klar til at bruge af de midler fra energiaftalen.
Så må andre partier svare for sig.
Det er Dansk Folkeparti, jeg spørger til nu.
Dennis Flydtkjær (DF), 2018-12-11:
Det er nu næsten bedre, at ministeren uddyber det, når han kommer på talerstolen, for det er jo ham, der var forhandlingsleder, og ham, der sagde til de to partier, at de ikke kunne være med mere af samme grund.
Så det var en konklusion, som regeringen kom frem til.
De konkluderede, at man ikke kunne enes om den del.
Det var ikke mig, der sad som mødeleder. Så det er næsten bedre, at man spørger regeringen om den del, vil jeg vove at påstå.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-12-11:
Og tak til fru Susanne Eilersen for at fremsætte det her forslag.
Jeg må blankt indrømme, at da jeg læste forslaget, tænkte jeg først: Det her ved jeg ikke noget om.
Og jeg måtte jo så gå i gang med at undersøge det.
Jeg vil sige, at jeg stiller mig meget positivt over for det her forslag, for noget skal der jo gøres, når vi ser, hvordan det står til i forhold til brandsikkerheden – specielt står vi faktisk ret dårligt, kunne jeg undersøge mig frem til, i forhold til vores nordiske naboer, og så må man jo gøre noget.
Men det er også vigtigt, at vi ikke bare handler i affekt, når der er en sag, men at vi gør det velovervejet og grundigt.
Så vi stiller os meget positivt over for det her, men har egentlig en række spørgsmål, vi vil stille i udvalgsarbejdet: om ressourcerne er tilstrækkelige i beredskabet til at varetage sådan en opgave her, om modellen er den helt rigtige, eller om der er nogle andre måder at gøre det på?
Jeg synes, det er rigtig fornuftigt, at udvalget, selv om der er gang i undersøgelser i ministeriet, også går i gang med at arbejde med det her.
Det synes jeg sagtens kan foregå parallelt, uden at der vil være problemer med det.
Jeg skal så hilse fra Enhedslistens ordfører og sige, at de stiller sig positive over for forslaget, men også har en række spørgsmål, de vil have undersøgt i udvalgsbehandlingen.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-12-11:
Jeg har jo sat den her ganske omfattende undersøgelse i gang, hvor jeg til alle kommuner har skrevet, at de skal undersøge, om de har givet dispensationer fra reglerne i bygningsreglementet om brandsikkerhed.
Det kan man jo godt, hvis man har dokumenteret, at man på anden og lige så tilfredsstillende vis har sørget for brandsikkerhed end det, der lige præcis står i brandreglementet.
Det skal de finde.
Har de givet dispensation, og på hvilket grundlag har de gjort det?
Når jeg har fået alt det materiale ind, og det får jeg i løbet af den her julemåned, så vil jeg kunne se på, om de begrundelser, der gives for at give dispensation, synes at være gode nok.
Og hvis de ikke er gode nok, for det synes jeg den her brand på Farsøhthus tydede på, i hvert fald i det konkrete tilfælde, så vil jeg indkalde til møder, og så skal vi alle sammen snakke om, hvad vi kan gøre ved, at tingene ikke foregår på den rigtige måde – såfremt det er det, undersøgelsen viser.
Villum Christensen (LA), 2018-12-11:
Det anerkender jeg naturligvis hundrede procent.
Og man har jo også formelt mulighed for at give påbud, når man er ude i felten.
Der er ingen modsætning mellem det, ordføreren siger, og så det, jeg har sagt her fra talerstolen.
Bjarne Laustsen (S), 2018-12-11:
Ja, hvordan skal kagen skæres?
Det er jo det, vi skal prøve at finde ud af.
Jeg tror nemlig også, at vi skal inddrage beredskaberne.
De ved en masse om, hvordan man bekæmper brande, og om, hvordan forholdene skal være.
Så der er masser af ting at tage sig til i forbindelse med den her beretning, eller hvad det nu kommer til at hedde, så vi alle sammen bliver klogere på, hvordan vi håndterer det her.
Forebyggelse ligger også mig på sinde, men det er klart, at i de tilfælde, hvor ilden bryder ud, skal den kunne slukkes.
Derfor spiller byggesagsbehandling, som nu ligger hos boligministeren, selvfølgelig også ind.
Susanne Eilersen (DF), 2018-12-11:
Tak for det.
Det var jo en fantastisk god ordførertale, som vi i Dansk Folkeparti i hvert fald vil kvittere for og gerne arbejde videre med.
Vi er jo heller ikke helt så optagede af, hvordan den her kage lige skal skæres, hvis man kan sige det sådan.
Vi er jo mere optagede af, at vi har nogle ældre plejecentre, der måske har for mange dispensationer.
Det vil vi gerne kigge på i den undersøgelse, sådan som ministeren også sagde.
Og så er det da helt klart, at vi skal have alle de aktører på banen, som kan kvalificere det her og gøre det meget bedre.
For i Dansk Folkeparti er vi meget bekymrede, for vi har jo nogle plejecentre, hvor der måske er 35-40 beboere, men hvor der kun er en eller to nattevagter, og hvis først branden bryder ud, har vi et stort problem med at få de her borgere evakueret.
Så alt, hvad vi kan gøre i fællesskab for at belyse det, kvitterer vi selvfølgelig for.
Så det er sådan set ikke et spørgsmål her og nu.
Det er simpelt hen bare en kvittering for at sige, at vi er meget glade for, at I er så positive over for det, så vi i fællesskab måske kan få det her kvalificeret meget bedre.
For det, vi alle sammen i bund og grund vil, er jo at forebygge, at sådan en ulykke sker igen.
Så vi siger tusind tak for det.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-12-11:
På plejecentre er der også krav om, at der skal være installeret brandalarmer.
Altså, bygningsreglementet stiller de krav, som er nødvendige for at forhindre, at folk dør i brande – bare det forhold, at der er et sprinkleranlæg, for det slukker jo en brand ganske hurtigt.
Så problemet her er jo ikke reglerne, for de er gode, men problemet er, at der tilsyneladende er en kommune, der har givet en dispensation ved en renovering af et plejecenter, som jeg har svært ved at se kunne retfærdiggøres ved det forhold, at der var en brandstation i nærheden.
Bjarne Laustsen (S), 2018-12-11:
Derfor vil jeg også gerne spørge, om ministeren anerkender, at netop landets beredskaber har en ekspertise på det her område, som er meget vigtig at bringe i anvendelse, når vi kigger på det her, fordi de har erfaringerne – både med brande, der kan være opstået hjemme i beboerens egen lejlighed eller på et plejehjem, eller hvor det nu kan være – og kan inddrage de ting i det arbejde, der ligger her.
For jeg synes jo, det handler meget om forebyggelse – at sørge for, at de her ting ikke sker.
Og derfor kan det godt være, at der er behov for at øge standarden dér, hvor der er behov for det.
Jeg har tidligere fremsat forslag om brandalarmer i alle ældreboliger, for det vil også være med til at sørge for, at folk kommer ud, så de ikke brænder inde.
Det kunne også være en mulighed.