Claus Hjort Frederiksen (V), 2019-04-02:
Jeg vil gerne takke for de fremsatte indlæg her under debatten.
For mig at se
bekræfter det jo den store interesse, der er i Folketinget, for det nordiske samarbejde på forsvars- og beredskabsområdet.
Hvad angår det nordiske forsvarssamarbejde, viser redegørelsen, at der også i 2018 er sket væsentlige fremskridt – ikke mindst med den nye vision for NORDEFCO, »Vision 2025«.
»Vision 2025« udstikker de politiske retningslinjer for samarbejdet i de kommende år og hæver ambitionen ved at lægge op til, at der også skal kunne samarbejdes under en eventuel krisesituation eller under konflikt.
Det sender et stærkt signal om de nære bånd, vi har i Norden.
Det er endvidere positivt, at visionen herudover opstiller konkrete udviklingsmål for samarbejdet i de kommende år.
Således sættes der fokus på at styrke koordination af trænings- og øvelsesaktiviteter og kapabilitetssamarbejde, og det prioriteres ligeledes at styrke robustheden over for hybride trusler og cyberangreb, samarbejde om totalforsvar, samarbejde med industrien m.v.
I 2019 er det 10 år siden, at NORDEFCO blev oprettet, og jeg er tilfreds med den udvikling, der er sket, især inden for de seneste år.
Det er positivt, at det nordiske forsvarssamarbejde er blevet mere konkret og operativt styrket i forhold til bl.a. øget militær mobilitet, bedre radardatadeling og øget interoperabilitet mellem de nordiske styrker, samtidig med at den politiske dialog er blevet stadig tættere.
Den gode udvikling agter vi at fortsætte, når Danmark til næste år overtager formandskabet af NORDEFCO, og vi vil sikre, at implementeringen af »Vision 2025« får en høj prioritet.
Samtidig tager vi skridt til at få styrket den danske profil i det nordiske forsvarssamarbejde ved at tilføre personelressourcer til området, udnævne en rejsende forsvarsattaché, styrke fokus på Norden i øvelsesvirksomhed og styrke det nordiske forsvarsakademiske netværk.
På forsvars- og beredskabsområdet er det afgørende for et trygt og robust samfund.
Det nordiske samarbejde på disse områder udgør et vigtigt bidrag hertil.
Det nordiske samarbejde på beredskabsområdet er f.eks. med til at styrke de enkelte landes modstandskraft over for natur- og menneskeskabte katastrofer.
Derfor er Danmark også fuldt ud dedikeret til et stærkt nordisk samarbejde på dette område, hvilket jo bl.a. blev understreget af brandslukningsindsatsen i Sverige i sommeren 2018, hvor over 200 udsendte danske brandfolk var et håndgribeligt bevis herpå.
Og det er et samarbejde, der skal styrkes.
Eva Flyvholm spurgte, hvordan man håndterer det her samarbejde.
Der udarbejdes nogle risikovurderinger, fordi de risici, der er i de nordiske lande, jo er forskellige.
Skovbrande a la Sverige er jo ikke så aktuelle i Danmark osv., så på den måde kan man sige, at man skal specialisere sig lidt.
Men der findes i øvrigt i Europa et meget, meget udbredt samarbejde på det her beredskabsområde.
Det har vi jo set i forbindelse med oversvømmelser i Midteuropa, når floderne går over deres breder.
Beredskaberne i de forskellige lande er jo meget hurtige til at stille op i de situationer.
Jeg vil så også sige, at der er et udbredt samarbejde på hjemmeværnsområdet.
Det har jo fundet sted igennem mere end 50 år; der har vi haft et indgående samarbejde om udviklingen af det frivillige i hjemmeværn i Danmark, Norge og Sverige.
Og det nordiske samarbejde har jo historisk været fokuseret på de frivillige i de skandinaviske lande, men der findes også et mere formaliseret samarbejde mellem de forskellige hjemmeværn.