runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2020-05-12:
Tak, formand.
Jeg vil rigtig gerne starte med at kvittere for en teststrategi – det er et forholdsvis nyt ord i mit vokabularium, men er sørme et, jeg har brugt meget på det seneste og har fået i god gænge – kombineret med en enhed til smitteopsporing og kombineret med tilbud om at komme i isolation, frivilligt selvfølgelig, til dem, der ikke kan være det derhjemme, f.eks. fordi de bor småt.
Det er fuldstændig en forudsætning for, at det, vi har gang i, når vi genåbner, er ansvarligt.
Derfor har jeg været rigtig glad for den melding, der er kommet fra regeringen i dag; det er udmøntningen af noget af det, som har været vigtigt for os i de politiske aftaler.
Jeg synes også, det er en forudsætning for, at det, vi gør, er forsvarligt, og en forudsætning for, at jeg ikke er mere bekymret for et mindre afstandskrav.
Og så vil jeg også gerne kvittere for, at statsministeren i sin indledning sagde, at den her gang skal vi gøre det anderledes end under finanskrisen –
det var én sætning, men jeg bed sørme mærke i den, og det tror jeg at der er rigtig mange mennesker, der er arbejdsløse eller i risiko for at blive arbejdsløse, der har bidt mærke i.
Så vil jeg egentlig gerne tale om hjælpepakkerne og om virksomheder i skattely.
For det har også været en mindre diskussion i forbindelse med corona – velfærdssamfundet viser jo virkelig sit værd nu, også for mange virksomheder, som jeg tror sidder nu og priser sig lykkelige for at drive virksomhed præcis i Danmark og ikke i mange andre lande, fordi fællesskabet tager hånd om det.
Men hvis der også skal være et velfærdssamfund efterfølgende, skal vi jo være sikre på, at alle bidrager.
Det har der været virksomheder der ikke har gjort, fordi de har været placeret i skattely og dermed ikke betalt deres del af gildet herhjemme, selv om de har tjent deres penge her.
Og heldigvis fik vi så ind i den seneste aftale om hjælpepakkerne, at de hjælpepakker ikke må gå til virksomheder, der er placeret i skattely.
Jeg vil egentlig bare gerne høre statsministeren, om statsministeren ikke synes, at det er vigtigt og rigtigt, at vi sikrer, at sådan noget hjælp fra fællesskabet ikke går til dem, som netop unddrager sig at bidrage.
Mette Frederiksen (S), 2020-05-12:
Men vi kan heldigvis godt forstå, hvad SF's formand siger.
Vi har jo afsat et beløb i fællesskab hertil og er enige om, at der fortsat kan være nogle, der faktisk ikke skal møde ind på arbejde, fordi de er i risikogruppen.
Så pågår der nogle forhandlinger om, hvordan det præcis skal se ud, og de skal vel være færdige, så hurtigt det kan lade sig gøre.
Det budskab kan vi jo så sende herfra i fællesskab.
Man kan sige, at hvis tingene grundlæggende bliver ved med at udvikle sig positivt og vi bliver ved med at have virussen under kontrol, så synes jeg, at vi som Folketing skal begynde at bevæge os væk fra alt det, der handler om midlertidigt at håndtere en coronakrise, til at kigge ind i det mere langsigtede.
For vi er i gang med at åbne vores samfund op.
Det betyder også, at folk skal på arbejde igen, og at børnene skal være i daginstitution.
Når det kommer til det konkrete omkring indkøring, er der givetvis nogle specifikke udfordringer nu, men skal vi ikke have tillid til, at man løser det i den enkelte institution?
Det tror jeg godt man kan.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-05-12:
Det lyder som noget, vi kommer tilbage til de næste mange år.
Det skal der ikke være tvivl om.
SF har det her som en hjertesag.
Men derudover er der jo mange ting i den her coronakrise, som bliver meget tydeligere.
I går foreslog SF, at vi forlænger barselsorloven for de familier, der lige nu står og skal indkøre en lille ny i vuggestuen.
Vi stiller forslaget for at tage presset af nogle af de forældre, som i forvejen kæmper med coronaforholdsregler, og for at afhjælpe situationen i de institutioner, der har svært ved i virkeligheden at have forældrene med i indkøringsfasen.
For det, der er problemet ude i mange institutioner, er jo, at de gerne vil have børnene, men at forældrene ikke må være med de første dage.
Jeg kunne ikke selv som mor forestille mig at aflevere min datter første dag i vuggestuen og ikke være med til indkøringen.
Det er forståeligt på grund af coronaforholdsregler, at det er sådan, det er, men jeg synes, vi skal finde en løsning for de forældre og kigge på, om man kan tilbyde dem forlænget barsel.
Hvis deres barsel f.eks. slutter den 1. maj, kan den forlænges hen over sommerferien.
Forældrene kan bidrage med deres 3 ugers sommerferie, men derudover sørger vi for, at det bliver et fredeligt forløb for vores vuggestuebørn og deres forældre.
Mette Frederiksen (S), 2020-05-12:
Jeg tror, danskerne er dybt taknemlige over, at vi, i hvert fald når det kommer til substansen, ikke bruger vores tid på fnidder og på uenighed, men sidder i forhandlingslokalet.
Og vi er der i mange timer.
Det blev nat, inden vi var færdige,
men så var der også en bred aftale, alle partier står bag.
Så det er jeg meget, meget enig i, og jeg synes, det er godt gået – det er Danmark, når det er bedst – at vi bruger vores energi på at arbejde sammen i stedet for at modarbejde hinanden midt i en krise, som har så store omkostninger.
Det er jeg meget, meget enig i.
Så er der spørgsmålet om minimumsnormeringer.
Der har vi jo lavet en aftale i fællesskab, og den gælder stadig væk.
Vi står over for at skulle forhandle med kommunerne om næste års økonomi, og der bliver demografien jo altså stadig væk vigtig.
Jeg ser ikke noget behov for, at vi begynder at fremrykke aftaler, og slet ikke på et tidspunkt, hvor vi ikke ved, hvad det er, der gør sig gældende for dansk økonomi i fremtiden.
Men generelt vil jeg sige, at vi står ved de aftaler, vi har lavet.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-05-12:
Jeg vil egentlig gerne starte med at rose alle Folketingets partier for, at vi lige inden storebededagsferien kunne samles om en genåbningsplan for vores samfund.
Det er da godt.
Det er et rigtig stærkt signal, og det er godt for det videre sammenhold og stabiliteten omkring håndteringen af coronaepidemien i Danmark.
Vi skal fortsat holde afstand, vi skal fortsat vaske hænder og spritte af, og vi skal i den grad holde fast i den gode hygiejne.
Vi har samtidig så også lagt et stort pres på mange af jer, der er derude: det pædagogiske personale, lærerne og vores sundhedspersonale, som jo har været i front i hele coronakrisen – først i forhold til at afbøde og derefter i forhold til at håndtere smitten og nu også i forhold til genåbningsfaserne.
Det bliver ikke nemt.
Det er helt afgørende for SF, at de kan udføre deres arbejde på en sikker og forsvarlig måde.
I søndags var pædagogernes fagforening ude med et konkret forslag for at sikre ordentlige forhold og tryghed for vores børn i institutionerne.
I takt med at afstandskravet slækkes, er det helt nødvendigt, at planen for minimumsnormeringer fremrykkes, og at ekstra ressourcer afsættes til rengøring og hygiejne fremadrettet, så det ikke kun gælder nu, men gøres permanent.
For det er noget af det, man har mistet i institutionerne igennem årene, nemlig at der ikke har været god nok hygiejne, og at man har været for få voksne.
Det område er simpelt hen blevet beskåret.
Måske var det en idé og måske endda en god investering at fastholde kravene til en langt bedre hygiejne og de gode normeringer i vores vuggestuer og børnehaver, som vores børn oplever lige nu.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, om regeringen kunne forestille sig at bakke op om, altså at vi fremrykker indførelsen af minimumsnormeringer i Danmark og gør den nuværende indsats for hygiejne permanent.
Mette Frederiksen (S), 2020-05-12:
Der er ingen grund til at sige, at jeg foregiver, at samarbejdet om grænselandet er vigtigt, for det er det.
Men vi står jo stadig væk med en virus, som stadig væk er i risiko for at være dødbringende for mange mennesker, hvis den kommer ud af kontrol.
Den der præmis, man forsøger at bygge op, om, at man kan se 1 måned eller 2 ind i fremtiden og træffe alle beslutninger, er jo simpelt hen ikke rigtig.
Altså, undskyld, den er jo ikke korrekt.
Hvis smittetrykket eksploderer i Tyskland og antallet af nysmittede hver dag overgår, hvad vi har set igennem de seneste 2 måneder, er det jo én situation.
Hvis Tyskland bliver ved med at navigere rigtig godt i forhold til corona, er det en anden situation.
Og sådan gælder det jo også for Danmark.
Så derfor vil jeg til det der med at være meget håndfast med hensyn til fremtiden på et tidspunkt, hvor vi ikke reelt ved, hvor vi står, sige: Det kan man jo simpelt hen ikke.
Lov er lov, og lov skal holdes, og ligegyldig hvem der ikke overholder loven, skal politiet selvfølgelig følge op.
Jeg ved ikke, hvad det er, der ligger mellem linjerne, men skal jeg forstå det derhen, at man spørger til, om der skulle være kommet en politisk melding om, at den her regering synes, det er i orden, at der ligger 30 mænd i Gellerupparken og har en fællesbøn, mens der er corona?
Nu har jeg egentlig lovet ikke at bruge det ord længere, men det er jo en fuldstændig absurd påstand.
Politiet skal være der, og enhver form for aktivitet af den slags skal selvfølgelig ophøre.
Det, vi så – hvis det er det eksempel, der henvises til – er jo en så kraftig tilsidesættelse af alt det, der skal til, i den her tid.
Jeg skal ikke kunne svare på, hvorfor politiet ikke var til stede; det går jeg ud fra man er i fremtiden.
Og den form for religiøse eller politiske markeringer, eller hvad det måtte være, som vi så dér, skal selvfølgelig ophøre, altså i forhold til det konkrete eksempel.
Så loven er lige for alle.
Jeg skal måske lige sige, at jeg har set de der eksempler, og jeg kan kun tage afstand fra de dele af indvandrermiljøet, der ikke vil bakke op om indsatsen imod corona.
Men jeg bliver da også nødt til at sige, at mit indtryk er, at ganske mange, også med indvandrerbaggrund, gør, hvad de kan for, at vi får bekæmpet den her sygdom.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2020-05-12:
Tak for det.
Jeg vil også sige, at det var fint, vi lavede den aftale, vi gjorde i sidste uge, men jeg vil i hvert fald sige, at det er vigtigt for os i Dansk Folkeparti, at vi gør det på et fuldt oplyst grundlag.
Og i det omfang, der så kommer nye ting frem efterfølgende, som ændrer forudsætningerne, må det også være muligt, at – havde jeg nær sagt – gå tilbage til forhandlingsbordet.
Men det, jeg gerne vil spørge statsministeren om, er i forhold til at der i den her coronakrise jo er mange ting, vi skal forholde os til.
Og en af de ting er jo, hvordan vi sikrer den fællesskabsfølelse og det sammenhold, som er nødvendigt for, at vi kommer så godt igennem krisen som muligt.
Og når jeg taler sammenhold og fællesskab, handler det jo også om, at man kan være sikker på, at der er en retshåndhævelse af de regler, som nu engang skal efterleves overalt i det danske samfund, og om, at man ikke får sådan en snigende fornemmelse af, at der er lidt forskellige retshåndhævelser alt afhængigt af, hvad det er for nogle grupper i det danske samfund, man har med at gøre.
Jeg tror, de fleste danskere godt kan huske, at der for ikke så længe siden – det var vist på Islands Brygge – var en mor med to børn, der fik en bøde på 2.500 kr., fordi hun formastede sig til at være på en tom legeplads, men i og med der jo var et opholdsforbud, var politiet i sin gode ret til at give hende en bøde.
Men omvendt har danskere også kunnet se, at der i blandt vores indvandrermiljøer har været en noget mere lemfældig tilgang til at overholde adfærdsreglerne.
Og der har mange danskere, kan jeg i hvert fald se på min indbakke, et indtryk af, at der er knap så stærk en retshåndhævelse fra politiets side.
Derfor vil jeg egentlig spørge statsministeren, om der på nogen måde kan være tilgået politiet den oplevelse eller opfattelse, at det vil være okay, at man slækker på retshåndhævelsen af de regler, der gælder, i indvandrermiljøer; altså om der er et eller andet, der gør, at man tænker, at man dér håndhæver reglerne med mindre nidkærhed, end man gør over for danskere, og om det er derfor, at vi i virkeligheden ser, at det virker, som om der i indvandrermiljøer er en tendens til, at man har en mindre efterlevelse af retningslinjerne og adfærdsreglerne end så mange andre steder.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-12:
Men hensynet til, at regeringen kan gøre sig indledende, foreløbige overvejelser i fortrolighed, er vigtigt.
Det er sådan, når man skal forberede sager, og det gælder jo også i vores alle sammens partier, at man diskuterer tingene frem og tilbage, og at man har forskellige overvejelser, og at man forkaster noget, argumenter, positioner osv., og tilslutter sig noget andet.
Og de overvejelser har behov for at være beskyttet af fortrolighed, for ellers ville man risikere, at man ikke gjorde sådan.
Det er også sådan, at det der med at sige, at der er noget, der er embedsmændenes funktioner, og noget andet, der er den politiske funktion, jo overser den gråzone, der er, hvor embedsmændene også i et eller andet omfang træder ind i det politiske rum, ligesom politikerne indimellem træder ind i embedsfolkenes rum.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-12:
Tak for svaret, men det er jo sådan, at ude i det virkelige liv træffer man, når man har virksomhed eller sidder på en arbejdsplads, masser af beslutninger, som er afvejet på grundlag af nogle faglige overvejelser.
Og jeg tror, at de fleste danskere kender til det her med, at man spørger, ikke fordi man er dum, men fordi man gerne vil blive klogere.
Derfor tror jeg faktisk også, at det ville være rigtig sundt for folkestyret, hvis man som regering, som minister og som magtparti erkendte, at man har behov for vejledning, og at man træffer sine beslutninger på baggrund af faglige anbefalinger og derfor også lægger ud til offentligheden, hvad de faglige anbefalinger er, og hvad de politiske spørgsmål/beslutninger er.
Kan ministeren ikke medgive det?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-12:
Jeg tror, at hvis man tog fat i sådan almindelige danske virksomheder, som det blev nævnt, var der mange af dem, der ville sige, at de af forskellige grunde ikke har lyst til, at alle skal have et indblik i, hvad det er for nogle argumenter og parametre, der ligger til grund for de beslutninger, de træffer.
Jeg tror i virkeligheden, at ligesom vi politisk har behov for at kunne have de her overvejelser, gør det samme sig gældende ude på den anden side af væggene her.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-12:
Nu tilhører justitsministeren jo et parti med en meget lang tradition for at have regeringsansvaret på sig.
Og man kan ovenikøbet knytte den kommentar til det, at ministeren personligt tilhører en familie med en lang erfaring med at have ministeransvarlighed på sig.
Derfor kan man jo ikke, når ministeren siger, at det her ville gøre det vanskeligere at være minister,
lade være med at spørge: Var det så meget vanskeligere at være minister, inden vi fik den bestemmelse, vi nu har her i offentlighedslovens § 24?
For så længe siden er det jo ikke.
Altså, jeg vil jo næsten tro, at når der er familiesammenkomst i familien Hækkerup, vil man sådan kunne sidde og diskutere et før og et efter.
Jeg vil bare spørge: Er det virkelig så slemt?
Hvad er det for nogle ting, der har gjort det nærmest umuligt, i tiden før ministeren blev minister, at lede Danmark sikkert igennem oprørske farvande?
For der har været ganske mange, før ministeren blev minister, så kan vi få at vide, hvad det er for nogle episoder, ministeren kan erindre?
Jeg må jo sige, at jeg er dybt benovet over alle de indrømmelser, som justitsministeren kommer med – både i den foregående og den nuværende debat – for jeg vil erklære mig fuldstændig enig.
Det her er jo en bekvemmelighedsbestemmelse.
For de partier, for hvem det er en del af det naturlige enten at være inde i eller lige foran ministeriet, er det bekvemt, at der er nogle ting, som man ikke behøver at dele med offentligheden.
For os andre, som kun på lang afstand kan skue mod parnasset, virker det underligt, at offentligheden ikke må få adgang.
Men ministeren kryber udenom: Hvorfor var det sværere at være minister, før § 24 blev indført, end det er nu?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-12:
Det er ikke af bekvemmelighed.
Så det er ikke bekvemmelighed.
Jeg kan bare konstatere, når jeg kigger ud over salen og tænker på, hvilke partier der er her – og mit parti har jo ikke flyttet sig i dén her sag, høhø – at jo tættere man er på magten, desto stærkere er blikket for, at den her type regler er relevant.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-12:
Tak for det.
Ministerens synspunkt i den her sag er jo velkendt; der var ikke lige nogen overraskelse i den indledende tale, men jeg kunne alligevel godt tænke mig at spørge ind til det, ministeren sagde om, at det er vigtigt, at man ikke foretager ændringer af den her karakter i offentlighedsloven, fordi det er vigtigt, at regeringen kan gøre sig nogle forskellige overvejelser, inden man gør noget.
Det lyder jo klogt, at man gør sig forskellige overvejelser og ikke låser sig fast på et givent synspunkt og så insisterer på, at det lige skal være det for enhver pris.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren tror, at det øger tilliden til politikerne og til regeringen eller det svækker tilliden til politikerne og regeringen, at befolkningen får lidt mere indsigt i, at politik ikke altid lige er så nemt, og at der er forskellige muligheder, som regeringen vælger blandt, altså så de dermed kan se, at det ikke altid er så nemt at være politiker.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-12:
Jeg vil sige, at det også, tror jeg, ville have meget uheldige konsekvenser, hvis der var fuld aktindsigt i alle de debatter, vi har ved familiesammenkomsterne.
Det er jeg ret sikker på kunne have fatale følger på mange forskellige niveauer.
Men – spøg til side – i virkeligheden er spørgeren jo ved at komme til at røre ved noget af det, som måske er lidt af det centrale her, apropos det med at sige sandheden osv.
Det er, som om der er en tendens til, at jo tættere man kommer på magten og regeringskontorerne, jo stærkere bliver blikket for, at sådan nogle regler om ministerbetjening osv. er fornuftige, gode og relevante.
Og hvis det er rigtigt, er det her jo – ud over det ideelle – en simpel politisk kamp.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-12:
Tak for det.
Der har den seneste tid været en række artikler om, hvorvidt det var regeringen eller sundhedsmyndighederne, der ligesom lagde op til grundlaget for de beslutninger, vi træffer i øjeblikket.
Altså, er man i gang med at politisere embedsværket, eller er det et rent embedsværk, der kommer med faglige vurderinger, som man så træffer politiske beslutninger på vegne af?
Derfor undrer det mig også, at man ikke fra Socialdemokratiets side og fra regeringens side har et større ønske om netop at klarlægge, hvad der er de faglige beslutninger, og hvad der er de politiske beslutninger.
Her har vi jo ved at fjerne ministerbetjeningsreglen en mulighed for at give danskerne og journalisterne indsigt i, hvem der træffer beslutningerne, og hvad det er for en rådgivning, der går hvilken vej.
Mette Frederiksen (S), 2020-05-12:
Men der er jo åbenhed.
De beregninger, der ligger til grund for de overvejelser, vi gør os i regeringen, og de beslutninger, vi har truffet bredt, alle ti partier – det er jo alle ti partier i Folketinget, der står bag genåbningen af det danske samfund – er lagt offentligt frem.
Det kan da nærmest ikke blive mere åbent.
Men det er ikke sådan, at man kan håndtere en coronakrise og en efterfølgende økonomisk krise og lægge alt frem på forhånd, inden krisen rammer, heller ikke i starten, for da havde vi slet ikke det tilgængelige materiale.
Men alt det materiale, der ligger til grund for de politiske beslutninger, der er truffet utrolig klogt torsdag i sidste uge, er offentligt tilgængeligt.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-05-12:
Det er jo rigtigt.
Vi bliver nødt til at anerkende, at vi ikke ved alt, men vi bliver nok også nødt til i højere grad at lægge åbent frem, hvad vi så dog ved.
Det var jo derfor, et bredt flertal i Folketinget i sidste uge lancerede et åbenhedsmanifest, som altså handler om, og det er desværre nødvendigt, at tvinge regeringen til en langt større åbenhed omkring alle de beslutninger, der bliver truffet, omkring det data, der bliver anvendt, omkring de modeller, der bliver anvendt – man var sågar så flinke at sende kildekoden ud i sidste uge, og tak for det, men det kom dog først, efter at vi havde lanceret det her åbenhedsmanifest – og det er der jo mange måder at få igennem på.
Så jeg vil da egentlig bare opfordre statsministeren til at tage det manifest, som et ganske bredt flertal i Folketinget har tilsluttet sig, til sig, og derfor vil jeg spørge: Har regeringen i sinde at efterleve det manifest til punkt og prikke?
Ja eller nej.
Mette Frederiksen (S), 2020-05-12:
Der bliver spurgt til antallet af testede, og det tænker jeg at vi lige så godt kan få på plads med det samme.
Der er testet 334.260 danskere nu, og det betyder, at Danmark er et af de lande, der tester suverænt flest.
Vi har behov for at få testet endnu flere.
Kapaciteten er på plads, og jeg betragter det derfor som en helt og aldeles bunden opgave både for regionerne, men også for staten, at der testes endnu flere, og det er, jævnfør hvad Enhedslisten har sagt flere gange, en fuldstændig afgørende del af at kunne åbne samfundet op, at vi ved, hvordan smitten udvikler sig.
Svaret på det andet spørgsmål er jo det samme.
Vi, altså alle partiledere, talte om det, da vi var samlet på Marienborg forleden dag og aften og måske ovenikøbet noget af natten, at der hele tiden pågår et arbejde i og blandt sundhedsmyndighederne i forhold til retningslinjerne, herunder også afstandsspørgsmålet.
Men retningslinjerne fra Sundhedsstyrelsen kom først på plads søndag, og der blev vi informeret umiddelbart før om, hvordan reglerne kom til at se ud konkret herefter.
I det hele taget bliver vi jo begge to nok nødt til at stå på mål for, at vi ikke hele tiden kan have alle informationer inde på bordet, fordi sygdommen udvikler sig, og det gør retningslinjerne heldigvis også.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-05-12:
Tak for den oplysning.
Så mangler vi bare at vide, hvor mange der er blevet testet.
Jeg har altså lidt svært ved at tro på, at en statsminister, som sætter en ære i at markere, at hun sidder for bordenden, ikke havde den mindste fornemmelse af, at Sundhedsstyrelsen var på vej med de her ændringer af retningslinjerne.
Det lyder altså ikke som den statsminister, som netop gerne vil være inde over alle regeringens beslutninger.
Så lad mig spørge på en anden måde: Hvornår vidste statsministeren, at de nye retningslinjer var på vej?
Mette Frederiksen (S), 2020-05-12:
Tak for det.
Det kender Venstres formand jo godt svaret på, for som vi også talte om på mødet, foregår der løbende et arbejde hos sundhedsmyndighederne i forhold til retningslinjerne, herunder også afstandskravet.
Men den endelige anbefaling lå først færdig søndag, hvor den også blev udmeldt.
Så vil jeg lige orientere om dagens tal her – for jeg har lige fået dem –
og nu, hvor vi er samlet, kan vi glæde os over, at der er en ret stor nedgang i antallet af indlagte med corona på danske sygehuse, og at der også er en lille nedgang i antallet, der har behov for respiratorhjælp.
Så det går fortsat godt med indsatsen.