runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Halime Oguz (SF), 2022-03-15:
Tak for det.
Jeg vil nok være lidt mere positiv end den forrige ordfører, for jeg vil sige, at jeg er meget stolt af boligaftalen, der kommer til at betyde, at kommunerne nu får bedre rammer for at bygge rigtig mange nye og billige boliger i hele landet og særlig i vores største byer.
Vi har længe kæmpet for en mere blandet sammensætning i byerne, og vi mener, at det er det, der skaber sammenhængskraften i vores land.
Vi og også jeg ønsker et København, hvor rengøringsassistenten bor side om side med salgschefen, og hvor helt almindelige lønmodtagere har råd til at bosætte sig i København, så de ikke skal pendle frem og tilbage i timevis for at kunne passe de riges børn i de københavnske børnehaver.
Derfor er jeg ekstremt stolt af aftalen, der er et stort skridt i den rigtige retning.
De almene boliger giver nemlig muligheder til dem, der ikke har råd til at købe en dyr lejlighed, og som heller ikke har råd til at betale den meget høje husleje, som præger især det private lejemarked.
I det her lovforslag udmøntes flere dele af boligaftalen.
Det drejer sig bl.a. om de 1,8 mia. kr., som blev afsat til en ny og udvidet grundkøbslåneordning, der giver alle kommuner med høje grundpriser mulighed for at yde et grundkøbslån til etablering af almene boliger.
Ordningen var sådan set et SF-forslag og er en stor sejr for de mange kommuner, der tidligere har været nødt til at droppe almene boligprojekter på grund af høje grundpriser.
Nu er det bare vigtigt, at regeringen følger grundkøbslåneordningen tæt, så vi sikrer, at kommunerne har de rette anvendelsesbetingelser.
Det er vigtigt, at de mange millioner, som vi har afsat, rent faktisk aktiveres til flere almene boliger.
Ud over låneordningen udmøntes flere forskellige initiativer, som bl.a. støtter omdannelse fra erhvervsejendomme til almene boliger.
Initiativerne skal tilsammen gøre det lettere og mere grønt at etablere flere almene boliger.
Endelig indeholder lovforslaget også den del af aftalen, som sikrer huslejenedsættelse i 4.050 boliger til hjemløse.
Formålet er at muliggøre en seriøs housing first-indsats, som vi i SF længe har ønsket.
Derfor er jeg rigtig glad for, at det nu endelig lykkes at etablere flere boliger til lige præcis den her målgruppe.
Alt i alt har vi med aftalen skabt bedre rammer for det almene boligbyggeri i Danmark, og SF stemmer selvfølgelig for forslaget.
Men når det er sagt, er jeg også nødt til at nævne, at vi lige nu står i en situation, hvor alt for mange almene projekter droppes.
Stigende materialepriser har ført til, at boligorganisationerne har store problemer med at gennemføre et nybyggeri inden for maksimumsbeløbets rammer.
BL har undersøgt forholdene, og det viser sig, at næsten tre fjerdedele af alt planlagt alment nybyggeri enten er blevet helt opgivet eller sat på pause.
Det betyder, at rigtig mange almene boliger lige nu ikke bliver bygget, og jeg vil derfor bede ministeren om at komme med et seriøst bud på, hvordan vi kan hjælpe byggeriet i gang igen.
Med disse ord vil sige jeg tak.
Heidi Bank (V), 2022-03-15:
Og der kan jeg jo så forstå på aftalepartierne, at det væsentlige er nogle meget bestemte beliggenheder, meget centralt på nogle meget dyre adresser, frem for at prøve at sikre, at der er kvalitet i boligerne, og at der ikke bliver sparet på den bæredygtige del.
Det er jo noget af det, den almene sektor selv er ude at sige er et kæmpeproblem i øjeblikket, nemlig at man må bygge i beton i stedet for i træ
Det er jo det seneste, der er kommet fra den almene sektor.
Jeg synes måske, at man også fra Enhedslistens side skulle vælge at lytte lidt til den almene sektor.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-15:
Jamen med hensyn til de hjemløse kommer der et lovforslag, som forholder sig til den ændrede hjemløsestrategi.
Og så er det rigtigt, at det her lovforslag starter i 2022, men det er jo for at bygge nogle af de små billige boliger, og det er for at sætte huslejen ned i nogle boliger, så vi er klar til, at vi kan have en anden hjemløsestrategi til næste år.
Så der er sådan set en vis logik i, at der er noget her, som sker, før man vedtager en lov, som giver nogle andre vilkår for hjemløsestrategien ude i kommunerne, altså hvordan det skal håndteres.
Så jeg synes egentlig, at det er knap så sort, som ordføreren lægger op til her.
Heidi Bank (V), 2022-03-15:
Vi er ikke interesserede i, at der skal være et statsligt tilskud.
Og det, der lå i Nybyggerifonden, da den blev etableret, er jo netop en selvfinansiering.
Det er en god tankegang, der er lagt ind der, nemlig at man skal sikre, at der er en større selvfinansiering.
Men det, der bekymrer mig i øjeblikket – og jeg beklager, at jeg ikke huskede at inkludere Enhedslisten i aftalen eller de øvrige partier, der har indgået den – er jo, at vi i øjeblikket faktisk står og har mulighed for, det har f.eks. Københavns Kommune mulighed for, at planlægge 25 pct. almene boliger.
Men de kan bare ikke komme igennem med det i øjeblikket, fordi der er stigende materialepriser i byggeriet.
Så her går man ind og siger, at man vil løse et problem, men nogle af de andre problemer, der er i øjeblikket, får man overhovedet ikke set på.
Men som jeg også nævner, er der jo nogle små elementer i den her aftale, som vi synes ser positive ud.
Men der er jo også nogle spørgsmål, som det rejser, f.eks. det her om de hjemløse og om tiden, altså i forhold til hvornår man gør det ene i forhold til det andet.
For der ved vi jo også, at det har betydning, i forhold til hvor godt man lykkes med at hjælpe de hjemløse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-15:
Jamen jeg har ikke noget imod, at man hakker på regeringen, men her må man bare sige, at det lovforslag, der ligger her, jo er et lovforslag, som kommer, fordi der er et flertal i Folketinget, som har indgået en aftale.
Så regeringen skal ikke have hele æren eller al skælduden for det, der er af indhold i aftalen.
Jeg synes, at det er lige sortsynet nok.
Jeg kan sådan set følge ordføreren i, at vi skal have bygget flere almene boliger, og at det ville være rigtig godt, at der blev bygget mere.
Mener ordføreren så, at det burde være et statsligt tilskud i grundkapital, som kunne være med til at sikre det?
For der er andre måder at bruge pengene på, det er jo helt korrekt, men jeg synes egentlig, at vi har mange gode elementer med i det her, bl.a. det, at man kan få et tilskud, hvis man vil genbruge en bygning og opføre almene boliger i den, og det er jo sådan set også et grønt forslag.
Så anerkender ordføreren ikke, at der sådan set er en række gode elementer, eller ville ordføreren hellere have, at der ligesom var et statsligt tilskud til flere almene boliger?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-15:
Jamen det er da trods alt positivt, at min idé fra høringsnotatet ikke bliver afvist, så det ser jeg da som en klar åbning for, at der her er en mulighed for at have en god dialog om det, for jeg kan faktisk ikke finde noget argument imod det.
Jeg er godt klar over, at man for de udsatte boligområder har noget særlig lovgivning, men for de her nye forebyggelsesområder kan jeg altså ikke rigtig se, hvorfor man ikke skulle imødekomme dem.
Nu kan jeg se, at ministeren tænker sig om, så jeg ser frem til, at der kommer noget ud af mine spørgsmål.
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Jamen der er jeg desværre belastet af stadig væk at være relativt ny på området, og især ny, da den her aftale blev indgået.
Så der må jeg henvise til ministeren, når han kommer på banen senere.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-15:
Der er jo rigtig mange gode forslag i det her lovforslag, og de kan udmøntes på forskellig vis.
Der er jo bl.a. nogle midler, der er afsat til fortætning, og det er så en fortætning, som en afdeling selv beslutter, og beboerne kan opnå en fordel ved det.
Det kunne f.eks. være, at man får forbedret sin egen bolig, mod at man afgiver et frimærke, hvor der så kan opføres nye almene boliger.
Det er jo rigtig godt.
Jeg undrer mig bare over, at de boligområder, som er udsatte boligområder og såkaldte forebyggelsesområder, ikke kan søge de midler.
Vi kan jo godt have nogle af de her forebyggelsesområder, hvor boligerne måske ikke er helt supergode, og hvor der er store friarealer, som beboerne måske gerne vil af med – f.eks. sælge en græsplæne – for at få nogle lidt bedre boliger.
Men det har de altså ikke mulighed for med det lovforslag, der er her.
Der ligger et høringssvar, der gør opmærksom på det problem.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren, om ikke det er noget, som Socialdemokratiet ville være med til at kigge på i en udvalgsbehandling, altså om ikke vi skulle udvide mulighederne for, at boligområder, som er udsatte boligområder eller forebyggelsesområder, også kan søge de her midler?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Med dette lovforslag udmønter vi dele af boligaftalen fra november, som sikrer etablering af fonden for blandede byer, og at der tilføres 10 mia. kr. til fonden.
Fonden skal bl.a. sørge for, at der bliver bygget tusindvis af nye almene boliger.
Nærmere bestemt skal fonden sikre 22.000 flere almene boliger, herunder 6.000 flere studieboliger, 2.000 særlig billige boliger; boliger til en månedlig leje på maks. 3.500 kr. I Socialdemokratiet mener vi, at det er helt afgørende, at København og andre større danske byer i højere grad får en mere blandet bolig- og beboersammensætning.
Ikke mindst skal vi sikre, at danskere med almindelige indkomster også i fremtiden kan bo i de større byer og bo i hovedstaden.
Med lovforslaget foreslås det, at 5 mia. kr. af i alt 10 mia. kr., der tilføres fra Nybyggerifonden i perioden fra 2022 til 2035, udmøntes i perioden frem mod 2031.
De resterende 5 mia. kr. udmøntes af aftalekredsen bag boligaftalen på et senere tidspunkt.
Følgende initiativer er bl.a. en del af aftalen: Der skal kunne ydes lån til grundkøb i områder med høje grundpriser, det skal være muligt at kunne yde støtte til erhvervelse og ombygning af erhvervsejendomme til almene boliger, og der skal kunne tilskyndes til fortætning af almene boligafdelinger, hvor der er kapacitet.
I Socialdemokratiet vil vi gerne undgå, at København ender som andre storbyer i verden, hvor det udelukkende er dem med de højeste indkomster og formuer, der har råd til at bo.
Vi skal også i fremtiden bo sammen på kryds og tværs af indkomst, uddannelsesniveauer, etnisk oprindelse og sørge for, at vi også i fremtiden kan mødes i dagligdagen, se vores børn vokse op med hinanden.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-15:
Selvfølgelig kan man rejse med børn, der ikke er ens egne.
Man kan ikke have dem indskrevet i sit pas, og man kan heller ikke træffe beslutning om det selv, hvis man ikke er forældremyndighedsindehaveren.
Hvis ordføreren har taget sin nevø med til Sverige uden forældremyndighedsindehaverens accept, er det ikke lovligt.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-03-15:
Så når ordføreren siger, at de ikke kan rejse med deres børn, hvordan kan det så være, at de ikke kan rejse med deres børn, når jeg godt kan rejse med min nevø?
Rasmus Stoklund (S), 2022-03-15:
Jeg tror måske, at det var at tolke lidt meget, altså at fordi jeg ikke kunne svare på det, var det det samme, som at der var en åben dør, men lad os i spænding vente og høre, hvad ministeren siger.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-15:
Det er der heller ikke noget ulovligt i, så længe du har en godkendelse fra forældremyndighedsindehaveren.
Halime Oguz (SF), 2022-03-15:
Ja, jeg er helt enig i, at vi er nødt til at kigge på det her sammen, for der er rigtig mange byggerier, der simpelt hen bliver droppet på grund af dyre priser på det materiale, der bliver anvendt.
Så det vil jeg meget, meget gerne være med til at kigge på, og det vil jeg også opfordre ministeren til, som jeg også siger i min tale, at finde en seriøs løsning på.
For det er altså ikke holdbart, at vi på den ene side gerne vil bygge mere alment og på den anden side så også har nogle projekter, som er gået i stå, fordi det simpelt hen er for dyrt.
Det giver ikke mening.
Heidi Bank (V), 2022-03-15:
Tak for talen, også selv om vi ikke er enige.
Altså, ifølge BL er det 73 pct. af de planlagte byggerier, som er i problemer.
Det er en, vil jeg sige, fuldstændig akut krise.
Men det var sådan set ikke mit spørgsmål.
Mit spørgsmål handler om, at ordføreren siger, at der skal være adgang for alle borgere med forskellige indtægter, og at dem med almindelige indtægter skal kunne få lov til at bo med nogle, der har en højere indtægt.
Det er i hvert fald sådan, jeg hører ordføreren sige det.
Kan ordføreren fortælle mig, hvorfor der så i de aktuelle forhandlinger omkring den her aftale ikke har været lagt vægt på det fra SF's ordførers side?
For som det er i dag, er der jo ikke den store forskel på, hvem der bor i almene boliger og i privat udlejning.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-15:
Jeg vil rigtig gerne høre, hvad ordføreren tænker om det, som Danske Studerendes Fællesråd påpeger i deres høringssvar, nemlig at man gerne vil have, at der er en lidt mere håndfast formulering i lovforslaget om at forpligte fonden på bæredygtige løsninger for almene boliger.
Har ordføreren en bemærkning til det?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-15:
Det kan jeg ikke genkende fuldt ud.
Jeg har kun mødt medlemmer, som har været meget tilfredse med den aftale, som vi har indgået, og jeg ser frem til, at alle kommuner, også København, forholder sig seriøst til, hvad man kan få ud af den her aftale.
Det kan man jo bedst se, når vi er nået frem til tredjebehandlingen af den, men jeg tror da, at der er nogle, der lytter med og følger med i, hvad det er for nogle muligheder, vi åbner for.
Heidi Bank (V), 2022-03-15:
Tak for svaret.
I forlængelse af det kunne jeg godt tænke mig at høre, hvor ordføreren står i forhold til den kritik, der er kommet fra medlemmer af ordførerens eget parti i Københavns Kommune, der jo siger, at det her overhovedet ikke kommer til at resultere i det antal boliger, der er lagt op til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-15:
Nu har ordføreren jo ikke fulgt Enhedslisten inde i forhandlingslokalet, men det, vi har fået forhandlet op, er sådan set antallet af billige boliger.
Det gælder både de her boliger, som er nybyggede, og som kommer til at koste 3.500 kr. i husleje, fordi der er et særligt tilskud, og også de eksisterende boliger, hvor huslejen bliver sat ned.
Det har vi fået igennem i de her forhandlinger.
Så vil jeg også gøre opmærksom på, at det her med at genbruge en bygning til almene boliger er noget, der er gældende over hele landet.
Der kan man bare søge.
De 100 mio. kr. til bæredygtigt byggeri er også nogle penge, man bare kan søge.
Så er det korrekt, at der i forhold til det her grundkøbslån nok vil være en overvægt i hovedstadsområdet, men det kan jo sådan set også være Aarhus eller andre kommuner.
Så jeg synes ikke, det er rimeligt at sige, at det er helt skævt.
Den her aftale, der ligger bag lovforslaget, er langt mindre skæv end det udspil, der var fra Socialdemokratiet til forhandlingerne.
Heidi Bank (V), 2022-03-15:
Tak for det.
Jeg kender jo ordføreren som en, som både går op i den bæredygtige agenda og i, at der skal være flest mulige almene boliger.
Det er ikke der, jeg selv står; jeg synes, at der også skal være almene boliger sammen med en masse andre boligtyper.
Men i forhold til det undrer det mig bare lidt, at Enhedslisten kan forsvare en aftale, hvor geografisk placering, dvs. meget, meget dyre adresser, er meget mere vigtigt end kvalitet i boliger, at sikre bæredygtige boliger i materialer, der er spændende, bæredygtige og innovative, og i det hele taget at sikre, at man får mere for de her penge, som jo er penge, som lejerne indbetaler.
Nu har man jo sådan set besluttet, at de penge – penge, der end ikke er betalt endnu af de her lejere – skal bruges mange, mange år frem i tiden, og at det skal centraliseres.
De går ikke til hele landet; det er faktisk ganske lidt, der bliver givet til resten af landet og til øerne, for
dér, hvor det her med grundpriserne kan bruges, er jo i de store byer.
Så jeg undrer mig bare lidt over, at Enhedslisten ikke går op i antallet af boliger her, hvis man mener, at der skal være billige boliger til mange mennesker.
Susan Kronborg (RV), 2022-03-15:
Ja, det er nemlig fuldstændig korrekt.
Og jeg vil da også sige, at der i aftalen jo er rigtig mange gode takter – det er der ingen tvivl om.
Det har også været Radikales oplevelse, at den forhandling, der har foregået, har været meget givtig på mange planer, og der har været rigtig meget enighed på mange fronter og områder.
Så jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige, at vi i Radikale i hvert fald rigtig glade for at være nået et stykke.
Men som sagt er vi i Radikale sådan grundigt sure hver eneste dag specielt på grund af ghettopakken.
Mange tak for spørgsmålet.
Ja, det var egentlig Radikales kongstanke, at når man bygger i så stor skala, altså 22.000 almene boliger, så var det en fantastisk mulighed for at lave videndeling i forhold til det bæredygtige byggeri.
Det var så det ønske, som gjorde, at vi endte med at have de ambitioner, som vi havde, under forhandlingerne, også fordi der er et kæmpe potentiale i forbindelse med eksport.
Det her med at bygge bæredygtigt kan rent faktisk blive, som jo også Venstre har påpeget, det nye vindmølleeventyr.
Det var så ikke lige de ord, men det er sådan i omegnen i hvert fald.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-15:
Jamen vi er jo også fra Enhedslistens side imod de boliger, der bliver revet ned i andre boligområder.
Det kan man jo godt gå og være sur over hver eneste dag, men når nu chancen indimellem byder sig for at lave en god ny aftale, synes jeg da man skal gøre det.
Jeg har forsøgt at forstå De Radikale i den her sag, og jeg er da glad for, at De Radikales ordfører ridser de gode elementer i forslaget op.
Jeg vil nok sige, at det, at der er afsat 100 mio. kr. til udvikling af noget mere bæredygtigt byggeri, er jo positivt, og det er jo min opfattelse, at De Radikales ordfører var med til at få det beløb til at vokse under forhandlingerne.
Så jeg har lidt svært ved at forstå, hvorfor De Radikale ikke valgte at gå med i aftalen efter at have fået indflydelse på den.
Og hvis De Radikale ikke synes, det er grønt nok, så vil jeg godt gøre opmærksom på, at der er mange grønne elementer i at genbruge bygninger og give et tilskud på 675 mio. kr. til, at bygningerne kan genbruges.
Så kan ordføreren ikke uddybe, hvorfor De Radikale ikke gik med i aftalen?
Susan Kronborg (RV), 2022-03-15:
Mange tak.
Forslaget her omhandler etablering af fonden for blandede byer.
Det er en udmøntning af aftalen om etablering af fonden for blandede byer af den 26. november 2021 indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten og Kristendemokraterne.
Radikale er særlig glade for de dele af lovforslaget, som tilgodeser handicappede og deres muligheder for at bo i almene boliger.
Vi finder det positivt, at der sættes øget fokus på ældre- og fællesskabsorienterede indretninger, som kan bidrage til at mindske ensomhed.
Lovforslaget udmønter den aftale, som er indgået mellem aftaleparterne, som Radikale så ikke er en del af, men vi er i Radikale særlig opmærksomme på, at der i aftalen er taget stilling til, at tilskud til etablering af nye almene boliger i de fire økommuner og Bornholms Regionskommune ikke længere følger først til mølle-princippet, men afgøres ud fra en konkret vurdering af projekterne.
Det er vi så specielt glade for.
Radikale støtter ikke lovforslaget, da vi har den opfattelse, at den del, som går til bæredygtig videndeling, ikke opfylder Radikales ambitioner, og da bygningen af de 22.000 almene boliger ikke giver logisk mening for Radikale, når der samtidig kræves en nedrivning af almene boliger i stigmatiserede områder.
Radikale vil gerne have udboret, hvor mange almene boliger der er nedrevet ifølge ghettoplanen i forhold til de 22.000 almene boliger, der planlægges opført.
Og videre vil Radikale gerne have klarlagt, hvor meget CO 2 der udledes i forbindelse med de foretagne og planlagte nedrivninger i ghettoplanen.
Tak for ordet.
Halime Oguz (SF), 2022-03-15:
Det, jeg bare vil sige, i forhold til hvem der kan bo i de forskellige almene boliger, er, at det er rigtigt nok, at en direktør også godt kan bo i de boliger, men faktum er også bare, at huslejepriserne i dag er så enormt høje.
Det er det ene.
Det andet er, at der simpelt hen ikke er boliger nok.
Der er simpelt hen ikke boliger nok til, at almindelige familier og studerende har råd til at bo i storbyerne.
Og så ville jeg da have ønsket, at Venstre havde været med.
Det kan jeg jo ikke sidde og behandle på den måde der, men jeg ville da ønske, at I havde været med og ikke havde været så negative.
Heidi Bank (V), 2022-03-15:
Men jeg mener bare, at jeg har hørt SF italesætte den her dagsorden tidligere.
Så hvordan kan det være, at man ikke har valgt at tage det med ind i sådan en aftale, når man har siddet med ved forhandlingsbordet?
Altså, Venstre var jo ikke inviteret med ved det forhandlingsbord.
Halime Oguz (SF), 2022-03-15:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod spørgsmålet, men det, jeg bare kan svare – hvis jeg har forstået spørgsmålet rigtigt – er, at for os er det vigtigt, at vi bor blandet.
Det er på den måde, vi kan løfte hinanden, og det er på den måde, vi kan hjælpe hinanden.
Og det er en del af den sammenhængskraft, vi i Danmark er så glade for, og som jeg mener vi bør værne om.
Jeg ønsker ikke, at vi har byer, der kun er for de rige, mens de mindrebemidlede skal bo helt andre steder, samtidig med at de skal servicere dem, der så bor i storbyerne, og pendle frem og tilbage.
Sådan et samfund ønsker jeg ikke.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-03-15:
Jeg føler virkelig med De Radikale, hvis de hver eneste dag er sure over, hvad der sker af dårlige ting herinde – så kan man have det hårdt.
Med hensyn til det der om vidensdeling omkring det bæredygtige byggeri kan man jo ikke forlange, at alle firmaer deler al deres viden med andre, men det er selvfølgelig godt at dele noget viden.
Og så synes jeg jo, at det er lidt mærkeligt, når nu vi har en national strategi for bæredygtigt byggeri, som indfører nogle CO 2 -krav fra 2023, som også kommer til at gælde for de almene boliger, og som bliver skærpet de kommende år, og som De Radikale er med i, for vi har jo andre aftaler, som sådan set sikrer den bæredygtige udvikling.
Så jeg er ikke kommet frem til, at jeg forstår De Radikale, men jeg forstår, at De Radikale åbenbart er sure over ghettolovene.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-03-15:
Jo, jeg anerkender det til fulde.
Jeg tror bare ikke, at det, der bliver lagt op til i forslaget – der står jo, at man vil højne bødestraffen – er det, der afholder forældrene fra at obstruere en sag, fordi det er meget vigtigere for dem at få det her samvær med børnene, end at de så risikerer at få en bødestraf. Og som sagt straffer domstolene det jo allerede, hvis man prøver at obstruere en sag i forhold til samvær med barnet.