Nick Hækkerup (S), 2020-12-15:
Tak for ordet, formand.
Hurtigere sagsbehandlingstid står højt på regeringens dagsorden.
Retssikkerhed er nemlig – som det også blev sagt – jo ikke kun at få sin ret, men også at få den inden for rimelig tid.
Det er med andre ord afgørende for det danske retssystem, at vi hurtigt og konsekvent kan stille dem, der bryder loven, til ansvar, ligesom vi hurtigt og konsekvent skal kunne hjælpe de ofre, der har været udsat for en forbrydelse.
Det skylder vi både de anklagede og ofrene, så de kan sætte punktum for et kedeligt kapitel og komme videre i deres liv.
Retfærdigheden måles så at sige også i tid.
Jeg går ud fra, at spørgeren er særlig interesseret i de nordatlantiske forhold, hvilket det jo i talen også tydede på, og derfor vil jeg først og fremmest fokusere på de tiltag, der er rettet mod de nordatlantiske politikredse.
Jeg vil dog gerne starte med at tage udgangspunkt herhjemme i Danmark, hvor vi også har udfordringer, kan man roligt sige, med sagsbehandlingstider, der er alt, alt for lange.
Det har store konsekvenser for både ofre og anklagede, hvis de skal vente i årevis på at få deres sager behandlet.
Derfor hedder det i retsplejeloven, at både anklagemyndigheden, forsvarsadvokater og domstolene skal fremme straffesager med den hurtighed, som sagens beskaffenhed tillader.
Det understreger, hvor kompleks en udfordring vi står over for, men det betyder ikke, at vi ikke skal gøre noget for at forsøge at løse den udfordring.
Med oplægget til en ny flerårsaftale for politi og anklagemyndighed lægger regeringen op til et fokuspunkt, der handler om at nedbringe sagsbehandlingstiderne, med konkrete mål for, hvor meget vi kan få sagsbehandlingstiderne bragt ned.
Det skal først og fremmest ske ved at tilføre flere hænder til straffesagsbehandlingen i politiet og anklagemyndigheden.
Jeg gør mig ingen illusioner om, at en snuptagsløsning kan løse de udfordringer, vi har med lange sagsbehandlingstider.
Men det er immervæk et skridt på vejen.
For så vidt angår de to nordatlantiske kredse, er det vigtigt at huske på, at Færøernes og Grønlands politi adskiller sig fra de øvrige danske politikredse.
Det gør de på en række punkter, for så vidt angår geografi, infrastruktur, opgavevaretagelse og kriminalitetsbilledet.
Derfor har vi også i vores oplæg til en flerårsaftale særlig fokus på de problemstillinger, som gør sig gældende i de nordatlantiske kredse.
Først og fremmest foreslår regeringen at sætte ressourcer af til behandling af sager om seksuelle overgreb mod børn i Grønland.
Vi ønsker at oprette en dedikeret enhed, som kan fungere som indgang for alle sager, der vedrører seksuelle overgreb begået mod børn.
Det er vores håb, at dette tiltag bl. a. kan medvirke til en hurtigere og mere effektiv sagsbehandling.
Det er samtidig vores forventning, at arbejdet med at udrulle politiets sagsstyringssystem til de nordiske kredse kan gå i gang i den kommende aftaleperiode, hvis de tekniske forudsætninger vel at mærke kommer på plads.
Med udrulningen af POLSAS får vi mulighed for at etablere et datagrundlag, som gør det muligt at følge sagsbehandlingstiden på samme måde som i de 12 danske kredse, om jeg så må sige.
Den mulighed savner vi faktisk i dag.
Ud over de initiativer, der indgår i oplægget til flerårsaftalen, arbejder Justitsministeriet generelt med at forbedre sagsbehandlingsforløbene i Grønland og på Færøerne.
Bl.a. blev der ved en ændring af den grønlandske retsplejelov i 2019 indført en hjemmel til at udnævne yderligere en dommer ved retten i Grønland.
Ansættelsen vil i høj grad gøre det muligt for Retten i Grønland og kredsretterne at fokusere på kortere sagsbehandlingstider.
Herudover har Justitsministeriet haft en proces med det grønlandske retsvæsen med det formål at få et mere smidigt forløb i hele kriminalsagskæden.
Processen er sat i gang i forlængelse af drøftelser i Rådet for Grønlands Retsvæsen.
Det gør sig navnlig gældende i tidsrummet fra, at der er afsagt en dom i en sag, til sagen sendes til fuldbyrdelse.
I forlængelse heraf har Justitsministeriet bedt Rigsadvokaten og Domstolsstyrelsen om at undersøge årsagerne til den lange sagsbehandlingstid og vurdere, om det er nødvendigt at iværksætte konkrete initiativer.
Justitsministeriet forventer at kunne følge op på arbejdet i løbet af første halvår 2021.
Det skal bl.a. bidrage til en styrket rekruttering.
Endelig har Justitsministeriet generelt et stort fokus på løbende at opdatere lovgivningen for både Grønland og Færøerne, herunder særlige forhold til at sikre en bedre og mere effektiv sagsbehandling.
Justitsministeriet har udarbejdet et lovforslag, som bla. har til formål at forbedre politireformen for Grønland.
Jeg forstår, at forslaget er under første behandling.