runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2021-01-26:
Tak for bemærkningerne.
Det, der bliver spurgt om, er jo en variant af Karl Poppers berømte dilemma, altså at vi skal være tolerante, men at vi ikke skal være tolerante over for intolerance, og det er jo det, som hans meget berømte formulering går ud på.
For hvis vi er tolerante over for intolerancen, vil intolerancen i det lange løb tage friheden væk fra alle os andre.
Så derfor går det ikke i længden, og det er jo også Poppers pointe med at være tolerant over for intolerance.
Det skal selvfølgelig alt sammen foregå på en fornuftig måde, og dertil har man jo netop nogle gode ledelser og nogle gode bestyrelser, og jeg ved godt, at det lidt er en kedelig gentagelse, men det er jo derfor, at University of Chicago er så forbilledligt.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-01-26:
Tak, og tak for en, havde jeg nær sagt, altid oplysende tale, når hr. Henrik Dahl indtager talerstolen.
Om ikke andet ved vi da, hvem der skal indlede hr. Rasmus Nordqvists kaffeklub eller studiekreds om identitetspolitik, og det vil jeg se frem til.
Men til spørgsmålet: Det, som debatten i dag er endt med at kredse om, er jo åndsfriheden og den pluralisme, som den i sin ånd indeholder, og hvordan det også er, den håndterer de synspunkter, som går imod pluralismen – ekstremismen, det antidemokratiske – og hvor grænserne for åndsfriheden går.
Og vi har jo så kredset det ind til i virkeligheden alle sammen at være enige om, at grebet er, at vi skal have bestyrelser som et led i at sikre åndsfriheden.
Men vil ordføreren ikke bare forholde sig til det her dilemma i åndsfriheden, og hvor langt den også kan række til de holdninger, som går imod det, som åndsfriheden står på?
Og hvad er bestyrelsens rolle i at sikre åndsfriheden?
Henrik Dahl (LA), 2021-01-26:
Jamen det er jo ikke min opgave at sige, hvilken tilgang de fem andre partier, som står bag den her vedtagelse, f.eks. vil gå ind i spørgsmålet om bestyrelserne med.
Jeg har jo sagt, at jeg i andre sammenhænge er tilhænger af de her Chicagoprincipper, som University of Chicago har lavet, og som skal bekæmpe wokeismen på University of Chicago.
For det første er principperne rigtig gode, men for det andet var det jo rektoratet, som tog initiativ til at lave det, og de er så godkendt af bestyrelsen.
Så det understreger jo også, hvad jeg mener, altså at der skal være nogle bestyrelser og en daglig ledelse, som har til opgave at sikre pluralismen på videregående uddannelser.
Kim Valentin (V), 2021-01-26:
Det, som vi synes mangler, er jo en ledelse, som kan gå ind og give et konstruktivt modspil, når der opstår tvivl, hvilket åbenbart er sket i det her tilfælde.
Det er jo kun et eksempel.
Det er jeg hundrede procent enig med ordføreren i.
Det er kun et eksempel, og derfor er vi jo nødt til at brede det ud, sådan at vi sikrer, at vores institutioner stadig væk kan tænke frit – også blandt underviserne.
Det skal selvfølgelig også være til stede der, samtidig med at man også giver en frihed til eleverne og ikke ensretter dem.
Birgitte Bergman (KF), 2021-01-26:
Absolut!
Jeg synes, ordføreren har en meget god pointe, altså at det skal man passe på med i den her debat – det er jeg meget enig i.
Men jeg synes også, at grunden til, at vi står her i dag, er, at det er en særlig politisk stærk holdning, som har skabt den her debat i dag.
Og det synes jeg også er vigtigt at adressere; det er lige så vigtigt, som hvis det havde været på en anden fløj og nogle yderliggående havde taget aktion på noget helt andet.
Det ville jeg også have taget afstand fra.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-01-26:
Mit spørgsmål til den konservative ordfører går på den måde, ordføreren holder sin tale på, altså at hun bruger nogle meget store absolutter: at det er venstrefløjen, der har gjort det her; at det er den samlede venstrefløj, altså SF, Enhedslisten, Frie Grønne, alle dem, man overhovedet kan forestille sig, som er ansvarlige for den bustesag, vi har på akademiet.
Og jeg synes, det er symptomatisk for noget af den snak, vi har haft, at vi bruger absolutter – vi bruger absolutter om venstrefløjen, vi bruger absolutter om identitetspolitik.
Og så synes jeg faktisk, at pointen ryger, for det, vi ønsker, er – og det håber jeg også er det, som ordføreren ønsker – at vi kan snakke om det, der sker, at vi kan se nuancerne, at vi kan se forskellene, at vi kan få forskellige stemmer frem i diskussionen.
Så har ordføreren også en bekymring for de der absolutter, vi bruger, også i den her debat?
Søren Søndergaard (EL), 2021-01-26:
Jo, den ledelsesform, man har haft på Kunstakademiet, har ikke været god.
Det er sådan set derfor, vi fremsætter et forslag, som jeg nævnte i min tale, til en anden måde at lede Kunstakademiet på, nemlig en bestyrelse, som er uafhængig, og som er sammensat af forskellige kvalifikationer, og som også inddrager de studerende og medarbejderne.
Det er da præcis et udtryk for, at vi ikke synes, at den måde, som det har fungeret på, har været god.
Birgitte Bergman (KF), 2021-01-26:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Og armslængdeprincip, ja tak, det synes jeg bestemt også er vigtigt.
Jeg noterede mig, at ordføreren nævnte, at der skal investeres i Kunstakademiet.
Altså, det handler om midler, men det handler ikke om et ledelsesproblem.
Jeg hørte ikke ordføreren nævne på noget tidspunkt, at de udfordringer, som Kunstakademiet står med, hvor stærke interne kræfter i visse undervisningskredse jo har ført til, at vi står her i dag og diskuterer det emne, vi diskuterer, faktisk udgør et problem på Kunstakademiet.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til, om det ikke også er et ledelsesproblem på Kunstakademiet og ikke kun handler om midler.
Søren Søndergaard (EL), 2021-01-26:
Hvis man virkelig ønsker åndsfrihed på Kunstakademiet, er det vores opfattelse, at det må forstås som det stik modsatte af politisk kontrol.
Armslængdeprincippet er i vores opfattelse helligt for kunst- og vidensinstitutioner, og det må ikke knægtes og ikke angribes.
Jo, det må det godt, men så vil vi bare gå imod det.
Hele argumentet for, at der skal indføres en uafhængig bestyrelse, er jo netop, at Kunstakademiet ikke skal være dikteret af Kulturministeriet eller Folketingets politiske luner.
Hvis man ønsker at sikre, udvikle og løfte Kunstakademiet, må man investere i institutionen.
De senere års kraftige nedskæringer har sat fagligheden under pres.
Kunstakademiet er blevet presset ned i uforståelige bureaukratiseringsprocesser, da skolen skulle akkrediteres, underlægges ECTS-systemet – en del af Bolognaprocessen osv.
Der er ikke brug for mere bureaukratisering.
Tværtimod er overbureaukratisering allerede et problem for en lille institution som akademiet.
Hvis vi ønsker et samfund, der rummer plads til kunstnerisk frihed, udvidelse af normalitetsbegrebet, magtkritik og alternativ tænkning, skal politikerne holde sig fra at detailstyre kunsten.
Den politiske vigtighed af kunstens uafhængighed kan negativt udledes af, at totalitære samfund ikke har frie kunstskoler.
Enhedslisten har derfor også stillet forslag om, at der etableres en bestyrelse, som støtter udviklingen af den kunstfaglige, pædagogiske og akademiske kvalitet, ligesom den skal hjælpe til at sikre, at studerende, ansatte såvel som den øvrige offentlighed oplever og nyder godt af en institution, hvor meninger brydes konstruktivt gennem kunstnerisk praksis, nysgerrig samtale og inspirerende meningsudveksling.
Det er vigtigt for Enhedslisten, at den overordnede ledelse af vores uddannelser er demokratisk og fagligt funderet.
Bestyrelsen skal naturligvis ikke være håndlanger for et politisk niveau og de skiftende politiske vinde, der blæser der, men være uafhængig og agere uafhængigt.
Bestyrelsen skal værne om det, Kunstakademiet er sat i verden for: den skabende kunst og den udøvende kunstners virke.
En ny bestyrelse skal ikke indsættes som en straf eller som et tiltag, der har til formål at sætte kunstuddannelsen under politisk eller bureaukratisk administration.
Det er i sig selv hverken overraskende eller problematisk, at en kunstnerisk uddannelses- og forskningsinstitution, som lærer kunstnere at kaste et kritisk blik på tiden og samfundet, er et sted, hvor bølgerne går højt og meningerne brydes.
Og med »meninger brydes«
menes selvfølgelig også, at alle skal have mulighed for at komme til orde.
Kunsten skal udfordre vores fastgroede vaner og forestillinger og opfinde alternative bud på fremtiden, og det ville derfor være mærkeligt, hvis der intet skete på akademiet, og ærgerligt, hvis vi lod os skræmme af lidt politisk turbulens og ofrede den frihed, som er en del af både Kunstakademiets og kunstens dna.
Zenia Stampe (RV), 2021-01-26:
Tusind tak.
Jeg glemte at læse vedtagelsesteksten op, og jeg var faktisk ikke klar over, at så er den ikke gyldig, for den skal fremsættes formelt og mundtligt.
Så jeg vil læse vores forslag til vedtagelse op.
Det lyder sådan her: Forslag til vedtagelse
»Folketinget ønsker at styrke den kunstneriske frihed og Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskolers status som politisk uafhængig uddannelsesinstitution med frihed og faglighed som grundpiller.
Folketinget opfordrer derfor kulturministeren til at undersøge muligheden for at indføre en ny ledelsesstruktur for Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler, der sikrer frihed og faglighed gennem nedsættelse af en politisk uafhængig bestyrelse med stærke kunstfaglige kompetencer og repræsentation af ansatte og studerende.
Bestyrelsen skal lede det daglige arbejde på Det Kongelige Danske Kunstakademis Billedkunstskoler sammen med en rektor, der ansættes og afskediges af bestyrelsen.«
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-01-26:
Nej, det gør jeg sådan set ikke, men jeg vil bare ikke sige, at det er to artikler i Weekendavisen, der er den eneste sandhed.
Jeg synes netop, at jeg har stået og diskuteret ud fra, at vi ser et kunstakademi, som er presset, og som er i en udvikling, hvor vi skal se på, hvordan vi får den her institution videre.
Det er egentlig den nuance, jeg går ind i det med, og ikke sådan et lille færdigt facit af, at det er to artikler, der definerer hele diskussionen.
Jeg anerkender fuldt ud, at man hører rigtig meget kritik, også den, som bliver fremført af hr. Henrik Dahl, men jeg forholder mig bare lidt mere nuanceret til virkeligheden.
Henrik Dahl (LA), 2021-01-26:
Jamen betyder det, at Poul Pilgaard Johnsen har fyldt to helsider i Weekendavisen med løgnehistorier i april og november 2020?
For det er da meget chokerende, hvis det er fuldstændig opspind, hvad der har været bragt i Weekendavisen ved to forskellige lejligheder.
De handlede netop om, at postkolonial teori har overtaget magten på Kunstakademiet.
Det, der står i de to store og tilsyneladende meget grundigt researchede artikler, er noget, som hr. Rasmus Nordqvist nu åbenbart mener er opspind.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-01-26:
Jeg bliver nødt til at lave sådan en disclaimer, inden jeg kommer med spørgsmålet, sådan at jeg ikke bliver mishørt.
Altså, den handling, der er foregået på akademiet, kan jeg slet ikke stå inde for, og jeg kan ikke argumentere for den.
Så det der med at vælte statuer er det jo ikke første gang i historien vi har set.
Og jeg vil ikke forsvare det, men nogle gange kan jeg godt forstå det, og det vil jeg høre om ordføreren også godt kan, altså når man væltede Leninstatuerne i Sovjetunionen og gjorde op med Sovjetunionens undertrykkende system.
Nu siger ordføreren for Liberal Alliance, at man skal have en god ledelse med respekt for armslængdeprincippet.
Det kan jeg kun bakke op om, og jeg vil altid forfægte, at alle stemmer skal have mulighed for at komme frem.
Men nu har Liberal Alliance jo bedt om den her debat sammen med Dansk Folkeparti, og man har sammen formuleret en begrundelse for det.
Så har vi hørt i dag hr. Morten Messerschmidt sige, at man ønsker en stram styring, der skal lufte ud i den hørm af identitetspolitisk socialisme.
Der var også formuleringer, som at kunsten skulle være opbyggelig.
Det var Dansk Folkepartis kultursyn.
Hvordan skal jeg forstå det, at man sammen ønsker den her debat?
Er ordføreren enig med sin medforespørger eller ikke?
Birgitte Bergman (KF), 2021-01-26:
Prøv at høre: Vi lever i et frit land.
Danmark er heldigvis et dejligt demokratisk land, og selvfølgelig må man have alle de forskellige kunstsyn og -arter, man nu engang ønsker sig.
Det må bare ikke blive dominerende, og det må ikke blive ødelæggende.
Vi skal ikke smide vores kulturarv ud med badevandet, fordi man ikke bryder sig om den historie, der har været på et tidspunkt.
Zenia Stampe (RV), 2021-01-26:
Så er vi i hvert fald enige om punkt 2, som handler om, at vi vil forhindre dominans, altså at et bestemt kunstsyn går ind og dominerer og rydder de andre af vejen så at sige.
Det vil sige, at identitetspolitik må være der, ligesom der må være alle mulige andre kunstsyn, som man jo kan være enten tilhænger eller stærk modstander af.
Birgitte Bergman (KF), 2021-01-26:
Jamen jeg synes, at det med Kunstakademiet er et rigtig godt eksempel, for det er absolut der, vi ikke må komme hen, altså hvor der kun er én politisk overbevisning, som sætter en meget stærk dagsorden, og som gør det utrygt for andre studerende at være til stede.
Og der må vi aldrig komme hen.
Det er jo derfor, vi står her i dag, og – som jeg lytter mig til – alle sammen ønsker en bestyrelse.
Vi i Det Konservative Folkeparti ønsker også en kompetent faglig bestyrelse.
Zenia Stampe (RV), 2021-01-26:
Det er den her identitetspolitik, som mange af os jo er kritiske over for, især når den bliver dominerende, men mit spørgsmål er så: Hvad handler det her om?
Handler det om, at identitetspolitikken skal udrenses, eller handler det om, at den ikke må være dominerende og på den måde udgrænse andre kunstsyn på Kunstakademiet?
Birgitte Bergman (KF), 2021-01-26:
Jeg skal love for, at der bliver tolket på det at samle fra ordførerens side, for kunsten skal kunne mange forskellige ting, men vi står her i dag på baggrund af en meget, meget uheldig situation.
Derfor var det vigtigt for mig at lægge vægt på, at kunsten også skal kunne samle os.
Det synes jeg er vigtigt.
Men at kunsten også skal kunne noget andet, er jeg da fuldstændig enig i.
Så jeg køber ikke hr. Søren Søndergaards store floskler om, at det er en konservativ mærkesag, at kunsten kun skal kunne samle os, for det passer ganske enkelt ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2021-01-26:
Jamen hvorfor kommer den konservative ordfører så med det manifest om, hvad kunsten skal?
Altså, jeg kan simpelt hen ikke forstå det, og jeg kan slet ikke forstå kunstsynet.
Altså, der er underholdning osv., og det kan også være kunstnerisk osv., men i min verden er god kunst noget, der sætter en tankegang i gang og går foran; noget, vi ikke har set; noget, der rækker ud i den tid, der ligger foran os.
Og det er jo det stik modsatte af at samle.
Birgitte Bergman (KF), 2021-01-26:
Jeg forsøger på ingen måde at lægge en bestemt skabelon ned over kunsten.
er jo netop, at den splitter os rigtig meget, og det synes jeg er rigtig uheldigt.
Jeg synes, at der i samfundet med hele den situation, vi nu ser i USA – vi ser det også herhjemme med polariseringen – er brug for noget, vi skal fokusere på, og det er at samle os.
Derfor synes jeg, at det, kunsten også kan, er at samle os.
Men jeg deler også holdningen om, at kunsten også skal provokere os.
Den skal pirre os.
Den skal gøre os nysgerrige.
Kunst skal kunne mange ting.
Søren Søndergaard (EL), 2021-01-26:
Jeg må ærligt indrømme, at jeg blev lidt overrasket over talen, og det kan også være, at Venstres ordfører blev det.
Det ved jeg ikke.
Altså, den konservative ordfører brugte jo meget af sin tid på at definere, hvad kunst er: Kunsts opgave er at samle os, sagde hun.
Hvem siger det?
Hvor kommer det fra?
Kunsts opgave er at samle os – det er jo et helt fantastisk dogmatisk manifest.
Jeg vil sige: Nogle gange er kunsts opgave at samle os, hvis kunstneren ønsker det.
Kunsts opgave er ikke at samle.
Og det, der bekymrer mig meget, er, at vi har haft flere ordførere – vi har haft en ordfører fra Dansk Folkeparti og nu en ordfører fra Det Konservative Folkeparti – der forsøger at lægge en bestemt skabelon ned over, hvad rigtig kunst er, og det er jeg uenig i.
Birgitte Bergman (KF), 2021-01-26:
Jeg synes, det er forkert; jeg synes ikke, det gavner vores kommende generationer, hvis vi gør det i nutiden i vrede over noget, der er sket for 50, 100, 200 år siden.
Og jeg kan godt forstå, at man kan have en vrede, og at man kan have lyst til at tage aktion på det og gøre noget ved det, men hvis man virkelig skal gøre noget ved det, skal man jo netop fortælle den næste generation, at det her ikke må ske igen, og det gør man ikke ved at fjerne ting.
Zenia Stampe (RV), 2021-01-26:
Jo, det lyder, som om der er noget, der har taget overhånd på Kunstakademiet.
Det sagde jeg også allerede i min tale.
Det, der bare er så magtpåliggende for mig, er, at én dominans ikke bare bliver erstattet af en anden, men at det, som vi forhåbentlig kan opnå enighed om her, er, at enhver dominans skal brydes, sådan at vi får den pluralisme, som jeg tror er grundlaget for de fleste partier herinde.
Jeg synes selv, at det bedste billede, jeg nogen sinde har fået på det, var Krogerup Højskole, hvor en tidligere landsformand for Radikale Venstre tidligere var forstander.
Han sørgede for at have lærere fra alle politiske partier.
Der var den stokkonservative, der var den liberale, der var kommunisten osv.
Hvor er det dog vidunderligt!
Det er jo faktisk sådan, at der meget gerne må være den pluralisme.
En bedre skoling i vores samfund og demokrati kan man da ikke få.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-01-26:
Hvis man læser lidt videre i teksten i forespørgslen, handler det også om, hvordan vi sikrer en kunstnerisk uddannelse af høj kvalitet, der også har en mangfoldighed og en bredde til forskellige udtryk og retninger.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan ministeren ser på, om der er de rette økonomiske rammer omkring at lave en uddannelse for kunsten med et højt internationalt niveau i Danmark.
Joy Mogensen (S), 2021-01-26:
I forhold til om jeg er enig i, at det har et bredere omfang end den her bustehændelse, har jeg faktisk den tilgang til den her sag, at jeg vil kigge på en ledelsesreform af alle kunstneriske uddannelser, og jeg angiver også, at jeg bestemt ikke er blind for, at det måske også kan forekomme steder, hvor det endnu ikke er kommet til offentlighedens kendskab at der er konflikter.
Nogle kan være sådan rent organisatoriske, men nogle kan bestemt også være kunstneriske, f.eks. det, som spørgerne omtaler som identitetspolitisk.
Jeg synes ikke, at vi på nuværende tidspunkt har grundlag for at sige, at det sådan er noget, der er afgrænset til et bestemt geografisk område eller måske endda nogle navngivne kunstnere, men jeg har selvfølgelig også lagt mærke til den henvendelse, som hr. Morten Messerschmidt omtaler, og jeg har også modtaget flere.
Det, som jeg læser bag de ord, der står, og som godt kan virke som et forsvar for det, der er hændt, er en bekymring om armslængden.
Og så længe det er armslængde, det handler om, håber jeg, at Folketinget vil være enige om, at det er vigtigt at have, men at hærværk ikke kan tolereres.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-26:
Tak for besvarelsen af forespørgslen og for tilkendegivelsen af, at der vitterlig er problemer.
Det er jeg glad for at vi efter den ophedede debat, bl.a. i pressen, er enige om.
Det, som vi måske ikke er helt enige om, er problemets omfang og karakter.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre kulturministeren forholde sig til det.
En ting er jo, at den her skøre episode med Frederik V-busten fandt sted, men hvad mener kulturministeren at det siger om kulturlivet, nok særlig koncentreret omkring hovedstaden, når mere end 600, der i hvert fald selv kalder sig kunstnere, bakker op om sådan et hærværk?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-26:
Tak, formand.
Liberal Alliance personificeret ved hr. Henrik Dahl og undertegnede har bedt om at få den her forespørgselsdebat i dag, fordi vi, antagelig sammen med ganske mange andre, har været rystede over, hvordan det er blevet blotlagt, at der er en destruktiv kultur på Det Kongelige Danske Kunstakademi.
Det er en kultur, som for os at se er fuldstændig uforenelig med det at gå på noget så fint som Det Kongelige Danske Kunstakademi og i øvrigt helt i strid med den almindelige kulturopfattelse, der er i brede dele af det danske samfund.
Det kom særlig til udtryk, da en gruppe studerende – må man gå ud fra, men de var anonyme, så det kan være svært sådan rigtigt at få dem personificeret – under ledelse af en institutleder, som har valgt at stå frem, valgte at, som de kalder det, rematerialisere en buste af Frederik V.
For os at se
var der ikke tale om rematerialisering.
Der var tale om hærværk.
Derfor er det også klart, at en sådan sag er overdraget til politiet for at blive forfulgt som hærværk.
Ikke desto mindre er der meget, der tyder på, at det ikke kun er en flok enkelte vildfarne typer under ledelse af en balstyrisk institutleder, som har de her skøre tanker.
Tværtimod er der hundredvis af såkaldte kunstnere, der efterfølgende har ytret opbakning til den slags happenings.
Det rejser selvfølgelig den helt grundlæggende debat om, hvad i alverden der er gået galt på Kunstakademiet.
Ledelsen har tydeligvis svigtet, og derfor mener vi, at en ny ledelsesform skal til.
Men også hele det åndelige liv, der er på akademiet, er tydeligvis af en helt anden karakter end den, de fleste, tror vi, har en forventning om.
Derfor vil vi gerne tage teten her fra Folketingets side og sikre, at de, der dagligt har deres gang på Kunstakademiet, hvad enten det er som studerende eller som undervisere, selvfølgelig har en opbyggelig tilgang til kunsten.
Det er ikke sådan, at vi i Folketinget skal bestemme, hvad det er for en kunst, der så skal udvirkes, men den udbredte uoriginalitet, der består i, at hvis man virkelig skal være avantgarde, skal man gøre det samme som alle andre, nemlig kritisere koloniseringen eller slavehandelen, er selvfølgelig netop uoriginal.
Og kunst er altså nu en gang ikke destruktion, i hvert fald ikke af andres ejendom, ikke af statens ejendom.
Man kunne selvfølgelig have gjort sig den ulejlighed selv at købe en buste og kaste i havnen.
Det ville i givet fald så kun være miljømyndighederne, man ville være kommet i karambolage med.
Det kunne vi måske leve med, men den kultur, der hersker i dag på Kunstakademiet, kan vi ikke leve med.
Derfor ønsker vi den her debat.
Nick Hækkerup (S), 2021-01-26:
Nu nævnte ordføreren selv vacciner.
Hvis det var sådan, at der var nogen, der stjal de vacciner, som vi måtte få til at vaccinere vores ældre, vores svage og vores udsatte med, så synes jeg faktisk, det ville være helt i orden, at de blev ramt af en overordentlig skærpet straf.
Kristian Hegaard (RV), 2021-01-26:
Jeg er ked af, hvis ministeren betragtede det som et retorisk spørgsmål, for det var nu engang et faktuelt spørgsmål.
Det er nemlig sådan, at man ikke længere kan lave skærpede straffe i forbindelse med tyveri af håndsprit, fordi håndsprit ikke betragtes som en knap ressource og derfor ikke længere er omfattet af loven.
På samme måde har man heller ikke hørt om anmeldelser eller forbrydelser vedrørende tyveri af vaccine, som der også bliver skrevet meget om i lovforslaget.
Derfor er der jo tale om kriminalitet, der er ikkeeksisterende.
Så på den baggrund vil jeg gerne stille det rent faktuelle spørgsmål: Mener ministeren, det er fornuftigt at lave midlertidig lovgivning mod ikkeeksisterende kriminalitet?
Kim Valentin (V), 2021-01-26:
Tak for det, og tak til ministeren for at anerkende problemet.
Det tror jeg i og for sig at vi hurtigt kan blive enige om.
Det er, hvordan man løser det, som muligvis indeholder en vis debat.
Jeg skal spørge mere ind til, hvordan man er kommet frem til tidshorisonten for den her rapport.
Hvordan er man kommet frem til, at det er i oktober måned?
Jeg synes, der er forholdsvis lang tid til det.
Kunne man ikke gøre det en lille smule hurtigere?
Vi kan jo se, at det haster derude.