Thomas Jensen (S), 2025-02-06:
Tak, formand.
Beslutningsforslaget her går ud på, at arealreservation af transportkorridoren i Ring 5 ophæves, og at eventuelle motorvejsplaner droppes, mens en del af korridorens bredde bevares til fremtidige energiinfrastrukturprojekter.
Begrundelsen for forslaget er, at reservationen har eksisteret i over 50 år og medfører indgribende begrænsninger for borgere og myndigheder i de berørte kommuner.
Status her i 2025 er, at der ikke er nogen aktuelle planer om at anlægge en motorvej i Ring 5 i den korridor, der nu er reserveret.
Vi har en infrastrukturaftale, der løber frem til 2035, og som ikke indeholder planer om en motorvej i Ring 5.
Hvorfor lavede man så for 50 år siden reservationen?
I 1970’erne lavede man reservationen for at sikre sig en korridor, hvor det ville være muligt at anlægge en motorvej, hvis der skulle opstå behov for det.
På den måde sikrede man, at man i fremtiden ikke skulle ud og ekspropriere en masse boliger og erhverv, samt at man ved en eventuel anlæggelse af en Ring 5 kunne anlægge den i god afstand til borgerne.
I 2013 blev korridoren tilpasset og nogle steder indsnævret, men et udvalg konkluderede, at der fortsat var et behov for at opretholde reservationen, da der kunne opstå behov for den på længere sigt.
I 2025 tyder alle udsigterne i hovedstadsområdet på, at vi i de kommende år står over for store udfordringer med trængsel, især i ringforbindelserne.
Problemet bliver ikke mindre, hvis vi samtidig øger kapaciteten i fingrene, der føder ind til ringforbindelserne, og det gør vi netop med forlængelserne af bl.a. Frederikssundsmotorvejen og Hillerødmotorvejen.
Kollektiv transport kan desværre ikke løse alle trafikale behov, og netop ringforbindelserne i hovedstadsområdet har en relativt dårlig kollektiv trafikbetjening.
Det er også noget, som Trængselskommissionen i sin tid pegede på.
Dog er vi ved at anlægge en letbane på tværs af fingrene samt BRT-busser på tværs af fingrene er med i Infrastruktuplan 2035.
Derudover skal S-togsystemet udbygges med øget kapacitet i de kommende år.
På trods af det kigger vi ind i en fremtid, hvor der vil være langt flere biler på de danske veje, også i hovedstaden.
Lad mig nævne, hvad vi har hørt om i forligskredsen omkring det her med trængsel i hovedstaden.
I slutningen af april 2024 havde vi et temamøde i forligskredsen bag Infrastrukturplan 2035, hvor hovedbudskabet var, at trafikken stiger, og at de problemer, vi ser i trafikken i dag, bliver større i fremtiden.
Vejtrafikken er steget over tid, siden den første bil kom på vejene i Danmark i 1880’erne, og det er sket, i takt med at vi er blevet rigere.
Når vi bliver rigere, skal mere arbejdskraft, flere serviceydelser og flere varer transporteres rundt i samfundet, og det skaber mere trafik på vejene.
Og når vi bliver rigere, får flere råd til at købe bil og køre bil.
Stiger bnp med 10 pct., stiger biltrafikken også sådan cirka med 10 pct.
Det skaber jo problemer, som vi som beslutningstagere skal forholde os til og finde løsninger på.
Afsluttende vil jeg sige, at siden år 2000 – for 25 år siden – er trafikken steget med 26 pct, og trafikken vil også stige fremover.
Trafikmodellens prognose er, trafikken vil stige yderligere 11 pct. frem mod 2040.
Der er med andre ord ikke noget, der tyder på, at trængslen vil falde af sig selv i de kommende år.
Der er håndtag og politiske prioriteringer, som kan tage toppen af udviklingen, men trængslen og køkørsel vil fortsat være på et højt niveau i de kommende år.
Derfor nytter det ikke at ophæve arealreservationer, der kan være nødvendige, f.eks. til vigtig trafikafvikling, men også til energiinfrastruktur.
Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.