runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
I SF har vi faktisk været med til at indføre den sprogvurdering, som ordførerens barn har været igennem, og det er, fordi den er anderledes end de sprogprøver, som man vedtager her.
Det er netop en sprogvurdering i et trygt miljø med nogle pædagoger.
Jeg ved godt, at man siger, at ord ikke betyder så meget, men jeg tror, der er en kæmpe forskel på, om vi snakker om en sprogvurdering eller en sprogscreening og så en sprogprøve, endda fire af dem.
Hvorfor sagde man ikke: Vi sætter indsatserne i gang, vi holder øje med børnene, vi laver sprogvurderinger og bruger dem, vi allerede har fra børnehaven, og så dropper vi de her prøver?
Det var faktisk vores bud på et kompromis, da vi forhandlede det her.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
I 30 år har vi jo forsøgt den model, som SF og Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet har forsøgt sig med i mange år, og Enhedslisten også for den sags skyld.
Det har ikke virket.
Tværtimod står det værre til med de sproglige færdigheder hos tredje generation.
Så nu tager vi skeen i den anden hånd.
Nu indfører vi det her redskab og den her hjælp for skolelederne, for børnene og for forældrene, og det er sprogprøver, som er et effektivt redskab til at afgøre, hvor man står.
Og når vi så ved det, kan vi sætte målrettet ind med hjælp, med understøttelse både i og uden for klassen.
Og det er jo det, det handler om.
Det er jo barnet, der er i centrum her, og ikke en ideologi.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Jamen vi er enige om, at vi tidligt skal sætte ekstra ind over for de børn, der har problemer med det danske.
Men det, som undrer mig, er, at under forhandlingerne fik jeg et svar på et spørgsmål – og det ved ordføreren også godt – om, at vi ved, præcis hvilke børn der har sproglige problemer, fordi vi faktisk allerede sprogvurderer dem i dagtilbuddene.
Men dem sætter man ikke ind over for; man sætter ikke ind over for alle dem, vi ved har sproglige problemer.
Det kunne man have gjort.
Det kunne man have valgt, altså at sige: Alle dem, der har sproglige problemer, skal have ekstra sprogstimulering.
Den model, som ordførerens parti og forligskredsen har valgt, er en model, hvor man på ny afprøver børn kun fra udsatte boligområder, selv om vi ved, at der er nogle andre, der havde sprogproblemer i daginstitutionerne.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-11:
Jeg vil godt fortsætte, hvor hr. Jacob Mark slap.
Når man læser høringssvar til lovforslag, sker det jo, at der er modsatrettede tendenser.
Mattias Tesfaye (S), 2018-10-11:
Jeg synes ikke, det er helt rigtigt at sige, at alle, der kender skolens hverdag, fraråder det her.
Der er også et par stykker herinde i salen, som arbejder med skolen, og som ikke fraråder det.
Men det er selvfølgelig sådan – og sådan synes jeg det skal være for alle folketingsmedlemmer – at vi læser høringssvarene og interesserer os for, hvad det er, der står i dem.
Noget af det, jeg har bidt mærke i, er, at der er en usikkerhed om, om de sprogprøver kan nå at blive udviklet på et pædagogisk tilstrækkeligt niveau inden for den tidsramme, der er lagt.
Og det er jo noget af det, vi så vil lægge vægt på i den kommende lovbehandling.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-11:
En anden ting, som jeg undrer mig over, er, at Socialdemokratiet kan støtte, at man indirekte indfører brugerbetaling i den danske folkeskole.
Det er jo sådan, at har man gennemført tre sprogprøver og ikke har bestået, så kan man købe sig til ekstraundervisning.
Og det er jo så teknisk set konstrueret sådan – for ellers ville det være grundlovsstridigt – at det skal foregå i børnenes ferie.
Men synes hr. Mattias Tesfaye ikke, at det er meget, meget betænkeligt, dels at man indfører muligheder for at dumpe i børnehaveklassen, dels siger, at eleverne imod betaling kan få ekstra undervisning i et sidste forsøg på at forhindre, at de dumper til sprogprøverne?
Er det ikke et fuldstændigt skråplan i forhold til det at have et gratis folkeskoletilbud til alle børn?
Mattias Tesfaye (S), 2018-10-11:
For os er det helt afgørende – og det er det jo også i grundloven – at hvis der skal foregå betaling for noget undervisning, så er det ikke en del af folkeskolen.
Det er også derfor, jeg understreger i min tale, at jeg sådan set betragter det sådan, at folkeskolepolitikken i det her handler om, at der er tre sprogprøver.
Den sidste afvikles inden sommerferien, og hvis skolelederen efter den afprøvning vurderer, at den her elev ikke får nok ud af at komme i 1. klasse, så er udgangspunktet, at det pågældende barn skal gå 0. klasse om.
Hvis der så er nogle forældre, der uden for folkeskolen ønsker at betale sig til at forsøge sig med noget ekstra undervisning i en sommerferie for at klæde barnet så godt på, at barnet også vil kunne få fagligt udbytte af en 1. klasse, så er det fint for mig.
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Det er jo sådan i dag, at skolelederen i dialog med forældrene kan få forældrene til at forstå, at barnet vil være bedst tjent med at gå et år mere i børnehaveklassen eller i børnehaven, inden de kommer op på skolen.
Så vidt jeg husker, har vi fået oplyst, at sidste år var der 80 børn, der blev i børnehaven i stedet for at rykke op i skolen på grund af skolelederens råd til forældrene.
Det er jo en mindre stressende, kan man sige, situation at være i, hvis man kunne gøre det på den måde, både for forældre og børn, så jeg vil bare bede om at høre ordførerens kommentar til, hvorfor det ikke er en anvendelig måde at bruge.
Mattias Tesfaye (S), 2018-10-11:
Så vidt jeg er blevet oplyst, jeg har jo ikke selv talt dem, så var der i skoleåret 2016-17 knap 1.700, som tog 0. klasse om, og med det her lovforslag vurderes det – det var i hvert fald det, vi fik at vide, da vi forhandlede det – at godt 1.900 plus/minus kommer til at gå 0. klasse om, så det er en stigning.
Jeg synes, at det, når vi kan se på nogle bestemte skoler, som har mange børn fra udsatte boligområder, at det, selv om man renser for forældrenes uddannelsesbaggrund, viser sig, at de i 2. klasse læser markant dårligere end deres jævnaldrende, er rimeligt at sige: Er der noget her, vi kan gøre bedre?
Jeg tror først og fremmest på, at flere skulle gå et år mere i børnehave, og sekundært, at dem, der så alligevel starter i 0. klasse og ikke kan godt nok dansk, skal have en ordentlig saltvandsindsprøjtning af intensiv danskundervisning.
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Jeg er jo slet ikke uenig med ordføreren i, at det er vigtigt, at vi gør alt, hvad vi kan, for at børnene kan tale dansk, når de skal i skole.
Men der er jo også en række år i børnehaven, inden de skal i skole, fra vuggestue og fremefter, og der er jo også i anden sammenhæng sat fokus på det i hele det her koncept, vi taler om i dag under det her lovforslag.
Alle er jo enige om, at det er vigtigt at sætte ind med det sprog.
Det, jeg taler om, er, at overgangen fra den ene institution til den anden institution kan gøres på forskellig måde, og jeg tænker på psykologien i det og ikke i, at en eller anden form for straf er motiverende.
Det er jo det, der kommer foran, der skal sikre, at det går godt med overgangen fra den ene til den anden.
Mattias Tesfaye (S), 2018-10-11:
Jeg er enig i, at udgangspunktet jo bør være, at vi i overgangen sikrer, at man f.eks. ikke starter i 0. klasse, hvis ikke pædagogerne og forældrene og også gerne skolen føler sig tryg ved, at barnet faktisk vil være i stand til at få gavn af det.
Nu har jeg selv en søn i 0. klasse, og jeg kan jo se, at der er nogle, der er født et år før, og nogle er født et år efter.
Det kan godt være, når man kigger på et skema, at det ser dumt ud, at de ikke er født i det samme år, men det fungerer jo godt socialt, fordi der er nogle, der har foretaget en ordentlig faglig vurdering.
Det er også derfor, jeg tror, at det vil styrke det her initiativ, hvis man som supplement til det gav forældre og pædagoger mulighed for at udsætte skolestarten for langt flere børn.
Der tror jeg, at vi har været lidt for stressede i vores insisteren på, at børn skulle starte det år, de fyldte 6 år.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Det synes jeg ikke – det synes ordføreren.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget andet.
Kan vi så blive enige om, at det er en bedre idé at sætte ind med den sprogstimulering, som man giver i hele Danmark, lige præcis hos de børn, som vi ved har sprogproblemer, end det er at lave den her bevidstløse afprøvning af børn i nogle udsatte områder?
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Nej, ikke helt, for vi ved jo, at jo flere børn, der kommer fra socialt belastede områder med mange med indvandrerbaggrund, jo dårligere er deres dansk.
Det har vi rapporter om, og derfor er det jo baggrunden for, at vi griber ind med sprogprøver, som skal ses som en hjælp.
Det er en hjælp til barnet, så vi får øje på det meget tidligere, end vi gør i dag.
Vi ved jo også, at tredjegenerationsbørn i nogle tilfælde læser dårligere, taler dårligere dansk, og det er især børn, der kommer fra de her socialt belastede boligområder med forældre fra mellemøstlige lande og kulturer.
Mattias Tesfaye (S), 2018-10-11:
Vi skal ikke bilde hinanden ind, at der ikke foregår en sproglig vurdering af børn.
Det foregår både i børnehaven og i starten af skolen, og de vurderinger foretages jo af folk, der gør det på en måde, som ikke presser børn og unge.
Det, vi er meget optaget af, er, at de her nye prøver – den første vil komme umiddelbart efter sommerferien, når skolen starter, den næste i februar måned, og den sidste inden sommerferien – bliver indrettet på en sådan måde, at forældrene og lærerne bliver opmærksomme på, at det skal understøtte den sproglige udvikling, og at det ikke er noget, man skal bruge til at banke folk oven i hovedet med.
Nu kommer det så til at gå fra ca. 1.700, der går 0. klasse om, til ca. 1.900, og jeg mener ikke, det er nogen stor skandale.
Jeg tror sådan set, de 200 børn, som kommer til at gå 0. klasse om, vil opleve det som en styrkelse af deres skolegang, og ikke som en svækkelse.
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Nu var jeg ikke med i forhandlingerne, så jeg kender ikke den semantiske diskussion, der har været i selve forhandlingsforløbet.
Det, der er vigtigt for mig, er, hvordan det kommer til at virke derude, og det skal vi selvfølgelig følge tæt.
Vi skal være sikre på, at det her bliver en hjælpende hånd.
Vi skal være sikre på, at børnene ikke føler sig stresset, men at de føler sig hjulpet.
Jeg er faktisk oprigtigt optaget af, at de her børn kommer endnu bedre videre, at de kommer endnu bedre ind i skolen, at de kommer endnu bedre videre i samfundet og videre ud på arbejdsmarkedet.
Det er det, der bekymrer mig; det er det, jeg er optaget af.
Og så lad os vurdere det sammen løbende, så vi sikrer os, at det har den effekt, som jeg tror vi alle sammen er optaget af det skal have.
Merete Riisager (LA), 2018-10-11:
Jeg går ind i det her med min faglige og saglige tilgang, fuldstændig som jeg gør alle andre steder, og jeg gør det her på et område, hvor jeg godt ved jeg får modvind, men det gør jeg, præcis fordi vi har fejlet, og fordi jeg ved, at eksempelvis sprog talt i hjemmet er en afgørende faktor for, hvor godt børn klarer sig i skolen og i livet i øvrigt.
Når vi sætter ind i særlige boligområder, er det jo også, fordi vi kan se en sammenhæng imellem de her boligområder og det, at der er en høj forekomst af elever, der klarer sig dårligt.
Så kan der også være en ræson i, at man siger, at det er en hel skole, der går i gang med det her projekt.
Så er det fælles for alle eleverne, og så er det noget, man kan snakke om og man engagerer sig i sammen.
Det kan forældrene også.
Det synes jeg er en god tilgang.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-11:
Nu tror jeg ikke på, at det er nogen god løsning at have fire sprogtests i løbet af barnets første skoleår, men hvis man nu mener, at det har så fantastisk en betydning for det at løfte børns sprog – og jeg er jo enig i, at vi skal prøve at finde de bedste løsninger til at løfte børns sprog – hvordan kan det dog så være, at man siger, at bor de ikke i et udsat boligområde, synes man egentlig ikke, det er noget, man skal satse på?
Ja, jeg kan simpelt hen ikke forstå det, og efter min opfattelse er ministeren kommet dertil, hvor ministeren har svigtet den saglige og faglige tilgang til det og er offer for en ren symbolpolitik i stedet for at holde fast i, at når vi skal vurdere børns uddannelsesbehov, skal det gøres konkret i forhold til det enkelte barn.
Så skal det ikke være sådan en massekonstruktion, der bygger på børns boligforhold.
Merete Riisager (LA), 2018-10-11:
For jeg har selv taget initiativ til det her.
Så derfor står jeg også gerne på mål for det.
Vi starter med at kigge på de her boligområder, men hvis det virker godt, og hvis vi får et godt resultat ud af det, som vil være forskelligt fra alle mulige andre greb, som man har lavet på det her område, så vil jeg da foreslå, at man udbreder det.
Det vil da være oplagt, hvis man kan se hen over årene, at det her har en positiv effekt.
Så til hele det her med, at det er synd for eleverne med en test: Det er altså synd for de her elever, at de ikke kan dansk.
Det er meget mere synd for dem.
Mattias Tesfaye (S), 2018-10-11:
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg var glad for ministerens sidste replik, som handlede om, at hvis det her lovforslag viser sig at være en succes, så vil det da ifølge regeringen være interessant at kigge på, om ikke også man skulle brede det yderligere ud.
Det, som jeg i hvert fald synes er det største problem i det her lovforslag, er, at der ikke er flere børn, der får gavn af et intensivt sprogstimuleringsforløb.
Men her ved jeg også godt, at der er en økonomisk diskussion, for det her er ikke billigt.
Så lad os nu starte med at glæde os over, at glasset er halvfyldt.
Men grunden til, at jeg tog ordet, var egentlig for lige at høre ministerens replik til en artikel, der har været på Folkeskolen.dk og Videnskab.dk, og som handler om, at TrygFondens børneforskningscenter siger, at der er for kort tid til at udvikle de her sprogprøver.
Og det er, kan jeg forstå, ellers nogle internationalt anerkendte forskere, der får trykt deres forskning om sprogprøver til små børn i videnskabelige tidsskrifter over hele kloden, så dem vil vi jo gerne have med om bord.
Skal vi være nervøse?
Merete Riisager (LA), 2018-10-11:
Udviklingen af de her sprogprøver er jo under et vældigt pres.
Men det er klart, at man også skal bruge det første år til at blive klogere på, hvordan man skal strikke de her tests sammen.
Mattias Tesfaye (S), 2018-10-11:
Tak for svaret.
Er vi det?
Merete Riisager (LA), 2018-10-11:
Men jeg kunne også godt forestille mig, at man, når man så har været gennem år 1, har lært noget, og måske laver man nogle justeringer.
Det kan man fint forestille sig.
Det kan jeg ikke vide.
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Derfor er vi med til sammen med den borgerlige regering, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, SF – og altså også Radikale Venstre – at forebygge og nedbryde parallelsamfund ved at ændre på hele boligområder.
Alle er enige i, at de skal lære dansk.
Derfor er vi også med i et andet forslag sammen med regeringen, Socialdemokraterne og SF, nemlig om en bedre fordeling af børnene i daginstitutionerne.
Det er faktisk også at gå til roden.
Det venter vi os rigtig, rigtig meget af, og jeg vil bare sige som en opmuntring, at selv om vi er imod noget af det, der sker her, så er vi altså for at gå til roden og prøve at forandre på en måde, som fører til forbedring.
Det betyder nemlig, at der skal være bedre fordeling af børn i daginstitutionerne.
30 pct. må optages fra udsatte boligområder, nogle steder 35 pct., men 30-35 pct. af børnene skal komme fra udsatte boligområder ind i såkaldt almindelige institutioner, hvis jeg må bruge det udtryk.
Det vil jo give en helt anden situation også sprogudviklingsmæssigt.
Det forventer vi os meget af, og jeg vil gerne bede ministeren forholde sig til, om der ikke er grund til at være glad for det – at gå til roden.
Merete Riisager (LA), 2018-10-11:
Jeg er bestemt glad for, at De Radikale melder sig på banen her og er med i nogle af aftalerne i parallelsamfundspakken.
Så det vil jeg gerne kreditere for.
Når det handler om børnenes sprogfærdigheder, kan man jo godt få et udbytte af at gå i en god vuggestue eller børnehave, men børnene lærer altså primært det talte sprog i hjemmet.
Det gør de.
De lærer det ikke af et andet barn, som også har et dårligt ordforråd.
Det kan også være danske børn, der ikke har noget stort ordforråd nede i sandkassen.
De lærer det af deres forældre.
Det, at der er familier, hvor man ikke taler med sine børn, og de starter i skolen og ikke har et funktionelt dansk, er det, der er det helt store problem her.
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Det er jeg fuldstændig enig med ministeren i.
Det er også derfor, jeg siger, at hvis man nu kunne gå til roden i stedet for at ændre på noget i det sidste børnehaveår, inden man skal i skole – at man starter helt fra starten af i børneinstitutionerne og sikrer, at der er et overtal af danske børn i de enkelte børneinstitutioner.
Det er jo det samme problem, hvad enten det er forældre, der kommer fra situationer, hvor de ikke er så gode til sproget, som forældre, der er gode til sproget – dem har vi jo under alle omstændigheder.
Det er en helt ny dimension, ministeren taler om her.
Vi taler om: Hvad betyder det at gå i børneinstitutionerne?
Det er jo det, hele diskussionen har været om i dag, og ikke hvordan forældrene er indrettet.
Så derfor må det da være en fordel, at der går danske børn sammen med de børn, der kommer fra udsatte boligområder.
Merete Riisager (LA), 2018-10-11:
Der er vi jo så helt uenige, for forældrene spiller nemlig en fuldstændig afgørende rolle i sprogprøverne.
Det handler jo ikke bare om en test, det handler om et forløb, hvor forældrene skal have en sprogpakke med hjem, så de kan tale med deres børn, så de kan tage ansvar, så de kan lege, så de kan synge, så de kan være sammen med deres børn og hjælpe dem med at lære dansk.
Det er præcis en afgørende del i det forslag, vi lægger frem her.
Og det er rigtig dejligt for børn at have danske venner, men det er jo ikke et børnehavebarns ansvar at lære et andet børnehavebarn dansk.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-11:
Til det der med at smøre tyndt ud vil jeg sige, at man nogle gange kan være i tvivl om, om det er det samme lovforslag, vi diskuterer.
Altså, elever i børnehaveklasser på skoler, hvor mere end 30 pct. af eleverne bor i et boligområde, der har været på listen osv., skal bestå en obligatorisk sprogprøve.
Hvorfor er det, at det er ens postnummeradresse, som gør, at man skal op til en sprogprøve?
Alle skal så op til en sprogprøve, når de kommer fra et sådant boligområde.
Er det ikke sådan?
Vi er tit uenige, men jeg synes jo, ministeren ofte går ind med en faglig tilgang til den måde, vi vurderer uddannelse og uddannelsesbehov på.
Hvorfor i himlens navn er det dog sådan, at det ikke er en vurdering, der skal foregå i forhold til det enkelte barns sprog, uanset hvor barnet går i skole, men at det, at man bor i et bestemt boligområde, gør, at der lige præcis der skal øves en særlig sproglig indsats?
Ja, jeg synes simpelt hen, det er ufagligt og usagligt.
Merete Riisager (LA), 2018-10-11:
Vi sætter ind med sprogprøver lige præcis der, hvor problemerne er værst.
Det synes jeg er et rigtig godt sted at starte.
Hvorfor smører vi ikke bare et tyndt lag ud alle steder i landet og gør en ekstra indsats?
Jamen den ekstra indsats, som man har gjort i mange år, har jo ikke virket.
Der er mange kommuner, som eksempelvis omfordeler, sådan at skoler, som har mange børn, der klarer sig dårligt, får mange flere ressourcer.
Men det kommer der ikke nødvendigvis – ikke nødvendigvis – bedre resultater ud af.
I hvert fald kan vi se, når vi kigger på nogle grupper, at resultaterne flytter sig alt for langsomt.
Henrik Dahl (LA), 2018-10-11:
Tak for ordet.
Lovforslag L 60 er jo en udløber af regeringens udspil til at bekæmpe parallelsamfund fra marts i år og af de politiske aftaler, som bagefter blev indgået.
På undervisningsområdet drejer det sig om aftalen fra den 9. maj mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet.
Mangel på sprogkundskaber, når skolegangen begynder, er et selvstændigt problem.
Det fører til, at det enkelte barn har svært ved at følge med i skolen rent fagligt, og de sproglige vanskeligheder vil så typisk forfølge barnet resten af livet.
De opnår lavere karakterer og dårligere livsmuligheder som følge af de dårlige skolepræstationer.
Det er jo i sig selv en berettigelse til at reagere politisk, for det indebærer – for at sige det ligeud – at Folketinget retter op på nogle forhold, som truer den enkeltes velfærd, men samtidig påvirker dårlige sprogkundskaber også skolen som institution, og det har været lidt overset i debatten her.
Progressionen i klasserne bliver langsommere, og man når aldrig det niveau, som man når i en klasse, hvor der er ingen eller få, der har sprogvanskeligheder.
Hvis der er over 15 pct. børn af ikkevestlige indvandrere i en skoleklasse, får alle, og jeg gentager alle, altså ikke kun de 15 pct., en lavere livsløn.
Det viste en undersøgelse fra tænketanken Kraka og Deloitte for nylig.
Så hvis vi tolererer den tilstand, som tingene befinder sig i lige nu, ville det flertal, som stod bag aftalen, også tolerere, at tusindvis af børn, der faktisk taler dansk flydende, blev anbragt i en situation, der gjorde dem fattigere end børn fra velfungerende klasser.
Det kan vi naturligvis ikke være med til, så derfor lovforslag L 60.
De øvrige elementer i lovforslaget er en følge af det hovedformål, jeg har gennemgået.
I barnets første år er det naturligvis forældrene, der har det fulde ansvar for, at barnet bliver sat på rette kurs.
Det er jo ikke sådan, det foregår i virkeligheden.
I Danmark er den rette kurs for et barn, at det her barn taler dansk flydende, uanset hvilken familiebaggrund barnet vokser op i.
Det er der meget solidt forskningsmæssigt belæg for at mene.
Derfor skal forældre have et økonomisk incitament til ikke helt afgørende at svigte deres forældreansvar.
De sidste elementer i lovforslaget handler så om, hvad man skal stille op med skoler, der ikke fungerer.
Kommunerne får bedre mulighed, så de i tide kan følge op i forhold til skoler, der er inde i en dårlig udvikling, og hvis en skole er helt dysfunktionel, er det jo klart, at så bør den lukke, og det kan man så også få mulighed for nu.
Det er jo blevet sagt flere gange, at der har eksisteret andre planer, som skulle føre de parallelle linjer ind på det samme spor, men det her er den bedste og mest gennemtænkte plan til dato, og derfor har lovforslaget selvfølgelig LA's varme støtte.
Tak for ordet.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Det var faktisk Liberal Alliance, der var ude og præsentere det her forslag første gang.
Så tillykke til Liberal Alliance med en politisk sejr!
Da det blev fremlagt, var det fru Laura Lindahl, som var ude og præsentere det.
På det tidspunkt var Laura Lindahl åben over for, at man kunne dumpe 0. klasse flere gange.
Det endte med en gang, altså at man går om en gang.
Nu er det Liberal Alliances ordfører og ikke ministeren, der står her.
Jeg vil egentlig gerne høre ordføreren om, hvor mange gange man skal kunne gå om.
Hvor mange gange skulle man, hvis Liberal Alliance havde magt, som de har agt,
kunne dumpe 0. klasse?
Henrik Dahl (LA), 2018-10-11:
Det er jo klart, at der må være en eller anden grænse for, hvor mange gange man kan gå om, for det ville jo virke mærkeligt, hvis børnene i 0. klasse skulle barberes eller lignende.
Så der skal findes en grænse af en eller anden slags.
Der har så været nogle diskussioner, og så er vi endt, hvor vi er endt, og det er jeg godt tilfreds med.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Der skal være en grænse for, hvor mange gange man kan gå om, siger ordføreren.
Det er jeg meget glad for er ordføreren erkendelse.
Ordføreren kommer ikke med et specifikt tal.
Så vil jeg bare høre refleksionen, for jeg ved, at ordføreren er god til at reflektere: Hvis man sender børn, der er 6, 7 eller 8 år, til dumpeprøve ad flere omgange, lader dem dumpe ad flere omgange, og lader dem gå om i flere omgange i nye klasser, tror ordføreren så, det kan få konsekvenser for disse børns trivsel?
Henrik Dahl (LA), 2018-10-11:
Det har jo også enormt store konsekvenser for barnets trivsel ikke at kunne dansk og så gå i folkeskolen.
Så det er et dilemma under alle omstændigheder.