runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-12:
Der bliver jo løbende arbejdet for at nedbringe sagsbehandlingstiden i det danske retssystem.
Jeg mener bare, at vi som ansvarligt Folketing her står med et konkret problem, som vi kan løse med et godt redskab – og i øvrigt et godt redskab, om hvilket der jo har været foretaget en afvejning imellem på den ene side nogle mere abstrakte rettigheder, som Institut for Menneskerettigheder i deres høringssvar, synes jeg, fint belyser, og så på den anden side, og det er måske der, jeg synes at spørgeren skulle have lidt mere fokus, de mennesker, som det her lovforslag drejer sig om, nemlig lejerne – de lejere, der oplever de her problemer ude i virkeligheden, og som ønsker, at vi som ansvarligt Folketing handler på de problemer.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-12:
Det vil også give dem en større sikkerhed.
Private udlejere i dag er meget forsigtige, når de lejer ud, fordi de ved, hvor svært det er at komme af med folk.
Hvis de havde disse redskaber, ville de måske åbne lidt mere op, og det er derfor, jeg spørger, om regeringen ikke vil være med til at ligestille private udlejere, så de på linje med almene boligorganisationer kan få del i disse redskaber.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-12:
Tak til hr. Alex Ahrendtsen, og tak for opbakningen til forslaget.
Som jeg vist også afsluttede min tale med at sige, vil jeg igen sige, at vi får en udvalgsbehandling her, hvor vi har mulighed for at belyse forskellige aspekter, også det her.
Jeg synes, det er væsentligt at være opmærksom på, at der, hvor vi har de generelle problemer, er i den almene sektor, for det er store, sammenhængende områder.
Jeg afviser ikke, at der også kan være udfordringer i den private sektor, og derfor glæder jeg mig over, at den styrkelse, vi nu får af fogedretten, altså den mulighed, som fogedretten får for bevisførelse, også kommer den private udlejer til gode, fordi fogedretten ikke længere vil have den samme modstand mod at afvise sager, da den får en ny mulighed for bevisførelse.
Så vi styrker også den private udlejers muligheder her og trygheden i områder, hvor der er privat udleje.
Men lad os prøve at drøfte det i udvalgsbehandlingen.
Jeg tror, at noget af udfordringen kan være, at privat udlejning typisk er væsentlig mere spredt.
Så selve afgrænsningsproblematikken vil nok være betydelig større i den situation, hvor det primært eller udelukkende er privat.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-12:
Jeg har også et andet spørgsmål.
Lovforslaget gælder kun for kriminalitet, der er begået inden for 1 km fra bopælen.
Og hvis man afviser, hvorfor så ikke?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-12:
Tak til hr. Søren Egge Rasmussen for spørgsmålet.
Jeg er ikke enig i, at det er et begrænset problem.
Det er jo ny lovgivning, og som jeg forstår, er det med den afgrænsning, der lægges op til her, ikke muligt bag ud i tiden at sige helt præcist, hvor mange sager man ville have kunnet rejse, fordi man ikke har opgjort det på den måde tidligere, men jeg synes, hr. Søren Egge Rasmussen skulle stille det som et spørgsmål, og så vil jeg selvfølgelig bede mit hus om at se, om man kan lave en opgørelse.
Men som politiker må man jo forholde sig til den virkelighed, man lever i, og de problemer, der har været på Motalavej, er velbeskrevet.
Det er velbeskrevet, hvordan der har været udfordringer i en række af landets andre almene boligområder.
Så er det rigtigt nok, at Institut for Menneskerettigheder har nogle synspunkter.
Anders Kronborg (S), 2022-05-12:
Jeg synes sådan set, det er fuldstændig legalt at sige, at man er en lille smule skeptisk i forhold til at foretage nogle initiativer, som jeg kan læse på et stykke papir udstyret med kongekrone faktisk vil gå ud over dyrenes velfærd.
Det synes jeg vi skal tage yderst seriøst.
Det var også derfor, jeg understregede, at jeg positivt går ind i en særdeles konstruktiv drøftelse i forbindelse med udvalgsarbejdet, og jeg hilser det meget velkommen, at ordføreren så klart og tydeligt tilkendegiver her, at heller ikke med SF's forslag løser vi det her i morgen.
Det understreger jo lige nøjagtig, hvor svær og kompleks den her problemstilling er.
Derfor synes jeg ikke, det er rimeligt, at man fremstiller det her, som om nogle er hurtigere end andre eller langsommere end andre.
Vi skal løse det her i fællesskab, hr. Carl Valentin.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-12:
Men tobakshandlingsplanen, som vi lavede, blev lavet i efteråret og blev færdig i december 2020.
Det vil sige, at de tiltag, som der er i tobakshandlingsplanen, aner man reelt set ikke om virker endnu – og det er også det, jeg har hørt.
Og så vil man indføre noget, der er baseret på nogle tal, fra før der kom nye stramninger.
Der kom jo to helt centrale stramninger; der er faktisk kommet tre stramninger – de 20 mio. kr. i ekstra kontrol, og så lavede man en stramning omkring bødestraffe og også en om, at man kunne miste retten til at sælge tobak.
De ting har vi jo ikke fået nogen evalueringer af endnu, i forhold til hvilken effekt de har haft.
Er ordføreren ikke enig i, at det er problematisk, når vi reelt set ikke ved, om de ting, man har indført, har haft den ønskede virkning?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Men forslaget er sådan set baseret på netop spørgsmål, som relaterer sig til det, at Sikkerhedsstyrelsen jo netop havde ansvaret for at håndhæve reglerne, vi lavede sidst, bl.a. med tobakshandlingsplanen.
Og jeg har også lyttet mig til, at det lykkedes dem en enkelt gang at tage en butik i at sælge et produkt, som den pågældende unge ikke var gammel nok til at købe.
Og det må man jo sige er sløjt – især når vi så i forbindelse med drøftelserne af en ny sundhedsreform kan høre, at Statens Institut for Folkesundhed gør gældende, at debutalderen for unges køb af tobak og for den sags skyld også alkohol er 16 år.
Når man er 16 år, er man ikke gammel nok til at købe tobak, men ikke desto mindre er 11,3 pct. af de 16-årige rygere.
Så har vi et problem med sikkerheden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-12:
Men så synes jeg, at vi under udvalgsbehandlingen skal have nogle data på det og se på, hvordan Sikkerhedsstyrelsen så har brugt de her 5 mio. kr. årligt.
Hvor mange bøder er der blevet sendt ud?
Der var jo også en skærpelse af bødestraffen – fra bøder på 10.000 kr., 20.000 kr. og 40.000 kr. til nu bøder fra 25.000 kr. til 40.000 kr. Har man så bare i den her aftale skærpet nogle straffe og gjort det dyrere, uden at det har nogen effekt?
Det er jo også noget, man kunne gøre ved det, så der var en bedre kontrol.
Men hvis SF vil være med til det, så lad os under udvalgsarbejdet få undersøgt, hvad der egentlig er op og ned i det, for det ved vi ikke lige nu.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-12:
Altså, spørgeren må stille alle de spørgsmål, han vil, men nogle af de her overvejelser stammer jo netop fra drøftelserne om en sundhedsreform og fra tal og informationer, som vi har modtaget i forbindelse med drøftelserne af f.eks. unges forbrug af alkohol og tobak, som er et tema i forbindelse med sundhedsreformen.
Og der har jeg lyttet mig til, at rigtig mange partier er meget optaget af, at vi netop skal hæve grænserne, og mit budskab her har været, at det jo så forudsætter, at vi i det mindste kan overholde kontrollen med de grænser, vi har.
Susan Kronborg (RV), 2022-05-12:
Mange tak, formand.
Lovforslaget udmønter den del af regeringens initiativ »Tryghed for alle danskere«, der blev præsenteret den 8. oktober 2020, som omhandler, at der skal kunne ske en hurtigere udsættelse af kriminelle i almene lejeboliger.
Som reglerne er nu, kan der først ske ophævelse og udsættelse af et lejemål efter almenlejelovens § 90, stk. 1, nr. 10, når straffedommen er endelig.
Det her lovforslag indebærer jo så, at man ønsker at udsætte folk på et tidligere tidspunkt, nemlig hvor straffedommen ikke er endelig, men kan være indbragt ved de ordinære domstole.
I den forbindelse vil jeg så nævne – og det er så også det, lovforslaget forsøger at tage højde for – at Østre Landsret i en kendelse af 29. november 2019 har fundet, at det var betænkeligt at fremme en sag om ophævelse af lejemål grundet utryghedsskabende kriminalitet.
Under de omstændigheder, som forelå i sagen, fandt landsretten, at den forudsatte proportionalitetsvurdering ikke kunne foretages ved den bevisførelse, der foretages under en umiddelbar fogedforretning.
Det vil altså sige, at det har fået Radikale Venstre til at have den opfattelse, at vi ikke støtter lovforslaget, da reglerne i forvejen indebærer diskrimination af lejere i almene boliger, idet disse personer i modsætning til andre gerningsmænd risikerer ekstra straf for en given kriminalitet, og den diskrimination underbygges med det her lovforslag, hvor straffedommen ikke længere behøver at være endelig.
Det forekommer heller ikke for os i Radikale Venstre hensigtsmæssigt, at fogedretten skal foretage så principielle vurderinger som en konkret proportionalitetsvurdering i henhold til artikel 8 om ret til respekt for hjemmet i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Med dette lovforslag udvides muligheden for bevisførelse ved fogedretten, og det er hermed et forsøg på at imødegå underkendelse af Østre Landsrets-kendelsen, som jeg nævnte.
Der viser sig dog et nyt problem, i og med at lovforslaget samtidig medfører, at der nu skal foretages en proportionalitetsafvejning, som er endnu sværere end den hidtidige, fordi proportionalitetsvurderingen som nævnt kommer til at handle om en straffedom, der ikke er endelig.
Så Radikale Venstre vil gerne sige her, at når der er et problem med sagsbehandlingstider for boligretssager, vil det være mere oplagt at gøre noget ved sagsbehandlingstiderne i stedet for at ulejlige fogedretten.
Så tak for ordet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-12:
Jeg var lidt i tvivl om, om jeg skulle vente og spørge den nye indenrigs- og boligminister om det her spørgsmål, eller om jeg skulle spørge den nye boligordfører.
Nu står der jo i fremsættelsen af det her lovforslag, at det har været længe undervejs, fordi det åbenbart er lidt kompliceret.
Og så undrer det mig lidt, at der så står her, at den her opstramning ligesom skal vurderes.
Man vil lave den her stramning, og så er den alligevel ikke gældende, hvis det er sådan, at det her er i strid med Danmarks internationale forpligtigelser.
Hvis man har været i gang med at lave et lovforslag og det har taget et par år at komme helt i mål med det, hvorfor har man så ikke kunnet afklare, om det her sådan set er af en sådan diskriminerende karakter, at man ikke kan gennemføre det?
Altså, det undrer mig lidt.
Og så synes jeg også, at det er lidt uklart, hvor mange mennesker det her egentlig drejer sig om, altså siden man vil lave den her opstramning af noget, som godt kan lade sig gøre i forvejen.
Orla Hav (S), 2022-05-12:
Tak til hr. Søren Egge Rasmussen for lykønskningen.
Men jeg skal bare sige, at det, vi har med at gøre her, jo er komplekst, og det skal vi anerkende er komplekst.
Til gengæld er det også vigtigt, at vi får sendt et signal til de 9.999 lejere, som bliver plaget af en enkelt, som ikke respekterer, at der er regler for fællesskabet, som gør, at alle i fællesskabet kan føle sig trygge.
Og det signal synes vi sådan set er fornuftigt at få sendt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-05-12:
Det var måske ikke helt fair over for den nye boligordfører.
Men nu får den nye indenrigs- og boligminister så 20 minutter til at forberede sig på at svare på det samme spørgsmål lige om lidt.
Så jeg synes alligevel, det var okay.
Halime Oguz (SF), 2022-05-12:
Tak, formand, og tak for ordet.
Grundlæggende er SF enig i, at hensynet til de lovlydige lejeres tryghed bør prioriteres over de kriminelle, som huserer i boligområder med vold, trusler og utryghedsskabende adfærd.
For det er selvfølgelig vigtigt, at alle borgere kan sende deres børn trygt ud på legepladsen i deres boligområde uden frygt for vanvidskørsel, masseslagsmål eller anden kriminalitet.
Vi er derfor langt hen ad vejen
sympatisk indstillede over for regeringens forslag, fordi forslaget søger at løse nogle helt reelle problemer, som også BL har italesat og fortsat efterlyser løsninger på.
Problemet er bare, at forslaget her er et forsøg på at lappe på et fundamentalt problem i retsvæsenet, nemlig den lange sagsbehandlingstid, ved at gå på kompromis med helt grundlæggende principper om, at man skal dømmes, før hammeren falder.
På den måde vidner forslaget om huller i det danske retssystem, som man burde fikse i stedet for at lave lappeløsninger, der forringer den grundlæggende retsstilling for landets lejere.
De kriminelle, der gennem interne opgør forpester hverdagen for helt almindelige børnefamilier og ældre beboere, som vi har set det på f.eks. Motalavej, er nok ganske godt tilfredse med de lange sagsbehandlingstider.
Her i Folketinget burde det være et problem vi forsøgte at løse.
Derudover synes vi ikke, at der i lovforslaget gives en grundig nok begrundelse for, at en stillingtagen til endelig udsættelse løftes fra boligretten til fogedretten.
Det nævnes især, med tanke på at fogedretten til forskel fra boligretten ikke består af fagspecifikke, sagkyndige dommere som i boligretten.
Det kan svække fogedrettens evne til at foretage de komplicerede proportionalitetsvurderinger, der ofte kan være grundlag for afgørelser i boligretten.
Så er SF ikke tilfreds med, at erstatningsretten og retten til genhusning ikke er udvidet for personer, der er uberettiget bortvist, men at det i stedet er det samme som ved en normal genhusning.
Hvis man endelig vil tage så voldsomt et skridt som dette, bør man som minimum sikre en udvidet erstatning og garanti for en bolig til den samme pris som tidligere, altså hvis man begår justitsmord og udsætter en lejer, der senere får sin dom omstødt.
For så er man jo altså uskyldig.
Så er der en afsluttende bemærkning, nemlig at jeg synes, at det her forslag udgør et gigantisk dilemma.
For jeg synes, at problemet, som BL ønsker at få løst, er helt reelt, og derfor ærgrer det mig, at forslaget ikke er mere gennemtænkt, end hvad tilfældet er.
Jeg håber, at regeringen under behandlingen vil imødekomme SF's ønsker til korrigering.
Ellers kan jeg ikke se andet, end at SF ender med at stemme imod.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2022-05-12:
Tak, formand.
Jeg er reserveofficer i dag for Preben Bang Henriksen.
Det er ikke mit normale område – det vil jeg lige advare jeg om, i tilfælde af at der skulle blive stillet spørgsmål til mig.
Folketinget behandler i dag et forslag, der skal sikre, at lejere, der idømmes ubetinget fængsel for utryghedsskabende kriminalitet i nærområdet, kan få deres lejemål ophævet og blive smidt ud.
I lovforslaget vil det gælde, uanset om dommen er anket.
Med de ventetider, vi desværre i dag opererer med i landsretterne, har forslaget bestemt sin berettigelse.
Men hvad så, hvis den dømte bliver frifundet i landsretten?
Så har udsættelsen været uberettiget, og så skal lejeren selvfølgelig i videst muligt omfang stilles som før.
Det sker i lovforslaget ved at præcisere, at lejeren så i videst mulig omfang skal stilles som før den uberettigede ophævelse.
Der er måske flyttet en ny lejer ind under straffesagens ankebehandling, og vedkommende skal naturligvis ikke smides ud.
Reparationen må derfor ske ved at finde en tilsvarende lejlighed i samme ejendom.
Samtidig hermed skal lejeren have erstatning for det tab, som flytteriet har medført.
Summa summarum er der tale om et fornuftigt forslag, der ligger helt på linje med Venstres synspunkter om hensyn til ordentlige lejere.
Dog forstår vi ikke, hvorfor forslaget kun skal være gældende i den almene sektor.
Situationen kan vel være nøjagtig den samme for privat udlejning.
Det kommer Venstre derfor til at stille ændringsforslag om, præcis som vi allerede i oktober 2020 fremsatte et beslutningsforslag netop om hurtigere udsættelse af kriminelle lejere i såvel alment som privat boligbyggeri.
Det var et forslag, regeringen ikke kunne bakke op om på daværende tidspunkt.
Rent praktisk er det fogedretten, der efter dommen i straffesagen behandler sagen om ophævelse og udsættelse.
Det havde efter Venstres opfattelse været mere effektivt også at lade den domstol, der behandler straffesagen, samtidig behandle sagen om ophævelse.
Under straffesager behandles eksempelvis også et offers krav om erstatning, så dette emne – ophævelse af lejemål – kunne vel med fornuft også blive behandlet under straffesagen af den domstol, der i forvejen kender sagens omstændigheder og har den tiltalte foran sig.
Men sådan skulle det altså ikke være.
Venstre kan som nævnt støtte forslaget, omend vi kommer med et ændringsforslag, der tillige inkluderer den private boligsektor.
Orla Hav (S), 2022-05-12:
Tak for det, formand.
L 178 handler sådan populært sagt om hurtigere udsættelse af lejere på grund af utryghedsskabende kriminalitet.
Det danske samfund skylder den almene boligsektor og dens beboere en stor anerkendelse for at rumme både byudvikling, fremtidssikrede boliger, samspil med offentlige myndigheder og målrettet arbejde for at sikre trivsel i boligområderne.
Bevidstheden om, at vi har en del af boligsektoren, som hurtigt og effektivt kan sikre borgere et hjem, hvis deres livssituation pludselig er ændret, udgør både for den enkelte og for samfundet en tryghed i hverdagen.
Tryghed er da også nøgleordet for tankerne bag L 178, hvor det foreslås at udmønte den del af regeringens tryghedsudspil fra oktober 2020, som skal sørge for, at boligselskaber landet over skal kunne sikre hurtigere udsættelse af lejere, som har begået utryghedsskabende kriminalitet.
Forslaget har med andre ord til formål at komme utryghedsskabende og asocial adfærd til livs i plagede almene boligområder.
Vi vil ikke acceptere og bør ikke acceptere, at nogle få beboere tyranniserer hele boligområder med asocial adfærd og utryghedsskabende kriminalitet.
Værsgo.
Det er i orden.
Med lovforslaget foreslås det bl.a. helt konkret, at ophævelse af lejemål, når en beboer har modtaget en ubetinget fængselsstraf for utryghedsskabende kriminalitet i nærområdet, kan ske, på trods af at dommen ikke endelig, dog under forudsætning af at det ikke kolliderer med vores internationale forpligtigelser.
Derudover foreslås det, at en udlejer allerede under en igangværende straffesag, og inden der er afsagt dom, skal kunne anmode om, at retten i umiddelbar forlængelse af straffedommen sender sagen til fogedretten med henblik på at sætte den pågældende kriminelle lejer ud af dennes lejemål.
Som lejer har man både rettigheder og pligter.
Man er bl.a. ansvarlig for, at man selv og de personer, som har adgang til ens bolig, overholder ordensreglerne i det almennyttige boligområde, man bor i.
Hvis man ikke evner at eller ikke vil leve op til de forpligtelser, er det helt rimeligt, at man ryger ud af sit lejemål, for fællesskabets bedste.
Det kan ikke passe, at 1 ud af 100 skal gøre livet surt for resten, som gerne vil have et godt og trygt boligområde.
Socialdemokratiet støtter naturligvis forslaget.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-12:
Det vil jeg som udgangspunkt have en betænkelighed ved, fordi vi så kommer noget nærmere et dobbeltstrafkoncept.
Så der er god sammenhæng imellem, hvad man har foretaget sig, og sanktionen, og jeg er ikke sikker på, at sammenhængen imellem sanktion og den kriminelle handling ville være lige så stærk, hvis man udbreder det til hele byen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-12:
Nej, men de er også på vej, og det kommer desværre aldrig på dagsordenen i medierne.
Man har forbudt det, og over 3 år har man tredoblet lærernes løn for at standse dette system og selvfølgelig også for at få lærere tilbage til landet.
Så man er i gang.
Altså, jeg er godt klar over, at Ungarn ikke er et demokrati som Danmark, og jeg beder egentlig bare om, at man giver det lidt tid og lader være med at være så moraliserende, især fra Enhedslistens side, som jo ikke er helt uskyldsrene – er bygget på en kommunistisk ideologi, som man har gjort op med.
Det er et helt andet parti, end det var i 1980'erne, og jeg er sikker på, at Ungarn og Polen nok skal komme efter det.
Det skal nok komme.
Jeg tror på dem.
Søren Søndergaard (EL), 2022-05-12:
Nej, Enhedslisten er ikke et helt andet parti, end vi var i 1980'erne.
Der eksisterede vi slet ikke.
Altså, vi er først etableret efter Murens fald, så det kan ikke lade sig gøre.
Men det interessante er jo, om de ting, som er kommet frem om korruption i Ungarn, og nu kan vi også tage spørgsmålet om valget, men det er sådan set ligegyldigt, og at det, at man ikke har et uafhængigt domstolssystem, ikke trods alt er et argument for, at det skal vi ikke bare tillade at der kommer penge i.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-12:
Jeg er fuldstændig enig.
Snyd, svindel og bedrag skal forfølges, og det skal vi gøre op med.
Jeg anmoder egentlig bare om, at man er lidt tålmodig og lader være med at være så nedladende og moraliserende.
Altså, i forbindelse med Ukraine- og Ruslandskrigen advarede de europæiske lande, bl.a. med Polen i spidsen, om, at det ville ske.
Der var ingen, der lyttede til dem.
Man sagde: I er traumatiserede, og vi gider ikke at høre på jer.
Og det irriterer bare østeuropæerne, når vesteuropæerne kommer og er så nedladende.
Vi skal nok med tiden få Ungarn og Polen til at blive velfungerende demokratier, som vi kender det bl.a. i Danmark, men det tager tid.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-05-12:
Jeg kan ikke lade være med at tage ordet, når der bliver sagt det her med at være nedladende og tro, at tingene løser sig.
Når man har talt med polske tidligere dommere, fordi de har fået fjernet deres titel, fjernet deres immunitet, må man på den måde simpelt hen sige, at et regelbaseret samfund er på vej til at blive kraftigt undermineret.
Skal vi bare lade stå til?
Og man tror så, at det bare er en overgang, og at det nok skal blive bedre.
Er det ikke en tilbagegang, når dommere i Polen får fjernet deres immunitet og nu bliver politisk udpeget?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-12:
Altså, jeg tror jo på dialog.
Jeg tror på dialog med både Ungarn og Polen, og igen må jeg bare henvise til, at det er 33 år siden, man slap af med det kommunistiske rædselsregime, og det vil sige, at der stadig væk er mange af de mennesker, der sidder i systemet, eller som for nylig har forladt systemet, og det tager bare tid at gøre op med den slags – den der korrumperende adfærd, som et diktatur har haft over for befolkningen.
Og jeg tror på, at den bedste måde at få retledt Polen og Ungarn er ved at behandle dem som ligeværdige og så indgå i dialog med respekt for den historie og den baggrund, de har, i stedet for den der meget bombastiske og meget nedladende måde, som vesteuropæerne undertiden har en tendens til at være på.
Og jeg synes faktisk, det er synd, og det her er jo et godt råd.
Jeg kan jo være ligeglad, for det skader jo egentlig sagen mere, hvis man er så voldsom i sin fremfærd over for bl.a. Polen og Ungarn.
Kim Valentin (V), 2022-05-12:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at gå lidt længere tilbage, 50-60 år tilbage, og så kigge på Europa og på, hvor få demokratier der egentlig var til stede, og så kigge på nogle af de succeshistorier, der er.
Vi havde meget fascistiske styrer i Spanien, Portugal og Grækenland, og de er jo kommet med ind i EU, vi har retledt dem, fuldstændig på samme måde, som vi nu forsøger at retlede Polen og Ungarn.
I den sammenhæng har EU jo en kæmpe værdi, fordi vi kan gøre det inden for grænserne.
Vil ordføreren anerkende, at EU har en værdi til at retlede inden for de her grænser af EU?
Og de har jo underskrevet traktaten, og derfor må de selvfølgelig også leve op til det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-12:
Spanien er jo et interessant eksempel.
Men når det så kommer til østeuropæere, slår man hårdere til, og det er det der hykleri, som jeg tror irriterer rigtig mange østeuropæere.
Det er 33 år siden, og de har deres måde at gøre tingene på, og selvfølgelig skal de jo, hvis de skal være med i klubben, på sigt også overholde de retningslinjer, der gælder for alle.
Men der skal også være plads til dem.
Kim Valentin (V), 2022-05-12:
Kan jeg få et svar på det?