runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-12:
Jamen det ser jeg frem til at vi kommer til at drøfte på et energiforligsmøde sammen med ministeren inden sommerferien, altså om man ligesom kan tillade sig at holde et udbud uden landvind.
Og jeg kan godt forstå, at ordføreren gerne vil have det med.
Omkring de der refleksioner over, hvor solceller skal være, vil jeg sige, at jeg jo gerne havde set, at man havde lavet en boligaftale, hvor man åbnede op for, at der kom flere ind på de renoverede tage i boligforeninger.
For vi har faktisk firmaer i Danmark, som er dygtige til at lave bygningsintegrerede solceller, og det er der et eksportpotentiale i.
Så jeg deler sådan set ordførerens holdning om, at solceller også skal op andre steder.
Orla Østerby (KF), 2020-06-12:
Jeg ser det som en umulighed, at vi ikke har landvind med i det teknologineutrale udbud.
Det er der meget behov for.
Jeg må også sige i forhold til det teknologineutrale, at jeg synes, vi også skylder en debat omkring solcellernes placering.
Når man kører i det ganske land, i hvert fald når man transporterer sig fra Lemvig Kommune til Christiansborg en gang om ugen, så ser man nogle energianlæg på solceller, som absolut ikke pynter i landskabet.
De optager en masse jord.
Og jeg tror, vi er i gang med i forhold til de energianlæg at lave nogle energianlæg, som der er nogen der på et senere tidspunkt vil fortryde.
Og jeg synes, det er ærgerligt, at vi ikke sætter industribygninger mere i spil, altså tage på industribygninger, og bruger dem i stedet for.
De er ikke for kønne i forvejen, og solcellerne kan ikke gøre dem mindre kønne, men landskabet synes jeg får en brist ved det, man har gang i.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-06-12:
Ordføreren efterlyste en opbakning til gennemførelsen af Vesterhav Syd og Vesterhav Nord.
Det synes jeg var en rigtig god del af indlægget, og jeg vil gerne kvittere med at sige, at Enhedslisten bakker op om de to projekter.
Jeg er så også bekendt med, at man, som der står i den energipolitiske redegørelse, er ved at revurdere, om der er nogle af møllerne, der kan komme til at stå lidt længere ude.
Altså, det er jo så det, som Vattenfall har som opgave, efter at de har vundet opgaven.
Så den del af det vil jeg ikke blande mig i.
Så noterer jeg mig også, at De Konservatives ordfører er utålmodig omkring de to næste havvindmølleudbud, som vi jo har lavet aftale om i 2018, og som vi venter på skal effektueres.
Og i forlængelse af det kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren: Hvis nu det ender med, at et teknologineutralt udbud i 2020 kun kan rumme solprojekter og kystnære havvindmøller og måske i teorien bølgekraft og dermed ikke landvind, er det så et teknologineutralt udbud, som De Konservative synes at vi skal gennemføre i år?
Orla Østerby (KF), 2020-06-12:
Jeg hører godt, at der er nogle, der mener, at det er helt slut i 2050.
Og hvis det er det, er der jo heller ikke nogen, der har noget behov for det, og så kan det jo ikke sælges, og så vil det jo dø af sig selv.
Jeg tror ikke, det går sådan.
Jeg tror, at det tager lidt længere tid, end nogle regner med, inden vi kan undvære olieprodukterne.
Det er jo ikke bare til brændstof, vi bruger det; vi bruger det også på mange andre områder.
Men det synes jeg vi skal tage en debat om og diskutere.
Ruben Kidde (RV), 2020-06-12:
Jamen Radikale Venstre er jo enige med de grønne organisationer og ungdomspartier og økonomer og eksperter og iværksættere og fagbevægelsen, der skriger på, at der skal indføres en CO 2 -afgift, fordi det er den mest omkostningseffektive måde at sikre, at vi når i mål med vores ambitiøse klimaambitioner.
Hidtil har Socialdemokratiet og regeringen desværre stået fast på ikke at lytte til de grønne organisationer på det her område.
Radikale Venstre foreslår som en del af vores grønne politik, at vi selvfølgelig skal indføre den her CO 2 -afgift, og når man kigger på afgifter, er det klart, at grønne skatteomlægninger jo indgår som en del af det.
Så når vi, som statsministeren har indikeret, skal forhandle om en grøn skattereform, skal vi jo se på den samlede skattebase og både sørge for, at der kommer penge tilbage til de almindelige lønmodtagere, og sikre, at virksomhederne ikke flytter ud af landet.
Orla Østerby (KF), 2020-06-12:
Ja, og i det hele taget må man sige, at vores landbaserede energiproduktion jo har den store udfordring, at vi har så enormt meget behov for folkelig opbakning.
Altså, hvis den ikke er der, er det jo en kamp imod – ja, vindmøller!
Nick Hækkerup (S), 2020-06-12:
Tak for ordet, og tak til SF for også at sætte fokus på den her vigtige dagsorden, som faktisk optager mig meget.
Stalking har særdeles store konsekvenser for ofrene, både fysisk og psykisk.
Derfor er det en vigtig prioritet for regeringen, at vi har et effektivt værn mod den her form for chikane og forfølgelse, der griber alvorligt ind i ofrenes og familiernes liv og hverdag.
For mig og regeringen er der sådan set ikke nogen tvivl om, at indsatsen i dag ikke er god nok.
Der bliver simpelt hen ikke gjort nok for at sikre ofrene for stalking imod de gerningsmænd, som ødelægger deres liv.
Derfor er regeringen af den holdning, at der skal sættes hårdere ind over for dem, der begår stalking, og ofrene skal have bedre og hurtigere hjælp.
I oktober 2019, sidste år, bad jeg Rigsadvokaten og Rigspolitiet om i samarbejde med andre relevante interessenter at evaluere, om tilholdsloven fungerer efter hensigten.
Evalueringen blev sendt over til Retsudvalget den 6. marts i år og viser overordnet, at der i politikredsene generelt er stort fokus på mulighederne for at anvende strakstilhold, tilhold, opholdsforbud og bortvisning.
Men evalueringen bekræfter også, at indsatsen på området endnu ikke er tilfredstillende, og at den kan styrkes yderligere.
Jeg har derfor igangsat et arbejde, som skal munde ud i nye initiativer, der skal styrke indsatsen over for stalking.
Noget af det, som regeringen synes skal undersøges, er, om indsatsen over for ofrene iværksættes hurtigt og konsekvent nok, og om der sættes hårdt nok ind over for de gerningsmænd, der bedriver stalking, og som ikke overholder f.eks. et meddelt tilhold.
Stalking er et problem, som strækker sig ud over mit ministerområde, og der er behov for tværgående løsninger, hvis indsatsen skal være effektiv, og derfor er det altså også vigtigt, at det rådgivende forum for stalking inddrages i det arbejde.
Der er for regeringen som sagt ikke nogen tvivl om, at den indsats, som vi har i forhold til stalking, skal styrkes, og derfor vil jeg også gerne sige tak til forslagsstillerne for de konkrete forslag, som jeg synes er interessante.
Regeringen støtter op om intentionerne bag beslutningsforslaget, og jeg vil inddrage forslagene i det allerede igangsatte arbejde med at styrke indsatsen, sådan at de kan blive drøftet med relevante interessenter.
På den måde sikrer vi, at der laves en samlet indsats, hvor alle gode ideer og forslag kan indgå.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-12:
Danske børn af indsatte i danske fængsler skal ikke betale prisen for deres forældres forbrydelser.
Det ville være urimeligt over for børnene, og det ville også være skadeligt for det danske samfund, som de danske børn skal vokse op i og forhåbentlig vil være en positiv del af.
Derfor støtter vi SF's forslag om en arbejdsgruppe, der skal komme med anbefalinger og forslag til at forbedre forholdene for børn af indsatte i danske fængsler.
Vi har, som andre har nævnt, også nogle grundlæggende holdninger til, hvad der så skal ses på i den arbejdsgruppe, men det synes jeg vi kan tage, når vi når dertil.
I første omgang er det godt og det er vigtigt og det er relevant at få fokus på det her.
Vi takker SF for at fremsætte beslutningsforslaget, og vi bakker op.
Naser Khader (KF), 2020-06-12:
Det er en vigtig debat, synes vi.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi at sikre de bedst mulige forhold for børn, uanset hvem deres forældre er.
Derfor hilser vi som udgangspunkt ideen om en arbejdsgruppe velkommen, da vi gerne vil gøre forholdene for børn med forældre i fængsel bedre, hvis vi kan det.
Børnenes tarv vægter tungt for os, og derfor er det fint, at vi får belyst forholdene.
Dog har vi også nogle reservationer i forbindelse med beslutningsforslaget.
Vi synes, der mangler finansiering af forslaget, for hvis indsatte skal transporteres for at kunne besøge børnene tæt på børnenes bopæl, kommer det til at koste penge.
Men der står ikke noget i forslaget om, hvor stor udgiften er, og hvordan det skal foregå forsvarligt.
Det er også vigtigt at få belyst.
Derudover forholder vi os skeptiske over for ideen om, at selv hårdkogte kriminelle skal kunne benytte Skype fra fængslet for at kontakte deres børn.
I bemærkningerne til forslaget skriver SF: »I både Norge og Finland kan børn skype med deres forældre.
I Finland gælder det endda også for højrisikoindsatte.«
Men skal højrisikoindsatte have mulighed for at skype med deres børn?
Det kunne jeg godt være bekymret omkring, også af hensyn til børnene.
Så som jeg tidligere var inde på, støtter vi beslutningsforslaget, dog med de forbehold, og vi støtter, at man nedsætter en arbejdsgruppe, der skal undersøge besøgsforholdene og gøre det bedre for børnene generelt.
Arbejdsgruppen støtter vi uden forbehold, men med hensyn til beslutningsforslaget er der det med finansiering og højrisikoindsatte, hvor vi har nogle forbehold.
Rosa Lund (EL), 2020-06-12:
Vi var jo fire partier, der for et år siden skrev forståelsespapiret sammen, og der satte vi os et meget ambitiøst mål, da vi slog fast, at Danmark skal være verdens bedste land at være barn i.
Og det her beslutningsforslag er et rigtig godt bud på, hvordan vi udfylder den meget flotte ambition, vi satte os i det forståelsespapir.
Med det her forslag gør vi noget helt konkret for en gruppe børn, som alt for ofte bliver overset i debatten, nemlig børn af indsatte.
SF har nogle rigtig gode forslag til forbedringer.
Reglerne skal i højere grad tage udgangspunkt i børnenes behov end i de voksnes behov.
Det synes jeg generelt er en ting, vi glemmer, når vi laver lovgivning i Danmark – det er meget, meget sjældent set fra et børneperspektiv.
Hvis vi skal skabe et land, hvor det skal være det bedste land at være barn i, er vi også nødt til at have et børneperspektiv på, når vi laver lovgivning, og selvfølgelig også, når det drejer sig om indsattes børn – så er vi også nødt til at kigge på børnenes perspektiv mere end på de voksnes.
SF foreslår, at der i lighed med i Norge og Finland skal åbnes op for kontakt mellem børn og deres indsatte forældre via Skype og Facetime.
Det synes jeg er en rigtig god idé.
Det har vi også forsøgt at prøve lidt kræfter med nu her, hvor der har været nogle andre besøgsmuligheder, eller man kan sige mangel på samme, i de danske fængsler.
De tidligere bandepakker, der blev lavet, har jo, hvad kan man sige, lukket ned for rigtig meget af den digitale kommunikation, som faktisk ville kunne komme de her børn meget til gode, og derfor er det rigtig fornuftigt, hvad SF stiller forslag om her.
Formålet med det hele er selvfølgelig at sikre et bedre børneliv, som jeg sagde før, men det er jo også at forebygge den voksne enten fars eller mors tilbagefald til kriminalitet efter løsladelsen.
For naturligvis har en god og kontinuerlig kontakt mellem forældre og børn en betydning i forhold til risikoen for tilbagefald til kriminalitet.
Så jeg vil altså sige, at vi løser mange problemer med det her forslag – vi giver både børnene bedre chancer, men vi giver sådan set også forældrene bedre chancer og en stærkere resocialisering med det her forslag.
Så det kan vi i Enhedslisten støtte fuldstændig.
Så jeg vil bare sige tak til SF for at fremsætte forslaget, og vi vil gerne være med til at lave en fælles beretning, men hvis SF vælger at sende forslaget til afstemning, vil vi også støtte det helhjertet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-06-12:
Er forældrene veluddannede, er der en stor chance for, at deres børn også får en uddannelse.
Er forældrene kontanthjælpsmodtagere, er der større chance for, at deres børn også kommer på kontanthjælp.
Og er en af forældrene i fængsel, er der større chance for, at et af deres børn også kommer i fængsel en dag.
For børns fremtid afgøres i for høj grad af deres forældres baggrund.
Det gælder desværre også børn af indsatte.
Fædres fængselsophold har på kort og lang sigt betydning for deres børn.
Det betyder noget for tilknytningen, det betyder noget for det som barn at have en rollemodel, man kan spejle sig i, og det betyder noget i forhold til at vokse op under mindre bemidlede forhold.
Børn bliver drillet og mobbet i skolen for at have en kriminel far.
For det at have en far tæt på sig i sin barndom ved mange kan have spillet en stor rolle.
Derfor skal vi sætte ind – skabe en bedre fremtid for børn med kriminelle forældre, give dem drømmene og mulighederne tilbage.
Og hvem kan det egentlig være en ulempe for?
Her er der jo en alletiders mulighed for, at partiet med børnenes statsminister virkelig kan markere sig.
Så lad os lære af bl.a. Norge, som har bedre rettigheder for indsatte i forhold til deres børn.
Radikale Venstre er klar og støtter beslutningsforslaget, for én ting er sikker: Det er ikke børnene, der har gjort noget forkert, det er deres forældre, men hvis ikke vi gør mere for børnene, straffer vi reelt også dem, og det er ikke til at bære.
Karina Adsbøl (DF), 2020-06-12:
Tak for det, formand.
Og tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag, som jo handler om at pålægge regeringen i 2020 at nedsætte en arbejdsgruppe, som skal komme med anbefalinger og forslag til at forbedre vilkårene og rammerne for, at børn kan besøge forældre, der sidder i fængsel.
Og ifølge beslutningsforslaget skal arbejdsgruppen offentliggøre sit arbejde inden udgangen af 2021 og skal særlig se på følgende fem forslag: gennemgang af lovgivning, retningslinjer, cirkulærer og vejledninger, som vedrører børn af indsatte; ret til videosamtaler via Skype og Facetime; flyt forælderen, ikke barnet; indsatser i forhold til store børn; hjælp til at tackle kammeraterne.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at barnets tarv er vigtig, og heller ingen tvivl om, at det er barnet, der skal være i centrum.
Men i forhold til det her er det også vigtigt at tænke på, hvem det er, der skal vurdere det; hvem er det, der skal vurdere, hvad barnets tarv er?
For som udgangspunkt har barnet ret til sin mor og til sin far – men er det altid barnets tarv at besøge sin mor eller far i fængslet?
Nej, det er ikke sikkert.
Og det vil også være en individuel vurdering i forhold til sagen, i forhold til barnets behov, i forhold til barnets ønsker og også i forhold til omstændighederne.
Hvad nu, hvis barnet ikke vil på besøg i fængslet, skal det så tvinges?
Der er ingen tvivl om, at det har langtrækkende konsekvenser, når mor eller far kommer i fængsel, både fordi barnet mister kontakten med forældrene i hverdagen, men også fordi fængslingen kan have afledte konsekvenser for hele familien, og det kan f.eks. også være dårligere økonomi, et sværere familieliv, flere hemmeligheder, drilleri i skolen og risiko for, at barnet selv havner i vold eller kriminalitet.
Og derfor kan det jo være svært at konkludere entydigt, om det er fængslingen i sig selv eller andre faktorer i familiens baggrund, der har betydning for børnenes liv, og det var også noget af det, som rapporten fra det tidligere SFI, nu VIVE, viste – jeg mener, det var i 2015, at den udkom.
Men det er rigtig fint at få det her område belyst, og i Dansk Folkeparti vil vi gerne være med til at se på, hvordan vi kan forbedre det her.
Og det ville være fint at få nedsat en arbejdsgruppe, som skal kigge på flere forhold, som skal ses med barnets øjne og have udgangspunkt i barnets tarv, også i forhold til barnets ønsker og behov.
Så i Dansk Folkeparti er der som sagt opbakning til, at vi får kigget på det her område, og så vil jeg sige tak til SF for at fremsætte forslaget.
Britt Bager (V), 2020-06-12:
I Venstre mener vi, at når en kriminel handling begås, skal den skyldige straffes.
Men når den skyldige straffes, er det vigtigt, at man er opmærksom på børnenes behov for en forælder, for hvis barnets behov for en relation til dets forældre ikke varetages, ender samfundet med endnu et offer, nemlig det pågældende barn.
Derfor er det så vigtigt, at vi har fokus på børn af indsatte, så vi kan sikre dem en god opvækst trods de meget svære omstændigheder, de skal vokse op under.
I kriminalforsorgen er man opmærksom på børnene.
Man har i alle fængsler børneansvarlige personer, som skal sikre, at børn har mulighed for at besøge deres forældre.
I de lukkede fængsler findes der besøgslejligheder med mulighed for overnatning for de mindre børn, ligesom der er flere steder, hvor man som barn og ung kan få hjælp og støtte i sin situation, både i og uden for kriminalforsorgen.
Men uanset hvad, er der mange problemer forbundet med at vokse op i en familie, hvor en forælder er indsat.
Vi skal som samfund gøre, hvad vi kan for at sikre, at børn af indsatte får de bedste muligheder.
Vi er i Venstre også positive over for at undersøge, om vi kan gøre mere.
Derfor bakker vi op om SF's forslag om at nedsætte en arbejdsgruppe, som kan undersøge og komme med anbefalinger og forslag til forbedringer af børnenes muligheder og børnenes rettigheder.
I forslaget lægges der bl.a. op til, at arbejdsgruppen inddrager de større børn og deres fokus, ligesom det også skal undersøges, om der er mulighed for at bruge videosamtaler mere kontinuerligt f.eks. via Facetime eller Skype.
Under coronakrisen har kriminalforsorgen gjort sig erfaringer med netop det, og dem kan de trække på i forbindelse med det videre arbejde.
Vi har jo alle sammen i forbindelse med krisen fundet nye måder at mødes på, og her har det virtuelle spillet en rolle.
Det er erfaringer, som vi skal se om vi kan overføre til det her område, hvis det kan være med til at gøre det lettere for børnene.
Der skal ikke herske tvivl om, at vi i Venstre synes, at vi skal have et stort fokus på barnets tarv.
Det fokus gør sig naturligvis også gældende, når det kommer til forholdene for børn af indsatte.
Så tak til SF for at sætte skub i det her arbejde, vi bakker fuldt ud op.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-12:
Jeg vil gerne takke ministeren for en meget imødekommende tale.
Jeg synes, det er utrolig positivt, og det er rigtig vigtigt for de børn, så tusind tak for det.
Foreningen SAVN, som jo arbejder med den her gruppe af børn, har peget på, at vi i Danmark måske mere er optaget af, man kan sige omsorg for børn, end vi er optaget af at give dem rettigheder.
Tænker ministeren, at det kan være en god idé, at en arbejdsgruppe skal komme med rettigheder til børnene, så børnene får nogle rettigheder til kontakt og besøg osv., altså så man kigger på det ud fra et børneperspektiv og nagelfast giver dem nogle rettigheder?
Hvad tænker ministeren om det?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-12:
Uden at jeg vil blive beskyldt for at svare udenom eller svare for fluffy synes jeg, det er noget af det, der skal ses på.
Det besnærende ved at give nogle rettigheder er, at så ved børnene, hvad de har at rette sig efter.
Det, som jeg ikke kan overskue på stående fod, og grunden til, at jeg svarer sådan, er, at der måske kan være nogle modgående hensyn, hvor man bliver nødt til så at sige, at i nogle situationer kan rettighederne ikke opretholdes, og hvad er en rettighed værd, hvis den ikke kan opretholdes.
Jamen den viden, som ligger ude hos forskellige interessenter og organisationer, skal vi selvfølgelig have og inddrage i det arbejde, der er, fordi det jo ikke alene er i deres interesse, men i høj grad også i vores interesse, at det arbejde, der kommer ud, er så solidt placeret i den virkelighed, der bliver oplevet, som overhovedet muligt.
Jeppe Bruus (S), 2020-06-12:
Tak for det, formand, og tak til SF for at have fremsat det her beslutningsforslag.
Børn skal jo ikke straffes for deres forældres kriminalitet, men det bliver de.
Jeg er far til to piger på 4 og 6 år, og vi leger engang imellem fængsel og røvere og politi derhjemme.
Det kan vi jo godt hygge os lidt med, men for de børn, der oplever, at en forælder bliver fjernet fra hjemmet og kommer i fængsel, stopper legen, og så bliver det ramme alvor.
Man behøver jo ikke at være ekspert eller professor eller have mange erfaringer med det for at regne ud, at det er en hård oplevelse for alle børn, der bliver sat i den situation.
Ligegyldigt hvor meget vi ønsker det, er det nok svært at fjerne den sorg, det afsavn, den smerte for de børn, det går ud over.
Det er klart, at vi som Folketing, som regering, som ansvarlige politikere har et ansvar for de her børn, et ansvar, som deres forældre jo ikke har løftet i tilstrækkelig grad, desværre.
Der bliver allerede gjort rigtig meget godt rundtomkring både i fængsler og arresthuse osv. for at løfte det ansvar over for børnene.
Når man tager rundt og besøger dem, er der mange ansatte og også mange indsatte, der faktisk gør en ekstra indsats for, at den oplevelse af det samvær, der er mellem børn og deres forældre, bliver så god som mulig.
Men jeg må også efter at have været rundt og besøge en del af de institutioner, vi har rundtomkring i landet, sige, at der da er plads til forbedring, både i forhold til de fysiske rammer og i forhold til indholdet.
Ministeren har været igennem nogle af de muligheder og tiltag, der er, og har også kommenteret de konkrete elementer i beslutningsforslaget, så det vil jeg undlade.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-06-12:
Det, SAVN siger, er, at hvis bare vi havde inkorporeret børnekonventionen, ville synet på det her have været anderledes.
Der har ministerens parti og mit parti jo en lille uenighed, kan man godt sige, fordi vi gerne vil gå videre og have implementeret børnekonventionen overalt i dansk lovgivning.
Jeg vil bare afslutte med et sidste spørgsmål, nemlig hvorvidt ministeren i den arbejdsgruppe, som han så vil nedsætte, vil inddrage foreningen SAVN og eventuelt også nogle af de pårørendenetværk, der findes ude på de sociale medier?
For de har altså en guldgrube af viden om, hvordan det her ser ud fra et børneperspektiv.