runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-15:
Meget af det, ministeren opridser, der sker, og som går godt, er jo EU-lovgivning.
Noget af den EU-lovgivning, ministeren fremhæver, som skulle trække finanssektoren på europæisk plan i den rigtige retning, er jo noget af det, ministeren har trukket i land på, altså hele omnibus-forslaget.
Noget af det, der bliver fremhævet i dag, og som også er blevet fremhævet tidligere som regeringens undskyldning for ikke at sige ja til de her konkrete muligheder for at trække finanssektoren i en grønnere retning, er jo noget, man allerede har trukket i land på fra regeringens side.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge – for vi laver jo masser af national lovgivning på rigtig mange andre områder som klima, hvor man også kunne lave EU-lovgivning, men hvor vi vælger at gøre det nationalt – hvad det er, der står i vejen for, at vi som grønt foregangsland ikke kan gå forrest i EU, altså komme med nogle konkrete tiltag og så håbe på, at det betyder, at resten af Europa vil følge efter?
Morten Bødskov (S), 2025-05-15:
Ja, det er, fordi virksomhederne bare kan gå over på den anden side af gaden.
Der er jo internationale banker til stede i Danmark, og derfor er det vigtigste at få det her reguleret i EU.
Så er det jo rigtigt nok, at vi fra regeringens side mener, at vejen til grøn omstilling skal være gennemsigtig, gennemskuelig og enkel, og derfor rydder vi også op i den lovgivning, som vi har vedtaget.
Vi skal forløse de grønne investeringer – det er det, der er målet med det.
Min egen personlige opfattelse, hvis man må bidrage med den, er, at der været alt for meget signalpolitik, om spørgeren vil, i debatten om den grønne omstilling.
Den her regering har fokus på implementering.
Det er derfor, jeg står og siger, at det, der er det vigtigste her, når vi taler bl.a. finanssektoren, er vores EU-lovgivning, og jeg tror, at når man kigger på, hvad der er vedtaget på EU-området som fremtidige rammer for at sikre en ansvarlig finanssektor og også ind i den grønne omstilling, så er der, som jeg nævnte før, en perlerække af meget store forslag, som er med til at sikre, at den europæiske finanssektor i international sammenhæng er langt fremme i den grønne omstilling.
Jeg synes faktisk godt, man kan rose dem for, at de tager et ansvar, for jeg er helt enig i, at det er flot, at Danske Bank tager dette ansvar, og jeg synes, det er fremragende, at Enhedslisten roser Dansk Bank for det.
Det er sjældent, at de får den ros, men det fortjener de her.
Brug måske knap så meget kampretorik, knap så mange signaler uden reelt indhold,
og prøv at fokusere på vigtigheden af at få gennemført det, vi rent faktisk så kan gennemføre, og som betyder, at vi flytter os, og det er det, der er kernen i den EU-lovgivning, som vi har vedtaget.
Der er ingen som helst tvivl om, at vi skal styrke den grønne omstilling – det er vi jo ikke uenige i.
Når man ser på, hvad der investeres i nye grønne teknologier og i den grønne omstilling, så er virkeligheden den, at Danmark klart er i front.
Det gælder faktisk også finanssektoren, og derfor har vi selvfølgelig generelt et stærkt fokus på hele tiden at skabe bedre rammer for, at også finanssektorens bidrag til den grønne omstilling kan blive stærkere.
Hvor gør vi det bedst muligt?
Det gør vi via EU, og derfor har vi også i den her sal flere gange skærpet lovgivningen for bl.a. finanssektorens fokus på klimarisici, som jeg sagde i min indledning.
Det er bare et enkelt eksempel.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Jeg er meget enig med ministeren i, at forslaget fra fru Theresa Scavenius er ekstremt vidtgående og vi faktisk har brug for flere mennesker, der har lyst til at engagere sig politisk, i det her land.
Selv om vi ikke har nok, der engagerer sig politisk, er der trods alt ret mange, som på en eller anden måde kan siges at have været politisk aktive over en periode.
Jeg ville synes, det var en katastrofe, hvis det forslag blev vedtaget.
Men noget, jeg ikke synes vi taler nok om, er svingdøren for tidligere ministre ud i et erhvervsliv eller i organisationer, de direkte har haft indflydelse på
Der får Danmark jo kritik fra bl.a. EU, fordi vi ikke har nogen regler om det.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-15:
Det vil jeg gerne anerkende.
Det smukke ved vores demokrati er, at vi alle sammen ved, at vores tid er begrænset, heldigvis.
Vi ved alle sammen, at på et tidspunkt siger vælgerne stop.
Vi skal måske selv noget andet, vi kommer måske til at begå en fejl, eller der er folk, der er dygtigere end os, og som tager vores plads.
Derfor er vi også nødt til at tale om, hvordan tiden efter er, med rimelighed og afstemt med det arbejdsmarked og de rettigheder, hvert enkelt menneske har.
Det er en bredere debat, end jeg tror vi kan nå at tage hul på i de 30 sekunder eller nu 28 sekunder, jeg har tilbage på talerstolen.
Men jeg er enig med fru Lisbeth Bech-Nielsen i, at der selvfølgelig er forskel på at have bestredet et ministerembede og at have været ordfører for samme område.
Det er åbenlyst.
Sascha Faxe (ALT), 2025-05-15:
Jeg vil egentlig bare sige tak og kvittere for ministerens imødekommenhed i forhold til vores ændringsforslag.
Jeg glæder mig til at se, hvordan vi finder en vej frem med det.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2025-05-15:
Det kvitterer jeg selvfølgelig for og ser i øvrigt frem til, at vi forhåbentlig inden for alt for mange måneder kan begynde at tale med hinanden om, hvordan en ny medieaftale kan tage form.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
For det her er ikke en diskussion om en eksisterende fossil udvinding af olie, gas og lignende, men det handler om en ekspansion, altså at man tager nye områder i brug, der direkte modarbejder Parisaftalen.
Vi ved, at vi ikke kan leve op til hverken vores egen klimamålsætning og vores egen klimalov eller Parisaftalen, hvis der finder en ekspansion sted, og derfor er det jo mærkeligt, at en finansiering af fossil ekspansion er lovligt, og at man kan gøre begge dele på samme tid, altså at vi har forpligtet os til at leve op til Parisaftalen, og der samtidig er banker, der helt lovligt kan finansiere en ekspansion.
Selskaber som Total og mange andre kan jo ikke lave deres aktiviteter, når det kommer til en ekspansion, hvis der ikke er en finansiering.
De penge skal lånes et sted, og derfor giver det ikke mening, at vi fortsætter med at sige, at vi skal leve op til Parisaftalen og der samtidig er danske banker, der finansierer aktiviteter, der går stik imod Parisaftalen.
Derfor beder vi i SF og Enhedslisten med det her forslag regeringen om inden udgangen af i år at fremsætte et lovforslag, der i overensstemmelse med Parisaftalens mål indfører et forbud mod bankers udlån, herunder nye lån, tegningsgarantier og refinansiering af eksisterende udlån til fossile selskaber, der udvider med nye olie- eller gasfelter, nye kulminer, kulmineudvidelser, eller nye kulkraftværker.
Morten Bødskov (S), 2025-05-15:
Tak for det, formand.
Som det allerede er sagt, skal vi i dag behandle beslutningsforslag B 143, der som sagt er fremsat af SF og Enhedslisten.
SF og Enhedslisten mener, at regeringen skal forbyde danske banker at låne penge til selskaber, som udvider deres fossile forretninger, som det hedder.
Forslaget er en revideret genfremsættelse af et tidligere beslutningsforslag.
Selve forslaget er imidlertid ikke, som vi sagde sidst, den rigtige måde at sikre den grønne omstilling på.
I bedste fald vil forslaget have en minimal effekt, og i værste fald vil det forhindre danske virksomheder i at omstille sig i en grønnere retning.
Beslutningsforslaget, som SF og Enhedslisten har fremsat, omfatter kun danske banker.
Det vil formentlig ikke være muligt at stille tilsvarende krav til banker fra andre EU-lande, som opererer på det danske marked og jo altså er i direkte konkurrence med danske banker.
Udlån til de virksomheder, som forslaget adresserer, kan derfor fortsætte i udenlandske banker, ganske enkelt fordi kravene ikke er omfattet af fælles EU-regulering, og derfor vil forslagets effekt altså være meget begrænset.
Så lad mig prøve at gå til det, jeg også nævnte, om, at forslaget i værste fald vil forhindre danske virksomheder i at omstille sig i en grønnere retning.
Lige nu er Danmark og danske virksomheder godt i gang med den grønne omstilling.
Vi leverer grønne løsninger i verdensklasse, kan man rolig sige.
Vores forsknings- og udviklingsmiljøer og vores virksomheder innoverer, og vi er godt i gang med omstillingen som sådan.
I denne omstilling spiller bankerne jo en vigtig rolle, for adgangen til finansiering er helt afgørende.
Det kan der ikke være to synspunkter om.
Men med beslutningsforslaget vil vi risikere at bremse danske virksomheders grønne transformation, f.eks. i de tilfælde, hvor virksomheder med fossile forretninger opkøbes med henblik på at gennemføre en grøn transformation af den opkøbte virksomhed, og det mener regeringen ikke er den rigtige løsning.
Den grønne omstilling er et helt centralt mål for regeringen, og hvis vi skal finde den bedste måde at gøre det på, er det altså bl.a. i fællesskab med EU.
For at nå vores internationale og nationale klimamålsætninger er det selvfølgelig afgørende, at alle bidrager, og det gælder selvfølgelig også bankerne, men det forholder sig sådan, at reguleringen af området får den største effekt, hvis den skabes og finder anvendelse på EU-plan.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Anerkender ministeren, at nye olie- og gasfelter, altså ekspansion og dermed finansiering af dem, er et brud på Parisaftalen?
Morten Bødskov (S), 2025-05-15:
Det afgøres af, hvad der ligger i det, altså om det kan blive en del af den grønne omstilling, og det er det, jeg lægger vægt på her.
Hvad der ligger i Parisaftalen og dens forudsætninger, er jo traditionelt set ikke noget, der hører ind under Erhvervsministeriets område.
Det må man snakke med min gode kollega klimaministeren om.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Men den finansielle sektor er erhvervsministerens ressort.
Og det er et brud med Parisaftalen, for man kan ikke finansiere en ekspansion og samtidig leve op til Parisaftalens målsætninger.
Derfor er det jo underligt at tillade finansiering af noget, der klokkeklart – det er ikke til diskussion – går imod Parisaftalen.
Kim Aas (S), 2025-05-15:
Tak for ordet.
Vi behandler i dag beslutningsforslag B 143 fra SF og Enhedslisten, som går ud på at forbyde danske banker at yde lån til selskaber, der udvider deres fossile forretninger.
Lad mig begynde med at anerkende den intention, der er bag forslaget.
Klimakrisen er alvorlig, og det haster med at få sat fart på den grønne omstilling, også i den finansielle sektor.
Vi er enige i, at bankerne har et medansvar, og at investeringer og lån skal understøtte en bæredygtig udvikling og ikke bremse den.
Men vi mener ikke, at det forslag, vi har foran os i dag, er den rette vej at gå.
Lad mig starte med det praktiske.
Forslaget retter sig jo imod danske banker, og i en global og europæisk finansverden betyder det bare, at danske selskaber, der måtte blive omfattet og ramt, blot vil kunne hente noget finansiering i udenlandske banker, f.eks. i andre EU-lande, som ikke er underlagt samme regulering, som der foreslås her i beslutningsforslaget.
Det vil ikke flytte noget, det vil blot flytte nogle penge.
Samtidig risikerer vi at stille danske banker og virksomheder dårligere end konkurrenterne.
Desuden er bankerne allerede i dag forpligtet til at vurdere klimarisici i deres kreditvurderinger.
Det er en del af EU's taksonomi at arbejde med bæredygtig finansiering, og det arbejde vil vi gerne styrke, men det kræver fælleseuropæiske løsninger.
Risikoen ved det her vil nok spænde ben for den grønne omstilling, for det er rigtigt, at nogle selskaber i dag arbejder med fossile forretninger, men det er ikke ensbetydende med, at de ikke samtidig arbejder hen imod en grøn transformation.
Nogle virksomheder opkøbes netop med det formål at omstille dem til en grønnere drift; andre udvikler grønne forretningsben, samtidig med at de udfaser det fossile.
Hvis vi indfører et forbud mod finansiering, risikerer vi at hæmme de investeringer, der netop skal muliggøre den omstilling.
Det vil være både kortsigtet og kontraproduktivt.
Derfor siger vi klart, at vi deler ambitionen, men ikke værktøjet.
Regeringen og Socialdemokratiet står fast på, at vi skal nå vores klimamål, både de nationale og også dem, vi har forpligtet os til internationalt.
Og ja, bankerne skal bidrage.
Det har vi også lige hørt at de gør, men løsningen skal være effektiv, fair og koordineret og ikke en form for symbolpolitik, der risikerer at gøre mere skade end gavn.
Med de ord kan jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke støtter forslaget.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Med argumentation om, at danske banker så vil klare sig dårligere end udlandet, kan man spørge, hvorfor Danmark skal have sin egen klimalov osv., for så var der jo ikke nogen grund til at tage nogen som helst nationale skridt med den logik.
Men faktisk viser undersøgelser, at den sektor, der har klaret sig suverænt dårligst på aktiemarkederne de seneste 10 år, er den fossile sektor.
Hvis man kigger på USA, S&P-indekset, har den fossile sektor klaret sig markant dårligere end resten.
Vi kan også se, at de pensionskasser, der aktivt har fravalgt det, faktisk har klaret sig lidt bedre end før.
Synes ordføreren ikke, at i en dansk kontekst vil det så at sige faktisk være at sikre noget mere ens konkurrence, hvis man skal bruge det udtryk, fordi Danske Bank, den største bank, jo har fravalgt det, og at man på den måde så ville stille alle lige?
Louise Elholm (V), 2025-05-15:
Det, som ordføreren plæderer for, er de rene hænders politik, og jeg tror ikke, at det altid er løsningen.
Jeg tror, løsningen er at gå ind og tage et ansvar og prøve på at flytte tingene, og det er den måde, jeg også oplever det på fra den finansielle sektors side, altså at man i høj grad gør det på den måde.
Så jeg tror på, at man skal prøve på at flytte tingene i den rigtige retning, og det er også min opfattelse, at man gør det i den finansielle sektor.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Det gør man jo netop ikke i dele af den finansielle sektor.
Jeg vil da gerne gentage den ros, som mine kolleger fra Enhedslisten også kom med, over for Danske Bank, som virkelig er gået forrest her.
Bare lige for at få det på plads vil jeg høre: Er ordføreren enig i, at man, som Det Internationale Energiagentur også har sagt, ikke kan lave ekspansion og samtidig leve op til Parisaftalen?
Det er bare lige for at starte der.
Louise Elholm (V), 2025-05-15:
Nu er jeg ikke klimaordfører, så jeg ville foretrække, at I, hvis vi skal diskutere klimapolitik, stiller spørgsmålet til vores klimaordfører.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Man kunne jo starte med at læse det tosiders forslag, vi har fremsat, hvor der står, hvad Det Internationale Energiagentur har sagt, med kildeanvisning.
Så det er vel fair nok, når man har et internationalt agentur, der ligesom er ledende på det her område, at man så lige tjekker op på det selv, hvis man ikke tror på forslagsstillerne og på, at vi har gengivet, hvad de har sagt, korrekt.
Essensen af det her er jo, at man ikke kan lave ekspansion og leve op til Parisaftalen, og vi har forpligtet os til at leve op til Parisaftalen.
Derfor giver det jo ikke mening, specielt ikke når det ikke engang har konsekvenser for dansk erhvervsliv, da vi ikke har danske selskaber, der laver ekspansion.
Louise Elholm (V), 2025-05-15:
Jeg synes, det er rigtig godt, at danske banker forsøger at rykke investeringerne i en mere grøn retning.
Og ja, det kan godt være, at man investerer nogle steder, hvor man også investerer i noget sort, men hvis man ikke investerer, og nu er det her om udlån, så hvis man ikke låner penge ud og har fokus på, hvordan tingene også bliver grønnere i fremtiden, så synes jeg det ser langt sværere ud.
Jeg er ikke bekendt med, at bankerne i andre europæiske lande sætter nogle standarder for deres udlån i forhold til klimaeffekt.
Så derfor tror jeg, det vil skade klimaet mere end gavne det med det her forslag.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-15:
Tak for ordet, formand.
Beslutningsforslaget fra SF og Enhedslisten er en revideret genfremsættelse af B 46 fra foråret 2023.
I Danmarksdemokraterne finder vi det problematisk, at udlånsforbud kun påvirker danske banker og altså ikke udenlandske banker, der opererer på det danske marked.
Det må forventes at kunne være konkurrenceforvrængende over for de danske banker.
Derudover må forslaget forventes at øge omkostningerne for bankerne, og de her omkostninger vil formentlig blive lagt over på forbrugerne dermed gøre det dyrere at være danskere.
I Danmarksdemokraterne synes vi, det er rigelig dyrt at være dansker med alle de afgifter, som den nuværende regering har påført os.
Bankerne er private virksomheder, der allerede er underlagt et hav af regulering.
Mange banker, herunder Danske Bank, som også har været nævnt tidligere, og Nykredit har selv valgt at begrænse lån til fossil ekspansion.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Tak for talen.
Jeg har måske bare et overordnet spørgsmål først: Synes ordføreren, at det er rimeligt, at danske virksomheder eller enkeltpersoner eller organisationer lovligt kan gøre noget, der strider mod dansk lovgivning eller danske internationale forpligtelser, som Danmark har vedgået sig?
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-15:
Jeg tænker, ordføreren måske vil frem til, om det her så er i strid med Parisaftalen.
Jeg tror, jeg kan sige, som den tidligere ordfører for Venstre sagde, at der jo er indgået nogle fælleseuropæiske dagsordener, men at sætte et forbud for danske banker, som andre lande ikke har gjort for deres banker, vil ikke være retfærdigt.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Nu ved jeg, at ordføreren jo også går meget op i at beskytte dansk erhvervsliv og konkurrenceevne.
Jeg synes jo også, det faktisk er fair at anlægge det syn på det her, at der ikke er nogen danske virksomheder, som er engageret i fossil ekspansion, heldigvis, synes jeg.
Jeg ønsker, at danske virksomheder både tjener penge og skaber arbejdspladser og deltager i den grønne omstilling.
Men danske banker – nogle danske banker, ikke alle – finansierer jo så udenlandske selskaber, som sviner og gør problemet, som vi alle sammen prøver at løse, større.
Er det ikke på en eller anden måde en uretfærdig konkurrencefordel?
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-15:
Det er jo ikke nok at gøre noget grønt, hvis man samtidig gør noget sort.
Det er jo milliarder fra danske banker, der går ind i fossil ekspansion, hvilket vel egentlig også aktivt modarbejder vores egen klimalov.
Så det er jo ikke nok at gøre noget grønt, hvis man samtidig er med til at grave hullet dybere.
Jeg vil gerne gentage mit spørgsmål: Hvad mener Venstre man konkret skal gøre for at vende de private pengestrømme væk fra fossil energi for at sikre sig, at vi med stolthed kan sige, at vi lever op til Parisaftalen?
Louise Elholm (V), 2025-05-15:
Jeg mener egentlig, at den finansielle sektor i Danmark i dag allerede arbejder på at gå i en mere grøn retning.
Det er jo derfor, jeg fremlægger de her tal; vi har fået oplyst, at 61 pct. af de danske penge- og realkreditinstitutter har sat reduktionsmål for deres udlån.
Det er jo et forsøg på at trække tingene i den rigtige retning, og derfor tror jeg egentlig, at bankerne også er interesseret i at efterkomme de ønsker, som kunderne har.
Og hvis kunderne ønsker, at deres opsparing bliver brugt mere klimavenligt, så gør bankerne det også.
Det tror jeg er derfor man kan se, at bankerne i Danmark er så grønne, som de er.
Kim Aas (S), 2025-05-15:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan være enige i rigtig mange af de ting, der blev sagt.
Jeg er fuldstændig enig i, at det går den rigtige vej, hvis vi skal sige det på den måde, at man faktisk investerer i grønne værdier i stedet for i de fossile.
Det kan man så sige bare giver ballast til min eller vores argumentation, nemlig at vi netop ikke skal gå ind og lave noget lovgivning specifikt i Danmark på det her.
Vi skal fortsætte ad den vej, vi har gjort, at vi forholder os europæisk til det her, at vi laver samarbejde med vores europæiske kolleger, og derved får vi helt automatisk presset de her finansieringsselskaber og banker til at investere i det grønne og ikke længere i det fossile.
Så vi holder fast i, at det her er vejen frem.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-15:
Det er jo penge, der i høj grad skal komme fra den private sektor.
Det her forslag vil jo hjælpe med til at skubbe finansiering over i grønne investeringer.
Kim Aas (S), 2025-05-15:
Tak for det.
Det ville være dejligt at være minister, men det må vente til en anden gang.
Tak for spørgsmålet.
Det er korrekt, at forslaget i teorien vil kunne presse der, men virkeligheden er jo, at hvis vi skal ændre på det her, kan vi godt lave et tiltag her fra national side, fra regeringens side af og sige, at vi vil forbyde danske banker at gøre det her, men det kommer bare ikke til at rykke noget.
Det, der rykker noget, er, hvis vi fortsætter samarbejdet med vores EU-lande og får det inkorporeret, og det er også det, som vores kollega hr. Dan Jørgensen siger, nemlig at vi skal have en europæisk tilgang til det her.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-15:
Og tak til ordføreren.
Mig bekendt er det ikke sådan meget håndfast og meget konkret, hvad det er, regeringen gør på EU-niveau for at minimere finanssektorens fossile investeringer, så det må ordføreren da gerne uddybe.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til det her lækageargumentet, altså det med, at bankerne løber skrigende væk, og investorerne løber skrigende væk, hvis vi laver de her regler i Danmark.
Det ser jo ikke ud, som om den beslutning, man har truffet om at gå foran fra den største danske banks side, har haft økonomiske konsekvenser.
Så på hvilket grundlag er det, at man bruger det her argument om, at så vil den danske finansielle sektor rykke ud af Danmark, hvis man gør det her, når en af vores kronjuveler i den danske finanssektor gør det her og det går ganske fremragende?
Kim Aas (S), 2025-05-15:
Tak for spørgsmålet.
Jo, jeg har været så heldig at være ude at se deres fine domicil; det er imponerende.
Og ja, de har nogle gode økonomiske rammer, kan man sige.
Og det er jo dejligt, at Enhedslisten bakker op omkring Danske Bank.
Men jeg synes egentlig, at man omvendt kan sige, at det så bare understøtter den politik, der bliver ført, og det samarbejde, man har med EU, altså at der netop er grundlag for, at de danske banker faktisk tager initiativ til at gå med i den her grønne omstilling, fordi man godt kan se – sådan som vi alle kan – at den grønne omstilling er fremtiden.
Så man kan sige, at det jo egentlig overflødiggør det her lovforslags grundlag.
Leila Stockmarr (EL), 2025-05-15:
Man agerer jo ikke ud fra, at det grønne er fremtiden, hvis man bliver ved med at investere i fossil ekspansion; så investerer man jo i en strategi, der underminerer vores fælles klode og vores fælles fremtid.
Jeg ved, at Socialdemokratiet har sådan en hovedprioritet om, at den grønne omstilling skal være socialt retfærdig.
Det her er jo netop et forslag, der vil sikre, at nogle af de aktører, der tjener styrtende med penge, bankerne, også vil mærke, at man er villig til at regulere for klimaets skyld.
Det handler ikke kun om erhvervspolitik eller finanspolitik; det er langt hen ad vejen også et klimaforslag.
Hvorfor er det, at man ikke kan se ræsonnementet i, at hvis man gjorde det her, ville man også sende et signal til den almindelige dansker om, at man ikke kun tager fat på almindelige danskers levevilkår, men at man faktisk også er villig til at se på nogle af de aktører i vores samfund, der tjener styrtende med penge?
Kim Aas (S), 2025-05-15:
Tak for spørgsmålet.
Det er fuldstændig rigtigt, at den grønne omstilling skal være baseret på, at det er retfærdigt.
Men ordføreren skal så også bare huske på, at der også i Danmark er forskel på land og by og den omstilling, der skal være i forhold til det.
Så det er stadig væk er vigtigt, at vi har en balance i, hvordan vi får omstillet os fra den fossile til den grønne energi.
Det er vi fra regeringens side i fuld gang med, og det kommer vi også i mål med, men det skal have sin tid, og det kræver også i forhold til det økonomiske, at der bliver omstillet i et tempo, hvor vi kan være med, men også hvor Europa er med