runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-10:
Tak for det.
Ministeren sagde på samrådet i Miljø- og Fødevareudvalget om minkerstatningerne den 3. april 2024, at »minkavlerne skal have den erstatning, de er berettiget til, hverken mere eller mindre«, mener ministeren, at det princip er styrende for erstatningsniveauet?
Mediet Zetland fortalte i mandags, at konsulenthuset Ernst & Young har lavet en rapport for Minksekretariatet, der konkluderer, at gennemsnitsprisen på minkskind i årene efter corona ville være 234 kr. i snit, men den erstatning, der er blevet besluttet politisk i den aftale, som ministeren lige omtalte, er så på 333 kr. pr. skind.
Det vil sige, at det er ca. 100 kr. mere for hvert eneste skind, end de uafhængige konsulenter i Ernst & Young vurderer.
Det giver en samlet overkompensation til minkavlerne på 10 mia. kr., og det er jo en skandale.
Hvad kan man ikke få for 10 mia. kr.?
Ja, man kunne nå frem til, at 200.000 hektarer kunne blive grundvandsbeskyttet i forbindelse med de grundvandspakker, vi snakker så meget om, og det er sådan set tre gange så meget som det, regeringen har afsat til at løfte psykiatrien med i de næste 10 år.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvornår ministeren er blevet bekendt med, at der ligger den her Ernst & Young-rapport.
Et er, at man laver en politisk aftale, men når man så i processen har bestilt en rapport, der skal vurdere markedsvilkårene fremadrettet og se på, hvad der er en rimelig pris for skind i forhold til at give den rette erstatning, og den rapport, som man har liggende, siger, at det bør være en prissætning, som er 10 mia. kr. højere end det, der politisk er fastlagt, så er det da en skandale.
Eller er det noget, der er sket på et så tidligt tidspunkt, at ministeren ikke er bekendt med, at der ligger sådan en rapport?
Jeg synes, at det er væsentligt at bruge den viden, der er, og der er altså mega forskel på, om man ligesom tænker og skriver ud fra fortidige tal, eller om man ser på, hvad det er for et marked, man kigger ind i, og det er jo det, som Ernst & Young har gjort.
Kan ministeren ikke se, at det er et alt for højt erstatningsniveau, man har fastsat?
Jacob Jensen (V), 2024-04-10:
Aftalepartiernes beslutning om at fastsætte skindprisen på helt præcis 332,75 kr. pr. skind er truffet på baggrund af de forventede fremtidige indtægter, baseret på prisen på minkskind udregnet som et gennemsnit af de seneste 10 års priser fratrukket den højeste og den laveste værdi, og skindprisen benyttes i forbindelse med sager om erstatning til minkavlerne med mink i 2020.
Det er den politiske aftale, og det er det, der er rammen for, hvordan erstatningskommissionen nu udregner og vurderer den erstatning, som tilkommer minkavlerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-10:
Ja, den politiske vurdering, man har taget, er sket på et forkert grundlag.
Altså, det er jo vildt, at man bestiller en rapport ved Ernst & Young, og at man så ikke afventer, at der kommer en rapport, som siger, hvad der er det rigtige niveau at lægge sig på.
Og her er det altså et spørgsmål om, at statskassen skal udbetale 10 mia. kr. mere til minkavlerne, end hvad der er rimeligt.
Kan ministeren ikke se, at det ville have været rimeligt, at man også havde taget hensyn til, hvad der står i den rapport fra Ernst & Young, som kunne have sparet samfundet for 10 mia. kr.?
Jacob Jensen (V), 2024-04-10:
Det, som jeg forholder mig til, og det, som vi, som jeg også nævnte i min indledning, er i gang med at kigge ind i, er selvfølgelig at skabe en maksimal tillid til den måde, som det her foregår på.
Jeg forholder mig selvfølgelig også til, hvad der politisk er aftalt, og det står jeg fuldstændig på mål for, herunder måden, man politisk aftalte til at vurdere, hvad en skindpris skulle være,
og dermed at bruge det som grundlaget for at vurdere, hvad erstatningerne til minkavlerne skulle være.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-10:
Jamen jeg har ikke tillid til systemet, og jeg har ikke tillid til de ledende Venstrefolk, der har præget det her, og som kommer til at lægge det her dræn på 10 mia. kr. ekstra ind i statskassen.
Jeg synes, det er utroligt at kunne læse sig til, at minkbranchen har deltaget i gruppemøder i Venstre i den her proces.
Altså, man er jo endt på noget, som er en helt horribel erstatning, samfundskassen skal betale minkavlerne.
De får et langt større beløb, og jeg synes, det er en kæmpe skandale.
Kan ministeren ikke se, at man er endt et helt forkert sted?
Jacob Jensen (V), 2024-04-10:
Tak for spørgsmålet.
Den 25. januar 2021 indgik et bredt flertal i Folketinget bestående af Socialdemokratiet, Venstre, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti og Liberal Alliance en aftale om, at der skal ydes en fuldstændig erstatning til minkavlere og minkafhængige følgeerhverv, uanset om der juridisk set er tale om ekspropriation efter grundlovens § 73 eller ej.
Aftalen er udmøntet i en række bekendtgørelser, som afspejler det aftalte mellem aftalepartierne.
Minkavlerne skal have den erstatning, de er berettiget til efter de nævnte regler, hverken mere eller mindre.
Nogle af aftalepartierne har så rejst ønske om at justere på sammensætningen af erstatnings- og taksationskommissionerne, og det er et ønske, som jeg deler, for vi har kun den interesse, at der er den størst mulige tillid til kommissionernes afgørelse om erstatningerne.
Sammensætningen i erstatnings- og taksationskommissionerne er vigtig, både i forhold til at sikre, at fagligt relevante kompetencer er til stede, og selvfølgelig også i forhold til at der er tillid til systemet.
Jeg har allerede haft en god og konstruktiv dialog med aftalepartierne – som desværre ikke er inklusive spørgerens parti – om forskellige justeringer, der kan styrke tilliden til minkkommissionerne, og jeg ser i øvrigt også frem til at mødes med aftalepartierne igen snarest muligt.
For som sagt har vi alle en interesse i at sikre, at der er den størst mulige tillid til det setup, som vi politisk har aftalt med hinanden, og som skal håndtere et meget, meget stort og meget principielt og meget komplekst sagsområde, og minkavlerne skal have den erstatning, de er berettiget til, hverken mere eller mindre.
Jeg tænker, at det er umådelig godt, at vi så er nogle, der tager et medansvar, ikke mindst mit eget parti, for at sikre, at det, vi netop har aftalt i regeringsgrundlaget, også kommer til at være det, der så er gældende, også i forhold til en løsning, som treparten skal kunne levere på om forhåbentlig ikke så frygtelig lang tid.
Det er fuldstændig afgørende for mig og for os i regeringen, at vi selvfølgelig lever op til det, der står i regeringsprogrammet, og at vi netop også er med til at skabe de rammer, sådan at landbruget om nogen ved, hvad det er, der ligger på længere sigt, så vi ikke skal hoppe fra tue til tue, som landbruget desværre i alt for lang tid har været udsat for.
Det tror jeg på den grønne trepart kan være med til at sikre.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-10:
Tak for det.
Det hele er jo meget godt.
Jeg hører jo også, hvad der er blevet sagt i tidligere svar, og jeg læser diverse artikler osv.
Man må jo bare sige, at nu hører vi meget, at det er faglige indspark, der er kommet fra Svarerrapporten her, og ministeren nævner selv, at der er flertal for den CO 2 -afgift her, men hvordan forholder ministeren sig til det, hvis den løsning, der kommer i trepartsforhandlingerne, i sidste ende bare ender med, at det, hvis vi skal indføre noget, kommer til at koste arbejdspladser for landbruget, i landdistrikterne, følgeerhvervene osv., selv om der er så stort et flertal af danskerne, der netop mener, at det her ikke må koste for landbruget?
Gør ministeren sig ikke nogen tanker om, at det jo kan ende med, at man ikke har mulighed for at finde en eneste løsning, uden at det koster arbejdspladser ude i landdistrikterne?
Det her bliver rigtig dyrt.
Vi hører alle steder fra, at landbruget er på vej, at de har masser af muligheder, så var det ikke bedre at gå ind og sige, at så understøtter vi på en anden måde, f.eks. alle de gode initiativer som dem, Arla har i gang, i stedet for?
Vi er på vej den rigtige vej, så var det ikke bedre end at løbe en stor risiko?
Man har fået et fagligt indspark, tre modeller, og det er ikke sikkert, man kan bruge dem, men det kan være, at man ender med en anden model, der også ender med at koste arbejdspladser.
Jeg ved udmærket godt, at det står i regeringsgrundlaget, at det ikke må koste arbejdspladser, men det kunne jo være, at det er det, treparten kommer frem med, altså at det er den eneste mulighed, der er, hvis man vil indføre det her.
Hvad tænker ministeren om det?
Susie Jessen (DD), 2024-04-10:
Mener ministeren stadig, at en CO 2 -afgift på danske mælkebønder er relevant, efter at Arlas direktør, Peder Tuborgh, har meddelt, at Arlas landmænd på 2 år har reduceret drivhusgasudledningerne med over 1 mio. t, hvilket ifølge Arlatopchefen viser, at man kan løse landbrugets klimaproblemer uden at indføre en CO 2 -afgift?
Jacob Jensen (V), 2024-04-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er helt enig i, at landbruget allerede i dag gør en masse for at sikre en så grøn produktion som overhovedet muligt.
Men landbrugssektoren skønnes også at udgøre en betydelig del af Danmarks samlede udledninger både i dag og også frem til 2030 og 2045, hvor regeringen har en ambition om dansk klimaneutralitet, og derfor er det også essentielt, at vi får nedbragt sektorens udledninger yderligere.
Regeringen vil derfor indføre en klimaafgift på landbruget, men landbrugssektoren og de biologiske processer er en kompleks størrelse, og derfor skal det også gøres klogt.
Og som der står i regeringsprogrammet, skal afgiften udformes på en måde, hvor erhvervet bliver understøttet, så erhvervets konkurrenceevne ikke forringes og der dermed samlet set ikke flyttes arbejdspladser ud af landet, og sådan at provenuet bliver i erhvervet en til en.
Regeringen har også, som det vil være bekendt, nedsat en grøn trepart, der ud over regeringen består af Landbrug & Fødevarer, Danmarks Naturfredningsforening, Fødevareforbundet NNF, Dansk Metal, Dansk Industri og Kommunernes Landsforening.
Herudover deltager CONCITO også som videnspart.
Der er, som det også vil være bekendt, et bredt flertal i Folketinget for en CO 2 -afgift på landbruget.
Så uden at være polemisk vil jeg kunne sige, at i stedet for at sidde på en rodeotyr sidder jeg og regeringen sammen med bl.a. Landbrug & Fødevarer ved forhandlingsbordet og forsøger at skabe afbalancerede og langsigtede løsninger, og jeg ved godt, hvad der vil tjene landbruget bedst.
Susie Jessen (DD), 2024-04-10:
Tak for svaret.
Jeg var ikke oppe på rodeotyren, skulle jeg lige hilse at sige.
Jeg stod i baren.
Jeg tager udgangspunkt i den her artikel fra Finans.dk, der viser, at Arlas 8.000 landmænd på 2 år har reduceret drivhusgasudledningerne med over 1 mio. t.
Dernede, hvor jeg bor, ved Vordingborg,
Vi ved jo, at det tal på verdensplan ligger på 2,9 kg CO 2 pr. liter mælk.
Det er jo det, der er så smukt med det her Arla incentive, som gør, at man bliver belønnet netop for at stemple ind på den grønne omstilling.
Der har jeg bare en meget stor bekymring for, at det med den her CO 2 -afgift, som man så smækker ned over hovederne på danske landmænd, der allerede er stemplet ind på den grønne omstilling, ender med, at de er nødt til at dreje nøglen om.
Der mener jeg bare heller ikke, at det kommer til at bidrage med noget i forhold til den globale klimareduktion, at man lukker nogle, der faktisk gør det rigtig, rigtig godt.
Så det, der lige er mit opfølgende spørgsmål til ministeren, er, hvordan man vil forhindre, at man kommer til at lukke noget, som i virkeligheden gør det rigtig godt.
Nu nævnte ministeren også det her med, at det ikke må koste arbejdspladser.
Det er jeg glad for at høre, men det, de også siger, er, at det kommer til at koste rigtig, rigtig mange arbejdspladser i landbruget, men også i landdistrikterne – altså at arbejdspladserne rykker ind til byerne.
Og som landdistriktsordfører synes jeg, at det også er enormt bekymrende.
Så det er de to ting, jeg godt kunne tænke mig at få et svar på fra ministeren.
Jacob Jensen (V), 2024-04-10:
Nu må ordføreren ikke hænge mig op på det, hvis jeg tager fejl, men jeg er næsten sikker på, at det er selv samme Søren Madsen, jeg har været nede at besøge.
Men i hvert fald har jeg været nede at besøge et par kvægbønder her for nylig og ikke så langt fra det sted, som ordføreren kommer fra.
Så det kunne godt være den samme.
Ikke desto mindre er det for mig også et vidnesbyrd om, at de rammebetingelser, som dansk landbrug har været underlagt, og som har været skiftende gennem generationer, jo ikke har afviklet dansk landbrug, men netop fortsat skal udvikle dansk landbrug, og det ligger mig enormt meget på sinde.
Derfor er jeg fuldstændig optaget af, at uanset hvordan man i den grønne trepart kommer frem til en løsning, skal den netop være balanceret, og den skal leve op til det, som vi også har aftalt i regeringsgrundlaget, altså at det er en udvikling og ikke en afvikling af erhvervet.
Konkurrenceevnen skal bevares, og arbejdspladserne skal samlet set ikke sendes til udlandet.
Tværtimod skal vi netop skabe grobund for, at landbruget kan udvikle sig, også i de kommende år.
Susie Jessen (DD), 2024-04-10:
Jeg hører jo, hvad regeringen siger her: at det ikke må koste arbejdspladser.
Men hvis man kigger på Svarerrapportens tre modeller, vil det jo koste arbejdspladser, uanset hvilken model man vælger.
Så jeg er meget spændt på, hvad den grønne trepart kommer ud med, for uanset hvad, vil det her koste arbejdspladser i landbruget, og det var ikke sådan det indtryk, jeg fik fra Venstre, altså at det var det udgangspunkt, man selv havde, da man kom med den her CO 2 -afgift.
Men nu viser Svarerrapporten jo netop, at det kommer til at koste arbejdspladser, og det kommer til at koste tusindvis af arbejdspladser i landdistrikterne.
Kan ministeren garantere, at det her så ikke kommer til at ske?
Det lyder næsten fra ministeren, som om man i Venstres eller måske i virkeligheden også i regeringens øjne ikke kan bruge Svarerudvalgets resultater til noget som helst.
Jacob Jensen (V), 2024-04-10:
Det er jo netop et fagligt indspark til den diskussion og de forhandlinger, der er i den grønne trepart, og jeg synes sådan set, det er klogt, at vi har et fagligt fundament at arbejde videre ud fra, men der ligger jo alle mulige andre hensyn, som vi også skal håndtere.
Der står, at vi skal udvikle dansk landbrug.
Landbruget har været igennem en strukturudvikling i generationer, og den strukturudvikling og udvikling i det hele taget vil jo selvfølgelig ikke stoppe, heller ikke anno 2024.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-10:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er forsvarligt at indføre en CO 2 -afgift på landbruget, når kun omkring 40 pct. af danskere er enige i, at en afgift må gå ud over landbruget?
Jacob Jensen (V), 2024-04-10:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen ønsker, som det også fremgik af det tidligere svar, at udvikle og ikke afvikle dansk landbrugsproduktion, og derfor skal der investeres i den grønne omstilling, fødevareproduktionen og dens konkurrenceforhold.
Dansk landbrugsproduktion skal være et eksempel til efterlevelse for andre landes omstilling af landbruget, som det også har været det i generationer.
Produktion skal ikke bare flyttes ud af landet, og derfor skal provenuet fra afgiften føres direkte tilbage til landbruget, så erhvervets omstilling understøttes.
Hvis vi skal lykkes med at omstille og udvikle dansk landbrug, kræver det, at vi ser alle indsatserne og udfordringerne i en sammenhæng.
Regeringen har, som det også fremgår af tidligere svar, som bekendt nedsat en grøn trepart, hvor vi jo sammen med bl.a. Landbrug & Fødevarer sidder og prøver at finde langsigtede og balancerede løsninger.
I treparten er vi netop i gang med også at se på, hvad det er for nogle muligheder, der ligger inden for den ramme af trepartens opgave, nemlig at vi som et svar som sagt ikke bare skal afvikle, men at vi skal udvikle landbruget, og hvor landbruget også fortsat skal kunne udvikle sig i en fortsat grøn og bæredygtig retning.
Og der er, som det også fremgår af mit tidligere svar, et flertal i Folketinget for en CO 2 -afgift, og derfor vil jeg insistere på, at det er bedre, også set fra et landbrugssynspunkt, at vi er nogle, der tager ansvaret på os og prøver at udvikle gode og langsigtede balancerede løsninger, sådan at landbruget ved, hvad det er, de har at regne med.
Men det er jo, fordi ordføreren tager en præmis ned om, at så skulle vi vælge en model 1, 2 eller 3 eller en model A eller B, eller hvad det nu er.
Svarerudvalget er jo et fagligt indspil til nogle præmisser, som Michael Svarer og folkene i udvalget har gjort dygtigt, men det handler jo ikke om, om Svarerudvalgets model 1, 2 eller 3 skal være løsningen.
Løsningen skal være det, som treparten kommer frem til med alle de hensyn og alle de ønsker og krav, der er hos de deltagere, der er i treparten.
Jeg føler mig sådan set tryg ved, at vi netop finder nogle balancerede løsninger, men hvor jeg har det politiske ophæng, som er det, der står i regeringsprogrammet, hvor der netop står, at vi skal udvikle og ikke afvikle, at konkurrenceevnen skal bevares, og at pengene skal blive i erhvervet.
Jeg håber dog trods alt, at spørgeren har respekt for det, som et flertal i Folketinget politisk aftaler.
Så kan man selvfølgelig være uenig i præmisserne og uenig i, hvad man har taget hensyn til, og hvordan man er kommet frem til den aftale.
Men jeg håber da trods alt, at man er så meget demokrat, at der er en respekt for, at der er et meget bredt flertal i Folketinget, som i en meget, meget svær situation har valgt at sætte sig sammen og finde en politisk løsning på, hvordan rammerne skulle være.
Det synes jeg trods alt at spørgeren skylder at bekræfte.
Thomas Danielsen (V), 2024-04-10:
Jeg er på ingen måde bekymret, for det her er jo helt normal praksis.
Altså, jeg kan ikke komme med nogen eksempler på, at Vejdirektoratet ikke har løftet bygherrerollen.
Men den påstand om, at Vejdirektoratet skulle have myndighedskompetence over andre styrelser, er ikke korrekt.
Det, jeg prøver at sige, er, at det jo er Folketinget, som vedtager det.
F.eks. når vi nu laver en linjeføring ind over Limfjorden, som betyder, at vi bryder med strandbeskyttelseslinjen, kan vi ikke gå til nogen styrelse og sige: Må vi bryde med strandbeskyttelseslinjen?
Altså, det er jo noget, vi vedtager herinde.
Det er jo os herinde, som vedtager de ting, som myndighederne ikke kan, og derudover læner Vejdirektoratet sig jo både op af Miljøstyrelsen og alle mulige andre.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-10:
Ja, men der blev ikke svaret på mit spørgsmål om, hvor mange biologer der er ansat i Vejdirektoratet til at varetage alle de afværgefunktioner, der skal laves i forhold til det her projekt.
Man kunne også spørge om arbejdsmiljø.
Hvor mange med arbejdsmiljøkompetence er der i Vejdirektoratet?
Eller er der en kontakt til Arbejdstilsynet, når man f.eks. skal foretage asbestmålinger?
Er det noget, man har diskuteret med Arbejdstilsynet?
Thomas Danielsen (V), 2024-04-10:
Jeg kan bare sige, at jeg synes, det er utrolig usympatisk, at spørgeren ønsker at skabe mistillid omkring kvalifikationerne i Vejdirektoratet og omkring vores myndigheder og gør det igen og igen.
Der er ingen eksempler på, at man ikke har løftet opgaven, hverken når det kommer til asbest, når det kommer til erstatning af ålegræs, når det kommer til at yngletid for isfuglen eller andre ting.
Der er taget hensyn til alt, og skulle der opstå noget, som vi ikke havde forudset, hvilket sker meget sjældent, bliver der også taget hensyn til det.
Så jeg synes, at spørgerens ærinde her er usympatisk.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-10:
Hvilke tiltag har ministeren til hensigt at tage i forbindelse med det anlægsprojekt, der gennemføres med lovforslag nr. L 112, for at tage højde for de eventuelle miljø- og sundhedsrisici, som projektet vil have for nærområdet og arbejdsmiljøet for anlægsarbejderne på projektet, nu, hvor der er en klar og tydelig dokumentation for asbest i linjeføringen?
Thomas Danielsen (V), 2024-04-10:
Det er jo det samme igen, altså at spørgeren har det ærinde at skabe mistillid til vores myndigheder.
Jeg forstår ikke ærindet; der er ingen grund til det.
Vi lever heldigvis også i et land, hvor der ikke er nogen grund til, at en transportminister skal tage særlige hensyn til asbest.
Asbest er helt forfærdeligt, men at antyde, at vores myndigheder ikke håndterer det professionelt, er jo helt absurd, og jeg bliver oprigtigt ked af det over, at man har det ærinde, at hver gang man vil tale om et projekt, er det med det for øje at skabe mistillid, splid og splittelse.
Jeg synes, det er trist.
Asbest håndterer vi naturligvis efter alle kunstens regler.
Der er oplyst om asbest igennem hele forløbet; det er jo år siden, vi første gang oplyste om asbest i tracéet.
Vi har lavet grundigere undersøgelser af asbest i havbundsprøver osv., altså undersøgelser, som man normalt ikke engang har på den her side af en anlægslov.
I øvrigt kender de jo også til asbest i forvejen i Aalborg.
Det kan man se, når man kigger på hele Eternitgrunden osv., hvor man har håndteret et meget større asbestproblem, ligesom jeg som minister står for nedrivning af minkfarme, som er danmarkshistoriens største asbestopgave, hvis jeg sådan bare lige på stående fod skulle komme med et gæt.
Så apropos asbest som frygt er dét en langt større udfordring, som vi heldigvis har myndigheder til at håndtere, og det gør, at jeg som minister naturligvis ikke er bekymret for, at reglerne ikke bliver overholdt.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-04-10:
Jeg fik ikke rigtig svar på mit spørgsmål, som handlede om, hvilke tiltag ministeren ville tage, i forbindelse med at der er blevet fundet asbest på linjeføringen.
Det er jo ligesom det, der er det konkrete spørgsmål.
Problemet er netop, som ministeren også refererer til, at det jo er en lang historie.
Det her går netop tilbage til Dansk Eternit Fabrik, hvor vi første gang havde de her asbestproblemer.
Siden hen, som jeg forstår det, er der mange af de her deponier, som heller ikke er sikret tilstrækkeligt, og det vil sige, at man har været hensynsløse i forhold til både folkesundheden og miljøet deroppe, og nu fortsætter den ignorance i det her forslag, for det, som ministeren siger, er jo ikke korrekt, i forhold til at der er styr på det.
I lovforslaget står der, at der ikke er fundet asbest, og derfor var der mange af ordførerne til førstebehandlingen – vi sidder jo og diskuterer det – der sagde, at vi stemmer om et lovforslag, hvor der ikke skal diskuteres asbest, at det ikke er relevant.
Ministeren erkendte så her ved sidste samråd, at det er rigtigt nok, at der er fundet asbest, og har også svaret på et spørgsmål, spørgsmål nr. 3, og netop forklaret det her med, at linjeføringen er oven på et asbestdeponi.
Det er meget ny information.
Jeg bliver nødt til at vide, hvordan det kommer ind i lovforslaget.
Eller har ministeren tænkt sig at trække lovforslaget tilbage?
For det kan jo ikke passe, at folketingsmedlemmerne på et uoplyst grundlag kommer til at stemme den her lovgivning igennem, fordi de tror på ministerens tidligere ord, at der ikke var asbest, men nu kommer det så frem i svaret på et spørgsmål og også på et samråd, at der er fundet asbest.
Derfor er det konkrete spørgsmål: Hvilke tiltag har ministeren tænkt sig at tage?
For jeg har kigget ned i det i forhold til Arbejdstilsynet, og de siger, at hvis der er den mindste mistanke om, at der er asbest i et materiale eller en bygning, skal asbestreglerne følges.
Så vil ministeren redegøre for, hvilke tiltag der skal tages i forhold til det her projekt for at følge Arbejdstilsynets regler omkring asbesthåndtering?
Thomas Danielsen (V), 2024-04-10:
Spørgeren spurgte jo, hvad jeg ville gøre aktivt som minister, og heldigvis er der ikke behov for, at jeg aktivt skal gå ind at sige hov i forhold til den asbest, som man ved der er i tracéet, som jeg i øvrigt også oplyste om ved førstebehandlingen, og som ikke har været nogen hemmelighed.
Altså, det, som spørgeren blander sammen, hvilket jeg også tydeliggjorde ved førstebehandlingen, er jo asbestfund på havbunden og asbestfund på land.
Selvfølgelig skal det behandles efter alle kunstens regler og efter lovgivningen inden for det her område, både i forhold til miljø og Arbejdstilsynet.