runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Jeg vil begynde med at udtrykke min dybe skuffelse over De Konservatives holdning, især nu, hvor der er kommet en ny ordfører.
Det var mit indtryk, at man skulle skærpe den udlændingekritiske vinkel, men det er så ikke sket, i hvert fald ikke i det her tilfælde, og det er jeg selvfølgelig meget skuffet over.
Så mener jeg også, det er en meget kortsigtet måde at tænke på, for det kan da godt være, at det umiddelbart kan være problematisk at få de mennesker, der er kommet hertil og lige nu sidder i asylsystemet, sendt tilbage, hvis vi tager forbehold for parallelaftalen i forbindelse med Dublinforordningen, men det her er jo en situation, der vil vare mange, mange år.
For det første virker det internationale samarbejde ikke, og jeg tror ikke på, at det kommer til at virke, selv om vi hører om mange skønne drømme om det fra både Socialdemokratiet og Venstre.
For det andet er det en permanent situation, at folk fra de fattige og dysfunktionelle lande i Afrika og Mellemøsten vil blive ved med at søge hertil, og de vil blive ved med at søge videre fra Sydeuropa og op til Danmark.
Derfor er det her den eneste fædrelandskærlige løsning på problemet, og derfor er det skuffende, at De Konservative ikke vil være med.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Tak for ordet.
Ordføreren agiterer i sin ordførertale for, at analfabeter, som ikke kan begå sig på det danske sprog, skal have dansk indfødsret og dermed stemmeret i Danmark.
Mener ordføreren virkelig, at det er rimeligt, at mennesker, som ikke engang kan begå sig på vores sprog, skal man give magt, ikke bare over deres eget liv og ikke bare over deres eget afkom, men over andre mennesker, hvilket man jo rent faktisk får, når man får stemmeret i et samfund?
Jeppe Bruus (S), 2020-02-26:
Ja, tak for det.
Så skal jeg også bare høre, om jeg forstod ordføreren korrekt.
For ordføreren talte om, at Danmark er det eneste land – det kan jeg ikke dokumentere, for jeg er ikke skarp nok i andre landes forfatninger – som bruger grundloven til ligesom at opretholde den praksis, vi har.
Anerkender Enhedslistens ordfører, at det er grundloven, der sådan set stadfæster, at det er Folketinget, der behandler de her sager?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-02-26:
Jeg kunne først og fremmest egentlig bare tænke mig at takke hr. Peder Hvelplund, som minder os om, hvordan naturalisation finder sted med hjemmel i grundloven, og at bestemmelsen går helt tilbage til den første grundlov.
Jeg kan nogle gange godt være lidt trist, når jeg går på arbejde, men det er den slags opløftende erindringsgivelser, der virkelig gør, at man får lyst til at kæmpe.
Jeg går ud fra, at vi som demokratisk indstillede politikere, uanset hvor vi kommer fra, synes, det er meget godt, at man har noget at navigere efter, når nu man skal afgøre, om man stemmer på hr. Peder Hvelplund eller på undertegnede.
Men hvordan skal man have det, hvis man ikke magter det danske sprog, hvad end det måtte være på grund af et handicap eller ugidelighed?
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Jamen der er jo lavet en lang række undersøgelser af det her, og det er en kæmpe underskudsforretning, at vi har haft den forfærdelige udlændingepolitik, vi har haft i de sidste 50 år.
Så jeg kan slet ikke se det.
Jeg ved ikke, hvor det er, ordføreren har levet henne de sidste 50 år.
Altså, det har været en katastrofe.
Det kan godt være, at der er enkelte lyspunkter, og selvfølgelig er der lande, hvorfra det ikke er noget problem, men altovervejende har den mellemøstlige og afrikanske indvandring været en katastrofe.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Tak for det.
I Danmark har vi det jo sådan, at vi har nogle ret stramme regler for tildeling af statsborgerskab.
Vi oplister en lang række af krav, man skal opfylde i forhold til et opholdskrav, i forhold til vandel, altså at man ikke må have begået kriminalitet, i forhold til selvforsørgelse og også i forhold til krav om at kunne gennemføre en danskprøve 3 og en indfødsretsprøve og nu også senest et krav om håndtryk, altså en grundlovsceremoni.
Så er det jo også sådan, at hvis man umiddelbart ikke kan opfylde alle de krav, så har man muligheden for at få forelagt sin sag for Indfødsretsudvalget, hvor man så eventuelt kan få en dispensation.
Der er det jo sådan, at hvis man skal det, skal man have en lægeerklæring på, at man f.eks. ikke kan leve op til kravet om en indfødsretsprøve eller en danskprøve 3.
Det kan jo f.eks. være, fordi man har en langvarig funktionsnedsættelse, det kan være med baggrund i ptsd eller andet, altså noget, man kan have fået som et krigstraume, og at man ikke er i stand til at leve op til de krav.
Nu er det imidlertid sådan, at selv om man har sådan en lægeerklæring, som siger, at man ikke er i stand til at gå op til danskprøve 3 eller tage indfødsretsprøven, så har vi oplevet, at en del får afslag på den dispensation.
Det er jo sådan, at der tidligere, tilbage fra 2013 til 2015, blev givet dispensation i langt størsteparten af sagerne, og det er så blevet vendt til, at der nu bliver givet afslag i stort set alle sager, altså i 99 pct. af sagerne.
Det fremgår også af et svar fra tidligere integrationsminister Inger Støjberg, at det vil være i strid med handicapkonventionen, hvis ikke man giver en dispensation, når der ligger en lægeerklæring på, at der er en langvarig funktionsnedsættelse, som afholder en borger fra at kunne deltage i det.
Derfor er det fra Enhedslistens side udtryk for en dybt bekymrende udvikling, når vi oplever, at der bliver givet afslag i så mange dispensationssager, og det er efter vores bedste overbevisning udtryk for, at handicapkonventionen systematisk bliver brudt i Indfødsretsudvalget i forhold til, at der ikke bliver givet dispensation i de her sager, og det er det, som forespørgslen her i dag handler om.
Derfor er det selvfølgelig både en forespørgsel i forhold til ministeren, men det er i lige så høj grad en forespørgsel i forhold til de partier, der er repræsenteret i Indfødsretsudvalget, om den praksis, der er der, og forespørgslens ordlyd er, som følger: »Hvordan vil regeringen bidrage til at sikre, at Danmark respekterer sine konventionsmæssige forpligtelser i sager, hvor ansøgere om dansk statsborgerskab godtgør, at de på grund af langvarige funktionsnedsættelser dokumenteret ved læge som foreskrevet i naturalisationscirkulæret ikke er i stand til at leve op til krav om danskprøve og/eller indfødsretsprøve?«.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Tak for det, og tak til ministeren for besvarelsen.
Det er vel at mærke med baggrund i en tidligere praksis, der har været væsentlig lempeligere end den, der er i dag.
Vi kunne jo se på tallene fra lovforslaget i oktober, at ud af de 217 såkaldte sygdomssager, der er, som jo netop handler om det her, nemlig at man har fået en lægeerklæring, er der kun blevet givet dispensation i tre sager.
Det er jo væsentlig mindre end tidligere.
Tidligere har man haft en lempeligere praksis, som har resulteret i to domme.
Bekymrer det ikke ministeren og dermed også regeringen, at vi nu har en langt strengere praksis?
Mattias Tesfaye (S), 2020-02-26:
Men selv om der er blevet afsagt de domme, er det stadig væk kun Folketinget, der kan tildele indfødsret.
Vi agerer som sekretariat, og vi kommer ikke med indstillinger fra ministeriets side.
Den konkrete vurdering, der skal foretages i hver enkelt sag, om, hvorvidt man bør meddele dispensation, ligger i Folketingets Indfødsretsudvalg.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-02-26:
Det, jeg kan sige, er, at vi i år har haft det laveste antal asylansøgere i Danmark i 11 år, og det er altså også, mens vi har haft Dublinsamarbejdet.
Jeg vil sige, at jeg har en tro på, at netop på grund af at vi har haft Dublinsamarbejdet, der giver mulighed for at sende folk tilbage til de lande, hvor de rettelig skal have behandlet deres sager, har vi også haft mulighed for at holde antallet nede på et historisk lavt tal.
Mads Fuglede (V), 2020-02-26:
Tak for ordet.
Forslaget, som vi behandler i dag, er stort set en gentagelse af et beslutningsforslag, som tidligere er blevet afvist af Folketinget.
Jeg vil derfor gerne starte med at slå fast, at Venstre ikke har ændret sin holdning på dette område.
Men Venstre deler forslagsstillernes ambition om, at asylansøgere ikke skal rejse gennem flere sikre lande, før de vælger at søge asyl.
Derfor var det også et helt centralt emne i det samarbejde, vi påbegyndte med Østrig, da vi sad i regering, og grundlaget for et fælles papir, vi lavede på området med Østrig i sin tid.
Lige nu oplever vi et historisk lavt niveau af asylansøgere.
Indtil videre er der registreret knap 230 asylansøgere i år, pg det er et væsentlig lavere antal end tidligere.
Det er ikke kommet af sig selv.
Tallene bekræfter mig i, at vores politik har virket, og at det er derfor, vi nu kan konstatere et lavt niveau af ansøgere.
I Venstre deler vi ligeledes ønsket om at begrænse antallet af asylansøgere.
Bl.a. derfor er Danmark en del af Dublinforordningen.
Formålet med Dublinforordningen er netop at sikre, at asylansøgere ikke kan vælge frit mellem EU-landene og shoppe, hvor de nu vil søge asyl henne, den ene gang efter den anden.
Vi mener ikke, det er ønskværdigt for Danmark at træde ud af den her ordning, hvilket ville være konsekvensen af, at man gennemførte det her beslutningsforslag.
Hvis vi ikke er med i Dublinsamarbejdet, vil der, som jeg ser det, være en betydelig risiko for, at vi kommer til at se en øget tilstrømning til Danmark, og det kan jo heller ikke være i forslagsstillernes interesse.
I stedet for at vi kan sende asylansøgere retur til de lande, vil asylansøgere nu tilhøre Danmark, og det ønsker vi ikke i Venstre.
Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Så længe vores stramninger virker efter hensigten og asylantallet fortsætter med at falde, så er vi et godt sted i vores fælles bestræbelser på at holde antallet af asylansøgere på et lavt niveau.
Så vi ser ikke nogen grund til at bakke op om beslutningsforslaget, for det handler nu engang om, hvad der er bedst for Danmark.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Tak til ordføreren for et varmhjertet forsvar for Dublinforordningen.
Men er den virkelig så værdifuld for Danmark?
Nu har vi jo fået indført midlertidig grænsekontrol.
Hvis den fungerede bedre – og jeg medgiver, at vores grænsekontrol bør styrkes – ville det så ikke være en bedre idé at træde ud af Dublinforordningen og dermed med det samme kunne afvise alle asylansøgere på grænsen?
Så ville vi ikke stå i de her dilemmaer med asylansøgere.
Så ville vi simpelt hen bare kunne sørge for, at vi undgår en asyltilstrømning.
Så ville vi ikke blive en magnet.
Mads Fuglede (V), 2020-02-26:
Altså, Dublinforordningen er jo en del af vores EU-samarbejde.
Hvis man nu forestillede sig, at vi trådte ud af den, skulle vi træde ud af en ordning, som er gunstig for os, da vi på grund af vores geografi ikke er et land, man oprindelig søger asyl til
Vi er nærmere et land, man rejser til efter være kommet igennem flere sikre lande, så det vil altid være en fordel for os at have lande, man kan sende asylansøgere tilbage til, når de står ved den danske grænse.
I anden sammenhæng ville vi skulle lave en lejr, hvor vi behandlede de her mennesker ved grænsen.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Jeg kan ikke se, at man behøver at lave en lejr.
Man kan jo sige nej.
Jeg synes, de her forsvar, vi får for Dublinforordningen, er så teoretiske.
For det er under forudsætning af, at man tillader fuldstændig fri mobilitet og ikke holder øje med, hvem der er i hvilke lande hvornår.
Men det gør vi jo.
Vi gør det bare ikke godt nok, det medgiver jeg, og vi bør gøre det bedre.
Gør vi det bedre, stopper vi jo folk, og så har vi ikke brug for at afvise dem.
Så vil tyskerne også finde ud af, at det der med at lade dem passere igennem landet, for at de kan søge asyl hos os, ikke er særlig smart.
Det vil de fleste lande finde ud af, og så vil det jo hurtigt blive indført, at man tager vare på sine egne grænser.
Det vil jo være en omvendt dominoeffekt.
Mads Fuglede (V), 2020-02-26:
Men jeg er jo helt enig i, at et samarbejde i EU om, hvordan vi håndterer det her problem og holder styr på i allerførste omgang vores ydre grænse og så alle andre grænseovergange derefter, vil være en meget ønskelig tilstand, og at det må være den vej, vi skal gå for at få løst det her.
For det er meget vigtigt, at vi fastholder det lave antal asylansøgere i Danmark, som vi oplever lige nu.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Når Dansk Folkeparti i dag endnu en gang fremsætter et beslutningsforslag om straksafvisning ved grænsen af asylansøgere, som kommer fra sikre lande, er det, fordi det virker komplet vanvittigt at modtage en asylansøger fra Tyskland, Polen eller Sverige.
Derfor bør asylansøgere, der indrejser fra de lande, naturligvis med det samme have et pænt og høfligt nej og vendes om på grænsen.
For det er aldeles urimeligt og faktisk helt vanvittigt, at asylansøgere fra Mellemøsten eller Afrika kan rejse gennem en række sikre lande i Europa uden at søge beskyttelse for så at dukke op i Danmark og søge om asyl.
Det nuværende asylsystem motiverer folk til at tage ud på en farefuld færd imod Europa, og en hel industri af menneskesmuglere tjener milliarder af kroner på det.
Samtidig bruger Danmark store ressourcer på migranter, som slet ikke har krav på beskyttelse.
Dette cirkus bør stoppes.
Derfor bør vi stoppe folk på grænsen og vende dem om.
Danmark bør revidere den parallelaftale, der er indgået med EU, om implementeringen af Dublinforordningen, især da Dublinforordningen slet ikke virker for øjeblikket.
Indtil vi får revideret vores parallelaftale med hensyn til Dublinforordningen, bør vi som en form for nødværge selvfølgelig tillade os selv at stoppe folk ved grænsen.
Lige nu er asylansøgertallene ikke så høje, heldigvis.
Men vi ved ikke, om vi pludselig kan komme til at stå i samme situation som i 2015, hvor syriske migranter strømmede op igennem Europa.
Derfor er det vigtigt at have et beredskab klar til en lignende situation.
For én ting er sikker: Så længe man kan forbedre sin levestandard med mange hundrede procent ved at købe en menneskesmuglerbillet og flytte sig fra Mellemøsten eller Afrika til Danmark uden at møde væsentlige lovmæssige forhindringer, vil det blive ved med at ske.
Presset vil først aftage helt, når migranter ved, at de ikke kan shoppe rundt imellem de forskellige lande i Europa for at søge asyl der, hvor der er de bedste velfærdsordninger eller mange af deres landsmænd.
Trafikken til Danmark vil først stoppe, når det er helt klart for alle, at man ikke bare kan dukke op ved grænsen til Danmark og få behandlet sin asylsag.
Danmark er ikke et indvandringsland, men asylsystemet er i realiteten blevet brugt som en indvandringskanal igennem årene.
Det skal naturligvis stoppes, så vores land ikke bliver yderligere fremmedgjort fra sine egne borgere.
Derfor håber Dansk Folkeparti i dag at finde støtte til dette forslag, som vi har fremsat mange gange i historiens løb, og som stadig er det eneste rigtige at gøre.
Tak for ordet.
Andreas Steenberg (RV), 2020-02-26:
Jeg tror ikke, det kommer som nogen overraskelse for særlig mange, at Radikale Venstre selvfølgelig er imod det her forslag fra Dansk Folkeparti.
Vi synes, at folk, der er truet på deres liv, skal kunne søge asyl og også få det i Danmark, hvis de kommer hertil.
Fru Marie Krarup nævnte dem, som i den offentlige debat bliver kaldt migranter, altså folk, der forsøger at komme til Europa, men som ikke er berettiget til asyl, fordi de ikke er truet på deres liv.
De mennesker skal selvfølgelig ikke have asyl – det siger sig selv – og allerbedst skal de jo stoppes ved EU's ydre grænse, men de mennesker, der kommer til Europa og til Danmark og søger asyl, og som er truet på deres liv, skal vi give ophold.
Så er der selvfølgelig en meget stor debat om, hvordan vi styrer antallet, for vi kan jo ikke invitere alle flygtninge rundtomkring i verden til hverken Danmark eller Europa.
Så hvordan styrer man antallet?
Som vi ser det, styrer man antallet bedst ved at lave internationale aftaler.
F.eks. har man jo fået lavet en aftale med Tyrkiet, som gør, at rigtig mange flygtninge ikke kommer derfra.
Man kan også øge ulandsbistanden og lave gode, sikre steder i nærområderne, hvor folk kan være i stedet for at flygte videre til Europa.
Man kan også styrke de ydre grænser i EU og lave en omfordeling i EU af de flygtninge, der måtte søge til EU.
Så vi er helt med på at være med til at lave internationale aftaler, der er med til at styre, hvor mange flygtninge der kommer til Danmark og andre lande, og i den forbindelse er det efter vores mening helt håbløst, at man i en periode har fravalgt at deltage i FN's kvoteflygtningesystem.
For det er jo et internationalt system, hvor man i nærområderne får defineret, om folk er flygtninge eller ikke er flygtninge, og dem, der så er berettiget til at blive genbosat, som det hedder, fordi de er truet på deres liv, kan så blive fordelt rundtomkring i verden via det her kvotesystem.
På den måde undgår man menneskesmuglere, og man undgår, at folk skal sætte livet på spil og rejse igennem den halve verden, og vi kan også være med til at styre, hvor mange mennesker der kommer til Danmark.
Derfor er vi glade for, at der i finanslovsaftalen i hvert fald er sat penge af til, at man nu igen kan tage 500 kvoteflygtninge, og vi håber, at regeringen melder ud her i løbet af i år, at Danmark genoptager det.
Men vi siger selvfølgelig nej til forslaget her om, at folk, der så skulle komme til Danmark, ikke kan søge asyl her, for det mener vi at man er forpligtet til.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-26:
Jeg formoder, at Socialdemokratiet kan være fuldstændig klare i spyttet, i forhold til at vi naturligvis ikke ender med flere migranter som følge af Dublinforordningen.
Altså, tage bare et enkelt år, tag det sidste opgjorte år.
Har vi fået flere, eller har vi fået færre migranter, hvis sag skal behandles i Danmark, som følge af Dublinforordningen?
Bjørn Brandenborg (S), 2020-02-26:
Det vil sige, at lige såvel som vi kan udvise folk, der har søgt asyl i Danmark, til de lande, hvor de måtte leve op til de fire kriterier, der er, f.eks. med hensyn til familieforhold, kan det også gå den anden vej.
Det gælder begge veje.
Så det er jo klart, at der er en risiko for, at når Danmark tager sin del af samarbejdet, som det er i Dublinforordningen, kan vi også modtage borgere.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Der findes også danskere, der er analfabeter, og som taler et udmærket dansk.
Det, som det her er handler om, er, at man ikke er i stand til at kunne gå op til en indfødsretsprøve, hvor man skal kunne dokumentere, at man kan tilegne sig viden og videreformidle den.
Det handler også om, at man ikke kan gå op til danskprøve 3 og gennemføre den.
Det har man i øvrigt fået en lægeerklæring på, hvor en læge dokumenterer, at med baggrund i den sygdomsmæssige historik, der ligger, er man ikke i stand til det.
Og selvfølgelig betyder det da fortsat, at man vil kunne deltage i en demokratisk proces – at man ikke kan tage danskprøve 3, er jo ikke ensbetydende med, at man ikke kan begå sig på dansk.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-02-26:
Tak for det.
Vi er sådan set enige med Dansk Folkeparti i, at vi skal være på forkant.
Vi ved ikke, om vi pludselig igen kommer til at stå i en situation, som vi gjorde i 2015, hvor flygtninge- og migrantstrømme væltede ind over grænserne i Europa.
Heldigvis er situationen i dag væsentlig anderledes, end den var i efteråret 2015.
Faktisk er antallet af asylansøgere i Danmark i dag det laveste i 11 år.
Men situationen kan ændre sig pludseligt, og derfor glæder det mig også, at Socialdemokratiet sammen med den tidligere regering og sammen med Dansk Folkeparti gjorde det muligt at afvise asylansøgere ved grænsen i en krisesituation.
Så hvis vi en dag står i en situation som den, vi f.eks. stod i i efteråret 2015, hvor Dublinsamarbejdet formelt set stadig gælder, men hvor samarbejdet efter den danske regerings opfattelse i realiteten ikke længere fungerer, så kan vi trække i nødbremsen.
Og der skal ikke herske nogen tvivl om, at den socialdemokratiske regering kommer til at trække i nødbremsen, hvis det er nødvendigt.
Ligesom forslagsstillerne er vi i Socialdemokratiet også optaget af, at vi ikke igen havner i en situation med asylansøgere på motorvejen.
Derfor har regeringen sat sig i spidsen for et nyt asylsystem, hvor det ikke længere skal være muligt at kunne søge asyl i Danmark, sådan som ministeren også lige kort redegjorde for.
Men i mellemtiden vil konsekvenserne af dette beslutningsforslag være, at Danmark vil være nødt til at træde ud af Dublinsamarbejdet, og som asylsystemet er i dag, er det Socialdemokratiets klare opfattelse, at vi har mere at vinde ved at være med i Dublinsamarbejdet end ved ikke at være med.
Vi havde med stor sandsynlighed ikke stået med det laveste antal indrejsende asylansøgere i 11 år, hvis vi ikke havde været en del af EU-samarbejdet, og vi havde heller ikke haft mulighed for at tilbagesende asylansøgere til det EU-land, de først blev registreret i.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte dette beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Jeg vil bare også her bemærke, at jeg synes, det lyder meget, meget hult, når Socialdemokratiet siger, at man vil være på forkant, at man vil beskytte landet, og at man vil føre en stram udlændingepolitik.
Jamen altså, så sker der bare ingenting.
Så siger man bare, at Dublinsamarbejdet er skønt, at Schengensamarbejdet er skønt, og at man ingenting gør, og at man ikke tager det forslag, som vi fra Dansk Folkepartis side er kommet med igen og igen, alvorligt, mens flygtningene hober sig op på f.eks. de græske øer.
Jeg synes, det lyder meget useriøst, at man så bare sætter sig på sine hænder og siger: Jamen vi tror, der kommer en rigtig god løsning i morgen i Afrika, hvor vi så kan arbejde sammen i EU om at finde et fælles center.
Jeg synes, det er lidt skuffende.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-02-26:
Det er vigtigt med internationalt samarbejde – lige så vigtigt som det er, at vi anerkender, at vi ikke kan løse flygtninge- og migrantkrisen på nationalt niveau, lige så vigtigt tror jeg det er at anerkende, at det er rigtig vigtigt med et stærkt internationalt samarbejde.
Når vi i dag synes, at Dublinsamarbejdet er det bedste alternativ, er det, som jeg sagde i min tale, jo ikke, fordi vi ikke gerne vil have lavet et system, hvor man ikke kan få asylbehandling i Danmark, men fordi der stadig er initiativer i gang for at se, om det kan lade sig gøre.
Så jeg synes måske, det er lige hårdt nok at sige, at vi ikke gør noget som helst.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Altså, i stedet for at sætte sin lid til systemer, som ikke har virket i adskillige år, kunne man faktisk handle nationalt og så sige: Vi tager ansvar for vores egne grænser; vi afviser folk ved grænserne.
Det er da det eneste fornuftige at gøre, hvis man vil tage ansvar for sit eget lands fremtid, i stedet for at blive ved med at tro på internationale løsninger, som ikke har virket i lang tid.
Men man bliver ved med at fylde os med varme drømme om, at det nok kommer til at virke, og at det kommer til at virke endnu bedre lige om et øjeblik.
Bjørn Brandenborg (S), 2020-02-26:
Altså, nu vil jeg ikke gentage alt det, som ministeren sagde, for jeg føler i virkeligheden, at han sagde det på en rigtig, rigtig fin måde.
Men jeg vil bare sige, at hvis ikke vi er med i Dublinsamarbejdet, er alternativet jo bare, at Danmark risikerer at blive en magnet, hvor man kan shoppe efter asyl, hvis man får afslag andre steder.
Den risiko er regeringen ikke villig til at tage, og mens vi arbejder benhårdt, tør jeg godt sige, på forhåbentlig at kunne få lavet et system, hvor man ikke længere skal søge asyl i Danmark eller på danske politistationer eller ved den danske grænse,
så er Dublinsamarbejdet det bedste alternativ, vi har.