runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2019-03-14:
Tak for det.
Lovforslaget her er hovedsagelig en opfølgning på ...
Med lovforslaget her udmøntes en række elementer i energiforliget.
Det tror vi vil være godt for den lokale opbakning til projekterne og den demokratiske dialog om, hvor vi bedst udbygger med vedvarende energi.
Det er klart, at i forhold til forsøgsmøllerne – og vi støtter jo op om lovforslaget – vil vi gerne i behandlingen af det her spørge ind til, hvorfor man skelner mellem dem på land og dem på vand, og vi vil gerne diskutere, hvordan vi sikrer, at de puljer, der bliver afsat, rent faktisk er store nok til, at vi kan få de forsøgsmøller, industrien har brug for.
Der er ingen tvivl om, at den fortsatte skabelse af arbejdspladser i den her sektor er afhængig af, at vi kan udvikle nye teknologier, prøve nye møller.
Derfor er det meget vigtigt at sikre, at der er penge nok til det, og at de penge, der ikke måtte blive brugt i forsøgsmøllepuljerne, også tilbageføres til det, man kalder de teknologineutrale udbud, altså de markedsbaserede udbud af sol- og vindudbygningen.
Så grundlæggende set
støtter Socialdemokratiet op om det her forslag.
Vi tror, det er vigtigt at få kigget på, om testreglerne er de helt rigtige, og så vil vi gerne bakke op om, at den kommunale indsigelsesret udvides, fordi det er godt at få en demokratisk diskussion.
Det er jo ikke en vetoret, men det er sådan set rigtig klogt at få en lokal debat og mulighed for at give sin mening til kende, hvis man er utilfreds med et givet projekt.
Thomas Danielsen (V), 2019-03-14:
Der er jo meget fint redegjort for lovforslaget, L 177's, indhold fra de foregående ordførere, hvorfor jeg egentlig blot vil sige, at vi naturligvis støtter op om lovforslaget og fortsættelse af støtteordninger for testvindmøller.
I tråd med Socialdemokratiets ordfører har vi også en forventning om, at vi bliver inddraget i arbejdet i forhold til puljestørrelse m.v.
Vi har én overordnet interesse, og det er naturligvis, at vi sikrer gode rammevilkår for vindmøllebranchen for at få testet deres udstyr, og ligesådan bifalder vi naturligvis de øvrige punkter, både ophør af støtten til husstandsvindmøller fra 2020 og ikke mindst den kommunale indsigelsesret på de kystnære vindmøller.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-14:
Vi står jo med en alvorlig klimadagsorden, som gør, at vi skal have vedvarende energi på mange måder.
Vi skal have solceller og landvindmøller, vi skal også have nogle kystnære møller, og vi skal have nogle havvindmølleparker, som bliver større og større og billigere og billigere at opføre.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi i det her lovforslag får sikret, at testmøller i tilstrækkelig grad bliver sikret.
Vi er afhængige af, at vindmølleindustrien fortsat kan udvikle møllerne med hensyn til alle dele af løsningerne.
Vi har fået nogle høringssvar, som indikerer, at testmøller på havet ikke bliver imødekommet i tilstrækkelig grad med det, der ligger her, og vi synes, vi skal have vendt i en udvalgsbehandling, om ikke man kunne lande det på en anden måde.
I forhold til den her høringsret til kommuner, når der er havvindmøller, vil jeg sige, at det er fint, at der er en høringsret, men det er jo ikke et veto, man giver kommuner.
Man må også sige, at der jo er en vvm-proces i forbindelse med havvindmølleprojekter, hvor der er mulighed for, at alle kan komme til orde; det er jo ikke ensbetydende med, at alle protester skal og bør imødekommes.
Vi støtter lovforslaget, men vi ser meget gerne, at vi får rundet, om ikke vi i højere grad kan komme frem til, at testmøller på havet bliver imødekommet i højere grad end det, der lægges op til lovforslaget.
Villum Christensen (LA), 2019-03-14:
Tak for det.
slet ikke have været sat i gang; vi stemte imod lovforslaget i sin tid.
Når vi støtter det her lovforslag, er det bl.a., fordi man fremadrettet nu udvider hensynet til lokalbefolkningen, som vi allerede har hørt det, sådan at man kan få indsigelsesret, nu ikke bare inden for 8 km, men også inden for 15 km – det kunne såmænd godt have været det dobbelte for vores skyld.
Det synes vi i Liberal Alliance er meget positivt, fordi forudsætningerne for at sætte gang i havvindmølleprojekter og den dertil hørende grønne omstilling er, at der skabes lokal forankring og accept af de nye projekter.
Det er simpelt hen en betingelse for, at det her lander rigtigt.
Vi mener, at vi med det her lovforslag når langt i forhold til det, vi har set tidligere, og derfor bakker vi op om det.
Der er selvfølgelig mange andre elementer, men jeg vil gerne flashe det her som det vigtigste.
Christian Poll (ALT), 2019-03-14:
Tak for det.
Jeg skal bare ganske kort sige, at det her jo er en udmøntning af energiaftalen fra i sommer, så Alternativet kan støtte forslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-03-14:
SF bakker op om lovforslag nr. L 177.
Det er jo en del af energiaftalen, en del af det at gøre Danmark grønt og i virkeligheden sørge for, at mere el kommer fra vind.
Det er jo fremtiden, og vi må bare erkende, at vi virkelig skal have omlagt i et helt ekstremt tempo, så vi får sørget for, at Danmark bliver CO 2 -neutralt.
Vi synes, der er en udfordring i L 177, som vi håber at vi kan kigge på i udvalgsbehandlingen, og det er nemlig spørgsmålet om havvind, som også skal være en del af testpuljerne.
Det håber jeg ministeren vil imødekomme, og så synes jeg egentlig, at det ser ret lovende ud.
Orla Østerby (KF), 2019-03-14:
Først og fremmest er det jo en forlængelse af vores energiforlig med samtlige Folketingets partier fra sommeren 2018.
Derfor er det her jo en naturlig udmøntning.
Vi har i energiaftalen afsat 4,2 mia. kr. til teknologineutrale udbud af vedvarende energi-teknologier, og dermed har vi også indføjet støtten til udvidelse af antallet af forsøgsmøller fra 20 til 24.
Grænsen for den kommunale indsigelsesret udvides fra de nuværende 8 til 15 km.
Det er jo en mulighed for at kunne tilkendegive fra kommunernes side, at man kan billige havvindmølleparker, og hermed får man så yderligere indsigelsesret over for havvindmølleparker op til 15 km væk.
Lovforslaget stopper også husstandsvindmøller fra 2020.
Det er meget fornuftigt.
Når vi ser på støttekroner, og hvordan vi udmønter dem, så må vi sige, at med de nye havvindmølleparker, som der lægges op til – og hvor vi jo starter her med nummer et, Thor – har vi jo nogle helt andre produktioner til nogle helt andre penge.
Derfor er det fornuftigt, at vi stopper op med det her.
De Konservative støtter L 177.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-14:
Tak for det, formand, og tak til ordførerne for deres bemærkninger til lovforslaget.
Lovforslaget er primært en udmøntning af dele af energiaftalen fra i sommer mellem alle Folketingets partier.
Lovforslaget har for det første til formål at sikre, at der fortsat kan gennemføres test og forskning på vindmølleområdet, så Danmark udbygger sin position som globalt førende inden for udviklings- og demonstrationsprojekter på vindkraftområdet.
Lovforslaget skaber derfor det fremtidige grundlag for støtte til forsøgsmøller inden for og uden for de nationale testcentre.
De to gældende ordninger til forsøgsvindmøller foreslås med forslaget at blive videreført i årene 2020-2024.
Med energiaftalen er der sammenlagt afsat 4,2 mia. kr. til teknologineutrale udbud for vedvarende energi-teknologier, og støtten til forsøgsmøller i 2020-2024 finansieres heraf.
Fastlæggelse af puljestørrelse og støttemodel er altså ikke en del af selve dette lovforslag.
Med lovforslaget foreslås det for det andet at ophæve støtteordningen for nye husstandsvindmøller for at understøtte en grøn omstilling, hvor det er markedet og den frie konkurrence, der skaber fremdriften.
Den særlige støtteordning for husstandsvindmøller foreslås ophævet fra og med 2020.
I takt med at der udvikles større havvindmøller, bør kommunernes muligheder for at gøre indsigelse mod havvindmøller tæt på kysten udvides, så vi sikrer øget lokal opbakning til projekterne.
Endelig indeholder lovforslaget forslag om ophævelse af en bestemmelse vedrørende en støtteordning for elværksfinansierede vindmøller, der er udløbet, samt ophævelse af en bestemmelse vedrørende en støtteordning for landvindmøller, der endnu ikke er sat i kraft, fordi de ikke kan statsstøttegodkendes.
Afslutningsvis vil jeg gerne takke for drøftelserne i dag.
Jeg ser frem til at fortsætte behandlingen af lovforslaget i Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget.
Jens Joel (S), 2019-03-14:
Tak for det.
Jeg ville egentlig bare høre, om ministeren kunne sige noget om det, der har været rejst, bl.a. af vindmølleindustrien, altså om man kan udvide, og om det, som fru Pia Olsen Dyhr også tog fat i, nemlig om der er en særlig grund til, at det ikke ønskes, at forsøgsmøller på havet omfattes af de puljer – altså at man ikke skulle have mulighed for det.
Måske vil jeg også bede ministeren om et tilsagn om, at vi får en drøftelse på mødet i energiforligskredsen om, hvad størrelsen er på de her puljer.
I det udbud, som regeringen lavede sammen med Dansk Folkeparti, hævder industrien jo at der var for få penge.
Man kan sige, at hvis vi laver puljerne store nok, til at vi kan sikre arbejdspladser og sikre, at de penge, der ikke måtte blive brugt i puljerne, kommer tilbage i de kommende års udbud, så kan vi på den måde lave en løsning, hvor ingen penge går tabt, og hvor muligheden for test heller ikke går tabt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-14:
Tak til hr. Jens Joel for det.
Jeg kan svare bekræftende på begge spørgsmål.
Vi tager en drøftelse af mulighederne.
Jeg er positiv over for, at vi kigger på, om man kan gøre det i forhold til havvindmøller, forsøgsmøller, og derudover også kigger på puljens størrelse.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-14:
Det lyder godt.
Det opfatter jeg som et tilsagn om, at geotermi bliver reguleret via undergrundsloven, og at det derfor er relevant, at vi får kigget på det.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-14:
Tak for spørgsmålet, for det første.
Det er ikke et spørgsmål om, hvad jeg som minister kan foretage mig i forhold til Energinet og den bemyndigelse, der ligger der, som vi behandler i dag.
Det, vi alene behandler i dag, er spørgsmålet om transparens, gennemsigtighed, i forhold til at Energinet har organiseret sig med en række datterselskaber.
Så den debat, som hr. Søren Egge Rasmussen og andre har rejst i dag, skal vi tage en anden gang.
Det er ikke det, som lovforslaget her handler om.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-14:
Nu nævner ministeren, at det her lovforslag sikrer noget transparens, men det kunne jo også være, at lovforslaget burde indeholde, at der også skulle være en større transparens, når det er sådan, at man er på vej til i Energinet DK at sætte gang i meget store projekter.
Jeg tror, at det ville have været en fordel, hvis vi havde haft mere offentlighed omkring Baltic Pipe og Viking Link, inden der blev truffet politiske beslutninger.
Kan ministeren ikke se, at det vil være en fordel, hvis vi har lidt mere offentlighed omkring de her store samfundsmæssige investeringer?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-14:
Tak for spørgsmålet endnu en gang.
Det er ikke det spørgsmål, vi tager stilling til i dag.
Det er ene og alene gennemsigtigheden i forhold til etablering af datterselskaberne.
Til det andet spørgsmål omkring, hvad jeg som minister har bemyndigelse til og ikke har bemyndigelse til, synes jeg, at hvis Enhedslisten har ønske om at rejse det, så må de jo tage det op med forligskredsen.
Mikkel Dencker (DF), 2019-03-14:
Der er ingen tvivl om, at den danske undergrund indeholder forekomster af olie og gas, og det er noget, som vi har udnyttet i Nordsøen igennem efterhånden en del årtier, og det har gjort os selvforsynende med olie og gas og også bidraget med både arbejdspladser og med et meget stort provenu til statskassen, som har betalt for noget velfærd.
Der har også været en udbredt ængstelse, hvad jeg sagtens kan sætte mig ind i der har været, blandt folk, som har boet i nærheden af de her områder, som man har overvejet at bore efter gas eller olie i, for, at de boringer ville føre til forurening af drikkevandet.
Det er en meget konkret og forståelig ængstelse, og det har vi også forsøgt at tage videst muligt højde for, for det at have adgang til rent drikkevand i sin husholdning er en meget fundamental ting og noget, som man skal være tryg ved.
Så da der grundlæggende ikke er nogen grund til længere at opretholde muligheden for at kunne give tilladelser til efterforskning af olie og gas på land i Danmark, da der tilsyneladende ikke er potentiale for det rent fysisk, og også for netop at lukke den her usikkerhed ned blandt naboer til potentielle boringer, synes vi i Dansk Folkeparti, at det er rigtig fornuftigt, at vi nu fjerner muligheden fra lovgivningen.
Et andet element i lovforslaget handler om såkaldt subsidiært ansvar for rettighedshavere til såkaldte kulbrintetilladelser, og det vil sige, at hvis et selskab sælger en indvindingstilladelse til et andet selskab, vil det sælgende selskab stadig væk have et økonomisk ansvar for at være med til at rydde op efter den her boring i det tilfælde, at det købende selskab økonomisk ikke vil være i stand til at kunne betale for det.
På den måde sikres det, at det ikke i sidste ende er statskassen og dermed danskerne, som kommer til at stå med regningen for sådan en boring.
Det synes vi er sund fornuft, og på den baggrund kan jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget her.
Thomas Danielsen (V), 2019-03-14:
Tak for det, formand.
L 179 er et lovforslag om ændring af lov om anvendelse af Danmarks undergrund.
Det er jo sådan, at skiftende regeringer historisk blot har skrevet under på tilladelsen til efterforskning efter gas og olie på land og i indre farvande, og i Folketingets ansvarlige udvalg har det faktisk alene været partiet Enhedslisten, som har givet udtryk for sin modstand over for dette.
Det sætter vi en stopper for nu, og det gør vi dels, fordi vi har kunnet konstatere, at der ikke har været nogen potentialer, og de potentialer, man har undersøgt for, har ikke opvejet de folkelige bekymringer og frustrationer, der har været over dette.
Derfor glæder jeg mig over, at vi nu ved lov får sat en stopper for det.
Derudover har vi aktiviteter ude i Nordsøen, hvor man kan komme i den – sagt på rent dansk – lidt vanskelige situation, at man har overdraget sine licenser til f.eks. olieudvinding fra en boreplatform, og at den virksomhed, man har overdraget dem til, eventuelt går konkurs, og hvem har så ansvaret for oprydningsarbejdet?
Det skal staten ikke have – det skal man indtænke i sit salg, hvorfor sælger nu også vil hæfte for det ved lov.
Med disse bemærkninger vil jeg sige, at Venstre støtter lovforslaget.
Villum Christensen (LA), 2019-03-14:
Tak for det.
Liberal Alliance ser positivt på det her lovforslag.
Først og fremmest lukkes der ned for tilladelse til efterforskning og indvinding af olie og kulbrinter på land og i de indre danske farvande.
Det mener vi er fornuftigt, fordi GEUS og Energistyrelsen i 2017 vurderede, at olie- og gaspotentialet på land ikke længere havde en samfundsøkonomisk betydning.
Og det er jo rigtig mange år siden, der har været en reel kommerciel interesse på området.
Derudover indeholder lovforslaget et krav om subsidiær hæftelse ved indirekte overdragelse af kulbrintetilladelse i Nordsøen.
Det sikrer, at staten ikke kommer til at stå med oprydningsomkostninger ved afvikling i forbindelse med indirekte overdragelse, såfremt køberen af tilladelsen ikke er i stand til at dække udgifterne til fjernelse af det pågældende anlæg, og det er vel i virkeligheden bare rettidig omhu.
Desuden bidrager lovkravet her til øget klarhed, efter vores opfattelse, og en ensartet behandling ved indirekte overdragelse.
Det synes vi ser positivt ud, og vi støtter derfor forslaget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-03-14:
SF støtter lovforslag 179
– ja, jeg er faktisk en lille smule begejstret i dag for at støtte det her lovforslag.
SF har kæmpet imod skifergasudvindingen både i Nordjylland og sådan set også på Lolland.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at SF generelt har været bekymret for skifergasudvindingen, fordi den ikke kun er baseret på en fossil teknologi, men også fordi den indebærer, at man bryder kemikalier i undergrunden, hvor man jo ikke ved, hvorvidt det i virkeligheden kan risikere at havne i grundvandet.
Det andet element er, at det kræver ufattelig meget vand, når man udvinder skifergas, hvilket jo heller ikke på nogen måde er bæredygtigt.
Så jeg er glad for, at vi er ude af den diskussion i Danmark.
Den er slut nu.
Orla Østerby (KF), 2019-03-14:
Tak for det, formand.
Jeg er enig med SF's ordfører i, at det er en rigtig god dag.
En grøn borgerlig regering foreslår, at vi stopper med nye tilladelser til at efterforske og indvinde olie og gas på land og i de indre danske farvande.
Det er jo et stort skridt, men et nødvendigt skridt, også når vi ser på den kæmpe omstilling, vi er i gang med i energisektoren lige nu, hvor vi også har besluttet at opføre en kæmpe vindmøllepark, Thor, ude i Vesterhavet.
Så ligger det lige til højrebenet, at vi stopper med udvindingen på det her område.
Vi har jo også i den grønne borgerlige regering besluttet, at kul skal udfases frem mod 2030.
Det betyder, at den grønne omstilling er i fuld udvikling fra den borgerlige regerings side, og det betyder jo også, at vi har nogle omstillinger, som vi tager stilling til her i dag.
Så kan man sige, at rent teknisk er det sådan, at med lovforslaget her kommer staten ikke til at stå med oprydningsomkostninger i forhold til de anlæg, vi har.
Det er den subsidiære hæftelse, det subsidiære økonomiske ansvar, og det handler jo om, at selskaber, som overdrager tilladelser til andre, fortsat skal dække de omkostninger, der er forbundet med at fjerne eksisterende anlæg i Nordsøen.
Så Det Konservative Folkeparti siger ja til L 179.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-14:
Tak til formanden og tak til ordførerne for deres bemærkninger til lovforslaget.
Jeg synes, jeg kunne lytte mig til, at der er god opbakning til lovforslaget.
Lovforslaget, vi behandler i dag, indeholder fire hovedelementer.
For det første foreslår vi, at det ikke skal være muligt at få tilladelse til at efterforske og indvinde olie og gas på land og i indre danske farvande.
Det udmønter regeringens beslutning fra februar 2018.
Baggrunden for denne beslutning er, at GEUS og Energistyrelsen vurderer, at det ikke er sandsynligt at gøre fund af olie- og gasforekomster af væsentlig størrelse og samfundsmæssig betydning på land og i de indre danske farvande.
Beslutningen imødekommer også den lokale bekymring ved udsigten til efterforskning efter olie og gas på land.
For det andet foreslår vi, at det gøres til et lovkrav, at der stilles vilkår om hæftelse ved indirekte overdragelse af kulbrintetilladelser i Nordsøen.
Det er i dag et lovkrav ved direkte overdragelse, at der stilles vilkår om subsidiær hæftelse, og med den foreslåede ændring vil praksis på området blive sidestillet mellem de to overdragelsesformer.
Subsidiær hæftelse er et økonomisk ansvar.
Det handler om, at selskabet, som overdrager tilladelsen, fortsat skal dække de omkostninger, der er forbundet med at fjerne eksisterende anlæg i Nordsøen.
Kravet indtræder, hvis det viser sig, at køberen ikke er i stand til at dække disse udgifter.
Formålet er at tilvejebringe en høj grad af sikkerhed for, at staten ikke kommer til at stå med oprydningsomkostningerne.
For det tredje foreslår vi, at Energistyrelsen får hjemmel til at fastsætte ensartede regler om selskabers oplysningsforpligtelser.
Der pålægges allerede i dag oplysningsforpligtelser i de enkelte kulbrintetilladelser.
Formålet er at sikre ensartede og transparente oplysningskrav.
Det vil også sikre, at lovgivningen bliver digitaliseringsklar, idet der skal indhentes oplysninger efter individuelle retningslinjer.
Endelig foreslår vi, at en række bestemmelser om lovens dækningsområde præciseres.
Baggrunden er, at der i forbindelse med implementeringen af offshoredirektivet er opstået en lovteknisk inkonsekvens i undergrundsloven.
Formålet er, at det klart skal fremgå, at bestemmelserne gælder for alle tilladelser i den danske del af Nordsøen.
Som afslutning vil jeg gerne takke for den interesse, Tinget i dag har udtrykt for lovforslaget.
Jeg ser frem til at fortsætte de konstruktive drøftelser om lovforslagets enkelte elementer i Energi-, Forsynings- og Klimaudvalget.
Med disse bemærkninger vil jeg anmode om en velvillig behandling af lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-14:
Jamen det er jo rigtig godt, at den her åben dør-procedure om at søge om lov til at efterforske olie og gas bliver stoppet her.
Når jeg kigger i bilagene til lovforslaget, er jeg i tvivl om, om geotermi også reguleres via undergrundsloven.
Jeg synes, det virker, som om der er noget styring, som ikke er stram nok.
Jeg så meget gerne, at der var mere hold, i forhold til at dem, der får lov til at bore, har et samarbejde med det lokale fjernvarmeselskab, altså at der ligesom ligger, man kan sige et setup, som gør, at det er rimeligt, at det er et bestemt selskab, som ministeren giver en boretilladelse til.
Jeg vil godt høre ministeren: Er det i undergrundsloven her, at det kan reguleres, eller er det på anden vis, at det skal håndteres?
Jens Joel (S), 2019-03-14:
Tak for det.
De eneste sådan lidt politiske svar, der har været blandt høringssvarene, er jo et ønske fra nogle af aktørerne – Dansk Fjernvarme, Dansk Energi og andre – om at sikre, at der er en god dialog med branchen.
Det tror jeg sådan set at Energinet såvel som ministeren er interesseret i, så det forventer vi selvfølgelig også fremadrettet.
Så har Det Økologiske Råd efterspurgt en klarere fokus på eller strategi for, hvordan man bruger grøn gas, altså gassens rolle, kan man sige, i det fremtidige energisystem.
Jeg tror sådan set, det arbejde allerede foregår, men vil hermed bare sende det signal, at vi synes, det er en god idé, at Energinet selvfølgelig også forholder sig til gassens rolle i det fremtidige energisystem.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Regeringen er optaget af, at vi udvikler geotermi.
Vi er også optaget af, at det sker i et tæt samarbejde med fjernvarmeselskaberne.
Er der noget her, vi skal have kigget nærmere efter, så lad os tage det i forbindelse med udvalgsbehandlingen af lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-03-14:
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens vurdering af, om det er det rette niveau, når en minister i så høj grad kan træffe nogle meget store beslutninger.
Jeg husker det sådan, at hvis beløbsgrænsen er over 100 millioner, skal det forbi ministeren til godkendelse.
Og så har vi Viking Link, som jo koster mere end 10 mia., plus hvad der skal opstilles af master i Vestjylland, og vi har Baltic Pipe til over 6 mia., som ministeren så også har været inde at godkende.
Kunne der ikke være en årsag til, at et beløb på over 100 mio. skal godkendes af en minister, og kunne der ikke være en beløbsgrænse, når vi kommer op i store milliardbeløb, sådan at det kunne sikres, at der blev vedtaget en lov, og hvor det kunne sikres, at der var og er en offentlighed omkring det?
En ting er, at man bliver orienteret om en sag, en anden er jo sådan set, at man har en offentlighed, som man normalt har omkring et lovforslag.
Kan ministeren ikke se, at der er for mange beføjelser, der ligger på ministerens skuldre?