runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-03-19:
Tak for det.
Og tak til SF for det her forslag og også for det seneste forslag, som omhandlede minimumsnormeringer i vuggestuer og børnehaver, hvor jeg ikke selv kunne være der, men som vi i Alternativet støttede.
Jeg synes også, det er rigtig positivt med det her forslag.
Jeg er som udgangspunkt rigtig glad for alle forslag, hvor vi tildeler penge til vuggestuer og børnehaver, fordi jeg synes, det er enormt vigtigt, at vi prioriterer vores børn, og det synes jeg der er brug for flere penge til.
Og det kommer der jo i forbindelse med det her forslag – altså, det er en form for økonomisk tilskud.
Så er der det, som er blevet diskuteret i dag, altså en regel om, at børn først flyttes op i børnehaven, når de bliver 3 år.
Det kan man selvfølgelig sige – det er der i hvert fald blevet argumenteret for – er en form for begrænsning af den lokale selvbestemmelse, og det synes jeg også er et validt argument.
Til gengæld forstår jeg forslaget sådan, at det netop tager højde for det, altså at det netop stadig er en faglig vurdering, men at det er en beskyttelse af netop det faglige personale og af forældrene og barnet, altså en form for forsigtighedsprincip måske, hvor man ikke lader pengene bestemme, men passer på børnene i første omgang.
Det synes jeg er rigtig sympatisk, og derfor vil vi meget gerne støtte det her forslag.
Det forslag, vi selv har om økonomiske normeringer i børnehaver og vuggestuer, hedder netop økonomiske normeringer, fordi vi mener, at der skal være plads til en grad af frihed ude i de enkelte institutioner – også, som det blev nævnt af Liberal Alliances ordfører, en frihed til at bestemme, hvad man bruger pengene til, men det kræver i første omgang, at man tildeler en eller anden mængde penge, som giver mening.
Og derfor kalder vi vores forslag for »økonomiske minimumsnormeringer«, altså fordi vi mener, det skal passe til en eller anden form for rimelig normering.
Og at man så kan bruge det alt efter den faglige vurdering ude i de enkelte institutioner, synes jeg også der skal være frihed til.
Det kan være, at vi kan få svar fra SF på noget af det, der også blev fremført, bl.a. af Liberal Alliances ordfører, altså at nogle institutioner har andre grupperinger end aldersgrupper, og hvor man ikke bare grupperer det i dem fra 0 til 2 år og 10 måneder og så dem på 2 år og 10 måneder og opefter.
Hvordan tænker SF at det passer med sådan en form for daginstitution?
Som sagt er det fantastisk, når nogen vil prioritere børnene og faktisk også tildeler penge til det og ikke bare står og lover noget og siger, at man er for intentionerne, og at det lyder rigtig fint og som en rigtig god idé, men at der er et komma her og der, som står forkert.
Jeg mener, at det her er rigtig godt, og det vil vi i Alternativet meget gerne støtte.
Laura Lindahl (LA), 2019-03-19:
Der er da ikke nogen tvivl om, at det, jeg er allerhelst ville, var, at den enkelte institution fik sin totale frihed, at kommunen valgte at sige: I får en pose penge, institution x, og så kan I selv vælge, hvordan I disponerer over de penge, altså om pengene skal bruges på flere hænder, eller om pengene skal bruges i forhold til at lave en minimumsaldersgrænse for børnehaven.
Forældrebestyrelsen lokalt og den lokale leder kunne vælge det i daginstitutionen, og den beslutning kunne man jo træffe i kommunerne.
Jacob Mark (SF), 2019-03-19:
Det synes jeg faktisk er rigtig ærligt svaret, for så siger ordføreren, at friheden ikke ligger ude hos forældrene eller hos fagpersonalet, friheden ligger i kommunen.
Og det er faktisk det, der er essensen af det her, altså at den frihed er blevet brugt til at tage friheden fra forældrene og fagpersonalet, og den er blevet brugt til at tage det pædagogiske udgangspunkt væk og sige, at vi sætter sparehensynet højere.
Det er egentlig det, der er essensen af det her.
Jeg tror egentlig bare, at jeg vil høre ordføreren, hvornår nok er nok, altså hvor langt ned kan kommunerne gå, før ordføreren så mener, at vi skal begynde at sætte nogle regler herindefra?
Laura Lindahl (LA), 2019-03-19:
Jamen friheden ligger jo i kommunen.
Der er jo ingen kommune, der ikke kan gøre det, som hr. Jacob Mark og SF foreslår.
I min kommune har man jo netop en vuggestuenormering, til barnet er 3 år, uanset om man vælger at rykke barnet, fordi man vurderer, at barnet er klar, når det er 2 år og 10 måneder.
Så den frihed har man jo totalt set lokalt, og jeg mener, at det er fuldstændig fair, hvis man i en lokalbestyrelse eller et byråd vælger at gøre, som hr. Jacob Mark foreslår.
Jacob Mark (SF), 2019-03-19:
Altså, det her forslag tager netop udgangspunkt i det enkelte barn, fordi man ude lokalt kan vælge at rykke barnet, når det giver mening, uden at man bliver økonomisk straffet eller presset til det.
Prøv at tænke på de kommuner, hvor man skal rykke, når barnet er 2 år og 8 måneder.
Hvad så, hvis barnet først er klar, når det er 2 år og 11 måneder?
Så bliver de straffet i institutionen.
Hvilken institution har mest frihed: den, hvor man ved, man får de økonomiske ressourcer, helt til barnet er 3 år gammelt, men hvor man selv vælger, præcis hvornår barnet skal være på hvilken stue – det er SF's model – eller er det den model, hvor man i nogle kommuner bliver presset til at rykke børnene, måske også før de er klar, for det har man bare besluttet kommunalt?
Hvor ligger der mest frihed?
Laura Lindahl (LA), 2019-03-19:
Tak for det.
Også herfra en tak til SF for at rejse debatten.
SF foreslår jo, som tidligere ordførere har redegjort for, at indføre en minimumsalder på 3 år for børns overgang fra vuggestue/dagpleje til børnehave.
Jeg forstår egentlig godt baggrunden; man er bekymret for, om det bliver en spareøvelse at sende børnene hurtigere fra vuggestue til børnehave, fordi det jo er billigere med et børnehavebarn end et vuggestuebarn, så det forstår jeg egentlig godt.
Men min anke mod et forslag som det her er, at man lægger de her meget rigide regler ned over institutionerne.
Jeg har selv to børn i daginstitution.
Min datter er 2½ år, så hun går i vuggestue, og min dreng er 4½ år, han går i børnehave.
Men i den institution, de går i, har de indrettet sig på en anden måde.
Der har de en vuggestue, som er for de 0-2-årige, så har de en minibørnehave for 2-3-årige, og så har de fra 3 år og op en skovbørnehave.
Da min dreng gik i den her minibørnehave, var der ikke plads ude i skoven, så han blev der faktisk, til han var 3½ år, før han rykkede op i børnehaven, og det synes jeg var for sent.
Min datter er lige om lidt 2 år og 10 måneder, og hun kunne egentlig godt være klar til at komme i børnehave nu.
Det er ikke, fordi vi synes, at vi skal have børn i børnehave tidligere, end de er klar, overhovedet ikke, men det er i erkendelse af, at man lokalt skal kunne indrette sig, som man gerne vil, og det sætter det her en begrænsning for.
Derfor støtter vi ikke forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2019-03-19:
Nej, det er jeg faktisk ikke.
Jeg ved jo også, at hr. Jacob Mark selv er byrådsmedlem, og på den måde er der egentlig også tillid til, at når vælgerne stemmer hvert fjerde år, stemmer de på nogle af dem, som de er sikre på vil lytte til forældrene.
Så jeg synes, det vil være forkert, hvis vi fra statens side skal til at blande os i de her ting.
Jacob Mark (SF), 2019-03-19:
Det har fagpersonalet ikke i dag.
De er dikteret af kommunalbestyrelsen: Børnene i jeres daginstitution skal flytte på det pågældende tidspunkt.
Med det her forslag siger vi, at det er fagpersonalet og forældrene, der sammen vurderer, hvornår det giver bedst mening for børnene.
Så børnene kan stadig godt flytte tidligere, end de gør i dag.
Man kan se, at f.eks. i Brøndby Kommune er beløbet, man giver i vuggestuealderen, ca. 147.000 kr.
Når børnene flytter op i børnehaven, er det 83.000 kr. pr. barn.
Det er en markant forringelse, når de går fra det ene til det andet.
Så når det sker tidligere og tidligere rundtomkring, falder pengene til børnene også.
Er ordføreren overhovedet ikke bekymret over det?
Anni Matthiesen (V), 2019-03-19:
Jamen jeg synes helt klart også, det er vigtigt, at vi holder øje med den her udvikling, men jeg må sige, at det ikke er sådan, at jeg er bekymret.
Jeg arbejdede med det her område i næsten 19 år, inden jeg blev folketingsmedlem, og jeg må faktisk sige, at jeg lige så vel nogle gange har oplevet, at der har været børn, som næsten ikke kunne vente på at få lov til at komme i børnehave, altså hvor de har været mere end klar og måske ikke er blevet udfordret nok i vuggestueafdelingen, men jo ville få større udfordringer, hvis de fik mulighed for at komme i børnehave.
Der synes jeg egentlig også det er vigtigt, at vi har tillid til, at det er fagpersonalet og kommunalbestyrelsen, der har fingeren på pulsen og ligesom ved, hvad det er for en situation, man er i lokalt.
Jakob Sølvhøj (EL), 2019-03-19:
Tak for det.
I vores skatteordførers fravær er det blevet min opgave at beklage, at milliarder af kroner ikke kommer i statskassen, fordi biler i misvisende test fremstår mere miljøvenlige, end de i virkeligheden er.
Det har gjort, at den danske statskasse er blevet snydt for ikke mindre end 24 mia. kr. i perioden 2010-2016, og der er efter vores opfattelse tale om en skandale, som i kroner og ører er dobbelt så stor som den berygtede udbytteskatskandale.
Alene i 2016 gik fælleskassen glip af over 6 mia. kr. i indtægter.
Noget skyldes muligvis snyd og bedrag.
Bl.a. blev Volkswagen i 2015 tvunget til at indrømme, at de havde installeret snydesoftware i deres biler, så bilerne fremstod mindre forurenende i test.
Men hovedproblemet er nok, at biler bliver testet med en laboratorietest frem for under realistiske omstændigheder, de såkaldte Real Driving Emission-test.
Omfanget af skandalen kan man læse i en rapport, som den grønne gruppe i EU-Parlamentet har udarbejdet i marts 2018.
Én ting er, at staten er gået glip af og fortsat går glip af milliarder af kroner, hvilket i sig selv er horribelt – for der er tale om midler, som kunne være brugt til at sænke priserne på kollektiv trafik eller sænke afgifterne på elbiler for at fremme den grønne omstilling – men lige så horribelt er det sådan set, at forbrugerne er blevet snydt, fordi der er rigtig mange, der har købt en bil, der ikke kan køre det antal kilometer på literen, som de er blevet lovet.
Det er undergravende for klima- og miljøpolitikken, at vi ikke kan stole på oplysningerne om bilernes forurening, fordi vi ikke har de rette informationer til at kunne tilrettelægge vores politik på området.
Folketinget har besluttet, at der skal indføres en mere retvisende test, som allerede er blevet omtalt af flere ordførere, nemlig den såkaldte WLTP-test.
Det er ikke en Real Driving-test, men den er bedre end den, vi har i dag, og Enhedslisten støtter det fremskridt, der ligger i at overgå til denne test.
Vi har dog i Enhedslisten ikke kunnet støtte det, som et stort flertal i Folketinget har vedtaget i forbindelse med vedtagelsen af L 237 i 2017, nemlig at når WLTP-testen indføres og bilerne i højere grad skal betale de afgifter, som de burde have betalt hele tiden, så skal afgifterne sættes tilsvarende ned.
Når vi behandler lovforslaget her som et hasteforslag, er det som bekendt, fordi regeringen er blevet i tvivl om, hvorvidt man har ramt rigtigt i beregningen, i forhold til at stigningen i bilafgifterne annulleres.
Enhedslisten kan ikke støtte udskydelsen af indførelsen af WLTP-testen.
Samtidig har vi fra starten været uenige i, at der skulle indføres lavere bilafgifter svarende til merprovenuet ved at indføre WLTP.
Skulle der komme et merprovenu ud af at indføre testen nu, vil det set med vores øjne udelukkende være et plus, fordi vi ønsker at bruge et sådant merprovenu til at fremme omstillingen til grøn transport og til elbiler.
På den baggrund kan Enhedslisten ikke støtte lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-19:
Tak for det, formand.
Det her hasteforslag er et udtryk for, at Folketinget stiller sig på borgernes side, og det skyldes, at der er opstået tvivl om, hvorvidt overgangen til det nye WLTP-system vil føre til højere afgifter for borgerne i det her land, som jo i forvejen er plaget af verdens højeste bilafgifter.
Da der har været en intention om at sætte bilafgifterne ned – det er sket tre gange siden valget – ønsker vi at udrydde enhver tvivl om, at det skulle være tilfældet, altså at det nye system skulle føre til højere afgifter for borgerne.
Derfor forlænger vi den overgangsperiode, der er fra det gamle system til det nye system, og det er selvfølgelig rigtig, rigtig godt.
For vi skal selvfølgelig sikre os, at borgerne, som i forvejen betaler for meget i bilafgifter, ikke kommer til at betale mere, end den politiske intention er med den seneste aftale om lavere bilafgifter.
Eva Flyvholm (EL), 2019-03-19:
Ordføreren bringer selv det her i spil med, hvordan man skal få virksomhederne med på vognen.
Så sent som i dag har man jo kunnet se, at Novo Nordisk er ude at sige, at det vil være godt, hvis vi bakker op om at få strammet de her regler.
Så jeg synes sådan set også, at man skal have med i betragtning, at der også er mange virksomheder, der er interesseret i det.
Og hvis man siger, at danske virksomheder er godt kørende, er det da især i danske virksomheders interesse at få strammet op på de her regler, for det påvirker jo også det globale marked.
Helt ærligt, når vi ser alle de sager, der er, med arbejdere, der står i syre op til knæene, og børnearbejdere og alle de ting, man løbende ser i produktionen, synes ordføreren så virkelig, at der ikke er noget at bekymre sig om i forhold til globale arbejdsrettigheder?
Anders Johansson (KF), 2019-03-19:
Mange tak.
Lovforslaget her har jo, som flere ordførere har været inde på, til formål at forlænge den her overgangsordning, som man lavede i forbindelse med beregning af bilafgifterne.
Det er jo noget, der er gjort for at skabe ro om afgifterne, også sådan at vi ikke risikerer, at de nye beregningsmetoder får afgifterne til at stige, for det ønsker vi i hvert fald ikke fra konservativ side.
I de senere år er det lykkedes at få sænket afgifterne på biler ad flere omgange, og det synes vi er rigtig godt.
Faktisk ønsker vi også endnu lavere bilafgifter, men også mere miljørigtige afgifter, forstået på den måde at afgifterne skal sænkes mest for de biler, der forurener mindst.
Derfor venter vi også i spænding på den her grønne transportkommission, som er nedsat, med henblik på at komme med forslag til, hvordan vi på en ny måde kan beregne vores bilafgifter, så de også i højere grad understøtter en grøn omstilling af vores transport.
For det er nemlig nødvendigt, at vi får sat turbo på det, og her spiller afgiftsstrukturen selvfølgelig også en rolle.
Det er vores langsigtede mål, og det skal det være, men på den korte bane ønsker vi at skabe ro om bilafgifterne og særligt sikre, at bilafgifterne under et ikke kommer til at stige.
Derfor støtter vi også forlængelsen af overgangsordningen og bakker lovforslaget op.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-03-19:
Jeg bliver bare meget hurtigt nødt til at sige, at det altså ikke var, fordi jeg havde tænkt mig at indstille mig på det ønske, der var fra Dansk Bilbrancheråd, men jeg synes bare, det var lidt interessant.
I forhold til det spørgsmål, jeg faktisk havde ønsket mig, vil jeg sige, at da hullet i ozonlaget bragede løs, og folk var meget bekymrede dengang, kunne man godt have udregnet en eller anden pris på, hvad det kostede, og have sagt: Vi skal ikke fikse det, vi skal bare finde den rigtige pris i forhold til de gasser, der forårsager ozonhullet.
Det her er noget, vi skal have løst, uanset hvad den samfundsøkonomiske belastning er, for vi skal ikke have fossile biler – vi skal ikke have dem.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-19:
Jeg har bare en fornemmelse af, at havde det været på alle mulige andre områder, hvor der havde været nogen fra erhvervslivet, der havde sagt, at vi ikke skal snakke så meget om det der, så havde SF ikke imødekommet et sådant ønske.
Det gør vi heller ikke, for vi synes, at bilafgifterne er for høje, og det har vi tænkt os at sige, og det kan godt være, det irriterer nogen – so be it.
Det er vores holdning til det.
Men i forhold til bilafgifterne er det jo sådan, at de er for høje i forhold til de omkostninger, som bilismen påfører samfundet.
Jeg er helt enig i, at forureneren skal betale – det er et godt princip – men det gør bilisterne allerede, når de har betalt afgift på deres benzin, og jeg er bare af den holdning, at 1 t CO 2 udledt fra bilisme, ikke forurener mere end 1 t CO 2 udledt et andet sted i økonomien, og derfor bør det beskattes ens.
I dag bliver bilisterne overbeskattet, og det kan jeg bare ikke se er særlig fornuftigt, og det synes jeg ikke engang er særlig ideologisk.
Det er bare ikke særlig klogt, at man overbeskatter et sted, mens man måske underbeskatter andre steder.
Men forurening bør beskattes ens, hvis det er samme type og mængde forurening, lige meget hvordan det er udledt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-03-19:
Jeg læste det op, fordi jeg syntes, det var lidt interessant formuleret, i forhold til om man må.
Det er også et område, der rigtigt nok er meget sensitivt over for politiske diskussioner, men min pointe var bare, at hvis man som bilbranche ønsker sig, at tingene skal foregå stilfærdigt osv., så er det bare ikke muligt lige nu på det her område, fordi det er så vigtigt, at vi får den omstilling, og derfor kan vi ikke – som jeg egentlig også hører hr. Joachim B. Olsen sige – leve op til det ønske, fordi det er politisk og også konfliktfyldt stof, fordi det handler om mere end biler, nemlig om, hvor vi skal hen som samfund.
Hr. Joachim B. Olsen har nogle meget ideologiske holdninger til afgiftsdelen, og det har jeg også, men med det sigte, at vi har utrolig travlt, hvis vi skal nå vores klimamål på transportområdet.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-19:
Det var nu ikke lige det spørgsmål, jeg havde tænkt mig at stille, men nu får jeg jo mulighed for at stille to, for jeg vil jo gerne gøre fru Lisbeth Bech Poulsen glad.
Det første er mere principielt.
Er det virkelig SF's holdning, at erhvervslivet skal diktere, hvad vi diskuterer eller ikke diskuterer?
Fru Lisbeth Bech Poulsen læste op fra det høringssvar, hvor man henstillede til, at den her debat skal foregå i stilhed.
Skal vi ikke blive enige om, at vi politikere har ytringsfrihed og vi debatterer præcis det, vi har lyst til at debattere, uanset om det gør nogen i erhvervslivet sure eller kede af det?
Andreas Steenberg (RV), 2019-03-19:
I Danmark kan en bilejer få fradrag i registreringsafgiften for en bil, hvis den kører et antal kilometer på literen.
Det er så desværre sådan, at det antal kilometer på literen, som man har udregnet, har vist sig at være forkert.
Det er en europæisk standard, som er blevet opdateret, og det skal jo så også på et eller andet tidspunkt opdateres i dansk lov.
Og det vil betyde, at en række biler vil blive dyrere, fordi de altså kører kortere på literen, end man hidtil havde troet.
I Radikale Venstre synes vi, at man helt fra start af bare skulle have indført den her nye standard, og de penge, der var kommet ind ekstra, kunne man have brugt til at lette skatten på biler på vedvarende energi eller biler, som er hybridbiler, der er på både fossil og vedvarende energi.
Det har et flertal valgt at udskyde, og det skulle så føres ud i livet her den 1. april, altså lige om lidt.
Jeg tror, vi er mange, der har lagt mærke til, at bilbranchen har kørt reklamer for, at man skulle få købt sin bil inden den 1. april, hvor priserne vil stige, og nu kommer regeringen så – i ellevte time må man sige – og vil have hastebehandlet et lovforslag, som kan nå at træde i kraft inden den 1. april, så bilpriserne ikke stiger der.
Vi synes, man skulle have fundet ud af det noget før, hvis det virkelig passer, at det er, fordi man ikke kan regne det ud.
Vi tror mere, det er, fordi man endnu engang ikke har viljen politisk til at lave en omlægning af registreringsafgiften i grøn retning, og fordi man ikke på nuværende tidspunkt vil ud og hæve bilbeskatningen på de biler, som der uretmæssigt er givet et fradrag for, fordi man har troet, at de har kørt længere på literen end som så.
Derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Vi synes, man også af hensyn til forbrugerne skulle få ført den her nye standard ud i livet, så en bilejer betaler den skat, som det antal kilometer, som vedkommendes bil kan køre på 1 l, passer til.
Derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-03-19:
Jeg synes som sagt, at vi kan gøre det endnu bedre på det her område, og at det er helt rimeligt, at vi differentierer afgiften på forskellige former for biler.
Jeg mener ikke, at vi som danskere ikke har råd til en bil, og jeg mener, at vi er i en situation, hvor klimaet er rigtig vigtigt.
Det er vigtigt, at vi prioriterer på alle mulige områder.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-19:
I dag er det jo sådan, at hvis du køber en fossilfri bil, betaler du ikke afgifter på de første 400.000 kr.
Så der er meget lave afgifter på grønne biler, om man vil.
Jeg ved ikke rigtig, hvad jeg skal kalde det, men jeg synes, at det er en lille smule problematisk, at man, når man står og taler om nogle fine principper om, at forureneren skal betale – og det skal de, når de køber bil osv. – så ved man ikke, at bilisterne i forvejen betaler en overpris.
Peter Birch Sørensen havde den anden dag en artikel i Politiken, hvor han skrev, at bilisterne i forvejen betaler overpris.
Vismændene har været ude at sige det.
Det er slet ikke hemmeligt.
Så det er bare, at hvis man har sådan nogle principper, som er gode, skal man nok også vide, at på det her område betaler bilisterne i forvejen, og de betaler endda en overpris.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-03-19:
Tak for det.
Nu kender jeg ikke lige de tal, som du refererer til der.
Og det er jo bare glædeligt, hvis der er en eller anden form for rimelighed i det.
Men jeg mener, at vi lige præcis på det her område med transport faktisk har et reelt alternativ, nemlig netop de grønne biler, som vi har hørt regeringen tale meget om.
Og så er det, at jeg mener, at vi godt kan sætte afgifterne på de biler, der forurener mere, op, og sætte dem ned på de grønne biler.
Så det er jo ikke, fordi jeg som sådan samlet set vil have flere afgifter på det at transportere sig.
Jeg vil bare gerne have, at vi tilskynder til at vælge nogle mere miljøvenlige løsninger.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-03-19:
Jeg er sådan set enig i meget af det, som ordføreren sagde – i hvert fald det, der handlede om, at forureneren skal betale.
Det er da et rigtig godt princip.
Men så forstår jeg bare ikke, at ordføreren ikke går ind for lavere afgifter på biler, for hvis forureneren skal betale, skal forureneren jo dække omkostningerne ved den aktivitet, f.eks. det at køre i bil.
Det gør bilejerne.
De betaler en overpris.
De betaler langt, langt mere, nemlig 16 mia. kr. mere end de omkostninger, som de påfører samfundet i form af forurening, i form af slid på vejene, trafikulykker osv.
Så bilisterne betaler, og de betaler en overpris.
De betaler for meget.
Så hvis ordføreren virkelig går op i det princip, at forureneren skal betale, bør ordføreren gå ind for, at bilafgifterne skal sættes ned og ikke op.
Torsten Gejl (ALT), 2019-03-19:
Jamen Aarhus er jo ikke nogen lille provinsby, og i Aarhus er hjemløsetallet eksploderet; der er flere hjemløse i Aarhus, end der i København nu.
Så derfor synes jeg, det er relevant at spørge, om vi bruger pengene rigtigt.
Altså, i Aarhus er der jo et kæmpe beredskab med væresteder og hjemløsekollektiver og massevis af herberger og masser af mennesker, der prøver at hjælpe de hjemløse.
Kan ministeren ikke være bekymret for, at vi bruger de penge lidt forkert, og vil ministeren ikke give mig ret i, at det kan være klogt at lære noget mere om det her?