runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Medgiver ordføreren så efter mit foregående spørgsmål, at det her jo ikke handler om finansiering, men om at få et beslutningsgrundlag for at kunne få erhvervslivet til at påpege de her afgifter, som er tossede.
I forslaget er der nogle eksempler på f.eks. vinafgiften, og hvis der er 3 bars tryk ved 20 grader i en Asti, er der afgifter på luftboblerne.
Mener ordføreren, at det er usundt at drikke luftboblerne i en Asti f.eks.?
Kunne løsningen eventuelt være, at vi så sagde, at tillægsafgiften ryger væk, men den generelle vinafgift ryger op, så det går i 0?
Så vil det være simplere at forklare borgerne, for jeg har nemlig ikke mødt nogen danskere, der synes, at det giver mening, at vi har afgift på luftboblerne i en Asti?
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-04:
Undskyld, jeg står og smiler, men det er jo kun, fordi ordføreren faktisk påpeger noget af det, som forslaget også nævner har en indbygget absurditet i sig.
Og vi ville faktisk rigtig gerne være med til at kigge på det.
Noget af det, jeg nævner, er jo, at vi allerede har et katalog fra det tidligere Saneringsudvalg, og vi har Dansk Industris idékatalog, og i forlængelse af det vil jeg, som Venstre også gjorde heroppefra, da glæde mig utrolig meget til at se et erhvervspolitisk udspil fra vores regerings side.
Vi sidder da også i Det Radikale Venstre og venter på det, og jeg håber, at den her type forenklinger vil kunne indgå.
Men i første omgang er vi altså ikke klar til at nedsætte et forsimplingsudvalg, som det ser ud lige nu.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-04:
Jeg ville virkelig ønske, at den radikale ordfører havde læst forslaget, inden hun gik op og holdt sådan en tale.
Det handler jo om, at vi skal have et beslutningsgrundlag, vi skal sætte ministeriet sammen med erhvervslivet, finde ud af, hvad det er for nogle ting, der driller, hvad der ikke i forbindelse med adfærdsregulering giver mening, og så kan de komme tilbage til os med et katalog, og så skal vi finde ud af, hvilke vi så vil gøre noget ved: Nogle ting forsimpler vi, nogle ting kan det være vi helt afskaffer, og det skal selvfølgelig hænge sammen økonomisk.
Men det her er jo første skridt, hvor vi sætter erhvervslivet og ministeriet sammen.
Så jeg forstår ikke – medmindre man ikke har læst forslaget – hvordan man kan få sig selv til at stå og sige, at der mangler finansiering.
Det handler jo om et første skridt for at få lavet et beslutningsgrundlag.
Vil ordføreren ikke prøve at læse forslaget igen og så holde talen en gang til?
Så vil jeg faktisk gerne prøve at spørge om noget konkret.
Det giver mening, at vi har en grundlæggende afgift på vin, fordi der er alkohol i, og det vil vi gerne have folk drikker mindre af, men det er sådan i lovgivningen i dag, at hvis der er 3 bars tryk ved 20 grader, så er der en tillægsafgift på.
Det betyder, at der er afgift på loftboblerne i en billig Asti.
Hvis det er finansiering, man mangler, kunne man jo fjerne tillægsafgiften og så hæve den generelle vinafgift, og det er så det, udvalget skal kigge på.
Men giver det virkelig mening, at vi har en tillægsafgift, hvis der er 3 bars tryk ved 20 grader?
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-04:
Mange tak.
Foreløbig vil jeg gerne takke for en super interessant debat, som jo faktisk også rækker langt ud over det konkrete forslag, som vi står med her i dag, nemlig hvordan vi indretter vores skattesystem, så det passer til virkeligheden i det enogtyvende århundrede.
Det er en debat, som jeg tror det er almindeligt kendt at Radikale Venstre altid er friske på at tage.
Intentionen i forslaget er rigtig god og rammer et tilbagevendende tema i debatten, nemlig at vi bør forsøge at gøre vores afgiftssystem mere enkelt og gennemskueligt.
Under den forrige regering lavede vi, som det også er blevet nævnt, også øvelsen og nedsatte et saneringsudvalg, der kom med en række forslag, der enten var provenuneutrale eller havde et meget lille mindre provenu.
Uanset hvad er vi i Radikale Venstre i hvert fald åbne for enhver debat, der kan være med til at forenkle vores afgiftssystem, og herudover skal det jo også, som det allerede er nævnt af flere ordførere, påpeges, at dette skal hænge sammen økonomisk.
Der skal være et provenu et andet sted fra, og det er måske en større diskussion, der handler om, hvordan vi konstruerer vores samlede skattesystem, og når vi begynder at snakke om det, er vi ude i både at tale om bureaukrati, forenkling af regler, praksisser for virksomheder osv., som vi i Radikale Venstre altid er villige til at gennemgå med en tættekam for at se, hvordan vi kan forenkle noget, så der bruges mindst mulig tid på den slags.
Sekundært, og måske næsten endnu vigtigere, er det jo en principiel diskussion, og når vi først får taget hul på den, så er der jo ret langt mellem parterne i forhold til, hvor enige vi er om, hvor pengene så skal komme fra, ifald vi skal dække de huller, som f.eks. dette forslag, som det også er blevet nævnt, konkret vil medføre.
Og vi kommer jo ikke uden om, at afvikling af afgifter giver huller i statskassen, så med enhver afviklet afgift bør der også følge et forslag til, hvor pengene så skal komme fra.
Men jeg vil gerne have lov til at påpege, at vi til enhver tid er friske på en snak om, hvordan vi reformerer vores skattesystem – det tror jeg ikke er nogen hemmelighed.
Før der kommer alle mulige spørgsmål om, hvad vi i Radikale Venstre så har tænkt os at gøre i den sammenhæng, kan jeg også afsløre, at vi ikke er klar med et forslag, men mon ikke det er noget af det, som ligger lidt i støbeskeen?
Anne Honoré Østergaard (V), 2019-12-04:
Jeg håber, det er en garanti.
Nu spurgte jeg jo ministeren om, hvornår der så sker noget – det er sådan, vi siger oppe i Nordjylland – men det fandt jeg ikke ud af, men jeg håber da, det er en garanti.
Jeg håber da, at vi om ret kort tid kan se et eller andet fantastisk udspil fra jer.
Men lige nu har jeg det til gode og i vente, men jeg håber da på, at I kommer med noget, og jeg hepper virkelig på jer, og I får ros og et like på Facebook og alt muligt fra mig, når I gør det.
Troels Ravn (S), 2019-12-04:
Mener Venstres ordfører ikke, at det er en garanti for, at der vil ske handling på det her område, når en minister og en ordfører siger, at det her indgår man i dialog med virksomhederne om, altså at man vil se på, om der er nogen afgifter, der er uhensigtsmæssige?
Og mener ordfører også, at det er ret væsentligt i den her sammenhæng så også at tænke en finansiering ind?
Det er jo ikke småpenge, vi taler om beløb på flere milliarder kroner, og vi har lige forhandlet en finanslov på plads, hvor der var et økonomisk råderum på 2,1 mia. kr., og i det her ligger der op imod 3 mia. kr., som skal finansieres.
Har det ikke betydning for Venstres ordfører?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-04:
Ord er jo gratis, og det synes jeg er en dækkende beskrivelse af De Radikales skattepolitik.
Det Radikale Venstre går op i klimapolitik, det er helt fint.
Det Radikale Venstre går op i, at der skal bruges flere penge på uddannelse, det er helt fint.
Det Radikale Venstre går op i, at vi skal have en mere lempelig udlændingepolitik, det er også fint.
Det er nogle prioriteringer, man kan have.
Men når vi så ser finansloven, viser det sig, at det bare er ord, når Det Radikale Venstre siger, at man går op i en mere fornuftig skattepolitik.
For man går i den modsatte retning med finansloven.
Det er også derfor, at Det Radikale Venstre i dag ikke kan stemme for det her beslutningsforslag.
For det er bare ord.
I virkeligheden går man ikke særlig meget op i skattepolitik.
Man går op i de tre andre emner, men ikke i skattepolitik.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-04:
Det er måske en meningsudveksling.
Jeg skal love for, at vi går op i skattepolitik.
Nu var ordføreren ikke selv til stede under forhandlingerne i forbindelse med dette års finanslov, men det skal da ikke være nogen hemmelighed, at finansieringen var en topprioritet for Radikale Venstre, og det tror jeg såmænd ikke der kan herske nogen tvivl om.
Jeg håber, at Venstre i løbet af de næste 3½ år, som det jo så vil blive, vil kunne bakke op om rigtig mange af de forsimplings- og forenklingsforslag, der vil ligge i de forskellige lovforslag.
Jeg håber også, at vi kan lave beslutningsforslag sammen, men vi har nok brug for, at vi bliver lidt mere konkrete, og at vi også bliver mere realistiske, bl.a. omkring finansiering.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-04:
Jamen ville det her ikke netop give De Radikale redskaberne til at finde de steder, man kunne forenkle?
Vi har jo faktisk gennemført rigtig meget af det, som Saneringsudvalget kom med sidste gang.
Noget af det bliver så rullet tilbage nu, men vi har faktisk gennemført en hel del af det.
Så det kunne måske være meget godt med et ekstra skud i bøssen, og så kunne det være, der kunne komme noget, som De Radikale også kunne bakke op om.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-04:
Vi er naturligvis rigtig interesseret i at forenkle.
Men når vi sidder og forhandler en finanslov, er det jo også det muliges kunst.
Vi havde jo en række forslag til afgifter, bl.a. på pvc, som også var i vores eget finanslovsforslag.
Og det er jo, fordi vi netop gerne vil understøtte principielt, at vi lægger afgift på de ting, som vi egentlig gerne vil se mindre af i vores samfund.
Nu har vi så tænkt på vores erhvervsliv, som vi gerne vil støtte.
Så for os handler det jo om at komme ind og præge en udvikling i den rigtige retning og altid søge indflydelse.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-04:
Nu snakker vi om afgifter og nye afgifter.
Der er lige landet en finanslovsaftale, og der indgår en registreringsafgift på fly.
Kunne ordføreren løfte sløret for, om det er et forslag, Radikale Venstre er kommet med, eller hvem der er kommet med det forslag i finanslovsforhandlingerne?
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-04:
Det har vi overhovedet ikke noget problem med at sige højt.
Skatter og afgifter bør efter vores mening indrettes således, at de er adfærdsregulerende, altså at afgifter på den adfærd, vi gerne vil have mindre af, der er klimaskadelig, sundhedsskadelig, sættes op.
Og ligeledes vil vi gerne sænke dem på det, der trækker i modsat retning adfærdsmæssigt.
Det håber jeg heller ikke der gør.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-04:
Man behøver faktisk ikke at stille noget spørgsmål her i Folketingssalen.
Det er derfor, at man får ordet til en kort bemærkning, ikke et kort spørgsmål.
Det var en kort bemærkning.
Jeg holder fast i, at Det Radikale Venstre bare pynter sig med reformlyst, når det gælder skattesystemet, men ikke vil noget i virkeligheden.
Man laver gerne en finanslov, der trækker i den forkerte retning og gør forskellige afgifter større, selv om det ikke giver nogen som helst mening.
For Det Radikale Venstre har nogle andre emner, man går op i.
Men så sig det dog.
Lad være med at lade, som om man er et reformparti på skatteområdet og beskæftigelsesområdet, når man faktisk ikke er det i virkeligheden.
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-04:
Det er rigtigt, at vi havde nedsat et Saneringsudvalg, da vi havde regeringsmagten sidste gang, og det førte jo til, at vi forenklede tinglysningsafgiften og fjernede en række afgifter, f.eks. afgiften på pvc og engangsservice og deslige – afgifter, som nu bliver genindført.
Så er der ikke lige akkurat nu behov for at se på, hvad man så kan gøre?
Der er jo tilsyneladende ikke politisk gødet jord for at gennemføre det, der rent faktisk var i Saneringsudvalgets rapport.
Men måske kunne man få nogle andre indtryk af, hvad man så kunne forenkle.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Nå, men det er interessant.
Man må altså gerne øge den økonomiske ulighed med politikforslag, hvis bare det fører til mindre ulighed i sundhed.
Jeg kan nævne adskillige eksempler på reformer af arbejdsmarkedspolitikken, som øger den økonomiske ulighed i samfundet, men til gengæld får flere i arbejde.
Det, at de kommer i arbejde, giver et positivt bidrag til deres sundhed, fordi de har 8 timer, hvor de ikke kan sidde derhjemme og drikke alkohol eller ryge.
Så hvis bare vi siger, at vi skal have folk i arbejde for at gøre dem mindre usunde, må vi gerne øge uligheden via arbejdsmarkedsreformer, der får dem i arbejde, kan jeg forstå.
Hans Andersen (V), 2019-12-05:
Nu er det jo godt, at det, vi siger her i Folketingssalen, bliver noteret og skrevet ned, for svaret til hr. Karsten Hønge var, at Enhedslisten ville ende med at stemme imod, selv om talen var fantastisk flot.
Nu er svaret til hr. Leif Lahn Jensen så, at Enhedslisten vil stemme for.
Det var jo en fantastisk tale, og det med politikerlede kan jo også gå på, at politikere siger, at det her er fantastisk, og at man i sidste ende så håber på, at opmærksomheden går lidt væk fra det, fordi man så vil ende med at stemme imod, fordi finansieringen ikke er til stede.
For jeg har ikke hørt, at Enhedslisten er kommet med en finansiering, som gør, at man kunne stemme for det her forslag.
Men hvad vil Enhedslisten stemme til det her forslag?
Det er sådan set det rigtig gode spørgsmål.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Med det her lovforslag følger vi den grønne retning, som danskerne har givet mandat til, og som de forventer at vi prioriterer, og så tager vi børn og unges sundhed alvorligt og hæver priserne på tobak.
Min kollega fru Kirsten Normann Andersen har længe været fortaler for den her dagsorden i forhold til tobakken, både som en del af et mindretal tidligere, men nu også som en del af et flertal, for selv om den gamle regering ønskede en røgfri generation i 2030, har der været rigtig, rigtig langt mellem de konkrete forslag.
Jeg glæder mig dog over, at flertallet for at hæve priserne på tobak nu ser ud til at være ret stort.
Så SF støtter forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
For at undgå den her ulighedsskabende effekt kunne man jo have hævet den grønne check for f.eks. pensionister.
Det har vi jo historisk set
gjort på mange områder.
Den grønne check blev jo etableret, fordi man gerne ville kompensere for højere afgifter på forskellige områder.
Så når man nu indrømmer og – rigtigt – siger, at det her har en kæmpe ulighedsskabende effekt, hvorfor har man så ikke taget nogle ting med, som de facto kompenserer bl.a. pensionister, som jo ikke har et stort rådighedsbeløb?
De har måske røget i mange år og kan have svært ved at stoppe.
Hvorfor har man så ikke taget nogle tiltag, så man kunne have kompenseret dem?
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Jeg synes, det er et godt spørgsmål, for det er jo det dilemma, vi står i.
Altså, vi er socialister, og vi er optaget af ulighed, og det gælder både ulighed i sundhed, men det gælder selvfølgelig også ulighed i økonomi, og nogle gange er man nødt til at lave en afvejning, og det har vi gjort her.
Vi synes, det er vigtigt at bekæmpe ulighed i sundhed, og vi synes, det er vigtigt at sikre, at der er færre unge, der begynder at ryge.
Når man så her laver et initiativ, som måske kan have nogle økonomiske ulighedsskabende konsekvenser, så betyder det sådan set bare, at vi fremover skal have endnu mere fokus på at føre en politik i det her land, som sikrer mere lighed.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
For jeg deler jo, at unge mennesker ikke skal ryge, men det her er jo utrolig ulighedsskabende.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Vi har da kæmpet for masser af tiltag i finanslovsforhandlingerne, som skal øge ligheden.
Det har da været et afgørende krav fra SF, og vi har også lige stået i dag og debatteret det her med skattefritagelse i forhold til arbejdsgiverbetalte telefoner, hvor vi har forsøgt at gøre, hvad vi kan, for at sikre mere lighed.
Generelt har det været et kæmpe ønske for SF i forbindelse med finansloven at sikre mere lighed.
Her går vi så en lille smule på kompromis på grund af folkesundheden.
Men det kan jeg sådan set godt leve med.
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-05:
Jeg mener egentlig ikke, at vi hindrer genanvendelse.
Den måde, vi genanvender eller cirkulerer engangsservice på i dag, er jo faktisk primært ved at brænde det af og sende det ud i vores fjernvarmesystem sammen med øvrigt restaffald.
Sådan vil det også være, hvis det er sådan, at engangsservice bliver dyrere.
Det er stadig væk en type plast eller en type materiale, som ikke vil kunne genanvendes, f.eks. som hård plast, fordi det har været i berøring med mad, så derved ville vi skulle fortsætte med at sende det ud i vores fjernvarmesystem.
Og dermed mener vi egentlig også, at vi bare gerne vil begrænse det her fænomen samlet set og i øvrigt arbejde hen imod en adfærdsændring.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-05:
Det ville jo være bedre at gå den vej.
Det ville da være bedre at tage en skat eller afgift, som giver mening, og så forhøje den til et andet niveau, som måske giver endnu mere mening, fordi den har nogle virkninger på det her forbrug, end at opfinde de her ting.
Det Radikale Venstre kunne jo bare sige: Det gider vi ikke være med til.
Vi ved da godt, hvorfor det røde flertal gør det her.
Det er jo, fordi man kan binde danskerne en historie på ærmet om, at man gør det for miljøets skyld, at det er derfor, man gør det.
Men det er jo ikke sandt.
Og Det Radikale Venstre medvirker til, at man kan sprede sådan nogle usandheder.
Marie Bjerre (V), 2019-12-05:
I Danmark har vi et stort problem med, at vi ikke genanvender nok af vores plastik.
Og problemet er, at det ofte ikke kan betale sig; at det koster lige så meget at bruge genanvendt råmateriale af plastik som at lave ny plastik, og nogle gange er det faktisk endda dyrere.
Så med det her afgiftsforslag hindrer vi den cirkulære økonomi og genanvendelse, og derfor er jeg meget interesseret i, om Radikale Venstre mener, at det er vigtigere at få et provenu.
Er det vigtigere at få offentligt forbrug end at gøre noget godt for den grønne omstilling?
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-05:
Fra Radikale Venstres side ser vi det jo som, at vi hindrer produktionen af mere engangsservice, uanset om det er lavet af bambus eller af plastik.
Vi skulle jo egentlig gerne derhen, hvor vi nedbringer den samlede mængde af det her så vidt som overhovedet muligt.
Det er egentlig hovedformålet med, at vi støtter det her.
Marie Bjerre (V), 2019-12-05:
Jeg ved, at Radikale Venstre siger, at de er for en grøn omstilling.
Ser ordføreren ikke, at der er et problem med den her flade afgift på bæreposer og på service, som er ens for alle typer plastik rent kilomæssigt, uanset om det er genanvendt plastik eller ny plastik?
Ser ordføreren ikke, at der er et problem i det?
For når det er ens rent kilomæssigt, og når vi ved, at det er tungere at lave produkter af mere miljørigtige materialer, så gør vi det faktisk dyrere at lave produkter af genanvendte materialer eller af mere miljørigtige materialer.
Ser ordføreren ikke et problem i, at vi sådan set hindrer mere genanvendelse og cirkulær økonomi i Danmark?
Kathrine Olldag (RV), 2019-12-05:
Jeg synes faktisk, at jeg ret præcist sagde det, som ordføreren lige har fremført, men bare på en lidt anden måde, nemlig at det her forslag måske har en mere symbolsk karakter i sit indhold, men at det et hundrede procent er med til at finansiere andre grønne tiltag, som vi faktisk mener vi i Radikale Venstre set i et grønt perspektiv giver super meget mere mening.
Carl Valentin (SF), 2019-12-05:
Det har aldrig været sådan for SF, at man ikke må tage nogen som helst initiativer, som øger uligheden.
Selvfølgelig kan der være nogle former for lovgivning, der øger uligheden, men hvor de samlede effekter af den lovgivning er positive, og derfor støtter vi det alligevel.
Så jeg synes overhovedet ikke, at vi bryder nogen principper her på nogen som helst måde.
SF kæmper altid imod ulighed, og det er også derfor, at vi sådan set anerkender det argument, der kommer fra oppositionen.
Det synes jeg sådan set er ret principfast.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-05:
Tak for lovforslaget, som jo handler om afgifter på bl.a. tobak og forskellige andre forbrugsafgifter, bl.a. på bæreposer.
Vores udgangspunkt her er, at vi er ret positive over for mange af de her afgifter, fordi de har en god sundhedsmæssig og miljømæssig profil.
Vi er sådan set tilhængere af grønne afgifter, men det er også afgørende for Det Konservative Folkeparti, at det for det første er noget, der virker, og at vi for det andet ikke hæver det samlede skattetryk i Danmark.
Derfor kommer vi i hvert fald til at stille et ændringsforslag om, at det provenu, der kommer fra de her ekstra afgifter, skal bruges til at nedsætte andre afgifter, og det vil være afgørende for, om vi kan stemme for lovforslaget.
Selv om vi er tilhængere af grønne afgifter, vil vi jo ikke sidde og hæve en masse afgifter og så tillade, at Enhedslisten, Radikale, Alternativet og SF bruger pengene på eksempelvis at lempe udlændingepolitikken eller en masse andre udgifter, som vi ikke er tilhængere af.
Så jeg spår, at vi af den grund i sidste ende nok vil komme til at stemme imod forslaget, for jeg forestiller mig ikke umiddelbart, at der vil være flertal for det ændringsforslag, som vi kommer til at stille.
Men jeg vil alligevel godt tilkendegive, at vi faktisk er positive over for en række af de afgifter, som det her lovforslag rummer.
For som jeg også sagde, er det ret afgørende for os, at vi vedtager noget, der fungerer, og ikke bare tilskynder til, at man bruger andre materialer, som i virkeligheden er mindre miljøvenlige end de materialer, som vi lægger afgifter på.
Jeg er fuldstændig klar over, at det kan være svært at indrette afgiftssystemet sådan teoretisk perfekt, så man beskatter lige præcis de ting, som er mest miljøskadelige, og vi vil heller ikke i vores miljøpolitik og vores tilgang til grønne afgifter altid lade det perfekte være det godes fjende og sige nej til nogle afgifter, som beskatter nogle materialer på grund af sådan millimeterretfærdighed.
Overordnet set virker det for mig fornuftigt, at man beskatter plastik, fordi det belaster miljøet at få det produceret.
Med hensyn til bæreposer virker det også fornuftigt, at de koster noget mere, for så vil man være mere tilbøjelig til at genbruge dem.
Og i forhold til cigaretafgifter er det jo noget, vi også selv har foreslået, og det er vi i hvert fald helt sikkert tilhængere af.
Rune Lund (EL), 2019-12-05:
Det kan jeg så ikke bekræfte.
Jeg kan til gengæld sige, at vi har haft fokus på i forhandlingerne netop at afbøde de sociale negative effekter, der vil være for nogle grupper, ved at man hæver cigaretpriserne.
Enhedslisten har ikke 90 mandater, og det er ikke al vores politik, vi er kommet igennem med.
Vi ville gerne have haft mere med i finansloven af den slags.
Der er jo også forskellige initiativer, som faktisk styrker indsatsen over for socialt udsatte grupper; der er en række initiativer.
Vi ville gerne have haft mere med, men jeg bliver også nødt til at sige, at selve forslaget, som det ligger her, kan vi altså bakke op om, fordi det vil have en klart sundhedsfremmende effekt, og fordi finansloven samlet set er den bedste finanslov i rigtig, rigtig mange år, herunder også en finanslov, der samlet set øger ligheden i samfundet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-05:
Tak for svaret.
Jeg hørte egentlig, må jeg sige ærligt, at man egentlig bare bekræfter, at det ikke har været et fokuspunkt for Enhedslisten.
Man har kigget på klima og andre ting, og så har man simpelt hen bare glemt at få med i betragtningerne, at der er nogle socialt udsatte, som kommer til at betale regningen for alle de gode gaver, man gerne vil give ud, og nogle pensionister, der ikke har et højt rådighedsbeløb, som så får en stigning, der kan fylde meget i deres økonomi.
Altså, man har simpelt hen bare glemt de forskellige udsatte grupper.