runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2021-04-27:
Altså, vi kan godt tage økonomien: Man har – det har De Radikale også være med til – nedlagt et helt minkerhverv.
Det var over 20 mia. kr. plus de mange, mange milliarder, der var i eksport.
Hvis vi gik ind og genetablerede minkerhvervet, havde vi sådan set pengene til endnu mere end det her.
Altså, hold nu op.
Det her handler ikke om økonomi.
Det her handler om, at man ikke vil straffe de forbrydelser, der bliver begået derude.
Det er det, det handler om.
Kristian Hegaard (RV), 2021-04-27:
Selvfølgelig handler det om økonomi.
Men jeg glæder mig da til at få lejlighed til at høre, om det er de ældre, eller det er hospitaler eller landets uddannelser eller kommunerne, der skal spare, når vi hører ordføreren ved senere lejlighed.
Det glæder jeg mig naturligvis til at få svar på.
Mads Andersen (KF), 2021-04-27:
Vi støtter det i hvert fald ikke, som det ligger her, men vi er positive omkring at tage de dele af forslaget med i udvalget, som vi gerne vil drøfte videre.
René Christensen (DF), 2021-04-27:
Jeg vil egentlig bare gerne kvittere for, at Konservative kigger på forslaget og også lægger mærke til det, som man er positiv over for, og selvfølgelig også det, som man kan pege fingre ad, som ordføreren sagde.
Det er jo sådan set det, man kan i politik.
Der kan man jo nogle gange nå hinanden.
Man kan jo komme med en faktor 100, og så kan man jo nå til enighed om en faktor 50 eller en faktor 80.
Det, vi har kunnet høre fra Venstre, og det, vi har kunnet høre fra regeringen og fra andre partier, er, at man har lavet sjov med det her.
Man har talt om Olsenbanden og andet og sådan set være ligeglade med, om en person har lavet en voldtægt, to voldtægter, tre voldtægter, eller fire voldtægter.
Det har man egentlig bare syntes var noget morsomt.
Konservative tager det rigtigt ned og siger: Ja, der er nogle ting, vi er enige om, men der er også nogle ting, vi er uenige om.
Så det vil jeg gerne kvittere for.
Vi vil selvfølgelig gerne se, om vi kan få strikket det her sammen på en fornuftig måde, så også De Konservative kan se sig selv i det.
Det er jo sådan, man laver politik.
Mads Andersen (KF), 2021-04-27:
Det er nemlig sådan, man laver politik.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-27:
Nu ved jeg ikke, om jeg bliver klippet ind i endnu en af Nye Borgerliges kampagnevideoer, hvad jeg synes der er en tendens til, hver gang man tager ordet og stiller et spørgsmål.
Man så håber jeg ikke, at I klipper det her ud.
For det er jo en total afsporing af debatten.
Som jeg sagde, da jeg stod på talerstolen, er jeg fuldstændig enig i, at hvis to udlændinge begår en voldtægt, skal de ud af landet.
Men det er jo ikke det, forslaget handler om.
Så lad os nu få helvede – undskyld jeg bander – lad os nu tale om det, forslaget handler om.
Forslaget handler om kumulation, hvor man lægger straffene for hver enkelt forbrydelse oven på hinanden.
Det er jo det, det handler om.
Det handler ikke om udvisningsdommen for en voldtægt.
Jeg forstår så, at det støtter man nu.
Det støtter De Konservative, det støtter Dansk Folkeparti, det støtter Nye Borgerlige, og det er jo efter amerikansk forbillede.
Så spørger jeg bare: Støtter man også dødsstraf efter amerikansk forbillede?
Mener man også, at man skal have lov til at gå med våben i Danmark?
Ønsker man egentlig sådan en amerikanisering af det danske retssystem?
Er det det, man støtter?
For det er det, forslaget handler om.
Pernille Vermund (NB), 2021-04-27:
Jeg tænker, at det ville være godt for ordføreren at få en lille pause – måske drikke et glas vand og få lidt energi – for den sag, jeg nævner her, er jo netop en sag, hvor voldtægten er én af de flere hundrede forseelser, som de er dømt for.
Og når de har fået så milde straffe, er det jo, fordi der er et system, en retspraksis i Danmark, hvor man får rabat, altså hvor de ikke bliver dømt en til en for hver forbrydelse.
Vi taler gaderøverier, vi taler seksuelt samkvem med flere mindreårige, som de så ikke har kunnet blive dømt for voldtægt af.
Det er jo ubegribeligt, tror jeg, for langt de fleste danskere, at sådan en sag giver henholdsvis knap 3 års og 4 års fængsel.
Og det gør den jo, fordi vi har den retspraksis.
Det er det, jeg siger: Det bakker man så åbenbart op om, og det må man jo så bare forklare befolkningen, nemlig at det ikke er, fordi der sidder nogle dommere derude, som er hjernedøde; det er simpelt hen, fordi et flertal her i Folketing synes, at det er fuldstændig rimeligt.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-27:
Nej, vi synes ikke, det er rimeligt, at udlændinge, der begår en voldtægt, ikke bliver udvist.
Det er vi helt enige om.
Men det er bare ikke det, forslaget her handler om.
Nu stiller jeg så bare spørgsmålet igen: Ønsker Nye Borgerlige, at dødsstraffen skal indføres i Danmark, at man skal have lov til at gå med våben, eller at straffene skal kumuleres for alle typer af kriminalitet, så man kan få straffe, der varer i flere hundrede år?
Pernille Vermund (NB), 2021-04-27:
Hr. Jeppe Bruus, nej, det gør vi ikke.
Men når jeg nævner, hvad straffen for de her to forbrydere er – knap 3 år og knap 4 år – mener ordføreren så virkelig, at det er rimeligt for de mange forbrydelser?
Selv om det ikke var udlændinge, selv om vi ikke talte om udvisning, så er det jo det, som det betyder, den konsekvens, princippet har derude.
Og jeg er vitterlig bange for, at der sidder nogle danskere derude og tænker: Vi har en dommerstand, som er megaradikale alle sammen, og det er de måske mange af dem.
Men helt ærligt, jeg synes også, man politisk bør tage sin del af ansvaret, og det syntes jeg I flygter lidt fra.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-27:
Hvis en kriminel – vi kan kalde ham Jens – begår et røveri, som takseres til 1 år, og Jens så kommer i fængsel i 1 år og han så kommer ud og på førstedagen af sin løsladelse begår vold, som også takseres til 1 år, så får Jens 1 år mere – det er i alt 2 års fængsel. Hvis Jens begår røveriet og det voldelige overfald i den samme uge og de behandles sammen under en retssag, så får Jens ikke 2 års fængsel – så får han strafrabat, fordi han har begået tingene samtidig i stedet for at begå dem i forlængelse af hinanden og i forlængelse af afsoningerne.
Det kan vi ikke se nogen logik i, så derfor støtter vi det her beslutningsforslag, og det er noget, vi har ønsket igennem flere år.
Vi har sågar i vores økonomiske 2030-plan, som vi gik til valg på under folketingsvalget i 2019, afsat de 2 mia. kr., som det koster at gøre plads i fængselsvæsenet til flere mennesker, som skal sidde i længere tid, fordi de ikke længere får strafrabat.
Jeg er ikke sikker på, at Dansk Folkepartis forslag om et asylstop på den måde kan gennemføres under de givne konventioner, men det ser vi bort fra og går med vores opfattelse af, at strafrabatterne skal afskaffes, og vores egne forslag om, hvordan det skal finansieres.
Vi har ingen problemer med at sige – nu er hr. Jan E. Jørgensen desværre gået – at en person, som begår 50 indbrud og dermed generer 50 familier, skal have en samlet straf, som er så høj, at den godt kan komme til at overstige, hvad en person, der har begået en voldtægt, blive idømt.
Jeg er klar over, at en voldtægt er en meget større forbrydelse end et indbrud, men hvis man har begået 50 indbrud og dermed har generet 50 familier, der er kommet hjem til et ødelagt og gennemrodet hjem, hvor værdigenstande, man sætter pris på, er forsvundet, så tror jeg nok, man kan sige, at 50 indbrud sammenlagt er så stor en forbrydelse, at man godt kan forsvare, at straffen sammenlagt også overstiger, hvad straffen for én voldtægt har været.
Det ændrer ikke på, at en voldtægt er værre end et indbrud, men 50 indbrud er godt nok også slemt.
I øvrigt tror vi, at det er noget af det her, der kan afholde folk fra overhovedet at begå kriminalitet.
Jeg tror, at hvad angår de mennesker, der f.eks. begår 50 indbrud, så er der jo ikke tale om spontane indfald – der er tale om en karriere.
Der er folk, der har gjort karriere ved at begå indbrud, og det forhold, at de kan blive idømt meget hårdere straffe for al den skade, de forvolder over for 50 forskellige mennesker og 50 forskellige familier, kan, tror jeg – det er jeg faktisk overbevist om – føre til, at man fravælger karrieren som indbrudstyv, og så er der altså 50 familier, der slipper for den slags.
Oven i det kommer jo så også, at den slags mennesker, som kun får en latterlig lille straf for at have begået så mange indbrud, kommer hurtigt ud igen, og så kan de jo gå i gang med deres indbrud igen.
Hvis vi har dem siddende i fængslet, begår de i hvert fald ingen indbrud i den tid.
Så vi støtter beslutningsforslaget.
Pernille Vermund (NB), 2021-04-27:
Tak for det, og tak for en god ordførertale.
Jeg vil bare kort nævne noget.
Da vi sad og forhandlede politiforlig, var noget af det, som LA bragte med ind i forhandlingerne, og som vi satte stor pris på, selv om LA ikke er med i forliget, hele diskussionen om, at der jo er nogle typer af forbrydelser, som de facto er straffri, herunder bl.a. indbrud.
Der er så få indbrud, der bliver opdaget, og man kan begå en stribe indbrud uden at blive opdaget eller en stribe indbrud og så måske først blive opdaget efter 50 indbrud, og derfor er ordførerens tale så enormt relevant, også i den henseende.
Nu var det ikke ordføreren, der selv sad med i politiforhandlingerne, og desværre var I heller ikke med i aftalen, men jeg vil bare anerkende det arbejde, der blev lavet der, og det hænger også sammen med det, der bliver sagt her.
For det er jo rigtigt, at når der er forbrydelser, som nærmest de facto er straffri, hvad er incitamentet så til ikke at berige sig på andres bekostning igen, når man kan slippe af sted med det?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-04-27:
Tak for det.
Lad mig nævne nogle anekdotiske ting, man hører om en gang imellem.
Folk får på den ene eller anden måde stjålet elektronisk udstyr, som kan spores, og når de henvender sig til politiet og siger, at de kan se, at deres computer nu er i denne gade i det her husnummer, vil politiet alligevel ikke gå ind og hente den stjålne genstand derinde og sørge for, at der bliver en straf.
Så der bliver i politiets praksis tilsyneladende lagt for lidt alvor i det med berigelseskriminalitet, der begås mod private, hvilket betyder, at det er nemt at gøre en karriere ud af at være berigelseskriminel.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-27:
Jo, jo, fint nok, men det principielle, vi drøfter her, er jo, om man kumulerer straffene, at man lægger dem ovenpå.
Det er jo det, forslaget handler om.
Med det, ordføreren siger, går De Konservative vel også ind for dødsstraf, fordi det er den ultimative hårdeste straf, du kan få.
Så det, forslaget handler om her, er kumulation af straffe, hvor man bygger ovenpå.
Det vil sige, at hvis man begår 10 røverier på en tankstation, så vil man kunne få – hvad ved jeg? – 10-15 års fængsel.
Støtter De Konservative det princip, eller gør man ikke?
Mads Andersen (KF), 2021-04-27:
Jeg tror, at vi stod nøjagtig sådan her for en uges tid siden, hvor jeg sagde til ordføreren, at hver gang der kan straffes hårdere, når man begår kriminalitet i Danmark, så er vi som udgangspunkt positive over for det.
Rosa Lund (EL), 2021-04-27:
Der er ingen tvivl om, for nogen tror jeg, at Dansk Folkeparti har været bannerfører for en politik, hvor vi skal straffe kriminelle hårdere og hårdere.
F.eks. nævnes kriminalitetsforebyggelse slet ikke, og det er i min optik lige så vigtigt, ligesom det for mig er lige så vigtigt at sikre, at folk ikke begår kriminalitet igen, når de har været straffet én gang.
Så hvordan forhindrer vi det?
Det synes jeg er mindst lige så vigtigt.
For hvad er formålet egentlig for vores samfund?
Er det, at vi skal have så lidt kriminalitet som muligt, eller er det, at behovet for hævn skal tilfredsstilles i al evighed?
Jeg synes faktisk, at målet må være, at vi har så lidt kriminalitet som muligt.
Med det her beslutningsforslag ender vi utvivlsomt i et samfund, hvor vi får mere kriminalitet.
Jo flere gange du sidder i fængsel, og jo længere tid du gør det, jo større er sandsynligheden for, at du begår ny kriminalitet.
Med det her forslag ender vi jo i en situation, hvor en person, der eksempelvis er afhængig af heroin og derfor begår indbrud for at finansiere sit forbrug, ikke bare skal sidde 2 år i fængsel for seks indbrud på en aften, men derimod 12 år.
Vi kommer til at have en utrolig stor del af befolkningen i fængsel på den her måde, for hvis de når at komme ud, inden de dø, ifølge Dansk Folkepartis forslag, er risikoen for yderligere kriminalitet jo forøget.
Der er stater i USA, hvor de har det famøse three strikes and you are out-princip.
Hvis man eksempelvis maler graffiti på et hegn, ryger en joint og smadrer en rude, så er det direkte i fængsel på livstid.
Det er ikke langt fra den situation, vi kan få, hvis det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti bliver vedtaget.
Jeg tror, det er i vores alle sammens interesse at minimere mængden af kriminalitet.
Jeg tror også, det er i vores alle sammens interesse at sikre, at der ikke bliver begået kriminalitet igen, men jeg tror ikke, at det sker ved, at vi straffer hårdere og hårdere.
Jeg synes tværtimod, at vi har set, at den måde, Dansk Folkeparti har ført politik på i de seneste 20 år, ikke har virket.
Og så er vi selvfølgelig også, og det kommer nok ikke som nogen overraskelse, uenige i finansieringskilden til det her forslag.
René Christensen (DF), 2021-04-27:
Der er nok kun en enkelt, for vi bliver nok aldrig enige om det, og sådan er det, det skal der også være plads til.
Jeg vil bare spørge Enhedslisten til noget: Det største offer i en kriminel handling er ikke gerningsmanden.
Er Enhedslisten ikke enig i, at der også er nogle omkostninger for samfundet ved et simpelt indbrud?
Det kan godt være, man er socialt udsat og andet og heroinmisbruger, men man er inde og smadre et hjem hos en ganske almindelig familie; det kan være folk, der kommer på sygedagpenge; det kan være, man ikke kan lide at være i huset mere; det kan være, man bliver nødt til at flytte; det kan være, at børnene bliver bange for at opholde sig der, fordi man har haft den her oplevelse med, at huset har været gennemrodet.
Er Enhedslisten dog ikke enig i, at det ikke kun er gerningsmanden, der er offer?
Dem, der bliver udsat for forbrydelserne, er vel også ofre i de her sager?
Rosa Lund (EL), 2021-04-27:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Gerningsmanden er overhovedet ikke offeret.
Derfor er vi nødt til at have en retspolitik, som gør, at gerningsmanden ikke forårsager flere ofre, altså at den samme person ikke begår mere kriminalitet.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har en balance mellem det, vi kalder retsfølelsen, og så det, jeg før kaldte retsfornuften, altså hvordan vi sikrer, at der bliver mindre kriminalitet.
Selvfølgelig er der nødt til at være hensyn til begge dele, men jeg mener, at balancen er skæv her for Dansk Folkeparti.
Jeg mener simpelt hen ikke, det er fornuftigt, og jeg tror kun, der vil komme flere ofre ud af det.
Mads Andersen (KF), 2021-04-27:
Tak for det.
For at blive lidt i sporet omkring de amerikanske fængsler kan jeg fortælle, at min første forside på en avis for snart rigtig mange år siden var: Ung KU-formand ønsker amerikanske fængselsvilkår.
Med årene er jeg så blevet lidt blødere, altså i min politik, og jeg vil godt starte med at sige, at vi fra Det Konservative Folkepartis side faktisk er positive omkring det her forslag.
Det er vi selvfølgelig, fordi vaneforbrydere ikke skal belønnes for at lave den samme kriminalitet flere gange.
Den strafrabat, vi yder i dag, minder en lille smule om den rabat, man får, når man går ned til sin lokale tøjbutik, og uden at bruge for meget tid på den sammenligning kan man jo dér godt opleve at blive tilbudt at købe tre skjorter for to skjorters pris.
Der er tale om mængderabat, når man begår kriminalitet.
Vi mener, at det som udgangspunkt skal være retssikkerheden og den her retsfølelse, vi alle sammen taler så meget om, som vægter, når der er tale om flere lovovertrædelser.
Men vi vil dog også gerne lige løfte et par pegefingre og anerkende, at der skal tages højde for, at vi risikerer at ramme socialt udsatte og psykisk syge særlig hårdt med et forslag som det her.
Samtidig håber vi også, at der er flere ting, vi på en eller anden måde kan få masseret ind i diskussionen i Retsudvalget.
Det kunne være sådan noget som f.eks. kriminalforsorgen som helhed; det er blevet rejst et par gange.
Jeg håber jo aldrig nogen sinde, at penge skal være spørgsmålet i forhold til retsfølelsen, og det må aldrig nogen sinde være udgangspunktet, når vi diskuterer et tema som det her.
Samtidig er det muligt, at slå ned på nogle områder.
Jeg synes egentlig, justitsministeren imødekom det en lille smule, i forhold til at der jo bliver kigget på noget af det her med strafrabat.
Der er jo også nogle straftyper, hvor man ikke bruger strafferammen ordentligt og nok.
Men som udgangspunkt er vi sådan set positive nok til at drøfte det videre, men med de par pegefingre, vi har rejst her.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-04-27:
Jeg nåede det lige.
Det vil sige, at Det Konservative Folkeparti mener, at en biltyv, der har stjålet 50 biler, skal straffes hårdere end en voldtægtsforbryder.
For det er jo konsekvensen.
Mads Andersen (KF), 2021-04-27:
Jeg tror, jeg hørte mig selv sige, at der også skal kigges lidt på, hvad det er for nogle typer af forbrydelser, og det er det, jeg ligesom åbner lidt op for at man måske kunne gøre i Retsudvalget.
For jeg tror egentlig, at der er en sådan generel holdning om, at alle ønsker at straffe voldtægtsforbryderen, der har begået tre voldtægter, men at ingen egentlig ønsker at ramme den hjemløse, der begår fem butikstyverier.
Så jeg tror egentlig, man skal prøve at se, om ikke man kan komme lidt dybere ned i det her med, om der er nogle særlige områder, hvor vi i hvert fald om ikke andet skal straffe hårdere.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-04-27:
Men, altså, nu må ordføreren jo beslutte sig: Er man positiv over for forslaget, eller er man ikke?
For at sige, at der er nogle områder, der skal straffes hårdere, kan man jo godt.
Fint, det kan vi sikkert godt blive enige om.
Men at sige, at 50 biltyverier så skal straffes med 50 gange normalstraffen, som er 14 dages fængsel, hvilket så vil være hårdere end for en voldtægt, som typisk giver et par år i fængsel, synes jeg alligevel er ret besynderligt, og så er man altså ikke positiv over for forslaget.
Så vil De Konservative stemme for forslaget, eller vil de stemme imod forslaget?
Mads Andersen (KF), 2021-04-27:
Jeg vil holde fast i, at vi er positive omkring forslaget, og det er vi, også fordi noget af det, som er besluttet i politiforliget, jo er, at der skal kigges på strafrabat på flere parametre og i forhold til bureaukratiet i det.
Så jeg synes egentlig, at det er på sin plads, at man måske tager det ned og siger, at det her forslag så faktisk kan være med til at danne grundlag for at diskutere i Retsudvalget, om der også kan være tale om strafrabat på en forkert måde.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-27:
Jeg var egentlig lidt overrasket – måske i tråd med min kollega hr. Jan E. Jørgensen – for det her lyder lidt som nye toner fra Konservative.
Skal vi forstå det sådan, at Konservative nu mener, at man støtter fuld kumulation, hvor man altså bygger straffene oven på hinanden, så straffe for fem røverier kan give fem gange straffen for ét røveri?
Er det De Konservatives synspunkt?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-04-27:
Så jeg kvitterer for det.
Så vil jeg lige rette en misforståelse.
Det er ikke noget mål i sig selv for Venstre at bruge flest mulige råstoffer, tværtimod.
Vi vil gerne økonomisere med dem, og vi vil også gerne genbruge så meget som overhovedet muligt.
Vi ønsker bare at bygge den infrastruktur, som samfundet har brug for, f.eks. cykelstier og jernbaner og nogle veje, og det kræver nu engang nogle råstoffer, og det samme gør de byggerier, vi ser, når vi bygger daginstitutioner, boliger osv. rundtomkring i landet.
Så vi har brug for råstoffer.
Men jeg kvitterer for, at Frie Grønne gerne vil indgå i en beretning omkring det her.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-27:
Det er klart, at vi har nogle uenigheder, og det er jo fair nok.
Vi vil også gerne bruge råstoffer til cykelstier og jernbaner – ikke så mange til veje, for ikke at sige helst ingen.
Byggerier ser vi gerne at der bliver brugt meget mere træ i.
Men vi er klar.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-27:
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om det her møde med de her organisationer, som der var for et par måneder siden.
Jeg har også selv mødtes med dem, og jeg kunne godt tænke mig at høre om det, som ministeren taler om nu bør gå i gang.
Er det noget, der allerede er igangsat af ministeren oven på det møde?
For jeg kan huske, at der blev talt meget om, at der skulle følges op.
Så er det allerede igangsat?
Er det et arbejde, som er gået i gang, så vi hurtigt kan se en bevægelse på det her område, eller er det noget, der skal til at overvejes at sættes i gang?
Lea Wermelin (S), 2021-04-27:
Det er rigtigt, at vi har talt om det, og jeg har også selv talt med ordføreren om den her problemstilling.
For det er vigtigt, og der er også et behov for at sende et meget klart signal fra Folketingets side om, at vi passer på de fredede arter, vi har i Danmark.
I forhold til det møde, jeg havde med en række organisationer, har de jo netop også skrevet til regeringen med en bred bekymring i forhold til, hvordan vi egentlig kan sikre, at der sker en håndhævelse, men hvor der jo også er en række ting, som vi diskuterede på det møde, som kan spille ind.
Og det, som jeg tilkendegav på mødet, var, at vi fra regeringens side nu ville kigge ind i problemstillingen og så melde tilbage i forhold til en opfølgning, også med henblik på at have et nyt møde med organisationerne.
Det har vi ikke haft endnu, og forslaget her om at have en undersøgelse er sådan set noget, som vi gerne vil igangsætte, og som jeg også håber at vi kan blive enige om, også med forslagsstillerne, vil være en god idé at gøre.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-27:
Jeg kunne så godt tænke mig sådan lidt mere principielt at høre: Når jeg sidder og ser de her historier om mennesker, der er ude at dræbe dyr, endda fredede dyr, og jeg ser de straffe, der kommer, altså 40 dages betinget fængsel for at forgifte nogle havørne, 40 dages betinget fængsel for at skyde en ulv, mener ministeren så, at det i forhold til retsfølelsen, når man ser på det niveau af kriminalitet, er en høj nok straf?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-27:
Tak til ordføreren for en god tale, der kommer bredt omkring og også peger på nogle vigtige problematikker, i forhold til hvordan vi kan få opklaret mere af det her: whistleblowerordninger, at bruge lokalsamfundene, jægerne osv.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre sådan lidt mere principielt, når vi ved, at de her former for kriminalitet, og det er jo overlagt, hvis man går ud og lægger gift ud, som rovfugle skal spise og dø af, sker i ikke særlig tæt befolkede områder, og at det derfor tit er svært at opklare, hvordan det er sket.
Man ved så også, at hvis man endelig bliver fanget, får man en meget, meget mild straf – ja, selv hvis man har skudt en ulv, kan man efter et par år få lov til at jage igen.
Tror ordføreren ikke, at efterforskning og straf går hånd i hånd, og at straf – når det nu er så svært at opklare og man også ved, at man i dag stort set ingen straf får, hvilket betyder, at der ikke er nogen konsekvens – derfor også er en del af det billede, der skal undersøges her?
Karin Gaardsted (S), 2021-04-27:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er enig i, at det er overlagt kriminalitet.
Det er gjort med vilje og med det formål at skade eller udrydde dyr eller at indsamle dem, fordi man er besat af en samlermani.
Og til det der med, at man får en lille straf, vil jeg sige ja, men at der altså er nogle tillægsstraffe, og det er, at man bliver hårdt dømt i sit lokalområde, og at man bliver en rød klud for de organisationer, som man har været medlem af, f.eks. jagtforeninger, eller i de tillidshverv, som man måtte have inden for de organisationer.
Der bliver man simpelt hen smidt ud med sådan en fart, fordi man ikke kan have folk, der ødelægger og dræber ude i naturen, til at sidde i de organisationer.
Så der er altså en tillægsstraf.