runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2017-12-19:
Beslutningsforslaget drejer sig om et dansk bidrag til »Operation Sea Guardian«.
Danmark har tidligere deltaget i operationens forgænger, og det drejer sig jo om at bekæmpe maritim terror i Middelhavet.
Det er selvfølgelig en opgave, som Dansk Folkeparti mener er vigtig, og eftersom vi har kapaciteten og evnen og muligheden, er der ikke tvivl om, at vi mener, at man bør støtte det danske bidrag.
Så Dansk Folkeparti støtter beslutningsforslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-12-19:
Det kan jo gå hurtigt, når det er noget, vi alle sammen er forholdsvis enige om.
Og enige er vi i hvert fald også fra Venstres side.
Vi synes, det er rigtig positivt, at vi nu på den måde kan bakke op om NATO i en så vigtig operation.
Det er jo reelt en videreførelse af den, der har været siden angrebet den 11. september 2001; nu har den så et nyt navn, men strategien er lidt den samme, nemlig at vi skal have en tilstedeværelse, som gør, at vi kan sikre en form for mere stabilitet i en del af Europa, som godt kunne trænge til mere stabilitet.
Og samtidig kan vi også sikre, at vi får et antiterrorberedskab, sådan at vi kan beskytte vores allierede mod eventuelle angreb.
Det er faktisk, synes vi selv, en form for hæder, at vi bliver sat i så høj kurs, at vi også kan bruges på den måde, som det nu bliver stillet i udsigt.
Så hundrede procent støtte fra Venstre til det her forslag.
Christian Juhl (EL), 2017-12-19:
Socialdemokratiets ordfører fortalte, at det også var en indsats over for cyberkriminalitet.
Jeg kan ikke lige forstå, hvordan man sender skibe ned i Middelhavet for at bekæmpe cyberkriminalitet.
Jeg troede, det var et helt andet sted, f.eks. et sted, hvor der var mange computere og den slags, at man prøvede at bekæmpe den slags.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-12-19:
Jeg forstod ikke helt, om det var et spørgsmål til mig, eller om det var til en anden ordfører.
Det er lidt svært for mig at stå og redegøre for andre partiers holdning, så det synes jeg man skal spørge den relevante ordfører om.
Christian Juhl (EL), 2017-12-19:
Det står i papirerne, at der er en høj risiko for cyberkriminalitet, og det skulle være en af årsagerne til, at vi sender skibe ned i Middelhavet.
Og da ordføreren er en del af forliget eller aftalen her, forventede jeg, at man kunne svare på den slags ting.
Derfor vil jeg spørge en gang til: Hvordan i alverden skal man bekæmpe cyberkriminalitet nede i Middelhavet?
Jeg ser det da mere som en slags forsøg på at skræmme flygtninge væk fra Europa, end jeg ser det som noget som helst andet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-12-19:
Altså, allerførst hjælper det at stille spørgsmålet til undertegnede, hvis jeg skal svare på spørgsmålet.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at der ikke står, at vi skal ned at bekæmpe cyberkriminalitet.
Der står, at cybertruslen mod Danmark er meget høj, og det er den desværre generelt.
Det er den især fra forskellige lande, men også fra forskellige grupperinger, og derfor er det en udfordring.
Vi har ikke nogen illusion om, at det støtteskib eller den fregat, der bliver sendt derned, nu skal til at tage aktiv del i kampen mod cyberkriminalitet.
Det har vi heldigvis andre rigtig gode enheder til.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-19:
Altså, Det Radikale Venstre har som udgangspunkt, at man skal følge konventionerne og de aftaler, der er lavet i EU.
Hvis nogen kan det, må det være ministeren, som har ansvaret for fartøjet og ved præcis, hvor det skal være, og hvornår det sejler hvor.
Men jeg tror ikke, der er nogen af de ærede medlemmer af Folketinget, der er i stand til at give den garanti til Enhedslisten.
Nick Hækkerup (S), 2017-12-19:
Men bekymringen er jo relevant.
Derfor synes jeg også, at vi i dialog med forsvarsministeren og regeringen i øvrigt har prøvet at adressere de her problemstillinger bredt i Folketinget.
Der, hvor jeg bare tror at skillelinjen og forskellen mellem os er, er i spørgsmålet, om man også skal være til stede, når man godt ved, at der er ting, som er besværlige.
Altså, det her med at engagere sig i en kamp mod nogle som ISIL er så vigtigt, at man bliver nødt til at gøre det, også selv om der vil opstå en række besværlige spørgsmål.
De besværlige spørgsmål må så selvfølgelig håndteres så godt som muligt undervejs.
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Jamen jeg er glad for, at ordføreren i det mindste anerkender den kæmpeindsats, som rigtig, rigtig mange danskere yder på vegne af bl.a. det Folketing, som vi har her.
Vil ordføreren så rette sig selv, når nu jeg siger, at det er forkert at sige, at regeringen er ved at vende sig mod den internationale indsats?
Er ordføreren enig med mig i, at det simpelt hen er en lodret forkert formulering?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Nej, det vil jeg ikke indrømme, jeg synes jo snarere tværtimod.
Jeg synes, at det er meget mærkeligt, at vi har en statsminister, der skriver under på New York-deklarationen om, at kvoteflygtningesystemet og genbosættelsesindsatsen skal styrkes, og så modtager vi ikke selv nogen kvoteflygtninge – det er da hykleri.
Pernille Bendixen (DF), 2017-12-19:
Det er, som om vi er på hver vores planet, at ordføreren er i én verden, og at vi andre er i en anden verden, og ordføreren snakker rigtig meget om, at det sender nogle dårlige signaler.
For kan ordføreren ikke anerkende, at det har nogle virkelig store konsekvenser, særlig økonomisk, men jo også kulturelt, for Danmark, når vi modtager så ufattelig mange flygtninge og asylansøgere til Danmark?
Hvis vi så oven i det også skal have ekstra kvoteflygtninge, kan ordføreren ikke anerkende, at det faktisk har nogle rigtig store konsekvenser for de danske borgere?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Det, jeg gerne vil bekræfte, er, at jeg ikke har hørt et eneste af de mennesker, som hr. Marcus Knuth omtaler, altså de danskere, som yder en kæmpe indsats med at hjælpe i nærområderne, og som er derude i frontlinjen, bakke op om, at det er en god idé, at Danmark siger nej til kvoteflygtninge, snarere tværtimod, så har jeg hørt rigtig mange, der siger, at det er rigtig, rigtig vigtigt – også i den her tid, og særligt i den her tid – at bakke op om FN's kvoteflygtningesystem.
Der er rigtig mange mennesker, der gør det rigtig godt, og vi yder også en stor økonomisk indsats.
Men det her – og det er jo derfor, vi indkalder til den her forespørgselsdebat – er et meget, meget stort skridt at tage i den forkerte retning, fordi det signalerer, at man kan begynde at sige nej til kvoteflygtninge.
Pernille Bendixen (DF), 2017-12-19:
Det kunne Danmark meget vel også både have råd og overskud til, hvis det var, at vi ikke havde så mange andre flygtninge og asylansøgere, og det er jo derfor, man har valgt at sætte det hele på standby lige nu.
Så synes jeg jo bare, det er oplagt at spørge: Hvor i alverden vil Alternativet finde alle de mange milliarder, det koster, til alle de flygtninge og asylansøgere og kvoteflygtninge, der skal komme ind?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Til det første spørgsmål om andre flygtninge, og hvis vi ikke modtager dem: Det er jo lige præcis det, der er med kvoteflygtningesystemet.
Hvis man i virkeligheden helt globalt kunne blive enige om et kvoteflygtningesystem, så ville vi ikke have nogen spontane flygtninge i Danmark.
Kvoteflygtninge er en måde at tage flygtninge til Danmark på, som er screenet fra det pågældende land af FN.
I forhold til finansieringen håber jeg, at ordføreren deltager i finanslovsdebatten på fredag.
For jeg kan jo fortælle ordføreren, at Alternativet har fremlagt et fuldt finansieret finanslovsforslag, hvor vi siger ja til at modtage kvoteflygtninge og mere end 500, som er fuldt finansieret.
Så ja, det handler fuldstændig om, hvordan man prioriterer midlerne her i Danmark.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Det, som den her debat går ud på, er lige præcis at holde de indenrigspolitiske konsekvenser op mod de udenrigspolitiske konsekvenser.
Og nej, jeg er ikke enig med ordføreren.
Jeg mener godt, at Danmark kan holde til at tage de 500 kvoteflygtninge hvert år, som vi har taget i rigtig mange år, og jeg mener også, at vi har råd til at tage flere.
Nej, det mener jeg ikke.
Jeg mener, at kvoteflygtningesystemet er helt afgørende for at kunne være med til at aflaste nærområderne ved at tage de svagest mulige flygtninge og forhindre, at de er nødt til at gå via menneskesmuglere osv.
Henrik Dahl (LA), 2017-12-19:
Så uanset hvor store de økonomiske og sociale omkostninger er for de mennesker, der bor i Danmark, skal vi altid tage kvoteflygtninge?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Jeg mener, at kvoteflygtningesystemet er helt afgørende for, hvordan vi får løst flygtningeproblematikken fremadrettet.
Marcus Knuth (V), 2017-12-19:
Jeg synes helt ærligt, at det grænser til en direkte fornærmelse af de rigtig, rigtig mange danskere, der yder en enorm indsats – ofte med livet som indsats – i nærområderne at sige eller i hvert fald insinuere, at regeringen er ved at vende sig mod det internationale samarbejde.
Altså, vi har rigtig, rigtig mange gode folk fra vores Udenrigsministerium og fra forsvaret, der er i og omkring Irak, der er i og omkring Syrien, og som yder en banebrydende indsats – ikke bare ved, at Danmark støtter op omkring de mange internationale organisationer, der hjælper i området, men ved, at vi har danskere, der decideret personligt er engageret i den her indsats.
Så at insinuere, at vi ikke vil hjælpe internationalt, synes jeg er en direkte fornærmelse.
Nu ved jeg ikke, om ordføreren lyttede til udenrigsministerens opsummering af de punkter, der soleklart viser, at hvis man ser på fakta, er vi i et af de lande i verden, der yder mest.
Kan ordføreren bekræfte, at Danmark er et af de lande i verden, der yder mest i nærområderne?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Tak for spørgsmålet.
De facto er Danmark jo udtrådt af kvoteordningen.
Regeringen har klart meldt ud, at det skal der ikke.
Christian Langballe (DF), 2017-12-19:
Jamen det er jo simpelt hen forkert.
Altså, kvoteordningen er suspenderet midlertidigt – det er det, der er forholdet.
Så tag da og sig det.
Det, jeg så godt kunne tænke mig at vide noget om – altså hvis vi endelig skal diskutere fakta, og det kan da være, at de på et eller andet tidspunkt kommer på bordet, så vi kan få en ordentlig debat – er, om ikke der er noget hensyn at tage til Danmark og danskerne i forhold til at modtage flygtninge?
Hvem bestemmer, hvor mange flygtninge vi skal modtage?
Jeg vil mene, at det gør vi her i Folketinget.
Jeg vil mene, at det er danskerne.
Og jeg vil mene, at det ikke bare er sådan et lille tåbeligt, latterligt indenrigspolitisk anliggende, men at det faktisk er væsentligt, at vi i et folkestyre er med til at bestemme, hvilken flygtningepolitik der bliver ført herhjemme, og at den ikke bare lægges i overnationale organer som FN og EU.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-19:
Jeg synes jo lige præcis, at det er rigtig vigtigt, at vi lægger nogle af de her beslutninger i internationale organer, for kun på den måde kan vi få en fælles løsning globalt.
Der er så mange mennesker på flugt i dag, at det kan Danmark ikke klare alene.
Vi er nødt til at samarbejde med andre lande om at finde ud af, hvordan vi håndterer flygtningekrisen.
Og der er kvoteflygtningesystemet et rigtig, rigtig godt system, som lige præcis i lokalområderne screener, hvad det er for nogle flygtninge, man kan sende direkte til lande som f.eks. Danmark, som kan tage imod de her mennesker, så vi undgår, at de kaster sig ud i de flugtruter, hvilket jeg også håber at ordføreren for Dansk Folkeparti er enig i ikke er særlig hensigtsmæssigt.
Så jeg er helt klart af den opfattelse, at internationale systemer på det her område er helt afgørende, også for Danmark.
Christian Langballe (DF), 2017-12-19:
Jeg må godt nok sige, at hvis vi nu skal have en saglig folkelig debat om det her emne, ville det godt nok klæde debatten, hvis ordføreren lod være med at lade propagandamaskinen køre og bulldoze hen over faktuelle forhold, som man slet ikke gør rede for, og foregive, at der er en situation, som overhovedet ikke eksisterer.
For det første påstår ordføreren, at Danmark er udtrådt af kvotesystemet.
Det mangler jo totalt sagligt belæg.
Altså, det er, som om man fra ordførerens side – og sådan er det jo gerne med propagandister – gerne vil have en virkelighed, som passer til ens eget billede af den, og så bare stiller en masse præmisser op, som overhovedet ikke har nogen gang på jorden.
Hvor står det henne, at Danmark er udtrådt af kvoteordningen?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-19:
Tak for det.
Jeg har to spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører.
For det første er der de her cirka 20 kvoteflygtninge årligt, som vi i en lang årrække har taget, de såkaldte twenty or more, der er særlig behandlingskrævende, og som Socialdemokratiet altså mener at vi fortsat skal tage.
Det vil sige, at vi ifølge Socialdemokratiet ikke bare skal tage 0 kvoteflygtninge om året, men at vi skal tage cirka 20 kvoteflygtninge om året, nemlig særlig behandlingskrævende kvoteflygtninge.
Mit spørgsmål er, om Socialdemokratiet vil være med til at fremsætte et beslutningsforslag her i salen om, at Danmark fortsat og altså hvert eneste år skal tage de såkaldte twenty or more.
Det andet spørgsmål er: Det er jo totalt uklart for alle og enhver, hvornår Danmark igen ifølge regeringspartierne skal begynde at tage kvoteflygtninge.
Det er også uklart for mig, hvornår Socialdemokratiet mener at Danmark er klar til igen at tage imod kvoteflygtninge.
Har Socialdemokratiet diskuteret, hvad der skal til, for at Danmark igen kan tage kvoteflygtninge, og hvad er man kommet frem til?
Altså, hvornår mener Socialdemokratiet helt konkret at Danmark igen vil være i stand til at give beskyttelse til cirka 500 kvoteflygtninge årligt?
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-19:
Til det første spørgsmål vil jeg sige, at det ikke er vores holdning, at Danmark skal tage 20 kvoteflygtninge.
Vores holdning og vores udgangspunkt er, at vi skal tage 500, ligesom vi har gjort det i mange år.
Vi har støttet et midlertidigt stop, og mens det midlertidige stop er der, synes vi så, at vi skal tage imod de 20-30 stykker, der er kommet hertil på den her særlige twenty or more-ordning.
Hvis der viser sig et flertal i Folketinget – det kan jeg så ikke lige få øje på, men hvis der gør det – som gerne vil støtte, at Danmark skal tage imod de her 20-30, altså twenty or more, med særlig behandlingskrævende sygdomme, så vil vi meget gerne være med til at vedtage det.
Men jeg kan bare ikke lige få øje på det flertal.
På det andet spørgsmål om, hvorvidt vi har diskuteret, hvornår vi helt konkret kan modtage dem, er svaret: Nej, det har vi ikke.
Altså, vi har ikke nogen fast formel, som vi kan putte en masse faste kriterier ind i og så trykke på knappen, og så står der, hvornår vi kan tage hvor mange kvoteflygtninge.
Som jeg har forstået lovforslaget og særlig de svar, der er kommet på nogle spørgsmål i forbindelse med lovforslaget, så er det også den nuværende regerings udgangspunkt, at man vil budgettere med 500 kvoteflygtninge.
Og jeg vil i hvert fald gerne sige fra vores partis side, at det bliver vores udgangspunkt, hvis vi på et tidspunkt sidder i regering, at det ikke vil være 10.000, det vil heller ikke være 0.
Det vil være 500.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-19:
Jeg er sådan set enig med den socialdemokratiske ordfører i, at det er værd at diskutere den europæiske flygtningepolitik, og at det bør man også gøre på en ny måde, så det ikke bliver sådan, som det er i øjeblikket, hvor det er dem, der har penge, der får chancen.
Men behøver det hænge sammen med, at man skal sige nej til de her 500 kvoteflygtninge, som vi modtager i øjeblikket?
Det er den sammenhæng, jeg synes ikke nødvendigvis behøver være der.
Jeg har stort set ikke mødt en eneste socialdemokrat, som synes, det er en god idé.
Hvorfor ikke?
Fordi det ligger dybt i den socialdemokratiske politik, at vi skal have den her internationale solidaritet.
For det handler om international solidaritet.
Det handler om respekt for FN, og det, at man fjerner sig fra det, er så langt fra, hvad der har været traditionen i den socialdemokratiske flygtningepolitik.
Det er derfor, jeg ikke forstår, at 500 kvoteflygtninge, som man ikke vil tage imod, skal få den konsekvens, at Socialdemokratiet på den måde helt melder sig ud – for det er realiteten – af den internationale solidaritet.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-19:
Tak, og tak for analysen af det socialdemokratiske bagland.
Det er et bredt parti, der spænder vidt, og jeg oplever som regel, at der både er folk, der står på den ene side af folketingsgruppen og kræver, at der bliver trukket endnu hårdere i håndbremsen, og nogle, der står på den anden side.
Så jeg føler egentlig, at jeg står meget godt midt i mainstream af, hvad flertallet i vores parti mener.
Om den internationale solidaritet vil jeg sige, at måske bortset for årene 1945, 1946 og 1947 har jeg svært ved at forestille mig nogen tid i danmarkshistorien, hvor vi har hjulpet flere og mere, end vi har gjort de sidste par år.
Jeg kan ikke komme i tanker om det.
Vi har brugt rekordmange penge på humanitær bistand i nærområderne.
Vi har modtaget rekordmange flygtninge hertil på forholdsvis få år.
Jeg synes ikke, det danske samfund har noget at skamme sig over, og jeg synes nogle gange, når man lytter til partierne til venstre for Socialdemokratiet, at der bliver pisket en stemning op, som om danskerne skal krybe langs panelerne.
Det synes jeg faktisk ikke vi burde gøre.
Jeg kan ikke komme i tanker om noget tidspunkt, hvor det danske samfund har hjulpet så mange, som vi har gjort de sidste par år.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-19:
Nej, nej, vi skal da ikke skamme os, det er der jo ingen der siger.
Det er ikke det, det her handler om.
Det handler om at få nogle løsninger på det enorme flygtningeproblem.
Hvis man har været i flygtningelejre i nærområderne, ved man, hvad det er for udfordringer, meget fattigere lande står over for.
Det betyder jo ikke, at jeg hermed siger, at vi skal gøre det samme, som man gør i Jordan og i Kenya osv.
Det er ikke det, jeg siger.
Jeg siger bare, at vi er nødt til at se det her relativt, også i forhold til hvad der sker andre steder i verden.
Det er derfor, den her internationale solidaritet gennem FN-systemet er så fantastisk vigtig og har været en fuldstændig fast integreret del af den socialdemokratiske politik.
Og det er derfor, jeg synes, at Mattias Tesfaye måske godt kunne reflektere lidt mere systematisk over – det ved jeg han kan; han kan reflektere, det ved jeg – om det her nu også er klogt i forhold til flygtningepolitikken.
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-19:
Men jeg tror også, det er vigtigt at få sagt, at hver gang der er en person, der står på dansk jord og siger asyl, så koster det omkring 200.000 kr.
Og hver gang vi bruger 100 kr. på vedkommende, bruger vi, som situationen i Vesten er lige nu, 1 kr. på flygtninge, der opholder sig i nærområderne.
Jeg synes også, det bør være de venstreorienteredes opgave at stille sig selv det kætterske spørgsmål: Er vi virkelig sikre på, at det er de flygtninge, der ankommer til Europa, der skal afgøre, hvorvidt Socialdemokratiet eller resten af Folketingets partier lever op til den internationale solidaritet?
Jeg mener faktisk, at det, at det i de sidste par år er lykkedes os at nedbringe den spontane asylstrøm, og at vi så til gengæld har skruet op for den humanitære bistand, i virkeligheden er langt mere solidarisk.
Det mener jeg faktisk det gør.
Finn Sørensen (EL), 2017-12-19:
Jeg kan forstå, at ordføreren mener, at ordningen med kvoteflygtninge er fin nok; Danmark skal bare ikke løse sin del af opgaven og tage 500, som vi ellers har taget i årevis.
Så spørger jeg ordføreren: Er det så godt eller skidt for kvoteordningen som sådan, at Danmark på ubestemt tid siger nej til at tage de 500, vi plejer at tage imod?
Man kan også spørge på en anden måde: Vil det være godt eller skidt, hvis flere lande gør ligesom Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-19:
Jeg vil godt lige anholde, at Danmark har truffet en beslutning på ubestemt tid.
Der er truffet en konkret beslutning i to konkrete år, som vi har bakket op om.
Er det så godt eller skidt for FN's kvoteflygtningeprogram med den beslutning?
Det har selvfølgelig været skidt.
Det ville jo være helt idiotisk at påstå, at det har været godt for det program.
Det er også derfor, jeg mener, at vi bør arbejde os hen imod en situation, hvor kvoteflygtningeprogrammet kommer til at fylde noget mere, og hvor den naturlige måde som flygtning at bosætte sig på i Europa, bliver som kvoteflygtning og ikke gennem den spontane asylstrøm.
Der kunne jeg godt nogle gange savne Enhedslisten i diskussionen og i opbakningen til den politik, der ville være i stand til at begrænse den asylstrøm, for jeg synes nogle gange, når jeg diskuterer det her med Enhedslisten, at partiet på den ene side ikke ønsker at være med til at vedtage lovgivning, der begrænser den spontane asylstrøm, men på den anden side ønsker – må jeg så forstå på det forslag til vedtagelse, der er læst op – endnu flere kvoteflygtninge.
Det er det, jeg mener er uansvarligt og i sidste ende ikke noget, der kan være særlig gennemtænkt.
Pernille Bendixen (DF), 2017-12-19:
Tak for det.
Nu kan jeg så forstå, at Socialdemokratiet har tænkt sig at støtte op om L 80 i morgen, når det skal tredjebehandles.
Anerkender ordføreren så, at når man vedtager det, vil det være op til den til enhver tid siddende minister at bestemme, hvor mange kvoteflygtninge der skal ind, og at grænsen så måske pludselig bliver hævet fra 500 til 10.000?
Mattias Tesfaye (S), 2017-12-19:
For det første vil jeg sige, at jeg ikke synes, det er et bluffnummer.
Det er en politisk vision, som jeg tror der er behov for, hvis Europas asylpolitik skal vendes på hovedet, og det trænger den i den grad til.
Så siger Alternativets ordfører, at Socialdemokratiet mener, at alle skal være fuldt integreret.
Det har jeg ikke på noget tidspunkt sagt.
Jeg har sagt, at den spontane asylstrøm, familiesammenføringerne og hvordan det i det hele taget går med integrationen, må være de kriterier, der ligger til grund for, hvordan vi indretter kvoteflygtningesystemet.
Så siger Alternativets ordfører, at vi ikke har taget mange spontane asylansøgere.
Det synes jeg er helt, helt forkert.
Vi har taget rigtig mange – rigtig mange.
Man kan ikke bare kigge på det enkelte år.
Det danske samfunds evne til at modtage folk og integrere folk er jo ikke noget, der svinger fra år til år.
Det afhænger jo af, hvor mange vi har taget de sidste 5, 10, 15, 20 år.
Derfor mener jeg ikke, at man bare kan sige, at der er kommet få i 2017, og så er alle problemer løst – desværre.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-12-19:
Det er jo let nok at sige, at man synes, at udgangspunktet skal være, at Danmark tager imod kvoteflygtninge, men bare ikke lige nu.
Det er især let, hvis man så ikke vil svare på, hvad der skal til, for at Danmark igen kan give beskyttelse til kvoteflygtninge.
Og jeg kan forstå, at det har Socialdemokratiet ikke diskuteret.
Man er i hvert fald ikke kommet frem til noget svar på, hvad der skal til, for at Danmark kan give beskyttelse til kvoteflygtninge.
Så må jeg jo spørge til ordførerens holdning.
Kan ordføreren løfte sløret for, hvad der skal til, for at Danmark igen kan give beskyttelse til kvoteflygtninge?
Ordføreren og Socialdemokratiet er jo kommet frem til, at på nuværende tidspunkt kan Danmark ikke give beskyttelse til kvoteflygtninge.
Så må ordføreren og Socialdemokratiet jo også have en eller anden idé om, hvad det er, der skal til, for at Danmark igen kan gøre det, som Anker Jørgensen startede i 1979, nemlig fast at tage imod kvoteflygtninge.