runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2019-11-19:
Det svar havde jeg jo nok forventet, for vi har jo set, hvordan Radikale Venstre igennem tiderne har ført en udlændingepolitik, som i den grad har skadet Danmark år efter år.
Så vil Det Radikale Venstre på et eller andet tidspunkt komme med et forslag, som vil kunne løse disse integrationsproblemer?
Eller hvad er egentlig Det Radikale Venstres fremtidsscenarie for Danmark, hvis man ikke får bremset den indvandring, som i så høj grad har skadet landet og skabt så mange konflikter?
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-19:
Jeg kan godt høre, at det ikke er noget, man får et svar på fra nogen her i forsamlingen.
Jeg glemte selvfølgelig at spørge Socialdemokratiet, om de kunne stå inde for det, hvis kommissionen kom med et forslag, der ikke ville hæve ydelserne.
Det kan vi altid tage en anden gang.
Jeg skal bare lige høre, om hr. Karsten Hønge virkelig synes, at det er i orden, at en familie på hjemsendelsesydelse, som har tre eller flere børn, skattefrit kan få 36.000 kr. om året.
Det skal enhver dansker, der er på arbejdsmarkedet.
Karsten Hønge (SF), 2019-11-19:
Det skal den her dansker på arbejdsmarkedet jo ikke, i og med at man ikke betaler skat af fripladser i daginstitutioner eller af børnetilskuddet i øvrigt.
Det her handler om, at vi jo ikke kigger på andet, end hvor der er børn, der har behov for at få et bedre liv.
Det er det, vi kigger på.
Jeg har ikke det behov, som hr. Bent Bøgsted øjensynligt har, nemlig at dele folk op i kasser efter etnicitet, og så er der nogle, der skal have, og andre, der ikke skal have.
Jeg kigger på, hvor der er fattige børn.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-19:
Når SF taler om fattigdomsgrænse og fattige børn, kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til, om det er den fattigdomsgrænse, som SF og Thorningregeringen havde, man ønsker at genindføre for at have en relativ fattigdomsgrænse, som altså er den samme som den, man havde under Thorningregeringen.
Karsten Hønge (SF), 2019-11-19:
Jeg er helt sikker på, at tal, som jeg ikke lige har med mig her, vil kunne dokumentere, at jo mere vi investerer i børnene, jo bedre liv får de.
Og i den forstand er det jo også med til at give pædagogerne bedre muligheder.
Sagligt set er der jo selvfølgelig altid grund til at diskutere fattigdomsgrænser.
Jeg vil jo ikke påstå, at den fattigdomsgrænse, som SF lægger til grund, er den eneste, der kan bruges.
Den, vi lægger til grund, er den, som bliver brugt af Danmarks Statistik.
Det er, hvis et barn har været i fattigdom i 1 år, men selvfølgelig kan man da godt, hvis man ønsker at se på nogle andre effekter, argumentere for, at det så skulle være en 3-årig periode i fattigdom.
Så det anerkender jeg.
Selvfølgelig er det en diskussion, men vi kan se dokumentation for, at bare 1 år i fattigdom er noget, der slår igennem siden hen i et menneskes liv: i valg af uddannelse, risiko for at komme på førtidspension osv.
Det er én diskussion.
Den anden er så det med den relative fattigdom.
Det er jo det, som har effekten på mennesker, og det er jo, at man oplever fattigdom, og fattigdom er forskellig fra land til land.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-19:
Nu er det jo så Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som kører med den 1-årige definition.
Efter 3 år er det 73 pct.
Det vil sige, at der er en ret stor mobilitet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til den, når SF taler om det her.
Er det den relative fattigdomsgrænse?
Er det den absolutte fattigdomsgrænse, vi taler om?
Det var SF's ordfører selv, som sagde, at der er kommet langt flere fattige børn i Danmark.
Det er jo ikke korrekt, men afhænger af, hvilken opgørelse man kigger på.
Karsten Hønge (SF), 2019-11-19:
Jeg bekræfter bare, at der findes og det kan være okay at operere med forskellige typer af fattigdomsbegrebet; det anerkender jeg, fordi det gør man jo i de kredse, hvor man arbejder med det her.
kan man selvfølgelig godt argumentere for, at der er en 3-årig fattigdomsperiode, inden man måler det.
Vi vælger så den her, som Arbejderbevægelsens Erhvervsråd og Danmarks Statistik arbejder ud fra, fordi vi kan konstatere, at det faktisk kan måles efter 1 år.
Det er rigtigt – heldigvis – at der så er rigtig stor udskiftning i det, men det er jo én diskussion.
Den anden handler om den relative fattigdom, som jo er den, der også slår igennem, fordi det er uligheden, der rammer folk på bunden.
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Hvor mange ekstra pædagoger kunne man have ansat for de penge, som SF nu er med til at bruge på at hæve de sociale ydelser til primært arbejdsløse indvandrere og flygtninge?
Samira Nawa (RV), 2019-11-19:
Når det ikke bekymrer mig, er det, fordi jeg ganske enkelt ikke tror på, at en lille smule mere i ydelse til hårdt trængte familier skulle være en åben ladeport her til Danmark – det tror jeg ganske enkelt ikke på.
Og hvis vi ser på det her lovforslag, vi har til behandling, handler det jo ikke om flygtningefamilier, det handler ikke om udlændingefamilier, sådan som fru Marie Krarup gerne vil have til at lyde som om; det handler om, at der er nogle børn i Danmark, der er økonomisk trængte, og det er dem, vi gerne vil give en håndsrækning.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-19:
Tak for det, formand.
Når ordføreren siger, at det ikke handler om udlændingepolitik og indvandring, må jeg sige, at der i lovforslaget også ligger, at den nedsættelse af integrationsydelsen på 1.000 kr., som man var ved at blive enige om i den tidligere regering, bliver fjernet, og det har jo noget med indvandring at gøre.
Men ordføreren svarede ikke rigtig på det spørgsmål, der kom fra hr. Morten Dahlin: Vil Radikale acceptere, hvis ydelseskommissionen kommer med et udspil, der ikke hæver ydelsen for indvandrere?
Vil Radikale så sige: Okay, det er godt, så kører vi videre med det forslag?
Eller har Radikale et krav om, at der skal komme en stigning i ydelserne, når ydelseskommissionen kommer med sit udspil?
Samira Nawa (RV), 2019-11-19:
Radikale har ikke udlændingepolitiske briller på i den her sag.
Men når det så alligevel kommer til at få allermest gavn for folk med flygtningebaggrund, er det jo, fordi den tidligere regering havde en politik om, at man ville ramme mennesker med udenlandsk baggrund hårdest muligt, og derfor satte man ydelsen særskilt ned for de mennesker, der var her og har flygtningebaggrund.
Derfor er det klart, at det, hvis man som jeg og som Radikale har det sigte at hjælpe dem, der er økonomisk allerhårdest stillet, jo så er der, man hjælper mest.
Men det udlændingepolitiske må stå for ordførerens partis egen regning.
Karsten Hønge (SF), 2019-11-19:
Det er nærmest social kontrol.
Nu vil ordføreren til at bestemme, hvor jeg kigger hen.
Det kommer nu nok ikke til at ske.
Det er måske, fordi jeg har set så rigeligt på hr. Bent Bøgsted gennem tiderne.
Jeg kigger lige præcis den vej, jeg har lyst til at kigge hen.
Svaret på spørgsmålet er, at det er ligesom at gå i gang med en kanelsnegl, hvor vi tager lagene af, og på et tidspunkt er vi inde i midten, og det er, når ydelseskommissionen kommer med sit forslag.
Så jeg kan simpelt hen ikke tage stilling til det endnu.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-19:
Det syn, vi har på udlændingepolitikken,
står vi også ved i Dansk Folkeparti.
Det er helt klart.
Hvorfor skulle de gøre en indsats selv for at rejse hjem, hvis de kan få nogle store ydelser?
Det, som Radikale gør, er at sige: I får en rigtig stor ydelse; kom bare til Danmark, så får I en stor ydelse.
Men jeg har ikke fået svar på endnu, om Radikale vil acceptere, at der kommer et udspil fra ydelseskommissionen, hvor ydelserne ikke bliver hævet.
Samira Nawa (RV), 2019-11-19:
Her er bestemt ikke tale om store ydelser.
Der er tale om et lille tilskud til en i forvejen ret lav ydelse.
Det vil jeg gerne slå fast.
Jeg afventer, at der bliver nedsat en kommission, og det er et arbejde, som jeg faktisk venter utålmodigt på kan gå i gang.
For på den anden side af ydelseskommissionen skulle der forhåbentlig gerne ligge et forslag til, hvordan ydelserne kan skrues bedst muligt sammen, og set med mine briller er det altså en afskaffelse af integrationsydelsen og kontanthjælpsloftet.
Karsten Hønge (SF), 2019-11-19:
Det er en god dag i dag.
Udenfor er det koldt, det blæser, og det regner, og derfor har vi besluttet i dag i Folketinget, at solen i det mindste skal skinne på nogle.
Det er nemlig de familier, hvor man er nervøse for fremtiden.
Vi vil række en hjælpende hånd til dem, som har mindst, og til dem, som er de mest sårbare, nemlig børnene i familier, hvor man har svært ved at få enderne til økonomisk at hænge sammen i det daglige.
Et midlertidigt børnetilskud er, som navnet siger, midlertidigt; arbejdet er ikke gjort færdigt med den her lov.
Det er brandslukning, indtil den kommende ydelseskommission lægger forslag frem om ændringer af hele systemet.
For SF er der altså kun tale om brandslukning med det her forslag, men da hellere brandslukning end flere og flere alvorlige forbrændinger, brandsår på børn, som kan have meget svært ved at vaske det af senere i livet.
For sådan er det nemlig med fattigdom.
Et velfærdssamfund kan ikke se på, at børn vokser op i fattigdom, og der er blevet flere af dem under den tidligere regering, så vi nu er helt oppe på 64.500.
Det er ikke de store ting, men vi rækker dog en hjælpende hånd til de mennesker, som har allermest brug for det, nemlig de fattige børn.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-19:
Det er egentlig sjovt at diskutere med hr. Karsten Hønge, for hr. Karsten Hønge har ikke øjenkontakt med ordføreren hernede i salen, men kigger op i luften.
Jeg ved ikke, om det er de højere magter, hr. Karsten Hønge kigger efter.
Men lad nu det ligge.
Jeg skal bare lige høre hr. Karsten Hønge: Kan SF acceptere det, hvis ydelseskommissionen kommer med et udspil, hvor ydelserne ikke bliver hævet?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-11-20:
Vil ministeren oplyse, hvilke initiativer regeringen har planlagt for at sikre danske virksomheders konkurrenceevne set i lyset af forventningerne til de internationale konjunkturer?
Mange tak.
Jeg tror, vi alle sammen anerkender, at Danmark er en lille, åben økonomi i et stort globalt marked, og jeg er glad for, at det i hvert fald i mange år kunne lade sig gøre at have høj vækst sammen med et stærkt erhvervsliv og et stærkt socialt engagement og ansvar for borgerne.
Det skal vi jo fortsætte med at kunne have, og uddannelse og grøn vækst er nogle fine elementer, men hvordan ser regeringen egentlig på skattedelen i forhold til erhvervslivet?
Altså, hvordan ser man på spørgsmålet om at kunne gå ind og se på sådan noget som f.eks. selskabsskat eller aktieavancebeskatning for at skabe bedre konkurrenceforhold for danske virksomheder i forhold til andre virksomheder?
Er der nogle af de tanker, som finansministeren har med inde i sine overvejelser, når man nu tager med, at det jo er rigtigt, hvad finansministeren siger – og som vismændene lige har sagt, og som den tidligere økonomiminister også sagde – nemlig at vi er i en situation, hvor vi kan se brexit, vi kan se handelskrig, vi kan se problemer i Tyskland?
Der er mange skyer ude i horisonten, så ville det ikke være godt at tage nogle skatteinitiativer på forkant i stedet for at vente på, at det brænder?
Nicolai Wammen (S), 2019-11-20:
Tak for det.
Danmark har en unik samfundsmodel.
Vi har høj velstand og en stærk social ansvarlighed, og igennem årene har vi også vist, at et stærkt privat erhvervsliv og et stærkt velfærdssamfund er hinandens forudsætninger og ikke hinandens modsætninger.
Dansk økonomi er samtidig grundlæggende sund – vi oplever i disse år høj beskæftigelse, lav ledighed og pæn vækst, og vores virksomheder er konkurrencedygtige.
Men jeg er enig med hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille i, at de globale vækstudsigter giver anledning til, at vi ser mørke skyer i horisonten.
Jeg tænker her bl.a. på brexit, selvfølgelig ikke mindst hvis det skulle ende med et hard brexit, risikoen for eskalerende handelskrig og en svagere vækst i bl.a. Tyskland, end vi kunne ønske os.
Men det ændrer ikke ved, at vi grundlæggende, når vi ser på dansk økonomi, har et godt udgangspunkt.
Det kommer nok ikke bag på nogen, heller ikke på dagens spørger, at den nuværende regering synes, at den daværende regering manglede ambitioner med hensyn til uddannelse og Danmark som en grøn vækst-nation, og derfor er noget af det, vi kan gøre for at sikre dansk erhvervsliv i de kommende år, netop at investere i uddannelse, lade være med at gennemføre f.eks. de besparelser, som lå foran en række uddannelsesinstitutioner fra den tidligere regerings side, og selvfølgelig ikke mindst satse på den grønne vækst.
Det er noget af det, vi kan gøre, som virkelig kan skabe forudsætningerne for, at dansk erhvervsliv, på trods af at der er mørke skyer i horisonten, har gode muligheder for at klare sig i den internationale konkurrence.
Og derudover er det klart, at erhvervsministeren jo også i høj grad arbejder dag og nat sammen med den øvrige regering på at sikre, at det kan ske.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-20:
De sager, hvor børnene er involveret, er jo de sager, som gør ondt.
For mig findes der ingen tilgivelse for de forældre, som tog deres børn med til Islamisk Stat, eller som har fået deres børn dernede, og som har valgt at give deres børn den værst tænkelige start på livet.
Men det er en situation, som forældrene har skabt, og som forældrene må tage ansvar for.
Når det er sagt, er der jo faktisk etableret en myndighedsgruppe, som belyser sagerne helt konkret, og som har ført til, at vi i hvert fald indtil videre har taget ét barn hjem, og som sandsynligvis – as we speak – betyder, at vi kommer til at tage et barn mere hjem.
Jo, og det er jo også derfor, at de sager, der er om børnene, belyses helt konkret, navnlig ud fra sikkerhedsmæssige overvejelser, altså det, som hr. Kristian Thulesen Dahl bl.a. pegede på før, men også om de selv kan være radikaliseret, alt efter hvor gamle de er, og bl.a. de humanitære hensyn, som der i øvrigt er, og så selvfølgelig Danmarks retlige forpligtelser.
Kristian Hegaard (RV), 2019-11-20:
Tak for det.
I en tale for et par måneder siden sagde statsministeren følgende til godhavnsdrengene: Det er aldrig børnenes skyld, det er de voksnes skyld, det er de voksne, der udfører uhyrlighederne.
Jeg vil spørge sådan i den sammenhæng, om det princip så ikke også kan overføres til børn, der bliver født af fremmedkrigere, der udfører uhyrligheder, altså om ikke de også er uden skyld, om ikke det også kun er deres forældre, der har gjort uhyrlighederne, og at børnene også i den her sammenhæng er uden skyld.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-11-20:
Så ved jeg derfor ikke, om ministeren kan svare på et spørgsmål, som jo i virkeligheden var til integrationsministeren.
Men jeg kan forstå på regeringen, at man vil fremsætte det her lovforslag om, at børn ikke automatisk skal have dansk statsborgerskab, fordi deres forældre har gjort noget, der er slemt osv.
Hvis vi lige ser bort fra argumentationen, vil jeg gerne bede ministeren om at bekræfte, og helst med et ja eller nej: Er det korrekt, at ministeren er af den opfattelse, at børnene ikke har gjort noget forkert, men at man straffer dem, uanset hvad argumentationen og grunden er til det?
Kan ministeren bekræfte det med et ja eller nej?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-20:
Her er jeg virkelig stillet i det ubehagelige dilemma, at jeg som justitsminister skal svare på en anden ministers ressort, så derfor bliver det her svar, som jeg bedst ved og kan.
Men for så langt, som jeg ved og kan det, er problematikken korrekt.
Problematikken er den – og jeg synes, det er relevant at tage det med ind, og der blev også stillet spørgsmål til det et par gange, som ikke blev besvaret – om vi, hvis vi tager børnene hjem og de har ret til familiesammenføring, så ikke har åbnet en bagdør for at få fremmedkrigerne hjem.
Det synes jeg er reelt bekymrende.
Jeg kan ikke familiesammenføringsreglerne, men jeg hviskede kort med ministeren om det, som bekræftede, at det kunne være situationen.
Men med hensyn til hvordan, må man stille et skriftligt spørgsmål eller gøre andet.
Det her er så langt, som jeg kan svare, og jeg er allerede godt uden for mit eget ressort og på usikker grund.
Men jeg er jo en venlig mand.
Nicolai Wammen (S), 2019-11-20:
Jeg tror, at det allervigtigste, vi kan gøre for dansk erhvervsliv, er at have et stærkt partnerskab i Danmark.
Det er også en af grundene til, at regeringen på det grønne område og i klimaindsatsen jo har lagt op til nogle meget, meget vidtrækkende og visionære partnerskaber med ikke alene ledende figurer i dansk erhvervsliv, men også med erhvervslivet som sådan.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at rose de mange, mange danske erhvervsledere og organisationer, der sammen med regeringen og andre gode kræfter tager ansvar her.
Det mener vi altså er den rigtige vej at gå frem for, som spørgeren antyder, bare at strø skattelettelser ud.
Vi vil hellere fokusere indsatsen, bl.a. på det grønne og på uddannelse.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-11-20:
Jeg synes, det er godt, at man tager klimaudfordringerne alvorligt, og jeg synes, det er godt, at man satser på uddannelse, men hvis andre lande f.eks. sørger for at have en selskabsskat, som er mere konkurrencedygtig end den danske, så er det jo ikke sikkert, at det er nok. Så burde man ikke både gøre noget på de indsatser, som finansministeren nævner, men også se på erhvervslivets beskatningsforhold?
Mogens Jensen (S), 2019-11-20:
Jamen altså, jeg ser meget gerne, at der kommer gang i både flere vådområder, minivådområder og alt, hvad der kan være med til at begrænse kvælstofudledningen, og det er sådan set også det, vi er i gang med.
Nu stiller vi det her ekstra krav fra 2020, fordi der er behov for det.
Vi er bagud med i hvert fald 800 t kvælstof – det skal vi have indhentet, og det er derfor, regeringen kommer med det her forslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-11-20:
Tak, og selvfølgelig også tak til ministeren for at gå på talerstolen her i sidste omgang.
Noget af det, der har været kendetegnende for den her debat, har jo været, at det også har handlet om de børn, der befinder sig eksempelvis i Syrien, og et spørgsmål, jeg har stillet flere ordførere og ikke fået svar på, er jo, om det, hvis børnene kommer til Danmark, så giver ret til, at deres forældre også kan komme til Danmark i medfør af familiesammenføringsreglerne.
Vil justitsministeren ikke fortælle Folketinget, om der ikke er en helt reel risiko for, at hvis de børn af f.eks. fremmedkrigere kommer hjem til Danmark, så kommer deres forældre også med efterfølgende?
Erling Bonnesen (V), 2019-11-20:
Det er jo fint at have et fokus på problemstillingen – det var godt, at den tidligere minister havde det, og det er godt, at den nuværende minister har det.
Og det er jo netop også for, at man så kan få trykket på speederen, i det omfang der er behov for det, f.eks. med hensyn til at få mere gang i de her vådområder.
Så jeg vil høre ministeren, om det kunne være værd at overveje en gang til, om man ikke skulle se på hele perioden og se på, om vi f.eks. får mere gang i de her vådområder.
Ville det ikke være værd at overveje?
Mogens Jensen (S), 2019-11-20:
Det er jo klart, at det aldrig er rart at skulle stille ekstra krav, og derfor er det her selvfølgelig heller ikke noget, jeg er glad for, men jeg gør det også kun, fordi det er nødvendigt, og fordi den indsats, som den tidligere regering har sat i gang, ikke har virket.
Og min forgænger på den her post, som nu er formand for Venstre, sagde det jo også dengang: Jeg er nødt til at sige til jer – til landmændene – at hvis ikke I gør det på den ene måde, bliver vi nødt til at gøre det på den anden måde.
Så Venstre har jo selv meddelt allerede her i foråret, at man ville gribe ind, hvis der ikke skete noget.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-20:
Tak for det.
Jeg vil også gerne kvittere for invitationen til en snak over en kop kaffe for at vende de her problemstillinger.
Desværre var det så ikke muligt – om man så må sige – at få de ender til at nå hinanden.
Og det, der så ligesom er situationen, er, at vi, hvis vi skal sammenligne det med en sportskamp, står midt i kampen; vi står midt mellem de to halvlege.
Og det er jo det, der sådan set undrer mig og os, nemlig at man så kommer med de her ekstra krav nu, som man rykker frem.
Så det er derfor, jeg synes, at det er dårligt, og det står også sådan lidt mellem linjerne, at ministeren ikke er så glad for situationen.
Så er det ikke værd at overveje det en ekstra gang og sige, at vi skal have hele kampen med, så vi ikke kommer i den her dårlige situation med at skulle fremtvinge ekstra krav lige midt i, at man er ved at få rullet det ud – og specielt også i lyset af, at man nu kan se, at der er kommet mere gang i sagsbehandlingen og f.eks. godkendelsen af vådområder?
Mogens Jensen (S), 2019-11-20:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg har drøftet lige præcis den her problemstilling – også med Venstre – altså det, at vi ønsker at begrænse udledningen af kvælstof i naturen.
Det kunne vi ikke opnå enighed om, men jeg kvitterer for, at vi har haft en dialog om det.
Og når regeringen ønsker at opjustere den her indsats for at begrænse udledningen af kvælstof i naturen, er det jo, fordi udledningen ikke er faldet som forudsat og der ikke er etableret tilstrækkeligt med kollektive virkemidler til, at det er sket.
Og det er ikke, fordi jeg ser nogen grund til særlig at pege fingre ad landbrugserhvervet, fordi vi må konstatere, at der er ordninger, hvor søgningen ikke har været god nok, og så har der været udfordringer med også at få systemerne til at køre.
Så hvis man skal pege fingre ad noget her, er det jo, at den tidligere regering åbenbart har haft for store forventninger til den her fødevare- og landbrugspakke, man har lavet.
For der har været en lav søgning til ordningerne, men vi har jo heldigvis set nu, at der er kommet en forbedret søgning – det er rigtig godt, og det vil jeg også gerne rose landbruget for – men der er jo ikke noget, der tyder på, at vi kommer til at indhente det efterslæb, der desværre er opstået, og som den tidligere regering har efterladt.
Så nej, jeg er ikke enig i, at det er en dårlig idé at skrue op for kravene – det er nødvendigt for miljøet, når vi ser på situationen.
Erling Bonnesen (V), 2019-11-20:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er ministeren enig i, at det er meget dårligt at fremrykke krav om efterafgrøder længe inden aftaleperiodens udløb med store konsekvenser for landmændene, når der er andre muligheder?
Nicolai Wammen (S), 2019-11-20:
Dér, hvor jeg tror vi kan mødes, er i vores fælles ønske om at styrke dansk erhvervsliv.
Det, der er den fantastiske historie om Danmark, er jo, at man har kunnet kombinere de to ting.
Det, man så under den tidligere regering, var, at den også sparede på erhvervsuddannelserne, og det er jo noget af det, erhvervslivet også har kritiseret.
Nu går vi fra den her regerings side ind og siger, at vi vil investere mere i uddannelse, end den tidligere regering ville.
Til gengæld bliver der ikke råd til at give lige så mange skattelettelser, som den tidligere regering ønskede at give.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2019-11-20:
Grundlæggende er det jo en kunstig modsætning, for pengene skal tjenes og primært tjenes i dansk erhvervsliv, sådan at finansministeren også har noget at rutte med.
Så vi har brug for den vækst, også for at vi kan have et godt uddannelsessystem, et godt sundhedssystem og et godt socialt sikkerhedsnet, som jeg bakker varmt op om at der skal være.
Det, jeg bare er nervøs for, er, at Danmark i den internationale situation, vi har, ikke kan holde nogle ordentlige vækstrater.
Derfor har vi jo brug for at gøre vores erhvervsliv mere konkurrencedygtigt, bl.a. gennem en lavere selskabsskat og ved måske at gøre noget i forhold til aktieavancebeskatning og iværksættere.