runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-06:
Tak, formand.
Vi har jo talt rigtig meget om manglen på sammenhæng i vores sundhedsvæsen og risikoen for, at vigtig viden går tabt, og at man som patient bliver glemt i overgangen mellem region, kommune og egen læge – den såkaldte bermudatrekant i vores sundhedsvæsen.
Hvis vi skal fremtidssikre vores sundhedsvæsen, er det helt afgørende, at dette samarbejde forbedres, at kommunikationen mellem alle de relevante parter styrkes, og at der sikres en beslutningsdygtig organisering.
Derfor er dette lovforslag om sundhedsklynger så utrolig vigtigt, og vi er i Radikale Venstre glade for at bakke op.
Det er jo en udmøntning af den aftale, som regeringen allerede har indgået med Danske Regioner og KL.
Hvis vi skal sikre sammenhængen i sundhedsvæsenet – og det skal vi jo – er det vigtigt, at de nye sundhedsklynger og sundhedssamarbejdsudvalg består af repræsentanter fra alle de relevante organisationer.
Det er også vigtigt, at patienterne helt naturligt er indskrevet som en part, da det hele jo handler om dem.
Vi er også rigtig glade for at se, at ministeren har tilpasset lovforslaget, således at der nu indgår repræsentanter fra almen praksis.
Det har været væsentligt for os, da det er vigtigt, at alle tre parter – region, kommune og egen læge – sidder med om bordet, når der skal sikres godt og tæt samarbejde.
Konstruktionen, som den er beskrevet her, sikrer også den lokale forankring, viden om de lokale udfordringer og politisk ansvar, og det er en konstruktion, som vi i Radikale Venstre bakker op om.
I dag er der alt for mange eksempler på, at sundhedspersoner ikke kan få adgang til helt relevante data for den optimale behandling, og derfor er jeg rigtig glad for at se, at der er fokus på at sikre de juridiske rammer for, at netop dette kan udbedres – og igen er det jo for patienternes bedste.
Lovforslaget kan naturligvis ikke ses afkoblet fra de igangværende forhandlinger om en sundhedsaftale, hvor vi bl.a. skal konkretisere rammerne og diskutere de nationale kvalitetsstandarder, men vi kan i Radikale Venstre bakke op om L 191.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2022-05-06:
Tak for det, formand, og tak til ministeren for at fremsætte det her forslag, som vi faktisk har ventet lidt på,
synes jeg.
Det er jo sådan, at dengang ministeren tiltrådte som sundhedsminister, var der rent faktisk konturer af noget, der ligner det her, altså sundhedsklynger, med en konstruktion, hvor man sikrer, at man binder regionerne, som har hospitalerne, noget tættere sammen med kommunerne og de praktiserende læger samt de praktiserende speciallæger.
Jeg håber, at man også her tager de praktiserende speciallæger med ind i billedet.
Jeg synes, at det forslag, som ministeren har fremsat, flugter det meget godt – også det, at man får repræsentanter for almen praksis med ind på det politiske niveau.
Det synes jeg er ganske fornuftigt.
Vi har kunnet se her efter corona, at der faktisk er et væsentligt højere aktivitetsniveau, end man har set tidligere.
Det har vi bestemt behov for, fordi vi som sagt har et stort pres på det.
Vi kigger også ind i et endnu større pres, fordi vi kender den demografiske udvikling, hvor der bliver væsentligt flere +80-årige.
Det er glædeligt, at vi alle sammen bliver ældre, men med alderen følger der også typisk flere sygdomme og flere kroniske sygdomme, som kræver opmærksomhed fra sundhedsvæsenets side.
Vi sidder i øjeblikket og forhandler om en sundhedsaftale.
Der skal det jo ikke være nogen hemmelighed, at vi fra Konservatives side presser markant på for at sikre, at alle danskere har adgang til en praktiserende læge og gerne en læge, som de selv har valgt, for det betyder så utrolig meget for dem, der fejler noget.
Vi støtter forslaget og glæder os til den udvalgsbehandling, der måtte komme.
Magnus Heunicke (S), 2022-05-06:
Men hvis vi samtidig skal have løftet kvaliteten, og det er jo det, vi er ude på, samtidig med at der kommer flere patienter, hvad vi ved der gør, så kan vi jo ikke bilde hinanden ind, at vi kan gøre det, uden at vi også sætter flere penge af.
Det var jo også derfor, jeg nævnte, at det er en helt grundlæggende præmis i vores økonomiske politik, at vi skal lade pengene følge med.
Så når der kommer flere opgaver og flere patienter, følger pengene med, og når det så handler om at styrke kvaliteten i kvalitetskrav og nye kvalitetsplaner, følger pengene jo også med, og de konkrete elementer i regeringens sundhedsudspil er jo, at vi tager fat på noget af det, men ikke alt i år et.
Det er helt korrekt, at lovforslaget ikke indeholder ændringer vedrørende deling af data, men vi redegør i lovforslaget for, at der er muligheder i dag for at dele oplysninger på tværs af sundhedsvæsenet, og vi arbejder for at udvikle digitale løsninger til at understøtte det.
Men jeg må også sige, at der er en begrundet efterspørgsel efter flere oplysninger, der deles på tværs.
Ja, f.eks. er der serviceloven og sundhedsloven.
Der er jo lovhjemmel til at dele visse kommunale data under serviceloven med almen praksis og sygehuse.
Men deling af data bliver kun vigtigere fremover, og vi kender det jo alle sammen fra os selv eller har hørt pårørende til nogen, der har været igennem det her, sige: Hver gang vi møder en ny sundhedsperson, skal vi starte fra Adam og Eva med sygdomshistorikken og fortælle det hele.
Man siger f.eks.: Jamen vi har ikke adgang til de data, for det er en anden sektor, og det kan vi jo ikke bruge til noget.
Så udfordringerne vil vi søge at få udbedret.
Det er et meget, meget vigtigt punkt.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-06:
Tak for det.
Jeg er jo fuldstændig enig med ministeren i, at det her ikke er et nyt problem, og alt det, ministeren skitserer deroppefra, har vi jo kendt til i rigtig lang tid.
Jeg har også læst de kommentarer, der er, til, hvad vi skal gøre.
Der er ikke nogen forslag til lovændringer her, men vi skal følge det, og vi skal være opmærksomme på det og alt muligt andet, siger man.
Og det er jo fint, men det har man jo også været i de foregående 5, 10, 15 år, og vi har stadig væk de samme problemer.
Så kan ministeren love, at vi den her gang rent faktisk handler på det, altså at vi ikke bare laver endnu en snakkeklub, endnu et samråd og diskuterer problemet en gang til, men rent faktisk handler på det her, også på tværs af ressortområder?
For ministeren har jo ret i, at det her går på tværs af serviceloven og sundhedsloven.
Magnus Heunicke (S), 2022-05-06:
Ja, det er min intention, og det er vores ambition.
Og hvis man læser vores sundhedsreformudspil, er de to store overordnede elementer mere nærhed, altså det nære sundhedsvæsens styrkelse af kvaliteten dér, og data.
De danske sundhedsdata er i verdensklasse, og vi bruger slet ikke de data godt nok i dag.
Så det er et tema, og jeg kan også sige, at det er et tema, som vi drøfter med partierne i forbindelse med det, der kunne blive en endelig aftale.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-05-06:
Tak for det.
Og meget passende ligger mit spørgsmål i forlængelse af det, fru Kirsten Normann Andersen var inde på til sidst, nemlig om data.
Der har været masser af gode spørgsmål fra ordførerne, og der står også i lovforslaget, at man skal være opmærksom på deling af data på tværs.
Har ministeren gjort sig nogen overvejelser om, hvordan vi i praksis skal gøre det?
Der har været masser af eksempler på lovgivning, vi har kendt til i årevis, og på problemer, der har været velkendte i årevis, og som man har diskuteret herinde i årevis, men som man ikke rigtig har rykket på.
Så hvordan vil ministeren sikre, at vi ikke bare kommer til at diskutere nogle problemer og så mødes igen her om 1, 2, 3, 4 år og stadig væk ikke har løst dem?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-05-06:
Tak for det.
Jeg har set frem til, at vi skulle behandle det her forslag i Folketingssalen, for det er et rigtig godt forslag, som vil gøre en stor forskel for mange unge, og som vil sikre generelt bedre tandsundhed i Danmark.
I finanslovsaftalen blev vi enige om at indføre gratis tandpleje for unge 18-21-årige, og det bliver så implementeret med det her forslag.
Vi ved, at mange unge i dag ikke har fundet en ny tandlæge, når de forlader børne- og ungetandplejen.
Det kan skyldes, at de, den dag de forlader tandplejen, er et sted i deres liv, hvor der sker rigtig mange ting.
Det kan også være, at de flytter til en anden by.
Det er i det hele taget ikke noget, man får passet og får styr på.
Man starter måske også på en ny uddannelse.
Man mangler penge, og så er det altså ikke alle, der lige suser ud og opsøger en tandlæge som det første.
Det vil forhåbentlig også betyde, at mange flere unge får grundlagt gode vaner med at gå til tandlæge, og at endnu flere vil tage de her vaner med ind i voksentilværelsen, når de forlader den vederlagsfri tandpleje.
Tandsundhed er et af de områder, hvor vi oplever en meget stor ulighed i sundhed.
Med finansloven for 2020 tog vi det første vigtige skridt, da der blev indført gratis tandpleje til socialt udsatte borgere, fordi vi ved, at socialt udsatte borgere har markant dårligere tandsundhed end resten af befolkningen.
Med dagens forslag har vi altså ikke gjort op med ulighed i tandsundhed, men vi har taget endnu et vigtigt skridt og samlet set sat ind på to vigtige områder, hvor vi har at gøre med grupper, der af forskellige årsager ikke går meget til tandlæge.
Så Socialdemokratiet bakker op om forslaget her.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-06:
Nu siger ordføreren godt nok gratis, men det er vederlagsfrit; der er jo nogen, der betaler det.
Og i det her tilfælde står der i lovforslaget, at man skal forvente, at de privatpraktiserende tandlæger vil miste 184 mio. kr.
Kunne ordføreren sige noget om, hvem ordføreren formoder vil komme til at løfte den regning?
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-05-06:
Det er jo rigtigt, at det ikke bliver gjort gratis; det bliver gjort fælles.
Vi udvider den tandplejeordning, vi har for børn og unge op til 18 år, til 21 år.
Så det vil være, præcis som vi kender det i dag.
Der vil bare hen over en årrække være flere, der er dækket af den fælles ordning, hvor vi deles om regningen.
Det vil koste nogle penge, og det er jo så det, der bliver finansieret med finansloven, og længere er den vel ikke.
Så regningen bliver betalt ved finanslovene.
Magnus Heunicke (S), 2022-05-06:
Jeg vil meget gerne oversende til udvalget det arbejde med den her digitale tandlægevælger.
Men det er ikke en del af det her lovforslag.
Det ligger ikke lige til, at det skal være et krav ligesom et sundhedskort og en praktiserende læge, men jeg sender meget gerne de tanker, vi har, og det arbejde, der er der, over.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-06:
Tak for det.
Jeg synes selv, det lidt får karakter af, at man bygger kommoden uden at vide, hvad der skal være i skufferne, og det synes jeg er en lille smule ærgerligt.
Jeg kan bedre lide at snakke murløse sygehuse, fordi det måske giver lidt fleksibilitet, i forhold til hvad vi skal løse.
Men jeg har et konkret spørgsmål, som jeg også stillede fra talerstolen: Vil ministeren være med til at lave en ændring i loven, sådan at vi sikrer, at sundhedsfaglige politikere rundtomkring i landet også kommer til at sidde i de her sundhedsklynger, da det trods alt er dem, der ved noget om sundhed?
Hvad tænker ministeren om også at få løst lige præcis det problem?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-06:
Tak for det, og tak for anerkendelsen af, at det også handler om finansieringen, og jeg kan bare opfordre sundhedsministeren til at læse det ganske glimrende udspil til en sundhedsreform, som Enhedslisten fremlagde her i går, og som jeg har overdraget til ministeren.
Der er sikret en finansiering, og der er rigtig mange gode pointer, som ministeren kan lade sig inspirere af.
Men jeg vil også godt lige benytte lejligheden til at stille et konkret spørgsmål, og hvis ministeren ikke kan svare, kan vi tage det i udvalgsbehandlingen, og jeg er faktisk kommet i tvivl om, hvordan man træffer beslutninger i sundhedssamarbejdsudvalgene.
Skal de foregå ved konsensus, eller er der tale om, at man træffer flertalsbeslutninger, så kommuner kan blive pålagt at udføre noget, som der er blevet truffet en beslutning om i sundhedsamarbejdsudvalget?
Og det er som sagt helt okay, hvis ministeren ikke kan svare nu, så tager vi det bare i udvalgsbehandlingen.
Magnus Heunicke (S), 2022-05-06:
Ja, og det er korrekt, at jeg i går personligt fik overrakt Enhedslistens sundhedsudspil.
Det er ikke altid, det foregår sådan, men jeg fik det i går personligt af Enhedslistens ordfører, og vi er allerede i gang med at læse det igennem, og der er mange, mange gode idéer, så tak for det.
Altså, forventningen er jo, at alle har en interesse i at løse det her, og hvis en kommune siger, at her er det svært, eller at her er der noget, vi vil, som går imod, så må man jo finde ud af det.
Men det rent juridiske i det skal jeg lige undersøge præcist.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-06:
Mange tak.
Så derfor vil jeg gerne høre, hvilken inddragelse man i det flertal, der er, så har, når man stemmer for et forslag, når der i stk. 6 står, at sundhedsministeren fastsætter nærmere regler om sundhedsklynger, herunder opgavevaretagelse, sammensætning, organisering, beslutningskompetence, mødekadence og inddragelse.
Magnus Heunicke (S), 2022-05-06:
Jeg har faktisk mødtes med de seks største kommuner i Danmark, i 6-by-samarbejdet, også om det her spørgsmål.
Det synes jeg var et meget frugtbart møde, og noget af det, de havde af input, var netop, at der findes fagborgmestre, og at hvis det bare var overborgmesteren, eller hvad det nu hedder forskellige steder, og ikke fagborgmesteren, så kan der være et problem.
Nu har vi taget højde for det i forslaget her, men jeg hører meget gerne om det; hvis vi ikke har ramt det hundrede procent, så lad os da prøve at drøfte det.
Og det andet spørgsmål tager vi i udvalgssammenhæng.
Altså, organiseringen og de ting, og hvem der er med i det, er jo defineret.
Og fru Liselott Blixt nævnte jo det her med almen praksis, og det er rigtigt, at det ikke var en del af vores udspil, og så var der høringsrunder plus partiernes meldinger, og så har vi jo faktisk fået dem med, netop fordi vi lyttede, og det er jo så defineret fuldstændig.
Så der er ikke nogen ekstrakompetencer, som en minister får her.
Men det er jo klart, at hvis en regering – det kan være denne regering eller en kommende regering – laver en økonomiaftale med regioner og kommuner, der giver nogle flere opgaver, selvfølgelig med den nødvendige økonomi til regioner og kommuner, i sundhedsklynger til at løfte det, for at hjælpe kronikergrupper og gribe dem bedre på tværs af landet, så vil man skulle kunne udmønte de aftaler og gøre det.
Og det er jo så sådan, at sådan en økonomiaftale skal igennem Folketingets Finansudvalg.
Men det er jo nok det nærmeste, jeg kan komme det svar.
Liselott Blixt (UFG), 2022-05-06:
Men jeg er bare altid nervøs for, at en minister får beføjelser til at lave nogle bekendtgørelser, der ikke skal inddrage de partier, der har stemt for et lovforslag.
Men det vil jeg uddybe lidt mere i nogle spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-06:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ministeren siger, at en ny struktur ikke løser det hele.
Jeg synes f.eks., det er sådan lidt absurd, at vi en gang imellem taler om ensartethed på 21 forskellige måder i forhold til det her forslag.
Og jeg synes, at der er rigeligt med økonomi til lige præcis det her forslag, vil jeg så også understrege.
Jeg synes jo, at det største problem er, at der er for lidt personale til for mange opgaver, og det er jeg egentlig lidt optaget af, for hvis ikke vi løser det problem, så er det jo ligegyldigt, hvad vi aftaler – både omkring sundhedsklynger og om, hvad man bliver enige om i sundhedsklyngerne.
Og jeg synes, det er vigtigt, at vi får styr på, om vi mangler kompetencer til at udføre opgaverne.
Det er vigtigt, at vi får præciseret, hvem der har det sundhedsfaglige ansvar for kvalitet.
Og derfor er det jo også godt, at vi lige nu forhandler om en sundhedsreform og det nære og det sammenhængende sundhedsvæsen.
Rekruttering og fastholdelse er jo helt afgørende elementer for, at det her overhovedet kan lykkes.
Så mit spørgsmål er sådan set: Hvilken betydning har det at få sådan en aftale på plads, i forhold til at sundhedsklyngerne skal kunne fungere?
Magnus Heunicke (S), 2022-05-06:
Jamen det er jo et godt spørgsmål.
Sundhedsklyngerne er i sig selv sådan en motor, men der skal noget brændstof på den motor.
Det sætter en retning, og det sætter en struktur, men vi skal så putte indhold i det, og der er det jo vores plan, at det skal vi gøre sammen, i fællesskab, i en sundhedsreform, altså lave en aftale om dette.
Det er regeringens mål, at det skal vi have gjort.
Jeg hørte også fru Kirsten Normann Andersens tale om timingen af det her.
Jeg synes, det var rigtigt af os at lave den aftale sidste år, og jeg synes faktisk også, det er noget, vi fra Folketingets side må kvittere for.
At vi sammen med Danske Regioner og KL, som vi jo alle sammen ved ikke har været enige – der har været noget af en magtkamp mellem de to organisationer, kan man vel godt være ærlig og sige – kommer og siger, at vi godt vil løse det her, og at vi har en model, vi kan se os alle sammen i, og som Folketinget også godt kan bakke op om, synes jeg sådan set er godt.
Det er i hvert fald et frugtbart udgangspunkt for et samarbejde, at dem, der skal arbejde sammen, selv foreslår det.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Jeg har set frem til at skulle gå på talerstolen og tale om det her forslag, som vi nu skal førstebehandle.
Det er et omfattende forslag og et meget, meget vigtigt forslag, som handler om en central myndighed på retsområdet, nemlig kriminalforsorgen.
Vores kriminalforsorg er presset.
Det har den været længe.
Der mangler plads, der mangler hænder, og der mangler sikkerhed for de ansatte, som hver dag gør en stor indsats.
Jeg var derfor meget glad, da vi i december indgik en flerårsaftale om kriminalforsorgen.
Aftalen håndterer de akutte problemer, som kriminalforsorgen står med,
men den er også et stærkt afsæt for den langsigtede genopretning af kriminalforsorgen, som er så afgørende.
Det lovforslag, vi behandler i dag, har til formål at implementere de dele af aftalen, som kræver lovændringer.
Lovforslaget indeholder jo mange tiltag og flerårsaftalen endnu flere, men det initiativ, som måske ikke så overraskende har fået mest opmærksomhed, er det om at leje fængselspladser i udlandet.
I april underskrev ministeren en formel aftale med Kosovo om leje af pladser.
Aftalen gør det muligt for Danmark at sende op til 300 udvisningsdømte udlændinge til afsoning i Kosovo, og vi kan derfor med lovforslaget i dag fastsætte de retslige rammer for ordningen, for der skal selvfølgelig være rammer for den.
Afsoningen i Kosovo skal ske under forhold, der grundlæggende svarer til danske fængsler og i overensstemmelse med Danmarks internationale forpligtelser.
Der skal kort sagt være ordentlige forhold, ordentlig ledelse og et ordentligt tilsyn.
Så får vi til gengæld plads i vores danske fængsler, hvor de udvisningsdømte udlændinge jo ellers ville have siddet.
Det bliver en stor opgave at få det praktiske på plads, men aftalen med Kosovo og det her lovforslag er de første vigtige skridt.
Med al den snak, der har været om Kosovo, kan det godt være gået andres næse forbi, at flerårsaftalen også indeholder mange andre gode initiativer, hvoraf en række bliver gennemført med det her lovforslag.
Et af de vigtigste tiltag er, at vi skal sikre, at vores fængselspersonale får bedre arbejdsforhold.
De har længe løftet en stor og vigtig opgave under meget, meget svære betingelser, og så er det helt og aldeles uacceptabelt, at vores fængselspersonale udsættes for vold og trusler fra særlige grupper af indsatte.
Derfor er jeg glad for, at vi med det her lovforslag sætter ind over for den adfærd ved at fordoble straffen for vold og trusler mod ansatte i kriminalforsorgens institutioner og foretager en revision af disciplinærstraffesystemet.
Forslaget indeholder også andre ting såsom initiativer til imødegåelse af udeblivelse fra afsoning samt nye regler om afsoning og løsladelse.
I Socialdemokratiet synes vi, det er helt afgørende, at vi tager ansvaret på os og får vedtaget ændringer, som kan være med til at bringe vores kriminalforsorg tilbage på sporet.
Tak for ordet.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-06:
Ja, jeg kommer til at følge op på hr. Alex Vanopslagh, for det var da slet ikke et svar.
Hr. Alex Vanopslagh spurgte om en gps-monitorering, og så lyder svaret to gange i træk, at hvis det er på privat område, skal man have en dommerkendelse.
Jamen privat område?
Er det sådan, at man gps-tracker folk i deres eget hjem?
Nej, i praksis er det jo – vi kan jo lige så godt tale dansk – selvfølgelig en gps, der sættes op under bilen, og det kan jeg godt forstå politiet skal have mulighed for, men jeg kan også godt forstå, at de skal have tilladelse til at vide, hvor jeg kører hen, og derfor forstår jeg ikke, at kravet om dommerkendelse ikke er med her.
Og lad os nu lige glemme den der med privat område, for det er jo ganske, ganske hypotetisk.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Ja, det er jo også derfor, at vi inden fremsættelsen af det her lovforslag har fået specificeret, at hvis det er sådan, at politiet f.eks. vil placere en gps til monitorering på et privat område eller foretage et indgreb i privat ejendom, så skal der stadig væk en retskendelse til.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-06:
Man får lidt det indtryk, når man hører om det her lovforslag, at der er tale om en afbureaukratisering, altså ved at man på forskellige områder fjerner det, at man skal have en dommerkendelse; det gælder også i forhold til at gå ind og blokere hjemmesider.
Jeg synes, det er lidt frækt at kalde det en afbureaukratisering eller at forsimple tingene.
Det er jo borgernes retssikkerhed, man filer på.
Mener Socialdemokratiet sådan i al almindelighed, at det er et sundt princip, at der skal en dommerkendelse til, inden man indskrænker borgernes frihedsrettigheder?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Nej, altså, det vil være sådan med det forslag, som vi lægger op til nu, at det stadig væk er sådan, at hvis det er på privat ejendom eller i et privat transportmiddel, så skal man stadig væk have en retskendelse.
Det, vi foreslår med det her forslag, er at gå tilbage til, sådan som reglerne var før 2018, hvor det for politiet er muligt at vurdere, hvad man vurderer bedst at prioritere, f.eks. at sætte en gps på et køretøj.
Og det er jo for at smidiggøre processen.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-06:
Ja, det svarer lidt til, at jeg skulle have en dommerkendelse, inden jeg skulle stille et spørgsmål, og så kommer den lidt sent, men faktisk ret hurtigt.
Og det er egentlig det, jeg gerne vil spørge ind til.
Der er jo mange forslag i det her lovforslag, men et af dem er simpelt hen, at politiet skal kunne registrere folks gps-position, altså vide, hvor vi vandrer rundt, overalt, uden nogen dommerkendelse.
Hvad er det, der får Socialdemokratiet til at tænke, at det gode sunde princip, vi har i vores retssamfund, om, at man skal have en dommerkendelse, inden man overvåger folk i vidt omfang, ikke længere er nødvendigt?
Er det, fordi det er svært at få en dommerkendelse?
Går det for langsomt?
Det er i hvert fald ikke mit indtryk.