Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-05-02:
Tak for ordet, og tak for muligheden for at italesætte en rigtig vigtig dagsorden.
Derfor gør vi som samfund jo også rigtig meget allerede for at tage hånd om pårørende, f.eks. når deres familie eller venner står i en vanskelig situation.
Regeringen har sammen med flere af Folketingets partier igangsat initiativer, som skal hjælpe og styrke inddragelsen af pårørende.
Heldigvis bliver pårørende jo også mange steder i dag set som en ressource, som man i højere og højere grad ønsker at inddrage.
Men en ting er jo at se pårørende som en ressource, der er også behov for, at man alle steder er opmærksomme på, at pårørende også selv kan have brug for støtte, og at pårørende undervejs bliver set og anerkendt som mennesker med egne behov.
Efter lovgivningen på det sociale område er det sådan, at kommunerne allerede i dag har pligt til at tilbyde gratis rådgivning til børn, unge og voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.
Kommunen er i den forbindelse også forpligtet til at rådgive den pågældende borgers pårørende, der indgår i dennes nære sociale netværk.
Hjælp og støtte til både børn og forældre som pårørende er netop noget, vi ved er helt afgørende, både fordi de har ressourcer og er ressourcepersoner i den persons liv, som har brug for hjælp og støtte, men også netop fordi vi bliver nødt til at passe på de pårørende selv.
Med barnets lov findes en lang række hjælpeindsatser og støttende indsatser til børn eller unge såvel som til deres familier og forældre.
For så vidt angår forældre som pårørende, lægger regeringen med det netop præsenterede psykiatriudspil »En stærkere psykiatri – En samlet 10-årsplan for psykiatrien« bl.a. op til at styrke indsatsen over for forældre og andre pårørende til personer med psykisk sygdom eller en udviklingsforstyrrelse.
Vi skal som samfund bedre kunne gribe pårørende, når de står i en enormt sårbar situation.
Man kan ofte godt føle sig alene eller føle, at man trækker alt, alt for hårdt på den øvrige familie eller sine venner, og det kan man helt sikkert mærke, når man står i situationer, hvor ens barn er ramt af psykisk sygdom.
Derfor lægger regeringen op til en styrkelse af undervisnings- og støtteforløb for pårørende til personer med psykisk sygdom.
Det skal bl.a. ske gennem en styrkelse af de eksisterende pårørendetilbud samt oprettelsen af et nyt landsdækkende tilbud særlig målrettet forældre, og det skal Bedre Psykiatri – Landsforeningen for pårørende bistå med.
Går vi videre til børn og unge, ser vi jo også dem som pårørende.
Det er desværre nogle af dem, som ofte overses.
Det at være søster eller bror til et barn eller en ung, som enten lever med sygdom eller et kronisk problem i sundhedsvæsenet eller er handicappet, er et område, som der gennem tiden på forskellig vis har været stor politisk bevågenhed omkring.
For disse unge er i langt højere grad udsat på en række parametre, hvor bl.a. børn som pårørende til f.eks. forældre med en psykisk lidelse er i særlig risiko for selv at opleve mistrivsel.
Det skal stå uden for enhver tvivl, at vi skal gribe børn og unge i mistrivsel langt tidligere, end det hidtil har været tilfældet.
Det gør vi bl.a. med de lettilgængelige tilbud til børn og unge i psykisk mistrivsel og med symptomer på psykisk lidelse, som kommunerne er i fuld gang med at udrulle, og med regeringens psykiatriudspil ønsker regeringen at afsætte et trecifret millionbeløb til at styrke og videreudvikle de lettilgængelige tilbud.
Ligeledes kan det nævnes, at der i 2023 blev indgået aftale med samtlige Folketingets partier om bedre hjælp til børn og unge, som er pårørende.
Det kan eksempelvis være børn, der er pårørende til forældre, der lider af kritisk sygdom som f.eks. kræft, en psykisk lidelse eller alvorligt misbrug.