runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2023-04-25:
Nej, jeg må være ærlig at sige, at jeg ikke vil kunne redegøre helt fyldestgørende for spørgsmål omkring biomasse.
Det kan vores grønne minister svare bedre på, end jeg kan.
Jeg vil til gengæld tillade mig at glæde mig over, at vi ikke alene har opstillet et ambitiøst 2025-mål for Danmark, men også har en regering, der nu har anvist, hvordan vi når derhen.
Men nej, jeg vil ikke kunne svare fuldstændig fyldestgørende på alle spørgsmål omkring biomasse; det må jeg være ærlig at sige.
Jamen der er flere ting til det.
For det første vil jeg jo altid holde fast i, at hvis der er mennesker, der har et beskyttelsesbehov, skal de også beskyttes.
Jeg mener så ikke, at vi skal beskytte dem alle sammen i hverken Danmark eller Europa, for det kan vi ikke.
Og vi kan i øvrigt hjælpe mange flere mennesker, der har et beskyttelsesbehov, hvis vi gør det i nærområderne.
Det er derfor, vi fra regeringens side er tilhængere af at lave et nyt asylsystem, herunder med modtagecenter, eller hvad det nu skal hedde, hvor man hjælper folk tættere på der, hvor problemerne er, i stedet for at de skal lade sig transportere med alle de problemer, det giver med menneskesmuglere, menneskehandlere, overgreb, død og lidelse, hen over f.eks. Middelhavet.
Men vi bliver nødt til at finde en vej igennem det her, hvor vi har de internationale konventioner – her tror jeg vi er uenige – som også er nogle grundlæggende menneskerettigheder, som vi nyder godt af, og nogle internationale spilleregler, som vi er afhængige af som lille land, samtidig med at vi har styr på Europas ydre grænse og får lavet et nyt asylsystem.
Så det er mange opgaver på en og samme tid, og opgaven er ikke let, men den skal løses, og det kan jeg love vi kaster alle kræfter ind i.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-25:
Det er en spændende debat.
Jeg kan sige, at vi i Dansk Folkeparti er tilhængere af enhver form for intelligens, både den kunstige og den menneskelige.
I det politiske er det især den sidstnævnte, som det nogle gange kan være svært at få øje på.
Nu var hr. Preben Bang Henriksen jo også medlem af Folketinget tilbage i 2015 i modsætning til undertegnede og hr. Peter Kofod, da det store svigt skete med Inger Støjberg i Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Der kunne jeg godt tænke mig, om hr. Preben Bang Henriksen både med sin dermed historiske, men også juridiske indsigt kunne tage os tilbage og sige, hvad det var, der gik galt, siden 40.000 syrere kunne vandre op ad E45 og man ikke foretog sig noget, og ikke mindst sige, hvad man agter at gøre i den nuværende regering, såfremt vi måtte stå i en tilsvarende situation om et øjeblik.
Lotte Rod (RV), 2023-04-25:
Tak for det.
Jeg var supermotiveret for at lære spansk, for jeg var på vej med rygsæk til Sydamerika i et halvt år, og jeg tænkte, at jeg hellere måtte lære så meget spansk, som jeg overhovedet kunne, inden jeg tog af sted.
Og den der sidste eksamen husker jeg faktisk som lidt af en fest.
På en måde var det det, den gamle 13-skala kunne, altså det der med at anspore en til at være selvstændig, tænke selv og gå ind og bare prøve at fyre den af til eksamen.
Så gav det jo egentlig god mening, dengang vi så begyndte at kigge på at lave en ny skala, fordi det jo viste sig, at der var alt for mange danske unge, som havde det for svært med at søge uddannelser i andre lande.
For det der med både at have et 11-tal og et 13-tal forstod de ikke andre steder.
På den måde er der noget vigtigt i den måde, vi laver skole på.
Det handler både om at få rødder og vinger, altså lære om, hvor vi kommer fra, men også anspores til det internationale udsyn og at tage ud i verden.
Det har måske fyldt lidt for lidt i debatten i dag, men det er jo rigtig vigtigt, at vi har en karakterskala, som på den måde også inspirerer og giver os mulighed for at søge ud, at læse i udlandet og blive klogere og komme hjem igen.
Til gengæld synes jeg, det er totalt uforståeligt, at man i sin tid valgte at vende skalaen på hovedet.
Altså, hvorfor?
Hvem i alverden fik den tanke, at man skulle gå væk fra at belønne elever og studerende for at være selvstændige og så i stedet få sådan en nulfejlskultur, hvor man går ind og finder fejl?
Jeg synes også, at det simpelt hen er så forkert, at man kan få minuskarakter, og vi kan også bare se i dag, at det, som ordføreren før mig også sagde, ikke giver ret meget mening, at der er så store spring i midten, at karaktererne jo kommer til at fylde alt for meget, fordi det kommer til at gøre en for stor forskel, om du får den ene eller den anden karakter.
Så nu siger jeg noget, jeg ikke gør så tit.
Jeg er faktisk meget enig med Danmarksdemokraterne; jeg kunne faktisk ret godt lide den der 13-skala, men jeg kan også godt lide den nye model, der er foreslået, og som jo på en måde lidt er den nemme løsning i forhold til i dag, som bare er at sige, at vi beholder syv karaktertrin.
Vi laver 0, 2, 4, 6, 8, 10 og 12, for så holder vi ligesom fast i den fordel, der er, nemlig at det gør det nemt at søge internationalt, og samtidig er det måske nemmere, fordi det ikke er så stor en ændring i forhold til det, vi har i dag.
Vi kan i Radikale Venstre selvfølgelig støtte det her forslag, og vi kunne også selv have fremsat det.
Så vi synes i Radikale Venstre, at regeringen skulle komme i arbejdstøjet.
Mai Villadsen (EL), 2023-04-25:
Tak for det, formand.
Endnu en gang tak til SF for at rejse en rigtig vigtig uddannelsespolitisk debat.
For vi i Enhedslisten deler bestemt ambitionen bag det her beslutningsforslag om, at det vil være fornuftigt at få revideret den karakterskala, der er i dag.
Jeg synes, det er meget tydeligt, både i den grundige evaluering, der er blevet lavet, men også den feedback, man hører fra uddannelsesinstitutionerne, at det kunne være rigtig fornuftigt at få gjort noget ved karakterskalaen.
Der er et stort spring, der er en -3-karakter, som er uhensigtsmæssig, og så er der det forhold, som også er blevet rejst i den her debat, at denne karakterskala er indrettet på den måde, at man som udgangspunkt får 12, når man går ind i eksamenssituationen, og at man så derfra bliver trukket ned.
Det er simpelt hen uhensigtsmæssigt og ikke særlig opbyggende.
Det fremmer bestemt en nulfejlskultur.
Derfor synes vi i Enhedslisten, det er rigtig fornuftigt at se på karakterskalaen, og vi tilslutter os desuden i høj grad det, som SF også skriver i bemærkningerne til forslaget, nemlig et ønske om at se på, hvordan man kan øge mængden af feedback og måske begrænse mængden af karakterer, hvor det vil give mening, og hvor der er et ønske om det.
Det synes vi kunne være enormt fornuftigt.
Jeg vil desuden sige, at det vil være rigtig klogt at se det her i relation til optagesystemet, også på de videregående uddannelser, for der er bestemt udfordringer, men det er jo også noget af det, en karakterskala vil få en direkte effekt på.
Lise Bertelsen (KF), 2023-04-25:
Tak for ordet.
Der er sagt mange kloge ting.
I Det Konservative Folkeparti tænker vi, at det er relevant at kigge på, om det giver mening med en ny karakterskala i uddannelsessystemet.
Vi har dog nogle opmærksomhedspunkter, og mange er jo nævnt tidligere, men der er bl.a. det her med, at vi skal gøre det af de rigtige årsager.
Man skal simpelt hen opveje fordele og ulemper, i forhold til om besværet ved at omlægge det står mål med gevinsten.
Der er også det økonomiske aspekt.
Der er hele det her med at omregne og oversætte allerede eksisterende karakterer og eksamensbeviser osv.
Og så skal karakterskalaen også være internationalt sammenlignelig.
Men som SF også bemærker i forslaget, kommer en anden karakterskala ikke nulfejlskulturen
til livs.
Så det er jo tænkt ind i det, I foreslår.
Det Konservative Folkeparti er åbne over for at kigge på karakterskalaen med de nævnte opmærksomhedspunkter in mente.
Desuden skulle jeg hilse fra DF og sige, at det er de også.
Mai Villadsen (EL), 2023-04-25:
Tak for svaret.
Jeg er meget enig og synes, det er fornuftigt at give frihed derude.
Det er klart, at vi nu har et optagelsessystem, som er meget bundet til karakterer, og så er det svært at gøre det til fulde.
Men jeg er meget enig i, at det er klogest, at man så vidt muligt planlægger det selv.
Nogle steder efterspørger man jo karakterer i højere grad, og nogle steder gør man ikke.
Så jeg deler holdningen.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-04-25:
Det er også et godt spørgsmål og måske også i virkeligheden lidt et dilemma for os.
Grundlæggende skal institutionerne og skolerne jo have frihed til at give karakterer på den måde, de nu ønsker.
Men der er jo også noget med, at når man skal videre i uddannelsesforløbet, skal man kunne have nogle eksamenskarakterer.
Med de karakterfri skoler er der lidt et dilemma med, hvordan man skal opgøre det, når eleverne skal videre på erhvervsuddannelser eller gymnasier.
Men grundlæggende skal det også være op til lærerne og skolen selv, hvor mange karakterer de ønsker at give.
Mai Villadsen (EL), 2023-04-25:
Tak til ordføreren.
Jeg deler ordførerens holdning til lovforslaget generelt, men jeg er lidt nysgerrig efter Liberal Alliances holdning til spørgsmålet om karakterer.
Jeg forstår, at Liberal Alliance gerne vil bevare mængden af karakterer, men Liberal Alliance går jo også ind for meget store frihedsgrader til institutioner og, ja, uddannelsessystemet helt generelt, sådan som jeg forstår det.
Så skal det forstås sådan, at Liberal Alliance gerne vil have bestemmelsesretten over, hvor mange karakterer der egentlig skal uddeles, eller kunne man godt forestille sig at sætte uddannelsessystemet så meget fri, at det måtte være op til lærerne selv eller skolen selv, hvordan man indretter det ude lokalt?
Jeg er bare lidt interesseret i skellet mellem frihed og krav om karakterer.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-04-25:
For det er sådan lidt perfektionskulturen, der er kravlet ind i karaktererne, og præstationskulturen, så jeg tror, det vil være en bedre løsning, selv om det også er en sværere løsning end at fjerne nogle karakterer.
Nu er det ikke sådan vanvittig lang tid siden, jeg selv er kommet ud af folkeskolen og gymnasiet, og jeg kan huske, at vi egentlig eftersøgte karakterer i min klasse, fordi vi godt kunne lide at have noget konkret at forholde os til.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-04-25:
Jamen det er jeg kun glad for at blive holdt op på.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-25:
Tak for det, og tak for opbakningen.
Selv om vi måske ikke er helt enige om, hvor meget karakterer skal bruges, og hvordan skalaen skal være, så er pointen med det her forslag jo også, at vi får drøftet de udfordringer, som både evalueringen og ekspertgruppen har vist at der er – så mange tak for det.
Jeg var også uddannelses- og forskningsordfører før valget, og der var vi mange ordførere, der gik op i, at de to ting lidt hang sammen.
Altså, det optagelsessystem, vi har i dag, fungerer ikke særlig godt, og en af grundene til, at det ikke fungerer særlig godt, er, at vi har en dårlig karakterskala.
Så derfor vil jeg bare høre, om ordføreren er enig i den analyse, nemlig at de to ting hænger sammen, og at det, som vi sagde dengang, vil give god mening, at man samtænker det, når man skal forhandle et nyt optagelsessystem.
Mai Villadsen (EL), 2023-04-25:
Jeg synes, at ordføreren bringer noget rigtig interessant ind i debatten, nemlig det med international sammenligning.
Jeg havde egentlig lige glemt det nu, men jeg er faktisk en af dem, som har gået i skole under både den gamle og nye skala, og det med international sammenligning var jo faktisk en af de mere udbredte begrundelser for at skifte, og i virkeligheden var det en god begrundelse.
For selvfølgelig skal vi have mulighed for at kunne studere i udlandet på lige fod med alle andre.
Men jeg vil høre, om ordføreren ikke også er enig i, at det alligevel ikke lykkedes helt.
For når man giver karakterer i Danmark, gør man det på en lidt anden måde end i udlandet, hvor der er rigtig mange, der får topkarakter – det oplever jeg i hvert fald og har læst mig frem til – f.eks. i det amerikanske skolesystem, og det er der færre der får i Danmark.
Derfor stiller man sig i virkeligheden stadig konkurrencemæssigt lidt ufordelagtigt.
Om man kan gøre helt op med det, er jeg slet ikke sikker på.
Det er ikke sikkert, at vi skal eller kan det, men det er i hvert fald et interessant perspektiv, som jeg håber vi kan bringe ind i forhandlingen, hvis vi nogen sinde får en forhandling.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-25:
Det var jo faktisk noget af det, man også tænkte i den tidligere regering inden valget, altså at man kunne lave et samarbejde i forhandlingerne omkring en ny karakterskala, for selv om det ressortmæssigt ligger på børne- og undervisningsområdet, har de tidligere ordførere, der var på talerstolen, jo helt ret i, at det også spiller ind på hele uddannelses- og forskningsområdet – så det spiller nemlig sammen.
Og tanken var, at man måske skulle have en fælles forhandling med begge ministerier.
Men tak for opbakningen tror jeg bare jeg vil sige, for jeg kan ikke nå at stille et spørgsmål mere.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-25:
Selv tak.
Hos Danmarksdemokraterne ser vi frem til det fortsatte samarbejde, også på uddannelses- og forskningsområdet i forhold til »Forberedt på fremtiden«.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-04-25:
Der skal lyde en stor tak fra Liberal Alliance til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag, der handler om at pålægge regeringen, at den skal indkalde til forhandlinger om en ny karakterskala i uddannelsessystemet inden udgangen af 2023.
Det bakker vi op om i Liberal Alliance.
Den nuværende skala har for store spring, og springene er også alt for skæve, og det er heller ikke muligt at belønne den ekstraordinære indsats.
13-skalaen kunne være et godt bud fra vores synspunkt, for det er vigtigt for os, at der er færre spring, og at den ekstraordinære præstation kan belønnes.
Der står i betænkningen over beslutningsforslaget, at SF ønsker, at der skal gives færre karakterer og mere feedback.
Feedbackdelen støtter vi op om i Liberal Alliance.
Det er vigtigt med konstruktiv feedback, for det at få en karakter gør ikke i sig selv, at man bliver bedre.
Karakterer kan fremme motivationen til at dygtiggøre sig og gøre sig umage.
Det er ikke sundt at tro, at alle ens opgaver skal løses til perfektion, men det er sundt at skulle præstere.
At fjerne næsten alle karakterer i vores uddannelsessystem mener jeg er lidt af en bjørnetjeneste.
Det er ikke sundt for unge mennesker, at vi politisk skal curle dem igennem uddannelsessystemet, for efter ens uddannelse står der altså et arbejdsmarked og banker på med krav og forventninger til en.
Det er en narrativ at tro, at karakterfrihed mindsker pres.
Der kan dog være et unødvendigt pres i den måde, unge mennesker opfatter karakterer på, altså at den karakter, man får, er en selv, og der ligger et ansvar både for forældre og lærere at fortælle elever om, at de ikke er den karakter, de får.
Jeg har selv slået mig oven i hovedet med de karakterer, jeg har fået, og jeg er taknemlig over, at jeg havde en dansklærer, der fortalte mig, at det ikke handler om at få 12 i alle fag, men at det at dygtiggøre sig er det vigtige.
Det ændrede mit mindset omkring karakterer og gjorde egentlig, at det blev en positiv motivationsfaktor for mig.
Så Liberal Alliance bakker op om beslutningsforslaget.
Betænkningerne ved forslaget er vi ikke helt enige i, men igen skal der lyde en stor tak til SF for at have fremsat det her forslag.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-25:
Jeg tænker, at det generelt giver ret god mening at kigge tværfagligt på forskellige ressortområder, når man skal indgå større aftaler, som bl.a. udspillet »Forberedt på fremtiden«, som regeringen er kommet med på det her område, jo er.
Man kan ikke sådan lukke øjnene og sige, at nu behandler vi kun Uddannelses- og Forskningsministeriets ressort, uden at have in mente, at det også kan have betydning for andre ressortområder.
Det synes jeg er rigtig vigtigt at fremhæve.
Lotte Rod (RV), 2023-04-25:
Ellers skulle vi bare spørge ministeren med det samme.
Altså, uanset om der bliver forhandlinger eller ej, er det da relevant at vide.
Hvor langt er vi egentlig kommet i forhold til at sikre danske studerende gode muligheder for at læse i udlandet?
Frederik Vad (S), 2023-04-25:
Grunden til, at jeg spørger, er, at når jeg kigger tilbage på, hvad SF og andre partier, specielt til venstre for midten, har sagt og skrevet om skolesystemet, så har man tit henvist til Finland, til deres test- og evalueringskultur, til deres karaktersystem og til indholdet i deres skole.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren her til sidst: Tror ordføreren ikke, vi generelt overvurderer karakterers betydning for den voksende mistrivsel, der er i Danmark og i andre europæiske lande?
Astrid Carøe (SF), 2023-04-25:
Tror jeg, at vi overvurderer det?
Nej, det tror jeg egentlig ikke.
Jeg synes egentlig ikke, der har været nogen heroppe i dag og sige, at det er altafgørende, og at det er det eneste, der har en betydning for trivslen.
På den måde synes jeg ikke, vi overvurderer det.
Men jeg synes, at regeringen undervurderer det, når man siger eller hentyder til, at det nok ikke har nogen betydning, og når eksperter, forskere, undervisere, elever er ude og sige, at det har en betydning.
Det er da dem, vi skal lytte til, og når de så siger, at det har en betydning, skal vi da tage det alvorligt.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man er vendt på en tallerken i det her spørgsmål.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-25:
Tak for det, formand.
Alternativet har ingen intention om at bestemme, hvad danskerne skal spise.
Det er en privatsag.
Dog har vores madvaner en kæmpe betydning for vores miljø, drikkevand, natur og klima og ikke mindst for folkesundheden og derved for vores samfund.
I Alternativet er vi meget optagede af, hvordan vi politisk skaber nogle strukturer og rammer for vores fælles samfund og fremtid, der er holdbare og sunde for mennesker og for kloden.
Den ambition er grøn omstilling.
Det taler vi meget om.
Men hvad betyder det?
For mig er det den største politiske opgave, vi har lige nu.
Det er en opgave, der netop handler om at ændre de strukturelle betingelser for stort set alle aspekter af samfundslivet, så det bæredygtige valg bliver det billigste og det bedste.
Vi har et enormt forbrug i Danmark.
Det skal vi have nedbragt og ændret, hvis vi skal leve op til de klimamål, vi har sat os.
Vi skal finde de gode veje til et samfund, som fungerer på bæredygtige præmisser.
Det betyder, at vi skal have en balance mellem de ressourcer, vi tager fra naturen, og dem, som kloden selv kan nå at genskabe.
Den er der ikke lige nu, langtfra.
Levede alle nationer som den danske, ville det kræve i omegnen af fire jordkloder for at have naturressourcer nok.
Det er ikke bæredygtigt – det siger sig selv – og det kræver strukturelle forandringer.
Markedet alene kan ikke drive forandringen hurtigt nok.
Det må snart være kendt de fleste steder, og strukturelle forandringer er en politisk opgave.
Dette forslag handler om de samfundsstrukturer.
Det er et forslag, der sigter mod en lille bid af det fødevareområde, som allerede er i fuld forandring, men hvor langt mere skal gøres.
Mad er en særlig størrelse, særlig i en politisk sammenhæng.
Mad er på samme tid et ekstremt offentligt anliggende og en meget privat sag.
I mine øjne er det ikke et politisk anliggende at bestemme, hvad folk skal spise – selvfølgelig ikke – men det er i høj grad et politisk anliggende, hvilke ressourcer samfundet stiller til rådighed for det marked, vi forbruger og gebærder os på.
Det forholder sig til fødekæden, der skaber fundamentet for vores kokke, vores restauranter og vores offentlige køkkener.
Flere og flere danskere spiser allerede overvejende eller helt vegetarisk.
I 2022 svarede næsten en femtedel af danskerne, at det var tilfældet for dem.
Vores madvaner er i evig forandring, og sådan skal det være.
Vi spiser mindre og mindre kød, men stadig væk rigtig meget.
Jeg kan fornemme, at tiden er gået.
Ja, det var halvdelen af talen.
Tak for det, og tak for ministerens tale.
Ministeren nævner selv det her, der netop er vedtaget i finansloven, om et såkaldt grønt fokus.
Kan ministeren eventuelt uddybe lidt, hvad det betyder?
For alt andet lige kan det jo være alt fra grønne kladdehæfter til plantebaseret mad.
Så hvad ligger der i et »grønt fokus«?
Det er bare, for at det lidt mere tydeliggjort.
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-25:
Jeg tror, man skal læse det sådan, at der er forskel på at lave en særlig uddannelse for vegetarkokke – hvor man sådan set kan få sit svendebrev uden at have stegt en kotelet – og at lave et speciale på kokkeuddannelsen, hvor man undervejs i sin uddannelse vælger retning og vælger en vegetarretning.
Det er to forskellige veje at gå, som jeg tror man en sen aftentime, da finansloven skulle falde på plads, ikke lige ville lægge sig fast på.
Nu går vi i dialog i Undervisningsministeriet med det faglige udvalg for at høre, hvad de kunne forestille sig der skal være af ændringer i kokkeuddannelsen.
Vi vil som udgangspunkt lægge deres ønsker til grund for, hvordan en ny kokkeuddannelse skal skrues sammen.
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-25:
Mange tak.
Man må jo sige, at det er i sidste øjeblik: Vi er lige blevet informeret om, at der åbenbart allerede er taget et tiltag i finansloven, og jeg har endda læst det, der er sendt ud fra Finansministeriet, ret grundigt igennem, og jeg kan ikke se, at der nogen steder fremgår noget om en grøn kokkeuddannelse.
Men lad det nu ligge.
Nu har vi altså så fået frem, at det har regeringen indgået en aftale om.
Så jeg vil bare gerne høre ministeren, hvorfor der lige præcis, når man gerne vil prioritere erhvervsuddannelserne – det hører man i hvert fald – i det her forslag ligger 2 mio. kr. til en indførelse af en vegetarkokkeuddannelse.
Hvorfor lige det?
Hvorfor ikke prioritere midlerne til f.eks. social- og sundhedsuddannelserne?
Kunne det ikke være meget vigtigere?
Er det ikke en mere brændende platform, hvis man altså skal prioritere inden for uddannelserne på det her område?
Marlene Harpsøe (DD), 2023-04-25:
Det giver jo lidt håb, synes jeg, at der rent faktisk er et regeringsparti, der finder det vigtigt at tage nogle forhandlinger på det her område.
Astrid Carøe (SF), 2023-04-25:
Uha, det kender jeg ikke finsk skolepolitik godt nok til at svare på, må jeg ærligt indrømme.
Men jeg er da helt sikker på, at det ikke har noget med karakterskalaen at gøre.
Det synes jeg sådan set heller ikke jeg siger at det nødvendigvis har.
Men når en lang række af eksperter, forskere, undervisere, lærere og elever selv siger, at noget af det pres, de oplever derude, altså kommer af den måde, vi giver karakterer på her i Danmark, så synes jeg, vi skal tage det alvorligt.
Frederik Vad (S), 2023-04-25:
Som ministeren har været inde på, er der jo ikke noget, der er afvist fuldstændigt.
Men jeg kunne godt tænke mig at stille ordføreren et generelt spørgsmål: I Finland, altså i de finske grundskoler, har man en karakterskala, der går fra 10 til 5, og så har man et 4-tal, som betyder ikkebestået.
Der er markant flere finske børn, der er kede af at gå i skole, sammenlignet med Danmark, hvis man kigger på tal fra WHO.
Der er markant færre finske børn, der er glade for at gå i skole, sammenlignet med Danmark, hvis man kigger på tal fra WHO.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-04-25:
Jeg vil også gerne sige tak til SF for at fremsætte det her rigtig, rigtig vigtige beslutningsforslag.
I Alternativet bakker vi op om at tage samtalen om, hvad karakterer betyder for børn både i folkeskolen og i ungdomsuddannelserne.
Det er meget tydeligt at se, at den, vi har nu, ikke virker, og derfor synes jeg også, at det er dybt kritisk, at vi har en regering, der ikke mener, at man kan nå at tage hul på den her diskussion i 2023.
Jeg må ærlig talt indrømme, at det så bare ligger i den skuffe med politik fra regeringen, som Danmark ikke har brug for, i stedet for at ligge i den skuffe med politik fra regeringen, som vi faktisk har brug for.
Vi bakker fuldstændig op om SF's forslag om at begynde at diskutere noget, der rent faktisk er relevant for danskerne.