runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2022-05-04:
Tak, og tak for ordførertalen.
Jeg hæfter mig ved, at noget af det, som man gerne vil prøve at adressere her fra Frie Grønnes side, jo er den mistillid, der er til det politiske system.
Altså, det er i hvert fald hævet op til det, og jeg blev egentlig meget ramt af den tale, som hr. Torsten Gejl holdt.
For der fik man ligesom en live fra fronten-beretning om, hvordan det er at være enkelt mand og skulle dække så mange områder, og det gjorde indtryk på mig, som sidder i en folketingsgruppe bestående af 14 og alligevel ikke vidste, om jeg faktisk kunne være til stede her i Folketingssalen i dag, fordi der foregik noget andet på mit andet ordførerområde, i et ministerium.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Jo, det var også det, jeg sagde, altså at der jo kan være forskellige dilemmaer.
Men jeg tror jo bare på, at man, hvis man ændrer et system, så også vil ændre dynamikken, og at du også vil ændre forventninger.
Hvis vi kigger på det kommunale, vil vi ofte opleve, at de valgforbund, der bliver indgået, er mellem partier, der ikke er bredt funderet, eller som ikke har mange mærkesager, men at det ofte er nogle, der har enkelte mærkesager.
Og skulle de lave sådan et valgforbund – hvis vi følger den logik og det mønster – og sådan et parti bliver valgt ind, f.eks. på antiracisme, så vil man jo alt andet lige forvente, at den enkelte politiker kæmper for antiracisme og fokuserer på den del og naturligvis ikke, som ordførerens parti med 14 medlemmer eller et større parti, kan tage sig af alt.
Så det, jeg prøver at sige med det her, er, at jeg tror på, at ændrer du systemet, ændrer du også dynamikken og forventningen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Tak for ordet.
Og tak til Frie Grønne for at have fremsat beslutningsforslaget.
Frie Grønne lægger med beslutningsforslaget op til at pålægge regeringen inden udgangen af 2022 at fremsætte et lovforslag om udvidelse af valgretten til Folketinget.
Frie Grønne ønsker med forslaget at fjerne dansk indfødsret, altså dansk statsborgerskab, som valgretsbetingelse til folketingsvalg og i stedet stille krav om lovligt ophold i Danmark de seneste 4 år forud for valgdagen.
Et sådan forslag er i strid med grundloven og vil derfor kræve en grundlovsændring.
Reglerne om valgret er fastsat i grundlovens § 29, der suppleres af reglerne i lov om valg til Folketinget.
Det følger bl.a. af grundlovens § 29, stk. 1, at enhver, der har dansk indfødsret, fast bopæl i riget og er fyldt 18 år har valgret til Folketinget, medmindre at vedkommende er umyndiggjort.
Det er med andre ord en betingelse for at kunne stemme til Folketinget, at man er dansk statsborger.
Som nævnt lægger man med beslutningsforslaget her op til at ændre på den betingelse.
Det mener jeg ikke at der er grundlag for at gøre.
Det skyldes for det første, at det er min opfattelse, at det er noget ganske særligt at stemme til folketingsvalg og dermed have indflydelse på, hvem der skal sidde i dette Ting og træffe beslutninger på vegne af Danmark.
Det må derfor også kræve en helt særlig tilknytning til Danmark at kunne stemme til et folketingsvalg.
Jeg finder, at det af den grund både er rimeligt og fornuftigt, at valgret til Folketinget er forbeholdt danske statsborgere
Spørgsmålet om, hvem der kan erhverve dansk indfødsret og dermed også valgret, afgøres på grundlag af den til enhver tid gældende lovgivning herom.
Der er ifølge den lovgivning om, hvordan man opnår indfødsret, forskellige veje til at opnå lige præcis indfødsret.
I den forbindelse vil jeg fremhæve, at regeringen indgik den seneste aftale om indfødsret den 20. april 2021 sammen med Venstre, Det Konservative Folkeparti og Liberal Alliance.
Med aftalen blev kravene til ansøgere om dansk statsborgerskab skærpede, således at kravene afspejler den betydelige tillidserklæring, det er fra det danske samfunds side, når man tildeler en person et dansk statsborgerskab.
For det andet vil en ændring af reglerne om valgret i grundloven forudsætte en grundlovsændring.
Grundloven indtager jo en helt særlig rolle i det danske samfund ved at sætte en ramme for vores demokrati og vores grundlæggende rettigheder.
Jeg mener derfor, at man skal gøre sig ganske modne overvejelser, før man overvejer at foreslå en grundlovsændring, for det indebærer også en meget betydelig proces.
Man skal bl.a. udskrive et valg, og så skal grundlovsforslaget sættes til afstemning.
Så det er også procesmæssigt en ganske omfangsrig størrelse.
Sammenfattende forudsætter det, som jeg har nævnt, altså en grundlovsændring.
Og i regeringen mener vi samtidig, at det er helt rimeligt at stille et krav om, at man skal være dansk statsborger, hvis man skal stemme til et folketingsvalg, af den årsag, at det er betydningsfuldt at få lov til at stemme til folketingsvalg.
Derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Tak til ministeren.
I Danmark har vi jo en tradition for, at vi udvider valgretten så at sige, at vi i hvert fald inkluderer flere og flere i demokratiet.
Det gjorde vi i 1915, hvor vi gav kvinder og tjenestefolk stemmeret.
Så gjorde vi det igen i 1953, hvor vi igen udvidede valgdeltagelsen eller inkluderede folk, bl.a. grønlandske borgere.
Vi kunne for nylig læse, at for 10 år siden var det hvert tyvende barn, der fødtes i Danmark uden et dansk statsborgerskab; i dag er det hvert tiende barn.
Og det er jo et demokratisk problem, at vi har så mange borgere, som bor her, men er tilskuere til demokratiet.
Så skal vi ikke følge vores eksempler fra tidligere og endnu en gang erkende, at vi er kommet dertil, hvor vi skal udvide valgretten?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-05-04:
Nej, jeg mener ikke, man kan sammenligne de historiske eksempler, der her fremdrages, med den situation, vi har i dag.
Jeg mener, at de udvidelser af valgretten, vi tidligere har gennemført, har handlet om i stedet at sikre, at der var en rimelighed og en lighed imellem eksempelvis kønnene, som heldigvis fulgte af den udvikling, som historien tog i de år.
Det var meget, meget fornuftigt.
I forhold til valgret i dag er det jo sådan, at mange af de personer, som ordføreren her nævner, har mulighed for at stemme til de lokale valg, så man har mulighed for at få indflydelse på de beslutninger, som ligger væsentlig tættere på borgeren.
Men jeg mener, som jeg også fremførte i talen, at det er afgørende, at vi fastholder, at det er noget helt særligt at få mulighed for at stemme til folketingsvalg, og derfor mener jeg også, det skal være forbeholdt danske statsborgere.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Så har jeg i hvert fald brug for at høre ministeren, hvad ministeren og regeringen tænker de vil gøre med den her uheldige udvikling, for ministeren må da give mig ret i, at det er en uheldig udvikling.
Altså, antallet af borgere, som bor, og som er født her, men ikke kan deltage i et folketingsvalg, vokser.
Flere og flere kan ikke deltage i demokratiet, kan ikke stemme ved et folketingsvalg, netop det vigtige, afgørende valg.
Og hvor er vi så henne om 10 år eller om 20 år?
Har vi så rigtig, rigtig mange mennesker – hvis man laver en fremskrivning – uden for demokratiet?
Anni Matthiesen (V), 2022-05-04:
Jeg vil sige, at man jo har muligheden for at søge om indfødsret.
Det synes jeg er vigtigt at understrege.
Så kan man jo sige, at man selvfølgelig også kan deltage i demokratiet på mange forskellige måder: Man kan godt involvere sig; man kan godt for den sags skyld også melde sig ind i politiske partier osv. Så der er mange måder at påvirke demokratiet på.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Det er rigtigt nok, at der er forskellige måder at deltage i demokratiet på.
Hvis man kigger på udviklingen, ser man, at det jo bliver sværere og sværere at få dansk statsborgerskab, og hvis man samtidig kigger på tallene, ser man, at gruppen af borgere, som bor her, men som ikke kan deltage, bliver større og større.
Jeg synes ikke, jeg fik svar på spørgsmålet, så jeg vil gerne spørge ordføreren en gang mere: Hvilket samfund ser ordføreren for sig, hvis den her udvikling fortsætter; hvor er vi så henne om 10 år, hvor er vi så henne om 20 år?
Hvis udviklingen fortsætter, som den gør lige nu, hvad er det så for et demokrati, vi kommer til at opleve?
Birgitte Bergman (KF), 2022-05-04:
Nu er jeg ikke ordfører for udlændingepolitikken, så helt ned i detaljen kan jeg ikke gå.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-04:
Tak, formand.
Jeg synes godt, man kunne have gjort sig lidt umage med at beskrive, hvor besværligt det egentlig er at ændre grundloven, og at det er derfor, at man ikke ændrer grundloven, fordi der er utilfredshed med en enkelt lille ting.
Man ændrer kun grundloven, hvis det er, at grundloven i sin helhed ikke fungerer.
Det er besværligt at ændre grundloven, og det skal det også være.
Beslutningsforslaget går ud på, at man efter 4 års ophold skal kunne stemme til Folketinget.
Det kan vi ikke på nogen måde støtte alene af den årsag, at man ikke kan vide, om vedkommende, der har opholdt sig her i 4 år, også taler og forstår dansk.
Og for at stemme til Folketinget skal man som minimum kunne følge med i en politisk debat.
Man skal kunne læse en avis, man skal kunne læse nogle politiske programmer, man skal kunne følge med i en debat i radio og fjernsyn for at kunne sætte sig ind i, hvad de enkelte partier står for.
Det er det, vi forventer af en borger i et oplyst demokrati.
Og med det her forslag vil man jo totalt underminere dette, og alene af den årsag synes jeg, at man skal afvise det.
Så vil jeg også bare sige, at det selvfølgelig giver god mening, at man skal være dansker for at kunne stemme til Folketinget.
Sådan har det været siden 1849, sådan skal det fortsat være i Danmark, og det støtter vi, og derfor afviser vi beslutningsforslaget.
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Det var sådan set ikke meningen, at jeg ville tage ordet, men jeg blev jo sådan lidt nervøs, da jeg hørte hr. Alex Ahrendtsen på talerstolen her, fordi man begynder at snakke om noget minimum, altså et minimumskriterium: Man skal kunne se fjernsyn, man skal kunne tale dansk, osv.
Betyder det, at Dansk Folkeparti er klar til at fravige det princip, der hedder, at man skal have dansk statsborgerskab for at kunne stemme til Folketinget?
Det synes jeg både vores minister fra regeringen var meget tydelig omkring og undertegnede har været tydelig omkring, men jeg synes, at hr. Alex Ahrendtsen er lidt tvetydig i det.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Alex Ahrendtsen sådan helt oprigtigt: Var der et eller andet, jeg misforstod, da han begyndte at snakke om minimum?
Er Dansk Folkeparti på vej ind i en forhandling med hr. Sikandar Siddique, eller kan han fuldstændig mejsle det ind i granit, at selvfølgelig skal man have dansk statsborgerskab for at kunne stemme til Folketinget?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-04:
Ja, og det synes jeg også jeg sagde.
Jeg tog bare udgangspunkt i beslutningsforslaget, hvor man foreslår, at man efter 4 år skal kunne stemme.
Efter 4 år kan vi ikke vide, om vedkommende taler og forstår dansk, men med de nuværende regler for at blive dansker ved vi det: Man kan ikke få statsborgerskab, medmindre man taler og forstår dansk, plus en lang række andre kriterier.
Så det forstår jeg ikke helt kan give anledning til misforståelse.
Anders Kronborg (S), 2022-05-04:
Det er jeg glad for at jeg så i hvert fald fik fuldstændig klarhed over.
Og så må jeg bare sige, at jeg er enig med ordføreren for Dansk Folkeparti i, at selvfølgelig skal man have dansk statsborgerskab for at kunne stemme til det danske Folketing.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-04:
Det er jo næsten den omvendte verden, at det nu er Dansk Folkeparti, der skal forsvare sit syn på dansk statsborgerskab over for en socialdemokrat – det er jo fantastisk!
Tak for det.
Samira Nawa (RV), 2022-05-04:
Jeg havde faktisk samme spørgsmål som hr. Anders Kronborg, da hr. Alex Ahrendtsen begyndte at remse op, at man skal kunne følge med i en politisk debat og kunne læse en avis.
Mit spørgsmål vil jo så bare lyde i en noget mindre bekymret tone end den, som hr. Anders Kronborg lagde for med.
I stedet vil jeg spørge, om ikke hr. Alex Ahrendtsen synes, der er en urimelighed i, at selv om man nu lever op til de krav, som også hr. Alex Ahrendtsen selv i sin ordførertale peger på, netop sprog, uddannelse og alle de her ting, så er det alligevel for nogles vedkommende sådan – også for folk, der måtte være født i Danmark eller er kommet hertil som meget små – at man skal et pænt stykke op i alder, før man kan få den her ret til at stemme, altså når nu man gør alt for at integrere sig, og når man så også på et senere tidspunkt netop får det danske statsborgerskab, der giver adgang til at stemme.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-04:
Nej, det synes jeg egentlig er meget rimeligt.
Det er jo ikke en ret at få et statsborgerskab, det er noget, vi beslutter i Folketinget.
Hvis man lever op til nogle kriterier, kan man få det, og alle har mulighed for at få et statsborgerskab, hvis man lever op til de retningslinjer, vi har udstukket, og det er jo bl.a., at man taler dansk, forstår dansk, det er, at man ikke er kriminel, det er, at man ikke har en voldsom gæld osv. osv.
Der er en lang række fine, gode, fornuftige krav for at opnå statsborgerskab, og som man i øvrigt også har i en lang række andre lande.
I Danmark er det relativt let at få statsborgerskab, hvis man f.eks. sammenligner med mange muhammedanske lande, hvor det stort set er umuligt at få et statsborgerskab, fordi det er totalt etnisk baseret.
Det er det ikke i Danmark, det er objektive kriterier.
Samira Nawa (RV), 2022-05-04:
Jeg vil egentlig bare høre, om ikke ordføreren synes, at det er urimeligt, at det, når nu man gør alle de her ting, som ordføreren selv beder om man skal gøre, så fører til, at man bliver forsinket.
Faktisk vil man få meget nemmere ved at få dansk statsborgerskab, hvis man bare tog sig et ufaglært arbejde i stedet for at uddanne sig.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-04:
Nej, det er jo bl.a. mig, som gennem skatten betaler til, at den fremmede kan få sig en uddannelse gratis og på sigt kan tage sig et arbejde og bidrage og en dag også få lov til at søge om statsborgerskab og dermed blive en del af den danske familie.
Det synes jeg ikke er urimeligt, det synes jeg faktisk er meget rimeligt.
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Jeg synes faktisk, det er ved at udvikle sig til en ret interessant debat.
Men når hr. Alex Ahrendtsen så begynder at tale om det, som det her forslag handler om, nemlig stemmeret, og at der også er nogle kriterier, som man skal leve op til for at kunne opnå stemmeret, så må det være uafhængigt af statsborgerskabet.
Er de kriterier, man så skal kunne leve op til for at opnå stemmeret, nogle universelle kriterier, som skal gælde for alle for at kunne få stemmeret?
Eller hvordan hænger det sammen?
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-04:
Jamen det er jo absurd.
For mig er det meget simpelt: Når man er dansker, har man stemmeret, og som fremmed kan du blive dansker ved at få statsborgerskab, og så får du stemmeret.
Jeg tog bare udgangspunkt i hr. Sikandar Siddiques forslag og påpegede det absurde i, at man efter 4 år i Danmark ville kunne stemme, hvis vi siger ja til det forslag, uden at vi ved, om vedkommende kan tale dansk eller ej.
Det er ikke mig, der har lagt de der kriterier ned over det.
Vi står helt klart der, hvor vi altid har stået.
Statsborgerskabet er nøglen og adgangen til Folketinget.
Samira Nawa (RV), 2022-05-04:
Der er nogle regler for dansk statsborgerskab, og dem må man jo så forholde sig til, siger ordføreren.
Forleden dag kunne jeg læse på Facebook, at hr. Marcus Knuth fra ordførerens parti skrev, at de danske udlændingeregler var ret absurde, og det var oven på et møde, han har haft med en borger, der ikke kunne få permanent ophold, som jo er det, der skal til for at kunne få dansk statsborgerskab.
Og det er jo den model, som vi i Radikale Venstre gerne vil have, altså at vi gør det lidt nemmere at få permanent ophold, gør det nemmere at få dansk statsborgerskab, frem for at støtte en grundlovsændring, hvor man ikke behøver at være dansk statsborger for at kunne stemme.
Er ordføreren ikke enig i, at der er nogle absurditeter i dansk udlændingepolitik, som der skal ryddes op i, så det bliver nemmere at få permanent ophold og dermed også nemmere at få dansk statsborgerskab?
Birgitte Bergman (KF), 2022-05-04:
Jeg kan bekræfte, at vi har en gruppe borgere her i landet, som ikke har dansk statsborgerskab, og det er der jo en årsag til de ikke har.
Anni Matthiesen (V), 2022-05-04:
Nu kan jeg jo rent ud sagt ikke spå om fremtiden, det tror jeg ikke der er nogen af os der kan, og det er måske også godt nok, men jeg synes helt, helt grundlæggende, at det, vi har i det danske samfund, og det, vi har skabt, er noget, vi skal værne om.
Jeg synes faktisk, at der, når man har muligheden, og det har man, for også at søge om at få dansk indfødsret, jo egentlig er muligheder for, at man kan opnå det, så man også ad den vej kan være med til at påvirke demokratiet.
Samira Nawa (RV), 2022-05-04:
Mange tak, formand.
Vi har her et beslutningsforslag fra Frie Grønne, og tak igen for at fremsætte det her.
Jeg synes, at onsdag aften er et perfekt tidspunkt at tage en debat om vores demokrati på, så det gør jeg meget gerne, også selv om det, som hr. Sikandar Siddique her foreslår, jo egentlig kræver en grundlovsændring, for at man kan gennemføre den hensigt, der er med beslutningsforslaget.
Men vi stiller os sådan i Radikale Venstre, at vi faktisk synes, det er helt rimeligt, at man skal være dansk statsborger for at kunne stemme til folketingsvalget.
Det er en særlig ting at blive dansk statsborger, det er en særlig ting, og det er jeg sikker på vi alle sammen herinde synes, at gå op og gøre brug af sin stemmeret til et folketingsvalg og virkelig gøre sin indflydelse gældende.
Men det betyder jo ikke, at jeg ikke synes, vi har et problem, og det var også det, der lidt lå i mit spørgsmål, da ministeren stod heroppe.
Problemet er ikke, at man skal være dansk statsborger for at kunne stemme til folketingsvalg.
Jeg synes, at problemet er, at vi har alt for stramme regler for at opnå permanent opholdstilladelse, som er forudsætningen for at få dansk statsborgerskab, og at vi har alt for stramme regler for at få dansk statsborgerskab.
Og det er dér, jeg synes vi skal sætte ind, det er dér, jeg synes vi skal have rykket på nogle ting, have lavet nogle lovændringer, så det bliver nemmere at opnå permanent opholdstilladelse, så det bliver nemmere at opnå dansk statsborgerskab, og jo særlig for alle dem, der gør alt det, vi beder dem om, deltager aktivt i foreningsarbejde, som jo er en anden måde at deltage i demokratiet på, tager sig en uddannelse og deltager aktivt på arbejdsmarkedet.
Så herfra vil jeg bare sige, at vi anerkender problemet, men vi synes ikke, at grundlovsændringen, der er lagt op til her, er den rette løsning.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Tak til ordføreren.
Jeg ved jo naturligvis også godt, at Radikale Venstre synes, at statsborgerskabsreglerne er for bøvlede.
Grunden til, at vi fremsætter det her, er, at jeg i 3 år har fået at vide igen og igen – igen og igen! – hernede i Folketingssalen, at demokratiet er fuldstændig afgørende, at folk skal integrere sig, og at folk skal deltage i demokratiet.
Men omvendt ser vi også, at man gør statsborgerskabsreglerne sværere og sværere, altså at man gør det sværere at deltage i demokratiet.
Og ja, man kan godt deltage i demokratiet i lokalforeningen, men altså, venner, i forbindelse med det at deltage i demokratiet er det ypperste selvfølgelig at kunne stemme ved et folketingsvalg og kunne bestemme, hvordan ens barns fremtid skal se ud, og hvordan ens land skal se ud.
Så det er derfor, vi har fremsat forslaget.
Igen og igen har alle partier sagt: at få det statsborgerskab er helt unikt.
Okay, men I vil gerne have, at man deltager i demokratiet, så lad os adskille de ting.
Men ellers, hvis ordføreren kan presse statsministeren til at lempe statsborgerskabsreglerne, er vi villige til at droppe forslaget og støtte en lempelse af statsborgerskabsreglerne.
Samira Nawa (RV), 2022-05-04:
Jeg tror ikke, det så meget var en bemærkning til mig og min tale, som det var til øvrige kollegaer, for vi er jo ikke uenige i problemet, men måske uenige i løsningen, og det er jo en ærlig sag.
Jeg og Radikale Venstre gør alt, hvad vi kan, for at presse på for nye regler for statsborgerskab og ændrede regler for permanent opholdstilladelse, som jo er forudsætningen for at få dansk statsborgerskab.
Det er derfor, jeg bliver ved med at nævne det her med permanent ophold, for man får jo ikke stemmeret til Folketinget af at få permanent opholdstilladelse, men det er alligevel en grundforudsætning for at få statsborgerskab.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Tak til ordføreren.
Jeg blev bare nysgerrig, for nu sagde ordføreren også i forhold til det tidligere forslag, at man ville stille sig positivt over for forslaget.
Betyder det, at man vil stemme grønt til forslaget?
Peder Hvelplund (EL), 2022-05-04:
Ja, det tror jeg som udgangspunkt det gør.
Nu bliver det næppe mig, der kommer til at sidde i udvalgsbehandlingen.
Nu nævnte jeg i forbindelse med det tidligere forslag, at det er muligt, at vi kan nå frem til et eller andet i forhold til en beretning.
Det kan vi næppe i forhold til det her, og når vi ikke kan det, vil vi stemme grønt til det her forslag.
Birgitte Bergman (KF), 2022-05-04:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslaget ønsker man at fjerne dansk indfødsret som valgretsbetingelse til folketingsvalg og i stedet stille krav om forudgående lovligt ophold i Danmark de seneste 4 år forud for valgdagen.
Forslagsstillerne sammenligner det med, at det svarer til valgretsbetingelsen for en tredjelandsborger til kommunal- og regionalvalg.
Der er forskel på de to valg, og sådan bør det så sandelig også være fremadrettet.
Det giver rigtig god mening, at man kan deltage i det lokale demokrati, hvor man bor og arbejder.
Det har min gamle svenske mor gjort i over 60 år.
Hun har ikke noget dansk statsborgerskab, men lever ganske fordrageligt i Helsingør og har deltaget i det lokale demokrati.
Det borgernære og det nære demokrati skal vi så sandelig også værne om, men det er noget helt særligt at stemme til et folketingsvalg og derved øve indflydelse på, hvem der i regi af Folketinget kan træffe beslutninger for Danmark, naturligvis med store implikationer til følge.
Og her står vi fast på, at det kræver en helt særlig tilknytning til Danmark at kunne stemme til folketingsvalg.
Vi taler altså her om vores nationale parlament.
Det skal være forbeholdt danske statsborgere at have valgret til et folketingsvalg.
Et dansk statsborgerskab er noget ganske særligt.
Vi satte bl.a. fokus på de danske værdier, og det må ganske enkelt være en forudsætning for at have medindflydelse på en så vigtig ting som at sammensætte vores parlament og afgøre retningen for vores land.
Det Konservative Folkeparti kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Anerkender ordføreren, at i takt med at man har strammet reglerne for indfødsret, er gruppen af de borgere, der ikke kan stemme ved et folketingsvalg i Danmark, blevet større?
Birgitte Bergman (KF), 2022-05-04:
Nej, det anerkender jeg sådan set ikke.
Altså, der er en årsag til, at vi strammer kravene til det at få et dansk statsborgerskab.
Og det er jo muligt at få et dansk statsborgerskab i Danmark i dag.
Men der er jo nogle krav, man skal leve op til, og det er jo så sandelig vigtigt for os.
Det handler om de danske værdier, og det handler om at ville det danske samfund.
Det handler om nogle prøver, man skal gennemgå, og det synes vi er ganske rimeligt.
Sikandar Siddique (FG), 2022-05-04:
Det, jeg synes er paradokset her, er, at ordføreren siger, at man gerne vil det danske samfund, men vi siger: I må ikke komme ind i det danske samfund, I må ikke stemme.
Jeg tror, jeg formulerede mig forkert, for jeg fik ikke svar på spørgsmålet, så jeg må prøve at spørge igen.
Er det et faktum, at i takt med at statsborgerskabsreglerne bliver hårdere, strengere, så bliver gruppen, som ikke kan stemme, også større?
Det er ikke et holdningsspørgsmål.
Kan ordføreren bekræfte, at det er tilfældet?