Benny Engelbrecht (S), 2023-12-13:
Vi tredjebehandler nu finansloven for næste år med baggrund i en meget bred politisk aftale.
Derfor vil jeg gerne indlede med at takke de partier, der har deltaget aktivt og konstruktivt i forhandlingerne med regeringspartierne Socialdemokratiet, Venstre og Moderaterne.
Så en stor tak skal lyde til SF, til Danmarksdemokraterne, til Liberal Alliance, Konservative, Radikale Venstre, Dansk Folkeparti, Alternativet, Nye Borgerlige, Siumut, IA, Sambandsflokkurin og Javnaðarflokkurin for samarbejdet.
Tak for en god aftale om næste års finanslov, og ikke mindst tak for at bakke op om den samlede økonomiske retning for Danmark, som finansloven sætter rammen for.
Grundlæggende sætter finansloven en ansvarlig ramme med fokus på velfærd, det grønne og ikke mindst en markant styrkelse af investeringerne i vores fælles sikkerhed; alt sammen set i lyset af en sund offentlig økonomi.
Den balance er fundet med finansloven for næste år, for mens væksten i det offentlige forbrug fraregnet forsvarsudgifter er nået op på ca. 1 pct., så holdes finanseffekten neutral.
Det flugter i øvrigt godt med i regeringens målsætning om, at finansloven først og fremmest skal prioritere velfærden og investeringer i det grønne.
Først de efterfølgende år, når inflationen er bag os, vil et forslag til skattereform kunne blive implementeret.
Det handler netop om at holde den ansvarlige kurs, som der fortsat er behov for i det kommende år.
Med udsigterne for de kommende år vil der være basis for en mere ekspansiv kurs, hvor der både er plads til en skattereform og samtidig en historisk høj vækst i det offentlige forbrug målrettet velfærd.
Det understreger, at regeringen formår at sætte en langvarig, ansvarlig kurs for dansk økonomi og investere i velfærdssamfundet.
Finanslovsaftalen indeholder dels en udmøntning af den forhandlingsreserve, regeringen havde lagt op til, men nok så væsentligt indeholder den også en en til en-gennemførelse af det samlede finanslovsforslag, som regeringen fremlagde i august.
Da vi førstebehandlede finanslovsforslaget her i salen i begyndelsen af september, husker jeg tydeligt specielt to ordførerbemærkninger.
Det var vel et meget godt udtryk for, at regeringens finanslovsforslag, ligesom det meste af den politik, regeringen fremlægger, tager sit udgangspunkt i det gyldne snit i midten, hvor der tages hensyn til begge sider.
Og det er nok en af grundene til, at ingen partier har ønsket at fjerne elementer fra regeringens finanslovsforslag.
Det tjener naturligvis til ros, at Liberal Alliance og hr. Ole Birk Olesen har valgt at søge indflydelse og dermed trods alt også lægger stemmer til et øget offentligt forbrug.
At partiet derudover ikke ved sine ændringsforslag, der skal stemmes om lidt senere her i dag, formår at anvise antydningen af finansiering til udgifter for mere end 6 mia. kr., ja, det behøver vel næppe yderligere bemærkninger.
I stedet vil jeg gerne tillade mig at fremhæve nogle af de elementer, som denne finanslov indeholder, og som vi er særlig glade for i den socialdemokratiske folketingsgruppe.
Jeg skal skynde mig at sige, at da min taletid er begrænset, vil jeg nøjes med at fremhæve ti punkter: For det første sker der et markant løft af sundhedsvæsen og psykiatri.
Med finanslovsaftalen tilfører vi kommuner og regioner 1 mia. kr. ekstra næste år, og pengene skal være med til at lette kapacitetspresset i vores sundhedsvæsen.
Samtidig tilfører vi psykiatrien 400 mio. kr. til næste år som et første skridt på vejen mod det historiske løft på samlet 3,2 mia. kr. frem mod 2030, som det også fremgår af regeringsgrundlaget.
For det andet vil jeg nævne en værdig ældrepleje med kendte ansigter.
Der afsættes næste år 150 mio. kr. stigende til 200 mio. kr. til en ramme til værdig ældrepleje.
Det skal bl.a. gå til at finansiere udbredelsen af faste teams i ældreplejen.
Når man når den fase af livet, hvor man har behov for ældrepleje, så giver det lidt større tryghed, hvis man bliver mødt af et kendt ansigt, når f.eks. social- og sundhedsassistenten eller social- og sundhedshjælperen kommer på besøg.
For det tredje vil der komme færre børn i de yngste klasser og bedre trivsel.
Finansloven viderefører det lavere klasseloft i de mindste klasser, som blev indført i forrige valgperiode, og oven i det afsættes med aftalen altså penge til flere hænder i pædagogisk-psykologisk rådgivning.
Pengene skal bidrage til at understøtte det pædagogiske personale i forebyggende arbejde og styrke tilstedeværelsen i dagtilbud og folkeskole.