runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Så lige kort her til sidst om selve beslutningsforslaget vil jeg høre ordføreren, om vi ikke har et særligt ansvar her i Danmark for at passe på børnene, helt specifikt de små piger?
For i mine øjne er der alligevel en forskel på at se en kvinde med tørklæde på i forhold til at se et lille barn i 6-7-årsalderen med tørklæde på.
Har vi ikke et særligt ansvar for at sikre, at de får et frirum i skolen, hvor de ikke behøver at have det her symbol på?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-05-04:
Jeg er bestemt enig i, at vi har et særligt ansvar over for børnene, især fordi børnene jo er underlagt deres forældres luner.
Det er også derfor, at jeg siger, at vi bliver nødt til at have in mente, hvilken reaktion vi får fra forældre, som udøver social kontrol over deres børn, hvis man gennemfører sådan et tiltag.
Der er jeg bekymret for, at de her unge piger ender i en hjemmeskoling, hvor den sociale kontrol bliver meget mere udtalt, fordi de netop ikke får lov til at komme ud i nogle miljøer, hvor reglerne er anderledes, og hvor der er nogle andre børn, der ikke er underlagt det samme.
Peter Kofod (DF), 2023-05-04:
Tak for det.
Jeg har læst mig til, at ordføreren betragter sig selv som feminist, og jeg vil gerne vide, om ordføreren betragter feminismen og islam som to uforenelige størrelser, eller om de to kan forenes.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-05-04:
Det gør jeg helt bestemt.
Men jeg kender også muslimer, praktiserende muslimer, som ikke læser Koranen, som Fanden læser Bibelen, og som derfor også sagtens kan forene ligestilling og de danske værdier – den retsstat, som vi bor i og lever i – med deres religion.
Peter Kofod (DF), 2023-05-04:
Vil ordføreren mene, at samfund, der generelt er præget af islam, generelt efterlader gode forhold for kvinder eller for den feministiske bevægelse?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2023-05-04:
Vi har jo set perioder i forskellige dele af Mellemøsten, hvor kvinders rettigheder har blomstret på trods af islam og praktiseringen af islam.
Vi har bestemt også eksempler på det modsatte – ja, der bliver grinet dernede i salen, men det må jo så være, fordi man ikke er ordentligt oplyst om forholdene i Mellemøsten.
Der er jo eksempler på, at især kvinder blandt befolkningen har taget deres egen kamp alvorligt og har tilkæmpet sig rettigheder, hvor de to ting egentlig – afhængigt af hvad for en gren af islam vi taler om – bliver forenelige.
Men der er bestemt også eksempler på det modsatte, og det tager vi stærkt afstand fra.
Steffen Larsen (LA), 2023-05-04:
Tak til forslagsstillerne for at fremsætte beslutningsforslaget, og så kan jeg jo konstatere, at vi nu for anden dag i streg kan diskutere det islamiske tørklæde.
I går eftermiddags drejede det sig om Dansk Folkepartis forslag om forbud mod tørklæder for de ansatte i de danske institutioner, og nu i dag er det Danmarksdemokraternes forslag om forbud mod tørklæder i grundskolen.
Vi er i Liberal Alliance optagede af borgernes frihed, og vi har også et skarpt øje på den udfordring, der er med social kontrol, men vi er imod det her forslag.
Vi går ikke ind for et tørklædeforbud i Liberal Alliance, for vi tror først og fremmest ikke, at det afhjælper det underliggende problem, og vi tror derudover, at det vil give os problemer med grundloven.
Men lad mig blot konstatere én ting om tørklædet, sådan at vi i hvert fald ikke skal kunne påduttes ikke at kunne se problemet.
En niqab, et tørklæde eller en burka er ikke blot et stykke stof, for enhver person, der tager sit tøj på om morgenen, uanset religion, ved jo godt, at der er andre årsager til at tage tøj på, end at det bare er noget stof.
Tøj er nemlig i sin natur ikke bare stof.
Påklædningen har i sin natur flere funktioner.
F.eks. tager man en hue på for at holde varmen, når man er ude, og man tager den af, når man er inde, hvis man har pli og respekt for dem, man er i rum med, medmindre man er hipster, så har man huen på indendøre, fordi man tror, det er sejt.
Der er funktioner, normer og værdier i ens påklædning, og man skal være decideret ideologisk blind for at påstå andet.
Et ungt menneske med en Slayer-T-shirt signalerer f.eks., at vedkommende har god musiksmag, og et islamisk tørklæde signalerer til gengæld en religiøs manifestation til ens omverden, og man skal ikke ignorere, hvilke betydninger der kan følge med det.
Og den manifestation, den religiøse manifestation, er ikke en, jeg finder positiv eller god; jeg finder den problematisk, men jeg ser ikke det her forbud som en løsning.
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Tak for talen.
Vi er enige om, at tørklædet er en manifestation, når man tager det på, og at man sender nogle helt særlige signaler, når man tager det her på og står foran spejlet om morgenen.
Derfor er jeg også interesseret i at høre, om ordføreren mener, at det her også bliver en manifestation, når det er små piger, der tager det på, eller at det i højere grad er en manifestation fra forældrene, der bestemmer, at de skal tage det på, og at vi dermed også har et ansvar for at beskytte de her piger mod fra en meget, meget tidlig alder at blive indoktrineret religiøst.
Steffen Larsen (LA), 2023-05-04:
Naturligvis er det også en manifestation, når en 6-årig pige tager det på.
Det er ikke hendes egen manifestation.
Men igen vil jeg sige: Jeg tror ikke, at et forbud nødvendigvis afhjælper problemet.
Jeg tror måske, at problemet med parallelsamfund desværre kan forstærkes.
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Det er vi så ikke helt enige om, for jeg mener faktisk, at et tørklædeforbud for pigerne i grundskolen kunne skabe et frirum for de her piger.
Vi ved også, at det er sværere at få et tørklæde af end at få dem til at lade være med at tage det på.
Det er der også mange der siger i de miljøer.
Så jeg er med på det her synspunkt fra Liberal Alliance, men jeg er alligevel uenig i det.
Er der ikke en forskel mellem piger og voksne, og har vi ikke et ansvar for de piger?
Steffen Larsen (LA), 2023-05-04:
Naturligvis er der en forskel imellem piger og voksne.
Vi synes jo heller ikke, det en god idé, at man f.eks. omskærer drenge, før de er myndige.
Der er jo nogle ting, hvor det har en betydning, og nogle ting er irreversible som f.eks. omskæring.
Et tørklæde kan tages af igen, forhåbentlig.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
Tak til ordføreren for, synes jeg, dagens indtil videre bedste tale og også for en meget skarp analyse af den symbolik, der ligger i tørklædet, som jo netop ikke bare er en beklædningsgenstand, men som er en politisk eller i hvert fald som minimum meget tydeligt religiøs manifestation af nogle synspunkter vedrørende bl.a. kvinders og mænds værdi osv.
Det, jeg godt kunne tænke mig spørge ordføreren til, er at ordføreren afslutningsvis – på trods af sin meget gode tale – siger, at han ikke synes, at et forbud er den rigtige løsning.
Så er jeg lidt nysgerrig på: Hvad mener ordføreren egentlig er de rigtige løsninger på det her meget specifikke problem, som handler om undertrykkelse af piger helt ned i de små klasser?
Jeppe Bruus (S), 2023-05-04:
Vi har jo lige behandlet et lovforslag om nye boligskatter.
Der er 10 mia. kr. i skattelettelser, som primært kommer boligejere, der bor i landdistrikterne og i provinsen, til gavn.
Så det må man sige er en helt konkret håndsrækning til, at det bliver billigere at bo i sin bolig, hvis man bor i provinsen eller i landdistrikterne.
Så det er bare ét sted at starte.
Så har jeg nævnt nogle andre af de ting, der fremgår af regeringsgrundlaget.
Susie Jessen (DD), 2023-05-04:
Det er områder, som har et specifikt behov for at få fokus på sig, og det er også derfor, at det er områder, som tidligere er blevet hjulpet, og som vi egentlig mener der er mere behov for at hjælpe endnu mere.
Så jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre fra ministeren, hvad regeringen her den kommende tid har på tapetet i forhold til at styrke landdistrikterne.
Helt ærligt ser jeg godt nok ikke, at der gøres særlig meget.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Tak for det.
Jeg husker ordførerens tidligere tale som en meget stærk og bevægende tale og deler ønsket om at sige tillykke til dem, der får det.
Men jeg vil gerne spørge ind til spørgsmålet om personer med funktionsnedsættelse.
For både DIGNITY og Danske Handicaporganisationer har jo påpeget, at hvor det tidligere var mange, de fleste, der med langvarig funktionsnedsættelse fik dispensation af Indfødsretsudvalget, er det faktisk meget få nu.
Ser ordføreren det som et problem?
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Tak for ordet.
Jeg har i min korte tid som folketingsmedlem allerede en gang tidligere haft æren af at tildele en række mennesker dansk statsborgerskab.
Det er dog ikke mindre stort anden gang.
Men jeg er også af den overbevisning, at vi i Danmark skal stille krav til de mennesker, som vi tildeler statsborgerskab.
Det skal vi, fordi det er en af de største tillidserklæringer, vi kan give andre mennesker.
Derfor er det også en positiv dag i dag for de mennesker, der står nævnt på dette lovforslag, og som lever op til de krav, som vi stiller.
Det fortjener de, og de har vist, at de vil Danmark.
De har opfyldt alle krav.
Jeg ved i høj grad, hvad det betyder at blive anerkendt.
Mads Fuglede (V), 2023-05-04:
Nej, overhovedet ikke, og jeg synes heller ikke, der er tale om hverken bunkebryllup eller dovenskab.
Vi har nogle dygtige myndigheder, som er i stand til at bedømme statsborgerskabsforhold ud fra de kriterier, vi har opstillet.
Hvis man synes, der skal være færre af dem, må man jo se, om man kan skaffe politisk flertal for at stille strengere krav, og lade være med at skyde på embedsmændene.
Jeg er meget tryg ved den måde, vi gør det på, og jeg synes, det ville være helt skævt, hvis vi begyndte at sidde og vurdere samtlige sager med det formål at gå bort fra almindelige retsstatsprincipper, altså at man giver folk statsborgerskab efter de principper, vi har opstillet, og ikke efter, om vi laver en meget bevidst langsom sagsbehandling.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-04:
Sådan behøvede det jo ikke at være, hvis man faktisk ikke var sådan lidt smådoven, som flertallet herinde desværre er i forhold til indfødsret, hvor man laver ét stort bunkebryllup.
Men hvis man i stedet for sagde, at selvfølgelig skal det være sådan, at folketingsmedlemmer skal stemme om de her personer enkeltvis, ville man jo komme helt uden om det her.
Så kunne man stemme ja til dem, som virkelig, virkelig havde fortjent det, og så kunne man stemme nej til dem, som man ikke mente fortjente det.
Så mener ordføreren ikke, at det ville være en langt bedre løsning i stedet for det her store bunkebryllup, som man skal stemme om hvert halve år?
Mads Fuglede (V), 2023-05-04:
Jeg mener, at vi skal sørge for, at de, der søger dansk statsborgerskab, lever op til de krav og de kriterier, vi har opstillet.
Og gør man det, skal man have mulighed for at få dansk statsborgerskab.
Det sker så indimellem, at vi giver dispensation fra de her regler i forskellige tilfælde, og det gør vi jo efter at have vurderet hver enkelt sag.
Vil man altid synes, at alle på den liste er nogle, der burde have fået statsborgerskab?
Og det gælder både på den ene og den anden side.
Men det vigtigste er, at den lige linje, der er, er en, man beslutter sig for at overholde ens i alle sager.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-04:
Ordføreren kommer med den her tale om, at alle, der er på det her lovforslag, fortjener det, og at de har været igennem en lang proces osv.
Altså, der er eksempelvis konkret tre af dem, som er på det her lovforslag, som bor i Tyrkiet.
Mads Fuglede (V), 2023-05-04:
I det tilfælde, at man måtte have den oplevelse, at man ikke er blevet tilkendt et statsborgerskab i Danmark, som man burde være blevet ifølge gældende konventioner, så har man jo den mulighed, at man kan rejse en sag på området.
Det vil være et langt og svært forløb, men den mulighed har man.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-04:
Tak for det meget klare svar.
Så skal jeg bare høre ordføreren, om ordføreren ikke vil medgive, at der ligger lidt en svaghed i den konstruktion, vi har i dag.
For som ministeren tidligere gjorde opmærksom på, er det jo ikke ministeren, der kan sikre, at vi overholder de internationale forpligtelser.
Det sker alene i Indfødsretsudvalget, og det kan jo være svært at sikre, at internationale konventioner bliver overholdt dér, i hvert fald i forhold til at kunne efterprøve det.
Mads Fuglede (V), 2023-05-04:
Ja, det er centralt og afgørende for Venstre, at vi overholder de forpligtigelser, vi har; det samme gælder i forhold til de mange konventioner, som vi ser det som en dyd at vi overholder. Det betyder ikke, at vi altid er enige om, hvordan man skal fortolke konventionerne, og vi har jo lavet stramme regler på det her område ud fra den holdning til konventionerne, at vi er parate til at gå meget vidt i forhold til at stille strenge krav.
Men det kan jo så også medføre, at vi nogle gange skal rette vores lovgivning til, som vi har gjort det flere gange på udlændingeområdet.
Andre gange har vi gjort det, når det viser sig, at vi ikke er enige om, hvordan man skal fortolke reglerne.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-04:
Tak for det, og tak til hr. Mads Fuglede for talen.
Ordføreren er jo inde på det der med, at der både er rettigheder og pligter, og det er vel egentlig også sådan, at de borgere, der søger om statsborgerskab, kan have en forventning om, at den danske stat også overholder de forpligtigelser, man har indgået, altså de konventioner, man har skrevet under på.
Der skal jeg bare høre, om det er fuldstændig afgørende for Venstres ordfører, at den danske stat, herunder den danske regering og også Indfødsretsudvalget, overholder de internationale forpligtigelser, vi har indgået, altså de konventionsmæssige forpligtigelser, vi har tilsluttet os.
Er det fuldstændig centralt og afgørende for Venstre?
Mads Fuglede (V), 2023-05-04:
Tak for ordet.
For alle de personer, som står på dette lovforslag, er det en speciel dag, for at blive dansk statsborger er noget ganske særligt.
Det er vigtigt for mig at slå fast, at det danske statsborgerskab ikke er nogen ret.
Vi har nogle strenge krav, som man skal leve op til, og det kræver, at man gør sig fortjent til statsborgerskabet.
Derfor er de personer, der står på dette lovforslag, ikke kommet til det uden videre.
De har knoklet hårdt for at leve op til de meget strenge krav, som vi stiller til udlændinge, for at de kan få et dansk pas i hånden.
For at få dansk statsborgerskab skal man kunne vores sprog, man skal være selvforsørgende, man skal overholde vores love og have kendskab til Danmark, danske værdier, dansk historie og meget mere.
Vi har ad flere omgange strammet de her regler.
Det har vi gjort, fordi vi tidligere har oplevet, at det har været for nemt at blive statsborger i Danmark.
Det synes vi i Venstre er fair og rimeligt.
Det glæder mig, at mange har gjort sig den anstrengelse, det er at blive dansk statsborger, og ud over at sige tillykke til dem minder jeg om, at det ikke er alle gaver, der kommer med en modydelse, men sådan er det her.
Tak for ordet.
Maria Durhuus (S), 2023-05-04:
Tak for ordet, formand.
Jeg er her i dag for at tale på vegne af vores ordfører på området.
Ved den anledning vil jeg som medlem af udvalget gerne benytte lejligheden til at takke for det store arbejde, der bliver lagt i udvalget.
Har man fulgt den offentlige debat i den senere tid, har man kunnet høre, hvordan det arbejde, der bliver lagt i udvalget, er blevet nedgjort, som var det noget, der nærmest foregik på autopilot.
Der må jeg bare sige, at jeg bestemt har den oplevelse, at udvalgets medlemmer prioriterer arbejdet med sagerne højt og gør sig enormt umage med det arbejde.
Så tak for det.
I Socialdemokratiet forholder vi os til hver enkelt sag individuelt, og det er naturligvis også nødvendigt, at vi gør det, for det her er vigtigt.
For noget af det allerfornemste, man kan få tildelt, er vores rødbedefarvede pas.
Derfor synes jeg også, at vi, når vi er her i dag, står med en af de allerfornemste sager.
Det er jo et arbejde, som er belagt med en del tavshedspligt.
Så vi kan selvfølgelig ikke sige så meget her fra Folketingets talerstol, og det synes jeg er vigtigt at understrege, for at vi også fremover sikrer et godt arbejde og et godt samarbejde i udvalget.
Afslutningsvis vil jeg sige, at Socialdemokratiet kan støtte det, der ligger i lovforslaget her.
Og så ser jeg frem til at se de mange gode borgere tage del i ceremonierne omkring dansk statsborgerskab.
Det er jo noget, der vækker stor glæde – og med rette, for det vidner om, hvor unikt et dansk statsborgerskab er.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Ordføreren sagde blot, at man altid skulle gøre sig fortjent til at være dansk statsborger, og det skal man jo ikke, hvis man netop er født af danske borgere, født i Danmark og opvokset i Danmark.
Og vores stilfærdige pointe er sådan set bare, at de her børn er født her, at de er opvokset her, de har leget med de danske børn, de taler dansk, de har bestået folkeskolens afgangsprøve, de har ikke begået kriminalitet, der er ikke sager imod dem, de ikke er til fare for Danmarks sikkerhed.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-04:
Altså, jeg vil sige, at der er meget lidt i den tidligere udlændingepolitik, der har fungeret.
Vi står i dag i en situation med nogle ret store problemer, fordi der er ført en forfejlet udlændingepolitik, så vi skal ved gud ikke gå tilbage til det.
Men nej, selvfølgelig er det da ikke det samme, om man er barn af danskere, i forhold til hvis man er barn af udlændinge.
Det kan jeg simpelt hen slet ikke forstå at ordføreren overhovedet kan mene.
Jeg burde måske ikke blive så chokeret, men det bliver jeg faktisk lidt.
Selvfølgelig er det sådan, at man, når man kommer til Danmark, og man vil være dansker, så skal betale et gebyr og leve op til nogle krav, og det er altså ikke noget, man bare skal have smidt i nakken.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Jeg kunne jo så spørge ordføreren tilbage, altså om det så ikke i den udmøntning og begrundelse, som fru Mette Thiesen her har, ville betyde, at danske børn født af danske statsborgere skulle søge om dansk statsborgerskab.
Her har vi jo nogle børn, der har boet her hele deres liv, og som ser sig fuldstændig og helt på linje med deres kammerater, og som alligevel skal søge om et dansk statsborgerskab, et statsborgerskab, som de, hvis de var født i USA, havde fået forærende, da de blev født.
Så det er jo den ligestilling, vi ønsker, og det er det, forslaget begrunder, og det er det, der i en tidligere periode har fungeret.
Mohammad Rona (M), 2023-05-04:
Jeg vil sige, at jeg jo altid ser det som et problem, hvis man overtræder konventioner – altid.
Om det så er handicap, FN, menneskerettigheder, hvad der nu ellers er, så er det selvfølgelig et problem, ja.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Kunne ordføreren overveje at ændre en praksis, sådan at man flytter den slags sager fra Indfødsretsudvalget til Udlændinge- og Integrationsministeriets sagsbehandlere, som kan afgøre dem ud fra et sagligt grundlag, ud fra nogle faste betingelser?
Selvfølgelig skal det jo til sidst stadfæstes her i Folketinget, det ved vi, men kunne man overveje at lave en procedure ud fra nogle saglige og veldefinerede kriterier, når det handler om den slags meget komplicerede sager med langvarig funktionsnedsættelse?
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-04:
Jamen så vil jeg bare gentage spørgsmålet, for det, der var tilfældet der, var jo, at man ændrede reglerne og de borgere, som reelt var blevet optaget, som levede op til kravene, efterfølgende fik at vide, at nu var det for resten lige nogle nye regler.
Der er normal praksis jo sådan, at når du søger, er det de regler, der gælder, når du søger, du bliver behandlet efter.
Her ændrede man jo reglerne efterfølgende, så borgere, som reelt havde fået rettigheden og levede op til de betingelser, der var, da de søgte, pludselig fik at vide, at hov, nu havde vi for resten lige lavet nogle andre regler, så nu kunne de ikke få lov til det alligevel.
Mener ordføreren, at det er en rimelig behandling af de borgere?
Kristian Bøgsted (DD), 2023-05-04:
Det synes jeg ikke helt man kan sammenligne.
For det eksempel er faktisk, at man har lavet en forhandling om nogle nye regler, der skal til.
Her er det faktisk, at vi ikke er i gang med at forhandle om nogle nye regler lige nu.
Og derfor stemmer vi for, fordi man lever op til de regler, der er her lige nu.
Som jeg siger, vil vi gerne være med til at kigge på, om der skal ændres i reglerne.
Men vi respekterer også de regler, der gælder for nuværende.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-04:
Tak for det, og tak til hr. Kristian Bøgsted for talen.
Nu er jeg helt klar over, at Danmarksdemokraterne ikke var repræsenteret i sidste folketingssamling, men da det nuværende cirkulære eller den nuværende indfødsretsaftale blev vedtaget, gjorde man jo lige præcis det.
Der var der jo borgere, der stod på lovforslaget, som efterfølgende blev pillet af, fordi de regler, man lavede, for at kunne få statsborgerskab blev strammet med tilbagevirkende kraft.
Ville Danmarksdemokraterne så på daværende tidspunkt også have protesteret imod og også have stemt imod, at man på den måde sagde til folk: Det er de her regler, I søger efter, og I lever op til betingelserne.
Men ha, snydt, I lever alligevel ikke op til dem, for nu har vi ombestemt os?
Kristian Bøgsted (DD), 2023-05-04:
Hvis vi siger til folk, at der er de her regler, som de skal leve op til, så kommer vi jo ikke bagefter, når de har gjort det, og siger: Snydt, I skal lige leve op til nogle flere regler.
Hvad angår det med, om man skal stemme for dem enkeltvis, så lad os kigge på det, hvis der kommer et forslag.
Vi vil gerne være med til at stramme, og det var bl.a. derfor, jeg stod heroppe i sidste uge og stemte for to gode forslag fremsat af Dansk Folkeparti.
Og jeg kan jo høre, at Dansk Folkeparti har masser af gode forslag, så dem ser jeg frem til at modtage, og så kan vi behandle dem der.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-04:
Der er desværre det, der blev nævnt tidligere, nemlig en dovenskab i forhold til det her.
Det var jo ikke embedsfolkene, jeg talte om, men politikerne.
Fordi man simpelt hen ikke orker at sidde og behandle folk enkeltvis, bunker vi det hele sammen i ét lovforslag, og så kan man lige overskue at skulle gå ned og stemme om det.
Men kunne Danmarksdemokraterne ikke – for hvis de reelt set mener det her med at have en stram udlændingepolitik, så hænger det jo ikke rigtig sammen med, at man stemmer for indfødsretslovforslaget – støtte det, som vi i Dansk Folkeparti foreslår, altså at man skal tage stilling enkeltvis, altså så hvert enkelt folketingsmedlem skal stemme ja eller nej til hver enkelt ansøgning om statsborgerskab?
Kristian Bøgsted (DD), 2023-05-04:
Hvad angår det med, at man bor et andet sted end lige nøjagtig i Danmark, er grundprincippet, at man skal bo i Danmark for at kunne modtage statsborgerskab.
Jeg ved så også, at der er visse paragraffer, der gør, at man kan lave undtagelser fra det her.
Det kunne f.eks. være, at du er barn af en udenlandsk mor og en far, der er dansk statsborger, og som er bosat i f.eks. Spanien eller Tyrkiet.
Det kan være det, der er skyld i det her.
Hvis jeg husker rigtigt, er der tre eller fire forskellige paragraffer, der faktisk giver en dispensation til, at man kan være bosiddende et andet sted.
Jeg siger ikke nødvendigvis, at det ikke er noget, man måske burde ændre på, men det er nu engang de regler, der er i dag, altså at man kan få den dispensation.
Og derfor stemmer vi for det.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-04:
Så vil jeg bare høre ordføreren om noget.
For det første har jeg meget svært ved at forstå, hvorfor ordførerens parti stemmer for det her forslag om den her masseuddeling af statsborgerskaber, til en hel masse mennesker, også mange, der sikkert overhovedet ikke burde have det.
For det andet kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, om han også mener, det er fint, at der f.eks. er tre, der bor i Tyrkiet, som skal have dansk statsborgerskab.