runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-06:
Det skal da ikke sprænges i atomer i Jylland.
Man har jo fortsat et regionalt trafikselskab, og det regionale trafikselskab udgøres af de kommuner, som er beliggende i regionen, og det regionale trafikselskab koordinerer den regionale trafik.
Så er det bare et spørgsmål om penge.
Det er jo pengene, det handler om her, hvor hr. Rasmus Prehn synes, det er meget, meget forfærdeligt, at de penge, som i dag går til regionerne, bliver fordelt til kommunerne, sådan at de ved selvforvaltning og kommunalt selvstyre kan beslutte, hvordan tingene skal se ud i deres region.
Astrid Krag (S), 2019-02-06:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Mener ministeren, at det er muligt at flytte 500.000 behandlinger fra sygehusene til det nære sundhedsvæsen, uden at der skal følge en eneste læge fra sygehuset med, sådan som Lars Løkke Rasmussen lovede forsamlingen til debatmødet i Hovborg, jf. Avisen Danmark den 1. februar 2019?
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-02-06:
Vi har skrevet et sundhedsudspil, som jeg mange gange tror ministeren ikke har læst, og andre gange kan jeg godt høre, at ministeren er pinligt bevidst om, hvad det er, vi har skrevet, fordi regeringen har kopieret rigtig, rigtig mange elementer.
Men det der med at stikke befolkningen blår i øjnene og bilde den noget ind er, at man tror, at man kan flytte de her opgaver, inden man har opbygget faglighed og kapacitet derude.
Det kan gå ud over patienter, og det er der ikke kvalitet og nærhed forbundet med.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-06:
Jeg kan jo så forstå på Socialdemokratiets sundhedsordfører, at man ikke tror på det faglige grundlag, der ligger i Sundhedsstyrelsen, i forhold til hvordan vi er nået frem til den her ambitiøse målsætning om, hvordan vi rykker flere behandlinger ud tæt på, hvor folk bor.
For der er jo en faglig indstilling fra Sundhedsstyrelsen, i forhold til hvilke patientgrupper det er, og hvor det også er fagligt forsvarligt.
Og ja, der skal opbygges en kapacitet derude.
Det er jo lige præcis det, regeringen siger, fordi vi har behov for at investere i vores almene praksisser, vi har behov for at få flere moderne sundhedshuse ude i kommunerne, så flere behandlinger kan varetages tæt på i tæt kombination mellem sygehusfunktioner, der i dag er regionalt drevet og fortsat også vil være regionalt forankret, og så flere tilbud, der ligger ude hos egen læge og i kommunen.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-02-06:
Tak, formand.
Det, der står tydeligt, når jeg sidder her og lytter, er, at regeringen og ministeren jo totalt mangler klarsyn, i forhold til hvad der er udfordringerne i vores sundhedsvæsen i øjeblikket.
Lad os blot kigge på primærområdet, altså det nære, som vi taler om.
Tallene for almen praksis, de praktiserende læger, er jo gruopvækkende.
70 pct. har lukket for tilgangen for nye patienter, og 110.000 står og venter på at få deres egen praktiserende læge, et tal, der er i løbet af 4 år vil stige til 300.000, og så kan ministeren ikke give et svar på, hvem der skal løse opgaverne, som fru Astrid Krag henviser til her.
Altså 500.000 behandlinger, som skal flyttes fra sygehuset og ud i primærsektoren, 40.000 indlæggelser, som skal undgås.
Det er dog fantastisk, at ministeren tror på og drømmer sig til, at det kan ske i 2025 med de store udfordringer og problemer, vi har nu.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-06:
Men hvis Socialdemokratiet mener noget med det, man har skrevet, om, at man ønsker mere nærhed, så forstår jeg ikke, at man står her og er så meget imod, at regeringen ønsker at investere i det nære sundhedsvæsen og flytte behandlinger ud.
Det er da enormt ærgerligt, at man så ikke vil være med til at skabe en nærhedsfond, så vi helt ekstraordinært kan bruge 6 mia. kr. på at investere i moderne lægepraksisser og moderne sundhedshuse ude i kommunerne, hvor man kan få foretaget flere af de behandlinger, som mange patienter i dag er nødt til at køre ind til sygehusene til.
Det er også derfor, vi skal uddanne flere alment praktiserende læger, uddanne 2.000 ekstra sygeplejersker over de kommende år, sådan at vi også har de hænder, der skal til.
Det har de behov for.
Astrid Krag (S), 2019-02-06:
Nu er det næsten en sammensværgelse.
Nej, spøg til side.
Kære minister, lad nu være med at bruge al din taletid på ikke at svare på det, jeg spørger om, men snakke om, hvad du ikke synes – eller hvad ministeren ikke synes – Socialdemokratiet vil.
Vi vil styrke det nære sundhedsvæsen.
Det er ikke kun noget, vi siger fra Socialdemokratiets side.
Kommunernes Landsforening advarer mod det her, Ældre Sagen – det ved jeg – har sagt til regeringen, og de har også sagt det i det åbne rum: Lad nu være med at gøre det her, før man har bygget det op, der skal til.
Og det svarer ministeren jo behændigt overhovedet ikke på.
Hvad er det for nogle penge, man har, til at bygge det op, der skal til i kommunerne, for at det her bliver realistisk og trygt for patienterne?
Ellen Trane Nørby (V), 2019-02-06:
Jamen jeg kan jo forstå på det, spørgeren siger, at Socialdemokratiet er imod at flytte behandlinger ud i det nære sundhedsvæsen, er imod mere nærhed i sundhedsvæsenet.
Det synes jeg er rigtig ærgerligt; det er da trist.
Altså, jeg tror sådan set, borgerne har behov for, at flere tilbud kommer tættere på, hvor de bor.
For nu er det urealistisk, nu er det noget, som man er imod.
Hvor er det da trist, hvis det er det niveau, vi tager den her debat på.
Jeg håber da på, at Socialdemokratiet vil være med til at styrke det nære sundhedsvæsen, vil være med til at investere penge i, at vi kan få flere lægepraksisser landet over og få håndteret lægedækningsudfordringerne, få kompetenceløftet ude i kommunerne og få bygget moderne sundhedshuse, så flere opgaver kan varetages tættere på.
Det er jo lige præcis det, sundhedsudspillet går ud på.
Vi ønsker fra regeringens side at styrke det nære sundhedsvæsen, både det i kommunerne og det i almen praksis, og derfor kommer vi også til at investere i at opruste det nære sundhedsvæsen, så det er gearet til at løfte opgaven.
Færre ambulante behandlinger skal foregå på sygehusene, og kommunerne skal forebygge flere indlæggelser.
Det handler egentlig om, at flere borgere skal have deres behandling tættere på hjemmet, så de kan undgå en unødig tur på sygehuset, for vi synes, der er blevet centraliseret lige lovlig meget.
Også hvad angår relativt ukomplicerede kontroller og prøvetagninger er der behov for en større nærhed i det sundhedstilbud, som vi har, så vi sikrer, at flere behandlinger kommer tæt på.
Det handler også om at sikre en bedre sammenhæng i den indsats, vi har i vores sundhedsvæsen, så vi f.eks. kan tilbyde vores ældre medborgere en bedre sammenhæng i et behandlingsforløb eller tilbyde vores borgere med psykiske lidelser, at der er mere sammenhæng mellem det, der sker hos kommunen, det, der sker på psykiatrisygehuset, og det, der sker ude hos egen læge.
Derfor har regeringen også en ambitiøs målsætning frem mod 2025 om at forebygge 40.000 indlæggelser og sikre, at 500.000 ambulante kontroller i stedet for kan foregå i et tættere samspil i det nære sundhedsvæsen og tættere på, hvor folk bor.
Det handler om at gøre tingene både anderledes og smartere, og den behandlingsomstilling kan foregå både direkte, ved at flere behandlingsopgaver fremover løses uden for sygehusene, men også indirekte ved at styrke forebyggelsen og visitationen, så unødvendige sygehusbesøg undgås.
Det kan som sagt være ambulante besøg, kontroller og medicinsk behandling af patienter, som har behov for en lettere opfølgning.
For det andet betyder det, at de kompetencer, der skal være i det nære sundhedsvæsen, skal styrkes, ved at der ansættes flere, men også ved at kompetenceløfte i det nære sundhedsvæsen.
Og det er også derfor, at vi med nærhedsfondens 6 mia. kr. kommer til at investere i det område.
Astrid Krag (S), 2019-02-06:
Tak for det.
Det betyder så, forstår jeg, at sundhedsministeren er helt enig i den garanti, som statsministeren gav til de fremmødte på det vælgermøde, eller Venstremøde var det vel, i Hovborg, som vi har refereret til her, altså at der ikke er en eneste ansat på sygehusene, der vil blive flyttet ud i det nære sundhedsvæsen, på trods af at man – og det har ministeren jo også gentaget – vil flytte 500.000 behandlinger ud af sygehusene.
Så bare for at slå fast: Jeg hører ministeren give sin formand, vores statsminister, ret i, at der ikke skal flyttes en eneste ansat ud i det nære sundhedsvæsen.
Er det korrekt forstået?
Så vil jeg gå over til det andet spørgsmål, nemlig at hvis så mange opgaver skal flyttes ud i det nære – så mange opgaver, 500.000 behandlinger; det er mange behandlinger – og man ikke vil rykke noget af det personale, der er på vores sygehuse, med den ekspertviden, den faglighed, de har, ud i det nære sundhedsvæsen, så er det jo altså lidt af et system, man skal have bygget op, for at borgerne skal kunne være trygge ved det her.
Nu siger ministeren, at man skal investere i at opruste det nære sundhedsvæsen.
Man skal ansætte flere medarbejdere, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvad er det for nogle penge, man vil gøre det for?
Nu diskuterede vi her i sidste uge, hvordan finansieringen af nærhedsfonden ikke hænger sammen.
Hvis vi zoomer ind på de penge, der er i nærhedsfonden, de 6 mia. kr. – de 3 mia. kr. til anlæg og de 3 mia. kr. til drift over 6 år, det er 0,5 mia. kr. om året – så er der en lang liste af ting, man gerne vil have for de her penge, og nu kan jeg forstå på ministeren, at det også er her, svaret er på, hvordan man vil kunne løfte 500.000 behandlinger ud fra sygehusene uden at flytte noget personale med.
Det skal findes i de her penge.
Jeg vil bare sige til ministeren, at alene det at ansætte 1.000 sygeplejersker mere koster 0,5 mia. kr., og så er alle de penge, man har afsat i nærhedsfonden, brugt.
Og så har man ikke kigget på alt det, ministeren lige har stået og snakket om, nemlig flere ambulancer, akutbiler og lægebiler og flere uddannelsesstillinger i almen medicin.
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-06:
Nogle af ønskerne har været at se på sådan en certificeringsordning.
Det og en række andre ting har vi arbejdet videre med.
Det, man kan sige er udfordringen her, er, at nogle af de ønsker, der er fremsat af de partier, vi har forhandlet med, jo har gået ud over den provenumæssige ramme, vi har aftalt at sætte af.
Det er jo helt rimeligt, at man gerne vil bruge mere end de 100 mio. kr.
Den største udfordring for det her område er ikke at sammensætte modellen, men at sørge for at sikre, at vi får brugt de penge, der er sat af, mest effektivt.
For hvis man vil bruge 1 mia. kr., kunne man få meget mere overskudsvarme, men det ønsker regeringen ikke at prioritere.
Jeg tror heller ikke, at spørgerens parti ønsker at ændre den ramme, der er sat af i energiforliget.
Jens Joel (S), 2019-02-06:
Tak for det.
Det lyder rigtig godt, hvis vi kan få gang i de forhandlinger igen.
Men nu havde vi faktisk i en række partier på begge sider af regeringen et ønske om at få en bedre udnyttelse af overskudsvarme end det, som regeringen lagde op til.
Og vigtigere endnu: Branchen, altså fjernvarmeselskaberne, som skal aftage varmen, og de virksomheder, som kan levere overskudsvarme, sagde samstemmende, at den løsning, regeringen havde fundet på, ikke ville betyde, at vi fik udnyttet den overskudsvarme.
Det ville betyde, at vi ikke havde den klimagevinst, vi ellers kunne se frem til.
Det ville jo også betyde, at der ville være en række fjernvarmeforbrugere, der blev stillet dårligere.
Man har ligget, om ikke stille, så har forhandlingerne ikke været aktive i nogle måneder.
Men hvis det er et udtryk for, at regeringen er begyndt at kigge på reelle løsninger på det her problem, så er jeg glad.
Jeg kunne da godt tænke mig at høre, om skatteministeren så faktisk lægger op til at gå i retning af den certificeringsordning, som branchen har foreslået, i forhold til at få sikret, at man ikke bruger mere energi end højst nødvendigt.
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-06:
Jeg skal da beklage, at det ikke er gået så stærkt, som regeringen havde håbet på.
Hvis partierne havde accepteret det forslag, som jeg som skatteminister sammen med energi- forsynings- og klimaministeren havde lagt frem, havde vi jo en aftale nu.
Men helt rimeligt har der været ønsker om at gøre det anderledes, og derfor har det taget længere tid, end vi havde regnet med.
Men meget snart vil der blive indkaldt til et nyt møde, og jeg – men det er jo sådan en kamp om ord – betragter det ikke, som om nogen forhandlinger har været afbrudt, men som om vi har haft en pause for at finde ud af, om vi kunne nå hinanden, i forhold til hvad ambitionerne er, og det er jo at få brugt overskudsvarme.
Hvordan får vi dem til at passe med det, vi har aftalt at ville bruge på det, nemlig 100 mio. kr.?
Det har energi- forsynings- og klimaministeren og Energi- Forsynings- og Klimaministeriet sammen med Skatteministeriet arbejdet på, og jeg tror faktisk, at vi har fundet noget, der er meget fornuftigt.
Derfor vil vi meget snart præsentere det for de partier, der står bag energiaftalen, og det er jo alle Folketingets partier.
Jens Joel (S), 2019-02-06:
Nej, men man må alligevel undre sig over, at det er så svært at få klarhed over det.
Jeg stillede en række spørgsmål – og jeg skal nok lade være med at være alt for specifik i forhold til skriftlige spørgsmål til skatteministeren – som jo oversat til dansk betyder, at hvis vi nu faktisk får succes med at udnytte mere overskudsvarme, er problemet så, at man så mangler nogle indtægter fra nogle afgifter på eksempelvis kul?
For så er det jo i hvert fald vigtigt, at man ringer over til klimaministeren, med hvem vi er blevet enige om, at vi vil udfase kul, og derfor kan man sige, at den regning skal vi jo under alle omstændigheder forholde os til.
Og jeg synes, det vil være rigtig ærgerligt, hvis nogle af de afgiftsmæssige diskussioner får en god løsning for overskudsvarme til at strande, når vi jo alligevel har besluttet os for, at vi vil være fri af kul, hvad vi i den grad ønsker, også på tværs af Folketingets partier.
Tak for det.
Vil regeringen snart genoptage de forhandlinger om en omlægning af reglerne for overskudsvarme, som vi med det seneste energiforlig blev enige om skulle være på plads i efteråret 2018, men hvor der ikke har været indkaldt til møder siden september 2018?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-06:
I forhold til udtagning af lavbundsjorder vil jeg sige, at det er jeg positiv over for.
I forhold til de andre forslag, der er, vil jeg sige, at en række af de forslag, der er, jo sikkert er ganske udmærkede, men vi mangler stadig væk at få regnet på, hvad de økonomiske konsekvenser er.
Er de i overensstemmelse med den investering, der skal foretages, og de mulige konsekvenser, det vil have økonomisk for landbrugserhvervet i forhold til at fastholde en stor dansk landbrugsproduktion, og risikoen, hvis vi ikke gør det og bare påfører erhvervet en masse nye omkostninger, for udflytning af arbejdspladser og jobs og landbrug?
Jens Joel (S), 2019-02-06:
Jeg vil sige, at hvis ministeren ønsker det, kan jeg godt læse den her rapport for under 90 mio. kr.
Pointen er jo, at vi også allerede i dag har mulighed for at gøre noget.
Så siger ministeren: hvis man kan dokumentere, at der er en effekt af udtagning af lavbundsjorder f.eks.
Og til det vil jeg sige, at i den tabel, som forskerne har lavet, er det jo det, der har den største effekt.
Hvis man laver udtagning af organogene jorder uden at dræne, altså hvor man ophører med dræningen, har det den største effekt.
Det kan direkte indgå i emissionsopgørelsen, og der er ikke nogen negative sideeffekter.
Så må spørgsmålet jo igen være: Hvordan kan det være, at ministeren kun vil afsætte penge til at finde nye metoder, når forskerne allerede har fundet metoder til, at vi kan komme i gang med landbrugets omstilling?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-02-06:
Det tror jeg at der virkelig ligger nogle muligheder i.
I forhold til forskerne er det helt givet, at der også i de forslag, der ligger fra dem, er tiltag, der kan gennemføres, og som er ganske fornuftige, og det er jo også noget af det, vi skal kigge nærmere på, og det er jo også baggrunden for, at vi afsætter de 90 mio. kr., nemlig for at se på de forskellige forslag, der er, og også kalde flere forslag ind.
Rasmus Prehn (S), 2019-02-06:
Det er jo altså et noget vævende og usikkert svar, der kommer fra ministeren her, og det handler jo ikke om at have mistillid til borgmestrene.
Det handler jo om at lytte til, hvad de siger, og de advarer imod det her.
Er det slet ikke noget, der bekymrer ministeren, at borgmestrene er ude at advare imod det her?
Det sidste, jeg gerne vil spørge om, er: Hvis løsningen i hovedstaden er, at vi skal lave et nyt HOT, hvor man skal koordinere langt mere, samkoordinere, hvorfor er det så, at svaret i Jylland er, at det hele skal sprænges i atomer og lægges ud til kommunerne?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-06:
Jeg er helt sikker på, at de kommuner, der er en del af det regionale trafikselskab, godt kan finde ud af at se på hinandens hensyn, og at man, selv om man bor i den ene ende af regionen og har et ønske om, at der skal være en regional betjening af ens egen kommune og de passagerer, der skal derfra og til andre kommuner og igennem andre kommuner, på samme måde også kan se, at andre kommuner har et tilsvarende behov.
Og så finder man sammen og bruger de her regionale midler bedst muligt til gavn for hele regionen.
Det tror jeg godt man kan finde ud af i kommunerne.
Jeg har ikke den mistænkeliggørelse af dygtige borgmestre og dygtige kommunalbestyrelsesmedlemmer, som andre måske kan have.
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-06:
Jamen vi har jo det samme ønske, og det er at fremme overskudsvarme.
Det er min kedelige opgave som skatteminister at sige, at når vi fremmer overskudsvarme, fortrænger vi afgiftsbelagt varme, og det vil sige, at det koster nogle penge.
Men det ændrer ikke ved, at hvis man virkelig vil fremme overskudsvarme, skal man gå videre end den ramme, vi har aftalt.
Det er ikke, fordi regeringen nødvendigvis er afvisende over for det, men den præmis må man ligesom være enige om – og den er i øvrigt også lagt ned i nogle af de spørgsmål, hr. Jens Joel har stillet til mig som skatteminister.
Rasmus Prehn (S), 2019-02-06:
Jeg tror, at alle, der går ind i politik, ønsker at få det til at gå op i et større hele, og at man også godt kan unde andre at få en bedre service.
Selvfølgelig kan man det, og heldigvis for det.
Men det er dog alligevel set, at når en kommune, der i forvejen er presset og skal skære på ældreplejen, skal skære på folkeskolen, skal skære andre steder, hvor det virkelig gør ondt, så kan et af de steder, der ser ud til at være lidt lettere at spare på, være, hvor man er med til at bidrage til en busrute, som andre kommuners borgere har glæde af.
Anerkender ministeren slet ikke den problemstilling og de mange borgmestre, der har råbt op om det her?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-06:
Lad mig slå fast med syvtommersøm: Der er jo på ingen måde tale om en spareøvelse.
Der er ingen midler, der bliver sparet ved den her øvelse.
Så kan kommunerne sammen beslutte noget om de regionale ruter.
Det er på samme måde, som når man ude i landet vælger folk til Folketinget til at sidde herinde.
Så skulle man med det argument, som hr. Rasmus Prehn kommer med, sige: Kan vi så garantere, at dem, der er valgt i Nordjylland, også vil tillade, at der er trafikbetjening i Sønderjylland?
Sådan vil det jo også være i det fælleskommunale trafikselskab.
Ja, jeg tror, at man vil træffe fornuftige beslutninger, og at den ene kommune i den ene ende af regionen også vil tillade, at der er en fornuftig betjening i den anden ende af regionen, ligesom vi her i Folketinget, selv om vi bliver valgt i Nordjylland, også tillader god trafik i Sønderjylland.
Rasmus Prehn (S), 2019-02-06:
Mange tak til ministeren for den her besvarelse.
Når vi fra Socialdemokratiets side rejser det her spørgsmål, er det jo, fordi flere borgmestre har udtrykt bekymring i forhold til regeringens plan på det her område.
Så de ser for sig, at det kan blive sværere for dem at lave en tilstrækkelig god busdækning, i hvert fald de steder, hvor det er mere tyndt befolket.
Der er en række borgmestre, der har udtrykt kritik af det her.
Det er den ene ting.
Den anden ting er jo, at selv om kommunerne er rigtig gode til mange ting og laver et kæmpe stykke arbejde på kernevelfærdsområdet, ved vi, at det kan være svært at blive enige på tværs, og det er jo kendt stof, at vi har set eksempler på, at nogle kommuner ikke har været villige til at betale for, at andre kommuner kunne få en busbetjening.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-06:
Tak for spørgsmålet.
De blå X-busser med et stort hvidt X på bussernes sider har i omkring 25 år været de jyske trafikselskabers forholdsvis vellykkede forsøg på at lave en produktdifferentiering af rutebusserne i og på tværs af trafikselskaber.
Der er med X-busruterne tale om længere regionale busruter mellem større bysamfund i Jylland med relativt få stop og dermed med en højere rejsehastighed betjent af busser med særlige krav til indretning og udstyr.
Det er de fælleskommunale trafikselskabers bestyrelse, der også i fremtiden får ansvaret for at tilrettelægge denne del af den regionale kollektive trafik.
Regeringen sikrer på den måde, at hvis der er et ønske om at fastholde dagens trafik, vil de økonomiske muligheder være til stede.
Hvis spørgeren med, og jeg citerer, »bedre vilkår for at køre på tværs af kommuner«
Det skyldes ikke mindst, at de fælleskommunale trafikselskaber får ansvaret for at tilrettelægge niveauet for den regionale bustrafik med efterfølgende mulighed for at opkræve finansiering hertil fra kommunerne fordelt efter indbyggertal.
Jeg har her skitseret visionerne for trafikselskabernes overordnede rammer på området.
Den endelige organisering og detaljerede styringsmodel for trafikselskaberne vil blive fastlagt, når der i løbet af foråret forventeligt indgås en politisk aftale herom.
Rasmus Prehn (S), 2019-02-06:
Tak, formand.
Mener ministeren, at X-busserne i Jylland får bedre vilkår for at køre på tværs af kommuner, når regionerne ikke længere har ansvaret for den kollektive trafik?
Jens Joel (S), 2019-02-06:
Nu nærmer vi os jo lidt sagens kerne, for ministeren siger også: Hvis man virkelig vil fremme overskudsvarme.
Og man kan måske sige, at det jo er lidt ærgerligt, hvis vi har nogle forhandlinger, som i virkeligheden går ud på, at overskudsvarme ikke skal blive en succes, fordi der så opstår et andet problem.
Og der vil jeg bare henlede skatteministerens opmærksomhed på, at det jo er sådan i dag, at der sker en stor omstilling ude i varmesektoren, som også betyder, at der kommer færre indtægter i kassen, fordi al den omstilling til eksempelvis biomasse, som man måtte presse igennem, fordi man ikke i tide får lavet den rigtige løsning, også betyder, at der mangler penge.
Og det er jo lidt ærgerligt, hvis der kommer en regning for, at vi ingenting har gjort, og at grunden til, at vi ingenting gør, er, at vi er bange for, at der kommer en regning, hvis vi gør noget.
Altså, vi er jo simpelt hen nødt til at sætte os ned og få styr på det her til gavn for klimaet og varmeforbrugerne.
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-06:
Jamen det kan jeg så fortælle er og hele tiden har været energi-, forsynings- og klimaministerens og mit og regeringens ønske og mål, og hvis der er en villighed fra Socialdemokratiet og de andre partier, der er med i energiforliget, til at strække sig og indgå nogle kompromiser, er jeg sikker på, at vi kan lave en fornuftig model.
Og når der på et tidspunkt igen kommer en socialdemokrat på min post – om forhåbentlig mange år – vil vedkommende heller ikke være udstyret med de muligheder.
Men jeg ser frem til forhandlingerne og til at finde en god løsning.