runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Men er det også svaret til de mennesker på bunden af samfundet, den gruppe i Danmark med den laveste indkomst, som får færre penge i hænderne, nemlig at de skal være glade for, at der nu kommer lidt flere penge på universiteterne, eller at der bliver ansat nogle flere sygeplejersker?
Bekymrer Socialdemokraterne sig ikke om, hvor mange penge danskerne har?
For det virker, når man kigger på finanslovsforslaget, som om Socialdemokraterne mest bekymrer sig om, hvor mange penge det offentlige har.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Det, Socialdemokratiet bekymrer sig om, er, at vi sikrer lige muligheder i Danmark, at vi sikrer, at uanset hvilken familiemæssig baggrund man har, har man mulighed for at få det maksimale ud af sit potentiale, og derfor viser de tal, Børsen præsenterede i går – og de er vist ikke engang vigtige nok til at komme på papir i dag – og som stammer fra et svar i Finansministeriet, kun den ene side af sagen, for de forholder sig alene til, hvordan finansloven genererer indtægter.
De forholder sig ikke til, hvordan vi løfter velfærdssamfundet, hvordan vi med flere penge til uddannelse giver bedre muligheder for social mobilitet, eller til, hvordan folk, der kommer fra uddannelsesfremmede hjem, får en reel chance.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-18:
Herfra skal også lyde en tak for samarbejdet, ikke mindst også for den rigtig gode proces, vi havde, med at lave den her finanslovsaftale.
Jeg synes faktisk, vi blev klogere sammen undervejs og lærte af hinanden.
Noget, som vi jo er rigtig meget optaget af, er, hvordan vi også kommer endnu videre med den grønne omstilling.
Ja, det er en grøn finanslov, men jo så langt fra nok i forhold til de store, store opgaver, vi har foran os.
Noget, vi har fået med, er jo en undersøgelse af grønne obligationer, og det er vi selvfølgelig rigtig glade for.
Det var noget af det, jeg brugte meget tid på i førstebehandlingen af regeringsudspillet.
Men er ordføreren enig i, at vi skal langt videre, hvis vi skal nå at svare på både den klimakrise, vi står i, og den klimalov, som vi jo så heldigvis også har fået aftalt færdig?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Jeg vil også gerne kvittere tilbage og sige tak til Alternativet og hr. Rasmus Nordqvist for et rigtig godt forløb omkring finansloven.
Jeg tror, at det, vi laver med finansloven og klimaloven og den klimahandlingsplan, som venter forude, jo er grunden til, at klimaministeren kan rejse til Madrid og blive hædret for, at Danmark går forrest, og få tildelt den pris, der, så vidt jeg husker, hedder »Ray of the Day«.
Altså, den tidligere regering måtte rejse til klimakonference og modtage prisen som »Dagens Fossil«, klimaministeren kan nu rejse til Madrid og få prisen, fordi vi er et af de lande, som gør allerallermest for at tackle klimaforandringerne, og det, at vi står i den situation i dag, kan vi i meget høj grad takke hr. Rasmus Nordqvist og Alternativet for.
Hr. Rasmus Nordqvist nævnte nogle af de konkrete eksempler, som Alternativet bragte med til bordet.
De grønne obligationer, som er noget af det, vi kigger på, styrkelsen af Klimarådet, som bliver en central aktør i den grønne omstilling og den rejse, vi skal ud på, er nogle af de ting, som Alternativet bragte med til bordet, og som gør, at vi samlet set står med en bedre finanslov.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-12-18:
Ja, det var fantastisk at se modtagelsen på COP25, der ellers var dybt skuffende, af den her klimalov.
På alle mulige måder er det her en god, progressiv finanslov, grøn inden for rammerne.
Men hvis vi skal løse de opgaver, vi står med i forbindelse med den grønne omstilling, skal vi også turde tænke ud af boksen, videre frem og ikke bare inden for rammerne.
Det, jeg egentlig vil spørge ordføreren om, er, om ordføreren og hans parti er med på den: at nu skal vi videre ud og finde de nye løsninger på, hvordan vi håndterer de store udfordringer.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Det er jo rigtigt nok, at vi med Enhedslisten og andre gode partiers hjælp har lavet en finanslov, som virkelig sætter skub i forhold til at gøre vores offentlige sektor bedre, og det gør vi jo, fordi den offentlige sektor blev stedmoderligt behandlet under de blå.
Med omprioriteringsbidraget blev der fjernet penge hvert eneste år, set i forhold til hvor mange nye mennesker velfærdsstaten skulle yde en service over for.
Så det er fuldstændig afgørende, at vi giver et løft af den offentlige sektor.
Det tror jeg også danskerne har forventet.
Det var derfor, de gav os nøglerne, og det var derfor, de ikke gav de blå nøglerne.
Så det ansvar skal vi løfte.
I forhold til demografisk træk har vi meget klart sagt, at vi skal sikre, at det demografiske træk bliver dækket, sådan at når der kommer to ældre, har vi ikke kun penge til den ene; vi har faktisk penge til dem begge to.
Så kan man jo år for år tage den politiske drøftelse af, om man kan gøre mere.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Den her finanslov er jo på mange måder blevet rigtig god, og jeg takker for stemmen fra Per.
Det løft af psykiatrien, som vi er kommet igennem med, har jo været muligt, fordi den vækst i det offentlige forbrug, som vi ser, jo ikke kun er det demografiske træk, men vi er faktisk oppe at gå igennem loftet, så vi går over det fulde demografiske træk.
Vi går igennem loftet på det velstandssikrede demografiske træk, som jo er det, som sikrer, at de offentlige udgifter og den offentlige sektor ikke sakker bagud i forhold til resten af samfundet.
Derfor tænker jeg, at når nu det er resultatet af den her finanslov, hvorfor har Socialdemokratiet så kun en målsætning om, at væksten i det offentlige forbrug skal stige med det demografiske træk, når man kunne have målsætningen om, at væksten i det offentlige forbrug skulle stige i takt med det velstandssikrede demografiske træk eller det fulde demografiske træk, som det også hedder?
For det ville jo være lidt mærkeligt at lave en finanslov til næste år, hvor det offentlige sakker bagud i forhold til resten af samfundet.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Tak for talen.
Den kom man helt i julehumør af, og det er jo godt.
Man kan jo gå ind i universet, hvor fætter Torben, eller hvem det nu var, der sad og hang lidt med mulen ved julebordet, sad, men hvor jeg også tror der var to andre til stede, som ikke nåede at blive nævnt i talen, nemlig nevø Per og så fætter Claus.
Og de er måske også lidt optaget af, hvordan og hvorledes det er med deres arbejdsplads, når man nu kommer i den situation, at generationsskiftebeskatningen bliver hævet så dramatisk.
Og derfor kan man vel spørge, om kritikken ikke gør indtryk.
Har det gjort indtryk på Socialdemokratiet med den kritik, der er kommet fra fagbevægelsen?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Vi lytter jo altid til de input, der kommer fra den omkringliggende verden, når vi vedtager en finanslov – det gør vi lidt senere i dag – og når vi debatterer de emner, som kommer i forbindelse med finansloven.
Jeg tror bare, det er vigtigt at sige, at når vi tilbageruller den skattelettelse, som Venstre gav til virksomhedsarvinger, og dermed laver en ændring, som betyder, at man betaler den samme skat, upåagtet hvad man arver, altså om man arver en stor virksomhed, eller om man arver et gods eller et stort hus eller andet, så gør vi det jo, fordi vi ikke mener, der var råd til den skattelettelse.
Og vi gør det også med rimelig meget ro i maven, fordi eksempelvis den tidligere skatteminister hr. Karsten Lauritzen jo meget klart sagde, at det ikke er et spørgsmål om arbejdspladser, altså at man ikke mister arbejdspladser.
Det samme har vismændene jo meget klart sagt.
OECD anbefaler, at der er den her sammenhæng og balance i skattesystemet, hvad angår arv, så man undgår den spekulation, som bliver resultatet, når man laver forskellige satser på forskellige former for arv.
Så vi prioriterer her, men det kommer ikke til at gå ud over arbejdspladser.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Tak for det.
Altså, nu er jeg ikke så interesseret i, hvad OECD og andre måtte mene, nu er jeg sådan set interesseret i, hvad 3F og Dansk Metal mener, og det er jo nogle, der i hvert fald ikke sådan normalt støtter Venstre i et og alt – det tror jeg godt man kan sige her i dag.
Så derfor tænkte jeg, at det jo på en eller anden måde måtte gøre indtryk, når selv 3F, som vel i hvert fald ikke er kendt for at være bannerfører for en borgerlig revolution, advarer regeringen.
Så derfor tænker jeg, om det, som Per Christensen, formanden for 3F, siger, faktisk ikke er nogle gode argumenter, nemlig at det her er med til at gøre livet surt for de danske lønmodtagere.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Det kan godt være, at hr. Troels Lund Poulsen ikke ønsker at lytte til de økonomiske vismænd, men det må dog, tænker jeg, gøre et vist indtryk på Venstre, at selv Venstres egen tidligere skatteminister hr. Karsten Lauritzen i et svar til Folketinget meget klart har sagt, at det ikke koster arbejdspladser, når man tilbageruller den skattelettelse på arv til virksomhedsarvinger, som Venstre indførte.
Det koster ikke arbejdspladser.
Og derfor lytter vi selvfølgelig også til alle parter og har en indgående dialog med fagbevægelsen.
Jeg tror bare, vi her bliver nødt til at holde fast i, at det her ikke kommer til at koste arbejdspladser, men at det tværtimod giver os mulighed for at investere i eksempelvis uddannelse.
Det er jeg fuldstændig enig i, og regeringen er enig i det, og man kan jo se det på det ambitionsniveau, som vi har sat, for at nå målet.
Altså, en 70-procentsmålsætning for CO 2 -reduktion i 2030 i forhold til 1990 er jo en ambition, som går videre end det, vi i virkeligheden kan forestille os.
Derfor kræver det, hvis vi skal løse den opgave, som videnskaben har defineret for os, som ungdommen har defineret, som Alternativet har været med til at definere, at vi tænker ud af boksen.
Det er også derfor, vi har brugt penge på forskning, som skal sikre, at vi får de værktøjer, som skal bringe os i mål.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Der er jo ikke sådan meget nyt under solen.
Vi havde jo i Dansk Folkeparti regnet med, at vi nu skulle se et nyt Socialdemokrati.
Men jeg kan da forstå, og jeg kan også høre på ordføreren, at der i hvert fald er ting, man ikke taler om i ordførertalen.
Vi er jo tilbage til tiden fra 2011 til 2015 under Helle Thorning-Schmidt og Bjarne Corydon, for
hvad er det, der sker nu?
Vi får lempelser af udlændingepolitikken, og topskattegrænsen stiger.
Topskattegrænsen flytter sig fra 513.000 kr. til 531.000 kr. – det fører man ud i livet – og så lemper man udlændingepolitikken, fuldstændig som vi så det fra 2011 til 2013.
Den her finanslov er jo et opgør med hjemsendelsespolitikken.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at det er sådan nu, at hvis man kommer til Danmark og får ophold under asylreglerne og man så har haft et arbejde i 2 år og man er i beskæftigelse og det, man er flygtet fra, forsvinder, så bliver man ikke hjemsendt, men så kan man blive i Danmark, også selv om ens opholdsgrundlag er forsvundet?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Jeg synes ikke, det er helt fair, at hr. René Christensen siger, at der ikke er noget nyt under solen.
Jeg synes heller ikke, det er helt rigtigt.
Med den finanslov, som vi behandler i dag, løfter vi det offentlige forbrug markant.
Vi løfter det til 1,3 pct.
Vi er langt over at dække det demografiske træk, og det vil sige langt stærkere velfærd til eksempelvis de ældre, hvilket jeg ved at Dansk Folkeparti går meget op i og også har kæmpet flot for tidligere.
Så hvad angår det der med at sige, at der ikke er noget nyt under solen, synes jeg, at hr. René Christensen lige må læse aftalen igen.
Det her er en ny retning for Danmark.
Det er en finanslov, hvor vi svarer på de spørgsmål og de krav, som danskerne stillede, da de stemte.
Når vi har brugt 4 år i opposition på at sige, at vi står vagt om en stram og bredt funderet udlændingepolitik, så er det, fordi vi mener det, og det er også afspejlet i vores finanslovsaftale, hvor vi ikke ændrer på reglerne for flygtninge.
De vil stadig væk miste deres asylophold, hvis der bliver fred i hjemlandet.
Så laver vi nogle erhvervsordninger; det er korrekt.
Men den stramme udlændingepolitik står vi selvfølgelig vagt om.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Jeg er glad for, at ordføreren siger, at det er rigtigt, at man har lempet udlændingepolitikken, og at man nu ikke bliver sendt hjem.
Det vil jo så sige, at man ikke har en hjemsendelsespolitik; man kan få lov til at blive i Danmark.
Man har nu givet den pågældende erhvervsdrivende retten over, om de her mennesker så kan blive i Danmark, og det er ikke noget, staten bestemmer længere, altså har man taget et opgør med det.
Så vil jeg også gerne spørge ordføreren, når man nu taler om velfærdssamfundet: Er det her et samfund, der øger uligheden eller mindsker uligheden?
Jeg kan svare på spørgsmålet: Det øger uligheden.
Hvorfor øger det den?
Jeg har ellers altid hørt fra Socialdemokratiet, at ulighed var noget, der var slemt.
Det var rigtig slemt, når der var nogle, der blev rige, og nu stemmer man for en finanslov, hvor der er nogle, der bliver fattigere.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Den finanslov, vi vedtager her, øger selvfølgelig ikke uligheden.
Når man kigger på finansloven som et samlet hele og forholder sig til – hvad man selvfølgelig skal gøre – hvad vi gør for den velfærd, den sundhed og de uddannelser, som særlig de mennesker, der har mindst, er fuldstændig afhængige af, så er det her en finanslov, der klart, klart øger ligheden.
Den øger muligheden for social mobilitet, den øger muligheden for, at folk, som ikke har så mange penge, også kan få verdensklassebehandling, når de kommer på sygehuset, og at man kommer godt igennem uddannelsessystemet, at det ikke er forældrenes baggrund og økonomi, der afgør, hvordan man klarer sig i skolen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Tak for det, og tak for de fine ord.
Hvis fætter Torben, eller hvad han hed, har stemt radikalt i 2. g, er han godt nok fremme i skoene, men det kan være, det kommer til næste valg, hvor han forhåbentlig er blevet 18 år og kan se, at vi har drevet Danmark i en langt grønnere retning.
Vi får – tror jeg – den grønneste finanslov
nogen sinde, men er ordføreren ikke enig i, at den faktisk kunne være blevet langt grønnere?
Vi kunne f.eks. have tilført en flyafgift med den her finanslov.
Derfor vil jeg spørge ordføreren: Vil Socialdemokraterne være med til at indføre en flyafgift og bruge det provenu til at gøre Danmark grønnere ved at omstille til et grønnere flybrændstof og plante skov?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Jeg vil godt sige, at selv om personerne måske har visse fiktive elementer, har jeg selvfølgelig gjort min research.
Og fætter Tobias har helt bestemt stemt på De Radikale – der er ikke nogen tvivl der.
I forhold til om finansloven kunne have været grønnere, vil jeg sige, at ja, det kunne den godt.
Man kan altid prioritere mere og stærkere i retning af det grønne, men vi har også et ansvar, og som jeg vist også fik sagt i min tale, hænger pengene ikke på juletræerne, og finansministeren er ingen julemand.
Vi har et ansvar for, at der er en balance i tingene, og jeg synes, at vi med finansloven tager et, og det tror jeg ordføreren er enig med mig i, markant skridt i retning af den grønne omstilling.
Det er jo skridt, som vi kommer til at fortsætte – og helt sikkert sammen med Det Radikale Venstre, når vi skal forhandle klimahandlingsplan til foråret.
Her må vi jo kigge på den her flyafgift.
Jeg skal ikke nu gøre mig til dommer over, hvordan den skal indrettes, hvordan vi skal gøre det, men det, jeg bare vil slå to streger under, er, at selvfølgelig har vi et ansvar for, at også flytrafikken bliver omstillet og bliver grønnere.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-12-18:
Det er godt at høre, for det ville netop give en indtægt, vi så kunne bruge på at omstille grønt, og derfor ikke være noget, hvor vi skulle hive flere penge ud af råderummet.
Så det vil jo virkelig være en måde at sætte tryk på den grønne omstilling.
Det håber jeg Socialdemokraterne vil være med til, når nu vi skal forhandle klimahandlingsplan.
Der er desværre også kommet nogle nye tal, der viser – det har tidligere været fejlagtige tal, og det er bestemt ikke ordførerens skyld – at landbrugets CO 2 -udledning er markant højere.
Så jeg vil høre, om Socialdemokraternes ordfører er enig i, at på den baggrund og med den markant større CO 2 -udledning, så er opgaven det her forår så meget desto større for det flertal, der nu skal sikre en grønnere omstilling af Danmark.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Jeg læste artiklen i går om landbrugets CO 2 -udledning og kunne også i samme artikel læse, at fødevareministeren er lige så overrasket over de tal som resten af verden og lige så utilfreds med, at udledningen fra landbruget er større, end vi har troet.
Der er ikke nogen tvivl om, at det gør opgaven større.
Hvis vi skal være et af de lande i verden, som tackler de klimaforandringer, som står til at ødelægge eksistensgrundlaget for mange mennesker på den her klode, bliver vi selvfølgelig også nødt til – ligesom vi talte om før med flytrafikken – at sikre, at landbruget bliver omstillet.
Så opgaven er blevet større, jo.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Jeg bliver nødt til at gå tilbage til julefesten.
Jeg tror, man glemte én, og det var den skizofrene fætter Christian, som var socialdemokrat – altså ham, som siger, at man ikke lemper udlændingepolitikken, når man gør præcis det modsatte; den skizofrene fætter Christian, der siger, at det ikke bliver dyrere at være dansker, når det lige præcis er det, der sker; og den skizofrene fætter Christian, som siger, at der kommer flere lærere, når der absolut intet krav er til, at det er det, kommunerne skal bruge pengene på.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Jeg synes faktisk, at jeg i gennemgangen af de personer, der var til stede ved julebordet, også var meget ærlig om nogle de prioriteringer, der ligger i vores finanslovsforslag.
Jeg sagde sådan set meget klart om onkel Torben, som er virksomhedsarving, at jeg ikke tror, at han nødvendigvis synes, at vores tilbagerulning af den skattelettelse, som hr. Preben Bang Henriksen bl.a. havde ansvaret for, er nogen god idé.
Jeg siger helt åbent og ærligt, at den prioritering kan jeg sagtens forestille mig at der er mennesker der er uenige med os i.
Jeg siger så bare omvendt også, at den prioritering, som vi står på mål for, ikke har nogen konsekvenser for væksten.
Den har ikke nogen konsekvenser for arbejdspladser, men den sætter os i stand til dels at få et arveskattesystem, som er mere balanceret, dels at tilvejebringe et provenu, som vi kan investere i velfærd, og som vi kan investere i det grønne.
Så selvfølgelig ligger der prioriteringer.
Selvfølgelig er der forskellige holdninger til vores finanslovsforslag, og det forsvarer vi gerne.
Preben Bang Henriksen (V), 2019-12-18:
Mener Socialdemokratiet fortsat, at den almindelige arveafgift skal sættes op fra 15 til 30 pct.?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Det fik jeg ikke med før.
Det er jo en forsimpling af det udspil, som vi kom med, hvor Socialdemokratiet gjorde sig tanker om, at også det almindelige arvesystem skulle gøres mere progressivt, sådan at man i de fleste familier, hvor man ikke arver store virksomheder, skulle betale en mindre arveafgift, og hvor man i familier, hvor man arver meget store værdier, skulle betale en højere afgift.
Så det kan igen ikke nytte noget, at man kun fokuserer på den ene side og ikke vil fokusere på udspillet i sit samlede hele.
Det bliver vi nødt til, hvis vi skal have en alvorlig og seriøs debat.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-18:
Tak for den billedrige beskrivelse, ikke bare af den mulige radikale vælger, men også af de kommende juledage.
Jeg glæder mig også til at sidde i Sunds i Herning og skovle sovs med chips.
Nok er jeg opvokset i Nordsjælland, men jeg er heldigvis godt jysk opdraget.
Men noget af det, der kan true julefreden lidt, var, som ordføreren også henviste til, at det jo er kommet frem, at dansk landbrug formentlig bidrager mere til CO 2 -udledningen end først antaget, nemlig med 1,6 mio. t klimagasser svarende til 3,2 pct. mere udledning i Danmark.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren om, hvad Socialdemokraterne så er villige til at gøre ud over det, vi har aftalt i finanslovsforslaget.
For et par dage siden tror jeg det var, var transportministeren fremme og sige, at man måske gerne ville kigge på flyafgiften.
Derfor ville jeg høre, om vi kunne få et konkret svar fra Socialdemokraterne i dag på, om man er villig til at indføre en flyafgift, sådan at vi kan få yderligere konkrete CO 2 -reduktioner, eller hvad der ellers ligger af konkrete forslag fra Socialdemokraterne.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-12-18:
Tak for spørgsmålet fra hr. Kristian Hegaard.
Først vil jeg sige, at når man nu sidder til den der julemiddag med den fede sovs godt nede i de der Menychips og skovler ind, så skal man jo på trods af klimaudfordringerne huske at sende en venlig tanke til dansk landbrug, som faktisk gør hele julemiddagen mulig.
Det synes jeg også at De Radikale skal huske, og at alle skal huske.
Maden kommer jo et sted fra, og hvis den er ekstra god, kommer den selvfølgelig fra danske landmænd.
Det ændrer ikke på, at vi har en større udfordring i forhold til klimabelastningen fra landbruget.
Og med de nye tal er den udfordring jo blevet større.
Altså, den udfordring er blevet større, ligesom der er en udfordring i vores flysektor.
Jeg vil gerne sige helt klart, så det ikke kan misforstås, at vi er klar til forpligte os på, at også flysektoren skal omstilles, skal være mere grøn, og vi er også klar til at sige, at landbruget skal omstilles.
Og noget af det, man kan arbejde videre med, og som landbruget også selv har talt om, sammen med i øvrigt Danmarks Naturfredningsforening, er jo at få gang i nogle jordfordelinger, som tager nogle af de mest CO 2 -belastende jorder ud.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-18:
Tusind tak.
Og det glæder mig jo at høre, at vi er enige om udfordringerne, og jeg vil også kvittere positivt for, at Socialdemokraterne så i dag åbner op for flysektoren og forhåbentlig så også en flyafgift.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om der kunne være andre ting på bedding – set i lyset af de stigende udfordringer – som Socialdemokraterne helt konkret vil spille ud med i forhold til helt konkrete CO 2 -reduktioner.