runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Tak for en fin bemærkning til ordføreren.
Jeg er fuldstændig enig i, at en måde at arbejde videre med det her, kunne være en høring i Finansudvalget.
Vi skal også, så vidt jeg husker, have samråd med Det Økonomiske Råd, som jo netop har udviklet en indikator, som jeg synes langt hen ad vejen er på vej mod noget, der ligner trivselsøkonomi, så dem kunne vi også tale med om det.
Så vil jeg ellers bare sige, at jeg er fuldstændig enig i, at økonomi jo ligesom alle mulige andre områder udvikler sig med tiden.
Vi har også andre mål og værktøjer for, hvad det vil sige at kunne sige noget om eksempelvis energiforbruget i et hus.
På samme vis udvikler økonomien sig også, og vi begynder at måle på andre ting, og det er de ting, der måske er mere vigtige, som vi lærer hele tiden.
Så på den måde er det her bestemt ikke anderledes.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-03:
Så jeg vil blot sige tak til Alternativet for at rejse den her vigtige debat.
Jeg synes, der er mange ting, vi kan tage fat i.
Det kan godt være, vi skal ind i det nye år, men måske kunne det være spændende, at Finansudvalget indkaldte til en høring f.eks. meget præcist om grønt bnp, og hvordan det egentlig kunne anvendes i relation til økonomiske redegørelser og måske også mellemfristede planer, så vi kunne tage et nyt skridt fremad ad der.
Jeg vil også sige tak til ordføreren for at trække den næste debat.
Jeg synes, det er rigtig fint.
Man er jo altid optaget af noget, men det er rigtig fint at være lydhør over for kollegaerne i det her tilfælde.
Jeg er ikke tvivl om, at vi vil vende tilbage til den her debat mange gange fremover.
Det positive er jo, at når man ser det over længere tid, sker der heldigvis positive skridt i forhold til at få vores regnemodeller og setup til at blive lidt mere tidssvarende.
Det er jo, fordi det bliver ved med at blive rejst, så tak for det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-12-03:
Jeg vil bare sige nu, hvor forespørgselsdebatten bliver aflyst – og det er jeg enig i – at der jo også var en vedtagelsestekst, som, som tingene er i det her Folketing, ville blive stemt ned.
Men jeg vil bare sige, at vi i SF støttede Alternativets vedtagelsestekst, som jo beskriver, hvad det er, vi har talt om i dag.
Morten Bødskov (S), 2024-12-03:
Jeg har lidt på fornemmelsen, at det er et livsvilkår for os politikere.
Jeg husker mange kampagner.
Jeg har været med i mange år, og en af de kampagner, jeg husker, var vist noget med en labrador fra en Dansk Folkeparti-plakat.
Er det ikke sandt?
Men der kan man jo selv svare på, om det ikke er rigtigt.
Peter Kofod (DF), 2024-12-03:
Tak for det.
Og tak til erhvervsministeren for at afvise lovforslaget.
Jeg er enig i meget af ministerens argumentation.
Jeg vil bare spørge ministeren, om ministeren kan mindes nogen af de kampagner fra partier, der ønsker det her gennemført, hvor man selv har markeret, at noget måtte være redigeret, at man lige er blevet 5 kg lettere, at man lige ser lidt mørkere ud i huden, fordi man er solbrændt og smart, eller noget i den retning.
For det forekommer mig bare en smule hult, når det her kommer, i forhold til politikere.
Hvad synes ministeren om det?
Morten Bødskov (S), 2024-12-03:
Det gør man eksempelvis ved at færdiggøre de undersøgelser, som vi er i gang med nu.
Det er jo det, der er pointen i det.
Undskyld mig, men jeg har virkelig meget svært ved at forstå, at det her ligefrem kan være mageløst.
Altså, er der noget, vi har brugt tid på, er det jo at diskutere og fremsætte forslag og have arbejdsgrupper, der har set på techgiganter, initiativer, der retter sig mod techgiganter, EU-pres på techgiganter, influencere, som af Forbrugerombudsmanden har fået, kan man roligt sige, præciseret retningslinjerne.
Her er der et spørgsmål, hvor vi har behov for at se på, hvad vi rent faktisk kan gøre.
Det er fair nok, men jeg synes bestemt ikke, man kan tillade sig – eller det kan man jo godt – ligefrem at sige, at det er mageløst, at man på den baggrund ikke kan tilslutte sig et privat lovforslag.
Det synes jeg måske lige jeg har svært ved at forstå, det må jeg sige.
Rosa Lund (EL), 2024-12-03:
Jeg er sådan set enig i, at vi er nødt til at lave ændringer i markedsføringsloven.
Men det er jo rigtigt, hvad fru Karina Lorentzen Dehnhardt fremlægger her i salen, at det her er et lovforslag fra en tidligere socialdemokratisk regering.
Dengang man fremsatte det lovforslag, var der ikke er noget fagligt belæg for, at sådan en mærkningsordning her ville virke.
Det var det, Erhvervsministeriet sagde dengang til det gamle lovforslag.
Så skal jeg blot spørge erhvervsministeren: Hvad gør man nu for at sikre, at den ordning, vi så ender med at lave, har et fagligt belæg?
Morten Bødskov (S), 2024-12-03:
Det er helt rigtigt.
Der er jo så altså temmelig mange aktiviteter der, som vi har behov for at være på plads med en undersøgelse af, inden vi kan gå videre.
Det er det, vi arbejder med lige nu.
Rosa Lund (EL), 2024-12-03:
Tak for ordet.
I forlængelse af det, som erhvervsministeren lige har sagt fra talerstolen, nemlig at regeringen er i gang med undersøge det her, vil jeg bare nævne, at det jo allerede er blevet undersøgt bl.a. af TrygFonden og Børns Vilkår og af Sex & Samfund.
Så mit spørgsmål til erhvervsministeren er: Undersøger man andre retninger end den her mærkningsordning for at beskytte børn og unge mod såkaldt kropsstress, som kommer af netop de ting, som erhvervsministeren selv var inde på: billeder på sociale medier og diverse ting, som influencere reklamerer for?
Morten Bødskov (S), 2024-12-03:
Det er rigtigt nok, at jeg er socialdemokrat, men jeg står her sådan som erhvervsminister på vegne af regeringen, bare lige så det er på plads.
Dernæst vil jeg sige, at det er undersøgelser, som vi er i gang med at lave.
Hvornår de er færdige og hvordan, er jeg ikke i stand til at sige på nuværende tidspunkt.
Men jeg tror trods alt også – sådan plejer SF da også at være – at det ikke, hvis der bliver rejst spørgsmål om, hvad rækkevidden er i forhold til EU-retten, gør noget, at man lige tænker sig lidt om og sikrer, at man rammer plet første gang, hvis man vil den vej.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Så Socialdemokratiet kan ikke forstå, at SF er skuffet over, at Socialdemokratiet nu ikke længere synes, at Socialdemokratiets eget lovforslag er godt nok til at blive fremsat.
Nu har man fundet alle mulige andre små hindringer.
Man vil fortsætte en diskussionsklub med sig selv i forhold til beskyttelsen af børn på nettet.
Jeg synes, det er et kæmpe svigt af børn og unge.
Men hvornår forventer Socialdemokratiet og regeringen så at man er færdig med sin diskussionsklub og rent faktisk kan fremsætte et forslag, som beskytter børn og unge som minimum og også gerne voksne i forhold til retoucherede billeder?
Betina Kastbjerg (DD), 2024-12-03:
Jeg tror bare heller ikke, at vi skal gøre vores børn og unge dummere, end de er.
Jeg tror, at mange børn og unge sagtens kan se, at det her ikke er virkeligheden, og at det er et billede, der er redigeret, fordi man gerne vil sende et signal om noget – hvad det nu end er, man gerne vil sælge, eller en influencer, der har et produkt på sin instagramprofil, osv.
Så jeg tror ikke, at vi skal gøre de unge mennesker dummere, end de er, for jeg tror rent faktisk, at mange af dem godt kan gennemskue det her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Men de angiver jo selv, at det skaber et kropspres.
Men så lad os forlade den her ordning.
For det forslag, som SF engang i sin tid satte frem, var egentlig den omvendte model, nemlig at vi lavede en frivillig mærkningsordning, som virksomheder kunne brande sig på, og som fremhævede de ikkeretoucherede kropsbilleder, så man rent faktisk kunne se positivt, at her er et ægte menneske, som ikke er redigeret, og så man faktisk kunne se, at der var flere almindelige mennesker med, det ved jeg ikke, fregner, skæve næser, eller hvad det nu kunne være, ligesom en selv.
Kunne det have været en farbar vej for Danmarksdemokraterne?
Peter Kofod (DF), 2024-12-03:
Der findes vel ikke nogen, der er så selvglade som politikere – selvforherligende, selvfede, selvforelskede, forfængelige, overfladiske, selvgode, selvhævdende, ubeskedne og blærerøvsagtige.
Hvis man under en valgkamp har prøvet at køre ned ad sådan en vej eller allé fyldt med hæslige valgplakater, vil man kunne se, at det ikke kun er influencere og teenagere, der har et kæmpebehov for at ligne nogle andre, end dem de er.
Nu er der så nogle, der synes, at vi skal vedtage et regelsæt, der skal begrænse det, at man kan retouchere eller redigere billeder på sociale medier, hvis man er influencer, fordi der desværre er alt for mange unge mennesker, der har ondt i livet og har det skidt.
Det er synd, at der er mange, der har det sådan og ikke er glade for deres kroppe, men vi skal ikke beskytte dem mod verden.
Vi skal ikke pakke børn og unge ind i vat.
Det er sådan et grundvilkår ved at være menneske, nemlig at alt ikke hele tiden kan være perfekt.
Det skal vi være stolte af og stå ved.
Derfor synes jeg også, at det er et dårligt forslag.
Intentionen sigter egentlig efter noget, der er godt.
Det vil noget godt for unge mennesker; det vil passe på unge mennesker.
Det vil sørge for, at særlig de piger, der har det skidt, får det bedre, men det er ikke den rigtige vej at gå.
Den rigtige vej at gå er at være ærlig, og det er at stå ved, hvem man er.
Det er selvfølgelig svært, når man er medlem af Folketinget og man hvert fjerde år er på valg og ser de her meget redigerede valgplakater rundtomkring.
Så måske kunne vi herinde være forbilledet, næste gang der blev udskrevet valg, ved at vi viser os mere, som vi er – og som fru Karin Gaardsted sagde: med et lidt større smil – og ved at vi viser, at det er okay at have store næser, vigende hårgrænser og måske lidt for mange rynker under øjnene, og nogle har måske også fået for meget kaffe, så tænderne ikke er helt lige så hvide, som de var for 10 år siden.
Det er faktisk okay.
Men Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Rosa Lund (EL), 2024-12-03:
Jeg vil også foreslå, at vi i udvalgsarbejdet i forbindelse med det her lovforslag beder om nogle faglige vurderinger fra eksperter om, om det her vil virke, eller om det i virkeligheden er det, SF foreslog for nogle år siden, og som vi støttede i Enhedslisten og stadig støtter, nemlig at sætte de to ordninger op imod hinanden.
Det synes jeg ville være værd at bruge tid på i Erhvervsudvalget og i forbindelse med andenbehandlingen af det her lovforslag, så vi netop kan komme et spadestik dybere, for det er vi i Enhedslisten ligesom SF interesserede i.
Derfor hilser vi også debatten enormt velkommen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Det vil jeg bare sige tak for, for jeg synes også stadig væk, at SF's forslag er langt det bedste, fordi det vil skabe noget opmærksomhed omkring, hvad kan man sige, rigtige kroppe, og skabe en positiv kampagne omkring det her.
Men nuvel, nu valgte Socialdemokraterne jo så at fremsætte et andet forslag med inspiration fra Norge, som jeg forstår det.
Det er derfor, at vi har valgt at genfremsætte det forslag, og fordi jeg alligevel synes, vi skal have debatten videre og komme et spadestik dybere .
Jeg ville ønske, at der var et flertal for SF's ordning, og jeg køber sådan set ikke de andre ordføreres bemærkninger om, at det kan branchen jo bare gøre.
Der skal ligesom være nogen, der sætter et mærke på og er i front for det her, så der er noget, man ligesom fælles kan bruge.
Det tror jeg godt kunne bruge et statsligt rygstød, nøjagtig ligesom vi har Ø-mærket, som viser, at noget ikke er sprøjtet, og som staten jo også er indblandet i.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Det er jo ærgerligt for børnene.
Men så vil jeg måske gerne høre: Hvilke andre forslag har ordføreren så til at mindske kropspres blandt børn og unge?
For jeg synes jo, det er en stor udfordring, at de lever i den her verden, hvor der er så mange manipulerede billeder og mange, mange flere billeder, end da vi var børn og unge.
Der er også mange flere redigeringsmuligheder, og vi kan jo se, at børnene selv siger, når de bliver spurgt, at de oplever et pres fra lige præcis de her retoucherede billeder.
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-03:
Først vil jeg sige, at jo, det gør indtryk.
Men det gør de høringssvar også, der var tilbage i tiden, da forslaget blev fremsat første gang.
Der var der jo rigtig mange interessenter, som netop påpegede den her ulighed i mærkningsordningen, i forhold til at man ikke ville opnå en effekt, men at man netop ville få en skævvridning af, hvad der egentlig var virkeligheden.
Derudover vil jeg sige, at hele kraften og substansen ligger i definitionen og i kriterierne.
Det vil sige, at man kan have mærkningsordninger, der modarbejder hinanden, og vi synes, at det her grundlag vil være for løst at mærke ud fra.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Lige præcis den del om, at det selvfølgelig ikke er alt, der er omfattet – det er klart – har Erhvervsministeriet jo forholdt sig til.
Og de siger, at det vil have en virkning alligevel.
Gør det ikke indtryk?
Og kunne det få ordføreren til at ændre holdning, at det faktisk er vurderingen, at på trods af at man måske ikke vil ramme hvert eneste billede, vil det have en virkning i forhold til at modvirke kropspres?
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-03:
Jeg deler jo intentionen, og jeg kan sagtens se formålet med forslaget.
Men det ændrer ikke på, at der stadig væk vil være en skævvridning i det, som de unge vil se, og dermed en skævvridning i det, som de unge vil opfatte, i forhold til hvad der er virkelighed, og hvad der ikke er virkelighed.
Tak til Socialistisk Folkeparti for at sætte fokus på det her område.
Formålet er at modarbejde det kropspres, som primært unge møder på de sociale medier og i andre reklamemæssige sammenhænge.
Unges trivsel har det hårdt, især pigernes, når det kommer til kropsopfattelse.
I Det Konservative Folkeparti anerkender vi formålet med forslaget, som er godt bakket op af dokumentation om graden af problemstillingen fra bl.a. Børns Vilkår.
Når vi alligevel vælger ikke at støtte forslaget, hænger det bl.a. sammen med den inkonsekvens, som det vil skabe.
For det første er retouchering en ud af rigtig mange teknikker, som man både som fotograf, grafiker eller anden fagperson kan benytte sig af, når man vil redigere et billede.
Der kan være billedbearbejdning, der kan være lyssætning, der kan være vinkler, og de kan være mindst lige så afgørende og have betydning for det afgørende udtryk i et foto.
Skulle man også begynde at mærke fotos med, hvilke projektører der var blevet anvendt?
For der vil være meget, meget stor forskel.
For det andet vil en mærkningsordning her være et bureaukratisk led, som så vil være forbeholdt materiale udarbejdet i Danmark.
Dermed påfører man en byrde i arbejdsmængden i forhold til den internationale konkurrence.
For det tredje og nok allervigtigste er medieforbruget jo ikke lokalt; medieforbruget er globalt.
Så selv om vi her i Danmark gennemførte mærkningsordninger, ville man jo møde stribevis af fotos på sociale medier og i internationale magasiner, som ikke vil have den samme mærkningsordningsbaggrund, og private fotos og pressefotos vil heller ikke indgå.
Faktisk vil det være langt de fleste fotos, som ikke vil være omfattet af den her ordning.
Og hvis unge ser en delmængde, der er mærket, ved siden af en mængde, der ikke er mærket, vil den naturlige konklusion jo være, at hvis der er nogle fotos, der er mærkede, og de er retoucherede, så må de ikkemærkede være ikkeretoucherede, og dermed opnår man faktisk det omvendte af hensigten med forslaget.
Så på trods af rigtig, rigtig gode intentioner og påpegning af et reelt og konkret problem mener vi for nu, at den samlede konklusion bliver, at vi stemmer imod.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Man bliver jo helt nysgerrig på, hvad det var for nogle ord, for jeg lagde ikke engang mærke til det.
Ordføreren siger, at vi skal være ærlige om, hvem vi er, og stå ved, hvem vi er, og det er jeg sådan set enig i.
Virkeligheden er jo, at vi kommer i alle mulige variationer, og at det er helt naturligt.
Problemet er bare, at når man ikke er særlig gammel og man er omgivet af alle de her perfektheder på nettet, er det utrolig svært at sortere i det. Og det er ikke kun piger, der har det sådan; det er faktisk også rigtig meget drenge, der får det dårligt med sig selv.
Det tror jeg ville kunne betyde noget i forhold til børn, hvad enten det var en positiv eller negativ mærkningsordning; vi har jo foreslået en anden.
Så kunne det ikke have noget på sig, at børn og unge faktisk en gang imellem blev opmærksomme på, at det er muligt at lave noget, som ikke er virkeligheden?
Peter Kofod (DF), 2024-12-03:
Jeg forstår godt intentionen, men jeg tror bare, at problemet er, at vi aldrig bliver færdige med slettelakken, rettelakken eller markeringerne, for der vil altid være noget nyt.
Så er det ikke, at man f.eks. redigerer taljerne smallere eller gør tænderne hvidere.
Så bruger man noget andet.
Så er der nogle, der bruger makeup, så er der nogle, der bruger et særligt lys, og så er der nogle, der bruger egentlige operationer til at forbedre sig selv.
Listen er sikkert uudtømmelig, for der foregår sikkert alt muligt ude på internettet og appsene, som jeg hverken har viden om foregår nu eller fantasi til at forestille mig kommer til at være der om 10 år.
Jeg har selv en datter og overvejer meget – hun er heldigvis lille endnu og forstår ikke sådan nogle ting – hvad fremtiden egentlig er.
Jeg er kommet frem til, at jeg ikke tror, man kan beskytte hende eller andre børn mod den virkelighed, men at man kan lære hende, at det ikke er sådan, almindelige mennesker er.
Det er ikke sådan, mennesket er skabt til at se ud, og der er ingen, der er så perfekte.
Det tror jeg meget mere på, end jeg tror på stempler.
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-03:
Erhvervslivets retssikkerhed står højt hos Det Konservative Folkeparti, og det er, hvad det her forslag handler om.
Med forslaget skal vi starte lidt tilbage i tiden, for forslaget er egentlig en fortsættelse af B 2 tilbage i folketingsåret 2023-24, hvor vi behandlede netop virksomheders retssikkerhed ved en fremtidig epidemi.
Det endte med en fælles beretning, hvor hele udvalget blev enige om en lang række forhold og intentioner angående eventuel kompensation ved fremtidige epidemier.
Det vil jeg meget gerne kvittere for, for det er vi meget glade for.
Et mindretal i udvalget bestående af Socialistisk Folkeparti, Liberal Alliance, Danmarksdemokraterne, Det Konservative Folkeparti, Enhedslisten, Radikale Venstre, Dansk Folkeparti og Alternativet tilføjede også, at man var tilfreds med den del, for som der står i beretningen, er det væsentlig bedre end ingenting.
Men selv samme partier understregede endvidere, at man gerne havde set, at erhvervslivets retssikkerhed blev tilgodeset i epidemiloven, for forudsigelige og transparente betingelser gør, at man har tillid til de politiske og demokratiske processer.
Der udestår nemlig en reel lovændring til epidemiloven, som ellers blev diskuteret, men senere aflyst i sommeren 2023.
Det er så det, vi forsøger at samle op på nu, og derfor står vi i dag med forslaget om at sikre virksomheders ret til kompensation ved fremtidige epidemier.
Vi mener selv, at målet må være at have en model, hvor erhvervslivets retssikkerhed tilgodeses i epidemiloven, samtidig med at den til enhver tid siddende regering overlades det handlerum, som er nødvendigt ved håndtering af eventuelle fremtidige udbrud af både kendte og ukendte smitsomme sygdomme.
Jeg ser frem til debatten i dag.
Peter Kofod (DF), 2024-12-03:
Jeg ved, at økologimærket var nævnt tidligere, og det foreslår jeg ikke at vi afskaffer, hvis det er det, spørgeren refererer til.
Det er ikke noget, vi foreslår afskaffet.
Havde jeg haft de vises sten og kunne ryste sådan et nipunktsudspil ud af ærmet her til, hvordan vi lige gjorde det, havde det jo været nemt, men der er jeg ikke endnu.
Så jeg har ikke et godt svar på, hvad vi lige præcis skal gøre for at løse det her problem.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Jeg har en, der er 13 år, og som jeg også fortæller de ting, og jeg tror, at der nogle gange er brug for nogle andre end mor og far, der rent faktisk fortæller de ting, for det er holdt op imod en virkelighed, som de føler er anderledes.
Men lad os tales ved, når den tid kommer.
Så kan det være, vi er blevet mere enige om det her.
Jeg vil bare spørge: Når man ikke kan støtte en mærkningsordning her, betyder det så også, at man synes, at alle andre mærkningsordninger er værdiløse?
Skulle vi så i virkeligheden bare tage en dialog om alting, og så løser det alle udfordringer?
Tak for talen.
Jeg fornemmer faktisk en oprigtighed i ordførerens tale, og jeg er rigtig glad for, at ordføreren anerkender, at vi på et tidspunkt skal forlade diskussionsklubben og rent faktisk komme i gang med at gøre noget.
Måske bliver de aldrig færdige, måske fordi regeringen ikke er helt enig med sig selv om, hvorvidt den overhovedet synes, at en mærkningsordning er en god idé.
Så jeg vil egentlig bare takke for ordførerens bemærkninger.
Det er en skam, at vi ikke har flertallet.
Så kunne vi måske have forladt diskussionsklubben.
Christina Olumeko (ALT), 2024-12-03:
Det er jeg sådan set enig med ordføreren i, og det er også en af grundene til, at vi i beslutningsforslaget ikke lægger os helt fast på, hvad der skal være af indikatorer.
Jeg synes, det kunne være interessant at kigge på, hvad andre lande gør og har valgt af indikatorer, men måske endnu mere, at vi sammentænker det med det, vi allerede gør i dag.
Noget af det, vi gør, er, at vi kigger på en handlingsplan for FN's verdensmål, i hvert fald lidt endnu.
Den er ikke blevet opdateret noget tid, men der ligger stadig en, der gælder.
Gør ordføreren sig nogen tanker om, hvordan vi kan bruge netop de indikatorer, som vi allerede måler på dér, og som også handler om trivsel, til f.eks. at udvide vores økonomiske afrapporteringer?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2024-12-03:
Jeg ved ikke, om det er mig, der hører dårligt efter, men jeg kunne egentlig ikke mærke, hvor Moderaterne er henne i forhold til det her forslag.
Jeg kan forstå så meget, at det er et nej, fordi man skal undersøge det,
men når man nu har undersøgt det og man ligesom har fundet en ordning i forhold til markedsføringsreglerne og i forhold til EU-retten, som jeg tror vi godt ved tillader det her, for Frankrig har jo allerede en ordning, er Moderaterne så for eller imod en mærkningsordning, altså når de der forhindringer er ryddet af vejen?