runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-18:
Jamen jeg mener også klart, at det formentlig vil være muligt for Grønland og Færøerne at blive selvstændige, hvis de ønsker det, for det danske Folketing har jo den holdning, at det kan Grønland og Færøerne blive, hvis de gerne vil det.
Jeg tror bare lige, det er vigtigt at få gjort det klart, at selv om der er en selvstyrelov, er der også en grundlov, og den er meget tung at lave om, og i sidste ende skal den danske befolkning også spørges ved en folkeafstemning, før grønlandsk og færøsk selvstændighed eventuelt kan blive til noget.
Så vi kan godt foregive, at det er meget nemt, men der er en ret tung proces, før det vil kunne blive til noget.
Men jeg deler opfattelsen af, at Grønland og Færøerne har muligheden for at blive selvstændige, hvis de ønsker det.
Jeg går ikke ind for det selv, men jeg deler opfattelsen af, at det i realiteten er en mulighed, som de har.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Så bogstaveligt skulle man ikke tage det.
Men jeg har svært ved at forestille mig en situation, hvor Grønland eller Færøerne siger, at de vil ud af rigsfællesskabet, og at vi så på en eller anden måde skulle holde fast i det.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-18:
Hr. Christoffer Aagaard Melson sagde, at Færøerne og Grønland i morgen kan beslutte, om de vil være selvstændige.
Der vil jeg bare lige sådan måske uddybe det lidt.
Det er jo rigtigt, at der er en selvstyrelov for Grønland, som siger, at man kan afholde en folkeafstemning, og så kan man forhandle med den danske regering om selvstændighed.
Men vi har også en grundlov, og den kan man ikke bare lige lave om i morgen.
Det kræver en folkeafstemning i Danmark og en stor majoritet i Folketinget.
Det er en meget, meget tung proces.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Selv tak.
Og det var jo egentlig også noget af det, jeg forsøgte at sige i min tale, i forhold til at vi får sat os ned og snakket sammen om, hvad vores interesser egentlig er.
Hvordan havde Grønland f.eks. set ud i dag, hvis det nu havde været i et fællesskab med USA i stedet for med Danmark?
Eller kan man forestille sig en verden, hvor Grønland kan få lov at agere fuldstændig uden at være i et tæt samarbejde med andre lande?
Det ved jeg ikke.
Jeg tror måske ikke, at man havde stået bedre i andre konstruktioner.
Men det er jo den dialog, vi skal have.
Og jeg er enig – altså, når det kommer til stykket, er vi jo enige om 90 pct. af tingene.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Jamen jeg synes jo, det er en interessant diskussion, også fordi jeg virkelig føler, at vi nogle gange taler forbi hinanden.
Vi vil jo i bund og grund det samme; vi vil et styrket rigsfællesskab, vi vil et styrket samarbejde.
For det er jo rigtigt: Det er ikke kun dårligt, og der er nogle gode ting ved det.
Men der er en stor utilfredshed, også fra grønlandsk side, især når vi snakker om, at vi skal have den samme linje i forhold til amerikanerne, men det er ikke altid, at Danmark, når man skal ud og snakke udenrigspolitik, sikrer sig den samme linje som resten af rigsfællesskabet, inden man går ud udenrigspolitisk.
Så der er jo nogle konstruktioner, der måske har brug for justering.
Men tak for ordførerens bemærkninger og ønske om at finde hinanden uanset hvad.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2021-05-18:
Men vi er jo åbne over for ønsker fra Grønland og Færøerne.
Det er også derfor, at man med os i spidsen har lavet de aftaler, hvor man rent faktisk har mulighed for at bestemme sin egen skæbne i Grønland og på Færøerne.
Men altså, vi synes faktisk, at rigsfællesskabet er en rigtig god konstruktion i forhold til to meget, meget små lande som Grønland og Færøerne og også et lille land som Danmark, og at vi i den konstruktion i relativt mange år endnu har kunnet bevare vores sikkerhed, på trods af at man ligger et sted, hvor der faktisk meget hurtigt kunne komme stormagtsinteresser.
Man har haft mulighed for at bevare sin kulturelle egenart, og vi har kunnet bevare de historiske bånd, der er mellem vores lande – på godt og ondt – og det skal vi selvfølgelig også snakke om.
Men der synes vi egentlig, at rigsfællesskabet har vist sit værd som en konstruktion, der faktisk har fungeret for alle tre lande, og som i en usikker verden egentlig har sørget for, at vi alle tre har kunnet udvikle os relativt frit.
Så derfor ser vi ikke sådan det store behov for at ændre konstruktionen.
Men igen: Vi er selvfølgelig lydhøre, hvis man har et andet ønske fra enten Grønlands eller Færøernes side.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Tak for de fine ord.
Det, jeg til gengæld også tænker i forhold til at styrke dialogen, er, hvordan vi kommunikerer nogle ting ud, og hvordan vi forstår hinanden.
Her tænker jeg helt konkret på, at når vi f.eks. fra Siumuts side snakker om selvstændighed, og når Venstre snakker om rigsfællesskabet, så synes jeg, at vi i bund og grund vil det samme – vi vil gerne have et styrket fællesskab på et eller andet plan, men vi ser bare forskelligt på det.
F.eks. ser Siumut sådan på det, at det i virkeligheden er strukturerne – nu sagde ordføreren jo selv, at der er noget »ups, ups« her og der, hvor man kommer til at meddele nogle ting for sent.
Vi ser jo sådan på det, at ved at blive statsdannet kan vi lave et føderalt samarbejde med Danmark, hvor alle lande faktisk afgiver suverænitet til hinanden og det ikke er én suveræn stat med to andre nationer.
Hvad tænker ordføreren og Venstre om det?
Altså, nu har jeg også set, at man ønsker større selvbestemmelse på nogle områder til Grønland og Færøerne, men hvilken rigsfællesskabskonstruktion er det egentlig, at Venstre også kigger på?
Kasper Roug (S), 2021-05-18:
Nej, jeg skal bare gøre opmærksom på, at den ekstra kapacitetspakke, der er lavet for det arktiske område, altså er rent defensivt.
Det er simpelt hen ganske enkelt for at kunne vide, hvad der foregår.
Det er jo selvfølgelig noget, som kongeriget er forpligtet til at gøre, og det kan jeg som sagt, bare for at gentage mig selv, ikke se, at der skulle være noget i vejen for i forhold til Ilulissaterklæringen.
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Jamen vi har jo travlt nok med at tale om, at andre stormagter opruster, og at det er ganske uacceptabelt.
Så siger vi til dem: Arh, vores er noget andet.
Det er noget med, at vi gerne vil se, hvad der sker.
De kan både bruges til at styre en raket og et farligt våben, men de kan også bruges til at overvåge et område.
Og de kan også bruges i civil sammenhæng.
Det er reelt dual-use.
Så man kan ikke skjule sig bag ved det; det er reelt også hardcore militær oprustning, vi laver, når vi giver så mange penge til at opruste og klapper USA på skulderen, når de opruster.
Pause Pause (Pause), 2021-05-18:
Mødet er udsat.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2021-05-18:
Tak for det.
Ethvert menneskes krop og integritet bør jo være ukrænkelig.
Vi lever i en tid, hvor et folketingsvalg bliver vundet under sloganet om børnenes statsminister, og derfor synes jeg sådan set også, det er på sin plads, at vi går mere i detaljen og diskuterer et forslag som dette, som jo netop handler om børns rettigheder.
Hvem er mere uskyldig end et lille barn?
Hvem har mere brug for hjælp end et lille barn?
Hvem har mere brug for den beskyttelse, som vi 179 er de eneste, der kan give, end et lille barn?
Jeg anerkender, at når man ser på det, står der nogle individuelle rettigheder over for nogle kollektive rettigheder – barnets individuelle ret over for religiøse eller kulturelle grupperettigheder.
Men i vores samfund roser vi os vel normalt af, at når grupperettigheder træder individets rettigheder under fode, står vi på individets side, og især når det er umyndige, uskyldige børn.
Derfor synes jeg, det er svært at komme frem til en anden konklusion, end at man må støtte det her forslag, som en massiv del af den danske befolkning jo også støtter, og det er vel også derfor, de har presset det ind i Folketingssalen gennem den fornuftige borgerforslagsordning, som Alternativet i sin tid fik gennemført her i Folketinget.
Vi ved jo godt, at det ikke bliver vedtaget lige om lidt.
Det ved vi godt.
Men derfor er det stadig godt, at det kommer til forhandling her i salen.
I første omgang har debatten jo alene gjort, at parti efter parti har rykket sig, så der er flere, der nu støtter op om forslaget, end der var, før det kom.
Og jeg tror – nogle gange skal man passe på, hvad man siger, og jeg vil ikke æde en hat – at hvis vi ser længere frem, bliver det her forslag vedtaget på et tidspunkt.
Det er som med en lang række andre etiske spørgsmål: Må man slå sine børn, må homoseksuelle adoptere, må kvinder være præster, og hvad ved jeg?
Det starter jo altid med modstand, for »det plejer vi ikke at gøre«, religionen siger, vi skal gøre, som vi altid har gjort, kulturen siger, at vi skal gøre, som vi altid har gjort.
Men på et tidspunkt – i et af verdens mest moderne lande og moderne samfund – tror jeg, at individet og barnets rettigheder vil vinde over de kollektive religiøse og kulturelle grupperettigheder.
Børn skal ikke udsættes for smerte, børn skal ikke udsættes for irreversible indgreb, hvis vi kan undgå det.
Det bør vi stå sammen om.
Den danske befolkning står sammen i det her spørgsmål.
Nu synes jeg, at Folketinget skal stå sammen med folket og så sørge for at sikre børnenes rettigheder.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-18:
Ja, og fru Inger Støjberg læner sig så igen op ad den forskning, som bekræfter det, hun gerne vil sige, fordi hun ønsker at undtage jøder for et forbud mod omskæring af drenge, men gerne vil forbyde det for muslimer.
Men jeg vil igen appellere til den sunde fornuft hos fru Inger Støjberg – i fald sådan en findes: Tror fru Inger Støjberg, det er bedre for et lille barn at have et åbent sår på sin penis nede i en ble fyldt med urin og afføring, end at have såret senere, når barnet ikke længere går rundt med ble?
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-18:
Jamen jeg læner mig fuldstændig op ad f.eks. WHO's rapport fra 2010 og også det store registerstudie, som der er udført i USA, hvor man jo netop har kigget på de tilfælde komplikationer, der måtte være, og det viser klart, at det er bedre at omskære i en tidlig alder end senere.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-18:
Jeg tager ordet, fordi fru Inger Støjberg hævder, at det er bedre for de små drengebørn at blive omskåret, inden de fylder 8 dage, end senere.
På det her område som på så mange andre områder virker det, som om man kan finde de lægeerklæringer og den forskning, som man helst vil læne sig op ad, og fru Inger Støjberg læner sig op ad noget, der påstår, at det er bedre for et barn at blive omskåret inden den ottende dag.
Jeg vil appellere til fru Inger Støjberg om at bruge sin sunde fornuft og så svare på spørgsmålet: Tror fru Inger Støjberg, det er bedre for et lille barn at have et åbent sår på sin penis nede i en ble, der er fyldt med urin og afføring, end det er, at barnet får sået senere, hvor barnet ikke har en ble med urin og afføring på?
Inger Støjberg (UFG), 2021-05-18:
Jeg er grundlæggende modstander af omskæring af raske drengebørn, for jeg mener ikke, at man skal udføre livsændrende indgreb på raske børn.
Helt principielt bør det jo være sådan, at ethvert menneske har retten til selv at bestemme over egen krop, og derfor bør en omskæring heller ikke ske – medmindre der er en medicinsk begrundelse for det – før manden er myndig.
På det tidspunkt kan man naturligvis selv beslutte, om man vil omskæres eller ej.
Spørgsmålet er dog alligevel kompliceret.
Det er fyldt med følelser og dilemmaer, og derfor har jeg stillet et ændringsforslag til det her lovforslag.
Ændringsforslaget handler om at forbyde omskæring af drengebørn i Danmark, der er ældre end 8 dage.
Når jeg foreslår det, er der en række årsager til det, både sundhedsfaglige og etiske, men ikke mindst fordi danske politikere i efterkrigstiden lovede, at vi altid vil beskytte danske jøder og deres mulighed for at dyrke deres religion.
Det er et tilsagn, som jeg ikke kommer til at svigte.
Lad mig sige det helt klart: Selv om jeg er inderligt imod omskæring af raske drengebørn, ønsker jeg ikke at true det jødiske samfunds eksistens i Danmark.
Jeg ønsker derimod at indrette lovgivningen, så det giver jøderne mulighed for at udleve deres tro, men så det samtidig reducerer de sundhedsmæssige risici, der er forbundet med en omskæring, nemlig ved at forbyde omskæring af børn, der er ældre end 8 dage, medmindre der er noget sundhedsfagligt, der tilsiger det modsatte.
Jødernes religiøse omskæring foregår på ottendedagen.
Muslimerne omskærer ikke på et fast tidspunkt i drengens liv.
Det skal blot være, inden puberteten indtræffer, og det betyder i praksis, at det kan ske på langt større børn end spædbørn, og det sker ofte, når drengen er en 6-7 år, men det ses faktisk også kort før puberteten.
En sen omskæring kan være problematisk.
Det er lægefagligt påvist, at der er større risiko for komplikationer, og samtidig kan det være en traumatisk oplevelse for drengen.
Flere studier viser, at jo mindre barnet er, desto mindre er risikoen ved indgrebet. WHO's rapport fra 2010 og også et stort registerstudie fra USA viser f.eks., at komplikationer i forbindelse med en omskæring optræder mindre hyppigt blandt nyfødte og børn under 1 år end blandt ældre børn.
Desuden har det selvsagt betydning, om den, der foretager omskæringen, har viden og erfaring, samt om hygiejnen er god.
WHO finder, at alle tre faktorer, altså en ung alder, oplæring og hygiejne, har en positiv betydning for at reducere komplikationsraten ved omskæring.
Desværre kunne Styrelsen for Patientsikkerhed i Danmark i en rapport fra 2020 offentliggøre, at der i de muslimske miljøer ikke altid er en villighed til at betale de 2.000-3.000 kr., som en omskæring kræver for at få gode kliniske rammer og uddannet personale.
Samlet set giver det derfor god mening at få strammet op og få sat en 8-dagesgrænse for, hvornår et barn kan omskæres, også fordi det må formodes, at en tidsmæssig begrænsning i forhold til lovligheden af en omskæring sandsynligvis vil betyde, at færre drenge omskæres.
Kasper Roug (S), 2021-05-18:
Tak for det, formand.
Jeg kan gøre det ret kort.
Det er som ordfører for forespørgerne, at jeg åbner den her drøftelse, som vi skal have i dag.
Det er en god tradition, som vi har haft igennem mange år.
Folketinget synes, at vi skal have mulighed for at debattere de udfordringer og muligheder, som vi har her i rigsfællesskabet, så jeg ser frem til en rigtig god debat og en rigtig god redegørelse.
Kasper Roug (S), 2021-05-18:
Jamen der er ingen tvivl om, at vi har et ansvar for at sikre grænserne, også i rigsfællesskabet, og vi er jo i et tæt samarbejde med vores vel nok vigtigste sikkerhedspolitiske allierede, som er USA i det her tilfælde.
Og jeg kan ikke se, at det skulle stride mod Ilulissaterklæringen, at man sørger for at vide, hvad det er, der foregår oppe i luften, og hvad det er, der foregår nede under vandet i det arktiske område.
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Nu læste den socialdemokratiske ordfører forslaget til vedtagelse op, hvor der står, at Ilulissaterklæringen skal være grundlaget for vores arbejde i Arktis.
Alligevel har han for kort tid siden stemt for, at vi skulle opruste i Grønland og Færøerne med 1,5 mia. kr.
Hvordan stemmer det overens med lavspændingsprincippet i Ilulissaterklæringen?
Jeg synes, det råber lidt til hinanden, og at det ikke trækker i samme retning.
Kasper Roug (S), 2021-05-18:
Jeg synes, det skal ses i lyset af, at Socialdemokratiet selvfølgelig ønsker at arbejde for en større inddragelse af Grønland og Færøerne på det udenrigspolitiske og det sikkerhedspolitiske område.
Og det skal selvfølgelig ses inden for de juridiske rammer, der nu engang er.
Det er jo allerede noget, som foregår nu.
Det har vi også allerede set i en del af redegørelsen fra Statsministeriet og statsministeren.
Så derfor kan jeg ikke se nogen hindring for, at vi selvfølgelig synes, at det er en måde, hvorpå vi skal styrke vores fællesskab fremadrettet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2021-05-18:
Det er vi glade for.
I vedtagelsesteksten, som Socialdemokratiet også har været med til at konstruere, står der, at Folketinget opfordrer til, at regeringen styrker samarbejdet med Færøernes landsstyre og naalakkersuisut på det udenrigs-, sikkerheds- og forsvarspolitiske område med respekt for kompetencefordelingen i rigsfællesskabet.
Vi respekterer selvfølgelig grundloven, men i grundloven står der, at lige præcis de her områder kun varetages af Danmark.
Skal det ses i lyset af, at man ønsker større inddragelse af Grønland og Færøerne?
Eller skal det ses i lyset af, at man skal respektere, at det er Danmark, der har den her kompetence?
Mette Frederiksen (S), 2021-05-18:
Altså, stormagtsanalysen deler jeg ikke.
Vi har én kerneallieret, og det er USA.
Så man kan sige, at jeg ikke deler stormagtsanalysen.
Og, ja, USA er i regeringens øjne absolut og uden sammenligning den vigtigste allierede.
Alliancen mellem ikke mindst Europa og USA er den alliance i verden, der skal sikre fred og stabilitet og demokrati.
Til gengæld er jeg meget enig i ordene om ikke mindst bæredygtighed og respekt for de meget, meget særlige forhold, der gælder omkring Arktis.
Og, ja, der mener jeg at rigsfællesskabet skal spille en særlig og også markant rolle.
Christian Juhl (EL), 2021-05-18:
Tak for det, og tak for ordet, og tak for den mundtlige del af redegørelsen.
Ministeren understregede meget entydigt, hvem der er vores allerbedste venner, vores allierede i USA osv.
Jeg ser nu mere sådan på det, at der er tre stormagter, der er i en vild rivalisering i øjeblikket, og alle tre stormagter opruster på hver deres område.
Jeg kunne godt forestille mig, at vi prøvede at bruge nogle kræfter på at skabe en fjerde stormagt – i gåseøjne – blandt de nordiske lande og gik meget mere offensivt ind og forsvarede Ilulissaterklæringens grundprincipper om lavspænding, om bæredygtighed og om at tage hensyn til dem, der bor i Arktis.
Jeg vil høre statsministeren, om hun ikke ser nogen muligheder i, at vi rent faktisk har en kraft dér, der ikke bliver udløst, når de tre stormagter gør, ligesom de altid har gjort, nemlig rivaliserer og bruger både militær og penge og alt mulig andet for at få magten i området.
Søren Espersen (DF), 2021-05-18:
Jamen når jeg nu synes, det går rigtig dårligt, hvorfor skulle jeg så ikke sige det?
Det går dårligt mellem Danmark og Grønland, og det går ikke spor dårligt i øjeblikket mellem Danmark og Færøerne, hvilket jo er vidunderligt.
Man skal da sige sandheden, og den er, som vi har set det udspille sig det sidste døgn eller halvandet, hvor hr. Pele Broberg altså fuldstændig tager dagsordenen i en situation, hvor der er et møde, hvor det er alvor, mellem den amerikanske regering og den danske regering og den grønlandske regering og den færøske regering.
Det er alvor det her.
Og så bliver det til et stunt, hvor hr. Pele Broberg ikke engang gider at komme til pressemødet bagefter, men hvor vores udenrigsminister så febrilsk måtte prøve på at finde en forklaring på, hvorfor han ikke var der.
Det var han ikke ret god til.
Nej, det går elendigt i forholdet mellem Danmark og Grønland, og så kan man lave lige så mange rosenrøde historier, som man vil.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-18:
Jeg deler fuldstændig statsministerens glæde – eller skal vi skrue os op til at sige begejstring – for rigsfællesskabet.
Men det er jo lige så klart, og det hører jeg også på statsministeren, at det er nødvendigt, at vi netop hele tiden udvikler rigsfællesskabet, hvis det skal bestå.
Altså, kunne jeg få statsministeren til at pege på nogle sådan mere konkrete områder, hvor man kan se, at der altså er brug for, at vi moderniserer, demokratiserer, opgraderer rigsfællesskabet, sådan at vi fremtidssikrer det mere?
Kunne det f.eks. være et dokument, der på en ny måde beskriver forholdet mellem de tre nationer som et supplement til grundloven?
Hvordan holder vi trit i rigsfællesskabet, så det kommer til at bestå?
Mette Frederiksen (S), 2021-05-18:
Det er jo helt rigtigt, at omkring rigsfællesskabet står Danmarks Riges Grundlov, og det er på det fundament, hvor rigsfællesskabet skal arbejde og også udvikle sig, men lige præcis ordet udvikling er her afgørende.
Når vi kigger hen over de seneste mange årtier, har vi jo set et rigsfællesskab, der har udviklet sig ganske meget – det tåler jo slet ikke sammenligning, hvordan rigsfællesskabet fungerede i 70'erne, og hvordan rigsfællesskabet fungerer i dag.
Det synes jeg er det naturlige udgangspunkt, nemlig at rigsfællesskabet afspejler den tid, som rigsfællesskabet nu engang måtte stå i, og der flytter tingene sig, og det er jo helt naturligt – det gør det i Danmark, det gør det på Færøerne, det gør det i Grønland.
Jeg har ikke været meget involveret i spørgsmålet omkring flaget, men jeg forstår, at der har været et ønske om at benytte sig af begge flag, og det ser jeg ikke noget problem i.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-18:
Jeg synes, at statsministeren er inde på mange gode elementer i sin tale.
Jeg er meget glad for, at statsministeren taler positivt om rigsfællesskabet og gerne vil styrke og udvikle det og have fokus på, hvordan alle tre lande får mest muligt ud af samarbejdet.
Det er meget vigtigt, at vi arbejder på at styrke vores rigsfællesskab hele tiden.
Så tak for det.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi holder fast i, at rigsfællesskabet er, hvad det er, nemlig en konstruktion, hvor Danmark – Folketinget – og den danske regering, som er regering for hele rigsfællesskabet, har nogle opgaver, og så har de lokale selvstyrer nogle opgaver, som de løser.
Forsvarspolitikken er jo en fælles opgave – det er ikke en dansk opgave, men en fælles opgave.
Derfor har det undret mig, at regeringen her sidste år meldte ud, at nu var det ikke længere rigsfællesskabets flag, der skulle være på Siriuspatruljen og forsvaret i øvrigt i Grønland, men nu skulle det grønlandske flag også vaje, når rigsfællesskabets forsvar rejste rundt.
Grønland deltager jo ikke i forsvarsopgaverne overhovedet, så hvorfor skal det flag være der, når nu rigsfællesskabet har et flag, som markerer de fælles opgaver?
Mette Frederiksen (S), 2021-05-18:
Det er jo helt korrekt, at vi har valgt i rigsfællesskabets ånd at sørge for, at vaccinerne kommer rundt i hele rigsfællesskabet.
Og det er da en beslutning, jeg er utrolig glad for.
Jeg forstår også, at det går godt med vaccineudrulningen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-05-18:
Mange tak.
Og også tak for talen til statsministeren.
Heldigvis er der rigtig mange, der forstår den her rigsfællesskabskonstruktion, og faktisk er det også en rollemodel, særlig for oprindelige folk i Arktis.
Det er jo også indimellem vigtigt at huske på, også i alle de her sådan interne interessekonflikter, der godt kan være.
Jeg vil egentlig gerne lægge ud med sådan et meget konkret spørgsmål omkring vacciner, for Danmark har jo valgt at give vacciner til Grønland og til Færøerne.
Man har også valgt at prioritere øerne i Danmark først.
Og der vil jeg egentlig gerne høre, om det også er noget, hvor man gerne vil prioritere Grønland og Færøerne, altså at de kommer lidt hurtigere frem, sådan at man kan fremme turisme i Grønland.
Mette Frederiksen (S), 2021-05-18:
Altså, mig bekendt er der ikke anmeldt en folkeafstemning fra Grønlands side, så jeg synes, at vi skal tage diskussionen i den situation, hvor det ønske måtte opstå.
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at hvis der måtte opstå et konkret ønske om selvstændighed på et tidspunkt, er det jo et anliggende for henholdsvis Færøerne og Grønland, og det mener jeg er en beslutning, der skal træffes respektivt i de to lande.
Jeg har svært ved at se sådan en juridisk vej, hvor man ligefrem har et supplement til vores grundlov.
Altså, grundloven er grundloven, og der er ikke noget, der på den måde kan konkurrere eller udligne eller balancere – alt efter temperament.
Så i min optik står vi på grundloven.
Det er det, der er rammen for rigsfællesskabets virke og vores samliv med hinanden.
Og inden for den grundlov kan vi så udvikle os, som de tre lande finder det rigtigst at gøre på det tidspunkt, hvor vi er.
Som tingene står her og nu, vil jeg pege på klimaområdet som et meget oplagt område at arbejde sammen om.
Klimaforandringerne er tydelige, og konsekvenserne er store.
Vi har nogle meget, meget fine muligheder både med vores geografi og de høje politiske ambitioner, som bl.a. SF jo har understøttet her i Danmark.