Kasper Roug (S), 2023-11-30:
Tak for det, formand, og tak til ministeren for redegørelsen, som vi skal debattere her i dag.
Jeg vil selvfølgelig også herfra sige tillykke med den nye ministerpost til ministeren.
Det er en redegørelse, som kommer bredt omkring på rigtig mange områder, som er vigtige, når vi taler om landdistriktspolitik, og som samtidig giver os en temperaturmåling på, hvordan udviklingen går på mange af de områder, der er vigtige, når vi taler om landdistrikterne.
Den tegner også et billede af, hvordan det går med at sikre et Danmark i balance, og det er selvfølgelig utrolig vigtigt for os Socialdemokrater.
Jeg vil i min ordførertale komme ind på en række af de dagsordener, som optager os i Socialdemokratiet.
For Socialdemokratiet er det helt afgørende, at man skal kunne bo i hele Danmark, og at vi har gode tilbud i alle egne af landet inden for arbejde, uddannelse, sundhed, kultur, fritid og meget mere.
Når man læser redegørelsen, ser man, at der overordnet er sket en befolkningstilbagegang de seneste 10 år i det, redegørelsen kalder »landdistrikterne længere væk fra de større byer«.
Faktisk er der sket en fremgang på småøerne.
Når vi kun ser på de sidste 5 år, er det i hvert fald i nogle områder lykkedes at vende udviklingen.
552 landsbyer har oplevet en tilbagegang siden 2010, mens 293 har oplevet en fremgang.
Den udvikling skal vi være med til at understøtte, og det har vi bl.a. gjort med de seneste ændringer af planloven, og med forslaget om at hæve befordringsfradraget i yderkommunerne, som er en del af finanslovsforslaget, må vi sige, at vi anerkender dem, der bor og arbejder i landdistrikterne, og som må transportere sig over lange afstande.
Vi er meget åbne over for at se på andre greb – og det skal vi selvfølgelig også være – som vil være med til at styrke en bosætning.
For som jeg har sagt mange gange før, er en kommune og et område dens indbyggere, og det kræver for den sags skyld selvfølgelig også, at der er en styrkelse af indbyggertallet.
Mange steder har man jo netop haft succes med at vende udviklingen, og jeg synes selv, det er spændende at dykke ned i nogle af de gode historier og se på, hvad der sker, når man som lokalsamfund har arbejdet målrettet på at styrke den her bosætning.
Det gælder f.eks. prøveboliger til tilflyttere, hvor man kan bo i en periode, inden man beslutter sig for, hvor man vil slå sig ned.
Noget af det, som er vigtigt for bosætning, er uddannelse, og derfor er vi meget optaget af, der også i fremtiden er gode uddannelsesmuligheder i hele landet.
Vi kan jo se på tallene i redegørelsen, at en stor del af fraflytningen fra landdistrikterne drejer sig om unge, og mon ikke også der her er en tæt sammenhæng med uddannelse.
Derfor er det vigtigt, at vi fortsat sikrer en bred adgang til uddannelser i hele landet.
Det drejer sig om gymnasier, erhvervsskoler og videregående uddannelser, så unge ikke skal tvinges fra deres hjemstavn for at tage en uddannelse.
Vi kan også se af tallene, at mange gymnasier uden for de store byer er pressede på optagelsestallene.
Det kan være på grund af nogle små ungdomsårgange, og det skal vi selvfølgelig også kunne forholde os til.
Vi har tidligere lavet aftaler om at udflytte uddannelser og om at sikre ekstra midler til bl.a. udkantsgymnasier, som vi kalder dem, og vi har f.eks. en ny pædagoguddannelse i Tønder og en ny arkitektuddannelse i Kalundborg.
Det er meget vigtigt, at vi fortsat har fokus på at sikre et bredt udbud af uddannelser i hele landet.
Redegørelsen viser også, at vi allerede nu ved og godt vidste i forvejen, at landdistrikterne i meget høj grad bærer den grønne omstilling.
Når vi ser på omstillingen af nye vind- og solcelleanlæg, er det jo Vestjylland, Vestsjælland og Lolland-Falster, som er helt i front, mens der til gengæld er noget mere tomt i det nordsjællandske.
Landdistrikterne løfter altså et kæmpe ansvar på det grønne område, og det skal vi selvfølgelig både anerkende og belønne dem for.
Derfor er det også vigtigt, at vi, som der står i redegørelsen, fortsat undersøger, hvordan naboer og kommuner får del i økonomiske gevinster ved at lægge jord til vedvarende energi på land.
Vi skal i det hele taget tænke den grønne omstilling ind i udviklingsmulighederne i landdistrikterne, og det ved jeg man allerede arbejder aktivt på mange steder.
Det er jo en ren win-win-situation, både for landdistrikterne og for den grønne omstilling.
Et andet område, som handler om bosætning, handler også om at tilbyde attraktive boligområder.
Nogle steder i landet er desværre præget af, at der er mange tomme boliger og faldefærdige huse, og her fremgår det også tydeligt i redegørelsen, at der er stor forskel mellem kommunerne på, hvor stor en andel af boligmassen der står tom.
Det appellerer jo ikke ligefrem til, at man får nye tilflyttere til området, og det kan sende et lokalområde ind i en ond spiral, hvor det bliver svært at tiltrække nye borgere.
Her bliver vi nødt til at tage medansvar for, at boligmassen bliver tilpasset, for det er i vores alle sammens interesse, at der er gode boliger i hele Danmark.
Vores boligmasse er generelt af meget høj kvalitet, og det skal den selvfølgelig blive ved med at være.
Det kan ske igennem eksempelvis landsbypuljen, som kan anvendes til nedrivning og istandsættelse af dårligt vedligeholdte boliger i landsbyer og til områdefornyelse.