runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Bramsen (S), 2024-04-03:
Jeg fik egentlig lyst til at spørge ordføreren om noget, fordi hun er en gammel, garvet ræv inden for det område og har været med i lang tid.
Det bliver jo tit fremført i den offentlige debat, at ligestillingsdebatten er gået for vidt, at der er noget, der er gået wokeamok, og at det hele er kastet op i luften, når det handler om kønsroller.
Men kan ordføreren komme i tanke om en eneste debat herinde i Folketinget, der har været initieret af venstrefløjen, og som har været helt på månen og været wokeamok, eller en debat, hvor ligestillingsområdet er gået helt amok?
Samira Nawa (RV), 2024-04-03:
Tak for spørgsmålet og i øvrigt samarbejdet igennem tiden.
Grunden til, at jeg også oplistede de her mange sejre gennem de seneste 5 år, var jo også for netop at fremhæve nogle af de områder, hvor vi i fællesskab har løst nogle udfordringer, hvor jeg tænker at langt de fleste tænker: Hvorfor egentlig først nu?
Det er eksempler på ting, som vi jo ikke vil acceptere som værende ligestillingsproblemer i Danmark.
Det er da helt almindeligt, at både far og mor får digital post i vedrørende børn, eller at de deler børne- og ungeydelsen.
Så det der med, at debatten skulle være gået wokeamok, kan jeg ikke genkende.
Men at vi har løst problemer, kan jeg bestemt genkende, og at vi har flere problemer at løse og har et ansvar for at gøre det, synes jeg også at vi alle sammen skal tage på os.
Trine Bramsen (S), 2024-04-03:
Når jeg spørger ordføreren, er det jo netop også, fordi jeg har haft svært ved at komme i tanke om noget, som er helt ekstremt, eller som man ikke kan diskutere som på et almindeligt politisk område, eller komme i tanke om, at man her i Folketingssalen skulle have diskuteret kagepersoner eller nogle andre ting.
Det mindes jeg simpelt hen ikke at vi har gjort over de seneste mange år.
Når jeg spørger, er det dog alligevel for lige at få ordføreren til at bekræfte, at de eneste gange, vi har diskuteret sådan noget som pronomener og køn, så har det været initieret af højrefløjen.
Samira Nawa (RV), 2024-04-03:
Jeg har ikke den der sådan helt skarpe opgørelse over det.
Men når vi ligesom tager de debatter med udgangspunkt i de forslag, der bliver fremsat på ligestillingsområdet – det kunne være af mine kollegaer i SF, Radikale Venstre selv eller fru Trine Bramsens parti – så synes jeg faktisk, at vi tager en stille og rolig debat, men også får rykket på de ligestillingsudfordringer.
Sådan som det også skete under den seneste regeringsperiode, hvor fru Trine Bramsen også selv var ligestillingsminister en del af tiden.
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-03:
Tak for ordet, og tak for en god tale.
Da jeg læste redegørelsen her fra ministeriet, slog det mig, hvor tyndt afsnittet om lgbt-personer er.
Det var meget slående, at lgbt-personer heller ikke er nævnt i forordet til redegørelsen.
Min oplevelse i Folketinget har indtil videre været, at det er utrolig heldigt og godt, at lgbt-personer står indskrevet i ressortområdet for Ligestillingsministeriet.
For ellers tror jeg faktisk ikke, at det ville fylde specielt meget i Folketinget, og det, at det gør det, har jo gjort, at der trods alt står en lille smule, hvilket er bedre end ingenting.
Ordføreren var inde på, at det er flere små skridt, der til sidst gør, at vi kommer langt over længere tid.
Så jeg vil egentlig bare spørge, hvad Radikale Venstres næste lille skridt er på lgbt-området.
Samira Nawa (RV), 2024-04-03:
For min skyld behøver vi ikke at tage små skridt.
Vi kan sagtens tage endog meget store skridt på ligestillingsområdet.
Jeg tror sådan set, at det er rigtigt, at lgbt+-området ligger under ligestilling, for hvor skulle det ellers behandles henne?
Det er også derfor, at det var vigtigt for mig at fremhæve partnerægdonationer, som Alternativet jo bl.a. selv har haft en meget aktiv rolle i formentlig snart bliver vedtaget.
Nogle af de ting, som ordføreren her i løbet af debatten har fremført, synes vi også i Radikale Venstre at der skal kigges på, f.eks. at også sociale forældre får bedre adgang til at følge med i deres børns liv.
Omvendelsesterapi har også været oppe, så der er flere områder at kigge på.
Noget af det, som jeg synes er særlig slående, er jo den store mistrivsel, der bl.a. er blandt lgbt+-personer.
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-03:
Det er vi i Alternativet utrolig glade for at høre, og jeg tror, at Radikale Venstre vil vi finde, at vi er flere partier, der rigtig gerne vil styrke trivslen, vilkårene og ikke mindst rettighederne for lgbt-personer.
Så jeg er glad for, at vi er flere, der har det fokus.
I forhold til netop sociale forældre og familier med mere end to forældre vil jeg bare spørge, om Radikale Venstre også deler den vision, at vi skal derhen, hvor man bliver anerkendt som juridisk forælder, hvis man f.eks. er den tredje eller fjerde forælder.
Samira Nawa (RV), 2024-04-03:
Ja, det kan vi sagtens se os selv i.
Og så vil jeg bare tilføje det, som jeg ikke nåede, da jeg lige svarede før, nemlig at en stor del af arbejdet på lgbt+-området jo også handler om at styrke de organisationer, som sidder på området.
Det er LGBT+ Danmark, Sabaah og LGBT Asylum.
Det er organisationer, som vi også har haft drøftet her i løbet af debatten, og som jo ser ud til at blive skåret ned eller få frataget bevillinger.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-03:
For der er jo forskel på at være åben over for, at man godt kan kigge på noget, og at være villig til at ændre det.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Jeg har også noteret mig lærernes ønske om flere sanktionsmuligheder, og det synes jeg jo bare bekræfter min egen analyse, jeg kom med til at begynde med.
Det, jeg synes er lidt morsomt – det er bare sådan en anekdote – er, at Skolelederforeningen, da vi lancerede vores udspil, var ude at sige, at det har de ikke brug for.
Før sommerferien snakkede de om inkluderende fællesskaber og om, at de ikke har brug for flere sanktionsmuligheder og sådan noget.
Nu kommer den her undersøgelse fra skolelærerne, og nu er Skolelederforeningen så ude at sige, at de hele tiden har været tilhængere af en opdatering af ordensreglementet, og at de i øvrigt har nogle fremragende forslag til, hvordan vi kunne gøre det.
De mener faktisk bl.a., at elever skal kunne hjemsendes uden godkendelse fra forældrene og sådan noget.
Det var fuldstændig præcis det, de kritiserede vi i Dansk Folkeparti foreslog for en måneds tid siden.
Det viser jo virkelig, at man skal være tilbageholdende med at lytte til nogle af de her brancheforeninger, fagforeninger osv. osv.
For de føler sig nogle gange så indhyllet i deres egen selvretfærdighed og -forståelse, at nogle gange er man nødt til som politiker at sætte sig forrest i bussen og så udpege den retning, man selv synes er fornuftig.
Så det var bare sådan en generel opfordring til ministeren.
Og så tak til ordføreren for talen.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Som skolelærer bliver jeg bare sådan en lille smule mismodig, når jeg hører sådan nogle rundkredspædagogiske tirader fra Radikales ordfører.
Altså, der er elever, der er blevet tvunget til at drikke urin eller har fået stukket ting op analt.
Skulle man så sætte sig ned og sige til de børn
: Prøv at høre her, Peter og Tobias – eller hvad de hedder – der er ikke nogen, der er skurken i det her, og der er ikke nogen, der er offeret; I er begge to ofre.
Jeg synes, at det er et utrolig mærkeligt signal at sende.
Hvis man udøver den form for adfærd, skal det sanktioneres, og så er der brug for vide muligheder i ordensbekendtgørelsen.
Det handler sådan set bare om at give skolerne frihed til at benytte sig af de muligheder, som de professionelt vurderer nødvendige i den specifikke situation, og det håber jeg da så sandelig at Radikale bakker op om, altså at tro på, at skolerne selv kan vurdere, hvad der er det nødvendige værktøj at bruge i de specifikke situationer.
Lotte Rod (RV), 2024-04-03:
Altså, hvad skal det nytte?
Det er jo helt vildt dobbeltmoralsk på den ene side ret tit at have nogle diskussioner om, at det også er for dårligt, at der er mange elever, som ikke lærer at læse, skrive og regne, og som ikke tager en ungdomsuddannelse og ender udenfor, og så er det samtidig Dansk Folkepartis svar til de elever, som har det svært, som reagerer, som måske har fået skældud derhjemme om morgenen, og som har brug for en voksen, der vil dem, at dem skal vi bare sende uden for døren.
Det er der jo ikke nogen børn der bliver bedre til at læse, skrive og regne af.
Lars Arne Christensen (M), 2024-04-03:
Det er vi enige med ministeren i, ja.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-03:
Det var i forhold til ordførerens ordførertale.
Jeg blev bare lidt i tvivl om, om ordføreren er enig med ministeren.
Jeg skal bare lige høre, for jeg blev lidt i tvivl, om ordføreren er enig med ministeren i det.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-03:
Det er rigtigt, at vi anvender flere penge.
Der er en diskussion om, om det ikke også skyldes, at skoledagen er blevet længere, men hvis man kigger tilbage på penge per time før folkeskolereformen, er jeg ikke helt så sikker på, at tallene ser lige så gode ud.
Den anden udvikling, der er sket, er jo, at vi desværre ser flere børn og unge, der har brug for ekstra støtte og ekstra hjælp, og det kræver ressourcer; det kræver penge.
Så hvis man spørger skolerne, lærerne og kommunerne, om de oplever, at de har fået bedre muligheder med økonomiske ressourcer til at drive den almindelige skoledag, så tror jeg bestemt ikke, det er oplevelsen.
Det er det modsatte, altså at man er meget hårdt presset på økonomien.
Anni Matthiesen (V), 2024-04-03:
Jeg håber, at SF, selv om man ikke er med i folkeskoleforligskredsen mere, trods alt vil glæde sig over de ekstra 740 mio. kr., der nu bliver afsat hvert år til folkeskolen, og at SF på den måde jo kan se, at vi faktisk i regeringspartierne tager det her meget alvorligt i forhold til at prøve at understøtte kvaliteten i folkeskolen.
Sigurd Agersnap (SF), 2024-04-03:
Jeg synes, det er godt med flere penge til folkeskolen, og jeg synes også, at 740 mio. kr. er fint.
Vi mener, man burde prioritere folkeskolen mere og gøre det mere markant, og vores kritik er jo, at man samtidig bruger små 7 mia. kr. på skattelettelser.
Det havde været godt at prioritere nogle af vores velfærdsområder i stedet; det er en velkendt uenighed om økonomisk politik i Danmark.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Grunden til, at flere unge mennesker har et problem med at lære at læse, regne og andre ting, kunne jo have noget at gøre med, at der er så meget uro i undervisningen, at det faktisk er svært at gennemføre den undervisning, som skal skabe forudsætningerne for, at børn og unge mennesker lærer de ting, som vi ønsker de skal lære i folkeskolen.
Der er det altså nogle gange – ikke hver dag og ikke hele tiden, overhovedet – nødvendigt at kunne sige, at eleven lige skal fise ud udenfor, eller at nu sanktionerer vi en adfærd, som vi synes er dybt uhensigtsmæssig.
Hvis ikke man er villig til at sige, at de værktøjer nogle gange er nødvendige, er man ikke villig til at tage hånd om de problemer, som folkeskolen står med i øjeblikket.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Jeg slog mig bare lidt på det her med, at børn ikke altid ved, hvad der er rigtigt og forkert.
Det er jo sådan isoleret set rigtigt, men jeg synes, det virker noget malplaceret i den her debat, hvor vi bl.a. har læst om skoler, hvor elever bliver tvunget til at drikke urin, og hvor der er begået seksuelle overgreb og lavet trusler mod lærere, der får at vide, at eleverne truer med at komme hjem til dem og slå deres børn ihjel og sådan noget.
Jeg tror godt, at de her elever ved, at det, de gør, er forkert.
Jeg tror, at det, de mangler, er konsekvens; det er, at vi faktisk slår ned på den adfærd og siger, at den vil vi ikke tolerere under nogen som helst omstændigheder.
Er Moderaterne enige i det?
Lars Arne Christensen (M), 2024-04-03:
Jeg sagde det, som jeg sagde det: De er ikke altid klar over, om det, de gør, er rigtigt eller forkert.
Så er der selvfølgelig nogle tilfælde, hvor børn bør vide det, og det er også derfor, at vi har et ordensreglement og der selvfølgelig skal være konsekvens.
Som andre ordførere tidligere har nævnt i dag, har vi måske også et ordensreglement, der ikke fuldt ud bliver udnyttet de steder, hvor det kan.
Men som sagt er vi også med på at modernisere ordensreglementet, hvor det måtte relevant at åbne op for at se på det.
Lotte Rod (RV), 2024-04-03:
Når der er en tredjedel af alle lærere, der oplever, at de er blevet sparket eller slået, er det, fordi der er børn, der reagerer på, at vi har lavet nogle rammer i skolen, som ikke er gode for børn.
Hvis man f.eks. er blevet skældt ud derhjemme af sine forældre, har man det i kroppen i 3 til 4 timer, og ens hjerne lukker ned.
Sandsynligheden for, at man reagerer og så bliver skældt ud igen og dermed bliver ved med at være i alarmberedskab, er meget høj.
Det vil sige, at hvis vi vil alle børn, så skal vi også hjælpe børn.
Vi skal sikre, at alle børn har en tryg tilknytning til deres lærere og pædagoger.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-03:
Det er ikke mig, der gør det til et enten-eller-spørgsmål.
For mig er det et både-og-spørgsmål.
Jeg er enormt optaget af, at den helt almindelige undervisning er tilrettelagt på en måde, så flest mulige børn føler sig velkomne og trygge i den almindelige undervisning.
Jeg tror bare også, vi bliver nødt til at erkende, at når man samler en halv million børn, og det gør vi hver morgen kl. 8.00, så vil der opstå konflikter i løbet af en skoledag, og det er helt på sin plads, at skoler har fastsat lokale ordensregler.
Når man har regler, bliver man også nødt til at kunne håndhæve dem, og det er derfor, der står: Med lov skal land bygges både foran Folketingssalen og foran Københavns Domhus.
Med håndhævelse kan man også skole bygge, og hvis ikke man håndhæver det, er det klart, at så smuldrer det.
Hvis der ingen rammer er, opstår der anarki og ligegyldighed.
Derfor er det vigtigt, at vi har en ordensbekendtgørelse.
Det er derfor også vigtigt politisk at signalere, at der ikke er noget galt i at have en rød sofa.
Det synes jeg er vigtigt at få sagt.
Lotte Rod (RV), 2024-04-03:
Men det løser jo ikke problemet.
Børn har brug for at føle sig trygge og set af deres lærere, de har brug for at bruge deres krop, og de har brug for at være udenfor.
Og det, der er sket gennem årene, når vi sparer på skolen og sparer på vores fritidstilbud, er jo, at flere og flere børn kommer til at føle sig forkerte.
Derfor forstår jeg ikke, at ministeren eller regeringen ikke er mere optaget af at prioritere de penge, der skal til, for at vi får en stærkere almenpædagogik, sådan at flere børn kommer til at lykkes i undervisningen.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-03:
Men jeg er tilhænger af, at man skal bruge sin krop.
Jeg er også tilhænger af, at man skal være udenfor.
Men jeg tror ikke, vi gør skolen nogen tjeneste, hvis vi reducerer den her diskussion til det.
For når der er børn, som f.eks. truer andre med kniv i frikvarteret, nytter det ikke noget at sige, at så ville det være bedre, hvis vi havde været på skovtur.
Altså, så bliver det også vigtigt for skolen at kunne træde i karakter og ringe til forældrene og sige: Din søn har lige trukket en kniv i spisefrikvarteret.
Du har værsgo at hente ham.
Og han er i øvrigt velkommen på mandag, men vi har lige brug for et par dage, hvor vi lige får ro på med 4.-klassen og får talt med dem om, hvad det er, der foregår, og så skal I forældre i øvrigt til en samtale i morgen eftermiddag.
Altså, konsekvenser gør ikke noget, og det gør ikke noget, at forældre bliver ringet op og får at vide, at de skal tage fri fra arbejde og forholde sig til sådan noget.
Der nytter det ikke noget at sige: Der ville det have været bedre, hvis de havde været lidt mere i skovbørnehave.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-04-03:
Tak for det.
Nu er det lidt færre år siden, at jeg er gået ud af folkeskolen, end ministeren, og vi brugte altså eftersidning på den skole, som jeg gik på.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til den her handlingsplan, som Merete Riisager satte i gang.
Hvorfor stoppede Socialdemokratiet det arbejde?
Og ville man eventuelt kunne få sendt det arbejde, der trods alt blev lavet, over til os andre ordførere?
Tak for det.
Det er ikke nogen hemmelighed, at jeg har været i dialog med Merete Riisager om det her, og så vidt jeg har forstået, nåede den desværre ikke at blive færdig.
Og jeg har selv været meget forvirret, med hensyn til hvorfor den blev stoppet,
jeg har læst en del artikler, hvor den tidligere socialdemokratiske undervisningsminister siger, at det her arbejde vil fortsætte, men at hun ikke lige vidste hvornår.
Så jeg tror måske, at det bare er sådan noget, der er gledet lidt ud i sandet, men jeg synes, det kunne være spændende at få sendt det arbejde, der trods alt er blevet lavet, over.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Jeg skal bare sige tak for en fin debat, synes jeg, hvor uenighederne og enighederne er blevet kundgjort.
Jeg imødeser den opdatering af ordensbekendtgørelsen, som ministeren har sagt han vil komme med, men jeg vil også virkelig håbe, at ministeren sætter sig forrest i bussen og ikke bare lader embedsværket udforme en eller anden teknokratisk løsning, som ikke reelt kommer til at ændre noget for vores folkeskoler.
Men tak for en god debat, synes jeg, og jeg håber virkelig, at vi får løst eller i hvert fald får løst nogle af de problemer, som vores folkeskole står med.
Tak for debatten.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-03:
Hvorfor ved jeg faktisk ikke.
Jeg er også lidt i tvivl om hvornår, men det kan jeg finde ud af.
Hvis der på daværende tidspunkt blev sendt et brev til Folketinget om, hvad årsagen til, at det blev stoppet, var, så vil jeg selvfølgelig også kunne grave det frem og sende det over igen til Folketinget.
Jeg tror ikke – nu er jeg lidt ude på dybt vand – at den var færdig, og hvis der er noget, der ikke er færdigt, vil det ikke blive sendt ud af ministeriet.
Lotte Rod (RV), 2024-04-03:
Det er da et kæmpe fremskridt, at den der røde sofa mange steder er blevet afskaffet og man ikke bare sender børn uden for døren.
Ministeren er så optaget af det her med, at der skal være en tydelig sanktion.
Men hvis man er en af de mange elever, som ikke føler sig kompetent, og som ikke føler, man kan finde ud af det, der sker inde i timen, så tror jeg ikke, det i gamle dage nødvendigvis føltes som sådan en stor straf, men nogle gange egentlig kunne være lidt en befrielse bare at blive sendt ud.
Og hvis vi gerne vil have, at alle børn lykkes, og hvis vi gerne vil have, at alle børn lærer at læse og skrive og regne, forstår jeg ikke, hvorfor ministeren så ikke er mere optaget af at styrke almenundervisningen, sådan at børn kan føle sig kompetente og dermed ikke reagerer.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-03:
Jeg tror ikke engang, jeg kan huske fra min egen skoletid, at nogen har fået eftersidning.
Så rigtig gammelt må det være, for jeg er nemlig lige fyldt 43 år.
Men det er i øvrigt rigtigt, hvad Dansk Folkepartis ordfører siger omkring tilsyn.
Men det, man kan gøre, er at sende en elev op i sofaen hos skolelederen, og så har skolelederen en opgave i, når der er tid til det, at få en snak med eleven og eventuelt med forældrene.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-04-03:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge De Radikale: Kunne man også forestille sig, at der er nogle børn, der reagerer på nogle rammer, der ikke er klare nok?
For jeg er enig i, at man også bliver nødt til at kigge på rammerne, når der er tale om så mange børn.
For sådan nogle har børn godt af.
Lotte Rod (RV), 2024-04-03:
Det er jo derfor, at jeg er tilhænger af, at vi investerer mere i den almene undervisning.
Det er derfor, at det giver rigtig god mening, at der er flere timer, hvor der er en ekstra lærer eller pædagog.
Det gør det meget nemmere at lave en undervisning, hvor børnene ikke skal sidde og vente for lang tid på at få hjælp, og hvor man kan differentiere mere og man kan lave flere ting.
I det hele taget giver det rigtig god mening, at vi laver en skole, som er mere børnevenlig, altså hvor børn kan være mere udenfor og kan bruge deres krop noget mere.
Derfor synes jeg, at det er at afspore debatten, når man forsøger at gøre det hele til et spørgsmål om at stramme ordensbekendtgørelsen i stedet for at gøre det, som er den vigtigste politiske opgave, og det er at tage ansvar for at investere i skolen, så man kan lave god pædagogik, både i undervisningen, men også i frikvartererne.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-04-03:
Jeg snakkede ikke kun om at skulle stramme ordensbekendtgørelsen.
Jeg snakkede også om det pædagogiske skred, jeg synes der er sket i folkeskolen, hvor disciplin er blevet et fyord.
Jeg synes ærlig talt, at det er synd for børnene, og jeg synes, at vi gør dem en bjørnetjeneste ved at pakke dem ind i vat, fordi de ikke må opleve sanktioner.
Og det er det, man er ved at gøre igennem hele uddannelsessystemet, eller der er i hvert fald nogle på venstrefløjen, der gerne vil det.
Lotte Rod (RV), 2024-04-03:
Børn har brug for tryghed.
Børn har brug for, at læreren vil dem, og at læreren ser dem.
Derfor må vi ikke forveksle det med, at sanktioner er sådan noget med, at vi bare smider dem ud, så børn føler sig mere forkerte.
Det at være en autoritet og det, at læreren er i et klasseværelse, skaber en ro og en fordybelse.
Det kommer jo af, at man har en stærk tilknytning og tillid til hinanden, og ikke af, at læreren er autoritær.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-04-03:
Tak for det.
Jeg vil egentlig sige om det her med ordensbekendtgørelsen, som ministeren nævner – det skal ikke være nogen hemmelighed, og det har jeg nævnt flere gange – at jeg ikke mener, at ordensbekendtgørelsen har tilstrækkelige værktøjer i dag.
Men lærerne er jo ikke embedsmænd, og de er jo ikke jurister, og derfor tror jeg, at mange af dem har brug for en ramme at få sat ordensbekendtgørelsen ind i.
Så jeg vil sådan set give ministeren ret i, at det ville hjælpe, også efter opdateringen af ordensbekendtgørelsen, hvis bare skolerne var forpligtede på, som vi også har skrevet i vores ordensudspil, en gang om året eller måske flere gange at holde kurser i, hvad ordensbekendtgørelsen helt præcis giver af muligheder, eller bare holde møder om foranstaltninger i forhold til disciplin og orden på skolen, og hvad virkningerne er af de foranstaltninger, vi har osv. osv.
Så tror jeg faktisk, vi ville være et stykke ad vejen.
For mit indtryk er, at skolelederne ofte i dag fejer det ind under gulvtæppet for ikke at skabe den debat, som ellers er rigtig vigtig.
Mattias Tesfaye (S), 2024-04-03:
Jeg vil meget nødig, at vi bygger nye procesregler ind i lovgivningen, der f.eks. forpligter skolerne til en gang om året at afholde workshops eller kurser eller noget.
Til gengæld er jeg ret overbevist om, at de mennesker, der arbejder i den danske folkeskole, også navigerer efter tydelige politiske signaler.
Det oplever vi faktisk lige nu i den danske folkeskole omkring skærme, hvor man masser af steder er i gang med at vedtage lokal skærmpolitik.
Jeg er også meget sikker på, hvis vi her, ikke kun fra regeringens side, men også bredt fra Folketingets side siger, jamen vi har en ordensbekendtgørelse, fordi den godt må bruges, og I har fuldstændig politisk rygdækning til at benytte jer af de muligheder, der er i ordensbekendtgørelsen, uden at vi kommer farende efter jer i medierne, at der faktisk er meget ansvarlige og meget pædagogisk dygtige både skoleledelser og skolelærere, der ved, hvornår den skal bruges, og hvornår den ikke skal bruges.
Det er jeg rimelig tryg ved.