runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-07:
Det kan jeg bestemt anerkende.
Jeg ville egentlig ønske, at vi havde haft en tredje omgang, for jeg ville også synes, det var fint, hvis den konservative ordfører kunne anerkende, at vi faktisk sender 1,8 mia. kr. ekstra om året ud til daginstitutionerne.
Altså, det er jo det, der sker med minimumsnormeringerne.
Vi kan jo godt diskutere, at man kan gøre alle mulige andre ting; god ledelse er også en virkelig god idé, hvis man skal have en god arbejdsplads.
Så der er også rigtig mange andre ting.
Det, der bare er virkeligheden for daginstitutionerne og i øvrigt for skolerne, som vi også har sat rigtig store ekstrabeløb af til, er jo, at de har været udsat for så mange sparerunder, at rigtig meget af det andet er blevet nice to have, hvor det, der var need to have, simpelt hen var at få flere hænder ud, sådan at man havde tid til at lave det fundamentale pædagogiske arbejde, som man har uddannet sig til, som man har lyst til, og som man gerne vil i forhold til de børn, der er derude.
Det kræver altså penge, i hvert fald ikke alene de andre ting.
Det, jeg reagerer på, er, at ordføreren siger, at Venstre ønsker at følge det demografiske træk.
Man har afvist den lovgivning, som vi har foreslået nu, og det har man så gjort med et eller andet sæt af argumenter.
Det, jeg så siger, er, at nogle gange skal vi jo simpelt hen bare følge med i, hvad man faktisk gjorde, da man selv havde muligheden.
Og da fulgte man jo ikke det demografiske træk med det resultat, at selv om der kom flere ældre og flere børn hvert eneste år, så fulgte der ikke penge med.
Det vil sige, at de penge, der var i den offentlige sektor, skulle strækkes hen over en langt større opgave.
Det var derfor, at man havde sparerunde på sparerunde på sparerunde hen over de år.
Så indimellem skal man bare kigge på, hvad politikerne gør, for så får man svaret på, hvad de egentlig gerne vil.
Astrid Carøe (SF), 2022-06-07:
Tak for det.
Man vil jo gerne have ordet, men jeg synes ikke, fru Katrine Robsøe skulle snydes.
Jeg vil egentlig gerne følge lidt op på det, fru Katrine Robsøe var inde på, nemlig det her med frafald.
Noget af det, vi også ser, er, at frafaldet er størst blandt de unge, som har sværest ved at gå den lige vej, altså de unge, som ikke bare lige kan tage en lang videregående uddannelse på 5 år.
Det er måske, fordi man har en diagnose, men det kan også være, fordi man har børn derhjemme, eller det kan være alt muligt andet.
Det, jeg drømmer om, er, at vi får lavet et uddannelsessystem, som passer til den enkelte, og hvor der er fleksibilitet, så det er tilpasset til der, hvor man er i livet, så folk, der er lidt længere i livet, også har mulighed for at tage en uddannelse.
Skal vi ikke kigge lidt på fleksibiliteten på de uddannelser i forhold til trivsel?
Kasper Roug (S), 2022-06-07:
Jeg synes da allerede nu, at der er en høj grad af fleksibilitet på uddannelserne, altså som kan anvendes i forhold til de uddannelser, der er.
Der er jo en fuld metodefrihed i forhold til bl.a. vejledning af de enkelte studerende.
Der bliver brugt rigtig mange ressourcer på vejledning derude allerede nu.
Astrid Carøe (SF), 2022-06-07:
Jeg tror, det er, fordi nogle dele af fremdriftsreformen stadig spøger.
Men så er der jo også nogle helt konkrete ting, altså f.eks. sådan noget med, hvis man har en funktionsnedsættelse, der gør, at man studerer på nedsat tid, og når man så skal ud i praktik som pædagog, kan man godt komme på nedsat tid, men så går det ud over den løn, man får under sin praktik, og det gør, at langt de fleste pædagogstuderende har svært ved at få det til at hænge sammen.
Det er et oplagt sted, vi kan sætte ind i forhold til studerende med funktionsnedsættelse.
Kasper Roug (S), 2022-06-07:
Det tror jeg sådan set godt at der kan være noget ræson i på den ene eller anden måde.
Min pointe er jo sådan set også bare, at jeg tror, at det er utrolig mange små ting, der gør sig gældende i folks hverdag.
Dog vil jeg også mene stadig væk, at uddannelserne derude har mulighed for at agere i forhold til det, og det bruger vi faktisk rigtig mange ressourcer på.
Allerede nu har vi f.eks. udviklingsprojekterne fra Studenterrådgivningen, som jo altså er en lidt større indsats, man har gjort, specielt på baggrund af covid-19 og specielt på den baggrund, der har været, i forhold til at folk har følt sig forladt derhjemme.
Victoria Velasquez (EL), 2022-06-07:
Tak for det.
Når man taler om trivsel blandt unge, kommer vi ikke uden om, at man også taler om, hvad det er for nogle rammer, der er omkring de unge, f.eks. på deres uddannelser.
Og noget af det, vi har diskuteret meget, og hvor vi også har gjort nogle gode ting i den her periode, handler om fremdrift.
I forhold til resultattilskuddet i studietidstilskuddet er det jo ret tydeligt, at det er noget af det, som er fremdriftsdrivende.
Så jeg vil gerne høre ordførerens overvejelser om, at vi fjerner de sidste 5 pct., hvor vi kan se, at det har en betydning for, at fremdriftsreformen faktisk stadig kommer til at spøge, og at man presser de unge og de studerende unødigt.
Kasper Roug (S), 2022-06-07:
Jamen vi afviser sådan set ikke nogen ændringer af hele vores system på forhånd; det skal vi selvfølgelig ikke gøre.
Men jeg tror egentlig også, vi skal se på det bredere end det, altså også i forhold til hvad der nu er af kultur.
Hos mange studerende er der en nulfejlskultur, som jo egentlig gør, at man stiller nogle ret høje krav til sig selv.
Altså, det er jo en udfordring for hele samfundet, og det er jo selvfølgelig noget, som den enkelte skal tage på sig.
Men det er jo også noget, som uddannelserne derude stadig væk også godt kan hjælpe med.
Victoria Velasquez (EL), 2022-06-07:
Tak for det.
Jeg talte f.eks. med en studerende i går, der er så presset, at vedkommende er nødt til at blanke sin eksamen for at få noget tid til at kunne læse op, men som nu bliver nødt til, i forhold til den eksamen, der kommer nu, at skulle bestå; for ellers bliver man simpelt hen ramt af de her mekanismer.
Og det er jo en nulfejlskultur, som kommer på grund af lovgivning fra Christiansborg.
Så er der nogle andre ting, som også kommer fra Christiansborg.
Det er f.eks., at man ikke kan få dispensation, hvis nu man har noget studierelevant arbejde, og så gerne vil fokusere på noget arbejde – måske ikke have noget studie eller studere på nedsat tid.
Skal vi ikke frigive lidt i universitetsloven, så man bedre lokalt kan styre, hvordan man gerne vil gøre det?
Kasper Roug (S), 2022-06-07:
Jeg tror, der er megen mange gode muligheder, i forhold til hvordan vi kan se på sammensætningen af selve uddannelserne.
Det kommer vi også til at se på fremadrettet, både på kort og på lang sigt, selvfølgelig.
Jeg tror egentlig, der er flere områder, der skal kigges på.
Allerede nu kigger vi på en evaluering af optagelsessystemet i forhold til fra starten af.
Og der er det jo klart, at vi senere også skal kigge på en mulighed for at forbedre den trivsel, der nu engang er for de studerende.
Katrine Robsøe (RV), 2022-06-07:
Tak for det.
Jeg bliver altid glad, når ministeren både kan inddrage Harry Potter og stærke inkluderende fællesskaber i en tale – så rammer man ret godt.
Så tak for den.
Når vi diskuterer samfundsproblemer her i Folketingssalen, kan man nogle gange komme til at tro, at vi kan løse det hele herindefra.
Jeg er sådan set meget enig med ministeren i, at det kan vi ikke.
Jeg har i forbindelse med den her forespørgselsdebat talt med organisationen Saga, der arbejder med unges inddragelse i beslutningsprocesser, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren har nogle forslag til, hvordan vi får de unge med til at komme med løsningsforslag i forhold til den her udfordring, som vi står med i forhold til trivslen på vores videregående uddannelser og mistrivslen blandt unge, så vi rent faktisk får dem med ind i løsningsrummet.
Kasper Roug (S), 2022-06-07:
Der er ingen tvivl om, at vi kigger bredt på det her; det skal vi selvfølgelig også gøre.
Vi kommer til at kigge endnu bredere på, hvad der virker i forhold til trivslen.
Allerede nu er der jo indført flere ting i forhold til f.eks. trivselsfremmende pilotprojekter på uddannelserne, og det er jo noget, som også vidner om, at vi i regeringen og selvfølgelig ikke mindst i Socialdemokratiet er opmærksomme, at det her er noget, som vi skal kigge bredt på.
Katrine Robsøe (RV), 2022-06-07:
Det lyder i hvert fald, som om vi har opbakning til en trivselskommission, når vi skal ud at kigge så bredt.
Jeg spørger jo, fordi vi i forbindelse med Uddannelsesministeriets gennemgange og temamøder om optagelsessystemet har talt rigtig meget om, hvordan vi mindsker frafald.
Frafald kan selvfølgelig både have en meget, meget god begrundelse, men det kan også være, fordi man har det rigtig træls på sit studie og man mistrives.
Så derfor kunne jeg godt se, at vi rent faktisk kunne komme til at mindske mistrivslen og mindske frafaldet på samme tid, og derfor håber jeg rigtig meget, at Socialdemokratiet også vil være med til at kigge på den her del.
Jesper Petersen (S), 2022-06-07:
Tak for det.
Ja, det er et godt spørgsmål og endnu en god vinkel på det her emne.
Man kan sige, at der selvfølgelig er noget særlig myndiggørende i, at det også er unge og studerende selv, der er med til at komme med nogle af løsningerne.
Det mener jeg er vigtigt at man gør i hverdagen på institutionerne, altså at man dér understøtter aktive studentermiljøer og man i de foreninger og organisationer, der er, prøver at inddrage studerende i de beslutninger, der bliver truffet.
Jeg synes også, det er vigtigt, at vi fra politisk hold gør det.
Jeg er i gang med forarbejdet til det her med at skulle have drøftelser om optagesystemet, og det er det seneste eksempel på, at jeg – jeg tror, det var i sidste uge – havde en serie repræsentanter for ungdomsorganisationer, studenterorganisationer, elevbevægelser på mit kontor for at lytte til dem i forbindelse med det arbejde.
Det skal jeg lægge mig i selen for at gøre i alle de her forhold, som berører studerende.
Astrid Carøe (SF), 2022-06-07:
Tak for det.
Jeg er meget enig med ministeren i, at det her er et emne, der spænder bredt, og jeg tror ikke, at der er nogen hurtige løsninger – så havde vi nok fundet dem.
Det er også noget, vi tydeligt ser i hele uddannelsessystemet, ikke kun på de videregående uddannelser.
Men en af de ting, som de unge tit selv nævner, når de bliver spurgt om, hvad der gør, at de mistrives sådan, er den her konstante fremdrift, der er behov for i deres uddannelse, uanset om det er på ungdomsuddannelser eller på de videregående uddannelser.
Men nu snakker vi om de videregående uddannelser i dag.
Og jeg er jo rigtig glad for, at vi har fået lagt flere og flere af de her fremdriftstiltag fra fremdriftsreformen i graven, men der er jo stadig noget af det, der spøger derude, og vi hører om studerende, der oplever, at de ikke bliver taget imod af deres uddannelsesinstitution med deres behov, men at de skal passe ind i systemet.
Derfor vil jeg bare gerne spørge ministeren, om ikke vi skal kigge på, om der stadig væk ligger nogle ting fra fremdriftsreformen, vi skal have lagt helt i graven.
Jesper Petersen (S), 2022-06-07:
Jeg er enig i, at det er godt, at der er taget forskellige politiske initiativer til at ændre på de forhold, der har været meget diskussion om tidligere.
Det kan selvfølgelig heller ikke være sådan, at vi helt holder op med at have et blik for, at der er en fremdrift.
Og jeg vil mene, at det faktisk også er noget, der er med til at styrke den enkeltes fornemmelse af, at det går godt på studiet, og at man faktisk oplever, at man har en progression og kommer videre, består eksamener og kommer tættere på at være færdig.
Så det er jo et perspektiv, der også er vigtigt at holde fast i.
Det er vel den balance, vi skal prøve at finde.
Victoria Velasquez (EL), 2022-06-07:
Tak for det.
Det kunne jo være spændende at høre, om vi ikke skulle kigge på de aktivitets- og resultattilskud, som der er til f.eks. universiteterne, som jo netop er med til at presse det.
Det er den ene økonomiske del, men det er en anden økonomisk del, jeg gerne vil spørge ind til.
Hun har en kiste fyldt med guld, og det er ikke helt det billede, vi ser blandt ungdommen.
Tværtimod er der en voksende ulighed.
Derfor vil jeg høre, hvad ministerens tanker er om, om ikke den økonomiske situation også har en betydning for de unges trivsel i den her kompleksitet.
Jesper Petersen (S), 2022-06-07:
Jo, det har selvfølgelig en betydning.
Jeg vil sige, at ligesom det ikke er alle unge, der har en kiste fyldt med guld, så har vi det heller ikke som regering, så man på den måde kan imødekomme alt det, man godt kunne tænke sig.
Men jeg tror også, at vi må sige, at der jo er noget her, som i vores samfund er – ja, hvad skal man sige – lidt mere paradoksalt, fordi de fleste unge i Danmark jo vil ende med at have en uddannelse og klare sig godt.
Vi har høj beskæftigelse og gode muligheder for at tage uddannelse.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har det gode su-system, som vi har i Danmark, og selv om nogle giver mig lidt på puklen for det, var jeg også hurtig til at sige, at det forslag om at omlægge su til lån på kandidatuddannelserne er jeg ikke enig i.
Det er ikke et, regeringen vil fremme.
Men selv om vi har så gode vilkår, som vi har i en international sammenligning, så har vi jo alligevel mistrivselsproblemer.
Kasper Roug (S), 2022-06-07:
Tak for det, formand.
Først og fremmest vil jeg gerne takke forslagsstillerne for at sætte dette vigtige emne på dagsordenen.
Studietiden har jo et potentiale til at blive de bedste år i en studerendes liv, det er der i hvert fald nogle af os, der kan huske det som, og det er der heldigvis rigtig mange andre, der også kan, men for alt for mange er studietiden og ungdomsårene forbundet med stress og mistrivsel.
Tallene taler deres eget bekymrende sprog.
Det er mange, og det er stærkt bekymrende.
Det er bekymrende, at vi får bygget et samfund, som ikke tilstrækkeligt imødegår unges mistrivsel.
Vi ved ikke med sikkerhed, hvad årsagerne er, men i den seneste version af undersøgelsen UddannelsesZOOM oplyser 19 pct. af de studerende på de videregående uddannelser, at de oplever stærke symptomer på stress i deres hverdag på uddannelsen.
Vi har gennem længere tid haft fokus på problemstillingen, og vi har taget vigtige skridt for at imødegå udfordringen.
Dels har vi afskaffet uddannelsesloftet, dels har vi forbedret uddannelsernes økonomi, så der er mulighed for at prioritere mere undervisning og feedback på institutionerne.
Vi bilder os selvfølgelig ikke selv ind, at det er løst med det, og derfor glæder det mig, at vi bredt i Folketinget har et vedvarende fokus på problemstillingen.
Det vidner debatten også om i dag, og jeg håber, at vi også i fremtiden kan blive enige om at følge udviklingen tæt, og på den baggrund vil jeg på vegne af S, SF, RV, EL, KF og FG gerne fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Et flertal af Folketingets partier er bekymrede over den stigende mistrivsel, der er blandt unge i dag.
19 pct. af de studerende på de videregående uddannelser oplyser, at de altid eller ofte oplever stærke symptomer på stress i deres hverdag på uddannelsen.
Vi ønsker et samfund og en kultur, hvor flest mulige har det godt,
og en uddannelseskultur med fokus på myndiggørelse, dannelse, læring og trivsel.
Partierne noterer sig, at der er igangsat flere indsatser for at fremme studerendes trivsel, bl.a. ved aktivt at tænke trivsel og læring ind i rammerne på de videregående uddannelsesinstitutioner.
Flertallet ser mistrivslen blandt unge som et alvorligt og komplekst samfundsproblem, der kræver vedvarende fokus og handling.
Derfor forventer flertallet, at regeringen senest i efteråret 2022 følger op på dagens forespørgsel med drøftelser om mulige tiltag.«
Katrine Robsøe (RV), 2022-06-07:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at prøve at høre i forhold til det her med vejledning, når man er studerende.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om vi ikke kunne finde nogle løsninger på i fællesskab med Socialdemokratiet.
Jeg tror i hvert fald på, at noget af det, vi kan gøre for at være med til at fremme trivslen, er at sørge for, at du rent faktisk har nogen, du kan spørge til råds om alle de her spørgsmål, du har, når du er studerende.
Der er masser af regler, du kan være bange for at komme til at overtræde og derfor blive ramt af et eller andet, du ikke kan gøre om, og derfor kan du være nervøs for, om du gør det rigtige.
Så jeg er meget på det her med, om vi ikke kan gøre noget for at få mere vejledning ind.
Det kunne jeg rigtig godt tænke mig hvis Socialdemokratiet også kunne se noget musik i, også i forhold til når vi skal tale optagelsessystem og hele vores studietrivsel.
Kasper Roug (S), 2022-06-07:
Tak for det.
Jeg skal ikke kunne afvise noget på forhånd, i forhold til hvad der kan virke, men der er ingen tvivl om, at jeg har stor tillid til, at man også ude i uddannelsesinstitutionerne kan styre vejledningen selv.
Men ikke desto mindre tror jeg egentlig ikke, at vi kommer til bare at skulle kigge på én ting som f.eks. vejledning.
Jeg tror sådan set, at vi kommer til at skulle kigge på rigtig mange forskellige facetter, i forhold til hvordan vi kan øge trivslen for de unge.
Det kan jo bl.a. også være andre – hvad skal man kalde det – informationer og anden viden, vi har omkring studiemiljøernes størrelse eller andet.
Der er jo mange gode erfaringer derude.
Jeg tror, at vi skal kigge på rigtig mange af dem, og at vi skal kigge bredt på dem, og så må vi så se, hvad der kan lade sig gøre.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-06-08:
Jeg er nærmest ord til andet enig i ordførerens tale.
Det er jo rigtig dejligt at høre, at vi alle sammen er enige.
Jeg hører næsten også til sidst ordføreren sige, at hvis ikke andre bærer det ind, vil Enhedslisten sørge for at bære det ind ved finanslovsforhandlingerne og lægge pres på for at sikre, at det her faktisk skal fortsætte, fordi det er så vigtigt, og fordi vi er enige om, at det er så vigtigt.
Peder Hvelplund (EL), 2022-06-08:
Jeg har slet ikke fantasi til at forestille mig, at det overhovedet bliver nødvendigt, for jeg er sikker på, at det, når jeg læser regeringens finanslovsforslag, vil fremgå af regeringens finanslovsforslag, at man selvfølgelig løfter den opgave over.
Så det tror jeg ikke bliver nødvendigt.
Det er bestemt også mit håb, og ordføreren ved jo også godt, som det også tidligere er nævnt, at vi ikke står og laver finanslovsforhandlinger her i salen.
Men jeg vil da også godt knytte den bemærkning til det, at det er en problemstilling, vi generelt står med, efter at et flertal af partier i mange år har kørt med en satspulje, hvor man netop har brugt midlertidige bevillinger, og der er det jo afgørende, at indsatser som den her er noget, der bliver permanent finansieret over finansloven.
Der vil jeg sige, at der bare ligger mange opgaver, der skal løftes over på finansloven.
Per Larsen (KF), 2022-06-08:
Tak for det, formand, og tak til hr. Jens Henrik Thulesen Dahl for at rejse den her forespørgselsdebat.
Det er lige før, at jeg får fornemmelsen af, at Dansk Folkepartis ordfører er ved at sparke en åben dør ind, for jeg hører jo positive tilkendegivelser hele vejen rundt.
Ministeren kunne ikke lige love en finansiering fra starten af, men vi hørte bestemt den socialdemokratiske ordfører være meget positiv over for forslaget.
Det bør vi også være i forhold til den førstehjælp, der ligger i det, som har en meget god effekt.
Så vi synes fra konservativ side, at det er et rigtig godt forslag.
Det er bl.a. også derfor, at vi i VLAK-regeringen fik lavet en bevilling, der strakte sig over 4 år.
Den synes vi bestemt skal fortsætte.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2022-06-08:
Så vil jeg istemme koret af dem, som har haft den fornøjelse at blive uddannet i at benytte naloxon.
Jeg var for nogle måneder siden ude at besøge Stenbroens Jurister og fik ved den lejlighed mulighed for at komme lidt rundt, både hos Reden og i fixerummet H17 – og også hos Antidote Danmark, hvor jeg fik muligheden for at lære at bruge den her næsespray.
Jeg har faktisk ikke kendt til den før, og jeg synes, det er helt utroligt, at man har noget, som er så virksomt, og som faktisk kan redde så mange liv og ikke kan gøre skade.
Så tak til Dansk Folkeparti for at stille den her forespørgsel, og jeg er bare superglad for, at der er sådan ret bred opbakning fra samtlige partier – som jeg hører det i hvert fald – til, at vi finder en løsning på det her.
For ét liv, der går tabt på grund af en overdosis, er jo et liv for meget.
Så der er stor opbakning til det forslag til vedtagelse, som de blå partier har lavet i fællesskab, men også generelt til, hvilket der ser ud til at være en rimelig bred konsensus om, at vi finder en løsning på det her.
Jeg synes i hvert fald, at det er ganske almindelig sund fornuft.
Så tak for ordet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-06-08:
Sundhedsfaglige indsatser har altid en høj prioritet for sundhedsordføreren, men jeg har også rigtig mange andre SF-kolleger, som også har ordførerskaber, som de synes er virkelig højt prioriteret, og det bliver jo en drøftelse, som vi kommer til at tage i partierne, i forhold til vores prioriteringer af indsatserne.
Men jeg synes stadig væk, det er en falliterklæring, at vi har sundhedsfaglige indsatser, hvor bevillinger løber ud, og at man derfor kommer til at stå i en situation, hvor man får sådan en debat her om, hvor pengene skal komme fra.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-06-08:
Jeg vil da bare håbe, at det bliver sådan, det kommer til at gå, og jeg lytter mig da også til, at man måske bevæger sig, selv om det ikke i dag kan siges, at alle bare vil bakke det op.
Så jeg håber da, at det ved fælles hjælp og ved et fælles pres kan lykkes at få det her til at ske.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-06-08:
Det var heller ikke, fordi jeg forventede, at vi skulle tage en finanslovsforhandling her, men det, jeg jo egentlig spørger til, er SF's prioritering af det her, når man kommer til finansloven, altså om det her så har en høj prioritet eller det ligger et eller andet sted nede og svømmer blandt de små fisk.
Så har det her en reel mulighed hos SF for at komme ind med en høj prioritet i forhold til at få det gennemført?