runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-19:
Jamen det er sådan lidt underligt.
Der bliver sagt, at de ikke kan rejse hjem.
De kan ikke rejse hjem til Syrien, de kan ikke rejse hjem til Somalia, eller hvor de nu kommer fra.
Det, der er lidt underligt, er jo, når man ser, der er et stigende antal af dem, der måske har fået lov til at blive i Danmark, der siger, at de er flygtninge og ikke kan rejse hjem til deres land, som godt kan rejse på ferie til Syrien.
Der er ingen problemer.
Der er mange steder i Syrien, hvor det er forsvarligt at være.
Folk kan godt rejse på ferie til Syrien.
Men de her kan ikke rejse hjem.
Er det ikke sådan lidt modsigende?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Jeg deler fuldstændig hr. Bent Bøgsteds synspunkt, som andre også har givet udtryk for, nemlig at dem, der ikke skal være i Danmark, og som dybest set venter på at rejse hjem, skal rejse hjem så hurtigt, som de overhovedet kan.
Det, der desværre også nogle gange er et kedeligt faktum, er, at rigtig mange ikke har mulighed for at rejse hjem før om rigtig, rigtig mange år.
Der synes jeg, det er vigtigt, at man, mens folk er her, sørger for, at deres børn heller ikke skal lide for store afsavn, sådan at deres integration, hvis de – altså børnene – af den ene eller anden årsag ender med at måtte blive her, ikke er blevet hæmmet fra starten af.
Det var en drøftelse, da vi lavede aftalen.
Om der er fundet den rigtige balance, tror jeg at man sikkert altid kan diskutere.
Det er jo også det, vi skal have nogle kloge mennesker i en kommission til at hjælpe os med.
Men det er i hvert fald en del af baggrunden for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-19:
Ministeren svarede ikke på den anden del af spørgsmålet, og det vil jeg gerne give ministeren mulighed for, altså om han kan bekræfte, at størstedelen af de 300 mio. kr. vil gå til udlændinge.
Derudover vil jeg da anbefale, at man sætter sig ned og får snakket med SF, for det er jo en klar udmelding fra formanden for SF, når hun siger, at man har aftalt i forståelsespapiret, at ydelseskommissionen skal være færdig, senest 1 år efter at der blev indgået aftale om forståelsespapiret.
Der var ikke noget som helst om, hvornår den her kommission ville blive nedsat, så der er tydeligvis en uenighed mellem regeringen og dens støttepartier på det her område.
Men jeg vil gerne give ministeren mulighed for også at svare på den første del af spørgsmålet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Altså, jeg tror, at det også er i fru Pia Olsen Dyhrs interesse, at ydelseskommissionen får tid til at arbejde, og at den får det år til at arbejde i, som den er blevet tiltænkt.
Så jeg tror ikke, der er nogen stor uenighed mellem fru Pia Olsen Dyhr og mig i det her spørgsmål.
Hvis ordføreren også ser i lovforslaget, så er der indsat en udløbsbestemmelse, som er sommeren 2021, så det giver god tid til, at ydelseskommissionen både kan nå at arbejde i det år, som det er tiltænkt den, at den kan afrapportere, og at der kan være politiske forhandlinger inden udløbet af det her midlertidige børnetilskud.
Så jeg tror ikke, at der er nogen uenighed mellem SF's formand og regeringen på det her punkt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-19:
Ministeren sagde, at en del af målgruppen ville være udlændinge, og det er vel en underdrivelse, for det er jo størstedelen af pengene – 70 pct. – der vil gå til udlændinge, som udgør 63 pct af modtagerne.
Derudover undrer jeg mig lidt over det her med ydelseskommissionen.
Ministeren siger nu, at når man har nedsat den og har bestemt, hvad den skal omfatte, så har den 12 måneder til at arbejde i, men det er jo i direkte modstrid med, hvad SF's formand, fru Pia Olsen Dyhr, siger.
Hun sagde den 9. august – jeg citerer: »Som vi har aftalt i forståelsespapiret, skal ydelseskommissionen være færdig, senest et år efter at forståelsespapiret blev indgået.
Det skaber jo en klar bagkant, så der er ingen tvivl om, at regeringen har travlt«.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren: Er det fru Pia Olsen Dyhr, som tager åbenlyst fejl, eller er det ministeren, som tager fejl, med hensyn til hvornår den her ydelseskommission skal være færdig?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Som sagt tror jeg ikke, at der er nogen uenigheder.
Hvis der skulle være en uenighed, er jeg også ret overbevist om, at vi til syvende og sidst i fællesskab har en interesse i, at en ydelseskommission får den tid til at arbejde, som den bør have, og det har vi jo fastsat til at være 1 år.
Ellers kan jeg bekræfte hr. Lars Boje Mathiesens spørgsmål, hvilket jeg i øvrigt også har gjort skriftligt og har været ude og sige i pressen osv., nemlig at 63 pct. af målgruppen er ikkevestlige.
Altså, jeg bliver nødt til at korrigere hr. Ole Birk Olesen, for det er jo ikke rigtigt, at det ikke virker.
Altså, den aktive arbejdsmarkedspolitik, som man har opereret med fra 1990'erne og frem, har jo vist sig at virke.
Den har også virket under borgerlige regeringer, hvor man har anvendt den, og i borgerlige kommuner for den sags skyld.
Den virker rent faktisk, og det er en årsag blandt mange til, at vi over de sidste mange årtier har fået sikret, at der er så mange mennesker i beskæftigelse, som der er i dag.
Jeg nævnte før nogle af de tiltag, som den her regering arbejder med, og det er bl.a. pligt til at bidrage i 37 timer.
Hr. Bent Bøgsted var tidligere i debatten inde på hele projektet »Flere skal med«, og det kommer vi også til at udvide, for jeg tror, at en af årsagerne til, at der er så mange på kontanthjælp, som ikke reelt står til rådighed for arbejdsmarkedet, også er, at der er rigtig, rigtig mange med komplekse udfordringer og komplekse problemer – endda syge, som er fanget i kontanthjælpssystemet, og som egentlig ikke burde være der.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-19:
Jamen det er jo rigtig, rigtig fint, at ministeren har ambitioner, og det har folk på venstrefløjen og i Socialdemokratiet jo altid haft.
Og selv om man holder mange taler om, at ret og pligt hører sammen, og at rådighedsreglerne jo sørger for, at alle, der ikke er i arbejde, men står til rådighed for arbejdsmarkedet, faktisk også står til rådighed for arbejdsmarkedet, så sker det jo ikke.
Og tallet for, hvor stor en andel der ikke står til rådighed, har formentlig aldrig været større, end det er nu om stunder.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Jeg har i hvert fald den meget klare ambition, at det tal skal være lavere.
Og det tal skal jo blive lavere ved brug af en lang række forskellige redskaber på en gang.
Vi mener jo, at det er det rigtige at gøre for den næste generation af børn.
Vi har kendskab til mange historier fra såvel medierne som de organisationer, der arbejder med familier, der er socialt udfordrede, hvor de beretter om, at der er mange børn, der lider afsavn.
Og det er derfor, vi har lavet et midlertidigt børnetilskud, indtil en ydelseskommission kan fremlægge et samlet bud på, hvordan det kan skrues sammen.
Men når det handler om borgere, der er nytilkomne til Danmark, skal der jo også mere til, og der vil vi bl.a. indføre en pligt til at bidrage i 37 timer.
Vi mener, der skal stilles øgede krav til de folk, der er i beskæftigelsessystemet.
Der er jo efter min mening alt for stor forskel på, hvor dygtig man er rundtomkring.
Jeg var oppe at besøge jobcenteret i Hjørring for ikke så lang tid siden, hvor de jo er rigtig dygtige, fordi de har investeret i beskæftigelsesindsatsen.
Så er der andre steder, hvor man ikke investerer i beskæftigelsesindsatsen, og hvor det går dårligere.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-19:
Det er jo en central del af argumentationen, når venstrefløjen og Socialdemokratiet hæver overførselsindkomster, at folk, der er ledige, jo skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og vi hører det også nu her fra ministeren.
Ikke desto mindre er der 50 pct. af kontanthjælpsmodtagerne, som ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Igen: Spørgsmålet synes jeg altså bærer lidt for meget præg af dels en unuanceret tilgang til den her diskussion, dels en præmis om, at hver evig eneste enkeltindivid, der er i vores kontanthjælpssystem eller er på nogle af vores andre ydelser, ene og alene har et selvvalg og kan vælge, om de vil gå i arbejde eller ej i morgen.
Hr. Morten Dahlin ved jo godt, og han har jo selv her fra talerstolen fortalt – han har været formand for beskæftigelsesudvalget i Greve Kommune – at der er rigtig mange, der ikke har det.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-19:
Tak til ministeren, tak for omtalen.
Det er altid positivt, så tak for det.
Jeg ser frem til, at »Flere skal med 2« rigtig bliver sat i værk og kommer i gang.
Der er sikkert mange, der vil finde ud af, at de hører til i et forkert system.
Men det, jeg godt vil lidt ind på, er, at den nye lov om hjemsendelses- og overgangsydelse træder i kraft den 1. januar.
Det er sådan lidt dobbeltkonfekt.
Men hvorfor er det så vigtigt, så ministeren skal tildele ekstra børnetilskud til indvandrere, der egentlig står til, at de skal hjemsendes?
De skal sådan set ikke ind på det danske arbejdsmarked eller i det danske system, netop fordi de får en hjemsendelsesydelse her fra den 1. januar.
Hvorfor skal de så have et ekstra børnetilskud?
Er det ikke bedre at sige, at vi skal gøre en ekstra indsats for at få dem hjem hurtigst muligt?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Jeg lover at overholde det den her gang.
Grundlæggende refererede jeg dybest set til, at vi går i gang med »Flere skal med 2« her lige om lidt.
Jeg synes også, at man bare må kvittere for, at »Flere skal med« jo var noget, der kom til verden bl.a. på grund af hr. Bent Bøgsted.
Det har været en meget stor succes både for dem, der har været i berøring med det, og hvad angår tallene.
Det er også derfor, at vi går i gang med »Flere skal med 2«.
Men det er jo også vel vidende, at der er rigtig, rigtig mange, der befinder sig i vores ydelsessystem, som ikke burde være der.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Jeg glæder mig over, at ministeren heller ikke har hørt det.
Jeg har også kun hørt fra de forskellige fagforeninger og personer, at de er glade for, at det at blive arbejdsløs ikke er det samme som social deroute, og at vi faktisk gør op med noget af den ulighed.
Vi ændrer jo rent faktisk på Gini-koefficienten med den her aftale og mindsker uligheden.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt til det, ministeren sagde, altså at vi skulle udvide »Flere skal med«.
Det synes jeg jo lyder meget positivt, i forhold til at folk ikke skal sidde fast på kontanthjælp, men skal visiteres videre.
Vil ministeren ikke fortælle lidt mere om den del?
Pernille Vermund (NB), 2019-11-19:
Tak for ordet.
Det er jo sådan en god, ikke bare socialdemokratisk værdi, men i virkeligheden også et udgangspunkt for vores velfærdssystem og for vores velfærdssamfund.
Når vi diskuterer her i dag, taler vi meget om incitamenter – skal der mere pisk til, skal der mere gulerod til?
Noget af det, vi ikke taler så meget om, er det, som ministeren selv fremfører med ret og pligt, altså det værdigrundlag, som vores velfærdssystem baseres på, og som jo også tydeligt afspejler sig i de tal, vi kan se, hvor en meget stor andel af de mennesker, der er kommet fra særlig de muslimske lande – vi regner dem ofte som ikkevestlige lande – ikke integrerer sig på vores arbejdsmarked, til trods for at vi jo kan se, at folk kommer hertil fra østeuropæiske lande uden at kunne et ord dansk, uden at kunne et ord engelsk, og meget let integrerer sig på vores arbejdsmarked.
Når vi har den her diskussion i dag, og når vi kan se, at mere end 70 pct. af de penge, som nu skal afsættes, kommer til at gå til udlændinge, så afspejler det jo nok i høj grad, at vi har et kulturelt problem, som ikke bliver løst på nuværende tidspunkt.
Jeg bliver nødt til at spørge: Mener ministeren, at det er et udtryk for det, som bør være, og som i hvert fald i valgkampen var nogle af Socialdemokratiets vigtigste værdier, nemlig ansvarlighed og retfærdighed, at vi nu skal give endnu flere penge til mennesker, som åbenlyst ikke deler vores værdier?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Jeg har ikke hørt nogen indvendinger fra hverken HK eller 3F eller andre fagforbund, som måtte organisere ufaglærte.
Blandt langt de fleste, jeg selv kender, som også arbejder i job og har gjort det det meste af deres liv for noget, der minder om overenskomstmæssige mindstelønninger, er der ikke nogen overhovedet, i hvert fald ikke nogen, jeg har mødt – om de eksisterer derude?
det gør de nok, men det er ikke nogen, jeg nogen sinde har mødt – der spekulerer i, om det bedre kan betale sig at være på kontanthjælp.
Jeg vil dog til gengæld sige, at jeg da helt klart tror, at der vil være folk, man kan finde rundtomkring, som godt kan reagere, hvis der er for smalt mellem det at være på kontanthjælp og det at være i arbejde på mindsteløn.
Men jeg har ikke hørt nogen af de ufaglærte gruppers fagforeninger sige det, og jeg har heller aldrig selv mødt nogen.
Men jeg skal absolut ikke afvise, at synspunktet er derude et sted i landet.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Tak for ministerens tale.
Derudover vil jeg også gerne kvittere for samarbejdet og for, at ministeren tager det her emne ret alvorligt, og at han tager de problemer, der er forbundet med fattigdom, ret alvorligt.
Jeg synes lidt, at vi hører et meget sjældent hensyn til den ufaglærte kassedame, i forhold til hvordan det plejer at være fra højrefløjens side.
Det er til trods for, at vi ser, at der for selv langtidsledige, som kommer i arbejde, allerede inden for de første 2 år er et løft på 12 pct. i reallønnen.
Så jeg vil bare starte med at høre, om ministeren har hørt nogen indvendinger fra den ufaglærte kassedame eller fra hendes fagforening HK omkring, at vi sætter en bund på kontanthjælpen for de mennesker, det drejer sig om – uddannelseshjælpen og integrationsydelsen.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Det er jo en af de væsentligste årsager til, at Socialdemokratiet og regeringen også mener, at der er grænser for, hvor mange der kan komme til Danmark, og hvor hurtigt de kan komme til Danmark, fordi vi har et velfærdssamfund, der bygger på rettigheder og pligter, og hvor tingene skal hænge sammen.
Det er også derfor, at vi har tænkt os at indføre en ret til at bidrage for mange af dem, der er kommet til Danmark.
Vi kan se, at der efter 3 år i Danmark kun er en erhvervsfrekvens på 18 pct. blandt kvinder.
Det synes vi er for lidt.
Vi mener også bare, at tingene skal kunne hænge sammen for de børn, der er, og at vi ikke skal gøre deres integrationsudfordringer større, ved at de lider for store økonomiske afsavn.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-19:
Jeg vil helst ikke korrekse ministeren, men ifølge ministerens egne tal er det 63 pct. af familierne, men mere end 70 pct. af de afsatte midler, når vi taler ikkevestlige indvandrere og udlændinge.
Så mere end 70 pct. kommer til at gå til udlændinge ifølge ministerens egne tal.
Må jeg bare bede ministeren forholde sig til noget.
Mener ministeren, at det er en forudsætning for at bevare vores grundlæggende velfærdssystem, at de mennesker, der er omfattet af velfærdssystemet, deler værdier om, at ret og pligt hænger sammen, altså at man skal være ansvarlig over for de midler, man får?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg må starte med bare at korrigere.
Folk må jo selv vurdere, om det er et udtryk for, at det er for meget eller for lidt, men det er jo bare sådan, det er, nemlig at det er 63 pct. af det her midlertidige børnetilskud, der kommer til at gå til ikkevestlige.
Jeg mener jo faktisk, at fru Pernille Vermund har ret, når hun siger, at rettigheder og pligter skal følges ad.
Det er også derfor, at vi har tænkt os at introducere en pligt til at bidrage i 37 timer.
Jeg synes også bare, at der hører balancer med i den her debat.
Nogle af de evalueringer, der er lavet af eksempelvis de lave ydelser, der blev introduceret tilbage i 00'erne, viste, at der var nogle positive gevinster ved dem på den korte bane, men nogle af de negative effekter af de lave ydelser, starthjælp m.v., var jo, at man så, at der var et markant fald i andelen af børn i ikkevestlige familier, som blev sendt i daginstitution.
Det er bare for at give et eksempel.
Det har jo været med til at hæmme integrationen.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Tak for ordførertalen.
Færre penge fra det offentlige, lyder det.
Jeg er lidt nysgerrig på noget: Hvis ordføreren skulle sætte tal på, hvor lavt et rådighedsbeløb man kunne byde en enlig mor med et barn, hvad ville det beløb så være?
Peder Hvelplund (EL), 2019-11-19:
Det er trukket urimeligt i langdrag med at finde en løsning på, hvordan vi sikrer en bedre elevfordeling på landets gymnasier.
Vi har, ikke mindst i og omkring hovedstaden og andre store byer, set, hvordan der er foregået en tiltagende social og etnisk skævdeling af eleverne gymnasierne imellem og sket en udhuling af elevgrundlaget på flere gymnasier.
Vi har tilsvarende set en bevægelse ude i landet, hvor unge studerende i stigende grad har fravalgt mindre gymnasier i deres nærområde til fordel for større gymnasier længere væk.
Så også her er der sket en undergravning af elevgrundlaget, der har bidraget til, at flere mindre gymnasier gennem flere år har oplevet at have en lukningstrussel hængende over hovedet.
Vi skylder de almene gymnasier, at der snart kommer en løsning på elevfordelingen.
Men løsninger på det her område kræver åbenbart usædvanlig lang forberedelsestid, og vi har derfor været med til at indgå en aftale om forslaget her, der giver bedre mulighed for at finde midlertidige lokale løsninger – i første omgang i fordelingsudvalgene, og hvis eventuelle uenigheder om fordeling ikke kan løses der, så ved at give det enkelte gymnasium mulighed for at inddrage regionerne, hvor regionsrådet i sidste ende vil have kompetencen til at træffe beslutning om fordelingen.
Vi håber, at forslaget her vil bane vej for de bedst mulige midlertidige løsninger, men det kan ikke understreges nok, at vi anser det for utrolig vigtigt, at der så hurtigt som muligt bliver fundet en permanent løsning på elevfordelingsreglerne, der altså efter vores opfattelse ikke bare skal omfatte de almene gymnasier, men også de erhvervsgymnasiale uddannelser.
Men med de bemærkninger kan vi støtte forslaget.
Anne Sophie Callesen (RV), 2019-11-19:
Tak for det.
I Danmark skal vi leve sammen og ikke hver for sig.
Vi skal lære af hinanden, og vi skal lære sammen med hinanden.
Derfor bakker vi i Radikale Venstre op om en midlertidig løsning, hvor vi giver fordelingsudvalgene mulighed for at fordele gymnasieelever efter lokale regler til næste års optag.
Det kan forhåbentlig betyde, at problemerne med fordeling af elever nogle steder kan blive lidt mindre til næste år.
Samtidig er det vigtigt for os i Radikale Venstre, at det her lovforslag kun bliver første skridt på vejen mod for alvor at tage politisk ansvar for de problemer med fordelingen af elever, som eksisterer rigtig mange steder.
På mange gymnasier er der stor frustration blandt lærere, rektorer og elever, fordi gymnasierne kæmper om de samme elever, som der samtidig bliver færre af i de kommende år.
Så problemet er presserende, og hvis vi ikke handler, vil det betyde, at gymnasier må dreje nøglen om både omkring de større byer og på landet.
Vi har haft skyklapper på alt for længe.
Vi har troet, at hvis vi lukker øjnene, løser problemerne sig af sig selv, men vi er nødt til at se dem i øjnene og tage det politiske ansvar for gymnasierne på os.
Jeg besøgte for nogle uger siden Høje Taastrup Gymnasium, som jo er et gymnasium med en stor andel af tosprogede elever og også et gymnasium, som kæmper med at tiltrække elever nok.
Men nu er det tid til, at vi tager deres bekymringer alvorligt.
Derfor må den her midlertidige løsning ikke blive en sovepude, men en anledning til at få afprøvet, hvordan vi bedst muligt løser problemerne.
Vi skal have fundet en langvarig løsning til optaget i 2021.
Det har vi forpligtet os til, og det er vigtigt, for gymnasierne har ikke råd til at vente længere.
Det er også vigtigt for os i Radikale Venstre, at løsningen ikke bliver en model, hvor det kun er de tosprogede elever, der bliver fordelt ud fra nogle andre regler end dem, vi har for de andre lever, for det er ikke et problem, at flere nydanskere tager en gymnasieuddannelse.
Men vi skal finde en model, der sikrer, at eleverne bliver fordelt på en måde, hvor man møder hinanden på kryds og tværs.
Vi skal skabe en løsning, der både løser den skæve elevfordeling og etniske polarisering i storbyerne, og som også sikrer, at der er gymnasier i de egne af landet, hvor der er længere mellem husene.
Det er til gavn for både den enkelte elev og for samfundet som helhed, at vi har uddannelser i hele landet, og at vi lærer og lever sammen.
Tak for ordet.
Marie Krarup (DF), 2019-11-19:
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget her.
Det er bl.a. os, der har skubbet på for, at det kun skulle være en 1-årig løsning, for det er ikke den rigtige løsning.
En rigtig løsning kan ikke bestå af så snæver en løsning, for der skal mere til.
Og vi er oppe imod nogle store problemer, mener jeg, på lang sigt i gymnasiesektoren, som skyldes en forfejlet udlændingepolitik, som gør, at det kan være meget svært at skabe nogle institutioner, hvor man har en tilstrækkelig blandet elevsammensætning i gymnasiet.
Vi har også landdistriktsudfordringerne, som gør, at det er svært at fastholde gymnasier i nogle områder.
Problemerne på de to områder mener vi man bedst løser på en anden måde end ved det her med bare at fastsætte regler om teknikken i elevfordelingen og i fordelingsudvalgene og i regionernes mulighed for at skride ind.
Der skal mere til, og det er det, vi ser frem til at være med til, altså at skabe en løsning på det område, og vi har jo flere gange foreslået, at man skulle se på distriktsmodellen, fordi den forhåbentlig ville kunne begrænse elevernes frie valg.
Nu har der jo allerede udspillet sig en debat om det, men det mener vi kan være en glimrende måde at skabe opbakning til nogle institutioner, som man på forhånd selvfølgelig har sikret sig kvalitativt er i orden, på, for der er jo ingen grund til, at elever skal tage institutioner, som ligger meget langt væk, hvis der er institutioner i nærheden, som opfylder de samme faglige krav.
Eleverne ved ikke altid, hvad der er til deres eget bedste, og hvis vi ved at begrænse valget mellem to stort set ens institutioner for eleverne, hvor de faktisk kan få den samme uddannelse, kan få institutioner, der ellers er truet, til at overleve, så mener jeg bestemt, at vi bør gøre det
Men der er ikke nogen ting, der er færdige på nuværende tidspunkt, for der sidder en ekspertgruppe og graver løsningsmulighederne igennem, og vi ser meget frem til, hvad der kommer ud af det, og vi ser meget frem til at blive inddraget i forhandlingerne, hvor vi vil bidrage med vores betragtninger.
Men vi vil samtidig også understrege, at man skal lade være med at have en eller anden forventning om, at forandringer af, hvordan man laver gymnasiestrukturerne i Danmark, kan løse integrationsproblemerne og parallelsamfundsproblemerne eller landdistriktsproblemerne, for det kan de ikke, men vi kan i hvert fald være med til at sikre, at vi kan fastholde et fintmasket net af gymnasieinstitutioner over hele landet, og det mener jeg er meget væsentligt.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-19:
Derfor støtter Venstre også lovforslaget, og vi har også været en del af den politiske aftale, der er bag lovforslaget.
Det var også vigtigt for Venstre i de forhandlinger, at vi ikke bare skubber problemerne rundt, for man kan meget let lave en løsning, hvor man egentlig bare forstørrer det her problem, og i stedet for at det er én institution, der er et problem, kan man så gøre fem institutioner udfordrede.
Og derfor er der en balance i det her, og der er også et ansvar for, at vi inden sommerferien næste år – som mange af høringssvarene også peger på – får fundet en reel langsigtet løsning på, hvordan vi skaber fagligt, socialt, kulturelt stærke institutioner over hele landet, både i forhold til yderområdeproblematikken og de sammenklumpningsproblematikker, der særlig ligger i nogle af byområderne.