runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Aagaard (M), 2023-01-11:
Tak for spørgsmålet.
Klimaudfordringer er alvorlige og menneskeskabte og accelererer.
Danmark skal leve op til det, vi lover – det skal man i øvrigt generelt i livet.
Af regeringsgrundlaget fremgår det derfor, at vi vil træffe de nødvendige beslutninger, der bringer Danmark helt i mål med reduktionsmålet både i 2025 og i 2030.
Og jeg vil også herfra gerne takke CONCITO for deres indspark til vurderingen af, om vi er on track.
Det er aftalt, at der skal laves et samlet kasseeftersyn, som Energistyrelsen kommer med i forhold til klimastatus og -fremskrivning til april.
Og det agter jeg at overholde.
Her får vi det samlede, opdaterede billede af, hvor langt vi er fra at nå i mål med vores fælles målsætninger.
Der er generelt udsving mellem årene i fremskrivningerne, og mange faktorer spiller ind, f.eks. den generelle økonomiske aktivitet, gas- og varmepriserne og andre landes politiske tiltag.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at takke en stribe af partierne i Folketinget for, at der siden klimafremskrivningen i 2022 er indgået flere aftaler, der bidrager til at reducere udledningen i 2025, herunder aftalen om grøn skattereform for industri, aftalen om grøn strøm og varme og aftalen om kilometerbaseret vejafgift for lastbiler.
I forbindelse med aftalen om grøn skattereform fra juni 2022 blev det aftalt at revurdere de tiltag, der skal til for at indfri 2025-målet, efter offentliggørelse af klimastatus og -fremskrivning 2023, som altså kommer til april.
Signe Munk (SF), 2023-01-11:
Spørgsmålet er: Hvornår planlægger ministeren at fremlægge nye klimatiltag, som kan lukke mankoen i forhold til 2025-målet, og har ministeren gjort sig nogle tanker om, hvad disse tiltag kan omfatte?
Lars Aagaard (M), 2023-01-11:
Tak for det spørgsmål.
Jeg håber, det er regeringen, der er solkongen i fædrelandet.
Og derfor fremgår det også af regeringsgrundlaget, at vi skal nedsætte en ny samarbejdsstruktur, der hedder NEKST, der skal handle om at få de bureaukratiske forhindringer af vejen.
Og jeg ser også kommunerne som en nøglespiller i det samarbejde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-11:
Ja, når vi regner på samfundsøkonomi, skal vi jo også gerne tage netforstærkningerne med.
Og ministeren lægger ligesom vægt på, at der er nogle solcelleanlæg, der kommer uden tilskud.
Men der er jo så en udgift, som skal betales over nettariffen, og det synes jeg også man skal have med det store billede.
Jeg har i de seneste år oplevet, at der har været utrolig mange benspænd over for solceller, og det efterlader mig der, hvor jeg gerne vil spørge: Er det finansministeren eller klima-, energi- og forsyningsministeren, der er solkongen i Danmark?
Thomas Danielsen (V), 2023-01-11:
Jeg skal jo ikke kunne svare på, hvad der er sagt i en valgkamp af diverse kandidater, som man ikke kan regne med, men uden at jeg skulle kunne sige det, tror jeg da, at der er flere lokale kandidater, der er gået til valg på at forsøge at løfte flere lokale projekter, og jeg ved, at den omtalte ordfører har et hjerte, der brænder meget for den her forbindelse, altså en ny bro i Randers, og det arbejder han også på internt.
Men som minister bliver jeg naturligvis nødt til at forholde mig til den infrastrukturplan, der er en aftale om, indtil andet er vedtaget i forligskredsen.
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-11:
Tak for også dette spørgsmål.
Som minister for landdistrikter er jeg optaget af at skabe et sammenhængende Danmark med levende erhvervsliv, adgang til velfærdstilbud og uddannelsesmuligheder i hele landet.
Det betyder, at danskerne skal have mulighed for at tilgå de gode og solide velfærdstilbud, arbejdspladser og uddannelsesmuligheder i landdistrikterne såvel som i hovedstaden.
Jeg har ikke mulighed for at kommentere konkret på planerne for pædagoguddannelsen i Rebild eller læreruddannelsen i Svendborg; det hører under uddannelses- og forskningsministerens ressort.
Men jeg er opmærksom på, hvor vigtigt det er, at der er uddannelsesmuligheder i landdistrikterne.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget, vil regeringen videreføre aftalen om udflytning af uddannelser og justere den således, at uddannelserne til sygeplejerske, pædagog, lærer og socialrådgiver ikke er omfattet af udflytningen.
Men det er ikke det samme, som at der ikke skal udflyttes uddannelser.
Det fremgår af aftalen, og uddannelserne vil jo også selv kunne bestemme, hvor de vil placere studiepladserne.
Jeg ser gerne, at mange bliver uddannet uden for de større byer.
Manglende søgning til velfærdsuddannelser har betydning for, hvor mange man senere kan ansætte i velfærdssektoren.
Derfor må der ske en afvejning af at prioritere uddannelserne i landdistrikterne, men samtidig sikre, at uddannelserne er attraktive nok til at tiltrække studerende.
Regeringsgrundlaget skal også ses i det lys, men jeg vil henvise til uddannelses- og forskningsministeren for en mere uddybende redegørelse for velfærdsuddannelsernes udfordringer.
For mig er det væsentlige, at størstedelen af aftalen om udflytning af uddannelser fortsat står ved magt, bl.a. de økonomiske incitamenter til at etablere uddannelsestilbud uden for de største byer.
Det kommer til at have stor betydning for lokalsamfundene i landdistrikterne.
Susie Jessen (DD), 2023-01-11:
Hvordan mener ministeren at det gavner unges uddannelsesmuligheder og velfærden i landdistrikterne, at regeringen vil justere aftalen om udflytning af uddannelser, så den ikke omfatter uddannelserne til sygeplejerske, pædagog, lærer og socialrådgiver, og kan ministeren garantere, at man med ro i maven kan gå videre med planerne om en pædagoguddannelse i Rebild og læreruddannelse i Svendborg med udsigt til støtte fra regeringen?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-11:
Jamen jeg synes også, det kan ses i regeringsgrundlaget, at man har taget det seriøst, når man skriver, at når der kommer nye statslige arbejdspladser, vil man forsøge at placere dem uden for de største byer.
Så jeg synes også, det afspejler, at man ønsker at rykke ved den her balance, der har været, og som spørgeren også selv siger, har man jo også forsøgt det ad flere gange tidligere.
Så jeg mener egentlig, at det er en udfordring, som vi fuldt ud anerkender, og det er sådan set også det, der ligger til grund for, at det står sådan i regeringsgrundlaget.
Susie Jessen (DD), 2023-01-11:
Hvordan har ministeren det egentlig med at se den her rapport fra Balance Danmark, der viser, at der sådan set ikke rigtig er sket noget særlig godt på det her område?
Vi har haft flere runder, hvor vi har haft nogle ambitioner om, at der skal være flere statslige arbejdspladser, men de nye statslige arbejdspladser er egentlig bare blevet oprettet i byerne.
Hvordan har ministeren det med, at det faktisk ikke er blevet bedre?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-11:
Jeg synes altid, det er positivt, når det lykkes os at udflytte statslige arbejdspladser.
Det har spørgeren fuldstændig ret i, og det er jo også sket, og det er et fokuspunkt, vi har, hvorhenne i Danmark arbejdspladserne er.
For vi ønsker en stærk sammenhængskraft mellem land og by, og at det også er muligt at arbejde i landdistrikterne.
Susie Jessen (DD), 2023-01-11:
Så jeg kan forstå, at det er dertil, hvor man vil gå, altså de nyoprettede statslige arbejdspladser, og der kommer selvfølgelig også nogle arbejdspladser ude i landet i forbindelse med forsvarsforliget.
Men jeg er meget interesseret i netop den her del, hvor Venstre også traditionelt set har været igangsættere i forbindelse med udflytningen af statslige arbejdspladser i 2015, og det ved jeg at ministeren også selv har været glad for tidligere.
Så jeg vil høre, om det stadig er en ambition for ministeren, at der er flere statslige arbejdspladser, der bliver udflyttet fra de største byer.
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-11:
Men vi ved jo, at der kommer det her forsvarsforlig, hvor vi skal have placeret nogle arbejdspladser, og der er det i hvert fald nærliggende.
Og det er nok så meget, som jeg kan sige på nuværende tidspunkt i den her fase.
Susie Jessen (DD), 2023-01-11:
Tak for svaret.
Jeg er glad for, at ministeren deler den ambition, som vi også har, om, at der for nyetablerede statslige arbejdspladser som udgangspunkt skal ses på, om de kan være ude i landet og ikke i de store byer.
Jeg er interesseret i at høre ministeren, om hun er enig i, at der er et behov for udflytning af endnu flere statslige arbejdspladser.
Organisationen Balance Danmark har netop udgivet en rapport, der hedder »Geografisk fordeling af statslige arbejdspladser 2015-2022«, og som viser, at der stadig er meget store problemer og udfordringer med, at langt størstedelen af de statslige arbejdspladser ligger i de store byer, og en af anbefalingerne i den her rapport er netop, at man simpelt hen flytter flere statslige arbejdspladser ud.
Så jeg vil høre ministeren, om det er en ambition, som ministeren deler, og om det er noget, som vi vil se komme til at ske i den her regeringsperiode.
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er som minister for landdistrikter stærkt optaget af, at det skal være attraktivt at leve, bo og arbejde i alle dele af Danmark.
De statslige institutioner er sat i verden for at løse opgaver til gavn for borgere og virksomheder i hele Danmark, og det er derfor helt naturligt, at statens arbejdspladser også er fordelt i hele Danmark.
Regeringen vil derfor med det kommende forsvarsforlig have fokus på, at investeringer og arbejdspladser placeres i hele landet.
Desuden vil der være fokus på, at nye statslige institutioner eller væsentlige udvidelser af eksisterende statslige institutioner skal placeres uden for de større byer.
Statslige arbejdspladser fordelt i hele landet giver nærhed til borgerne, og som minister for landdistrikter er jeg overbevist om, at det vil skabe en større sammenhængskraft mellem land og by.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2023-01-11:
Er ministeren stadig enig i målsætningen fra Venstres udspil »Et stærkt og sammenhængende Danmark« om at placere 5.000 statslige arbejdspladser uden for hovedstadsområdet frem mod 2030?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-11:
Men jeg tror også, man skal kigge på, hvad det er for et spor, der er rejst.
Her er det en tjenestemandssag, der er rejst, og der kan man jo altid stille spørgsmål til, om der er andre sager, man kunne rejse.
Og det er jo ikke på mit ressort, og derfor vil jeg ikke blande mig i det.
Susie Jessen (DD), 2023-01-11:
Tak for svaret.
I forhold til de her uddannelser i Svendborg og Rebild siger en af ministerens nye kollegaer fra Socialdemokratiet, Bjørn Brandenborg, til Fyns Amts Avis, at læreruddannelsen selvfølgelig skal til Svendborg.
Han siger også: »Jeg forstår godt frustrationen over linjerne i regeringsgrundlaget.
Jeg deler den, og det er ikke en idé, der er født i Socialdemokratiet.«
Så jeg vil høre ministeren, om hun har mulighed for at opklare det.
Altså, hvor er den her idé født?
Hvilken have er den groet i?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-11:
Regeringsforhandlinger er jo fortrolige.
Og derudover kan jeg heller ikke udtale mig på konkrete uddannelsers vegne, for jeg er ikke uddannelses- og forskningsminister, og dette hører under uddannelses- og forskningsministerens ressort.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-11:
Er der så andre ting, der er sagt i valgkampen, vi heller ikke kan regne med?
Thomas Danielsen (V), 2023-01-11:
Jeg formoder, at ordføreren henviser til Venstres Michael Aastrup Jensen, som er lokalt valgt og kandidat i samme kreds som ordføreren.
Det er jo klart, at man som lokal kandidat har nogle ting, man går til valg på, ligesom ordføreren selv, og man kan jo håndtere det på forskellig vis, men den omtalte medkandidat, Michael Aastrup Jensen, har naturligvis også haft fat i mig for at lobbye for den her forbindelse.
Det er bare sådan, at når man forhandler de her ting, er det noget, man forhandler i ministeriet og ikke her i Folketingssalen.
Så som minister forholder jeg mig naturligvis til den infrastrukturplan for 2035, som ordførerens parti og mit eget parti er en del af, indtil andet er besluttet.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-11:
Så kan jeg ikke lade være med at være lidt nysgerrig, i forhold til at ministerens partifælle jo turnerede rundt i valgkampen og sagde, at en stemme på Venstre var en stemme på en fuldt finansieret forbindelse over Randers Fjord.
Det bliver jeg lige nødt til at forstå sammenhængen i.
Thomas Danielsen (V), 2023-01-11:
Altså, spørgsmålet om Randersbro er uafhængigt af trafikmængden på Storebæltsbroen.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-11:
Mener ministeren også, at det er en kommunal opgave, når man man kan se, at der på Storebæltsbroen kører ca. 38.000 biler i døgnet, hvorimod der på Randersbro kører 40.000 biler i døgnet?
Det vil altså sige, at der på Randersbro kører flere biler i døgnet, end der gør på Storebæltsbroen, så mener ministeren stadig væk, at det er en kommunal opgave?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-01-11:
Men måske kan ministeren love, at ministeren vil gå til finansministeren og til justitsministeren, hvis det også handler om offentlighedsloven, og få ændret de her regler.
Det kunne jeg godt tænke mig at få et klart svar på som det ene.
Det andet er, om ministeren selv mener, at den her noget uigennemsigtige sagsbehandling i Kirkeministeriet lever op til den erklæring, som biskopperne kom med, om, at det, hvis der opstår seksuelle krænkelser, skal håndteres både i forhold til krænkeren, men også de krænkede.
Mener ministeren virkelig, at vi her har taget hånd om de krænkede?
Og synes ministeren ikke, at det var på sin plads at gå til finansministeren og justitsministeren og sige, at vi skal have en løsning på det her?
Thomas Danielsen (V), 2023-01-11:
Tak for det.
Og tak for spørgsmålet.
Indledningsvis vil jeg sige, at mit svar omhandler den såkaldte klimabro, som er den forbindelse over Randers Fjord, som Randers Byråd har besluttet at arbejde videre med, og som jeg i øvrigt selv besøgte både borgmesteren og førsteviceborgmesteren med drøftelser om her den anden dag.
Som bekendt er der den 2. juni 2021 indgået en bred politisk aftale om infrastrukturplanen for 2035.
Det er en aftale, som skaber de nødvendige langsigtede planer for de næste mange års investeringer til bl.a. veje og jernbaner.
Dansk Folkeparti er også en del af forligskredsen bag infrastrukturplanen og har bl.a. været med til at træffe beslutning om de vejprojekter, der er en del af infrastrukturplanen.
Der er ikke som led i infrastrukturplanen afsat midler til finansiering af en forbindelse over Randers Fjord, og min forståelse er, at en ny forbindelse over Randers Fjord har til formål at fjerne tung trafik og trængsel fra Randers by og aflaste den kommunale Randersbro.
Det er kommunerne, der har ansvaret for håndteringen af udbygningen af den kommunale vejkapacitet, og derfor er finansieringen af sådanne udbygninger som udgangspunkt også en kommunal opgave.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-11:
Tak for det.
Er ministeren indstillet på, at der i indeværende valgperiode afsættes penge til en fuldt statsligt finansieret forbindelse over Randers Fjord, der kan fjerne tung trafik og trængsel fra Randers by og aflaste Randersbro?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-11:
Jo, jeg er altid bekymret for, om vi kan opretholde de forskellige tilbud rundtomkring i landdistrikterne, og at vi også kan fastholde en bosætning i landdistrikterne.
Det er det, jeg hele tiden vil forfølge, men det skal også afvejes med, at vi også senere hen kan skaffe den arbejdskraft, vi har brug for, så vi kan give de tilbud, som danskerne fortjener, i hele landet.
Susie Jessen (DD), 2023-01-11:
De her pædagoguddannelser og læreruddannelser, de her velfærdsuddannelser, er vigtige for, at hele Danmark hænger sammen – det er vigtigt, at de ligger rundtomkring i landet.
Er ministeren ikke bekymret for, at det her vil gøre, at folk ikke har lyst til at etablere sig i landdistrikterne, at der bliver den her befolkning, der vandrer ind til byerne, og at der bliver tomme landsbyer rundtomkring, fordi man nu slækker på ambitionerne om at skabe et Danmark i bedre balance?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-11:
Jo, selvfølgelig er jeg meget optaget af sammenhængskraften i forhold til landdistrikterne, og der er det jo både vigtigt, at man har muligheden for at få uddannelse, når man bor i landdistrikterne, men også vigtigt, at man senere hen kan tiltrække arbejdskraft, så man rent faktisk også kan tilbyde de forskellige velfærdsydelser, som vi ønsker, i landdistrikterne
Og det er den balance, man skal sikre sig.
Susie Jessen (DD), 2023-01-11:
Jeg vil gerne lige følge op på det her med at flytte uddannelser ud.
Ministeren har selv tidligere på TV2 ØST sagt, at det er en rigtig god idé at få flere uddannelser flyttet ud i regionen.
Det er med til at sikre arbejdskraft og alle de her forskellige ting.
Er ministeren ikke bekymret for, at man stopper med at få de her velfærdsuddannelser ud til landdistrikterne, og at det simpelt hen vil gå ud over sammenhængskraften i landdistrikterne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-01-11:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Jeg har været ordfører på området for efterhånden nogle år siden, og det er jo en tilbagevendende ting – desværre – at ventetiderne er for lange.
Og der skal slet ikke herske nogen tvivl om, at jeg mener, det er uacceptabelt lang tid at gå at vente på at få en afgørelse.
Det er jo faktisk meningen, at vores velfærdssamfund skal være en hjælp.
Og jeg tror sådan set, at hvis man er i den modtagende ende her og skal gå og vente i 7 måneder på at få en afgørelse, opfatter jeg det nok mere som en snubletråd end som en decideret hjælp, fordi det er en uafklaret situation at stå i.
Jeg har ikke kunnet nå at afklare økonomien i det, men tænkte, at jeg alligevel vil tilkendegive et tilsagn om at undersøge, hvad det koster at få Ankestyrelsen til at lave en ordentlig praksisundersøgelse på det her område.
For selvfølgelig duer det ikke, at man skal gå og vente i så lang tid, og det synes jeg vi skal prøve at gå til.
Så jeg vil gerne give det tilsagn, at jeg prøver at finde ud af, hvad det koster.
Og herefter har jeg selvfølgelig også et ønske om at få sat det i gang.
Altså, hvorfor skal det være så ufattelig svært at have et barn med handicap i det her samfund?
Altså, hvorfor skal det være sådan, at man som forældre har en fornemmelse af at skulle løbe fra det ene kontor til det andet og skulle kæmpe for hver eneste bøjet femøre i forhold til de rettigheder, man egentlig har i serviceloven?
Sådan er det for en hel del af dem, som afspejler den stigning, der ligger i spørgsmålet om tabt arbejdsfortjeneste.
Og jeg vil også godt give tilsagn om, at det er noget af det, vi kommer til at kigge på som regering – altså hele den organisering, der er af handicapområdet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-01-11:
Jamen det, jeg blev stillet over for i valgkampen, var spørgsmålet om, hvorvidt jeg som minister skulle gå ind og pille ved den sagsbehandling, som foregik af den konkrete kvinde.
Og der kan jeg sige helt klart og utvetydigt, at jeg som udlændingeminister aldrig kommer til at sidde og rode med enkeltsager og sige, at fordi der er en, der har været i fjernsynet og har taget sig godt ud, så skal man give vedkommende en opholdstilladelse.
Det kommer til at foregå i Udlændingestyrelsen, i Flygtningenævnet og de andre relevante steder, og der kommer man til at rette sig efter lovgivningen, for alle er lige for loven.
Og hovedreglen i dansk flygtningepolitik – det, der oprindelig blev spurgt til i det her spørgsmål – er fuldstændig, som den hele tiden har været: Når man kommer som flygtning, kan man være her, indtil det land, man kommer fra, er sikkert igen, og så skal man vende hjem.
Peter Skaarup (DD), 2023-01-11:
Vil det sige, at regeringen, når den i regeringsgrundlaget skriver, at man vil lægge op til ændringer, ikke vil ændre noget?
Er det i virkeligheden det, ministeren står og siger her i Folketinget i dag?
For så har vi jo en ny situation.
Så vil regeringen ingenting gøre.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-01-11:
Jeg tror, spørgeren gør så lidt dårligere begavet, end spørgeren egentlig er, når det bliver stillet op på den her måde.
Det er sådan allerede i dag, at hvis man tager ophold på baggrund af erhvervsordningerne, kan man godt søge opholdstilladelse på baggrund af dem i stedet for at have eksempelvis opholdstilladelse på baggrund af asyl.
På samme måde vil man have mulighed for med de her uddannelsesordninger i den periode, hvor man uddanner sig til nogle erhverv, som man vil kunne få opholdstilladelse på baggrund af gennem erhvervsbeskæftigelsesordningerne, også at få opholdstilladelse.
Så der er ikke ændret noget i hovedprincippet.
Der er givet en mulighed for, at en relativt lille gruppe har mulighed for, hvis de tager en uddannelse, vi mangler uddannede fra i samfundet, så at få lov til at blive her, mens de tager den uddannelse, og selvfølgelig også bagefter, hvis de får et arbejde inden for det fag, at blive her via vores erhvervsordninger.
Susie Jessen (DD), 2023-01-11:
Tak for ordet.
Det kan også være, at ministeren gerne vil uddybe, hvad det er, regeringen mener, når man siger, at man vil håndtere problemet med, at unge kvinder fra Syrien har mistet deres opholdstilladelse, selv om de har vist, at de vil Danmark.
Betyder det her, at man vil begynde at lempe på hjemsendelsespolitikken og lade nogle blive her, fordi de har et arbejde?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-01-11:
Nej, allerede i dag er det sådan, at hvis man søger opholdstilladelse på baggrund af en erhvervsordning – hvis man eksempelvis tjener over 452.000 kr. om året, hvis man har et fag, som vi mangler, eksempelvis sygeplejersker og nogle typer af ingeniører og andre fag – kan man få opholdstilladelse på den baggrund.
Det er jo en anden type opholdstilladelse, end hvis man får asyl som flygtning.
Det er jo en opholdstilladelse, hvor man, hvis man ikke har jobbet længere, ikke længere har opholdstilladelse.
Det kan man allerede i dag; det er en mulighed; det har spørgerens tidligere parti også været med til at vedtage som lovgivning.
Det forlænger vi på den måde, at vi siger: Hvis man er ved at tage en uddannelse, der fører hen til et fag, som vi mangler, og som man vil få opholdstilladelse på baggrund af, har man mulighed for at gøre den uddannelse færdig og så få den opholdstilladelse.
Det synes jeg er en helt rimelig ting, og det ændrer ikke ved, at det er sådan, at man som flygtning i Danmark er her midlertidigt, og når ens land er sikkert, som f.eks. nogle dele af Syrien er, skal man selvfølgelig vende hjem til der, hvor man kom fra.
Susie Jessen (DD), 2023-01-11:
Så vil jeg egentlig gerne bare gøres klogere på, hvad formålet med den sætning i regeringsgrundlaget er.
Altså, hvad er det, man vil gøre anderledes, end man gør i dag, når man siger, at man vil håndtere problemet med de her syriske kvinder?
Ministeren har bl.a. i Berlingske kaldt sig minister for leverpostej, tørklæder og badeforhæng, og jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det er for nogle parametre, der spiller ind, når man viser, at man vil Danmark.
Hvad mener man helt konkret med det her?
Hvad er det helt konkret, man vil gøre?
Peter Skaarup (DD), 2023-01-11:
Tak for det, og tak til ministeren for besvarelserne.
Jeg har bare lige lyst til at læse det, som jeg læste op for ministeren lidt tidligere, op igen bare lige for at forstå helt, hvad det er, regeringen skriver i det her regeringsgrundlag.
Der sagde ministeren altså i valgkampen: »Jeg forstår godt, at de her enkeltsager vækker følelser, og at man kan have stor sympati for udlændinge, der ønsker at leve i Danmark ...
Når man er her som flygtning, så er man her midlertidigt.
Holder det stadig væk, minister, når man vil til at ændre lovgivningen, som jeg hører det, for mennesker, som faktisk skal vende tilbage til deres hjemland, men altså ifølge ministeren skal have lov til at blive her alligevel?