runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-01-13:
Godt nytår.
Mit spørgsmål til ministeren er: Er ministeren enig i, at det er afgørende for gymnasieelevernes retssikkerhed i forbindelse med optag i det videregående uddannelsessystem at gennemføre eksamener?
Problemet er jo, at vi har to nedlukninger: Først i foråret og nu her igen, desværre.
Og meldinger fra forskere i sektoren tegner et klart billede af, at det alt i alt har en stor konsekvens, når vi går virtuelt.
Det er jo så et særligt problem for de ældre årgange i folkeskolen og eleverne på ungdomsuddannelserne.
De kan få svært ved at nå at indhente det tabte, inden de skal videre i uddannelsessystemet, fordi de skal op til eksamen til sommer, hvor de fagligt er dårligt rustede.
Det er vigtigt at undgå det faglige efterslæb, og mit spørgsmål er: Er det afgørende for gymnasieelevernes retssikkerhed, at de får gennemført deres eksamener?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-13:
Der er ingen af de ting, ordføreren sagde, der ikke allerede står på bruttolisten.
Der er ikke taget stilling til, hvad det er, vi samlet set skal gøre endnu.
Det ville vi jo skulle gøre i fællesskab, så jeg tror sådan set, spørgeren ville blive temmelig fornærmet, hvis jeg bare sådan havde sat hak ved noget og sagt: Vi tager det der og det der.
Det mener jeg vi skal gøre i fællesskab, bredt.
Det, jeg forestiller mig, er, at vi dels får lavet bruttolisten længere med de idéer, som spørgeren og de andre ordførere kunne have, dels at vi begynder at kigge ind i, altså område for område, hvad vi gør med indskolingen, hvad vi gør med mellemtrinnet, hvad vi gør med udskolingen, og hvad gør vi med stx'erne, hhx'erne, htx'erne, eux'erne osv. derudad, altså simpelt hen får afdækket, hvor problemerne er, og så får sat gang i de forskellige, nu kalder ordføreren det for faglige hjælpepakker, og det kan man godt kalde dem.
Jeg er helt enig i det, jeg lytter mig til ordføreren mener med det.
Der er behov for, at vi indholdsmæssigt går til, hvordan vi får samlet op på børn og unge, som for nogles vedkommende jo har haf rigtig lang tid med nedlukning.
Det er i øvrigt ulige fordelt, alt efter hvor lang tid der lokalt har været lukket ned.
Den opgave skal vi tage på os, og det kommer vi til i fællesskab at bruge rigtig mange kræfter på i de her vintermåneder.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-01-13:
Kan vi så forvente, at der til mødet her på fredag fra ministerens side ligesom er lavet en overordnet kortlægning – nu bliver det kaldt en bruttoliste, men jeg tænker, at det sådan lidt er en kortlægning – af, hvor de faglige huller er, og hvor de største udfordringer, der har været på grund af den virtuelle undervisning, er, så man derfra kan gå ind og sige, hvad det så er, der skal til?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-13:
Nej, og det er jo, fordi man ikke kan lave en kortlægning af de faglige huller, når vi står midt i nedlukningen.
Og man kan sige, at vi jo har utrolig meget erfaring, i forhold til hvad vi havde i foråret.
Når jeg har tyet til internationale erfaringer, er det jo, fordi man andre steder har haft længere perioder med nedlukning, og derfor kan vi trække på de erfaringer.
Men man kan ikke kortlægge, hvad skolehullerne er, mens vi står i det.
For nuværende gælder restriktionerne frem til på søndag, og der er kæmpe forskel på, hvad det er for faglige huller, vi taler om, i forhold til om der kommer en forlængelse, og i givet fald hvor lang den kommer til at være.
Og derfor er det på nogle stræk det samme som i foråret, altså at der er nogle ting, vi ikke kan afdække
Til gengæld er der rigtig mange andre ting, vi kan afdække, og man kan sige, at lige nu kan vi jo glæde os over, at vi i sommer i fællesskab faktisk satte en undersøgelse af den første nedlukning i gang, for det betyder, at vi om relativt kort tid, dvs. inden for den næste måneds tid – altså lige om lidt – har færdige resultater af, hvad skolenedlukningen havde af konsekvenser på dansk jord, i en dansk kontekst, med danske elever, med den danske lærerstand.
Og det vil selvfølgelig gøre vores beslutningsproces utrolig meget nemmere.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-01-13:
Det er jo rigtig godt at høre, at ministeren allerede har fået lovning på, at der også er midler til at lukke de faglige huller, og så er der et godt, klart mandat til mødet på fredag.
Vi mener jo, at der nu er behov for faglige hjælpepakker.
Nu har der været økonomiske hjælpepakker, men der er brug for faglige hjælpepakker, for vi står til at tabe flere årgange på gulvet, hvis vi ikke sætter ind nu, og det vil, som ministeren siger, have langvarige konsekvenser.
Der er vi fuldstændig på linje.
Men er det med i ministerens overvejelser så simpelt hen at gennemføre ekstraundervisning, altså at gå ind at se, hvor de huller er, og så lave en plan for ekstraundervisning, f.eks. om lørdagen, eller hvis man alligevel ikke kan komme nogen steder i uge 7, kan man bruge uge 7, altså vinterferien?
Eller hvad er det, ministeren tænker om, hvordan vi skal dække de her faglige huller?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-13:
Jamen altså, jeg kunne jo godt stå her og fremlægge procesplaner, men det var, fordi spørgeren bad om en kortlægning af skolehullerne.
Det kan vi ikke, mens vi står i det.
Men selvfølgelig kan vi se på, hvad det er for nogle scenarier, vi kigger ind i.
Det er jo præcis det, Undervisningsministeriet har brugt tiden siden foråret på at lave, og det er også derfor, at det er et fuldstændig anderledes, et helt andet fundament, vi står på, i forhold til at træffe beslutninger, både hvad angår eksamener, og hvad angår skolehuller.
Altså, det er jo simpelt hen, fordi vi nu har prøvet det før, og det vil sige, at der er nogle erfaringer, vi kan trække på.
Det, jeg forestiller mig, er, at vi bruger et par gode, solide timer med hinanden på fredag og får lavet bruttolisten så lang som muligt.
Og jeg er overbevist om, at spørgeren kommer med mange gode idéer, for det plejer spørgeren at gøre, ud over dem, vi selv har lavet fra ministeriets side, og at vi så begynder systematisk at gå ind på de forskellige uddannelsesområder og ser på, hvordan vi får lukket skolehullerne.
Og så er der ikke tid til at komme med flere procesudredninger her, men jeg glæder mig til mødet på fredag.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-01-13:
Vi må vel have en eller anden form for scenarieplanlægning i forhold til nedlukningen, som man allerede på TV 2 News kan se nok fortsætter.
Altså, hvordan er det, ministeren har tænkt sig at planlægge det?
Vi er jo nødt til fremadrettet at se, hvad der er af nogle mulige konsekvenser, og hvornår vi må have en slutdato, i forhold til om vi skal aflyse eksamener, eller om vi ikke skal aflyse eksamener.
Altså, jeg er jo lidt nysgerrig på, hvad det er, ministeren tænker i forhold til planlægningen af det her.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-01-13:
Og hvad har ministeren og regeringen så gjort her for at planlægge i forhold til en coronabølge 2, som vi nu står over for, og netop i forhold til eksamener for vores unge mennesker?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-13:
Vi har jo et helt andet overblik i år.
På den måde var det et vanvittigt forår, fordi vi simpelt hen skulle finde på tingene, efterhånden som det skred derudad, og det vil jo sige, at vi nu er i kontakt med undervisningsministerier i Europa, simpelt hen for at høre, hvordan de har valgt at gribe det an, både i forhold til faglige huller, men også i forhold til eksamener.
De gør det jo forskelligt.
Der er nogle, der allerede nu har valgt at sige, at alle sommerens eksamener er aflyst, og andre steder har man faktisk valgt det omvendte og at sige, at alle sommerens eksamener gennemføres.
Det sidste har man bl.a. gjort i England, men der har man jo bl.a. også et fast pensum, og det vil sige, at man der bedre kan tage sådan nogle klodser ud, end vi kan, i hvert fald i forhold til afgangsprøverne i Danmark.
Så man har valgt at gøre det på forskellige måder, og det vil sige, at vores forberedelse nu er en fuldstændig anden, end den var, da vi stod i samme situation sidste år, og det vil også afspejle sig på fredagens møde, som vi skal have med hinanden.
For bare den tekniske gennemgang, vi kommer til at kunne give over for Folketingets partier, er jo simpelt hen på en helt anden planet i forhold til det, som vi stod i i foråret, og heldigvis for det.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-01-13:
Men er det, jeg hører, så, at det er ministerens målsætning, at vi skal gennemføre eksamenerne til sommer?
Der mener jeg da, det er realistisk, at vi på baggrund af det, vi har lært, på baggrund af at man er bedre forberedt nu, så kan gennemføre eksamenerne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-13:
Det ville jeg så utrolig gerne bare kunne sige ja eller nej til.
Altså, først og fremmest er der ikke meldt noget ud endnu, i forhold til hvor længe nedlukningen kommer til at vare.
Lige nu gælder den frem til på søndag, og det vil sige, at jeg hverken mener, at man kan svare ja eller nej på det spørgsmål, før vi ved, hvad det lidt længere perspektiv er.
Det har vi sat et par timer af til at skulle drøfte med hinanden på fredag, og det mener jeg sådan set er en vigtig del af billedet.
For vi står forskellige steder i forhold til det med eksamener på tværs af Folketingets partier, og derfor er der altid en utrolig stor nytte af at høre de forskellige perspektiver, inden man begynder at lægge sig fast.
Så jeg mener, at det sådan rent tidsmæssigt, lige på den her onsdag, simpelt hen er for tidligt at sige et klart ja eller nej.
Men på spørgsmålet om, hvorvidt de kommer op på fuldstændig almindelige vilkår, som om der overhovedet ikke havde været corona, vil jeg sige: Nej, selvfølgelig ikke.
Og det forestiller jeg mig heller ikke at Konservative kunne tænke sig at de gjorde.
For selvfølgelig må man tage højde for, at de ikke har kunnet være igennem de samme emner som ellers, og at fjernundervisning er noget andet end klasseundervisning.
Så må vi jo finde vores vej frem, i forhold til hvordan vi får balanceret, at de har behov for at blive trænet i at gå til eksamen, og omvendt tage højde for, at det altså har været coronatid, og det vil sige, at vi skal finde en eller anden variant imellem de hensyn.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-01-13:
Nu spurgte jeg, om det ligesom var en målsætning.
Nogle lande har meldt ud allerede nu, at de vil aflyse eksamener, og nogle siger, at de vil gå ind og prøve at lade dem tage så mange eksamener som muligt.
Så jeg er jo lidt nysgerrig på at høre: Hvad er ligesom ministerens ambition?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-13:
En målsætning er faktisk noget, som jeg forbinder med sådan noget, hvor man har en ideologi, altså f.eks. at jeg rigtig gerne vil sørge for, at der er færre udsatte børn, og at flere af dem kommer igennem og får en 9.-klasseeksamen.
Det er en målsætning for mig.
Her er taler vi om en global pandemi og om krisehåndtering.
Det er der ufattelig lidt ideologi i efter min bedste overbevisning, og det vil sige, at målsætningen her er at få flest tænkelige børn og unge igennem det her på den bedst mulige vis.
Det er det, der er målsætningen – straight forward – og det vil sige, at jeg håber på, at vi får så normalt et skoleår som muligt.
Det ville jo være helt vanvittigt, og det vil jo sige, at jeg normalt hylder, at vi har både karakterer og eksamener, og at man får afsluttet på ordentlig vis.
Men det er jo fuldstændig urealistisk, når vi står midt i en global pandemi, bare at sige, at alt skal være som normalt.
Det kommer det ikke til, og det gjorde det heller ikke sidste år, og jeg tror faktisk, at vi får lavet endnu bedre løsninger i år.
For nu har vi prøvet det en gang før.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-01-13:
Mit spørgsmål er forbundet til det forrige spørgsmål, og det er: Hvilke konkrete initiativer vil ministeren iværksætte for at modvirke gymnasieelevernes faglige efterslæb og for at sikre, at deres eksamener kan gennemføres til sommer?
Marie Bjerre (V), 2021-01-13:
Tak for det.
Ministeren vil ikke svare på, hvad det betyder, at det er lige på trapperne, altså om det betyder, at det kommer i den her måned, eller at det kommer inden sommerferien, eller at det kommer i slutningen af året.
Jeg hører, at ministeren til gengæld har lavet noget på udspillet og i hvert fald har inddraget interessenter, og så kunne jeg da godt tænke mig at høre: Hvorfor er ordførerne ikke blevet inddraget i det?
Jeg synes sådan set, når vi står hernede og har den offentlige debat, at offentligheden skal have at vide, at vi overhovedet ikke er blevet inddraget i den proces.
Hvad har man haft af inddragelse af interessenter, og hvorfor – ikke mindst – har man ikke inddraget ordførerne i det arbejde?
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Jamen jeg vælger som sagt at tage Venstres utålmodighed som et ganske positivt tegn i forhold til de forhandlinger, vi står over for.
Nu er der så også sammen med finanslovspartierne sikret finansiering på finansloven, og dermed ved jeg også, at der for dem er en stor forpligtelse til den her dagsorden.
Og jeg vælger at tage med mig herfra i dag, at Venstre også føler et ansvar for, at vi skal gøre det grundliggende bedre som samfund for de mest udsatte børn.
Marie Bjerre (V), 2021-01-13:
Tak for det.
Mener regeringen, at den har gjort nok det sidste år for at sikre bedre vilkår for udsatte børn, sådan som statsministeren i sin nytårstale den 1. januar 2020 annoncerede at regeringen ville?
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Tak for det.
Coronapandemien har betydet, at vi igennem det meste af et år har stået i en meget særlig situation, hvor den vigtigste opgave for regeringen har været at bringe os så godt som muligt gennem krisen.
I det arbejde har vi fra regeringens side sammen med Folketingets partier haft et særligt fokus på, at der bliver taget godt hånd om de mest sårbare i vores samfund, ikke mindst udsatte børn og unge, fordi vi ved, at børn og unge, som i forvejen har meget at kæmpe med, har haft en særlig hård tid.
Derfor har vi opretholdt socialområdet som en kritisk funktion hele vejen igennem.
Vi har løbende lavet retningslinjer m.m., så socialt arbejde har kunnet udføres på sundhedsmæssigt forsvarlig vis.
Coronaen har været rigtig hård for udsatte børn og deres familier, og derfor har vi jo også i fællesskab taget en lang række initiativer, der skal hjælpe sårbare børn og unge godt igennem coronakrisen.
Jeg behøver ikke at nævne dem for spørgeren, for jeg tror, at spørgeren har været med til at forhandle dem alle sammen: børnepakker til civilsamfundet, partnerskab på børneområdet, ferielejre, sommerferiehjælp, aktiviteter, håndsrækning til julen og indsatser, der bekæmper ensomhed.
Ud over det har vi, som jeg også redegjorde for under tidligere spørgsmål, taget andre væsentlige initiativer på området, bl.a. ændrede refusionsregler i udligningsreformen; iværksættelse af en ambitiøs evaluering af det specialiserede socialområde, så vi kan sikre den rette hjælp til de udsatte børn og unge, som er på vores opholdssteder og døgninstitutioner; igangsættelse af en 10-årsplan for psykiatrien med et særligt fokus på børn og unge.
Så har vi jo i forbindelse med reserven i fællesskab også iværksat en lang række rigtig gode initiativer i forbindelse med udsatte børn og unge, altså reserven til foranstaltninger på social-, sundheds- og arbejdsmarkedsområdet.
Bl.a. er der afsat knap 40 mio. kr. til et videncenter om børneinddragelse og udsatte børns liv.
Vi har givet et løft til plejefamiliernes efteruddannelse, altså med midler hertil.
Ud over det har vi så arbejdet på det ambitiøse udspil, som er lige på trapperne, og som jeg glæder mig til at præsentere for Folketingets partier, og som jeg er glad for at høre at Venstre ser så meget frem til.
Marie Bjerre (V), 2021-01-13:
Ministeren svarede ikke rigtig på vores sidste spørgsmål om, hvornår man ville lancere udspillet til barnets lov – kun at man har afsat penge til det.
Og ministeren ville ikke engang svare på, hvornår det her udspil så kommer, eller løfte sløret for indholdet.
Vi får nu et svar om, hvad man generelt har gjort for børn og unge og for ensomme.
Men det her handler jo om, hvad man har gjort for de allermest udsatte børn, for de anbragte børn.
Når jeg nu spørger om det her, er det jo, fordi der er store udfordringer med vilkårene for udsatte børn og deres familier, og endnu større er udfordringerne rent faktisk med at få gjort en forskel, en reel forskel, for de her børn.
For på trods af de gode intentioner, og på trods af hvad vi også har gjort under den borgerlige regering, så løfter vi det ikke godt nok.
Der har været alt for mange sager det sidste års tid, hvor børn og deres familier ikke behandles godt nok; hvor børn oplever for mange skift; hvor forældre ikke synes, at de får nok hjælp og støtte.
Og vi fik set flere sager i pressen.
Det skinner jo nok igennem i spørgsmålet her, at vi ikke mener, at regeringen har gjort nok – og slet ikke, når man tænker på, at regeringen har markedsført sig på, at man ville gøre mere for anbragte børn.
Og derfor vil jeg også med det, ministeren nu lister op, som jo ikke rigtig handler særlig meget om anbragte børn, udsatte børn – jo, der er nogle enkelte initiativer, bl.a. at vi har styrket plejefamilierne, hvilket var en klar prioritet for Venstre i reserveforhandlingerne – sige, at der jo ikke er gjort særlig meget det sidste års tid.
Man forledes næsten til at spørge: Er der overhovedet gjort noget, der vil ændre vilkårene for anbragte børn?
Synes regeringen selv, at det er godt nok?
Kan vi forvente noget mere?
Har vi haft for høje forventninger?
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Jeg er ikke enig i, at det, der er gjort, ikke er godt nok.
Jeg tror faktisk, at danskerne ville kigge både forundrede og skuffede på regeringen, hvis vi havde fraprioriteret den vigtige opgave at skærme de allermest sårbare børn og familier igennem den her coronakrise.
Det har vi jo brugt tiden på, når vi har forhandlet alle de forskellige politiske aftaler, og når vi har opretholdt socialområdet som kritisk funktion og fulgt området meget tæt med vejledninger og bekendtgørelser osv. i forhold til de aktører derude, som hjælper de her børn hver eneste dag.
Marie Bjerre (V), 2021-01-13:
Det er rigtig godt, at man har lavet de tiltag, generelt, for børn og unge, som vi i Venstre har været med til at lave; Venstre har været med i de forhandlinger.
Jeg spørger jo specifikt til vilkårene for anbragte børn.
Der er en masse børn, som ikke har det godt nok i Danmark, og hvor vi ikke løfter den sociale mobilitet godt nok.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge, om ministeren helt ærligt synes, at regeringen har gjort det godt nok for anbragte børn, og om man vil gøre mere i løbet af det her år – særlig i betragtning af at man jo har markedsført Socialdemokratiet på, at man ville gøre noget for udsatte børn og anbragte børn.
Og der har jo ikke været noget for den målgruppe.
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Det er simpelt hen forkert, hvad Venstres ordfører står og siger.
Jeg ville gerne se, hvordan Venstre ville have hevet regeringen i salen, hvis man havde lukket øjnene og ikke brugt tiden på de udsatte for at være færdig med et udspil 3-4 måneder tidligere
, hvis det er det, Venstre efterspørger.
Det hører jeg ikke, og det håber jeg heller ikke.
Det her udspil kommer, og det vil medføre nogle af de grundlæggende forandringer, som der jo også var brug for, da Venstre havde regeringsmagten og det her ikke var noget, der optog Venstre helt så meget.
Altså, ud over den meget lange række af politiske aftaler, vi har lavet for at holde hånden under de mest udsatte børn og sårbare familier under corona, så har vi også ud over at arbejde med at kvalificere det udspil til barnets lov, der snart kommer, jo lavet forskellige aftaler og igen faktisk også med Venstre; først en udligningsaftale, som ændrede på refusionsreglerne, så det ikke er sådan, at de dyreste børnesager rammer de kommuner, der f.eks. har store flokke af søskende, der bør anbringes hårdt.
Så vi holder hånden stærkere under de kommuner, der står med de største udfordringer, og i finanslovsaftalen var en del af reserven jo også en lang række af initiativer for udsatte børn, så der er også sket noget i det forgangne år.
Karen Ellemann (V), 2021-01-13:
Snart klar!
Så svaret er: Det er snart klar.
Det er jo bare nogle gange svært at skulle finde den her tålmodighed frem, når man først i en lang valgkamp har haft mange gode debatter og diskussioner om, hvad det egentlig er, der skal til, og hvad det egentlig er, der mangler, og så være vidne til, hvordan man på store, glittede, flerfarvede annoncer alle steder på billboards ude i det offentlige rum lancerer sig selv som dem, der virkelig kerer sig om børn, som har vanskelige vilkår.
Men når det så kommer til stykket, og når vi gerne vil have substansen på bordet og rent faktisk vil sidde og diskutere de konkrete paragraffer, der skal ændres, så er regeringen tavs.
Så hvad kommer der til at stå i de lovforslag, som vi skal forhandle?
Magnus Heunicke (S), 2021-01-13:
Jeg er meget, meget tilfreds med, at der bliver læst op af vores valgoplæg her i Folketingssalen.
Det er jo min arbejdsliste.
Ud over de ting, der kommer uforudset, er det jo simpelt hen det, jeg skal arbejde hen imod, og jeg skal kunne levere og sætte tegn ved hvert eneste punkt af de ting, som vi konkret har sagt til danskerne.
Det er der to årsager til: Den ene er, fordi vi har lovet det, og den anden er, fordi vi synes, det er vigtigt.
Jeg er glad for, at Dansk Folkeparti også synes, at det er vigtigt, og derfor ser jeg frem til en drøftelse, når vi skal forhandle sundhedsreformen.
Det kan jo være et af de store elementer, som kan få den til at virke og få den til at blive en bred aftale med mange partier, således at det også er en sundhedsreform, som reelt kommer ud at virke i virkeligheden.
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Regeringen har i det forgangne år først og fremmest haft fokus på at håndtere coronakrisen.
Det har været en stor og meget vigtig opgave, og for mig som socialminister har det først og fremmest handlet om at beskytte de sårbare borgere under nedlukningerne, ikke mindst de udsatte børn og familier, som har været særlig hårdt ramt af mange af de forandringer, vi har måttet acceptere at leve med i vores hverdag.
Det er klart, at når fokus er på at håndtere en ekstraordinær krise, en global pandemi og de konsekvenser, den medfører, så er der andre ting, der ikke bliver helt, som man havde planlagt.
Det har bl.a. betydet, at regeringens udspil »Børnene Først«, som barnets lov er en del af, er blevet forsinket.
Men det har ikke ændret på regeringens ambitioner om at styrke området for udsatte og anbragte børn for unge.
Vi mener, at der er alt for mange børn i Danmark, der ikke får den rette hjælp i tide.
Vi skal sætte tidligere ind og hjælpe børnene bedre.
Derfor har regeringen i det seneste år parallelt med håndteringen af coronapandemien inddraget centrale interessenter i udviklingen af en politik, der kan give alle børn en tryg barndom.
Og derfor har regeringen og partierne bag finansloven for 2021 afsat i alt 1,4 mia. kr. i 2021-2024, som skal sætte børnene først.
Vi forventer at lancere regeringens udspil inden længe, og jeg ser meget frem til at drøfte de konkrete initiativer med partierne.