runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Laura Lindahl (LA), 2017-05-11:
Altså, jeg har svært ved at forstå, at retten til en permanent ydelse skulle få flere til at gå i arbejde, men jeg har ikke talt med organisationerne, og jeg vil da meget gerne blive klogere, med hensyn til hvad trygheden kan gøre, for det må jo være den, det drejer sig om.
Og hvis nu trygheden kan etableres, ved at man er klar over, hvad reglerne er, og hvor langt man kan gå, altså hvor meget arbejde man kan tage, og hvornår man er i risikozonen for at få fjernet sit forsørgelsesgrundlag, så kan det jo være, at den tryghed er nok.
Tryghed behøver ikke bare at være en ret til en livslang, permanent førtidspension.
Tryghed kan jo være mange ting, og lad os se på, hvordan vi ellers kan give tryghed.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-05-11:
Jeg synes, det er så prisværdigt netop at tage diskussionen herfra, og det kunne man så i øvrigt brede ud til en masse forskellige ting i vores samfund.
Der er jo både noget princip og noget politisk retning og måske endda noget ideologi i det.
Det er sjældent, at jeg trækker de ting op af tasken, men det tror jeg der er.
For mig i Radikale Venstre er det helt grundlæggende spørgsmål, hvad der virker bedst.
Hvordan får vi det mest dynamiske samfund, hvor flest mennesker synes, at de kan bidrage?
Det handler selvfølgelig både om de mennesker, som har udfordringer og er på offentlig forsørgelse, men ønsker at komme til at arbejde nogle timer, men det handler også om alle andre.
Hvad er det for en opfattelse, man har af, hvilket samfund der bedst gør, at man også selv føler, at det er retfærdigt, og at man bidrager med f.eks. sine skattekroner?
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-11:
De har jo faktisk muligheden i dag, hvis man kan se, at de gerne vil tættere på arbejdsmarkedet, for at komme ind på det her.
Hvis det så viser sig, at de ikke kan, kan de få førtidspensionen tilbage igen uden at skulle igennem hele den her mølle.
Jeg tror simpelt hen, hvad også ministeren var inde på, at det er et spørgsmål om, at give en bedre oplysning til de her mennesker – aktørerne, kommunerne, eller hvad ved jeg – så de er klar over, at den her mulighed er der.
For mange af dem, som hr. Torsten Gejl snakker om, tror jeg måske kunne bruge det her og komme ind under de her regler om hvilende pension, og hvis det viste sig, at de kunne, er jeg ikke et sekund i tvivl om, at det måske var vejen frem for dem.
For vi er jo enige om, at hvis de kan komme ind på arbejdsmarkedet, er det bedst for dem, og så skal vi forsøge.
Og der mener jeg, at vi har en ordning her, der kan gøre det.
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-11:
Vi er enige om, at der er nogle, der bliver bedre efter at have fået deres førtidspension.
Det kan godt være, det tager nogle år, det gør det oftest, men det der med, at man får fred og ro og behandling, betyder jo, at der er nogle, der bliver bedre.
Der er mange, i hvert fald i de organisationer, der repræsenterer førtidspensionister, og som vi har talt med, som siger, at folk er hunderæd for at vise noget som helst initiativ.
Det har taget dem så lang tid at få den her førtidspension, og de er meget uklare på, om de får den frakendt, hvis de viser initiativ.
Har ordføreren ideer til eller forslag om, hvordan i alverden vi skal få dem her, som mod forventning har fået det bedre, tilbage, så de kan komme ind i fællesskabet?
Villum Christensen (LA), 2017-05-11:
Tak for det.
Det tror jeg de fleste ved.
Derfor kan vi også støtte det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, som vi behandler i dag.
Som vi har hørt det her fra talerstolen, medfører det nemlig en del administrative opgaver i kommunerne, når borgerne bliver tildelt den her midlertidige fritagelse for Digital Post: Der skal sendes orienteringsbrev ud, når fritagelsen udløber, og sagerne skal behandles alle mulige steder.
Og så skaber det naturligvis en del forvirring og usikkerhed hos den enkelte borger, som ikke altid har klarhed over forløbet, altså hvor man er henne i processen, og hvorvidt fritagelsen skal fornyes eller ej.
Det kan vi ikke være bekendt.
Når det så sammenholdes med det faktum, at langt de fleste af de borgere, som oprindelig fik midlertidig fritagelse, i dag er blevet tildelt en tidsubegrænset fritagelse, giver det rigtig god mening at fjerne den mulighed, så alle fritagelser fremover bliver tidsubegrænset.
Derfor kan vi støtte forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Enhedslisten vil da også varmt støtte det her forslag.
Vi har jo en anden grundholdning til det end de fleste andre partier i Folketinget.
Vi mener nemlig, at det her med digital post ikke skulle være tvang, men at det skulle være noget, borgerne tilmeldte sig, og vi kan jo sige – ikke for at ødelægge den gode stemning, men sådan lidt drilleri kan man jo godt komme af sted med – at man, hvis man havde valgt den tilgang til det, så ikke havde haft de her problemer.
Så havde man været sikker på, at de borgere, der tilmeldte sig Digital Post, også var nogle, der vidste, hvad det drejede sig om, og som ville benytte sig af det.
Men med den lille pille synes vi, at det er et rigtig godt forslag, så tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-05-11:
Jeg er meget enig med ministeren og også med den socialdemokratiske ordfører i, at det er et rigtig godt forslag, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Vi har et samfund, hvor vi virkelig har taget digitaliseringen til os og høster frugterne af den.
Det er i forhold til at sikre borgerne en bedre service og en hurtigere service, men selvfølgelig også på en måde, så de folk, der ikke er i stand til at bruge teknologien, skal have mulighed for at vælge den fra.
Jeg synes, det giver rigtig god mening, at vi har de muligheder for, at en borger, der ikke er fortrolig med it, hvis man lever op til forskellige krav, selvfølgelig kan framelde sig.
Og jeg er meget enig i, at det er bøvlet, at man skal genansøge hvert andet år, hvis man har valgt at få en midlertidig fritagelse for digital post.
Derfor er vi i Venstre enige, og vi støtter forslaget.
Det gør det lettere for de borgere, der har frameldt det, at de ikke skal bøvle med at genansøge.
Det frigør sådan set også ressourcer i den offentlige sektor, at man ikke skal stå og behandle de her ansøgninger fra folk, for erfaringen viser, at de samme ansøgninger går igen, og at de alligevel vil genansøge.
Og synes man, at man har været på it-kursus og nu er blevet fortrolig med it, kan man altid tilmelde sig digital post. Så det er et rigtig godt forslag, som understreger, at vi er en nation, der er rigtig god til digitalisering.
De borgere, der så har problemer med det, tager vi selvfølgelig hensyn til.
Og så er der ingen grund til, at det skal være så bøvlet og bureaukratisk.
Sophie Løhde (V), 2017-05-11:
Så skal jeg forsøge at præcisere det yderligere, for det er jo ikke sådan, at man ikke følger med på det her område.
Jeg vil også grundlæggende slå fast, at Digital Post har været og er en kæmpe stor succes.
Der er i dag godt og vel de her ca. 30.000 midlertidige fritagelser tilbage.
Aldersmæssigt vedrører lidt over halvdelen af dem borgere mellem 45 og 75 år, og kun ca. 10 pct. er over 75 år.
Så ved vi også, at omkring 90 pct. af de tilmeldte borgere har tilmeldt sig med en e-mailadresse eller et mobil-nr., hvortil de modtager en besked, der tikker ind, og som de kan læse, hvis der ankommer en ny meddelelse i Digital Post, så de derved bliver mindet om, at der er ny post i Digital Post.
Ifølge de seneste tal er det kun 4,2 pct. af de tilmeldte borgere, som i slutningen af februar måned havde modtaget digital post inden for de seneste 6 måneder uden at have været logget ind på systemet i perioden.
Dertil hører jo, at der kan være mange forskellige årsager til det.
I tiden med fysiske breve fra det offentlige var det nok heller ikke al post, der blev læst.
Man kan jo også forestille sig, at det ikke er alle, der hele tiden sørger for at gå ind og læse sin lønseddel eller pensionsmeddelelser, og det er jo i sidste ende folks eget valg.
Jeg ved ikke, om ordføreren selv sørger for altid at gå ind og læse den seneste lønseddel.
Magnus Heunicke (S), 2017-05-11:
Det er klart, og man må jo sige, at det faktisk er lykkedes at håndtere det her – som jeg kan vurdere det – tilfredsstillende i forhold til at give tilladelserne på trods af den skepsis, der var i forbindelse med det midlertidige, som vi taler om her.
Når man ser det system, som ministeren nu er minister for, kan man af og til spekulere over, om der er nogen, der tjekker op på det.
Nu har vi så et forslag fra Dansk Folkeparti, som jeg synes det er rigtig godt ministeren støtter.
Vi har en situation, hvor 22.000 automatisk blev tilmeldt Digital Post i efteråret, men det er jo lidt omsonst, hvis det virkelig er sådan, at ingen har tjekket posten.
Tidligere var de lykkelig fri for at skulle gøre det, men ingen har tjekket op på, om de faktisk overhovedet har gjort det.
Min tese er, at det har de formentlig ikke, og det vil sige, at folk faldt igennem og fik ikke svaret på vigtige henvendelser fra det offentlige.
Så jeg synes, det er så godt, vi fik gjort det her.
Men der bør være nogle advarselslamper, der lyser, når systemet ikke tjekker op på, om de mennesker, som røg ud af den midlertidige ordning, overhovedet har gjort brug af at logge ind.
Sophie Løhde (V), 2017-05-11:
Man har jo mulighed for løbende at se, hvornår nogen har været aktiv, men selvfølgelig ikke for at gå ind og se, hvilke poster borgerne sidder og læser eller ikke læser.
Hvis der så måtte være en borger derude, som måtte mene, at vedkommende også burde have en permanent fritagelse, og som ikke har fået forlænget sin tidligere fritagelse, så er vedkommende jo velkommen til ansøge om det.
Det kræver, at man lever op til en række kriterier, som der er opstillet, og som også betyder, at personer som f.eks. spørgeren i sin nuværende fysiske tilstand, så vidt jeg kan se, på nuværende tidspunkt aldrig nogen sinde kunne blive indehaver af en fritagelse.
Det kræver, at man lever op til de pågældende kriterier.
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-11:
Mange tak.
Jeg har egentlig indtil nu være lidt tøvende omkring det her, for jeg har i nogen grad tænkt, at folk selv skulle have den frihed til at vælge den her midlertidige løsning, så jeg havde tænkt mig, at jeg ville lytte rigtig godt efter, hvad der skete i dag.
Og jeg synes faktisk, det er nogle fremragende argumenter, der kommer på bordet.
Fordelen ved at lade folk vælge selv bliver mindre og mindre, efterhånden som debatten skrider frem.
Der er for mange ulemper i det, for meget administration i det, der er for meget forvirring, det skaber for meget forvirring, og der er egentlig også for lille et behov.
Så jeg synes, det har været en klog debat, og jeg vil på baggrund af den anbefale min gruppe, at vi stemmer ja til det her.
Magnus Heunicke (S), 2017-05-11:
Tak til ministeren for den positive tilgang til det.
Der har været stillet et spørgsmål i Folketinget til det før jul, hvor det var den daværende finansminister, der svarede på, hvor mange der den 1. november 2016 stod i den situation, at deres midlertidige fritagelse udløb.
Svaret var, at det var 133.000 – og de fleste af dem fik så forlænget deres midlertidige fritagelse.
Men 22.000 af dem gjorde det af en eller anden grund altså ikke, og der sagde ministeren så, at de ville få tilsendt et brev om, at de nu var automatisk tilmeldt den digitale postkasse.
Er der lavet nogen som helst form for undersøgelse af, om de så også har logget ind på den?
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-11:
I Det Radikale Venstre har vi været meget i tvivl om det her lovforslag, fordi det var svært for os at gennemskue, hvem det egentlig er, der kommer på den her midlertidige ordning for at være undtaget Digital Post
Der er en lang række kriterier for at kunne blive permanent fritaget, så vi var egentlig af den opfattelse, at det ikke kunne være særlig mange mennesker.
Men det korte af det lange er, at vi er nået frem til, at vi ikke vil piske de her 30.000 mennesker til at skulle over på Digital Post, og vi synes også, at ministeren er kommet med nogle fornuftige argumenter.
Det er også et stort bureaukrati at skulle sætte op hele tiden at skulle vurdere, om nogen må blive midlertidigt undtaget, og om de skal over på Digital Post senere.
Så vi vil også gerne stemme for beslutningsforslaget og sige, at de her mennesker får lov til at blive permanent undtaget for Digital Post.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-11:
Det er supervigtigt for Socialdemokratiet, at man, hvis ens arbejdsevne er så væsentligt nedsat, at det forventes, at det er varigt, selvfølgelig skal kunne tilkendes en førtidspension.
Det er vigtigt at give de her mennesker en sikkerhed i deres forsørgelse, så de kan få ro til sig selv og bruge den fred, som de nu har brug for i den situation, de står i.
Jeg tror også på, at alle mennesker har bedst af at have en tilknytning til arbejdsmarkedet, hvis de kan holde til det.
Det at have noget at stå op til, at være en del af et fællesskab på arbejdspladsen, at have kollegaer og føle, at man gør en forskel, tror jeg er supervigtigt for os mennesker.
Men det er klart, at det ikke må gøre en mere syg, og kan man slet ikke arbejde, skal man selvfølgelig ikke.
Derfor er det også rigtig godt med den måde, som førtidspensionen er lavet på, og det vil sige, at hvis man aldrig kommer i bedring og ikke kommer til at få en forbedret arbejdsevne, forbliver man på førtidspension.
Men hvis man får det bedre, hvad der i øvrigt sker for ret få mennesker, hvorfor skal man så ikke have muligheden for at komme i arbejde?
Denne forbedring skal dog være så stor, at man kan være rimelig selvforsørgende, og her snakker vi jo ikke, som ministeren sagde, om meget få timer.
Her har man så muligheden for en hvilende førtidspension, hvor man kan komme tilbage på førtidspension igen med det samme, hvis det ikke på en tilfredsstillende måde lykkes at komme ud på arbejdsmarkedet og man får det rigtig skidt med det.
Enhedslisten og Alternativet vil have, at tildelingen af førtidspension skal være en permanent rettighed, som kommunerne ikke kan frakende førtidspensionister.
For det første forstår jeg ikke, hvorfor mennesker skal være på denne ordning, hvis de kan arbejde så meget, at de kan være selvforsørgende.
For det andet kunne det være ret interessant at høre, om de mennesker, som rent faktisk er kommet fra førtidspension og i arbejde, ikke er meget tilfredse med det.
Omvendt kan jeg faktisk heller ikke vide, om der rent faktisk er dårlige eksempler på det her område, som hr. Torsten Gejl sagde, og at der er nogle, der er kommet i klemme.
Det har vi jo, må man sige, set før i det her system ude i kommunerne.
Men da vi nu skal evaluere denne ordning og senere tage en snak om det i forligskredsen, forventer jeg også, at de her ting vil komme frem, hvis der er et problem.
Så med disse ord støtter vi ikke forslaget, men jeg vil da igen godt rose de to partier for at tage debatten, for den er altid supervigtig.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-11:
Nu brugte jeg jo en del kræfter på at forklare forskellen mellem den gamle ordning og så det, som der er et politisk flertal for i forhold til det nye regelsæt.
Så der er jo en forskel på, hvordan man nu bliver stillet fremadrettet, og hvordan det var før 2003.
Men jeg tror, at jeg må bede Finn Sørensen om helt præcis at stille det spørgsmål på skrift, for jeg er sådan set blevet forvirret på et højere plan, da jeg jo tidligere havde en dialog med hr. Torsten Gejl, hvor jeg troede, at jeg forstod, hvad forslaget gik ud på, og det var sådan set det, jeg svarede Torsten Gejl på.
Det kan være, at jeg har misforstået det, men det ændrer i hvert fald ikke på regeringens holdning, nemlig at vi er imod beslutningsforslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Det er da muligt, at jeg så ikke har forstået hele ministerens fremlæggelse, men jeg forstod det bare på den måde, at ministeren henviste til, at der jo findes en mulighed for at gøre sin førtidspensionen hvilende.
Hvis vi kigger på reglerne for dem, der har førtidspension fra før 2003, kan vi se, at det ikke, hvis man gør det, kan medføre, at førtidspensionen bliver frakendt, som jeg forstår de regler.
Men nu taler vi om reglerne efter 2003.
Det er klart, at hvis muligheden er der i loven i forvejen, er der jo ingen grund til at fastholde forslaget, så derfor spørger jeg bare ministeren: Hvad er forskellen mellem gældende lov for den gruppe, vi taler om, og så det forslag, som vi er med til at fremsætte?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-11:
Det synes jeg sådan set jeg meget udførligt har gjort rede for i min besvarelse på 5-7 minutter, hvor jeg gennemgik, hvorfor jeg synes, at det, som Enhedslisten og Alternativet har lagt op til i deres forslag, er forkert.
Så jeg forstår simpelt hen ikke spørgsmålet.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-11:
Det er lidt i samme boldgade som det, hr. Bent Bøgsted spørger om.
For ministeren fremstiller det i sin tale, som om muligheden allerede findes i loven, fordi man kan gøre sin førtidspensionen hvilende.
Så vil jeg bare spørge ministeren
: Hvad er så forskellen mellem de nuværende regler – og nu taler vi selvfølgelig om førtidspensionister, der er blevet tilkendt førtidspension efter 2003 – og det beslutningsforslag, som Enhedslisten og Alternativet har fremsat?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-11:
Jeg tror, at jeg på baggrund af det skal skrive et lidt mere uddybende notat om hvilende pension, og hvordan og hvorledes mulighederne og rettighederne er der, for netop også at imødekomme både den del, som handler om fleksjob, men for den sags skyld også det, som hr. Torsten Gejl sagde, nemlig at man også kan bruge det til måske at få en mere opdateret viden.
Så kan jeg jo også i den forbindelse overveje – og det kan man også gøre under udvalgsbehandlingen – at se på, hvordan vi mere offensivt kan få forklaret de her regler.
For der er da nok ikke nogen tvivl om, at der stadig væk kan være problemer med forståelsen og fortolkningen af de her regler, og jeg har jo samme interesse i, at flest mulige mennesker, der kan bidrage, ikke er bange for at bidrage, men at de gør det.
Og så skal de selvfølgelig kende det regelsæt, hvorunder de, om jeg så må sige, opererer.
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-11:
Mit spørgsmål til ministeren går måske mere på forståelsen, for jeg er blevet stillet spørgsmål af en, der er blevet tilkendt førtidspension efter de nye regler fra 2013, hvor de trådte i kraft.
Det handler om det med at gøre pensionen hvilende.
Han har fået at vide, at hvis han vil godkendes til fleksjob i stedet for førtidspension, så kan han risikere at miste førtidspensionen, inden han måske er blevet godkendt til fleksjob.
Er der ikke mulighed for, at ministeren måske kan sende et notat over og beskrive, hvilke muligheder man har som førtidspensionist for at blive godkendt til et fleksjob, så man kan komme tilbage på arbejdsmarkedet?
Jeg forventer ikke, at ministeren kan svare på det her og nu, men at han kan sende et notat over og beskrive, hvilke rettigheder der er.
For hvis de går og er bange for at miste førtidspensionen, hvis det kikser med fleksjobbet og deslige, så går de måske ikke i gang med at prøve at komme ud på arbejdsmarkedet.
Og der er nogle, der får det bedre, når de får lidt ro.
Kunne ministeren beskrive, hvilke muligheder der er for at gå fra førtidspension og så over til fleksjob og blive godkendt til det, og hvilke rettigheder man så har, også hvis det kikser?
Kunne ministeren beskrive det?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-11:
Det startede ellers lige så godt, og så kom hr. Torsten Gejl jo til at sige, at der var tale om et lille fremskridt.
Nej, der er tale om et meget stort fremskridt med den udstrakte hånd, som er kommet fra ministeren.
Hvorfor er det en god idé, at man kan fratage folk deres førtidspension?
Næh, jeg kan jo give et helt banalt eksempel.
Hvis vi nu ser på de sager, der har været, om, hvorvidt der potentielt har været førtidspensionister, der har været i Syrien og kæmpet side om side med ISIL, så kommer jeg aldrig nogen sinde til at kunne acceptere, at de mennesker skulle have det som en permanent rettighed.
Så det her er jo netop også for at sikre, at er der folk, der enten får det bedre, eller som måske desværre er kommet til at få en førtidspension på et grundlag, som ikke kan accepteres, så skal der altså også være en mulighed for at kunne sanktionere det og sørge for, at man så ikke har den førtidspension, som man er blevet tilkendt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-11:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for at fremsætte forslaget om, at borgere, der er fritaget for at modtage digital post, ikke skal ansøge om fritagelse igen og igen.
Det koster rigtig, rigtig mange ressourcer at vurdere de enkelte ansøgere, og det giver ikke mening at skulle gentage processen igen og igen.
Jeg har haft fornøjelsen af – eller den tvivlsomme fornøjelse – netop at sidde tæt på nogle af de visitatorer, som havde til opgave at undersøge, om borgere kunne fritages for Digital Post dengang, hvor man skulle gennemføre hele processen for alle borgere, og det kostede rigtig mange ressourcer.
Det er dog vigtigt for mig og for SF, at man som borger altid kan tilmelde sig senere.
Man kan godt spørge sig selv: Er der overhovedet nogen, der på noget som helst tidspunkt senere kunne være interesseret i at tilmelde sig Digital Post?
Ja, det er der.
Men jeg har selv noteret mig, at det er forholdsvis simpelt at tilmelde sig Digital Post og ønske, at man modtager sin post digitalt frem for med almindelig snailmail og i postkassen, så det burde ikke være noget problem, at man selvfølgelig selv kan gøre det.
Men det bør være den enkelte, der bare siger, at nu er man klar til det, eller hvordan det nu måtte være.
Men det er et rigtig godt afbureaukratiseringsforslag, så jeg synes, at det er dejligt at høre, at ministeren også tager positivt imod det.
Anders Johansson (KF), 2017-05-11:
I efteråret 2016 udløb en stor del af de midlertidige fritagelser, der blev givet i forbindelse med overgangen til den obligatoriske digitale post i 2014.
Der er så i øjeblikket 35.000 borgere, som har en såkaldt midlertidig fritagelse.
For mange af de borgere skaber det en utryghed, at fritagelsen netop er midlertidig, og erfaringen er også, at det kun er ganske få af de borgere, som faktisk overgår til digital post, når deres midlertidige fritagelse udløber.
Vi står så her med et beslutningsforslag fra DF, som lægger op til at ændre reglerne, så man i alle tilfælde får en tidsubegrænset fritagelse.
Det synes vi fra konservativ side er rigtig fint, fordi det giver en tryghed for mange af de her borgere, særlig de ældre borgere, at de ikke tvinges ind i det nye system, før de er klar til det, eller før de selv ønsker at tilmelde sig.
Det er langt bedre for den enkelte borger.
Men så er der selvfølgelig også hele det administrative bøvl, som der er ved at skulle sidde og behandle de her anmodninger og huske at sende meddelelse ud om, at nu skal fritagelsen forlænges.
Jeg synes også, det er et vigtigt element, at man med det her beslutningsforslag også sikrer noget afbureaukratisering.
Det her beslutningsforslag betyder med andre ord, at ingen borger tvinges ind i det digitale system, fordi vedkommende har glemt at søge om fritagelse.
Det synes jeg er godt.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-05-11:
Tak for det, og tak til Tinget for den positive modtagelse af vores beslutningsforslag.
Det er dels for dem, som i første omgang havde fået en permanent fritagelse, og som troede, at de skulle søge igen og dermed blev utrygge om, hvorvidt de nu skulle over i det digitale system, dels for dem, som havde fået en midlertidig fritagelse og egentlig troede, at der var styr på det, men som så i stedet for endte ovre i det, kan man sige, digitale univers.
Det er der i hvert fald mulighed for at gå lidt videre med.
Men for nu vil jeg sige tak til ministeren og tak til Folketinget for den positive modtagelse af vores forslag, som forhåbentlig vil skabe mere tryghed, og som en dejlig bivirkning også har det, at der vil være lidt mindre bureaukrati.
Så det er jo det, som man på moderne dansk kalder en win-win-situation.
Så tak for modtagelsen.