Sigurd Agersnap (SF), 2024-05-28:
Tak for ordet, formand.
Danmark er et af de mest digitaliserede lande ifølge FN.
Vi kalder os nogle gange verdensmestre i digitalisering.
Men den titel rummer også nogle ret store paradokser.
Selv om vi er meget digitaliserede, er de ellers universelle velfærdsrettigheder svært tilgængelige for op mod en fjerdedel af den voksne befolkning.
Ifølge Digitaliseringsstyrelsen og KL er det imellem 17 og 22 pct. af den voksne befolkning, som er digitalt udsatte
Dertil kan man lægge et mørketal ifølge en rapport fra tænketanken Justitia.
Det er et problem, som til tider overses i den offentlige debat, men som har meget stor indvirkning på folks hverdag og på deres muligheder i vores samfund.
Samtidig rummer digitaliseringen det paradoks, at frihedsrettighederne og retten til privatliv er udfordret af, at både de offentlige myndigheder og big tech-firmaer har større og større mulighed for at overvåge og samkøre oplysninger om borgerne.
Tidligere har Dataetisk Råd udtalt kritik af lovgivningen på skatteområdet, som netop muliggør en meget stor grad af samkørsel af data, og tænketanken Justitia har påpeget, at retsgrundlaget for kommunernes kontrolenheder på ydelsesområdet er så uklart, at det kan krænke retssikkerheden.
Den store digitalisering kan altså komme med udfordringer for vores frihedsrettigheder og for vores ret til privatliv.
Dertil rummer digitaliseringen også det paradoks, at offentlige myndigheder ikke altid har styr på behandlingen af borgernes data eller på datasikkerheden.
Det viser bl.a. kortlægningen fra Datatilsynet og en kritisk beretning fra Statsrevisorerne, og det viser også en række offentlige it-skandaler.
Bl.a. var der en bøde til Netcompany på 15 mio. kr., fordi man kunne læse andres post, og så var der sagen omkring Chromebooks.
Kun 57 pct. af danskerne svarer, jævnfør Danmarks Statistik, at de er enige i, at den offentlige sektor passer godt på deres personlige oplysninger.
Derfor er det godt, når vi kan sole os i en god digitalisering og en stor grad af digitalisering, men vi skal være meget opmærksomme på de problemer, digitaliseringen rummer, og de manglende politiske svar på en række af udfordringerne.
Den seneste store udfordring inden for det digitale område er, hvordan man kontrollerer og også regulerer den kunstige intelligens.
Der ligger i redegørelsen en ambition om og en glæde ved, at den bliver rullet endnu mere ud.
Og vi mener jo også i SF, at teknologien rummer store potentialer for vores samfund, men den rummer også nogle ret store spørgsmål om, hvordan vi indretter vores samfund, om ansvarlighed og etik og om, hvad for noget data den kunstige intelligens er blevet trænet på.
Det forslag blev afvist, men vi er glade for nu at se, at Dansk Erhverv og Alexandra Instituttet er kommet med præcis det samme forslag, tilmed nu med rimelig bred ros.
Det er vi glade for.
Vi mener, at det er vigtigt, at vi i Danmark ikke lader udviklingen af digitale teknologier rulle fuldkommen forbi os.
Som jeg startede med at sige, kalder vi os verdensmestre i digitalisering, men vi er ikke altid verdensmestre i den sikkerhed og den kontrol, der skal foregå på den anden side.
Vi ligger lavt på listen over lande i forhold til cybersikkerhed, og vi har også udfordringer i forhold til AI.
Det med cybersikkerhed viser bl.a. Rigsrevisionens kritik.
Vi mener, at tilsynet med AI som omtalt i AI Act fra Europa-Kommissionen og Europa-Parlamentet bør ligge i Datatilsynet og ikke Digitaliseringsstyrelsen.
Vi mener, at der burde laves retningslinjer og tages stilling i forhold til deepfakes og udfordringer for demokratiet, hvilket er noget, vi er begyndt på her i salen, og vi mener, at der er en række udfordringer med adgangen til vores offentlige velfærdsydelser og universelle rettigheder, hvis ikke man kan begå sig digitalt, ligesom der er udfordringer med offentlige myndigheders brug af danskernes data og sikkerheden omkring det.
Derfor skal vi huske at være glade for, at vi er et digitalt land, men vi skal også være opmærksomme på de problemer, det rummer.
Jeg vil til sidst læse en vedtagelsestekst op på vegne af Konservative, SF og Enhedslisten, og den lyder: Forslag til vedtagelse
»Folketinget noterer sig, at redegørelsen om Danmarks digitale udvikling viser flere udfordringer.
Vi mangler it-specialister med de rette kvalifikationer, og borgernes basale digitale færdigheder halter bagud.
Forskning og innovation i digitale teknologier er ikke prioriteret, og der er brug for øget digitalisering i de små og mellemstore virksomheder.
Danmark ligger uacceptabelt lavt på ranglisten over cybersikkerhed, ligesom Rigsrevisionen har udpeget et for lavt niveau i 7 ud af 12 samfundskritiske sektorer.
Det bør regeringen rette op på.«
Tak for ordet.