runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2025-10-22:
Der er næppe noget forløb, der har været undersøgt mere end det her.
Det må i hvert fald være i toppen af, hvad der har været undersøgt.
Når myndighederne oplyser, at man har benyttet sig af de metoder, der er, og det er undersøgt, så forstår jeg ærlig talt ikke, at der er en tvivl.
Jeg henholder mig til det, myndighederne siger – det gør jeg i det hele taget.
Så vil jeg gerne takke Enhedslisten, for selvfølgelig kan man ikke diskutere det her uafhængigt af hverken corona eller mink.
Alting har en sammenhæng.
Jeg står fuldstændig på mål for de beslutninger, vi har truffet i coronahåndteringen i Danmark, herunder også minksagen.
Jeg har ikke noget som helst at skjule i den her sag.
Det har jeg heller ikke i dag; det har jeg heller ikke i fremtiden.
Men det har været vældig godt undersøgt, det her.
Peder Hvelplund (EL), 2025-10-22:
Tak for det.
Der skal jo ikke herske nogen tvivl om, at vi har bakket fuldstændig op om den håndtering, der var af minksagen.
Det er også klart min opfattelse, at regeringen reagerede dengang, da man blev klar over, at der ikke var lovhjemmel.
Vi bakkede op om, at der blev nedsat en Minkkommission for netop at få afdækket det forløb og få afdækket, om der var en viden om den manglende lovhjemmel.
Men i det øjeblik der så bliver rejst tvivl om, om Minkkommissionen har fået adgang til samtlige oplysninger om det – om der har været mulighed for at kunne genskabe nogle sms'er, og jeg kan selv være i tvivl om, om der har været andre muligheder, men det tror jeg faktisk ikke at der har – er statsministeren så ikke enig i, at vi selvfølgelig bør få fjernet den tvivl og få sikret, at Minkkommissionens konklusioner står fuldstændig uantastede?
Det kan vi jo kun gøre, ved at vi sikrer, at vi får afdækket det forløb, og at de medarbejdere, som har en anden opfattelse, får muligheden for at kunne udtale sig.
Det kunne man jo f.eks. gøre ved at få nedsat en granskningskommission, som ret hurtigt kunne få afdækket, hvad de medarbejdere, der var i Center for Cybersikkerhed, i Forsvarets Efterretningstjeneste, hos Rigspolitiet og i departementerne i Statsministeriet og Justitsministeriet, vidste.
Så ville vi kunne få fjernet den tvivl, og konklusionerne ville kunne stå uantastede.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-22:
Om der har været fremsat konspirationsteorier i hele mink- og coronaforløbet?
Ja, det må man sige.
Jeg udtaler mig ikke om, hvad enkelte medarbejdere siger eller gør.
Det gør jeg i øvrigt aldrig.
Jeg henholder mig til det, myndighederne siger, og det mener jeg også er den rigtige måde at være statsminister på.
Så er der i øvrigt ikke noget mærkeligt i, at landets statsminister henviser til andre ministerier, i og med at vi har ministerialstyre.
Når der stilles spørgsmål, forfølger jeg jo den praksis, som mig bekendt nærmest alle statsministre har gjort, hvis ikke alle statsministre, nemlig at det er den ressortansvarlige minister, der svarer på de spørgsmål, der bliver oversendt fra Folketinget.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-10-22:
Mange tak.
Statsministeren citerer Justitsministeriet, i forhold til om man har forholdt sig til de her nye oplysninger, citerer altså sit eget ministerie.
Regeringen beskytter sig med, hvad regeringen mener.
De her nye oplysninger bliver konstant omtalt som konspirationsteorier.
Mener statsministeren, at fortrolige og gode medarbejdere i Forsvarets Efterretningstjeneste skal betegnes som konspirationsteoretikere, når de råber op og siger, at der er noget galt her?
Er det konspirationsteorier?
Det er altså ikke os, der har fundet på det her; det er medarbejdere i Forsvarets Efterretningstjeneste, der har råbt: Hey, der er noget galt her.
Hvordan kan man finde på at kalde det konspirationsteorier?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-22:
Jeg kan henholde mig til, at myndighederne – og det er også blevet svaret til Folketinget – har sagt, at man har afprøvet alle muligheder, der blev vurderet relevante, for at genskabe sms-beskeder, herunder den såkaldte anden metode.
Det er det, myndighederne har sagt, det er det, Justitsministeriet har svaret, og det kan jeg henholde mig til.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-22:
Tak for den besvarelse, som jo mildest talt syntes at være skrevet uden den ringeste fokus på de nye data, der er kommet frem i sagen, og som man jo kunne læse om i Berlingske her for et par uger siden.
Så hvis vi prøver at opdatere besvarelsen, sådan at statsministeren svarer på det, oppositionen nu ved, tror jeg, vi kommer længere i den her debat i dag.
Det, som vi jo nu ved, er, at der fredag den 3. december 2021 kl. 19.14 var en samtale, som varede 9 minutter – det er den, der ikke har været fremme endnu – med en specialist i Center for Cybersikkerhed under FE og så den chef i Rigspolitiet, der stod for sagen.
Det, der bl.a. er i det her telefonnotat, er en oplysning om, at politiet specifikt undlod at sikre sig, at de udleverede iPhones og iPads var de samme som dem, der blev brugt under minksagen.
Altså, politiet undlod at sikre sig det.
Derfor vil jeg spørge: Kan statsministeren i dag huske, hvor mange telefoner hun havde i den givne periode, og kan hun be- eller afkræfte det, der står i det her notat, om, at politiet undlod at sikre sig, at de udleverede iPhones var de samme som dem, der blev brugt under minksagen?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-22:
Tak for det, formand.
Og tak for ordet.
Lad mig begynde med konklusionen, og den kan man sådan set kan læse i nogle af de skriftlige besvarelser, der allerede er oversendt til Folketinget.
For det første har Justitsministeriet udtalt sig om det, der i debatten og igen her fra talerstolen er blevet beskrevet som en ny metode, og nu citerer jeg fra et svar, som Justitsministeriet har oversendt til Forsvarsudvalget: »Spørgsmålet bygger på en præmis om, at myndighederne ikke har afprøvet alle relevante muligheder for at genskabe sms-beskeder i forbindelse med Minkkommissionens arbejde.
Myndighederne har således afprøvet alle muligheder, som blev vurderet relevante for at genskabe sms-beskeder, herunder den ”anden metode”, som er beskrevet i den artikel, der henvises til i spørgsmålet.«
Journalisten havde ikke vedhæftet notatet til henvendelsen.
Statsministeriet besvarede henvendelsen ved at henvise journalisten til at kontakte Justitsministeriet.
Jeg kan i øvrigt for mit eget vedkommende tilføje, at jeg ikke blev orienteret om pressehenvendelsen eller om de senere henvendelser fra samme journalist, forud for at Berlingske og B.T. publicerede deres respektive artikler om det pågældende notat den 6. oktober 2025.
For det tredje skriver Justitsministeriet til Retsudvalget, og jeg citerer: »Justitsministeriet kan således kategorisk afvise de konspirationsteorier, der har floreret, om, at statsministeren, Statsministeriet eller andre ministerier skulle have haft andet ønske end at afsøge alle relevante muligheder for at genskabe sms-beskederne.«
Så faktum er, at Statsministeriet ad flere omgange har udleveret et meget omfangsrigt materiale til Minkkommissionen.
Statsministeriet har indsamlet og udleveret ca. 22.000 siders materiale.
Statsministeriet har herudover udleveret ca. 200 sider med afskrift af medarbejderes sms-beskeder, herunder mine egne beskeder.
Og som jeg hele tiden har sagt: Jeg har kun haft et ønske, og det er, at beskederne blev genskabt.
Derfor bad jeg også Statsministeriet om at udlevere alt det materiale, der overhovedet var muligt, og derfor gav jeg mit samtykke til, at politiet kunne gennemsøge mine mobile enheder, iCloud og sim-kort.
Den fulde liste er, som det er Folketinget bekendt, offentligt tilgængelig på Folketingets hjemmeside.
Alt det her gjorde jeg med den klare forventning, at man gjorde alt for at forsøge at genskabe sms'erne.
Som man også kan læse i nogle af de skriftlige besvarelser, der blev oversendt til Folketinget, blev den proces tilrettelagt af Justitsministeriet, og det vil justitsministeren redegøre for om lidt.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-10-22:
Mange tak.
Folketinget uden om regeringen har indkaldt til hasteforespørgsel om slettede sms'er i forbindelse med minksagen, efter at Berlingske og B.T. kunne afdække, at Forsvarets Efterretningstjeneste havde kendskab til metoder, der måske kunne have genskabt sms-beskeder i sagen.
Men den information blev gemt i et mørkelagt dokument, som nu er kommet frem efter en aktindsigt, som det tog 674 dage at få indblik i.
Sagen har haft stor mediebevågenhed, ikke mindst fordi den river op i gamle sår fra den famøse minkskandale, men jeg vil gerne understrege meget tydeligt, at den her sag ikke handler om mink.
Den har faktisk aldrig handlet om mink.
Den handler heller ikke om, hvorvidt vi partier er enige eller uenige i de beslutninger, Mette Frederiksens regering traf i 2020, om vores holdninger til minkerhvervet, kompensationer eller om smittehåndtering.
Den handler om åbenhed, gennemsigtighed og retssamfund – tre kernebegreber i vores demokrati, vi som repræsentanter for folkestyret må og skal bakke op om.
Det er derfor et spørgsmål angående åbenhed, gennemsigtighed og retssamfund, vi skal afklaret i dag.
Og ja, der er nye oplysninger, uanset hvor hårdnakket regeringen påstår, at der ikke er.
Og det handler om, at det er vores pligt som parlamentarisk kontrol at undersøge ministrenes og ministeriernes rolle i sagen, og det handler om, hvorvidt vi kan have tillid til, at meldinger fra vores efterretningstjenester er uafhængige.
Det er derfor, vi står her i dag.
Så selv om man har svaret utrolig meget på spørgsmål om mink, selv om der er skrevet mange sider om mink og mange sms'er om minkskandalen, så er det ikke det, det handler om i dag.
Det handler om de nye oplysninger, der er kommet, om, hvorfor man har holdt dem skjult så længe, og hvorfor man ikke kan forklare, hvorfor man ikke valgte de metoder, som efterretningstjenesten også kunne pege på.
Tak for ordet.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-22:
Når myndighederne tilkendegiver over for regeringen og Folketinget, at man har afsøgt de muligheder, der er, så stoler jeg på det.
Ja, jeg finder det egentlig mere besynderligt, at man fra partier i Folketinget ikke stoler på myndighederne, og det har undret mig i hele det her forløb, altså ikke kun det, vi diskuterer i dag, men i det hele taget coronahåndteringen og pandemien.
Jeg forstår ikke påstandene om, at man ikke kan stole på efterretningstjenesterne, og jeg er uenig i anklagen om, at der foregår en politisering af såvel Forsvarets Efterretningstjeneste som Politiets Efterretningstjeneste.
Jeg må sige til danskerne, som måtte følge den her debat, at ja, man kan stole på de danske myndigheder, at man kan stole på det, der bliver sagt, og at man kan stole på deres arbejde, og selvfølgelig foregår der ingen politisering.
Peter Hummelgaard (S), 2025-10-22:
Jeg tror, det er meget vigtigt at sige – jeg har nu prøvet på forskellige måder at gøre det klart – at der ikke efter samtalen den 4. december var nogen uenighed.
Politiet har fået til opgave at forsøge at genskabe de sms'er med de enheder, de har fået udleveret.
De enheder, de har fået udleveret, fremgik klart af en opgavebeskrivelse, som Justitsministeriet havde udarbejdet om, hvad det var, opgaven bestod af.
De it-ansvarlige i ministerierne er jo dem, som CFCS selv i telefonnotatet peger på at man skal være i dialog med, for det er jo for pokker dem, der også ved, hvilke enheder telefonerne eventuelt kunne have været koblet op på.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-10-22:
Mange tak.
Jamen det fremstår meget tydeligt, at der er en uenighed mellem Justitsministeriets it-folk og -ansvarlige og medarbejdere i efterretningstjenesten om, hvilke metoder der kan bruges.
Justitsministeriet vurderer, at nogle af de metoder, der peges på, er overvejet.
Men det her er anbefalinger, der kommer for højtspecialiserede medarbejdere fra Center for Cybersikkerhed, og der er man jo under Forsvarets Efterretningstjeneste.
Så jeg vil gerne spørge meget simpelt: Hvilken it-faglighed i Justitsministeriet var det, som trumfede vurderingen fra højtspecialiserede folk fra Center for Cybersikkerhed?
Peter Hummelgaard (S), 2025-10-22:
Og alt det oplyste Justitsministeriet til FE den 4. december, hvilket i øvrigt også er oplyst til Folketinget i svar på spørgsmål nr. 1414 fra begyndelsen af maj 2024.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-10-22:
Regeringen frikender regeringen; det er vel ikke nogen overraskelse.
Og så var det tilfældigvis lige en svipser, at der gik næsten 700 dage med at udlevere en aktindsigt.
Altså, det er fortællingen til borgerne derude.
Er det tilfældigt?
Arh, men det var en bunke med arbejdsopgaver, og så gik der lige 700 dage.
Det er der jo ingen der køber.
Lad mig lige stille nogle spørgsmål til justitsministeren og se, om vi kan få nogle svar.
Hvornår blev justitsministeren bekendt med at der havde fundet en samtale sted, altså den telefonsamtale?
Og hvornår blev departementschefen i Justitsministeriet opmærksom på de her ting?
Derudover kunne jeg godt tænke mig at få oplyst, hvis justitsministeren ved det: Hvilken certificering havde de telefoner, der blev oversendt fra Justitsministeriet?
Jeg synes, det er noget, der ikke er blevet ordentligt afdækket.
Statsministeren har gentagne gange sagt, at man slettede ting på telefonen af sikkerhedsmæssige årsager.
Men hvis det måske er en telefon til tjenestebrug, er der jo nogle sikkerhedsmæssige ting, som ikke må være der, og så holder forklaringen om, at man sletter ting af sikkerhedsmæssige årsager, overhovedet ikke, for de må slet ikke foreligge på den type telefoner.
Så jeg kunne godt tænke mig at få meget klart oplyst: Hvad er det for en certificering, der ligger på de telefoner, som man overdrog?
Og hvilken certificering ligger på de telefoner, som man fik?
Peter Hummelgaard (S), 2025-10-22:
Man må meget gerne spørge om det skriftligt.
Men hovedpointen er jo, at den metode, som bliver afdækket i det telefonnotat i den samtale mellem en medarbejder ude i CFCS og en medarbejder ved politiet, grundlæggende ikke afdækker noget nyt.
Altså, den beder grundlæggende om, at politiet skal afsøge en metode, som man allerede har afsøgt, nemlig at fremfinde relevante enheder, at drøfte det med de it-ansvarlige i ministerierne osv.
Der er jo ikke tale om nye tekniske værktøjer eller virkemidler.
Der er tale om en tilgang til at fremfinde de relevante enheder, og de relevante enheder var fundet inden da.
Og det var dem, der var blevet udleveret til politiet.
Inger Støjberg (DD), 2025-10-22:
Jeg vil faktisk gerne tage justitsministeren på ordet, for justitsministeren siger, at der slet ikke er nogen, der har forholdt sig til den 4. december.
Det vil jeg rigtig gerne.
For i et svar, som Justitsministeriet sendte over til Folketinget i går, netop om den 3.-4. december, hvor myndigheder jo har drøftet arbejdet med, om sms'erne kan genskabes, står der, at ministeriet kendte til de samtaler, der var.
Det fremgår også af notatet, at B.T. og Berlingske jo efterfølgende har bragt noget om det.
Men der står så også, at ministeriet modtog en kopi af notatet i december 2023.
Og så kommer det interessante: Af principielle grunde – af principielle grunde – nægter ministeriet at oplyse, hvornår ministeren eller bestemte medarbejdere blev bekendt med specifikke dokumenter.
Hvad dækker det her »principielle grunde« egentlig over?
Jeg synes, det er et underligt svar at give.
Ministeren kan lige så godt svare nu, for ellers kommer vi til at spørge om det skriftligt.
Peter Hummelgaard (S), 2025-10-22:
Først og fremmest er jeg nødt til at korrigere hr. Morten Messerschmidt.
For det, som Minkkommissionen jo også – også – konkluderede, var, at kommissionen ikke fandt, at udmeldingerne på det berømte og berygtede pressemøde bedømt isoleret i forhold til minkavlerne havde form af et påbud, og at statsministeren i øvrigt ikke subjektivt havde ansvar for den manglende lovhjemmel – en lovhjemmel, der i øvrigt kun manglede i meget få dage, og som myndighederne i øvrigt selv gjorde opmærksom på.
Nu gentager vi det bare igen, fordi det bliver ved med at vende tilbage til det samme.
Der er ikke et spørgsmål om, at nogen er mistænkt.
Det er fuldstændig sædvanlig praksis, at Justitsministeriet som ministerium koordinerer indsamling af materiale i forbindelse med kommissionsundersøgelser.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-10-22:
Lad mig til en indledning erklære mig enig med ministeren i, at det her jo ikke handler om mink, for der ved vi jo, at der blev begået ulovligheder.
Det står jo i granskningskommissionens beretning, at det var en ulovlig beslutning, og at der i øvrigt blev groft vildledt på pressemødet.
Det kan enhver læse sort på hvidt.
Nej, det her handler jo om noget meget mere fundamentalt.
Det handler om retsprincipper og det, som hele tilliden til den offentlige magtudøvelse hviler på.
Det er jo en fin gennemgang og også nogle spændende datoer, man får præsenteret.
Men det, som er det gennemgående i det, justitsministeren siger, er, at alting udgår fra Justitsministeriet.
Alting udgår fra Justitsministeriet.
Jeg tror det ikke.
Jeg tror, man foretager en ransagning.
Jeg tror, man lader politiet, altså en udefrakommende myndighed, undersøge, om den pågældende har gjort noget forkert.
Jeg har aldrig hørt om, at man har det som princip, at man skal undersøge sig selv.
Så hvis vi skal skyde lidt tilbage, justitsminister, kunne vi så ikke have undgået meget af det her, hvis nu det ikke var regeringen, der havde stået for undersøgelsen af regeringen selv?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-22:
Jeg vil sige, at helt generelt kommer der rigtig mange aktindsigtsansøgninger til danske myndigheder og til ministerierne.
Jeg mener selvfølgelig, at man de respektive steder, hvad enten det er ministerier eller styrelser eller hos myndigheder, skal gøre alt, hvad man overhovedet kan for at overholde tidsgrænserne og de regler, der i øvrigt er fastsat.
Det er klart, at hvis man af den ene eller anden årsag ikke kan svare inden for den tidsfrist, der er angivet,
bliver man også nødt til at oplyse om det.
Så der er ikke en principiel uenighed mellem os om, at det er vigtigt, at de regler selvfølgelig bliver overholdt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-10-22:
Jeg synes faktisk, der er en lille skandale i den her sag, men den ligger nok et andet sted for mig, end den gør for resten af salen: Det har taget 702 dage at få aktindsigt i det her såkaldte telefonnotat.
Det synes jeg er uhørt.
Reglerne er egentlig klare nok.
Man skal have sin aktindsigt inden 7 dage.
Det har man så ikke fået.
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at det her ikke gentager sig i fremtiden?
For det synes jeg faktisk er uordentligt.
Mette Frederiksen (S), 2025-10-22:
Som jeg sagde før, er der oversendt svar fra Justitsministeriet, og jeg citerer igen: »Myndighederne har således afprøvet alle muligheder, som blev vurderet relevante for at genskabe sms-beskeder, herunder den »anden metode«, som er beskrevet i den artikel, der henvises til ...«.
Det er det, Justitsministeriet har svaret på.
Og tillad mig at være lidt direkte: Alting er jo blevet undersøgt igen og igen og igen.
Der har været kommissionsundersøgelser, og der har været andet.
Og som jeg sagde i min replik til Folketingets åbning, må jeg også være lidt direkte og sige, at jeg tror, at ligegyldigt hvad jeg siger, og ligegyldigt hvad højesteretspræsidenter og tidligere måtte have sagt, i forhold til om der er tale om en instruks eller ej, altså ligegyldigt hvad der bliver sagt om det her, tror jeg, at Folketinget kommer til at blive ved og ved og ved og ved.
Vi står på mål for de beslutninger, der er truffet, og vi svarer på de spørgsmål, der er stillet; det gør vi også gerne i dag.
Men det er ikke rigtigt, når det bliver sagt igen og igen, at tingene ikke har været afprøvet, for Justitsministeriet har svaret, at det har de.
Torsten Gejl (ALT), 2025-10-22:
Tak, formand.
Der er i hvert fald en tvivl om, hvorvidt alt er blevet undersøgt.
Den tvivl fylder jo hele det her lokale, og den fylder jo rigtig meget alle vegne.
Hvorfor så ikke få det blotlagt?
Ja, der er lavet undersøgelser før, men hvorfor ikke få lavet i det her tilfælde den klare tydeliggørelse og gennemlysning, der betyder, at man kan sætte to streger under det, som statsministeren siger?
Mette Frederiksen (S), 2025-10-22:
Af gode grunde går jeg ikke ind i interne diskussioner, der måtte være i en efterretningstjeneste, og jeg håber egentlig, at det siger sig selv.
Jeg henholder mig til det, myndighederne siger, og jeg skulle til at sige, at under sådan mere traditionelle arbejdsvilkår i Folketinget tror jeg egentlig også at de fleste folketingsmedlemmer havde gjort det.
Ja, det er rigtigt; jeg mener godt, at man kan stole på de danske myndigheder.
Det mente jeg, før jeg blev statsminister, og det mener jeg, mens jeg er statsminister, men jeg kommer også til at kæmpe for det bagefter.
For vi er jo inde ved kernen i vores demokrati, i vores folkestyre, og hvis vi sår tvivl om, om danske myndigheder er nogle, man kan stole på, så er vi jo nærmest helt inde og udfordre fundamentet for vores samfund og for vores demokrati.
Og ja, jeg har truffet det valg for længst.
Jeg har i øvrigt også masser af livserfaring, der tilsiger mig, at man kan stole på de danske myndigheder.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-10-22:
Statsministeren siger, at man skal have tillid til myndighederne.
Nogle gange har vi sådan en undren over det, og det kan jo så være i Findsensagen, FE-sagen, Samsamsagen og andre sager under coronaen, hvor der var noget at så tvivl om.
Men når statsministeren selv siger, at man har tillid til myndighederne, så spørger jeg: Har statsministeren også tillid til de FE-medarbejdere, der siger, at de følte sig misbrugt til at redde regeringen?
Har statsministeren også tillid til, at de medarbejdere taler sandt?
Torsten Gejl (ALT), 2025-10-22:
Nu er det jo lige så meget den rød-grønne side af salen, der gerne vil have en undersøgelse.
Jeg håber, at ordføreren – når ordføreren mener, at det er lige præcis her , punktummet skal sættes, efter alle de undersøgelser, der har været – er klar over den mekanisme, der hedder, at når man ikke vil undersøge det, er der ikke nogen, der rigtig kan forstå hvorfor, andet end at det er her, punktummet skal være.
Det giver ikke nogen logisk mening, særlig ikke, når der ligger en ting, der kunne granskes, og som kunne bekræfte regeringen i, at regeringen er sandhedsvidner i den her sag.
Hvorfor vil regeringen ikke stå som dokumenterede sandhedsvidner, når det er sådan, at vi kan få det undersøgt og kan få det afgjort, i stedet for at det er noget, der er sagt af en politiker?
Peter Kofod (DF), 2025-10-22:
Tak for det.
Jeg var nærmest ved at falde ned af stolen, da jeg så, hvad det var, Europa-Kommissionen lagde op til, for det er jo nærmest et nybrud, siden vi i sin tid blev medlem af EF, hvis man accepterer den helt enorme udgiftsstigning, det vil være.
17 mia. kr. er det, Kommissionen lægger op til om året.
Det er jo et helt vildt stort træk, man tager.
Jeg kan huske, at da Mette Frederiksen tiltrådte som statsminister og skulle forholde sig til de her spørgsmål, omtalte hun et stigende EU-budget som gakgak.
Så steg budgettet, og den danske regering brugte ikke den vetoret, som man jo har som national regering, når man gør den her slags ting, selv om det var noget, der med statsministerens ord var ren gakgak.
Så er jeg selvfølgelig interesseret i, om ikke det, når man lægger 17 mia. kr. oveni, er endnu mere gakgak.
Derfor vil jeg bare spørge finansministeren om, om regeringen har tænkt sig i det scenarie, at EU måtte fastholde det her ønske eller krav om de 17 mia. kr. ekstra, at bruge vetoretten og sige: Det her vil vi simpelt hen ikke betale for; I må prioritere noget mere inden for rammen, I må finde nogen penge selv, I må spænde livremmen ind.
Det er jo også en betydelig stigning i administrationsudgifterne, som Europa-Kommissionen lægger op til.
Der kunne man starte med at sige, at vi har nulvækst, når det kommer til bureaukrati, når det kommer til ansættelser i Bruxelles og Strasbourg.
Hvad skulle der i givet fald til, for at vi ville komme dertil?