runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Yildiz Akdogan (S), 2019-02-28:
Tak for det, formand.
Enhedslisten ønsker med forslaget, at straffeloven ændres, så udtryk som køn, kønsidentitet og kønsudtryk tilføjes til straffelovens § 81, nr. 6, og § 266 B, stk. 2, som også er kendt som racismeparagraffen.
Formålet med denne ændring er at beskytte transkønnede mod hadforbrydelser.
Beslutningsforslaget rejser en ganske central dagsorden, nemlig hadforbrydelser mod minoriteter.
Der skal ikke herske tvivl om, at vi i Socialdemokratiet går ind for, at alle borgere skal føle sig trygge, og derfor tager vi selvfølgelig også skarpt afstand fra hadforbrydelser og hadefulde ytringer mod lgbt+-personer.
Vi lever i 2019, og alle skal kunne føle sig trygge og gå på gaden eller i nattelivet uden at risikere trusler eller overfald, bare fordi man er to mænd, der holder hinanden i hånden eller giver hinanden et kærligt kram.
Og ja, vi er heldigvis også nået langt i forhold til rettigheder og beskyttelse af vores minoriteter.
Lad mig blot nævne nogle af de sidste forbedringer, vi har været med til at lave sammen i Folketinget: Homoseksuelles ret til at adoptere på lige fod med heteroseksuelle, retten til at blive viet på lige fod med andre, muligheden for som det første land i Europa at få juridisk kønsskifte alene ved at erklære, at man oplever at tilhøre et andet køn, fjernelse af transkønnede fra WHO's diagnosekoder, så det ikke længere indgår i diagnosekapitlet om psykisk sygdom.
Der er sket og sker heldigvis meget, hvad angår beskyttelse af vores minoritetspersoner med lgbt+-baggrund.
I Socialdemokratiet er vi også glade for, at der bliver lyttet til det brede flertal fra netop lgbt-miljøet om en mere målrettet indsats i form af en handlingsplan.
Denne handlingsplan blev en realitet sidste år og er også støttet af satspuljeparterne med undtagelse af Enhedslisten og har netop til formål at fremme tryghed og trivsel og lige muligheder for lgbti-personerne.
Her står der, at gruppens formål består i at koordinere og yderligere styrke indsatsen for at fremme lige muligheder og frihed for den enkelte uanset seksuel orientering og kønsidentitet samt modvirke diskrimination og homofobi.
Det vil sige, at arbejdsgruppen også skal se på selve lovgivningen, ikke mindst den seneste viden og erfaring på området i forhold til diskrimination og homofobi, hvor hadforbrydelser selvsagt indgår.
Vi ser frem til resultatet af den her tværministerielle arbejdsgruppe, ligesom vi også ser frem til det temamøde om hadforbrydelser, der er fastsat til den 27. marts, hvor formålet netop er at gøre os klogere på området.
Derfor bakker vi op om de gode intentioner i beslutningsforslaget, som Enhedslisten har fremsat, mod hadforbrydelser, men vi kan ikke bakke beslutningsforslaget op, da vi netop gerne vil vente til, at arbejdsgruppen gør os klogere på området.
Med de ord vil jeg gerne takke Enhedslisten for at sætte fokus på området, og vi håber fra Socialdemokratiets side, at arbejdsgruppen når at fremlægge sine resultater inden for den nærmeste fremtid.
Rosa Lund (EL), 2019-02-28:
Jamen det er jo dejligt, at vi kan være enige med Socialdemokratiet om intentionerne bag det her forslag.
Men jeg har lidt svært ved at forstå, at man, når man er enig i intentionerne, så ikke vil gøre det til praksis – hvorfor så ikke bare indføre det?
Yildiz Akdogan (S), 2019-02-28:
Forhåbentlig bliver vi klogere, og forhåbentlig bliver det endelige resultat meget bedre end det, der foreligger nu.
Rosa Lund (EL), 2019-02-28:
Så lad mig spørge på en anden måde: Kan en arbejdsgruppe ændre ved Socialdemokratiets holdning, med hensyn til at transkønnede personer skal være beskyttet bedre mod hadforbrydelser?
Det er nemlig det, der undrer mig.
Jeg synes, det er fint med en arbejdsgruppe, men jeg er fuldstændig stålsat, med hensyn til at transkønnede skal have en bedre beskyttelse i straffeloven, og derfor synes jeg godt, man kan indføre det her med det samme.
Yildiz Akdogan (S), 2019-02-28:
Jeg tror ikke, der er nogen i den her sal, der ikke synes, der skal være rettigheder, og at vores minoriteter skal beskyttes, og alle er imod, at der sker hadforbrydelser, eller at der bliver udtrykt hadefulde ytringer.
Jeg tror ikke, der kan herske tvivl om, at vi alle sammen er enige i, at det ikke skal forekomme.
Grunden til, at vi gerne vil se på, hvordan man kan komme lidt dybere ind i det her område, er, at det også er et element i den handlingsplan, hvor netop den her arbejdsgruppe skal kigge på det hele vejen rundt, og forhåbentlig får vi mere viden og grundigere viden, som kunne være nyttig i den videre proces.
Så jeg synes, at vi skal prøve at vente og se.
Og vi synes bestemt ikke, at det er i orden, at der sker hadforbrydelser, hverken mod transpersoner eller andre minoritetsgrupper.
Karina Adsbøl (DF), 2019-02-28:
Tak for det.
Vi skal som samfund aldrig acceptere hadforbrydelser, uanset hvem det bliver rettet mod.
Dette forslag handler om at tilføje ordene køn, kønsidentitet og kønsudtryk i straffeloven i forbindelse med hadforbrydelser, altså om en ændring af straffeloven, som tilføjer køn, kønsidentitet og kønsudtryk.
Formålet med beslutningsforslaget er at sikre bedre beskyttelse af transkønnede mod hadforbrydelser.
Efter den gældende straffelovs paragraf 266 b, stk. 1, straffes den, der offentligt eller med forsæt til udbredelse i en videre kreds fremsætter udtalelse eller anden meddelelse, ved hvilken en gruppe af personer trues, forhånes eller nedværdiges på grund af deres race, hudfarve, nationale eller etniske oprindelse, tro eller seksuelle orientering.
Vi har i Dansk Folkeparti taget initiativ til et temamøde om hadforbrydelser, altså så Ligestillingsudvalget og Retsudvalget afholder et fælles temamøde om hadforbrydelser i marts måned, og det var, inden det her beslutningsforslag overhovedet blev fremsat.
Hadforbrydelser er verbale overgreb, trusler, vold, hærværk, tyveri eller røveri begået mod personer, som gerningsmændene mener tilhører en bestemt gruppe.
Hadforbrydelser begås typisk over for grupper med anden etnisk baggrund, religion eller seksuel orientering.
Hadforbrydelser sker oftest uprovokeret og pludseligt, og uden at offeret og gerningsmanden kender hinanden på forhånd.
Forbrydelsen rammer ikke bare den enkelte, men kan sprede utryghed og usikkerhed blandt alle, som tilhører en udsat gruppe.
Formålet med temamødet er at sætte fokus på hadforbrydelser og at give udvalgsmedlemmerne større indsigt i hadforbrydelser samt at få belyst, hvad man fra Folketingets side kan gøre for at begrænse hadforbrydelser og sikre en målrettet indsats over for hadforbrydelser.
Og vi har stillet en række spørgsmål til det her temamøde, bl.a. hvad vi kan lære af andre lande, hvordan man kommer hadforbrydelser til livs, og hvordan vi som samfund kan forebygge hadforbrydelser – også i forhold til hvad man fra Folketingets side eventuelt kan gøre fremadrettet for at forebygge hadforbrydelser.
Jeg ser jo frem til det temamøde og også til at høre, hvad oplægsholderne har at sige.
Og temamødet er jo åbent for alle.
Derudover er der jo også nedsat en tværministeriel arbejdsgruppe, som blev nedsat i forlængelse af lgbti-handlingsplanen fra 2018, og som alle satspuljepartierne er med i.
Jeg kan også se, at ministeren har svaret på et skriftligt spørgsmål, at man er dækket ind i dag.
Så i Dansk Folkeparti er vi helt enige i, at hadforbrydelser er uacceptable, men vi kan ikke støtte forslaget.
Rosa Lund (EL), 2019-02-28:
Jeg synes, det lyder som en rigtig god idé at holde det her temamøde og invitere til det, og jeg er glad for at høre, at Dansk Folkeparti også går meget op i den her problemstilling.
Karina Adsbøl (DF), 2019-02-28:
Der er flere årsager.
Som flere ordførere og som ministeren har været inde på, er de jo dækket ind i dag.
Uanset hvem de er, også transkønnede, så skal de jo ikke udsættes for hadforbrydelser.
Jeg undrer mig så bare over, hvorfor Enhedslisten først fremsatte det her i januar, da Enhedslisten jo havde været ude i august og melde ud, at de kom med et forslag – så det synes jeg da var lidt sent.
Så vidt jeg kan forstå, var Enhedslisten ude med det her i forbindelse med Copenhagen Pride, så at de først fremsatte det i januar, undrer jeg mig da over, hvis Enhedslisten gerne vil have det her gennemført hurtigst muligt.
Rosa Lund (EL), 2019-02-28:
Tak til fru Laura Lindahl for et meget interessant indlæg oppe fra talerstolen.
Har jeg forstået det korrekt, at det ikke gør nogen forskel for Liberal Alliance, hvad der står i vores straffelov?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-28:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare takke ordføreren og Enhedslisten for at tage hul på den første af mange snakke, som vi skal have omkring hadforbrydelser og at komme fordomme og had og negativ normkultur til livs i Danmark.
Ville ordføreren være interesseret i, at vi ser på en beretning, som de lyttende partier måske ville kunne sætte lidt mere handling bag, og så sige, at det her er noget, vi gerne vil fremsætte, når vi har fået en tilbagemelding fra det transministerielle arbejde?
Rosa Lund (EL), 2019-02-28:
Ja, vi vil i Enhedslisten være meget interesseret i at samle de lyttende partier, lad os kalde dem det, men i hvert fald de partier, som har tilkendegivet, at de støtter det her, så vi efter et valg – forhåbentlig – kan have et flertal for sådan en beretning, så vi kan få det ændret med det samme og ikke skal vente på, undskyld mig, endnu en syltekrukke.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-28:
Tak for det.
Som jeg flere gange har gjort forligskredsen bag Togfonden DK opmærksom på, fremsætter regeringen i udgangspunktet ikke forslag til anlægslove for projekter, som ikke er finansieret.
Det har hele tiden været regeringens opfattelse, at den rigtige rækkefølge er, at man først sikrer finansiering på finansloven, og at der først derefter fremsættes et forslag til en anlægslov.
Sagen er jo den, at der ikke bliver bygget en jernbane blot ved at vedtage et forslag til en anlægslov.
Et anlæg af en ny bane på Vestfyn vil være forbundet med store omkostninger, som nødvendigvis må ses i sammenhæng med de samlede rammer til offentlige investeringer.
Jeg bemærker dog, at beslutningsforslaget pålægger regeringen at fremsætte forslag til en anlægslov for projektet med en ny jernbane over Vestfyn inden den 31. marts 2019.
Beslutningsforslaget er fremsat den 25. januar 2019.
Forslagsstillerne, det vil sige togfondspartierne, giver altså rundt regnet 2 måneder til at udarbejde lovforslaget og sende det i offentlig høring m.v., og det er forudsat, at regeringen igangsætter arbejdet, allerede inden beslutningsforslaget er vedtaget i Folketinget.
Det er en meget kort frist, hvis man sammenligner med normale forhold for en proces med udarbejdelse af et lovforslag.
Til sammenligning kan jeg f.eks. oplyse, at mit ministerium normalt bestræber sig på at sende lovforslag i offentlig høring i en periode på minimum 31 dage og gerne længere, så der er god tid for offentligheden samt relevante myndigheder og organisationer til at afgive bemærkninger.
Såfremt beslutningsforslaget bliver vedtaget, vil jeg naturligvis gøre, hvad jeg kan, for at der bliver fremsat et lovforslag for projektet inden udgangen af marts.
Men det er helt indlysende, at det, hvis denne frist skal overholdes, vil have nogle konsekvenser for, hvor lang tid der er til behandlingen af lovforslaget, herunder til den offentlige høring.
Man fristes derfor til at spørge togfondspartierne, om de har tænkt på de ringe muligheder, den meget stramme tidsplan giver offentligheden og andre for at komme med bemærkninger i forbindelse med den offentlige høring, og om det ikke var mere forsvarligt, at der blev afsat lidt mere tid til lovforslaget.
Ud over at fremsætte forslag til en anlægslov pålægger beslutningsforslaget også regeringen at indbudgettere anlægget af den nye jernbane på finansloven.
Til dette kan jeg bekræfte, at det vil ske, hvis det flertal, der skal indgå finanslovsaftalen for 2020, ønsker at prioritere en ny bane på Vestfyn.
Tak for ordet.
Rosa Lund (EL), 2019-02-28:
Tak, og tak for en god debat.
Det er jo altid dejligt, når der er nogen, der synes, at de forslag, man stiller, er sympatiske.
Jeg tror, at der er brug for handling også her.
Jeg vil starte med lige at hilse fra Radikale Venstre og sige, at de ikke alene synes, at forslaget er sympatisk, men at de også støtter det.
Hvert år i august fejrer vi Copenhagen Pride.
Vi fejrer mangfoldigheden, kærligheden og retten til at elske og leve, som man vil.
At blive fysisk eller psykisk angrebet på grund af sin identitet, på grund af den, man er, rammer særlig hårdt.
Det er derfor på tide, at vi får lukket hullerne i lovgivningen og får forbedret indsatsen mod hadforbrydelser.
En særlig gruppe i Danmark er fortsat og i stigende grad udsat for forbrydelser på grund af deres kønsidentitet.
Man bliver bange for at tage ud, man bliver bange for at færdes på gaden, man bliver bange for at være den, man er.
At hadforbrydelser finder sted, gør det svært at være sig selv.
Derfor lever mange med skjult identitet eller undlader at sige fra over for forskelsbehandling eller diskrimination af frygt for at blive udsat for hadforbrydelser.
Men ingen skal leve et liv, hvor de føler, at de skal kigge sig over skulderen på gaden eller være nervøs for at bevæge sig rundt i nattelivet.
Ca. 20 pct. af lgbt-personer har overvejet selvmord inden for det seneste år, og når vi ser på nydanske lgbt-personer, stiger tallet til hele 33 pct.
50 pct. af danske transkønnede undgår steder af frygt for overfald, trusler eller chikane.
Tallene her er meget alarmerende, når man tænker på, at vi er et af de lande i verden, hvor lgbt-personer faktisk har de bedste rettigheder.
Selv om en paragraf i straffeloven, som vi også har diskuteret lidt her, ikke kan beskytte denne gruppe mod hadforbrydelser alene, så vil det sende et kraftigt signal til vores samfund om, at vi ikke tolererer den slags hadforbrydelser, heller ikke på baggrund af kønsidentitet.
Det skylder vi det mindretal, som i dag frygter for deres liv, som ikke kan være dem, de er.
Det er for os i Enhedslisten helt klart et hul i loven om hadforbrydelser, at det her ikke er en del af det.
Så har vi diskuteret lidt det her med retten til at blive klogere, som hr. Martin Geertsen var inde på, og det er jo, synes jeg da, også rigtig dejligt, at regeringen nedsætter en arbejdsgruppe, som skal kigge på det her.
Jeg har bare rigtig, rigtig svært ved at forestille mig, at en arbejdsgruppe, der arbejder med det her område, ikke vil anbefale, at det her bliver skrevet ind i straffeloven.
For os i Enhedslisten udelukker det ene simpelt hen ikke det andet.
Man kan sagtens nedsætte en arbejdsgruppe, der arbejder med det her, og som kommer med – forhåbentlig – en masse tiltag, som kan beskytte transkønnede i Danmark, men det udelukker bare ikke, at man også kan vedtage det her beslutningsforslag, så vi ændrer straffeloven.
Når det er sagt, glæder vi os jo i Enhedslisten rigtig meget til, at arbejdsgruppen kommer med sine anbefalinger, og håber, at den til den tid siddende regering vil fremsætte det her som et lovforslag, så vi kan få lukket hullet i straffeloven.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-28:
Jo, jeg har da hørt om ønsket før.
Men som sagt: Regeringen har den politik, at først skaffer man finansiering, og så fremsætter man forslag til anlægslov.
Derfor har jeg ikke haft et ønske om at bryde med den politik, medmindre der var et flertal, der her i Folketinget pålagde, at jeg skulle fremsætte et forslag til anlægslov for projektet.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-28:
Men er det så en særlig saglig argumentation fra ministerens side at bruge et fremsat beslutningsforslags fremsættelsesdato, når ønsket har været ytret og ministeren har haft kendskab til det lang tid før?
Er det en fair måde at argumentere på som minister?
Det er mit spørgsmål.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-28:
Jeg synes ikke, der er noget unfair i, at man tager den parlamentariske proces alvorligt og ikke fremsætter lovforslag i Folketingssalen, fordi nogle partier har sagt noget i medierne.
Jeg siger bare til partierne bag beslutningsforslaget, at den tid, man har afsat til det, er meget knap.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-28:
Tak for det.
Jeg bemærker bare ministerens henvisning til, at det er en kort frist, fordi forslaget er fremsat den 25. januar 2019.
Så vil jeg bare høre, om ministeren har været bekendt med et tidligere politisk ønske om fremsættelse af det her anlægslovforslag før den 25. januar 2019, måske fra et politisk flertal.
Har ministeren været bekendt med det?
Trine Torp (SF), 2019-02-28:
Tak for det.
I SF er vi positive over for forslaget.
Det er for SF fuldstændig grundlæggende, at vi sikrer, at vi har et samfund, hvor man kan være den, man er, uden at risikere at møde undertrykkelse eller fordomme – og slet ikke vold.
Det er derfor bekymrende, at antallet af hadforbrydelser er steget de seneste 2 år, som det fremgår af Rigspolitiets årsrapporter om hadforbrydelser.
I SF ønsker vi at bekæmpe fordomme om lgbt+-personer, og det hører jeg jo at der sådan set er enighed om i Folketingssalen, bl.a. gennem oplysninger og indsatser i folkeskolen og på arbejdspladser.
Men øget oplysning sikrer ikke alene den nødvendige beskyttelse af minoriteter.
Vores lovgivning skal også være klar og tydelig, så der ikke kan være nogen tvivl om, at lovgivningen gælder for alle minoriteter, i dette tilfælde også mennesker med en anden kønsidentitet eller et andet kønsudtryk end majoriteten.
SF støtter derfor at tilføje ordene køn, kønsidentitet og kønsudtryk i straffeloven, som Enhedslisten foreslår.
SF bemærker desuden både LGBT Danmarks og Intersex Danmarks kommentarer vedrørende beslutningsforslaget om, at lovgivningen, som skal beskytte minoriteter, ikke alene er begrænset til straffeloven.
Diskrimination og anden form for undertrykkelse af minoriteter kan også finde sted i dagligdagen, og det er derfor, vi i Danmark netop har forskelsbehandlingsloven og ligebehandlingsloven.
SF er derfor også i udvalgsbehandlingen åbne over for foruden at undersøge konsekvenserne af beslutningsforslagets ændringer af straffeloven også at undersøge muligheden for at ændre ligebehandlingsloven og forskelsbehandlingsloven.
Det er for SF et fundamentalt hensyn, at vi har en klar og tydelig lovgivning, som favner om og beskytter alle i vores samfund.
Som det også er nævnt i debatten her, pågår der allerede et tværministerielt arbejde med at komme hadforbrydelser til livs, som er en del af den handlingsplan, som er vedtaget i satspuljen.
Der er planlagt et temamøde i marts om det.
Det er derfor oplagt, at det, som Enhedslisten foreslår her, indgår i det arbejde.
Rosa Lund (EL), 2019-02-28:
Det er også en vigtig virkelighed at være optaget af, og den virkelighed er vi også optaget af i Enhedslisten.
Og det er derfor, vi foreslår, at de her mennesker bliver beskyttet i straffeloven.
For mig at se
er de to faktisk den samme ting.
Den virkelighed, som er for de her mennesker, kommer jo et sted fra, bl.a. fra vores lovgivning.
Hvis ekspertgruppen foreslår, at man skriver det ind i straffeloven, vil Liberal Alliance så være med til det?
Laura Lindahl (LA), 2019-02-28:
Jamen det er ikke, fordi vi er imod det her enkeltstående, men det er et slag i luften.
Vi vil meget mere på det her område.
Det her forslag vil ikke gøre en forskel for de mennesker, der bliver udsat for hadforbrydelser, fordi retspraksis er, at det i forvejen er en skærpende omstændighed.
Så der er bare ikke noget nyt i det her forslag.
Det er sådan, det er i dag.
Vi vil gerne mere, og det er det, vi håber på at den tværministerielle arbejdsgruppe kommer med.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-28:
Tak for det.
Jeg er nødt til at starte med at kommentere på fru Laura Lindahls argumentation her – om, at det allerede er retspraksis, at det er et slag i luften, og at der ikke sker noget.
Jeg synes simpelt hen, det er på grænsen til tåbelig argumentation.
I dag har vi en retspraksis, der gør det ulovligt at forskelsbehandle på grund af køn, når vi snakker om ligeløn.
Alligevel må vi konstatere, at vi har en ulovlig retspraksis, fordi der ikke er kommet ligeløn i løbet af de 42 år i Danmark.
Så at sige, at vi ikke skal justere vores lovgivning og skabe rammerne for, at vi kan få udmøntet ligeløn, finder jeg meget underligt.
Selvfølgelig kan vi altid justere vores lovgivning, så den bedre beskytter vores borgere, uanset om der er tale om mindretal eller flertal.
Apropos tal har vi nogle meget, meget triste tal på det her område.
Tre gange så mange homoseksuelle, transpersoner og biseksuelle forsøger selvmord, og raten er endnu højere, når vi snakker om mennesker, som også har minoritetsbaggrund.
Hver tredje oplever en nedsættende tone om lgbt-kolleger, viser en rundspørge fra LO.
Og det er jo en indikation af, at vi har nogle store udfordringer på det her område.
Jeg er egentlig enig i, at vi godt kunne vente på udvalgets udmeldinger, og jeg er egentlig også enig i, at det ikke kun er det her lovforslag, der vil rykke, men det vil også rykke.
Så der er brug for, at vi også får en hel del mere uddannelse og oplysning på området.
Vi skal ruste vores undervisere på alle niveauer – fra folkeskolen og op til de videregående uddannelser – i at skabe noget viden og nogle miljøer, som gør, at vi bliver mere tolerante, og at vi bliver i stand til at sige fra over for eksempelvis de kolleger, som vi oplever diskriminerer.
Så det her forslag kan ikke stå alene, men det er et godt forslag, og Alternativet støtter det.
Laura Lindahl (LA), 2019-02-28:
Tak til Alternativet for at tilkendegive deres holdning på det her område.
Jeg er bare lige nødt til at korrigere hr. Roger Courage Matthisen, i forhold til at han citerer mig for ikke at ville justere lovgivningen.
Altså, det er jo faktuelt forkert.
Regeringen, herunder Liberal Alliance, er jo præcis mere ambitiøse på det her område, og det er derfor, at vi tilslutter os den arbejdsgruppe, som ministeren har nedsat på området; det er jo faktisk, fordi vi har større ambitioner end at justere den her ene paragraf.
Vi vil sådan set gerne se, om man ikke på tværs af ministerier kan gøre mere for at forebygge og straffe hadforbrydelser.
Så vi vil gerne justere vores lovgivning, men på et oplyst grundlag.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-28:
Tak for det.
Jeg beklager, hvis jeg ikke udtrykte mig klart nok.
Altså, spørgsmålet til fru Laura Lindahl er jo, om ordføreren kan forestille sig en situation, hvor køn, kønsidentitet og kønsudtryk ikke skal tilføjes til straffeloven.
Det er det første.
Det andet er, at ordføreren jo siger, at det her ikke vil have nogen betydning, fordi retspraksis i forvejen er sådan, at man ikke må diskriminere.
Men vi kan jo stadig væk anerkende, at der er et problem i vores samfund, så derfor kunne det alligevel være nødvendigt at justere lovgivningen.
Det var egentlig bare min refleksion.
Laura Lindahl (LA), 2019-02-28:
Men jeg tror bestemt, at vi kommer til at justere lovgivningen.
Jeg tror bare, at vi kommer til at gøre det bredere, og jeg tror, vi kommer til at gøre mere end det, som Enhedslisten foreslår i det her forslag.
Eller skulle man sige, at nu har vi nedsat den her arbejdsgruppe, så lad os se, hvad den kommer med, før vi begynder at lovgive, ændre og justere på det her smalle felt, når vi egentlig har større ambitioner?
Der synes jeg da, at det, som regeringen lægger op til, er så fornuftigt, og det støtter vi selvfølgelig i Liberal Alliance.
Men det er ikke et spørgsmål om, at vi ikke vil noget på det her område, for selvfølgelig vil vi det.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-28:
Jeg hører ordføreren sige, at hun tror, at det, man vil støtte op om, bliver bredere og mere, men jeg hørte ikke nogen konkrete tiltag fra talerstolen, da ordføreren var heroppe lige før.
Jeg hører, at man venter på mere viden.
Men hvad er det, der bliver bredere og mere?
Der må da være en eller anden gylden indsigt; man må kunne oplyse mig om, hvad det er, der er bredere og mere, ud over det her meget konkrete forslag, som er fremsat af Enhedslisten.
Rosa Lund (EL), 2019-02-28:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål til Alternativets ordfører: Opfatter Alternativet det her forslag som et loft, altså som et maksimum for, hvad man kan gøre for at sikre transkønnedes rettigheder, eller som et minimum, altså som noget, vi som minimum bør gøre?