runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Bjerre (V), 2021-01-13:
Det er forståeligt, at regeringen har haft fokus på corona, men i Venstre er vi sådan set også glade for, at regeringen har fremturet så meget med, at man ville stå på børnenes side.
Det har altid været en kerneværdi for Venstre at stå på den enkeltes side og særlig i forhold til dem, der har allermest brug for det.
Derfor syntes vi også, det var positivt, da statsministeren sidste år brugte stort set hele sin nytårstale på, at man ville sikre bedre vilkår for anbragte børn.
Men helt ærligt, det virker altså lidt som varm luft fra regeringens side, for regeringen kom jo ikke med noget udspil.
I sommer, midt under coronaen, fik vi så at vide, at det ville komme til efteråret, og der kom heller ikke noget.
I regeringens lovprogram, som blev fremlagt, da Folketinget åbnede her i oktober, og hvor vi stadig væk var midt i en coronasituation, stod der, at vi skulle behandle barnets lov til februar.
Det er nu blevet udskudt.
I december måned havde jeg et lignende spørgsmål hernede i salen til socialministeren, og der sagde ministeren, at udspillet var lige på trapperne.
Og det er derfor, vi nu følger op, for jeg synes helt ærligt, det er utroligt, at der er gået 1 år, siden statsministeren i sin nytårstale lancerede, at man ville gøre noget for udsatte børn, og at hun så end ikke nævner det med ét ord i den nytårstale, der netop har været holdt.
Man fristes desværre til at tro, at det bare var varm luft – at det desværre bare handlede om at ville lancere sig selv som børnenes statsminister.
Desværre synes jeg ikke, ministeren svarer konkret på mit spørgsmål her, men siger bare endnu en gang, at der vil komme et udspil inden længe.
Derfor har jeg to konkrete spørgsmål, som jeg så også håber, ministeren vil svare mere konkret på
Hvis ministeren siger på grund af corona, hvorfor kunne man så både i sommer og i efteråret sige, at det ville komme inden jul?
For da stod vi også midt i en coronasituation.
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Tak for det.
Jeg tror, man skal have fulgt den politiske debat både i år, men også tidligere, meget dårligt, hvis man tænker, at man har en meget stærk sag, når man står og påstår, at optagetheden af de mest udsatte børn for statsministeren eller Socialdemokratiet er varm luft.
Man kan kigge på danmarkshistorien, også den nyere danmarkshistorie, man kan kigge på de politiske udspil, der kom, da vi var i opposition, og man vil se, at børnenes egne rettigheder, retfærdighed for de børn, der fødes med dårligere muligheder end andre, fordi deres forældre ikke kan tage ordentligt vare på dem, og fordi de er vokset op med svigt, overgreb og vold, løber som en rød tråd gennem Socialdemokratiets politiske historie.
Og jeg kan klart afkræfte, at det pludselig skulle være blevet varm luft.
Marie Bjerre (V), 2021-01-13:
Vi ser ikke noget udspil.
Vil ministeren ikke godt svare på: Hvorfor har man udskudt udspillet til barnets lov, når man i sommer kunne sige, at det ville komme til efteråret?
Og det samme gælder regeringens lovprogram, hvor man i oktober måned sagde, at det ville komme.
Hvorfor har man udskudt det?
Hvad er det, der gør, at man har udskudt det?
Har man ændret fokus?
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Jeg ved ikke, hvad spørgeren vidste om coronapandemien i sommer.
Jeg vidste ikke selv, hvordan efteråret ville forløbe, og det tror jeg heller ikke der er nogen af vores sundhedsmyndigheder der vil sige at de vidste med et tidsperspektiv, der hed et halvt år frem.
Nu står vi i en ny situation med en meget alvorlig og meget smitsom mutation.
Hvis spørgeren fra Venstre ligger inde med en meget detaljeret viden om, hvordan den kommende tid kommer til at forløbe, må spørgeren meget gerne komme med det, ikke bare for min skyld og i forhold til planlægningen af »Børnene først« og barnets lov, men for hele Danmarks skyld.
Altså, jeg tror ikke, der er mange, der synes, det er underligt, at håndteringen af en global pandemi som den, vi har set nu, kræver en regerings fokus og jo sådan set også spørgerens fokus – vi har forhandlet mange aftaler på plads her.
Tak for det.
Jeg vil skynde mig at starte med at sige, at jeg simpelt hen tager det meget, meget positiv, at Venstre er så optaget af det kommende udspil, fordi det tyder rigtig godt i forhold til de forhandlinger, vi skal have, og på en fælles optagethed af, at vi skal gøre det bedre for de mest udsatte børn i Danmark.
Så hvis jeg kom til at give udtryk for andet end det, så vil jeg blot kvittere for den her meget stærke – jeg vil ikke sige nyfundne, men meget stærke – interesse for de allermest udsatte børn.
Jeg tror faktisk, at hver eneste af de aftaler, der er lavet, er lavet sammen med Venstre og Venstres dygtige socialordfører, og det vil jeg også gerne kvittere for.
Jeg tror sådan set også, at danskerne forventer af os, at vi også holder hånden under de mest sårbare og gør, hvad vi kan, her under corona.
Men det betyder ikke, at vi kun har håndteret corona.
Det sagde jeg også i min indledende besvarelse, som jeg er sikker på, at ordføreren lyttede godt med på.
Vi har igennem året udarbejdet udspil, vi har inddraget centrale interessenter, vi har holdt topmøde, og vi har snart et udspil klar til lancering og til at drøfte videre med Venstre.
Karen Ellemann (V), 2021-01-13:
Tak for det, formand.
Jamen jeg samler selvfølgelig op i forhold til den reaktion, som ministeren tillod sig at komme med til min partifælle: at påstå, at man synes, det er upassende at kritisere lige præcis socialministeren for ikke at gøre noget på det her område.
Det er en kritik, som i høj grad er berettiget, fordi sandheden er, at socialministeren ikke foretager sig noget, og det er mig bekendt ikke socialministeren alene, der sidder og håndterer coronasituationen.
Det gør statsministeren, det gør erhvervsministeren, det gør sundhedsministeren.
Og derfor er det ikke rimeligt, at der simpelt hen ikke er kommet noget på det her område overhovedet, når man har lanceret sig selv både som regering og som statsminister som værende børnenes statsminister.
Man har lanceret barnets lov og »Børnene først«.
Det er sådan de her fine overskrifter, men hvad er substansen i dem?
Det kunne være, at ministeren ville løfte sløret for lidt af det nu her, når der er ½ minuts taletid.
Tak, formand.
Man får lidt indtrykket af, at de tiltag, der så har været lavet her i forbindelse med coronaen, på socialområdet har været i forbindelse med nogle meget, meget vanskelige, tidskrævende forhandlinger.
Det vil jeg tillade mig at sige at det sådan set ikke har været, for det har partierne bakket op om.
Så det har jo ikke været svære forhandlinger, og derfor køber jeg ikke præmissen om, at man ikke også samtidig kan gøre sig klar til lige præcis at lancere den længe ventede barnets lov.
Derfor vil jeg bruge min taletid nu til at spørge ind til det.
For jeg forstår jo, at ministeren har talt med alle interessenterne bortset fra de politiske partier, som jo er dem, regeringen skal finde 90 mandater hos for at få det her gjort til virkelighed.
Når man har talt med alle interessenterne, er det så konkrete lovforslag og ændringer og en ny hovedlov, vi kan forvente at se i udspillet?
Det håber jeg ministeren har lyst til at løfte sløret for.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-13:
I forhold til det konkrete spørgsmål om hovedstaden er jeg netop blevet briefet til den her spørgetid, og det, jeg har fået oplyst, er, at de har igangsat et arbejde med at uddanne flere jordemødre, og at det er vedtaget at oprette et nyt fødested på Bispebjerg Hospital, som vil aflaste regionens øvrige fødeafdelinger, og der er også på fire af regionens fødesteder oprettet fødeklinikker adskilt fra fødegangen, der giver mulighed for at føde i mere trygge og hjemlige rammer.
Det er noget af det, som de mener de arbejder med.
Men det er ikke nok.
Der skal vi altså videre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-13:
Tak for det, formand.
Men sagen er vel, at hvis vi ser specifikt på Region Hovedstaden, er et krav om, at man som udgangspunkt, hvis der ikke er særlige komplikationer i forbindelse med fødslen, skal forlade sygehuset eller barselshotellet – det er jo sygehuse, når det er inden for så kort tid – inden 8 timer, altså 8 timer efter fødslen, til politisk behandling?
Det er jo noget nyt, der er på vej, som indskrænker de fødendes muligheder.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-13:
Jeg er fuldstændig enig.
Det gør det.
Jeg har noteret mig, at der har været en del politisk debat.
Det synes jeg også var forventeligt og klogt.
Og som jeg forstår det, har Region Hovedstaden også nogle politiske drøftelser fremadrettet om det her element.
Jeg har ikke set det konkrete forslag, jeg har kun set det i pressen, men for mig at se bevæger det sig væk fra en mulighed for – og det er det, vi arbejder for – at tilbyde alle nybagte mødre et ophold på op til 2 dage på et patienthotel eller på fødegangen, hvis de har brug for det.
Liselott Blixt (DF), 2021-01-13:
Mange tak.
Man har altså igen villet mere, og man lovede mere før valget, som hr. Kristian Thulesen Dahl også siger, men vi ser alligevel, at de går ud med den her melding i hovedstaden, og det gør altså rigtig mange kvinder dårligt tilpas.
Vi så den anden dag en tv-udsendelse, hvor jordemødrene gik stressede hjem, og de stoppede med at arbejde der.
Det er en ond spiral.
Hvorfor lader man det komme dertil, når man faktisk har sagt, at det er noget, der ligger en på sinde?
Og hvorfor vil man først gøre noget, når debatten bliver taget op i medierne?
Man besluttede det i sidste måned på Hvidovre Hospital.
Hvad har ministeren gjort ved det?
Har man taget en snak med Hvidovre Hospital om, at det ikke er den vej, de skal gå?
Har man kigget på, at der skal skæres med 3,3 mio. kr. i Region Hovedstaden?
Altså, hvad gør ministeren for, at man kan leve op til de valgløfter, som man gav?
Så undrer det mig, at man giver nogle penge og siger til regionen, at de så selv må om, hvad de vil bruge pengene på, hvis de så samtidig går ud og sparer.
Altså, der må mere end et forståelsespapir til, at man faktisk lever op til de valgløfter, man kom med.
Da vi i Dansk Folkeparti fik sat, jeg tror det var 330 mio. kr. af til fødeafdelingen, så hånede man os.
Man hånede os og sagde, at det ikke var penge nok.
Kan ministeren ikke se, at der er et eller andet, der mangler her?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-13:
Sundhedsministeren må jo undskylde os, at vi tager det her så alvorligt.
Men man skriver i et oplæg før valget, at nybagte mødre skal have ret til at blive på sygehuset eller et barselshotel i 2 dage – der står »skal have« – og det vil man løse i aftaler med regionerne.
Vi står så nu med de her overskrifter: »Førstegangsfødende skal nu forlade afdelingen efter otte timer«, som er et tilbageskridt i forhold til det, og »Jordemødre græder og fødende får traumer«.
Så virker det jo, som om det ikke har haft særlig høj prioritet.
Jeg ved godt, at der også har været andre ting at se til.
Så det er slet ikke for at negligere det, men sundhedsministeren må jo bare forstå, at for de kvinder, der rent faktisk skal føde, og de familier, det vedrører, nytter det jo ikke noget, man siger, at det bliver bedre om 2 år eller om 4 år.
Der drejer det sig jo nu og her om at få stoppet de forringelser, der sker, og så kunne bygge på og lave forbedringer.
Så i første omgang må sundhedsministeren forhåbentlig give tilsagn her i dag om at gøre sit til, at de forringelser, der ser ud til at komme i Region Hovedstaden, på en eller anden måde bliver stoppet, så man i stedet for kan begynde at bygge forbedringer på i stedet for at lave forringelser i forhold til det, vi i fællesskab gerne vil opnå.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-13:
Jo, det handler vel egentlig om tre ting.
For det første handler det om den politiske retning, man vil, og der tror jeg, at vi i Folketinget kan nå til enighed temmelig bredt.
Så handler det også om en vilje til at prioritere de midler, der skal til, og så handler det også om det politiske håndværk, der skal til, for at lave den konkrete aftale og udmøntning, således at den altså også giver sundhedsfaglig mening og kan ses i den enkeltes nybagte forælders liv.
Det er det, det handler om her.
Viljen er der.
Vi har vist i de aftaler, vi har lavet, at pengene også er klar til at blive afsat, og det, vi mangler, er den sundhedsreform, hvori det her element ville skulle adresseres.
Konkret har vi gjort det, at vi har vedtaget nogle finanslove og indgået et par kommuneaftaler og regionsaftaler, hvor der netop sættes penge af til en styrkelse af sundhedsvæsenet.
Det er bl.a. til at øge antallet af sygeplejersker med 1.000, og vi er meget tæt på at nå den målsætning, fordi vi også har prioriteret konkrete midler til at opnå det.
Det er jo ikke kun på fødeafdelingerne, og det er ikke det, der i sidste ende redder hele sundhedsvæsenet, men det er jo en vej frem mod, at vi får flere sygeplejersker, frem for at der, som det har været i nogle år, bliver færre.
Så generelt har vi holdt hånden under velfærden og gradvis bygget på, men det, der jo udestår – og det jeg anerkender fuldt ud – er det arbejde, der skal være i forbindelse med vores kommende sundhedsreform, hvor vi præcis vil adressere spørgsmålet om at sikre bedre vilkår for fødende.
Det, der er sket, siden vi lovede det i oppositionstiden, er jo, at vi er gået i regering og har skrevet et forståelsespapir med de øvrige partier, der støtter os, og der står det også meget klart, at vilkårene for de fødende skal forbedres.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-13:
Tak til ministeren, selvfølgelig i første omgang.
Nu har ministeren jo flyttet sig fra oppositionsbænken til regeringsbænken.
Man kunne næsten få det indtryk ud fra det, sundhedsministeren står her og siger, at han stadig væk opfatter sig selv som en, der sidder på oppositionsbænken og siger til en regering, at nu må det her altså blive bedre, og at det er klart utilfredsstillende.
Altså, nu har man været regering i over halvandet år, cirka halvandet år, og man har lavet et par aftaler med regionerne om sygehusenes drift, og jeg ved godt, at der er en masse omkring corona, der selvfølgelig optager og sådan noget; det negligerer jeg på ingen måde.
Men man har alligevel haft et par forsøg.
Man går til valg på et meget, meget specifikt løfte, og vi har det jo i »Tid til omsorg«.
Den nuværende statsminister var endda, og det er afbildet i materialet, praktik som sygeplejerske på Hvidovre Hospital, som er Danmarks største fødested, og der er faktisk sådan et fint billede af den nuværende statsminister som sygeplejerskeelev der, altså i praktik.
I det samme oplæg står der så lige præcis det her med, at nybagte mødre skal have ret til at blive på sygehuset eller et barselshotel i 2 dage, som sundhedsministeren også er inde på her i sin besvarelse, og så må man jo spørge efter halvandet år: Hvordan går det så?
Går det fremad, og er man i gang med at indfri det løfte, eller er man i bakgear og er på vej væk fra det løfte?
Vil sundhedsministeren fortælle, om han i forhold til den viden, som sundhedsministeren selvfølgelig også har – han er selvfølgelig godt briefet til sådan en spørgetid, som vi har i dag – om, hvad der rent faktisk foregår i Region Hovedstaden specifikt, så vil mene, at vi bevæger os i retning mod, at regeringen er i gang med at opfylde det her løfte i Region Hovedstaden, eller om vi i virkeligheden er i bakgear på vej væk fra at opfylde løftet.
Magnus Heunicke (S), 2021-01-13:
Mange tak for spørgsmålet.
Mit svar er meget klart: Nej, det mener jeg ikke.
Og det gælder ikke kun Region Hovedstaden; det er sådan set alle fem regioner.
Der fødes 60.000 børn om året i Danmark, og der er rigtig mange gode, trygge fødsler, men der er alt for mange, som oplever et for stresset miljø, og alt for mange, som bliver udskrevet for tidligt, og som får problemer med amning og med de første helt kritiske dage som en nybagt familie jo har, og derfor skal vi gøre det bedre.
Det var derfor, vi gik til valg på at løfte sundhedsområdet generelt, men specifikt at løfte fødselsområdet, svangreomsorgen, med et konkret mål om at tilbyde alle nybagte mødre et ophold på sygehus eller barselshotel i 2 dage, hvis man har interesse for det.
Hvis der er nogen, der ikke har interesse for det, er det også helt fint, og så må de få hjælp på anden vis, men hvis man har interesse og behov for det, er det vores mål at tilbyde det, og helt konkret vil det indgå i de kommende forhandlinger om en sundhedsreform. Så vil jeg sige, at for mit eget vedkommende har jeg brugt en del energi på at læse bøger og læse artikler og på at mødes direkte med nybagte mødre, og jeg tror, at vi nogle gange tænker – os, der selv er fædre til lidt ældre børn: Det er nok sådan, det er stadig væk, og det er nok helt fint.
Men det er ikke sådan, det er stadig væk.
Der er blevet klart mere pres og der er blevet klart mere stress ude på afdelingerne.
Noget handler om struktur, noget handler om økonomi, og noget handler om, om der er nok uddannede jordemødre, og uanset hvad er det regeringens ambition, at det skal der altså rettes op på.
Det er fuldstændig afgørende, at vi giver de nybagte familier, de nyfødte og de nybagte mødre og fædre, de bedste muligheder for at få en god start.
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Det er jo ikke første gang, jeg har været i salen med spørgere fra Folketingets partier omkring det her, altså hvor man har håbet, at jeg i forbindelse med et onsdagsspørgsmål ville lancere regeringens »Børnene Først«-udspil eller barnets lov.
Jeg tror heller ikke, at ordføreren bliver rigtig skuffet, når jeg meddeler, at jeg ikke kommer til at lancere regeringens »Børnene Først«-udspil eller barnets lov som en ny lovgivning i forbindelse med et onsdagsspørgsmål; det tror jeg også godt spørgeren ved.
Jeg vil sige, at der ikke er nogen grund til at købe præmissen om, at man ikke har kunnet arbejde med det her udspil, fordi man har skullet håndtere corona samtidig, for vi har gjort begge ting, præcis som spørgeren efterlyser det.
Selvfølgelig har vi det.
Karen Ellemann (V), 2021-01-13:
Så må man igen bare – i hvert fald som det største oppositionsparti – væbne sig med tålmodighed og ryste lidt på hovedet over, at det skal tage så lang tid at invitere til de forhandlinger.
Ja, det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at vi glæder os til at sidde ved forhandlingsbordet med kæmpestore forventninger til, at det her er et velgennemarbejdet udspil, hvor man allerede har drøftet det med alle mulige andre interessenter end lige Folketingets partier.
Kunne man måske sige noget om, om andre ministre også er involveret?
Har det måske også noget med uddannelserne at gøre?
Er det måske også socialpædagoger osv., som skal se ind i, at deres uddannelser ændres?
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Og det her billede, der også lidt har været forsøgt tegnet af Venstre, af, at det sådan skulle svæve helt i det uvisse, hvad det udspil kommer til at handle om, og hvad formålet med barnets lov er, er jo heller ikke rigtigt.
Vi skal sikre dem hjælp tidligere, så barndommen ikke bliver en dom over barnets liv.
Vi skal sikre dem mod færre skift.
Og jeg er bare glad for, at Venstre ser så meget frem til de forhandlinger, hvor vi skal sikre det.
Marie Bjerre (V), 2021-01-13:
Tak for det.
Ja, det er jo ærgerligt, at vi ikke kan få noget mere indsigt i, hvad det her udspil så kommer til at handle om.
Men jeg kan forstå, at ministeren har talt med en række interessenter.
Den indsigt ville vi jo også rigtig gerne have haft.
Og helt ærligt frygter jeg, at det forhandlingsforløb, vi skal igennem, bliver lidt noget sjusk, når man kommer så sent i gang og bliver involveret så sent.
Derfor vil jeg gerne her til sidst spørge, hvorfor ministeren ikke har inviteret os socialordførere med til de møder med interessenterne.
Hvorfor har vi ikke kunnet få samme indsigt?
Ville det ikke have givet en god base for de kommende forhandlinger?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-01-13:
Mener ministeren, at de forhold, Region Hovedstaden byder fødende og nybagte mødre, lever op til de standarder, som Socialdemokratiet før valget i 2019 lovede at sikre de gravide og nybagte mødre?
Astrid Krag (S), 2021-01-13:
Nu havde vi jo så sent som i går et fælles møde, hvor vi havde en lang række af de centrale aktører på det her område med til at diskutere en helt konkret undersøgelse, som retssikkerhedsenheden har lavet, af de påklagede tvangsanbringelser, og hvor man jo heldigvis kan konstatere, at der er anbringelsesgrundlag i alle de sager, hvor kommunerne anbringer børn.
Der var ordførerne, og der var interessenterne.
Jeg er bare glad for, at spørgeren gerne vil den slags aktiviteter, og så tager jeg med mig fra salen her i dag, at der er et Venstre, der glæder sig utrolig meget til at være med til at sikre, at vi hjælper de her børn tidligere og bedre og skærmer dem mod så mange skift, som de oplever i dag, blandt meget andet godt.
Rune Lund (EL), 2021-01-14:
Det synes jeg faktisk er en meget interessant diskussion.
For hvis det står til os i Enhedslisten, ønsker vi faktisk, også når vi laver finanslov, at finansiere initiativerne krone for krone.
Og vi ønsker bl.a. at gøre det ved at rulle skatte- og afgiftslettelser tilbage, som vi har stemt imod, som vi er meget uenige i, og som bl.a. er dem, der udgør de 21,7 mia. kr., som er den årlige udgift for det, der blev aftalt i 2015-2019.
Sagen er, at råderummet, som jo er de teoretiske penge, vi har til rådighed – det er jo en beregning, når vi sidder og forhandler finanslov – i et vist omfang i denne beregning også er tilvejebragt af de ulighedsskabende reformer, som der er lavet mange af.
Vi kan se, at i det omfang, der er lavet undersøgelser af det, er de meget usikre.
Så der er meget stor usikkerhed om råderummet, og i det omfang, det overhovedet skal bruges til noget, skal det bruges på velfærd.
Det er vores holdning.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-14:
Man kunne også vælge at skære forbruget af eksterne konsulenter ned med en tredjedel; så ville man også have fundet en finansiering.
Så det er fair nok, hvis Enhedslisten siger, at man ikke vil bruge penge på det, men det er ikke fair, at man altid skal nævne, at det skal være sygeplejersker og alt muligt andet, det går ud over.
Her vil det så være private firmaer, man bruger færre penge fra og bestiller færre ting til; det er jo eksterne konsulenter og ikke folk, der er ansat i det offentlige.
Så man kunne jo tage pengene fra dem og deres højt betalte ydelser og så sænke skatten på det andet.
Man siger altid, at det skal gå ud over sygeplejersker, men man kunne jo finansiere det et andet sted, hvis man ville.
Rune Lund (EL), 2021-01-14:
Det er jo rigtigt.
Og man kan også sige, at en strukturel ændring af skattesystemet alt andet lige har en konjunktureffekt i et eller andet omfang.
Det er jo det, som hr. Ole Birk Olesen siger.
Det er et faktum; det tror jeg godt vi kan blive enige om.
Det er jo også rigtigt, at der er en diskussion, hvad råderummet skal bruges til.
Og der må man jo sige, og det er vel nærmest en ros til Liberal Alliance, at der fra 2015 til 2019 blev aftalt skatte- og afgiftslettelser, hvor den varige effekt er 21,7 mia. kr., dvs. en udgift på 21,7 mia. kr. hvert år – penge, som kunne være brugt til at genoprette vores velfærd, og som kunne være brugt til at finansiere den grønne omstilling.
Det er jo et billede på, hvordan de borgerlige har ført økonomisk politik: at man har brændt råderummet af på skattelettelser, og så har man prøvet at bilde befolkningen og alle andre ind, at der var penge nok til velfærd.
Og vi kan jo bare se, at det er der ikke, at det har der ikke været, og at det har været taljonglering.
Men det er jo fuldstændig rigtigt, at man kan vælge at bruge råderummet på skattenedsættelser; det er så bare ikke Enhedslistens politik.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-14:
Ja, eller måske er det endnu mere ansvarligt, at pengene bruges på, at de enten hensættes til nedsættelse af gæld eller går tilbage til borgerne.
Hvis de bliver brugt på velfærd, ja, så kan man sige, at man synes, at det er til noget godt, at man har brugt dem, men det er stadig penge, der bliver forbrugt, før man ved, at man har dem.
Så det mest ansvarlige rent økonomisk ville være at lade være med at bruge pengene, før man ved, at de er kommet ind i kassen, ikke?