runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-05:
Mange tak.
Og tak til Socialdemokraterne for at erkende, at det pensionssystem, som Helle Thorning-Schmidt aftalte med Anders Fogh Rasmussen – altså med den her stigende pensionsalder – er uholdbart.
Så tak for det.
Vi er jo så lidt bekymrede over, hvad der reelt ligger af forbedringer i forslaget.
Så bare for at forstå det helt korrekt: Hvilke forbedringer er der i Socialdemokraternes udspil for dine kollegaer på havnen på din alder, som er medlem af efterlønsordningen i forvejen, som tillader at gå 3 år før med en dagpengelignende ydelse?
Er der nogen som helst forbedringer for en havnearbejder på din alder med Socialdemokraternes udspil?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Det, der gør, at vi har stillet det her forslag, vil jeg sige til hr. Pelle Dragsted, er, at vi bliver og jeg bliver oprigtig ked af det, når jeg har været rundt på virksomhedsbesøg og set tidligere kollegaer og også alle mulige andre og set, hvordan de har ondt hver eneste dag og simpelt hen ikke kan passe deres arbejde.
Vi herinde har været med til at lave en forhøjet pensionsalder, der gør, at de bliver tabt.
Jeg mener, at vi som politikere simpelt hen er nødt til at tage det ansvar og sige, at det kan vi simpelt hen ikke være bekendt, og dem skal vi hjælpe.
Det er jo netop derfor, vi så foreslår her at give dem mulighed for at komme på pension 3 år før.
Det er klart, at hvis de har efterløn, er det jo en noget bedre ordning end den her.
For det her er jo på pension.
Derfor tror jeg også, der er rigtig mange, der vil vælge, hvis man har det godt på arbejdsmarkedet, at fortsætte.
Det tror jeg da selv jeg ville, hvis jeg kunne det, og have det fint og have en rimelig løn.
Det ville jeg da gøre.
Men her får de faktisk en rettighed.
Det, som hr. Pelle Dragsted også skal huske på, er, at der jo næsten kun er en fjerdedel tilbage af dagpengemodtagerne, der ikke har valgt at skippe efterlønnen.
Så det kan faktisk være, at mange af dem på havnen og mange andre har skippet den, så de slet ikke har muligheder længere.
Her giver vi dem så en mulighed igen – en rettighed til at gå 3 år tidligere på pension, hvis de har valgt at sælge deres efterløn.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-05:
Det tror jeg nok at nogle vil blive lidt bekymrede over, for det betyder jo så, at den bekymring, de har, i hvert fald ikke bliver afhjulpet med det her.
Så kan ordføreren fortælle, hvad man har til de mennesker?
Hvad har man til de mennesker, som f.eks. er 35 år i dag og er medlem af efterlønsordningen?
Skal de stadig væk med den her ordning arbejde, til de er langt over 70 år, sådan som min kollega hr. Finn Sørensen også redegjorde for?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
En af de bedste ordninger, som jeg kender og holder allermest af, er efterlønsordningen, og det gjorde dybt ondt, dengang den blev forringet meget.
Og den er så mere eller mindre afskaffet nu.
Det gør, at der er rigtig mange mennesker, der ikke har den her efterløn.
Dem, der har efterlønnen, skal være superglade for det, og det skal de selvfølgelig holde fast i.
Men der er nogle, der ikke har den, og det er faktisk dem, vi hjælper her.
Det synes jeg også er supervigtigt, for ja, efterlønnen blev afskaffet.
Det klarede den borgerlige regering tilbage i 2010-2011, og det ærgrer mig dybt.
Det er derfor, vi siger: Havde vi bare haft den der efterlønsordning – men det har vi ikke, og det er derfor, vi er nødt til at gøre de her ting, vi gør.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Først vil jeg gerne lige kommentere det her med folkepensionsalderen.
Vi stemte også imod, da den blev forhøjet fra 67 år til 68 år, og mon ikke også, at vi stemmer imod i 2020, hvor det jo ligger i kortene, at den bliver forhøjet til 69 år?
Vi synes, 65 år var en udmærket folkepensionsalder.
Nu siger vi bare: Ja, okay, folkepensionsalderen er på vej mod 67 år, og set i historisk perspektiv har den jo også været der før i mange, mange år, så vi vil kunne forsvare det, hvis den stiger dertil, men så skal det heller ikke være en dag mere.
Socialdemokratiets forslag?
Ja, der er jo grund til, at vi fastholder vores eget, og en af dem er selvfølgelig ydelsen.
Vi er enige med Socialdemokratiet i, at vi skal have nogle rettigheder, der er baseret på antal år på arbejdsmarkedet, men vi synes ikke, det er specielt attraktivt, at man skal kunne trække sig tilbage på en folkepensionssats.
Vi synes, vi skylder de mennesker, at de får et lidt bedre forsørgelsesgrundlag.
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Tak for det.
67 år skal folkepensionsalderen være, hvis det står til Enhedslisten.
Men det var ikke så meget det, jeg ville spørge om.
Jeg vil sådan set spørge om, hvordan Enhedslisten forholder sig til, at det, Socialdemokratiet foreslår, er en folkepension, hvis man har arbejdet 40 år.
For det, Enhedslisten foreslår, er altså dagpenge.
For mig er der altså forskel på, om man kan få folkepension til 6.300 kr. om måneden, eller det er dagpenge, som er på 18.600 kr. eller i det lag.
Så jeg vil gerne spørge Enhedslisten, hvordan I forholder jer til det forslag, vi nu hører fra Socialdemokratiet.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Nu synes jeg ellers, det gik så godt med hr. Finn Sørensen tidligere på dagen.
Jeg har jo den ambition, at vi skal sikre, at folk kan være på arbejdsmarkedet uden at blive nedslidte.
Det er jo lige præcis den ambition, som vi må konstatere at vi har udfordringer med at opfylde.
Det skal jeg ikke udelukke, for Enhedslisten har stillet ret mange forespørgsler, men derfor kan jeg også godt tillade mig at tale om det i dag, og seniorførtidspensionen er jo en del af den her diskussion.
Det får man jo ikke til at gå væk.
Seniorførtidspensionen, og hvordan den har udviklet sig, men ikke mindst den, kan man sige, forskellige praksis, der er rundtom i landets kommuner, bliver vi nødt til at gå efter i sømmene.
Så må jeg sige, at det i hvert fald ikke står lysende klart for mig, hvad det er for nogle principper, som hr. Finn Sørensen taler om.
Der har været forskellige forslag på banen, men jeg synes ikke, at de på noget tidspunkt har været konkretiseret.
Hvem skal være omfattet?
Hvad koster det?
Hvad er det for vilkår, der skal gælde?
Det mangler jeg da i hvert fald at se i en udfoldet form.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-05:
Tak for det.
Altså, der er jo ingen tvivl om, at hvis vi bliver ved med at satse på den samme pensionsalder for alle, er der tale om en ekstrem ulighed, og alt for mange går jo direkte fra byggepladsen og hjem i seng, når de når pensionsalderen.
Når der så er så meget fokus på seniorførtidspensionen, tænker jeg, at det får lidt karakter af, at vi alligevel skal arbejde, til vi segner.
Så jeg er nysgerrig på at høre, hvad regeringens ambition er, i forhold til hvor mange gode pensionsår, vi alle sammen burde have ret til med den optimale pensionsreform.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Nu vil jeg i hvert fald starte med at sige til fru Kirsten Normann Andersen, at det gode budskab jo heldigvis er, at vores levetid stiger.
Det er også derfor, vi har lavet velfærdsaftalen.
Den er jo et udtryk for, at vi kommer til at leve længere, og det er jo sådan set rigtig, rigtig godt, for det betyder jo på alle punkter, at man så får et længere liv.
Det er jo derfor, at partierne, der står bag den aftale, også har sagt, at når man kommer til at leve længere, så skal man også have bidraget til samfundet længere.
Ellers vil man jo komme i den situation, at fremtidens generationer vil have en helt anden økonomisk udfordring end os, der er til stede her i Folketingssalen i dag.
Det handler vel i bund og grund om det, man kan kalde for solidaritet – et ord, som jeg tror at også fru Kirsten Normann Andersen er opmærksom på.
For mig er det en trist diskussion.
Jeg har ikke nogen ambitioner om, at man skal arbejde, til man segner.
Derfor kan man diskutere seniorførtidspension, men man kan for den sags skyld også, som jeg har nævnt her i dag, diskutere førtidspension.
Man kan have en akut problemstilling som 48-årig, som gør, at man skal have mulighed for at forlade arbejdsmarkedet.
Og det er jo ikke nødvendigvis et svar, som man så finder i forhold til en form for differentieret pensionsalder.
Og vi bliver også nødt til at diskutere, hvordan vores arbejdsmiljø bliver bedre.
Og jeg ved i hvert fald fra en del samråd med fru Kirsten Normann Andersen, at det er et spørgsmål, som SF også er optaget af.
Torsten Gejl (ALT), 2019-02-05:
Som jeg har fulgt den her sag, kom Socialdemokratiet med et pensionsudspil, der handler om differentieret pensionsalder – først ind, først ud.
Min fornemmelse var, at DF i en eller anden grad tilnærmede sig det.
Det kan godt være, jeg tager fejl, men min fornemmelse var også, at der var en slags åbenhed fra Venstres side – i hvert fald i pressen – og man har indkaldt til forhandlinger.
Er det sådan, at ministeren vil bekræfte, at jeg har ret i, at det virker, som om der var en type tilnærmelse fra Venstre til en differentieret pensionsmodel, altså hvor dem, der har været længst på arbejdsmarkedet, også kan komme først ud?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Altså det, jeg jo i hvert fald har givet udtryk for, og som statsministeren også har givet udtryk for, er en imødekommenhed i forhold til at diskutere det her vigtige spørgsmål.
Det er også derfor, vi har indbudt til forhandlinger her senere på ugen.
For vi synes, at det giver god mening, men vi synes også, at vi bliver nødt til at sætte os ned med de partier, der tidligere har lavet en politisk aftale, og så drøfte, hvad det er for udfordringer, vi står med på den korte, men også lidt længere bane.
Hvis det var, at vi ikke ønskede at diskutere det her, så havde vi jo ikke indkaldt til et møde, kan man sige.
Hans Andersen (V), 2019-02-05:
Tak for det.
Så kan man jo spørge ordføreren, når nu det gjorde dybt ondt, at Socialdemokratiet stemte for at regulere efterlønsordningen, hvorfor Socialdemokratiet gjorde det.
Men det valgte Socialdemokratiet så ikke at gøre.
Så vi kunne bare spørge: Hvorfor gjorde Socialdemokratiet det?
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Tak, og tak til ministeren for besvarelsen her.
Vi ved jo, at det er et meget vigtigt emne, vi har gang i en debat om, et emne, der betyder rigtig meget for rigtig mange ude på arbejdsmarkedet.
Men i den forbindelse har der været mange forskellige udmeldinger fra forskellige partier, og jeg vil egentlig godt høre: Hvor ser beskæftigelsesministeren at det største problem er i forbindelse med at blive længere tid på arbejdsmarkedet, nedslidning, det at trække sig ud af arbejdsmarkedet, fordi man er nedslidt?
Hvor er det største problem og det, der efter ministerens mening er vigtigst at tage fat på?
Er det den måde, man arbejder på med nedslidning, eller er det spørgsmålet om, at man også skal tilgodese den her seniorførtidspension?
Skal der bare kigges på at sætte en årrække af, i forhold til hvor lang tid man kan være på arbejdsmarkedet, og at man så skal kunne trække sig tilbage, sådan som S er ude med?
Hvor ser ministeren det vigtigste problem, det vigtigste spørgsmål, er i den her debat?
Hvad drejer det sig om?
Kan ministeren sige noget om det på nuværende tidspunkt?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Det vil jeg i hvert fald gerne prøve.
Der er jo to temaer, som vi bliver nødt til at forholde os til, og som jeg tror kommer til at forandre sig i fremtiden.
Der er jo både diskussionen om den fysiske nedslidning, men så er der for den sags skyld også diskussionen om den psykiske nedslidning, altså det psykiske arbejdsmiljø.
Derfor tror jeg, at vi, hvis vi ser ud i fremtiden, vil se langt større udfordringer i forhold til muligheden for at blive på arbejdsmarkedet, på grund af at vi vil se stadig stigende grupper, der vil blive ramt på den psykiske nedslidning.
Derfor synes jeg sådan set, at det er flere ting, der nu skal diskuteres.
Den ene er, hvordan vi sikrer en bedre forebyggelse end den, som vi må sige at skiftende regeringer har været i stand til at præsentere over for landets lønmodtagere.
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er selvfølgelig også, at vi må konstatere – gennem forskellige diskussioner, både her i Folketinget, men også rundtom på landets arbejdspladser, med landets virksomheder – at vi har nogle ordninger i dag, som ikke nødvendigvis fungerer efter den politiske hensigt, de blev etableret i.
Seniorførtidspension er et eksempel, og vi diskuterer jo også førtidspension og en meget forskellig kommunal praksis.
Jeg tog jo nu selv initiativ til at rette op på hele den diskussion, der var omkring ressourceforløb og førtidspension, som vi havde en diskussion om for et års tid siden, tror jeg, og vi er nu i gang med en ret stor kortlægning af, hvordan vi så kan forbedre førtidspensions- og fleksjobreformen.
Men det bliver jo også – og det er det tredje – en diskussion af, hvad det så er, der skal til for at have et samfund, der bliver fremtidssikret.
For der skal, om man så må sige, jo også være styr på både udgifter og indtægter for at have et bæredygtigt samfund i fremtiden.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Nu er det, som hr. Finn Sørensen kommer med, jo ikke noget nyt, for det er det, der lå i det beslutningsforslag, som er grundlaget for indkaldelsen til forespørgslen her, om en differentieret pensionsalder ud fra 40 år på arbejdsmarkedet og 35 år i en a-kasse.
Jeg skal bare lige høre, om hr. Finn Sørensen mener, at så skal man indføre en pensionsalder, der er på 56 år?
Jeg startede på arbejdsmarkedet som 15-årig og ville have levet op til det, som hr. Finn Sørensen siger, som 56-årig.
Nu er jeg så havnet inde i Folketinget, og så er det nok ikke lige aktuelt, men hvis nu jeg var blevet ude på arbejdsmarkedet, skulle jeg så have kunnet gå på pension som 56-årig?
Er det sådan, det skal forstås?
Der er selvfølgelig masser af nuancer i sådan noget.
Hvordan beregner hr. Finn Sørensen det?
For som 56-årig ville jeg have levet op til det, som hr. Finn Sørensen sagde.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Jeg prøver lige igen.
Jeg synes, jeg sagde det i ordførertalen, men jeg prøver lige igen.
Vi siger: Stop for stigninger i folkepensionsalderen.
Men allerede i dag er der jo tusindvis af mennesker, der ikke kan holde til at være på arbejdsmarkedet frem til den gældende folkepensionsalder på 65 år.
De mennesker skal have en mulighed for at opnå en rettighed til en tidligere tilbagetrækning end folkepensionsalderen, og det er det, vores model går ud på, nemlig at hvis du har været 40 år på arbejdsmarkedet og 35 år i din a-kasse, så opnår du retten til at kunne trække dig tilbage på dagpenge frem til folkepensionsalderen.
Tilsvarende har du, hvis du har været 35 år på arbejdsmarkedet og 30 år i en a-kasse, ret til at gå ned i tid – det kræver selvfølgelig en aftale med virksomheden – og så få dagpenge for de manglende timer frem til folkepensionsalderen, men selvfølgelig ikke efter folkepensionsalderen er indtrådt.
Det er vores forslag.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-05:
Så forstår jeg det lidt bedre, for det, som hr. Finn Sørensen sagde, var, at hvis jeg var blevet ude på arbejdsmarkedet og havde været 40 år på arbejdsmarkedet og 35 år i en a-kasse, så skulle jeg have kunnet gå på dagpenge, fra jeg var 56 år, og indtil jeg blev 67 år, dvs. 11 år på dagpenge.
Det er sådan set det, hr. Finn Sørensen siger.
Så har jeg forstået det.
Det var bare lige for at få forståelsen af, hvad det egentlig var, det gik ud på.
Det har jeg forstået nu.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Det er rigtigt.
Det er det, som vores model går ud på.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Det er faktisk ikke korrekt – muligheden var der faktisk ikke.
For selv om vi jo sådan set fik vippet den daværende statsminister Lars Løkke Rasmussen af pinden i 2011, som jo var en stor sejr i sig selv – det arbejder vi hver dag på at gentage – så var der faktisk det flertal efter det valg, der desværre pegede på De Radikale, på Dansk Folkeparti og på de borgerlige partier.
Vi havde ingen mulighed for at ændre på det på grund af det flertal, der var, dengang vi havde forringet efterlønnen tilbage i 2011.
Vi havde ingen mulighed for at ændre det.
Det er jo også derfor, at vi siger nu, at vi vil ændre det, fordi vi er imod det, der skete dengang.
Derfor synes jeg da også, at det er meget retfærdigt og ordentligt for os at sige, at det, der skete dengang, ikke var rigtigt.
Vi kæmpede imod – tro mig – i 2010.
Jeg kan ikke engang huske, hvad det var for en borgerlig minister, der foreslog det – det var sikkert Claus Hjort Frederiksen eller en anden – men vi kæmpede imod rigtig hårdt.
Men det lykkedes ikke, og det er derfor vi siger, at nu skal det være, og det ser endda ud til, at der er ved at tegne sig et flertal, hvis Dansk Folkeparti holder fast.
Og det er jo nu, det skal gøres, så det glæder mig utrolig meget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-05:
Tak for det.
Og også tak for en god debat, for vel er det der med pensionsalder svært, men det betyder jo ikke, at vi ikke skal kunne løse det.
Og det slår mig, at længere levetid jo sådan set også på en eller anden vis er gevinsten af et bedre velfærdssamfund.
Så jeg funderer på, om man måske kunne forestille sig, at fordelingen af gevinsten skulle være en lille smule anderledes, når vi nu snakker højere pensionsalder versus det, om der er nogle, der skal kunne trække sig tidligere tilbage.
I dag tænker man det som en til en, altså at arbejdsgiverne får hele gevinsten, men kunne man forestille sig en anden fordeling i forhold til en højere levealder – måske 50/50 eller 70/30 eller at fordele det på en anden måde?
For jo højere pensionsalderen er, jo mere skal vi jo også kompensere den nedslidte, så det kunne måske give mening, om vi så ligesom også kunne prøve at trykke låget lidt den anden vej.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Altså, det eneste, vi sådan set siger her, er, at hvis man har arbejdet rigtig mange år og også føler sig nedslidt, får man så den rettighed, at man kan gå fra x antal år tidligere, 2-3 år, alt efter hvad det ender med.
Det er jo så det, man kan vælge.
Og det vil vi holde fast i.
Og så vil vi i forhold til velfærdsforliget også holde fast i, at hvis man kan arbejde længere, skal man gøre det.
Så kan man spørge, hvad der er retfærdigt.
Altså, det er først er det høje skatter på meget store formueindkomster og lønindkomster for over 10 mio. kr., og så er det også den finansielle sektor, der skal betale det.
Så det er faktisk rigtig retfærdigt, for det er nogle af dem, der har allermest og tjener allermest i det her samfund, der er med til at betale for dem, der er ufaglærte, og som måske ikke har en høj løn, men som har knoklet siden de var 17-18 år – altså retfærdigt, at de er med til at finansiere, at de kan gå fra tidligere, fordi de har været mange år på arbejdsmarkedet.
Vi holder fast i, at det er den rettighed, man får.
Så vil jeg bare sige, at det her er det første skridt i den rigtige retning, og det er jo så det, vi gør nu.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-05:
Jeg har også masser af ideer til, hvordan man også kunne gøre det her.
Altså, et godt arbejdsmiljø får folk til at blive hængende – det er jo et udmærket incitament, som man også kunne tage i anvendelse.
Kunne man ikke forestille sig, at man kunne dele det lidt mere ligeligt, fordi det så også ville kunne kompensere nogle af dem, som faktisk har haft et rigtig hårdt arbejde, i hvert fald indtil det er lykkedes os at forebygge nedslidning i den grad, som vi stadig væk ser det lige nu, f.eks. 50/50 eller 70/30?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Nu holder vi først fast i det, vi nu har foreslået, om, at man får en rettighed til at kunne gå fra arbejdsmarkedet før, hvis man har arbejdet længe.
Så er det jo klart, at dem, der kommer til forhandlingerne, kan komme med mange ting.
Jeg er også bare nødt til at sige, at vi skal huske på, at der er et spor ved siden af.
Lige nu sidder vi ovre hos ministeren og forsøger at lave et ordentligt og godt arbejdsmiljø.
Der er også nogle, der snakker om et sporskifte, ved at der er nogle ordninger ude i firmaerne – der er seniorordninger.
Vi skal huske, at der også er et spor ved siden af, som er supervigtigt.
Men den rettighed til, at man kan gå tidligere, synes vi er vigtig.
Henning Hyllested (EL), 2019-02-05:
På den måde ligner det jo meget efterlønsordningen; det var jo også en rettighed, man havde.
Der skulle man heller ikke visiteres; det var en rettighed, man fik, når man kom til skelsår og alder, hvis man følte sig træt, hvis man følte sig nedslidt.
Men man behøvede ikke at stå med en lægeerklæring i hånden for at gøre det.
Så på den måde ligner ordningerne lidt hinanden.
Man kan jo altid diskutere det, for selvfølgelig er det en forbedring, at man kan gå på pension som 72-årig i stedet for som 75-årig.
Men jeg vil sige, at det stadig væk er rigtig mange år at skulle være på arbejdsmarkedet.
Så hvorfor holder Socialdemokratiet ikke fast i efterlønsordningen i stedet for at foreslå en nedsat folkepensionsordning?
Folkepensionen er jo trods alt en meget, meget nedsat ydelse i forhold til efterlønsordningen.
Så jeg kan egentlig ikke forstå, hvorfor man på den måde vil forringe levevilkårene for dem, der skal gå fra.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Når det er så vigtigt for mig som ordfører for Socialdemokratiet at sige, at det er en rettighed, er det, fordi det er en rettighed.
Og jeg er så superglad for, at vi her kan indføre den.
Hvornår har vi sidst givet mennesker en rettighed?
Jeg tror, at det sidste gang måske var med efterlønnen, dengang man lavede den for mange, mange år siden.
Det betyder bare så meget for mig, at man giver nogle mennesker, som er nedslidte, som har nogle problemer, en rettighed her.
Og det gælder også for dem, der ikke har mulighed for efterløn.
Det gælder for mennesker, som ikke har efterløn, eller mennesker, som bare er blevet nedslidte og har været derude i mange år.
Det er en rettighed, de får, som netop har noget at gøre med ancienniteten.
Og det er det, der er supervigtigt.
Og det er derfor, jeg er nødt til at sige det til hr. Henning Hyllested, og det er derfor, jeg siger det igen og igen.
For det betyder så meget for mig, at vi her og nu har valgt at sige: Det er ikke nogen reform, der skal betale sig selv.
Det er en rettighed, der koster 3 mia. kr.
Det kan jeg egentlig godt lide.
Det, jeg synes der har været meget specielt med det, vi har foreslået – og det tror jeg at hr. Henning Hyllested skal lægge mærke til – er, at der stort set ikke er nogen af de faglige kredse, der er gået imod og har sagt, det er en skidt idé.
Der er rigtig mange, der har rost det, og det sker ikke så tit.
Jeg ved ikke, om det er sket før, men det har de faktisk gjort, fordi de godt kan se, det er en god idé.
I dag kan efterlønnere gå fra tidligere, men her gør vi faktisk det, at vi siger, at det skal andre også kunne.
Det vil sige, at vi også giver alle andre en rettighed, og det synes jeg er vigtigt.
Dem, som ikke lige har betalt til efterløn, men som er slidte, giver vi en rettighed.
Peder Hvelplund (EL), 2019-02-05:
Tak for det.
Jeg bemærkede, at ordføreren i en tidligere besvarelse til hr. Christian Juhl svarede, at Socialdemokratiet ville gå meget langt i forhold til overvejelserne om, hvorvidt man skulle opsige velfærdsforliget for at kunne få gennemført de her forbedringer.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ordføreren kunne være lidt mere præcis, i forhold til hvad det betyder at ville gå meget langt.
Betyder det, at det reelt set er en mulighed for Socialdemokratiet at opsige forliget inden folketingsvalget, så vi netop, som hr. Henning Hyllested var inde på, ligesom kan starte på en frisk?
Kan hr. Leif Lahn Jensen præcisere, hvad at gå meget langt betyder i den her sammenhæng?
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Det kan jeg godt.
Hvis det er til forhandling her inden valget, så er det det, det er.
Så vil vi meget gerne.
Jeg vil da håbe, når vi kommer til ministeren, at han klapper mig på skulderen og siger, at det er et rigtig godt forslag, og at det er det, vi gør.
Så bliver jeg da i supergodt humør.
Men hvis ikke, skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at få det gennemført, hvis vi har et flertal efter næste valg.