runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2022-04-01:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at skulle sige så meget, men det gør jeg så lidt alligevel.
Altså, vi står og taler om 100 mio. kr.
Den her regering bruger milliarder uden at blinke med øjnene.
Den her regering laver aftaler om at bruge 18 mia. kr., man slet ikke har fundet.
Her snakker vi om 100 mio. kr. til at rydde op efter fortidens synder – generationsforureninger, der findes derude og forurener vores miljø.
Det er til fare for mennesker, dyr og natur.
Og så står vi søreme hernede i Folketingssalen og diskuterer om 100 mio. kr. – dem kan regeringen simpelt hen ikke finde.
Nej, man skal fra regeringens side sige: Det her vil vi ikke – det her er ren og skær prioritering.
Hvis regeringen ville det her, kunne man også finde de 100 mio. kr.
Det er altså ikke noget problem.
Vi har lige fået regnskabet for 2021, og der var 58,7 mia. kr i overskud på statsregnskabet – så kunne man nok finde de her 100 mio. kr., hvis man ville.
Ministeren skal jo bare sige: Vi prioriterer det ikke på nuværende tidspunkt.
Det håber jeg at man kan, og jeg håber så sandelig også, at man i forbindelse med udvalgsarbejdet kan prøve at se, om man ikke kan samle et flertal, som pålægger regeringen at finde de her penge i forbindelse med en finanslov.
Selvfølgelig kan vi finde 100 mio. kr. til at rydde op for.
Bruno Jerup (EL), 2022-04-01:
Som forslaget ligger, er det ufinansieret.
Min bemærkning var, at jeg støtter intentionen i forslaget, og det, jeg mener, er, at jeg gerne vil være med til at lave en beretning over forslaget, helst selvfølgelig, hvis det er sådan, at vi kan få et flertal i udvalget, som ligesom er med til at skrive under på den beretning, for ellers kan det være lidt lige meget, men hvis vi kan det, synes jeg, det kan være nyttigt, også i forhold til den videre diskussion.
Omkring de 100 mio. kr. vil jeg sige, at jeg også har sagt i min tale, at om det lige præcis er det tal, der er det rigtige tal i forhold til at løse de problemer, vi står med, vil jeg ikke skrive under på.
Men jeg vil gerne skrive under på, at der er behov for at tilføre regionerne flere midler til den her opgave, og det kan godt være, at det er et større tal end de 100 mio. kr.
Jacob Jensen (V), 2022-04-01:
Det vil jeg rigtig gerne kvittere hr. Bruno Jerup for.
Jeg var lidt i tvivl om, hvordan man så stiller sig i Enhedslisten til det konkrete forslag, altså om man vælger at støtte det, for det ville da være positivt.
Jeg tror, det er vigtigt, at man fortsat har den faglighed og den prioriteringsdagsorden, som regionerne netop er sat til at håndtere.
Så det her er et løft til den generelle jordoprensningsindsats, både i forbindelse med PFOS, når vi ved noget mere om det, men også de her 35.000-38.000 allerede kendte forureninger, i den rækkefølge, hvor vi kan få mest miljø for pengene.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-01:
Men jeg tror ikke, at der hersker nogen tvivl om, at SF går op i generationsforureninger, og jeg er glad for, at det endelig lykkedes for os her for meget kort tid siden at finde en seriøs finansiering til oprensning af nogle af de værste generationsforureninger.
Det er noget, som tidligere kollegaer har kæmpet med i årtier, og som vi også sagde i forhold til det, var det første skridt, vi tog med den massive finansiering, vi skaffede der.
Men vi er ikke færdige.
Der er et stort arbejde fremadrettet, som Venstres ordfører også peger på.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-01:
De skovarealer, som har en stor kommerciel værdi, men en ringe naturværdi, skal jo ikke overføres til at være urørt skov.
De skal sælges, og så skal de fortsat drives som skovproduktionsarealer af private, og så skal staten bruge de penge til at opkøbe arealer, som kan udlægges til natur.
Men det der med bare at sige et stort tal, f.eks. at 33 pct. skal være beskyttet natur, og at der på to tredjedele af de 33 pct. slet ikke må være en produktion, er jo virkelig en gratis omgang.
Og Frie Grønne har jo overhovedet ikke gjort sig umage med at finde ud af, hvad det vil koste, og har heller ikke gjort sig umage med at finde ud af, hvad det vil betyde for fødevareproduktionen på verdensplan, at Danmark på den måde holder op med at producere så mange fødevarer.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-01:
Ja, og der vil jo så gerne højere op, men sådan har vi jo forskellige udgangspunkter.
Nu bliver der af ordføreren fra Venstre nævnt træproduktion.
Vil ordføreren ikke også være enig med mig i, at træproduktionen skal vi jo selvfølgelig fortsat have?
For jo flere træer vi har, jo flere huse kan vi bygge af træ, men den træproduktion kan flyttes et andet sted hen, f.eks. til en anden jord, som egentlig er velegnet til træproduktion, men måske mindre velegnet til det landbrug, som man har på det.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-01:
Jo, helt sikkert, og det ligger i vores ønske om, at man skal kigge på de statslige arealer, og så er der nogle af dem, som har en høj kommerciel værdi, men en lille naturværdi.
Dem skal man frasælge, og dem får man mere for pr. hektar end det, man skal bruge på at opkøbe andre arealer, som har en lille kommerciel værdi, men en stor naturværdi.
Det vil sige, at man, hvis man sælger 1 ha statsskov med en god kommerciel værdi, så kan købe flere end 1 ha naturjord, hvor man kan lave urørt natur.
Så de 5 pct. er et minimum.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-01:
Tak, og tak for opbakningen, kan man sige, for langt hen ad vejen lyder det, som om vi er enige.
Så den del vil jeg da gerne være med til at vi tager ind i udvalgsarbejdet.
Så ved jeg ikke, om ordføreren ikke også tænker, at der kunne være andre områder, man kunne se på, altså lavbundsjorder og arealer, som egentlig ikke er særlig produktive i forhold til at dyrke landbrug på dem.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-01:
Jeg bliver dog lige nødt til at minde om, at man får ordet for en kort bemærkning.
Der er ikke nogen regler om, at man skal stille et spørgsmål.
Der er heller ikke nogen regler om, at man i sit svar ikke må stille et spørgsmål.
Jacob Jensen (V), 2022-04-01:
Nu er forholdet med spørgsmål jo omvendt, men det er fint, at vi tager en diskussion om det.
Jeg medgiver, at hvis du vælger at tage alle statens arealer og inddrage dem, vil det sagtens kunne komme deropad.
Jeg tror bare, det har nogle konsekvenser, bl.a. i forhold til træproduktion.
Vi ønsker jo også at bruge træ i vores bygninger, og vi ønsker også at bruge træ til andre formål.
Så der er nogle komplikationer, hvis man siger, at det er fra den ene dag til den anden.
Så hvis man i givet fald skal op på det niveau, skal man have en noget længere indfasningsperiode.
Men jeg er glad for, at hr. Ole Birk Olesen på den maritime del, som mit spørgsmål gik på, bekræfter, at det er LA med til, når vi skal forhandle en havplan, så vi kan få presset regeringen til mere end de sølle – var jeg lige ved at sige – 4 pct., som er det, regeringen lægger op til.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-01:
Jeg synes, at 10 pct. beskyttet havareal lyder som en rigtig udmærket målsætning.
Jeg synes også, at det lyder som en rigtig udmærket målsætning på land.
Er Venstre enig med mig i, at vi godt ret hurtigt kan hæve det til 5 pct. ved at inddrage alle Naturstyrelsens arealer på land og på sigt måske have en målsætning om 10 pct. på land?
Jacob Jensen (V), 2022-04-01:
Tak til ordføreren.
Jeg vil bare zoome ind på det maritime, hvor EU jo har lagt en biodiversitetsstrategi frem, som siger, at man på EU-niveau skal have 10 pct. strengt beskyttet havareal.
Regeringen lægger op til, som jeg forstår det, at det i Danmark bliver ca. 4 pct., hvilket regeringen anser for at være nok.
Hvordan ser Liberal Alliance på det?
Ser man på det, som Venstre gør, at vi også bliver nødt til have 10 pct. strengt beskyttet havareal, altså på de danske arealer, og ikke skal overlade det til andre EU-lande at leve op til den samlede målsætning?
Mona Juul (KF), 2022-04-01:
Tak for det.
Jeg greb bare lige bolden, fordi ordføreren sagde, at det jo netop ikke er det der spørgsmål-svar, men det er en kommentar, og jeg har en kommentar til den virkelig flotte tale, nemlig at det altid er en fornøjelse at høre Ole Birk Olesen på talerstolen og tale om natur og biodiversitet, og det vil jeg gerne kvittere for.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-01:
Tak, fru Mona Juul, og det er altid en fornøjelse med sådan et lyst og optimistisk og også rosende menneske, som fru Mona Juul er.
Jacob Jensen (V), 2022-04-01:
Det skal ikke lyde kynisk, men regionerne kan jo i princippet være ligeglade i den forstand, at de bare har fået en opgave.
De peger bare på, at her er der en opgave, og den vil det så måske tage over 50 år, inden man kommer tilnærmelsesvis i mål med den, og det er jo derfor, de spørger, om ikke man kunne prioritere det lidt højere, hvis man rent faktisk mener, at det er en vigtig opgave.
Det mener vi det er, og det er derfor, vi ligesom prøver at presse på, både i forhold til generationsforureningerne, men også i forhold til alle de andre forureninger, som vi jo allerede kender i tusindvis.
Det er jo mennesker, som bor udeomkring, som også bliver berørt af det her – for ikke at sige vores natur og vores grundvand.
Så i forhold til vores finansiering må jeg bare henvise til det finanslovsudspil, vi kom med, hvor vi jo ikke er enige i at bruge alle de midler, som regeringen bruger på dette og hint, for det er jo noget af det, som vi prioriterer fra mod til gengæld bl.a. at kunne prioritere det her.
Lea Wermelin (S), 2022-04-01:
Tak for det.
Til det her med, at regeringen ikke skulle kunne støtte et beslutningsforslag fra oppositionens side, vil jeg sige, at det tænker jeg sådan set godt man kan, men det kræver, at man er enig i det indhold, der er, og det er jo der, hvor vandene i hvert fald skiller her.
Jeg synes i hvert fald, at det er nemt bare at sige, at det er finansieret, når man ikke peger på, hvor finansieringen så kommer fra.
Jeg har bare ikke hørt, hvor det så er Venstre peger på den finansiering skal komme fra.
Hvad er det så, der skal prioriteres væk, hvor er det, man prioriterer det over noget andet?
Det nemme er jo bare at sige, at det prioriterer vi.
Men vi har bare ikke set nogen konkret finansiering fra Venstre, så det synes jeg i hvert fald Venstre skylder et svar på.
Jacob Jensen (V), 2022-04-01:
Nu havde jeg heller ikke forventet, at regeringen ville støtte et beslutningsforslag fra oppositionen, for det sker jo sjældent, medmindre der er et flertal, og det vil jo så vise sig, om der er det.
Jeg synes bare lige, at jeg ville sige noget om det her med, at der ikke er fundet finansiering.
Det er jo finansieret på vores finanslovsudspil, for ligesom regeringen prioriterer sit finanslovsudspil, har vi selvfølgelig også prioriteret det her på vores.
Vi konstaterer så også, at regeringen på sit finanslovsudspil for 2022 netop ikke valgte at øge bevillingerne til det her formål, ligesom man heller ikke i den regeringsaftale, man indgik med Danske Regioner sidste sommer, som jo er rammen for regionernes økonomi, herunder indsatsen for jordoprensning, afsatte yderligere midler til det her formål.
Så det vil jeg bare sige, inden man begynder at smykke sig med for mange lånte fjer og gyldne kæder.
Danske Regioner har jo selv peget på, at det er 100 mio. kr. ekstra om året, der skal til, for at man kan komme, om ikke i mål, så i hvert fald et godt stykke videre med de kendte jordforureninger, vi allerede har kendskab til nu, og det er i omegnen af 30.000-35.000, alt efter hvornår det blev gjort op.
Så jeg vil bare spørge, om miljøministeren vil arbejde for internt i regeringen at få trykket på, når man laver en finanslov for 2023, altså om man så der vil prioritere det her formål højere, eller, måske endnu bedre, at man allerede ved de økonomiaftaler, man skal lave her til sommer med Danske Regioner, vil prioritere det formål, ikke nødvendigvis i forhold til PFOS, men i forhold til de kendte jordforureninger, vi allerede ved er derude.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-01:
Og vi kommer jo ikke nogen vegne, hvis vi tror, det bare handler om at sige stop en masse steder for eksempelvis skovhugst osv., for der er jo en naturgenopretning, som er fuldstændig nødvendig.
Det var egentlig bare det, jeg ville pege på.
Der står jo om naturnationalparkerne her, at man inden for 5 år skal leve op til de her kategorier.
Det kan man jo ikke alle steder, for et økosystem tager tid.
Og vores naturværdier i Danmark er så lave, at det kræver en indsats, der også går over en længere periode end 5 år.
Det kan godt tage både 10, 15 og 20 år at genskabe.
Susanne Zimmer (FG), 2022-04-01:
Men uanset hvad er det jo en stor omgang at få ændret naturen, så den bliver på naturens betingelser.
Og nu kan jeg se, at ordføreren signalerer, at han refererer til naturnationalparker.
Anyway, det er et stort projekt, og det kan godt være, at det ikke kan hedde 2025, men det er rigtig vigtigt, at der er en plan for, hvordan man når det.
Man kan så sige, at det bliver lidt kompliceret af, at naturnationalparker får forskellige fundamenter, afhængigt af hvor de er placeret.
Det tænker jeg også giver god mening.
Men det er rigtigt, at i den form, de har nu, kan det godt være, det ikke kan nås inden 2025.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-04-01:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg har bare nogle spørgsmål i forhold til netop bemærkningerne.
Det skærer mig lidt i øjnene, for i nogle af de områder, man jo har udpeget og kommer til at udpege, er der et kæmpe naturgenopretningsarbejde, der ikke er færdigt på 5 år.
Hvis man tager et plantageområde og skal til at gendanne naturlige økosystemer, vil det jo tage længere tid end 5 år, fordi økosystemer jo ikke bare opstår fra den ene dag til den anden.
Så er ordføreren også enig i, at det er vigtigt, at hele naturgenopretningsdelen, som EU desværre har skubbet, er en del af en eventuelt kommende biodiversitetslov?
Jacob Jensen (V), 2022-04-01:
Jo, men de 100 mio. kr. er ikke noget, jeg har grebet ud af luften, det er sådan set Danske Regioner, der ud fra deres vurdering har peget på, at det skulle der tilføres ekstra ud over det, de får i forvejen til den her indsats
Så det er ikke bare et skud i tågen, eller hvad det var, hr. Bruno Jerup kaldte det tidligere; det er faktisk vurderet i Danske Regioner, så det er sådan set det, vi bare prøver at kopiere her.
Så skal jeg bare lige forstå, hvad der er grunden til, at man stemmer imod forslaget her, når man nu sådan set siger, at man er enig i det.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-01:
Og vi har ikke i vores drøftelser lagt op til, at vi skal lave om på de regler, der er i dag, hverken på det område eller i forbindelse med de nye regler.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-01:
Men kan den socialdemokratiske ordfører se nogen problemer på Miljøministeriets område, som indikerer, at det ikke skulle være en god måde at gå til det på?
Har det rent faktisk givet nogen udfordringer?
For her har vi faktisk et sted, hvor man har balanceret noget bedre i forhold til muligheden for at få indsigt i den offentlige forvaltning, og det synes jeg jo er en grundpille i et demokrati.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-01:
Som jeg var inde på i mit indlæg, og som ministeren også var inde på i sit indlæg, synes vi jo, at de regler, der er i dag, har fundet den rigtige balance.
Og derfor er svaret: Nej, det er ikke noget, vi umiddelbart kan se for os.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-01:
På Miljøministeriets område har man jo nogle regler om offentlighed, som adskiller sig fra dem, som regulerer alle andre forvaltninger.
Kunne den socialdemokratiske ordfører forestille sig, at man kunne udbrede de regler til resten af det ministerielle område og til resten af, hvad kan man sige, reguleringen af offentlighed i forvaltningen?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-01:
Tak for det, formand.
Offentlighedsloven er noget, der jævnligt bliver drøftet her i salen og også i udvalgslokalerne.
Det var ordføreren for SF også inde på.
Det er forståeligt, for det er vigtig lovgivning, og det er også kompliceret lovgivning, som balancerer på to hensyn.
Det ene er det tungtvejende hensyn til den åbenhed og gennemsigtighed i den offentlige forvaltning, som er vigtig i ethvert demokratisk samfund, for at man kan gå magthaverne efter i sømmene.
Det andet er hensynet til at sikre et fortroligt rum, hvor embedsmænd og ministre kan arbejde mere uformelt og dynamisk.
Det er på baggrund af de sidste års debatter ikke nogen hemmelighed, at partierne ikke nødvendigvis ser ens på offentlighedsloven – det har vi også allerede hørt i dag – og så er man også i sin gode ret til at bringe debatten op igen, som man har gjort i dag, hvor man jo bl.a. spørger til en status på de igangværende forhandlinger.
Det giver os alle lejlighed til endnu en gang at markere, hvor vi står i debatten, og vi synes jo, at offentlighedsloven, som den ser ud i dag, har ramt en rimelig balance mellem de forskellige hensyn.
Så er der så andre partier, som ønsker at få ændret hele eller dele af lovgivningen.
Det skyldes jo nok, hvis I spørger mig, at der er nogle ganske omfattende og komplicerede regler, som der er mange meninger og holdninger til.
Nu har man så sat gang i drøftelserne igen.
Justitsministeren har været inde på, hvordan det seneste forløb har været, så det vil jeg ikke bruge så meget tid på.
I stedet for vil jeg læse en vedtagelsestekst op på vegne af Socialdemokratiet, Det Konservative Folkeparti og Venstre: Forslag til vedtagelse
»Folketinget finder, at offentlighedsloven skal sikre den offentlige kontrol med forvaltningen, hvilket er en forudsætning for et velfungerende demokrati som det danske.
Folketinget finder også, at offentlighedsloven er udtryk for en balance mellem på den ene side hensynet til åbenhed og offentlighed omkring arbejdet i den offentlige forvaltning og på den anden side hensynet til fortrolighed omkring visse typer af sager, dokumenter eller oplysninger.
To af forligspartierne – Venstre og Konservative – har gennem længere tid givet udtryk for et ønske om at ændre offentlighedsloven, herunder at lempe ministerbetjeningsreglen.
Justitsministeren har – med udgangspunkt i forligskredsen – indkaldt til politiske drøftelser med Folketingets partier herom.
Folketinget pålægger regeringen at sikre den fornødne fremdrift i disse forhandlinger, således at ændringerne af offentlighedsloven kan blive vedtaget snarest muligt.«
Nick Hækkerup (S), 2022-04-01:
Det tror jeg ikke ville passe mine medforligspartier, og derfor har jeg et hensyn at tage til dem.
Så vil jeg bare igen pege på – og jeg tror også, at spørgerens eget parti er blandt dem – de partier, som i »Scandinavian Star«-undersøgelsen har sagt, at de gerne vil have mindre åbenhed.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-01:
Tak til justitsministeren for at fremlægge sagen, som vi jo har diskuteret nogle gange.
Man kan sige, at i forhold til sidste gang og forrige gang, vi diskuterede det under en forespørgsel, er der jo i hvert fald sket det, at regeringen har accepteret, at nu skal der forhandles, nu skal der tales.
Så langt, så godt.
Det, man selvfølgelig godt kan tillade sig at være lidt utålmodig efter, er, at der så kommer en løsning.
Vi har både under Minkkommissionen og i Jørgen Grønnegaard Christensens covid-19-rapport kunnet se, at alle mere eller mindre er enige om, at der skal ske noget.
Vi har simpelt hen brug for mere åbenhed over for borgerne.
Det leder mig frem til så at spørge justitsministeren, om man kan forestille sig, at regeringen vil vente helt til efter et folketingsvalg med at komme med noget, der sikrer, at vi får nogle ændringer på det her punkt med hensyn til offentlighedsloven.
Nick Hækkerup (S), 2022-04-01:
Men det er forskellen på at være med i forliget og ikke være med i forliget.
Når hr. Jan E. Jørgensen siger, de har et ønske om ændringer, lytter jeg selvfølgelig til det, og så bliver jeg nødt til at snakke med forligspartierne om, hvordan vi skal gøre det.
Det privilegie nyder man ikke, når man har valgt at stille sig udenfor.
Peter Skaarup (DF), 2022-04-01:
Jeg vil egentlig prøve at stille det samme spørgsmål, jeg stillede til justitsministeren, hvor jeg ikke rigtig synes jeg nåede at få et svar, men det kunne være, at Socialdemokratiets ordfører kunne være behjælpelig her.
For sagen har jo kørt i lang tid – det har været omdiskuteret, og der har været sager fremme, der viser, at vi virkelig har et problem med offentlighedsloven i dag, med den lukkethed, der er – og derfor synes jeg, det er rimeligt at høre ordføreren, om vi kan få en situation, hvor Socialdemokratiet i virkeligheden vil trække den her sag helt til efter et folketingsvalg, altså så man ligesom skal starte forfra igen.
Eller hvor står Socialdemokratiet?
Har man selv en holdning om, at det skal ske nu, at det ikke skal vente til efter et folketingsvalg?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-04-01:
Jeg synes jo, at ministeren var meget klar i sit svar til hr. Peter Skaarup.
Og jeg har jo også i min tale remset op, hvordan det er, at vi står, og det gjorde jeg også i forbindelse med det foregående spørgsmål, nemlig at vi synes, at der er fundet en rigtig balancere i den lovgivning, som vi har nu.
Derfor tror jeg også, at det lidt er op til øjnene, der ser, om man synes, at der er et behov for ændringer.
Jeg er med på, at det er en kompliceret diskussion, fordi det er en kompliceret lovgivning, men vi er ikke et sted, hvor vi synes, der er grundlag for at ændre det.
Så er der jo nogle politiske drøftelser, og de ledes af en meget, meget dygtig justitsminister, og derfor tror jeg, det er bedst, at det er ham, der bliver ved med at lede dem og også informere om, hvornår der er forhandlinger, og hvornår man kan forvente at der er en ende på de forhandlinger.
Jan E. Jørgensen (V), 2022-04-01:
Det har vi sådan set en forståelse for, det tror jeg vi alle sammen har.
Så hvad har vi gjort?
Ja, vi er jo mødt op til de forhandlinger, som vi er blevet indbudt til, og vi har overbragt vores ønsker til, hvordan vi ser offentlighedsloven kan ændres.
Det har vi overgivet til ministeren i skriftlig form – det er så ikke noget, man kan få aktindsigt i efter offentlighedslovens § 27, tror jeg det er.
Men det jo også rimeligt nok, at man har nogle forhandlinger, først i en forligskreds – det er jo også det, der er meningen med et forlig – og derefter forsøger at sprede det ud.
Og det er nogle ændringer, som er gode, og som er substantielle, og som vil kunne rykke balancen.
Vi mener ikke, at balancen er ramt rigtigt.
Jeg tror, alle anerkender, at der er en balance, at alt jo ikke kan være offentligt.
Der er jo heller ikke offentlig adgang til SF's gruppemøder.
Men har vi ramt balancen rigtigt?
Nej, det har vi ikke.
Og de forslag, vi har lagt frem, vil flytte balancen hen et sted, som jeg tror at selv SF vil blive positivt overrasket over.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-04-01:
Men det er jo fint, at vi nu har en fælles forståelse af, at den regulering, der ligger, ikke er tilstrækkelig eller god nok.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad Venstre konkret har gjort for at ændre offentlighedsloven.
Nu er der gået næsten et år.
Så hvad har Venstre helt konkret gjort for at sikre sig, at det her har en fremdrift?
Jeg tænker, at man heller ikke selv kan være tilfreds med, at der faktisk er gået et år.