Rasmus Lund-Nielsen (M), 2023-11-30:
Jeg hørte også ordføreren nævne tidligere, at det ville være en fordel, hvis vi gjorde gymnasiet mere rettet mod erhvervsskolerne.
Jeg tænker bare, at hvis vi gør det sådan, at gymnasiet skal rumme noget i retning af både velfærdsuddannelser og erhvervsuddannelser, er der den udfordring, at vi jo så gør det på bekostning af det, der må være gymnasiets primære formål, nemlig at man måske søger i retning af universitetet, og at vi på andre måder kunne stile uddannelser i retning af erhvervsskoler og velfærdsuddannelser.
Jeg forestiller mig bare, at det kommer til at blive lidt en blød mellemvare.
Ser ordføreren også den udfordring?
Mange tak, formand.
Jeg vil gerne starte min tale med at fortælle om en ung dansk stjerneforsker ved navn Anna Lyck Smitshuysen fra DTU.
Anna Lyck Smitshuysen har læst fysik og nanoteknologi og står i dag med en opfindelse, der kan accelerere den grønne omstilling ved at forkorte den tid, det vil tage, før en tilstrækkelig stor del af verdens energibehov er dækket af ren brint.
Hvordan endte hun så med den opfindelse i en alder af 28 år?
Det skyldes, at hun i gymnasiet fik vækket en interesse for elektrolyse og brændselsceller.
Som man kunne læse i en artikel om hende, holdt hun et oplæg i faget naturgeografi om det her emne, og hun blev så opslugt under forberedelserne, at hun allerede dengang vidste, at hun ville være med til at udvikle den her teknologi.
Drømmen blev til virkelighed, og nu står man altså med en opfindelse, der kan gøre elektrolyse billigere end fossile brændsler, og som dermed som nævnt kan accelerere den grønne omstilling.
For mig at se er det indbegrebet af, hvad gymnasiet skal kunne.
Gymnasiet åbnede en verden for hende, det tændte en interesse hos hende, og hun blev forsynet med evner og kundskaber, der gjorde hende i stand til at gennemføre en svær uddannelse, og nu udfolder hun altså sit fulde potentiale hver eneste dag til gavn for hende selv, for vores samfund og måske endda for hele verden.
I forhold til gymnasiets formål synes jeg det siger rigtig meget.
Selv er jeg optaget af en uddannelsestænker, der hedder Gert Biesta, som siger, at uddannelse handler ikke om at fylde en spand, men om at tænde et bål.
Gymnasiet tændte et bål i Anna Lyck Smitshuysen; det tændte en gnist, der blev til en brændende interesse, som hun altså hver dag forfølger, og som har gjort hende til en af verdens førende forskere inden for grøn omstilling.
Vi kan ikke forvente, at gymnasiet kan have den her effekt på alle, men vi skal holde fast i, at gymnasiet skal vække en interesse for verden, være studieforberedende og alment dannende.
Det alment dannende er jo så gymnasiets andet primære formål.
Også i den forstand handler gymnasiet ikke bare om at fylde på med viden, det handler ikke bare om at have kendskab til ting, om fakta og formler eller om alene at være dygtig.
Det handler om at forstå verden omkring os og have evnen til at anvende den viden på en fornuftig og formålstjenlig måde.
Vi skal heller ikke blot lære de unge at reproducere det bestående.
De skal også kunne udfordre det og producere noget nyt.
Vi skal give dem evnen til selvstændig tænkning, som det også fremgår af gymnasielovens formålsparagraf.
Det er i øvrigt også derfor, at jeg ønsker at genindføre 13-tallet, fordi den karakter jo netop animerede til også at udfordre det bestående.
I forhold til gymnasiets formål melder der sig i dag et udfordringsbillede, som vi har ansvar for at tage hånd om.
Det handler om, at meget peger i retning af, at niveauet er dalende.
Flere andre har været inde på det i dag.
Det berettes af talrige gymnasielærere, at niveauet er i frit fald, og deres beretninger er selvfølgelig en form for anekdotisk evidens, vi ikke bare kan lægge til grund, men der er også analyser, bl.a. fra Uddannelses- og Forskningsministeriet, der for få år siden viste, at niveauet blandt nye studerende også er faldende.
Jo flere der går på gymnasiet, des lavere vil det faglige niveau tendentielt være.
Lærerne vil komme til at undervise efter laveste fællesnævner, og vi ser derfor også, at kravene til at bestå matematik falder, og det forplanter sig til universitetet, hvor lektorerne skal starte med at indhente et efterslæb.
Det vil også forplante sig videre ud på arbejdsmarkedet, hvor lægen i sidste ende vil være mere tilbøjelig til at begå fejl og overse ting, og som nation vil vi have ringere betingelser for at fremtidssikre vores velstand og velfærd.
Både velstand og velfærd har uddannelser af høj faglig kvalitet som en grundforudsætning, som vi skal værne om.
Med til udfordringsbilledet fra gymnasiet hører, at flere og flere aldrig kommer videre fra gymnasiet.
Aldrig har vi haft så mange ufaglærte studenter, og for alt for mange bliver gymnasiet altså en uddannelsesmæssig blindgyde.
Derfor er det også fornuftigt at skærpe adgangskravet til gymnasiet, så flere anspores til at vælge andre typer uddannelser, hvor deres forudsætninger og interesser passer bedre i forhold til det her uddannelsestilbud.
Jeg ønsker et gymnasium, hvor alle med forudsætningerne for en videregående uddannelse kan blive alment dannet og udfolde deres fulde potentiale, og hvor flere som Anna Lyck Smitshuysen får vækket en brændende interesse.