runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Geertsen (V), 2019-02-28:
Jeg synes, at vi i et historisk perspektiv jo må sige, at der er investeret i trafik – også i den kollektive trafik – i det her land igennem de senere år.
Det er der efter min opfattelse et udtalt behov for.
Og så vil jeg sige igen: Lad os nu se, hvad regeringens infrastrukturplan kommer til at indeholde.
Det skulle undre mig meget, hvis der ikke også er nogle initiativer og nogle projekter, som retter sig imod den kollektive trafik og dem, der bruger den kollektive trafik og har behov for at bruge den.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-28:
Jo, men stadig væk er der en bekræftelse fra min side af, at der er behov for at udvide den fynske motorvej.
Men jernbanen løser jo en helt anden opgave, herunder at få togene hurtigere igennem.
Her vil jeg også lige spørge hr. Martin Geertsen, om han har tænkt over, at når vi får det her nye spor over Vestfyn, så freder det jo også den jernbanestrækning, vi har i dag, sådan at de vestfynske stationsbyer fortsat kan se sig selv koblet op på jernbanenettet, hvorimod de jo kommer under pres, hvis vi ikke får det nye spor.
Så her synes jeg måske også, at Venstre efterlader de borgere, der bor ude i landdistrikterne på Vestfyn.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-28:
Jeg synes, at hr. Rasmus Prehn skal undlade at være nedladende over for det flertal i Folketinget, som vedtager Folketingets finanslov, statens finanslov.
Det er faktisk en seriøs proces i modsætning til det, som hr. Rasmus Prehn har gang i her i Folketingssalen her i dag.
Det at forhandle og vedtage en finanslov er faktisk en seriøs proces.
Rasmus Prehn (S), 2019-02-28:
Det burde være en seriøs proces, men sagen er den, at regeringen gør sig skyld i useriøsitet, når man laver en finanslov, hvor man ikke tager højde for, hvad der er flertal for i Folketinget.
Det er det, der er hele pointen med vores beslutningsforslag og med vores kritik her.
Inden man lavede finanslov, var der et flertal i Folketinget for Togfonden DK, herunder også for det her jernbanespor på Vestfyn.
Regeringens opgave er så at fremlægge et budget, hvor der er taget højde for det, der har været flertal for i Folketinget.
Så prøver man at tørre ansvaret af på Dansk Folkeparti, der har sagt fra starten: Vi har lagt det her frem, og vi kommer ikke til at skulle forhandle det to gange, så hvis regeringen ignorerer det her, må vi tage det i Folketingssalen.
Og det er det, vi gør nu.
Vil ministeren stå og modarbejde et flertal i Folketinget?
Sætter ministeren sig over Folketinget?
Det tænker jeg ikke er hensigtsmæssigt i forhold til vores parlamentariske tradition.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-28:
Jeg vil fremsætte et forslag til en anlægslov, hvis det er det, som besluttes af Folketinget, men det er jo ikke det, det her handler om.
Den her diskussion handler ikke om anlægsloven.
Det er det, som beslutningsforslaget handler om.
Men det, som hr. Rasmus Prehns tale handlede om, var jo noget andet.
Men det er altså ikke alene regeringen, der ikke har fundet de penge; det er et flertal i Folketinget, som ikke har fundet de penge.
Nu synes jeg, det er på tide, at også hr. Rasmus Prehn begynder at respektere det flertal, der vedtager finanslovene i Danmark.
Henning Hyllested (EL), 2019-02-28:
Hvis jeg må tillade mig sådan at mane lidt til besindighed, vil jeg sige til ministeren, at processen omkring Togfonden DK bestemt er en seriøs proces – jeg har været med i den hele vejen igennem, og jeg kan ikke sige andet, end at det i den grad har været en seriøs proces, der startede under den forrige regering, altså den socialdemokratisk ledede regering i sin tid.
Ministeren har jo ret i, at der ligesom eksisterer to forskellige flertal.
Det er fuldstændig rigtigt, og det er jo en lidt bizar situation.
Jeg mener jo, at regeringen kunne have været med til at forebygge den lidt mærkelige situation, vi er havnet i, ved, som jeg sagde i min ordførertale, at have været lidt mere proaktiv ved trods alt at konstatere, at der faktisk er et flertal for Togfonden DK.
Og det er jo ikke bare et, der er manifesteret i nogle medier.
Vi har jo siddet seriøst ovre i Finansministeriet – ikke som direkte led i finanslovsforhandlingerne, men dog i Finansministeriet med den daværende finansminister, Claus Hjort Frederiksen – og konstateret, hvad der var af penge, og foretaget en opdeling i fase 1 og fase 2, fordi der jo så ikke længere var de penge i form af indtægter fra Nordsøen osv. osv., som vi oprindelig havde troet.
På den måde har det jo været en særdeles seriøs proces, og også på den måde synes jeg, at både den nuværende regering og den smalle Venstreregering kunne have taget højde for, at der var et flertal, og at man, når vvm-undersøgelserne forelå, og når udpegningen af linjeføringen var klarlagt osv. osv., rent faktisk havde taget fat i det og fremmet processen, så vi ikke skulle stå i den her mærkelige situation – det medgiver jeg der er tale om – at der er et flertal omkring finansloven, og så er der et flertal omkring Togfonden DK.
Jeg synes, det er lidt polemisk at sige, at det, der så skal pilles ud af anlægsrammen, kan være penge til velfærd, til velfærdsbyggerier osv. osv.
Ja, ja, regeringen har nu også igennem hele sin levetid satset hårdt på skattelettelser, så de kunne jo også have været bragt ind i diskussionen.
Det, jeg konstaterede i forbindelse med vores forhandlinger, der var ovre i Finansministeriet, var jo netop, at Dansk Folkeparti gjorde det klart dengang, at de ikke ville bruge – det var også det, hr. Rasmus Prehn var inde på i sin ordførertale – politisk kapital på at forhandle det samme to gange; det var det, deres finansordfører, hr. René Christensen, sagde dengang.
Og det er selvfølgelig derfor, at den der lidt mærkelige situation er opstået, altså det, at Dansk Folkeparti sidder med finanslovsforhandlingerne, og mener, at det egentlig er besluttet, at det er forhandlet i Finansministeriet, og at det derfor burde være regeringens opgave at fremme den proces, hvilket jeg også har gjort opmærksom på tidligere.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-28:
Det er noget, vi er glade for i Liberal Alliance og i hele regeringen – og i hele det flertal i Folketinget, som har besluttet det, for det er der jo også et flertal bag.
Det vil sige, at der er et flertal, der aktivt har valgt på finanslovene at prioritere lavere skat på udvalgte områder, og som lige så aktivt har valgt ikke at sætte penge af i anlægsrammen til spor på Vestfyn, altså på nuværende tidspunkt.
Nu er det jo planen i togfondspartiernes regi, at byggeriet af sporene på Vestfyn skal gå i gang i 2020.
Derfor foreligger der jo den mulighed, at pengene bliver afsat i forbindelse med den finanslovsforhandling, som skal foregå i 2019 om finansloven for 2020.
Mads Fuglede (V), 2019-02-28:
Jeg blev lidt forvirret her under oplægget.
Er det ikke korrekt, at man kun kommer på Sjælsmark, hvis man ikke medvirker til at rejse hjem?
Og ellers kommer man der ikke?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-28:
Jamen det er jo ærlig snak.
Altså, der ligger mange ting på den anlægsramme – der ligger byggeri af nye supersygehuse, der ligger kommunernes anlægsbudgetter til nye børnehaver, nye plejehjem osv. – og hvad er det, der skal pilles ud af anlægsrammen for at skaffe plads til banen på Vestfyn?
Det er jo det, som finanslovspartierne er tvunget til at tage stilling til, men som hr. Henning Hyllested slipper for at tage stilling til.
Han kan helt uden ansvar bare sige: Skaf de penge.
Men hvordan?
Det er spørgsmålet.
Rasmus Prehn (S), 2019-02-28:
Det er alligevel interessant, at det, som transportministeren føler sig kaldet til, når jeg her holder en tale om, at der er behov for, at regeringen lytter til, hvad flertallet siger i Folketinget, er at bestige landets højeste talerstol, Folketingets talerstol, for så at sige, at han er nødt til at belære Socialdemokratiet og Socialdemokratiets ordfører om, hvordan tingene hænger sammen.
Sagen er jo den, at ministeren ikke skal belære os om noget, men følge det flertal, der er.
Og det flertal, der er, er i form af et forlig.
Det er rigtigt, at vi ikke har haft en proces her i Folketingetssalen, hvor vi har vedtaget det, men vi har dog den tradition i Danmark, at når et flertal af partier laver et forlig, så er der flertal for det, og så anser man det som det, der gælder.
Står ministeren her og lægger afstand til det, og har ministeren ikke noteret sig, at som medforslagsforstiller på det her beslutningsforslag, vi behandler lige nu, er der et flertal i Folketinget?
Skulle ministeren ikke som værende en del af den udøvende magt koncentrere sig om rent faktisk at være udøvende i stedet for at være nedladende?
Martin Geertsen (V), 2019-02-28:
I forhold til den konkrete diskussion med udgangspunkt i det konkrete beslutningsforslag, som er fremsat her, vil jeg sige, at vi jo alle sammen, både hr. Karsten Hønge og jeg selv, kan have alle mulige ønsker til, hvad vi gerne vil have af infrastruktur.
Og jeg kan garantere hr. Karsten Hønge for, at jeg også har mange prioriteter i forhold til det område, hvor jeg selv bor, og måske også nogle ting, der rækker ud over, hvad regeringen måske på et tidspunkt kunne være villig til at afsætte af penge til af infrastruktur i den del af landet, hvor jeg kommer fra.
Men når man fremsætter et beslutningsforslag, hvor der efter min opfattelse ikke er nogen finansiering, så synes jeg, man gør regning uden vært.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-28:
Der er forårsstemning over Danmark.
Danmark skal hænge sammen, og vores jernbane trænger i den grad til at blive moderniseret.
Det skal være muligt for alle, også mennesker uden bil, at kunne komme frem til uddannelsessteder og arbejdspladser.
Og de skal kunne gøre det på en måde, som er både miljømæssigt og klimamæssigt bæredygtig.
Jernbanen over Vestfyn er helt nødvendig for at sikre hurtigere tog, og så vil det samtidig sikre de vestfynske stationsbyer.
Det giver en helt unik mulighed for at tænke Svendborgbanen sammen med letbanen i Odense og så sammen med jernbanen over Vestfyn, altså den, der servicerer de vestfynske stationsbyer.
Og ja, det er også en god idé at udvide den Fynske Motorvej.
Der er trængsel, og der er steder, hvor trafikken bliver farlig, fordi man indsnævrer banerne.
Men svaret er ikke kun flere og flere biler og flere og flere veje til de flere og flere biler, for Danmark lider af forstoppelse, og det er faktisk en ret træls følelse.
Og der er svaret ikke bare at bygge endnu flere veje til endnu flere biler.
Vi har brug for vejene, men vi har først og fremmest brug for mere kollektiv transport.
Og så er vi jo så heldige i dag, at det projekt, som ligger i beslutningsforslaget, er fuldt finansieret – pengene er i skuffen, og det handler om at trække den ud, hive pengene op og bruge dem.
Det handler bare om at komme i gang.
Man kan så sige, at det er lidt utroligt, at der skulle et beslutningsforslag til for at få det her igennem.
Men hvis vidensniveauet i regeringen er sådan, som det blev sagt tidligere, at man kun er opmærksom på det her projekt, fordi nogle partier har sagt det i medierne, ja, så er det åbenbart nødvendigt med et beslutningsforslag.
Martin Geertsen (V), 2019-02-28:
Jeg skal bare høre hr. Rasmus Prehn, om hr. Rasmus Prehn kan huske, hvad det er for en lov, der styrer Danmarks husholdningsbudget.
Rasmus Prehn (S), 2019-02-28:
Ja, det er jo finansloven, og der er det sådan, at regeringen har valgt ikke at tage højde for det, der er flertal for i Folketinget.
Martin Geertsen (V), 2019-02-28:
Nu var det hr. Rasmus Prehn selv, der bragte provisorietiden på banen før, og hvis der var noget, provisorietiden var kendetegnet ved, var det sådan set, at regeringen kørte lovgivning uden om den lovgivende forsamling, og det er lige præcis det, hr. Rasmus Prehn opfordrer regeringen til at gøre nu, nemlig at lave et husholdningsregnskab ved siden af finansloven.
Altså, det kan man jo ikke, hr. Rasmus Prehn!
Altså, vi må jo ligesom have et bærende element her, der hedder finansloven, og det her projekt står ikke på finansloven.
Er hr. Rasmus Prehn ikke enig i det?
Eller hvad er det for et dobbelt bogholderi, som hr. Rasmus Prehn vil køre med her?
Rasmus Prehn (S), 2019-02-28:
Jeg synes, det er en urimelig retorik at kalde noget for dobbelt bogholderi.
Det handler om, at der er vedtaget ting i Folketinget.
Når der er vedtaget noget i Folketinget, har regeringen et ansvar for at lægge det ind i sin finanslov.
Så kan man ikke komme bagefter og sige: Vi må starte forfra, I er slået hjem i Ludo, og nu må I forhandle det ind en gang til.
Man har det ansvar som minister, at man tager højde for flertallet i Folketinget.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-02-28:
Og det har der jo været mulighed for at gøre tidligere, og det er der ikke blevet gjort.
Hvis det er sådan, at der er et flertal, der vedtager det her beslutningsforslag, og man fastholder den her dato og siger, at det er okay, at vi kun har 1 uge til høring eller 2 uger til høring, så vil jeg lytte til det og respektere det og kun afsætte 1 eller 2 uger til høring.
Og så må det være op til det flertal at forsvare, at høringen altså er meget kort.
Og man kan have sine argumenter for det, og det har hr. Henning Hyllested.
Henning Hyllested (EL), 2019-02-28:
Ministeren har selvfølgelig ret i, at det kan gå hen at blive en forholdsvis, ja, kort proces i forbindelse med lovbehandlingen.
Nu kan man sige, at de væsentligste forhold omkring sådan noget som regel altid er linjeføringen; den giver altid anledning til en masse debat og lokalt både modstand og jubel osv.
Det gælder også, når vi planlægger motorveje.
Den proces har vi jo sådan set været igennem her
, og vi har endda også fra forligskredsens side fundet den linjeføring, peget på den linjeføring, det skulle være, nemlig den nordlige linjeføring.
Vi har endda fundet penge til det også.
Når ministerens anke ligesom er, at vi fremsætter det så sent – det var noget af det, som Roger Courage Matthisen også var inde på – må jeg sige, at det jo har været et længe kendt ønske.
Det har jo været en del af Togfonden DK, lige så længe som Togfonden DK har eksisteret, og lige siden vi delte det op i en fase et og en fase to, hvor banen over Vestfyn netop tilhørte fase et.
Så det kan jo ikke komme bag på ham, og derfor synes jeg måske, at regeringen burde have været mere proaktiv og taget fat i det og spurgt, hvad vi så gør, så vi får en måske længerevarende proces, hvis det var det, man ville have i forbindelse med lovbehandlingen.
Martin Geertsen (V), 2019-02-28:
Jeg vil bare nødig gøre noget, formanden ikke bryder sig om.
Jeg vil godt starte med at understrege, at Venstre har en meget, meget stor sympati for den grundlæggende dagsorden, som Enhedslisten her prøver at sætte, og som fru Rosa Lund i særdeleshed prøver at sætte her, nemlig at sikre den bedst mulige beskyttelse af individet mod hadforbrydelser.
Lige muligheder uanset køn, kønsidentitet, seksualitet, religion osv. osv. er så grundlæggende en præmis i vores samfund, at den selvfølgelig ikke kan gradbøjes.
Ingen skal leve med frygt for at blive diskrimineret, chikaneret eller overfaldet på grund af deres kønsidentitet, kønsudtryk – eller for den sags skyld seksualitet, hudfarve, tro, etnicitet eller nationale oprindelse.
Og derfor skal vi selvfølgelig også gøre alt, hvad vi kan, for at værne om folks ret til at leve det liv, de selv ønsker, uden frygt for at møde had og diskrimination.
Det er en vigtig prioritering for Venstre og for regeringen.
Og det gør vi ikke, fordi vi – som justitsministeren var inde på – støtter op om den tværministerielle arbejdsgruppes arbejde og ønsker at afvente deres konklusioner om, hvordan vi bedst muligt sikrer en koordineret indsats på området som helhed.
Arbejdsgruppen har bl.a. til opgave at vurdere, om der eventuelt er behov for justeringer af eksisterende lovgivning eller sågar ny lovgivning på området.
Samtidig skal arbejdsgruppen sikre udveksling af den nyeste viden og erfaring fra både nationale og internationale fora samt koordinere eksisterende og nye initiativer mellem ministerierne.
Det arbejde støtter vi op om, og det kræver bl.a., at vi måske slår lidt koldt vand i blodet og i første omgang lader eksperterne vurdere, hvad der vil virke bedst på tværs, inden vi ændrer i lovgivningen.
Så selv om jeg synes, at forslaget er meget sympatisk, og at vi i Venstre også bakker fuldt op om, at vi skal gøre, hvad vi kan, for at sikre menneskers frie valg til at leve det liv, de ønsker, vil vi også gerne se tingene i en sammenhæng.
Vi støtter derfor op om at afvente den tværministerielle gruppes samlede vurdering af, hvordan vi bedst muligt sikrer en styrket indsats ved koordination på tværs og videndeling på området.
Og i lighed med nogle debatter, vi havde forleden dag, er det her udtryk for Venstres holdning, men det er også udtryk for Det Konservative Folkepartis holdning.
Rosa Lund (EL), 2019-02-28:
Jamen jeg kan jo godt se, der tegner sig et billede af, at Enhedslisten har lavet et meget sympatisk forslag.
Og det er jo rigtig dejligt.
Jeg er bare interesseret i at finde ud af, hvornår hr. Martin Geertsens parti gerne vil handle på det her problem.
Altså, den mulighed er der jo lige nu; man kan stemme for det her forslag.
Så hvad er det, der skal til, for at Venstre, Danmarks Liberale Parti, rent faktisk har tænkt sig at handle på at beskytte transpersoner bedre?
Martin Geertsen (V), 2019-02-28:
Jamen jeg prøvede lidt at antyde det i min tale før, nemlig at vi sådan set godt vil afvente det tværministerielle arbejde, der er igangsat.
Og når det er tværministerielt, er det jo, fordi man kigger på lovgivning på tværs.
Og jeg kunne jo i virkeligheden spørge fru Rosa Lund på samme måde: Ville det egentlig ikke være smartere, at man afventede det?
For hvis nu der kommer til at vælte en bølge af ny lovgivning og ændringer af eksisterende lovgivning hele vejen hen over det her område, vil det så ikke være smartest, at man prøver at se det her i en sammenhæng – og det er ikke et spørgsmål om, at det, fru Rosa Lund her har foreslået, ikke er væsentligt – i stedet for at tage et element ud af noget, der i virkeligheden kan vise sig at blive meget større og meget bredere end det, fru Rosa Lund måske overhovedet kan forestille sig i sin vildeste fantasi?
Rosa Lund (EL), 2019-02-28:
Jamen måske skal jeg så bare spørge hr. Martin Geertsen på en anden måde: Hvad skal der til, for at Venstre ikke vil have det her ind i straffeloven?
Altså, kan den her tværministerielle gruppe komme med noget, hvor de siger: Nej, det her skal ikke stå i straffeloven – altså, det er ikke sådan her, beskyttelsen skal være?
For det har jeg meget svært ved at forestille mig i forhold til den gruppe, der er blevet nedsat, og i forhold til de udmeldinger, som der har været fra ligestillingsministeren.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-02-28:
Tak for det.
Jeg var egentlig bare nysgerrig efter at høre ordførerens holdning til udtalelsen fra ligestillingsministeren, som jo er fra ordførerens eget parti.
For det er jo, som fru Rosa Lund også siger, handling, der skaber forvandling.
Så regeringen vil sende et klokkeklart signal: Vi vil ikke acceptere, at homoseksuelle og transkønnedes rettigheder krænkes; vi vil ikke acceptere, at denne gruppe generelt skal have et dårligere og mere utrygt liv.
Den udtalelse, der er kommet fra ligestillingsministeren, skal der være handling bag.
Hvad er det for nogle klokkeklare signaler, som ordføreren så kan præsentere, hvis ikke det er opbakning til det her forslag?
Martin Geertsen (V), 2019-02-28:
Nu spørger ordføreren, om jeg er enig med min partifælle.
Det er jeg, jeg er meget enig.
Og der er jo sådan set også en grund til, at man har igangsat det her tværministerielle arbejde.
Det er jo, fordi man sådan set godt vil kigge på, hvor der er noget i vores lovgivning i det her land, som kræver en ændring for at leve op til lige præcis det, som ligestillingsministeren bliver citeret for her.
Laura Lindahl (LA), 2019-02-28:
Tak for det.
Nu hæfter ordføreren for forslagsstillerne sig jo ved, at det her hele vejen rundt bliver betegnet som et sympatisk forslag, og det er det jo også, når man sådan lige ser ned over det til at starte med.
Men så dykker man lidt ned i det og finder ud af, at det, der foreslås, allerede er retspraksis, og ja, det er da rimelig sympatisk at foreslå det, som allerede er retspraksis, men sandheden er jo, at det, som Enhedslisten foreslår, selv hvis der var flertal og vi alle sammen stemte for det i morgen, ikke ville betyde noget som helst i den virkelige verden; det ville ikke gøre en forskel, hvis vi stemte det her igennem i dag, for de mennesker, der bliver udsat for hadforbrydelser i morgen, for de er allerede sikret.
Så at komme med et forslag her i Folketingssalen, hvor man prøver at bryste sig af, at man vil gøre det bedre for de her mennesker, at man er på deres side og det er alle os andre, der ikke vil noget, er friskt, når det, man foreslår, er sådan, som retstilstanden er i dag.
Jeg synes, at det initiativ, som regeringen har taget, er langt mere sympatisk.
Der siger man lige præcis, at der er et problem her, det kan vi ikke leve med og det skal vi gøre noget ved, så vi nedsætter en arbejdsgruppe, som på tværs af ministerier, på tværs af ressortområder skal kigge på, hvordan vi kan sikre, at vi får straffet hadforbrydelser, men i bedste fald forebygget dem.
Det synes jeg er sympatisk, og det er jo også årsagen til, at vi ikke støtter det her, for vi støtter ikke lovgivning, som allerede er retspraksis, og slet ikke, når regeringen har sagt, at man gerne vil gå længere, og at man sådan set har langt større ambitioner end det her.
Så vi støtter ikke det her forslag, som på papiret ser sympatisk ud, men som i virkeligheden bare er et slag i luften.
Vi støtter naturligvis op om det, regeringen har nedsat, og som reelt kan gøre en forskel for de mennesker, der bliver udsat for hadforbrydelser, herunder også de transkønnede.
Martin Geertsen (V), 2019-02-28:
Jamen altså, vi har det sådan i Venstre, at vi også i den her sammenhæng forbeholder os retten til at blive klogere, både i forhold til det, fru Rosa Lund her har foreslået, men sådan set også mere generelt.
Jeg synes som sagt, det er et meget, meget sympatisk forslag, men jeg vil gerne se det i sammenhæng med resten af den lovgivning, der muligvis kunne være påkrævet.
Så jeg har vanskeligt ved at forestille mig, hvad det kunne være.
Men jeg vil også forbeholde mig retten til at blive klogere.
Og det jo sådan set derfor, vi laver det her tværministerielle arbejde.
Karina Adsbøl (DF), 2019-02-28:
Nej, så tror jeg godt nok, ordføreren mistolker mit svar.
Jeg har tidligere svaret her på talerstolen, at det allerede i dag er sådan, at ingen skal udsættes for hadforbrydelser.
Transkønnede er også dækket i forhold til paragraffen; det har justitsministeren oplyst fra talerstolen.
Derudover er vi meget optaget af emnet hadforbrydelser og det at forebygge hadforbrydelser, og det er også derfor, vi tidligere har samarbejdet med Kulturudvalget og Ligestillingsudvalget og sportsverdenen i forbindelse med råb og andet om det.
Rosa Lund (EL), 2019-02-28:
Skal jeg så forstå det sådan, at Dansk Folkeparti simpelt hen ikke støtter det her forslag, på grund af at der fra Enhedslistens side ikke har været udvist rettidig omhu, men havde det været fremsat i august, havde Dansk Folkeparti med alle sine mandater stået bag det?
Er det sådan, jeg skal forstå det?