runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2019-12-04:
De skal jo findes blandt de 1.100 mia. kr., vi bruger hvert evig eneste år i det offentlige.
Der er nok at tage fat på, og man kunne jo også bare kigge på de 20 mia. kr., man bruger på erhvervsstøtteordninger.
Så kunne man finansiere nogle skattelettelser i stedet.
Jeg synes alligevel ikke helt, at jeg får svar på mit spørgsmål, og derfor prøver jeg igen, selv om det selvfølgelig er en del af legen og spillet, at man skal stille spørgsmål og så ikke rigtig få et svar: Gælder det med de positive gevinster, der er for udlændinge, som kommer til Danmark, nemlig at de arbejder mere, og at de bosætter sig i Danmark, også for danskere?
Hvis de i tilsvarende grad kunne betale en lige så lav skat, ville det så betyde, at der var flere danskere, der ville undlade at tage til udlandet og blive i Danmark og arbejde ekstra, eller er det kun udlændinge, der reagerer på økonomiske incitamenter?
Morten Bødskov (S), 2019-12-04:
Nu afslører spørgeren jo mere eller mindre sig selv.
Det er ikke overraskende, at det kommer fra Liberal Alliances både politiske og organisatoriske leder, forstår jeg nu, med de mange kasketter, der tilfalder en person med de poster – og tillykke med det.
Pointen er bare den, at vi har indrettet en model, som internationalt set jo er en kæmpe succes: et lille land med en meget åben økonomi og med konkurrencedygtige vilkår for medarbejdere og virksomheder.
Det gør jo, at vi er verdens ledende og verdens førende, om man vil, på en hel række områder.
Hvad Liberal Alliance og spørgeren så må have af ideer om, at man skal fjerne både den ene og den anden og den tredje og fjerde skattesats – topskat var det, man kørte på før valget – kan vi sagtens tage en diskussion om.
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Jamen jeg kan komme med mange forslag, men jeg er ikke ekspert, og derfor har jeg jo nedsat en ekspertgruppe, der lige præcis skal rådgive os om, hvordan vi på bedste måde fremmer landbrugets økonomiske rammer.
Det håber jeg da også spørgeren har respekt for.
I hvert fald kan jeg sige, at landbruget har taget rigtig godt imod den her ekspertgruppe, og de venter ligesom jeg, tror jeg, på, at gruppen kommer med nogle rigtig gode anbefalinger, vi kan bruge fremadrettet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-12-04:
Nu har ministeren jo startet sin gerning med at påføre landbruget nogle rigtig store ekstra byrder, og jeg føler ikke, at ministeren helt anerkender, hvor meget bøvl han egentlig har påført erhvervet.
Så i forlængelse af det vil jeg gerne spørge, hvornår han så regner med, at de her mange forslag til, hvordan vi kan forbedre erhvervets rammevilkår, kommer, og hvornår vi kan forvente at se noget konkret fra ministeren, som vi så kan stemme igennem, så vi kan komme det her erhverv til hjælp oven på den omgang, de lige har været igennem.
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Jeg synes, man skal huske på igen, at landbrugserhvervet har fået nogle muligheder for at bruge 20 pct. ekstra gødning i de foregående år, og det har betydet en betydelig økonomisk indtjening til erhvervet.
De har altså fået nogle gevinster.
Men de skulle jo også levere det, at de begrænsede kvælstofudledningen og sørgede for at optage lige så meget kvælstof, som der blev udledt.
Det har man ikke leveret på.
Så når man har taget gevinsterne, må man også komme med investeringen, og det er den, vi beder dem om at levere på nuværende tidspunkt.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-04:
Tak for det.
Har ministeren forståelse for, at Landbrug & Fødevarer undrer sig over, at regeringen vælger at regulere frem for at godkende flere af de andre virkemidler, der kan være med til at reducere kvælstofudledningen?
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Tak for spørgsmålet.
Det har vi måske også.
Men i hvert fald vil jeg sige, at jeg er enig med Landbrug & Fødevarer i, at landmændene skal have så mange virkemidler som muligt, når de nu skal gennemføre miljøkrav og leve op til miljøkravene.
Og her er det bare væsentligt at forstå, at det, vi bruger i forhold til næste år, altså den målrettede regulering, er en ramme, inden for hvilken vi sætter nogle mål, som landmændene skal nå.
Til at nå de mål giver vi dem allerede en række forskellige virkemidler.
Og et af de virkemidler, også nye virkemidler, der er meget fokus på, er det såkaldte præcisionslandbrug.
Og jeg vil absolut gøre alt, hvad jeg kan, for at præcisionslandbrug kommer ind som nyt virkemiddel, som landmændene kan bruge i den målrettede regulering.
Men det kræver selvfølgelig, at det kan dokumenteres, at det virker, og der må vi afvente resultaterne af det pilotprojekt, som vi har igangsat.
Det ville simpelt hen blive for dyrt for dem, der ikke har det udstyr, som det kræver.
Jeg mener, som jeg sagde indledningsvis, at landmændene skal have så mange valgmuligheder som muligt, og her ser jeg også meget frem til, at Aarhus Universitet inden for kort tid kommer med et helt nyt katalog af virkemidler.
Der ser de jo på en række nye potentielle virkemidler som f.eks. nitrifikationshæmmere og afbrydning af dræn som muligheder.
Det arbejde håber jeg kan føre til, at vi kan give landmændene langt flere muligheder, for det er jeg enig med spørgeren i at vi skal.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-04:
Jeg må sige, at jeg tror, vi er mange, som jo har kunnet læse masser af artikler her de seneste uger, hvor også ministeren er omtalt.
Noget af det, jeg godt kunne tænke mig at spørge lidt ind til, som jeg bl.a. kunne læse om i JydskeVestkysten, er ligesom det kunstneriske indtryk i forhold til den måde, man nu har håndteret den her opgave på, altså at man pludselig med så kort varsel pålægger så mange flere efterafgrøder.
Og man gør det jo egentlig uden at tage hensyn til, at rigtig mange landmænd allerede har lavet deres markplaner.
Hvordan vil ministeren måske også sikre, at de her landmænd, som nu skal til at lave det her om, på en eller anden måde får en kompensation?
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Det kunstneriske indtryk ville have været helt perfekt, hvis den tidligere regering og min forgænger havde sat det her i værk, da han selv påpegede, at det var et stort problem, at landmændene ikke havde leveret det, de skulle, hvad angår kvælstofudledning.
Så kunne det have været planlagt og meldt ud i god tid.
Vi kom til som regering for nogle måneder siden og konstaterede, at der ikke er sket noget, og at der ikke er leveret.
Så sætter vi det i gang, der skal til, og ja, det er lidt sent.
Men landmændene har altså en række valgmuligheder og virkemidler, som de allerede kan bruge i forhold til at løfte indsatsen næste år.
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Indledningsvis vil jeg sige tak for spørgsmålet.
Jeg skal gøre opmærksom på, at formålet med § 20-spørgsmål jo er, at medlemmer kan få oplyst en ministers holdning til eller opfattelse af et offentligt anliggende, og det fremsatte spørgsmål er i den henseende for så vidt ret simpelt.
Men det rummer dog nogle tekniske aspekter, hvoraf i hvert fald nogle umiddelbart kan ligge lidt uden for rammerne af, hvad der er tiltænkt med § 20-formatet.
Jeg vil starte med lige at give udtryk for min holdning.
Den er i forhold til støjbekæmpelse i bred forstand nemlig helt klar.
Vejstøj er et væsentligt samfundsproblem, det berører mange mennesker langs statsvejnettet, og jeg er meget optaget af at finde løsninger, der kan reducere støjen langs statsvejene.
Vi bør benytte alle relevante redskaber til at sikre så effektfuld og omkostningseffektiv en støjbekæmpelse som muligt.
Det er også sådan, at vi i det nye år skal i gang med at lave en infrastrukturinvesteringsplan, og i forbindelse med det vil vi selvfølgelig også kigge på støjpuljer.
De omfatter bl.a. støjskærme, udlægning af asfalt, bedre støjdæmpende egenskaber ved almindelig asfalt og støjisolering af vinduer og facader, og så er støjabsorberende autoværn også en af de tilgængelige tekniske løsninger.
I den konkrete sammenhæng vurderer Vejdirektoratet dog, at det ikke er et middel, som vil have nogen mærkbar effekt langs med Helsingørmotorvejen, og der skal vi så ned i det lidt mere tekniske.
Derfor vil jeg også gerne tilkendegive over for spørgeren nu, at hvis spørgeren har et behov for at få afdækket det her lidt nærmere – det kan nemlig godt være, at sådan et § 20-spørgsmål her ikke helt giver tid nok til det – så vil jeg gerne invitere over til en kop kaffe, og så kan vi gå det mere tekniske igennem der.
Mads Fuglede (V), 2019-12-04:
Tak, og tak til transportministeren for at være her i dag.
Jeg vil gerne spørge til, hvad ministerens holdning er til, at der ikke er tænkt på at opsætte støjreducerende autoværn langs Helsingørmotorvejen, taget i betragtning af de mange gener, som måtte medfølge af almindelige træ- eller stålautoværn.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-04:
Nu er vi jo mange, i hvert fald mig selv, som også bor tæt på landmænd, og vi ved godt, at rigtig mange af de her landmænd også har haft det rigtig svært økonomisk.
Mange er for den sags skyld også gået konkurs.
Jeg kan godt forstå, hvis der er nogle af de her landmænd, som nu skal til at lave deres markplaner om, der bliver frustrerede og siger, at nu må det simpelt hen være nok.
Og så er mit spørgsmål igen: De har brugt tid og penge og kommer formentlig til at bruge dobbelt op, så er der nogen form for hjælp til de landmænd?
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Landmændene får, og det synes jeg man skal være glad for som landmænd, den kompensation, der ligger inden for den målrettede regulering.
Der er der jo afsat 190 mio. kr. næste år til at kompensere landmændene for den ekstra indsats, de her skal lave.
Det er da mange penge, som samfundet også bruger på at sikre kompensationen til landmændene.
Så jo, der bliver givet kompensation, hvis man gennemfører den målrettede regulering, og det synes jeg jo er glædeligt for alle.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-04:
Men jeg synes faktisk ikke, at jeg fik svar på mit spørgsmål, så jeg prøver lige at gentage det.
Altså, problemet er jo, at det kommer med så kort varsel.
Rigtig mange landmænd har allerede lavet deres markplaner, og nu er mange af de her landmænd så nødt til at lave det om, fordi de er blevet pålagt at plante de her ekstra efterafgrøder.
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Jamen jeg er nødt til at sige, at der er andre virkemidler, landmænd kan gøre brug af, end at etablere en efterafgrøde og lave deres markplaner om på den måde.
Det er jo, at man kan reducere sin gødningsnorm, det vil sige bruge mindre gødning næste år, fordi man jo har fået lov til at bruge 20 pct. mere i årene forud.
Jeg er som minister ikke ekspert i landbrugets økonomi.
Det er jeg heller ikke sikker på at spørgeren er.
Det skal jeg selvfølgelig ikke kunne sige.
Så derfor benytter jeg mig af det, vi normalvis benytter os af på Christiansborg og i ministerierne, nemlig at vi samler nogle af de folk, som har ekspertise på det område, og beder dem komme med de gode anbefalinger til os.
Det er jo folk, der har dyb indsigt i landbrugets økonomi.
Jeg glæder mig selvfølgelig til at afslutte det, så vi kan få nogle anbefalinger, der kan sikre bedre økonomi for landbruget i fremtiden.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-12-04:
Tak for svaret.
Det er jo meget godt at nedsætte en ekspertgruppe og henvise til nogle pilotforsøg, men kan ministeren ikke komme med et par konkrete eksempler på, forslag eller ideer til, hvordan ministeren ser at vi kan forbedre rammevilkårene for vores landbrug?
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Når vi skal pålægge landmændene byrder, skal vi selvfølgelig kun gøre det, hvis det er nødvendigt, og en yderligere kvælstofindsats i 2020 er nødvendig.
Men hvis vi ikke havde gennemført den gennem den målrettede regulering, skulle vi jo have givet alle landmænd de samme forøgede krav, uanset om der var et behov for det på det enkelte sted eller ej, og det er jo da tosset.
En målrettet regulering er vores bedste redskab i vores værktøjskasse til at håndtere den udfordring, vi står med, sådan, at der bliver leveret, hvor der skal leveres.
Men det her skal selvfølgelig ikke gå ud over landmændene, og derfor er det jo set fra min plads også helt rigtigt, at vi, som vi også gør, kompenserer landmændene økonomisk for den ekstra indsats, som de gør.
Københavns Universitet har opgjort de gennemsnitlige omkostninger, landmanden vil have ved at gennemføre den her indsats, og det har vi jo, ligesom den tidligere regering også har gjort, fastsat vores kompensationssats efter.
Ved at udbetale kompensation kan vi altså få udlignet forskellene og dermed sikre, at landmændene får mulighed for ikke at blive ekstraordinært hårdt ramt.
Der må jeg bare sige, at det, vi har valgt her – den målrettede regulering – er den bedste måde til at sikre, at den manglende effekt af de kollektive virkemidler kommer i hus.
Erling Bonnesen (V), 2019-12-04:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at regeringens tvungne fremrykning af ekstra efterafgrøder fra 2021 til 2020 ikke er jævnt fordelt ud over landet, men rammer ekstraordinært hårdt i nogle egne af landet og så med heraf følgende store komplikationer og økonomiske konsekvenser?
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Jeg synes jo ikke, at vi straffer landbruget.
Vi holder landbruget op på den pagt, den aftale, de sådan set selv havde lavet i forbindelse med indgåelse af landbrugs- og fødevarepakken om at sikre, at når de fik lov at bruge mere gødning, som udleder kvælstof, som er med til at forurene vores vandmiljø, så skulle de lave tiltag, der samlede tilsvarende mængde kvælstof op.
Det har man ikke gjort, og så sørger vi for, at de kan overholde aftalen ved at levere f.eks. efterafgrøder, mellemafgrøder, tidlig såning, randzoner – der er et stort katalog af virkemidler, man kan bruge næste år, og det regner jeg da også med at landbruget gør brug af.
Stabile rammer kræver jo en indsats fra begge sider.
Det, den tidligere regering gjorde, var jo at indgå en aftale med landbruget om, at hvis man fik lov at bruge mere gødning, skulle man lave indsatser, der sikrede, at man opsamlede nøjagtig den samme mængde kvælstof.
Når man så ikke leverer fra landbrugets side på det, er man jo nødt til at foretage en indsats fra den anden side for at sikre, at den samlede aftale bliver overholdt.
Det er sådan set det, den nuværende regering har gjort – nemlig sikre, at den tidligere regerings aftale med landbruget rent faktisk bliver overholdt og gennemført.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-04:
Jeg kunne godt tænke mig måske også at tage fat i et af de svar, som ministeren gav til min gode kollega Christoffer Aagaard Melson her for kort tid siden, hvor ministeren selv sagde, at det er vigtigt, at der skal være stabile rammer for landbruget.
Mener ministeren, at det, regeringen gør nu, er at skabe stabile rammer for landbruget, når man med så kort frist pålægger dem at lave så mange flere efterafgrøder?
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Forholdet er jo det, at det er en tredjedel mere i indsats, som vi kræver af landbruget næste år, i forhold til det, man skulle levere i forvejen, jævnfør landbrugs- og fødevarepakken.
Jeg er bare nødt til at sige, at det, der skulle være sket her, jo var, at den tidligere regering og herunder min forgænger, hr. Jakob Ellemann-Jensen, skulle have sat den her indsats i gang i foråret, hvor han selv erkender at der var behov for det.
Så havde landmændene fået besked i god tid.
Så der skulle man have leveret noget rettidig omhu.
Det gjorde man ikke.
Nu gør vi det for at sikre, at vandmiljøet bliver bedre i de kommende år.
Anni Matthiesen (V), 2019-12-04:
Både ministeren og jeg ved godt, at der er rigtig mange landmænd, som også er på vej med nye minivådområder som et værktøj for netop at leve op til aftalen.
Der må jeg sige, at jeg har svært ved at forstå, at man så straffer landbruget med så kort varsel, og at man heller ikke vil afvente evalueringen.
Men er det ikke korrekt forstået, at der faktisk er rigtig mange minivådområder på vej derude som et af de virkemidler, som skal tages i brug?
Til det må jeg så sige, at jeg ikke tror, min nuværende formand, hr. Jakob Ellemann-Jensen, kunne komme i tanker om her i ellevte time pludselig at pålægge så mange flere efterafgrøder.
Det kunne jeg godt tænke mig også at få ministeren til at knytte et par kommentarer til.
Altså, hvorfor er det egentlig, at regeringen har valgt at tredoble kravet for efterafgrøder og jo i mine øjne i ellevte time?
Det påvirker jo også landmændene derude.
Man kan også sige, at der faktisk er en stor evaluering på trapperne.
Hvad er årsagen til, at man har valgt ikke at afvente den evaluering?
Erling Bonnesen (V), 2019-12-04:
Tak for det.
Jeg kan godt forstå, at ministeren sådan føler sig lidt beklemt ved det, for det, som regeringen her har gang i omkring efterafgrøderne, er jo skidt som i skidt.
Det bliver skævt fordelt forstået på den måde, at der jo er nogle egne af landet, som, skal vi sige, bliver uforholdsmæssigt ekstra hårdt ramt, og når man helt konkret står derude og skal lave sine markplaner, er det da skidt.
Men noget kunne tyde på, at man måske kommer i situationer, hvor man skal pløje såede vintersædsafgrøder op for at opfylde de krav, som regeringen kommer med nu.
Det er da skidt som i skidt, når man havner der, og når jeg siger skidt som i skidt, er det jo, fordi regeringen heller ikke leverer nogen svar på, at man har tænkt det her igennem.
Man kommer med nogle krav nu, som man ruller ud, og som jo hverken er en opfølgning på tidligere aftaler eller andet.
Det er noget signalpolitik, som man så ligesom prøver at slå med den store hammer for, og det er så nu, konsekvenserne begynder at dukke op.
Så hvad er egentlig ministerens og regeringens svar til de landmænd, som bliver ekstraordinært ramt og måske står i den situation at skulle pløje nogle afgrøder op?
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Der skulle man have handlet, sat de her ting i gang.
Så havde der været god tid til, at landmændene kunne indstille sig på det.
Men det gjorde man ikke, og så er vi nødt til at gøre det, og det kommer lidt sent på året – det erkender jeg – men der må jeg så også sige, at man kan bruge andre virkemidler end efterafgrøder.
Jeg har nævnt, at man bl.a. kan reducere brugen af gødning.
Tak for det gode spørgsmål.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at regeringen, hvad jeg også har talt om tidligere, generelt arbejder for at sikre rigtig gode rammevilkår for vores landbrug, for landbruget bidrager med omsætning, med arbejdspladser, og også til vores velfærd i hele landet, og landbruget leverer et meget stort bidrag til Danmarks eksport.
Jeg har netop for at sikre fremtidige gode økonomiske rammer nedsat en ekspertgruppe om landbrugserhvervets økonomi, som har et særligt fokus på landbrugets gældssituation og på, hvordan landbrugets økonomiske og finansielle udfordringer kan reduceres fremover.
Udvalget kommer til at fremsætte sine anbefalinger i det nye år.
Det er herudover jo også afgørende for landbrugets økonomi, at miljøkrav kan indfries på så omkostningseffektiv en måde som muligt, og at der skabes en administration og en kontrol, der er så effektiv og så smidig som muligt.
Det arbejder vi løbende på, herunder også på at udvikle nye omkostningseffektive virkemidler til landbruget for at kunne levere på bl.a. miljøindsatsen.
Her kan jeg jo nævne det pilotforsøg med præcisionslandbrug, der kører, samt vores biomasseprojekt, som skal give landmændene langt mere fleksibilitet.
Men vi er selvfølgelig fuldstændig opmærksomme på, at dansk landbrug kan blive dårligere stillet i konkurrencen med landbruget i udlandet, og det vil kunne betyde, at landbruget taber arbejdspladser til udlandet, og at miljø- og klimabelastningen følger med.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-12-04:
Tak for det.
Hvilke tiltag påtænker regeringen at igangsætte, som kan forbedre vilkårene for landbrugserhvervet, så Danmark også fremover kan være et landbrugsland?
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Nu ved jeg ikke, hvordan hr. Erling Bonnesen har det med aftaler.
Jeg har det sådan, at når man laver en aftale, må den jo overholdes af begge parter, og i den tidligere landbrugs- og fødevarepakke var der jo en aftale med landmændene om, at de skulle reducere deres kvælstofudledning eller sikre tiltag, der optager lige så meget kvælstof, som der udledes.
Når man kan se, at det ikke holder, så holder aftalen jo heller ikke.
Så må man jo sikre, at aftalen bliver overholdt.
Det er det, regeringen gør med det tiltag, som vi har her.
Ja, der skal landbruget levere noget, men det skulle de jo i forvejen.
Det var jo det, der var en aftale om.
Når de så ikke har leveret, sikrer vi nu, at de kommer til at gøre det næste år.
Erling Bonnesen (V), 2019-12-04:
Jamen så er svaret jo også skidt som i skidt, for det bliver jo kun værre for hver gang, ministeren svarer nu.
For det er da selvfølgelig klart, at man helst vil have de afgrøder, som giver mest.
Det kan de her landmænd, som nu kommer helt i klemme, jo så ikke have.
Og det hænger jo så overhovedet ikke sammen med det, som vi var inde på i det tidligere spørgsmål, om, at statsministeren har stået i spidsen for og selv har sagt, at Danmark skal være et landbrugsland.
Det hænger jo slet ikke sammen nu, minister.
Mogens Jensen (S), 2019-12-04:
Nu er jeg er bange for, at hr. Erling Bonnesen har mistet hørelsen, for jeg har jo lige stået og sagt, at landmændene har forskellige muligheder for at levere på det her næste år.
Det er jo ikke kun at etablere efterafgrøder eller mellemafgrøder eller tidlig såning.
Man kan jo også bare reducere sin gødningsnorm, det vil sige anvende mindre gødning i det kommende år, ligesom man i foregående år har fået lov til at anvende meget mere gødning, end man plejede at gøre.
Erling Bonnesen (V), 2019-12-04:
Jeg kan nu forstå, at regeringen er fuldstændig uden svar til de landmænd, som nu kommer i den her ekstraordinære situation.
Svaret til dem, som jeg hørte det fra ministeren, er bare: Gå i gang med at pløje det op, for der er ikke andre muligheder.
For der kommer jo ikke nogen svar.
I forhold til den tidligere minister reagerede han efter min opfattelse helt, som en god minister skal gøre.
Der var nogle udfordringer, så man sagde: Få noget gjort ved det.
Og det er jo det, de er i gang med.
De er jo i gang med at rulle flere minivådområder og andet ud.
Så det her bliver tydeligere og tydeligere: Det er en skidt sag som i en skidt sag.
Benny Engelbrecht (S), 2019-12-04:
Vi finder selvfølgelig tiden til at invitere over.
Det vil jeg sørge for at mit forkontor får taget hånd om.
Der er også et par udvalgsspørgsmål, som er stillet til det her, og i den forbindelse vil vi selvfølgelig også nærmere uddybe den mere tekniske vurdering fra Vejdirektoratet.
Men kort fortalt kan man sige, at det har at gøre med, at autoværn jo har en relativt lav højde, nemlig 90 cm, og derfor er Vejdirektoratets vurdering ud fra det tekniske, at effekten vil være lav, hvis det omgivende terræn ligger højere end vejen og autoværnet, da støjen nemt vil kunne passere de forholdsvis lave autoværn.
Astrid Krag (S), 2019-12-04:
Helt grundlæggende mener jeg – og det ved ordføreren jo godt, for vi har diskuteret det her ved flere lejligheder – at det var forkert at nedsætte en arbejdsgruppe, der skulle kigge på legalisering af prostitution som et erhverv, altså lovliggøre det i al vores sektorlovgivning, så det blev en egentlig branche på vores arbejdsmarked på lige fod med tømrer eller skolelærer.
Og min væsentligste grund til det handler om, at jeg ikke mener, at det kan sidestilles med erhverv på resten af vores arbejdsmarked, hverken når vi snakker om skadevirkningerne, eller det, man så ville skulle til at betragte som arbejdsmiljø.
Og så er det i høj grad også, fordi vi kan se, at når man åbner op og normaliserer og legaliserer, kommer der en øget efterspørgsel, og det vil betyde, at der vil komme flere mennesker ind i prostitution.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-12-04:
Hvis det står så galt til, som ordføreren og ministeren hævder, hvordan kan det så være, at ministerens solidaritet ikke strækker sig til at lade den arbejdsgruppe, der var nedsat, færdiggøre sit arbejde?
For så kunne vi jo netop drage nytte af dens resultater og dens viden og dermed hjælpe flere kvinder ud af prostitution.
Hvad tænker ministeren?