runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-11:
Altså, nu er det jo altid interessant at diskutere, både hvad hr. Morten Messerschmidt mener og oplever, og hvad undertegnede mener og oplever.
Det er det, der er vores opgave som Granskningsudvalg.
Jeg har bare ikke oplevet, at der er kommet den henvendelse fra kommissionen, så jeg må jo tage udgangspunkt i, at kommissionen har et samarbejde med regeringen om at få udleveret de oplysninger.
Hvis det ikke er tilfældet, synes jeg, vi har signaleret temmelig kraftigt, at kommissionen er velkommen til at henvende sig og sige, at de har brug for bistand til det, og det går jeg ud fra de gør.
Ellers kommer det til at fremgå af den konklusion, som kommissionen kommer til at aflevere her i juni måned, og så er det klart, at så kommer det til at indgå i det samlede billede.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Først kan jeg kvittere over for hr. Peder Hvelplund og sige, at vi meget gerne vil være med til at ændre offentlighedsloven – fremad i indhold, men tilbage i tid.
Og så vil jeg sige, at jeg føler mig som en del af højrefløjen; det tror jeg de fleste betragter mig som.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, er, om det er hr. Peder Hvelplunds opfattelse, at granskningskommissionen har fået de sms'er, som de har bedt om.
Altså, min opfattelse er, at granskningskommissionen har anmodet om at få alle relevante sms'er udleveret, hvorimod regeringen så har svaret, at det af forskellige tekniske årsager ikke kan lade sig gøre.
Man har spurgt politiet, ja, og man har spurgt Center for Cybersikkerhed, men man har f.eks. ikke overvejet at spørge private aktører, for dem er man overbevist om ikke kan mere end de to førstnævnte.
Så spørgsmålet er: Er det hr. Peder Hvelplunds opfattelse, at regeringen har udleveret de sms'er, som granskningskommissionen har ønsket?
Samira Nawa (RV), 2022-02-11:
Det kunne sådan nogle sms'er jo have manet i jorden.
Så i Radikale Venstre har vi været rigtig ærgerlige over den systematiske slettepraksis, der har været, og netop derfor har vi brug for de her klare bindende retningslinjer om, hvordan man opbevarer sms'er, så sådan et tvivlsspørgsmål ikke opstår igen.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Åbenhed og tillid hænger sammen, siger ordføreren, og det kan jeg tilslutte mig.
Tillid er jo et centralt begreb i dansk parlamentarisme, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om den radikale ordfører finder, at regeringen har leveret den fornødne og tilstrækkelige tilrådelige åbenhed i relation til at levere materiale til granskningskommissionen.
Jens Rohde (KD), 2022-02-11:
Tak for det.
Vi lavede jo et møjsommeligt arbejde for at få den her granskningskommission og det her Granskningsudvalg nedsat.
Det var en helt ny installation, og det handlede meget om, at der så ikke skulle gå politik og rundhyl i det hele tiden, for man skulle have en ordentlig undersøgelse, og der skulle netop ikke være noget politisk rundhyl.
Så har vi jo så flere gange i forløbet hørt Venstre og den nuværende gruppeformand for Venstre sige, at det sådan set er ligegyldigt, hvad vi kommer ud med og arbejder med, og at der bare skal være en rigsretssag, og at granskningskommissionens opgave er at kvalificere grundlaget for en rigsretssag.
Er det Venstres holdning til arbejdet i Granskningsudvalget?
For hvis det er det, er der et eller andet, jeg som formand for det udvalg fuldstændig har misforstået, og jeg tror, at mange andre partier vil have sig frabedt at blive taget til indtægt for det, for det var ikke det, vi nedsatte Granskningsudvalget for.
Morten Dahlin (V), 2022-02-11:
Tak for ordet, formand.
Sagen om den ulovlige aflivning af alle mink er en af den nyere danmarkshistories største politiske skandaler.
Og regeringens efterfølgende håndtering udviklede sig jo ret hurtigt til at blive en decideret skandale i skandalen.
Vi kender desværre historien alt for godt – historien om de slettede sms'er; historien om, at sletteriet ufortrødent fortsatte, selv da kommissionen bad dem om at stoppe; vi kender historien om, hvordan regeringen flere gange har været meget modvillige i deres samarbejde med kommissionen.
For Venstre er det vigtigt, at alle sten bliver vendt, at alt kommer frem i lyset, at vi kommer til bunds i den her skandale.
Det har vi en naturlig forventning om at regeringen sikrer sker, men desværre har vi også her oplevet en modvillig regering.
Og derfor skal der her fra Folketingets talerstol lyde en klar opfordring til alle Folketingets partier: Lad os stå sammen og forlange, at regeringen gør alt, hvad den kan, for at kommissionen får al den information og alle de materialer, den har brug for, også selv om det kræver, at man beder private it-eksperter om at assistere politiet med at genskabe slettede sms'er.
På den baggrund og på baggrund af det ønske er vi med i den vedtagelsestekst, som hr. Morten Messerschmidt læste op tidligere.
Tak for ordet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-02-11:
Vi har jo netop valgt politisk ordfører i den socialdemokratiske gruppe, og der var kun en kandidat, nemlig mig selv.
Så metaforen var, tror jeg, lidt dårligt valgt.
Jeg har tillid til deres ressourcer og tillid til deres kompetencer, og derudover har Center for Cybersikkerhed sagt det samme.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Jeg vil prøve at beskrive det med en metafor.
Hvis nu jeg spørger hr. Christian Rabjerg Madsen, om han er den bedste politiske ordfører for Socialdemokratiet, mon så ikke han vil svare ja?
Hvis jeg spørger andre medlemmer af den socialdemokratiske folketingsgruppe om det samme, kunne det så ikke være, at der var flere nuancer i svaret på spørgsmålet?
Det samme kunne man jo godt forestille sig i forhold til politiet.
Men det kunne jo være, at hvis man spurgte nogle af de private aktører om det samme, så ville de komme med nogle kvalificerede bud på, hvorfor svaret kunne være et andet .
Tak, formand.
Det er jo selvfølgelig rørende, at regeringen fremadrettet vil samarbejde med Folketinget – det er jeg helt overbevist om at man vil kvittere for.
Det er bare ikke det, vi taler om i dag.
Altså, vi taler om det, som er sket, hvor vi forsøger at afdække, hvad det er, der er sket eller ikke sket i regeringens øverste organer.
Og jeg synes egentlig, det er lidt upassende, at hr. Christian Rabjerg Madsen insinuerer, at det forslag til vedtagelse, som vi har fremsat, skulle være en mistillidserklæring til politiet.
Det, hr. Christian Rabjerg Madsen til gengæld kan være helt sikker på, er, at det skal betragtes som en total mistillidserklæring til regeringen, men ikke til politiet.
Kan hr. Christian Rabjerg Madsen i den forbindelse afvise, at politiet i andre sammenhænge ville betragte det som en fuldstændig selvfølgelig ting at indgå samarbejder med private aktører, som kunne bistå politiet i dets arbejde?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2022-02-11:
I forhold til regeringens samarbejde med Folketinget var det jo ikke en generel betragtning, men noget meget specifikt, jeg talte om, nemlig det forhold, at regeringen vil inddrage Folketinget i arbejdet med de konkrete retningslinjer.
Og det skal jeg jo ikke kræve at man kvitterer for, men det synes jeg da vil være naturligt at kvittere for; det synes jeg er fornuftigt.
Der, hvor jeg mener der optræder en mistillid til politiet, er jo, når man ved, at politiets bedste folk har beskæftiget sig med det; når man ved, at Center for Cybersikkerhed har beskæftiget sig med det, og man ved, at Center for Cybersikkerhed har sagt, at de ville bruge de samme redskaber som politiet, men alligevel derefter bliver ved med at sætte spørgsmålstegn ved, hvorvidt det vil være en god idé også at lade andre kigge på det.
Det er jo at sætte spørgsmålstegn ved, om dansk politi har de rette kompetencer, og det synes jeg ikke er sådan meget passende.
Jeg for min del og Socialdemokratiet har en meget udbredt tillid til politiet, også i den her sag.
Morten Dahlin (V), 2022-02-11:
Hvad hr. Jens Rohde har misforstået og ikke har misforstået, tror jeg ikke er min opgave at stå her fra Folketingets talerstol og redegøre for.
Men jeg synes, at hr. Jens Rohdes beskrivelse af, hvad granskningskommissionens arbejde skal kvalificere i forhold til en politisk diskussion herinde, er fuldstændig korrekt.
Jeg ser frem til, at de er færdige med deres arbejde, og jeg konstaterer så også, at hvis det arbejde skal have den fornødne kvalitet, så er det jo af den største vigtighed, at granskningskommissionen har adgang til alt materiale, alt data og alle enheder, og derfor er det vigtigt, at man har en regering, der ikke modarbejder, men derimod samarbejder med kommissionen.
For det er godt nok svært at lave et grundigt arbejde, hvor alt kommer frem i lyset, hvis ikke man har adgang til alt data.
Jens Rohde (KD), 2022-02-11:
Vi er enige om, at kommissionen skal have adgang til det materiale, som kommissionen beder om.
Det er sådan set uden for enhver diskussion.
Men som jeg hører hr. Morten Dahlin, er det i hvert fald en klar undsigelse af hr. Thomas Danielsens begrundelse for at nedsætte den her kommission, og det er jeg meget glad for.
For det var ikke meningen med granskningskommissionen at kvalificere grundlaget for en rigsretssag.
Det var meningen med granskningskommissionen og Granskningsudvalget at lave et oplysningsarbejde, så man bagefter kan tage stilling til, hvad der skal ske, og den diskussion om, hvad der bagefter skal ske, opfatter jeg som utidig.
Så har jeg et andet spørgsmål, og det er: Et af problemerne er jo, at vi har en mørklægningslov som offentlighedslov.
Samira Nawa (RV), 2022-02-11:
Det gælder jo egentlig i rigtig mange af livets forhold, men som folkevalgte har vi en særlig forpligtelse til at udvise åbenhed.
Vi træffer beslutninger, som har konsekvenser, også vidtrækkende konsekvenser, for virkelige mennesker, og derfor må det være en forudsætning for det repræsentative demokrati, at man kan kigge magten efter i sømmene, og at der er åbenhed om, hvordan de politiske beslutninger bliver truffet.
Det gælder selvfølgelig også, når det drejer sig om de helt store og alvorlige beslutninger.
Den tillid mellem borgerne og magten, som jeg efterspørger, lever ikke ligefrem i bedste velgående, desværre.
Det er ikke bare en enkeltstående sag, der har været udslagsgivende her.
Det er snarere gentagne sager om slettede mails, forsvundne sms'er, oprettede kommissioner og nedlagte kommissioner – altså alle processerne omkring Irakkrigen, Tibetkommissionen og nu også minksagen.
En kommission skal kaste lys over, hvad der er op og ned i en given sag, og granskningskommissionen har det klare formål at få belyst, hvad der er op og ned i sagen om aflivning af mink.
Det står efterhånden ret klart, at kommissionen mangler adgang til centrale personers korrespondance i dagene omkring tidspunktet for den her vigtige beslutning.
At sms'er er et helt almindeligt arbejdsredskab, er det, det må give anledning til at sige.
Det er jo helt åbenlyst, at sms'er i dag har en anden rolle end f.eks. for 10 år siden.
I dag er det en helt almindelig kommunikationsform og også nogle steder i sagsbehandlingen.
Vi har i Radikale Venstre den klare forventning, og det hører vi også fra regeringen, at man samarbejder med granskningskommissionen og stiller alt relevant materiale, herunder også enheder, til rådighed.
Men så synes jeg jo også, at den her debat giver anledning til en snak om offentlighedsloven, hvilket flere andre ordførerkollegaer også har haft fat i.
Vi har i Radikale Venstre siden 2016 kæmpet for, at skiftende regeringer skulle tage fat på at få genskabt åbenheden og trække mørklægningsgardinerne fra.
Vi ønsker at lave en ny offentlighedslov, der skaber større gennemsigtighed i den offentlige forvaltning og mere klarhed om, hvordan beslutninger egentlig bliver truffet.
Vi vil gerne ret konkret afskaffe ministerbetjeningsreglen, og vi vil gerne have et samlet klagenævn, som gør op med den uensartede praksis, der er rundtom i ministerierne.
Jeg har sagt det før, men jeg kan simpelt hen ikke forestille mig nogen bedre anledning til at få gang i nogle forhandlinger om en ny offentlighedslov end lige netop nu.
Så vi synes i Radikale Venstre, at der både skal kigges på en ny offentlighedslov, men også det spor at få nogle helt klare, præcise og bindende regler for, hvordan man opbevarer sms'er.
Morten Dahlin (V), 2022-02-11:
Det er simpelt hen lodret forkert.
Altså, kommissionen har bedt om, at de sms'er bliver genskabt, så kommissionen kan få adgang til den data.
Det er ikke sket.
Så der er noget data, kommissionen har efterspurgt, som de i dag ikke har – i form af de slettede sms'er.
Og hvis vi har nogen som helst værktøjer, vi kan trække op af værktøjskassen for at hjælpe kommissionen med at få adgang til den data, så burde vi da som samlet Folketing gøre det.
Kan vi hjælpe med at genskabe den data på nogen måde, så skal vi gøre det.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-11:
Men jeg skal bare høre, om det er hr. Morten Dahlins problem, eller om det er kommissionens problem.
Jeg har ikke hørt kommissionen udtrykke noget om, at der er oplysninger, de ikke kunne få adgang til, eller at de er blevet forhindret i at få det.
Hvis de til gengæld havde ønsket at få og bedt os om at være behjælpelige med at tilvejebringe de oplysninger, så ville vi selvfølgelig have været klar til det, men det har kommissionen ikke gjort.
Morten Dahlin (V), 2022-02-11:
Udfordringen er jo, at kommissionen ikke har adgang til al den information, der vil være relevant, fordi sms'erne systematisk er blevet slettet, og fordi det indtil videre ikke har været muligt for politiet at genskabe sms'erne, har kommissionen ikke mulighed for at få alt det materiale, der vil være relevant for at få hver en sten vendt for at få alt frem i lyset.
Det er simpelt hen ikke et problem, at Venstre prøver at løse det problem, for skal vi have alt frem i den her sag, er det da vigtigt, at vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at få genskabt de sms'er, så kommissionen kan få adgang til den data, kommissionen jo helt åbenlyst ikke har adgang til i dag.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-11:
Tak for det.
Og tak til hr. Morten Dahlin for talen.
Jeg hæftede mig ved, at hr. Morten Dahlin sagde, at det var helt afgørende, at kommissionen fik adgang til de oplysninger, man måtte efterspørge for at kunne lave arbejdet, og det er jeg fuldstændig enig med hr. Morten Dahlin i.
Jeg skal bare høre, hvad hr. Morten Dahlin baserer det om, at det ikke er tilfældet, på.
For efter min opfattelse er det jo sådan, at vi politisk, i tråd med hvad hr. Jens Rohde siger, nedsætter en kommission, udarbejder et kommissorie, så vi holder armslængde i forhold til kommissionen, lader kommissionen få ro til at udføre sit arbejde, og hvis kommissionen kommer til os og siger: Vi har problemer, så skal vi naturligvis reagere på det.
Men betragter hr. Morten Dahlin det ikke som en utidig indblanding i kommissionens arbejde, hvis vi begynder at blande os i, hvad kommissionen skal have, og hvad den ikke skal have?
Morten Dahlin (V), 2022-02-11:
Den første del af hr. Jens Rohdes bemærkning opfatter jeg mere som en kommentar end som et spørgsmål, og jeg tror, at man skal være overordentlig kritisk indstillet over for det, jeg sagde, for på nogen måde at få det til at være en undsigelse af min gruppeformand, for det var det bestemt ikke.
Hvad angår den anden del, har Venstre jo tydeligt sagt, at der er nogle udfordringer i den nuværende offentlighedslov, som vi gerne vil kigge på, og hvor man kan skabe mere åbenhed og transparens, og det er vi klar til at tage en dialog med Folketingets partier om.
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-22:
Altså, vi vil gerne bruge den her mulighed, for jeg kan faktisk heller ikke rigtig se, hvad vi ellers skulle byde ind med, som er mere sikkert, eller som finanspolitisk er mere stabilt end det her.
Der er bare noget helt grundlæggende i at gå ind og via regler og ad statslige veje være så indgribende i den finanspolitiske – hvad skal man sige – virkelighed.
Måske er min tid løbet ud nu.
Heidi Bank (V), 2022-02-22:
Tak for det, og tusind tak til Radikale for ordførertalen.
Jeg synes, det er virkelig positivt, at vi er flere, der ønsker at gå meget forsigtigt til det her område, for det er i virkeligheden det, jeg hører Radikales ordfører italesætte.
Det er jo, fordi der er en reel bekymring, og det håber jeg ordføreren kan bekræfte.
Samtidig med at vi gerne vil gøre noget godt – for det tror jeg vi alle sammen er enige om; vi vil gerne gøre det godt, og vi vil gerne gøre det nemmere ude i landdistrikterne – så er der det med, om det her så også kan have en bagvægt, om det kan ramme skævt, fordi det netop er, som ordføreren også siger, 30-årige lån.
Så der er meget stor opbakning til, at vi får dykket dybere ned i det her.
Vi kan lave høringer, og hvad det skal være.
Det vil vi i Venstre rigtig gerne være med til for at få mere klarhed om det.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-02-22:
Mange tak for det.
Med forslaget her foreslås det jo, at der indføres en statsgaranti på en del af belåningen til ejerboliger, der enten har en handelspris på under 8.000 kr. pr. kvadratmeter eller har en handelspris mellem 8.000 og 10.000 kr. pr. kvadratmeter og ligger i et af de postnumre, som er opstillet i lovforslagets bilag 1.
Det foreslås, at ordningen skal vare i 3 år og træde i kraft den 1. juli 2022.
Men selv om ordningen kun skal vare i 3 år, i første omgang, rækker konsekvensen af loven jo potentielt 30 år ud i fremtiden.
Samtidig er der tale om en utrolig dyr og utrolig kompleks model.
Jeg kan være bekymret for, hvis det her skal træde i kraft den 1. juli 2022, om man overhovedet har nået at få kigget på de systemer, som skal ind at arbejde med det her, og om man kan nå det, når vi nu kender omfanget af, hvor lang tid det kan tage at lave it-systemer.
Vi anerkender jo også, at det er godt at støtte op om landdistrikterne.
Det gør vi jo også selv.
Og vi mener også, at væksten i disse er vigtig.
Men vi mener altså først og fremmest, at det er vigtigt at huske, at danske penge- og realkreditinstitutioner allerede i dag låner penge ud til boliger i hele landet.
Derfor mener vi heller ikke, at der er behov for en statsgaranti.
Derudover skal vi huske, hvorfor nogle borgere får afslag i dag.
Det skyldes jo bl.a. en utilstrækkelig økonomi hos låntager.
Det kommer vi heldigvis ikke til at debattere med det her forslag, men jeg siger bare, at det jo er en af de væsentligste årsager – eller den væsentligste årsag – til, at man får afslag, også i landdistrikterne.
Det er vigtigt for både forbrugerne og institutionerne, at vi holder fast i det her sunde princip om, at man skal have en økonomi, der er tilstrækkelig, og at det er de frie markedskræfter, som skal arbejde i det her marked og regulere det her marked.
Vi står altså med en dyr, en kompleks og en lidt uoverskuelig ordning, som, ifølge Finans Danmark i hvert fald, vil blive brugt i et meget lille omfang.
Som forslaget ligger lige nu, kan vi ikke støtte det, men vi vil se frem til en udvalgsbehandling og vil også se frem til at blive inviteret over til ministeren og få en debat om, om det skal være den her model, eller om vi, hvis vi nu ikke låser os fast på en statsgaranti, kan finde nogle andre løsninger, som gør, at vi kan hjælpe i udkantsområder, for det vil vi utrolig gerne.
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-22:
Det lyder rigtig godt, og jeg takker også Venstres ordfører for indlægget i dag.
Jeg synes, det er interessant.
Jeg synes også, det er interessant, at vi er nødt til at forholde os til, at selv om den her model, som regeringen kommer med, bliver en smule dyrere, så er det jo stadig væk – det har SF's ordfører ret i – ikke lige så dyrt som at optage et banklån.
Men banklån op imod realkreditlån afspejler jo også den virkelighed, at der bare er en større risiko, fordi omsætningen på boligmarkedet er lavere i visse postnumre.
Og spørgsmålet er bare, hvor meget vi som stat skal gribe ind i den markedslogik, og hvor meget vi kommer til at skubbe til.
Henning Hyllested (EL), 2022-02-22:
Ja, hvis der er tid til at trække vejret, kan man sige.
Nu har man jo altså her fra regeringens side spillet ud med et forsøg på en løsning.
Jeg hører trods alt på svaret, at man i hvert fald principielt ikke afviser idéen om at bruge statsgaranti til den her slags lån.
Jeg er helt enig i, at boligmarkedet jo i virkeligheden er ustyrligt, og at der spiller rigtig mange elementer ind, men man afviser altså ikke idéen om at gå videre ad den her vej.
Hvad er det så – hvis man ikke gør det – man forestiller sig af alternativer, hvis man ikke vil bruge den her mulighed?
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-22:
Det var lidt serviceinformation.
Jeg vil sige, at i modsætning til Enhedslisten har vi det i Radikale Venstre stramt med statsbanker og også med statsgaranterede lån.
Det skal ikke være nogen hemmelighed.
Men det kan jo være nødvendigt i situationer, hvor der ikke er andre muligheder.
Derfor vil jeg ikke afskrive eller hælde det ned ad brættet på forhånd, og derfor stiller jeg mig også åben for, at vi kan prøve at se, om ikke vi kan finde en vej igennem det her forslag, så vi også kan spise det i den radikale gruppe.
Dertil vil jeg sige, at vi jo også i den nærmeste fremtid ser ind i, at renten på boligmarkedet stiger, og vi ser også, at vi har en boligaftale, som skal implementeres.
Der kommer der nogle nye vurderinger, og lige så snart de sparker igennem for alvor her i 2024, forestiller vi os jo at det sætter sig i priserne ude i landdistrikterne, idet boligerne derude vil blive vurderet lavere, end de bliver i dag.
Så man kan forestille sig, at priserne også vil regulere sig den vej rundt.
Så der er flere forskellige elementer, der taler for, at vi måske lige trækker vejret en gang.
Henning Hyllested (EL), 2022-02-22:
Jeg er enig i, at vi skal gøre meget ud af udvalgsarbejdet i forbindelse med det her lovforslag – meget enig.
Vi har også nogle problematiske ting, vi gerne vil rejse.
Men jeg må spørge ordføreren, ligesom jeg faktisk spurgte Venstres ordfører – og også på baggrund af de svar, som ordføreren kom med til hr. Lennart Damsbo – om det er hele idéen om statsgaranterede lån, der i virkeligheden får det til at stritte i den radikale folketingsgruppe, eller hvordan og hvorledes, eller om man i den forbindelse helt afskriver den mulighed, set i forhold til at man jo indtil nu ikke har løst problemet.
Vi har tidligere reguleret lidt på det med liggetid og rådighedsbeløb og den slags ting, og det har tilsyneladende ikke hjulpet.
Men er det hele idéen om statsgaranti i forbindelse med lån, der er gal her?
Kathrine Olldag (RV), 2022-02-22:
Det er jo ikke kun 3 år.
For hvis der er nogle, der rent faktisk får det her lån, så vil vi jo skulle give det lån i 30 år.
Og jeg kan også have mine tvivl om, om der har været givet så mange lån efter 3 år, at vi har et reelt empirisk grundlag, som vi måske forsøger at give os selv med det her forslag.
Så igen vil jeg sige: Jeg vil rigtig, rigtig gerne gå positivt til det her, og derfor synes jeg, vi skal gøre os umage i udvalgsarbejdet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2022-02-22:
Jeg tænker jo, det er en vigtig ting i forhold til den diskussion at bemærke, at det her handler om kvadratmeterpriser på 8.000 kr. og ikke højere.
Jo, de kan godt være lidt højere, altså 10.000 kr., men ikke højere.
Så hvis det skulle være så vel, at priserne kunne stige til noget, der var højere, tja, så ligger de bare uden for den her ramme.
Så det problem er sådan set allerede løst på den måde.
Mit spørgsmål kan egentlig være: Hvad kan der gå galt i det her ved at lave det forsøg?
Det er 3 år, og der er nogle, der kan komme ind i det, og så kan man se, hvordan det har virket.
Hvad kan gå galt?