runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-12-05:
Mange tak.
Det er jo også et ressourcespørgsmål, så det er noget, som der må være en dialog om efterfølgende.
Regeringens støtteparti, Dansk Folkeparti, har været ude og udtale, at på grund af det her forfatningsarbejde, som foregår i Grønland og på Færøerne, mener de ikke, at man bør kigge på de her 32 områder, som Danmark varetager på vegne af Grønland, og være med til at løfte de områder.
Jeg synes, det kunne være interessant at høre, om det også er en holdning, som statsministeren deler.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Det er rigtigt.
Det er netop et medansvar.
Det er det ord, der bliver brugt.
Vi har jo et system i Danmark med kommunalt selvstyre.
Der skal være kommunevalg næste år.
Man vælger kommunalbestyrelserne, og ude i kommunerne har de et ansvar for at levere service til den enkelte borger.
Vi har et ansvar for at skabe rammerne for, at det kan ske.
Det handler selvfølgelig om økonomi.
Det er derfor, jeg er glad for, at vi – det kan godt være, at fru Mette Frederiksen bliver sur over det, men det er bare en konstatering – i modsætning til nogle år, hvor man aftalte reducerede servicerammer med kommunerne, nu har aftalt nogle rammer, som løfter ældreområdet.
Så det er en del af det.
Reglerne er så en anden del af det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Så misforstod jeg nemlig det, statsministeren sagde i sin indledning, da han besvarede spørgsmål under debatten i dag.
Da fik man lidt indtrykket af, at regeringen og ældreministeren osv. ikke også vil tage et medansvar for vilkårene for de ældre.
Det var noget med, at det kun er kommunernes ansvar.
Kommunerne har jo et tonstungt ansvar på det her område.
Det siger sig selv.
Men når man har en ældreminister, man har sådan en politik, man har en finanslovsaftale med os, der sikrer, at vi skal følge op på den her værdighedsmilliard, så værdigheden rent faktisk bliver sikret hos den enkelte ældre, er der ingen tvivl om, at det er, fordi man herinde påtager sig et medansvar.
Og jeg er bare glad for, at vi har forstået det på samme måde.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at det er det, der er ambitionen.
Det er præcis også i det lys, at ældreministeren, der har været 7 dage på posten, i morgen, på ottendedagen, har et møde med Kommunernes Landsforening for at drøfte, hvordan vi nu sikrer, at der ude i kommunerne leveres og følges op på det, der er ambitionen her i Folketingssalen.
For som hr. Kristian Thulesen Dahl rigtigt siger det, har vi sammen løftet rammen med i første række en værdighedsmilliard, 1 mia. kr. om året, og for nylig, for få uger siden, 2 mia. kr. over 4 år.
Og det skal der også leveres på ude i kommunerne.
Præcis af den grund har ældreministeren i morgen et møde med Kommunernes Landsforening.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-12-05:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for, at statsministeren og regeringen har udpeget en ældreminister.
Det synes jeg er godt.
Jeg synes, det er godt, at vi får en minister, der alene har opgaven at sørge for gode forhold for vores ældre.
Det følger jo af, at der i regeringsgrundlaget står en del om, at det er vigtigt for regeringen, at ældre ikke oplever at miste værdighed i deres alderdom.
Ældre skal have indflydelse på eget liv, der skal være fokus på livskvalitet og selvbestemmelse osv. osv.
Det følger også af en politisk aftale, vi har lavet i fællesskab.
Jeg går ud fra som en selvfølge, at når man udpeger en ældreminister og man formulerer sig sådan både i regeringsgrundlaget og i en fantastisk god finanslovsaftale, der er lavet i fællesskab, er det, fordi man føler et medansvar for at sikre, at vi lever i et land, hvor de ældre har værdige vilkår, også på det tidspunkt af deres liv, hvor de får brug for pleje og omsorg og nærhed og ømhed.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Jo, men altså, jeg går ud fra, at der er andre socialdemokrater, der er instrueret i at spørge om det samme, og jeg skal nok komme til at svare på det i løbet af debatten – det er jeg fuldstændig sikker på – men jeg vil lige forholde mig til det første først.
Vi har fremlagt et gennemarbejdet regeringsgrundlag, der adresserer nogle af tidens store udfordringer, og vi ønsker at samarbejde med alle, der kan se de samme udfordringer.
Jeg konstaterer bare – og det kan jo ikke nytte noget, at man bliver sur over det – at vi altså er oppe imod et Socialdemokrati, som i hvert fald til dato overhovedet ikke har givet noget bud på, hvad det er for et ambitionsniveau, man har.
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Kunne statsministeren i det mindste ikke stå ved, hvad det er, statsministeren gør og siger?
For det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Vi møder jo ikke en statsminister i aften med overskud, der kigger ud over Folketingssalen og appellerer til et fortsat bredt samarbejde.
Jo, det bliver sagt til allersidst, men hele grundstemningen, hele tonen er desværre, vil jeg gerne tilføje, et udtryk for den arrogance, som vi oplever igen og igen.
Vi har i den senere tid evnet at lave brede aftaler.
Statsministeren har ikke været i lokalet, når vi har gjort det – vi har gjort det med andre ministre – men det har kunnet lade sig gøre.
Og hvis det skal ske fremadrettet, og det skal det jo, for statsministeren repræsenterer ikke et flertal af mandaterne i Folketinget, så vil jeg kraftigt appellere til og opfordre til, at vi møder hinanden med den tone, som Lotte og andre har bedt os om at have, nemlig den, der passer til et samarbejdende folkestyre.
Må jeg så ikke bare lige spørge helt konkret her til sidst: Gælder den tilbagetrækningsalder, som den tidligere regering lagde op til, altså at alle skal arbejde et halvt år længere, fortsat?
Eller kan danske lønmodtagere med den nye trekløverregering se frem til at skulle arbejde endnu længere?
Det sidste kan bare besvares med et ja eller et nej.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Jeg ved ikke, hvad det er, fru Mette Frederiksen er blevet ramt på.
Så jeg skælder ikke ud.
Jeg konstaterer fuldstændig stilfærdigt og i fuld overensstemmelse med sandheden, at det er, hvad skal man kalde det, ekstraordinært, at vi har en debat i Danmark, der handler om, at vi har nogle langsigtede udfordringer, og den tidligere regering, som jeg var statsminister i, har lagt en gennemarbejdet 2025-plan frem, men vi har ikke noget svar – vi har ikke noget svar – fra Socialdemokratiet på, hvad det er for en vækstmålsætning, man har.
Det konstaterer jeg bare at vi ikke har.
Jeg skælder jo ikke ud over det, jeg konstaterede det bare, ligesom jeg konstaterer, at vi op til den proces, hvor der skulle være finanslovsforhandlinger, vel for første gang har set et ledende oppositionsparti, som ikke har fremlagt et finanslovsforslag med tal i.
Altså, det er da ikke at skælde ud, det er da bare at konstatere.
Så glæder jeg mig over de aftaler, der er indgået, og jeg kvitterede også meget præcist for det med ejendomsvurderingssystemet, og jeg udtrykker også det ønske, at vi skal gøre det færdigt efter jul.
Og så har jeg bare den tilgang til det, at det hele bliver lidt lettere, hvis alle er lidt klarere på, hvad det er for mål, man selv styrer efter.
Det er sådan set ikke at skælde ud.
Mette Frederiksen (S), 2016-12-05:
Jeg vil sige det sådan, at det ikke var Lottes ord om et samarbejdende folkestyre, og at vi skal kæmpe sammen, jeg synes statsministerens replik emmede af.
For på sin egen måde er det jo mageløst, at vi har en statsminister i landet, der ikke repræsenterer så meget som en tredjedel af stemmerne, men alligevel bruger den meste af sin taletid på at skælde ud på partier i Folketinget.
Først var det nogle partiers skyld, nu må vi så forstå, at det er nogle andre partiers skyld – aldrig statsministerens.
Så har vi ikke lagt en plan frem, selv om vi har lagt en plan frem – der skældes og smældes.
Kunne man ikke her ved dagens afslutning bede om bare lidt mere overskud, når vi nu ved, at vi faktisk lige har lavet brede aftaler om PSO'en og om et nyt ejendomsvurderingssystem.
Mig bekendt får regeringen lige om lidt behov for, at et flertal af Folketingets partier bakker op om en løsning omkring Europol.
Det er for letkøbt at bruge så meget af sin taletid på at skælde og smælde og give alle andre skylden for så at slutte af med et citat fra en udmærket ung dansker, men uden selv at leve op til ordene.
Benny Engelbrecht (S), 2016-12-05:
Derfor er spørgsmålet vel fuldstændig relevant.
Hvad er det for et katalog af ubehageligheder, der ligger fra den tidligere finansminister, som den nuværende finansminister har overtaget, og som skal bruges der?
Er det så også overførselsindkomster og andre ydelser, eller er det alene pensionsdelen, den senere tilbagetrækning, som er i spil?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Det svar kan hr. Benny Engelbrecht jo selv være med til at udvikle.
Det afhænger jo bl.a. af, hvilket klima der er her i Folketingssalen, og hvilke aftaler der kan indgås.
Hvis vi nu tager SU'en som et eksempel, har vi jo et bevillingsniveau på SU, der outmatcher det, vi bruger på forskning.
Der har regeringen en tanke.
Vi kommer med et konkret udspil i det nye år om at justere i SU'en og binde sig til, at de direkte gevinster ved det – det står i regeringsgrundlaget – sættes i det, der hedder offentligt forbrug, nemlig en kompetencepulje.
Så hvis ambitionsniveauet er stort og modet er stort, kan det blive et større beløb, men hvis modet er lidt mindre, bliver det et mindre beløb.
Så det kan vi da samarbejde om.
Benny Engelbrecht (S), 2016-12-05:
Ligesom statsministeren er jeg hundeejer.
Og den ene af mine hunde er meget glad for sin bold.
Men i modsætning til andre hunde kommer den ikke rigtig tilbage med den der bold.
Den vil meget gerne holde på den selv og i øvrigt bestemme over den altid.
Jeg har fundet ud af, at hvis man giver den en godbid, giver den slip på bolden, og så kan man ligesom lege videre.
Nu vil jeg prøve den samme metode på statsministeren, som meget nødig vil slippe bolden som værende den, der sidder og styrer forhandlingerne.
Til fru Pia Olsen Dyhr svarede statsministeren tidligere, at de 0,3 pct. i vækst ligesom var et udgangspunkt.
Så skulle man derudover lave reformer, så der kunne skabes yderligere vækst i den offentlige sektor, som jeg kan forstå det.
Er det eksempelvis, at man skal kunne leve op til det demografiske træk på 0,6 pct.?
Skal vi med andre ord ind og lave ubehagelige reformer for at kunne opnå en vækst på yderligere 0,3 pct.?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Jamen det er fru Pernille Rosenkrantz-Theil, der står og regner på tallene på den måde.
Altså, jeg har ikke gjort det.
Jeg har meget præcist sagt, at regeringen i 2017 kommer med et konkret forslag.
Jeg lytter jo så til, hvad der bliver sagt i mellemtiden, så hvis fru Pernille Rosenkrantz-Theil eller andre vil give nogle indikationer på, at prognosen for at lave aftaler er bedre, hvis man foreslår noget frem for noget andet, så tager vi da det med.
Men ellers forbeholder vi os jo ret til at komme med det udspil.
Det kan jo ikke være anderledes.
Der er dannet en ny regering for 1 uge siden.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-12-05:
Nu er jeg medlem af fagforbundet 3F, og jeg skal hilse og sige, at når man kommer derfra, virker det jo fuldstændig absurd.
At man overhovedet starter med ½ år, virker fuldstændig absurd.
Altså, vi skal jo være enige om, at dengang vi lavede aftaler med hinanden om det med pensionen, var det på et tidspunkt, hvor der eksisterede en efterløn.
Sådan er det jo ikke længere.
Det vil sige, at med den måde, man opjusterer på, rammer det jo på en hel anden måde hårdt.
Til det her med, at der kommer et eller andet forslag i 2017, vil jeg sige, at statsministeren da må kunne give et svar, når der ligger tal for, at man ønsker et øget arbejdsudbud.
Man ønsker et øget arbejdsudbud på 15.000-20.000, i forhold til hvad den regering, der sad for 1 uge siden, ønskede, og det betyder altså, hvis man regner det om til pensionsår, skal alle danskere, også nedslidte 3F'ere, arbejde 1-1½ år ekstra.
Det må statsministeren da kunne løfte sløret for.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Jamen det er så også noget, fru Pernille Rosenkrantz-Theil gør.
Jeg taler ikke om det.
Jeg taler ikke om andet, end at regeringen i en situation, hvor levealderen stiger i et tempo, der rækker ud over det, der lå til grund, da vi tilbage i 2006 og senere i 2010 aftalte at justere pensionsalderen, så agter at stille forslag om det, og den præcise måde at gøre det på kommer i 2017.
Det er jo en udfordring, enhver ansvarlig regering er nødt til at tage alvorligt.
Altså, ved siden af det med de offentlige finanser kan man jo bare pege på den debat, der kører om fremtidens pensionisters privatøkonomi, altså det forhold, at den pensionsopsparing, de foretager, og den måde, arbejdsmarkedspensionerne er bygget op på, sker ud fra en forventning om, hvor mange år man har, når man trækker sig tilbage.
De forudsætninger flytter sig så meget i de her år, at der kommer nogle udfordringer, og dem er vi nødt til at tage alvorligt.
Det gør regeringen, og regeringen kommer med et udspil.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2016-12-05:
Tak for det.
Nu har jeg lige siddet og lavet lidt beregninger her om det her med det øgede arbejdsudbud, som man lægger op til.
Altså, hvis man ser på den tidligere regerings egne tal, gav det omkring 12.000 i øget arbejdsudbud, hvis man øgede pensionsalderen med ½ år.
Så vil det jo være sådan, at en relativt simpel fremskrivning betyder, at det, der ligger i den nye regerings planer, er, at man skal øge pensionsalderen med et sted mellem 1 og 1½ år, altså ikke ½ år, men 1-1½ år.
Men et eller andet sted er det vel en relativt stor utryghed at efterlade danskerne i.
Så hvis statsministeren ikke kan svare på, hvad det præcise antal år er, kunne der vel komme et eller andet bud på, om man har tænkt sig at finde et arbejdsudbud andre steder.
For jeg synes jo, at det er ret voldsomt, hvis vi taler om mellem 1-1 ½ år oven i pensionsalderen i forhold til det oprindelige oplæg.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Jeg er helt enig i, at vi alle sammen har et meget stort ansvar her.
Og det fører for langt til på 30 sekunder at gå ned i det.
Men vi er jo alle sammen lidt udfordret af – hvis jeg lige må sige det alvorsfuldt til sidst – at i moderne politik skal man hele tiden handle.
Og det er meget sjældent, at en minister bliver rost for at sige: Jeg vil ikke gøre noget ved det her problem, for jeg mener sådan set, at ansvaret ligger ude på det der plejehjem.
Hvis vi skal løse det konkrete problem generisk ved at lave nye regler, får vi i virkeligheden skabt mere bureaukrati.
Det er sjældent, man bliver rost for det, og jeg har kunnet se tendenser til, at det her »vi skal give regler om alting« også er poppet lidt op i kanten af debatten her i dag.
Så vi har alle sammen et ansvar.
Josephine Fock (ALT), 2016-12-05:
Tak for det.
Så vil jeg håbe, at statsministeren også vil inddrage Folketingets partier i hele den dialog om afbureaukratisering, for jeg mener også, at det samlede Folketing i virkeligheden har et stort ansvar i forhold til at melde regler og love ud, i det sekund
vi ser der bliver begået fejl rundtomkring i det offentlige system
Jeg håber, at ministeren også vil arbejde bredt, og der mener jeg for alvor bredt, i Folketinget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Først tak for de trods alt her i aftenens hede debat rosende ord.
Ja, jeg venter mig meget af den ledelseskommission.
Vi har lavet alt for meget processtyring, og der er sikkert mange, der har ansvaret.
Mange har talt om det, og har så alligevel stillet op med velfærdsrettigheder – præcis 23 af slagsen – der redegør helt ned i detaljen for, hvordan kommunerne skal løse deres opgaver.
Vi tog tilløb, da vi lavede kvalitetsreformen, hvor vores tanke historisk set var at sige, at hvis vi styrer mere på målene, kan vi slippe processerne.
Vi er aldrig rigtig lykkedes med det.
Nu forsøger vi så to ting: dels en ledelseskommission – og den er jo ikke sammensat endnu – hvor vores tanke er at trække skarpe hjerner med ind til at være med til at give nogle bud på nogle ledelsesprincipper i den offentlige sektor, dels ved at sætte to ministre ind i Finansministeriet, så vi får frigjort den politiske kraft, der har manglet.
Det er en tanke, jeg har haft i mange år, og jeg tror, at hvis man spørger den tidligere finansminister og den, der var finansminister før ham, altså også i den tidligere socialdemokratiske regering, så vil man få det svar, at der har manglet politisk bevågenhed om hele det her spørgsmål om at udvikle den offentlige sektor helt nede i maskinrummet.
Det kan man selvfølgelig, for nu at svare på spørgsmålet, kun gøre meningsfuldt, hvis man trækker erfaringer ind.
Josephine Fock (ALT), 2016-12-05:
Tak for det, og tak til statsministeren for bemærkningerne nu her fra talerstolen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig lidt at skifte emne og sige, at noget af det, jeg er rigtig glad for i regeringsgrundlaget, hvad vores ordfører, hr. Rasmus Nordqvist, også nævnte, er nedsættelsen af en ledelseskommission, og at vi har fået udnævnt en innovationsminister.
Sådan som jeg forstår arbejdet i ledelseskommissionen, vil man inddrage bl.a. arbejdsmarkedets parter.
Har man også tanker om der at inddrage arbejdsmarkedets parter, medarbejdergrupper og arbejdsgivere osv., i forhold til at kunne komme ordentligt til bunds i, hvordan vi for alvor kommer i gang med at afbureaukratisere?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Det skal kunne betale sig at uddanne sig, og den måde, det bedst kan betale sig på, er jo, at uddannelsen sådan set er vejen til – for nu at sige det kort – at få et bedre liv, end man ville få uden uddannelse.
Det er jo ligesom det, der er på spil.
Det er jo ikke et spørgsmål om, om der lige er til en cola eller en pakke cigaretter, eller hvad det kunne være lige nu og her.
Altså, det, der er perspektivet, og det perspektiv, vi skal sætte op for de unge, er jo, at uddannelse er vejen til at gribe fremtidens muligheder.
Derfor handler det ikke kun om ydelsesharmonisering.
Det handler jo også om, at den nye regering overtager et stykke udvalgsarbejde, som er i gang, som barsler til foråret, og som skal give nogle bud på, hvordan vi oven på folkeskolen i forhold til hele ungdomsuddannelsessystemet får skabt nogle bedre uddannelsesvalg, undgår mange spildte ressourcer, som vi spilder i dag i systemet, fordi unge bliver placeret det forkerte sted til en start.
Der håber jeg faktisk også vi har en fælles dagsorden.
Jacob Mark (SF), 2016-12-05:
Tak for det.
Det optager mig lidt, for det er som sagt nogle meget udsatte unge, som går på de her produktionsskoler, og som nu risikerer at falde fra, nogle af dem, som jeg ikke tror man ellers får løftet.
Jeg har hørt hele mit ungdomsliv, at det skal kunne betale sig at arbejde, og at det skulle kunne betale sig at studere.
Hvordan hænger det sammen med, at man nu gør præcis det modsatte for produktionsskoleeleverne?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Jeg synes, at det er meget fornuftigt, at man harmoniserer ydelsesniveauerne, inklusive også produktionsskolerne.
Når hr. Jacob Mark siger, at vi er uenige om løsningerne, synes jeg alligevel, at jeg lytter mig frem til, at så er vi heller ikke mere uenige end som så, fordi den del, der handler om at give folk et uddannelsesløft, er jeg sådan set meget enig i.
Der, hvor det måske skiller, er, at jeg er nødt til at have noget at gøre det med.
Der skal jo rigtige penge til.
end at hvis vi møder ind med tomme lommer, hvis vi møder ind med fuldstændig tomme lommer i forhold til en diskussion med arbejdsmarkedets parter om at løfte efterog videreuddannelsesområdet, er det da ikke sikkert, at vi når i mål.
Derfor tager jeg så bare ansvaret for at sige, at så vil vi gerne reducere på verdens mest – formentlig – lukrative SU og trække nogle ressourcer ud, der så kan bruges på den uddannelsesopgave.
Det hedder prioritering.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-12-05:
Nu er det jo sådan, at både Færøerne og Danmark er med i Arktisk Råd på grund af Grønland, og i det moment, Grønland erklærer sig selvstændig, vil alle rigets dele få en helt anden rolle at spille, også med hensyn til Arktisk Råd og et eventuelt ønske om observatørstatus.
Når det er sagt, synes jeg, det er rigtig vigtigt, at man her i Folketinget også repræsenterer rigsfællesskabet i fulde drag og med respekt for vores forskelligheder, vores sprog og måde at håndtere ting på.
Jeg synes også, det er rigtig vigtigt, at vi får lov til at udvise lidt forskellighed i både tale og synspunkter, og at vi altså ikke kalder det et møgfald.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, hvis rigsfællesskabet skal have gode relationer med hinanden, og indtil andet er bestemt, synes jeg også, at der skal være plads og rum til forståelse for den måde, man håndterer sin egen politik på hjemmefronten på.
Det var kun en kommentar.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Jamen jeg kan da godt nævne et eksempel.
Der er f.eks. de store eksterne leverancer, som vi får fra Kammeradvokaten.
Det er bare for at nævne et eksempel.
Her mener jeg sådan set godt at man meningsfuldt kunne diskutere, om ikke vores egne ministerier, vores egen centralforvaltning, kunne bringes til et kvalitativt niveau, så en del af de opgaver, der er udliciteret der, bliver løst i ministerierne.
Det er bare for at nævne et konkret eksempel, når nu der bliver efterspurgt konkrete eksempler.
Pelle Dragsted (EL), 2016-12-05:
De skyldes jo de stramme tøjler, som kommunerne økonomisk er blevet holdt i.
Men det er meget sjovt, at det her med, at det ikke er ideologi, når man vil have private ind, som på den måde skal have snablen ned i fælleskassen, bliver sagt mange gange, for det er sådan set ligegyldigt, om det er private eller det offentlige, for det er prisen og kvaliteten, det kommer an på.
For hvis der virkelig ikke er tale om ideologi, må det jo være en nem sag for statsministeren.
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-12-05:
Min glæde var stor, da den nye regering udnævnte en ny ældreminister, for ældreområdet er i sandhed et område, som trænger til et fokus.
Og min glæde var også stor, da jeg hørte statsministerens redegørelse, som sagde, at ældreplejen skulle være kendetegnet ved gode oplevelser, og det er også ganske rigtigt, at det i dag er en opgave, der ligger hos kommunerne.
Men det sker jo, at det kommunale selvstyre svigter.
Hvad er regeringens svar så, altså når det kommunale selvstyre svigter, og når pårørende må se deres forældre gå rundt i våde bleer eller ligge og hensygne i en seng?
Hvad vil regeringen gøre, når nu det kommunale selvstyre svigter vores medborgere?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-12-05:
Må jeg ikke anholde det, der bliver sagt igen og igen, og som bliver ved med at være forkert, uanset hvor mange gange det siges, altså at der er nogen som helst topskattelettelser, der skal betales af pensionen.
Men nu vil jeg gentage jeg mig selv: Det er fuldstændig rigtigt, som det blev sagt, at Venstreregeringen havde et forslag om at hæve pensionsalderen med 6 måneder ud over det, der var aftalt.
Den nye regering har også en plan om at komme med et forslag, og det forslag kommer i det nye år.
Nicolai Wammen (S), 2016-12-05:
Det er jo et virkelig spændende svar fra landets statsminister til de mange, mange mennesker, der sidder derude og er ved at planlægge, hvornår de kan gå på pension.
For 2 måneder siden var statsministerens budskab til dem, at der lige skulle lægges ½ år oveni, så selv om folk havde planlagt det hele, var der nogle topskattelettelser, der skulle betales, og derfor skulle man arbejde ½ år længere.
Men jeg må forstå statsministeren sådan i aften, at statsministeren på ingen måde udelukker, at det kan blive mere end ½ år, og det vil så sige, at der nu er maksimal usikkerhed ude hos de mange mennesker, som havde regnet med at kunne gå på pension, og som i værste fald troede, at det kunne blive ½ år.
Og nu kan det så blive meget mere.