Inger Støjberg (V), 2016-10-12:
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak for den positive modtagelse af lovforslaget.
Jeg kunne jo godt høre, at det ikke er alt, der er fuldstændig enighed om endnu, så der er også lidt til udvalgsbehandlingen, og det er sådan set udmærket.
Men lovforslaget er et led i regeringens ambition om at skabe flere billige almene boliger og også at gøre de eksisterende almene boliger billigere.
Det helt overordnede formål med lovforslaget er at effektivisere den almene boligsektor, således at der kan skabes rum til huslejereduktioner.
Det er i øvrigt noget, der er meget bred enighed om.
Forslaget følger op på en aftale imellem regeringen, BL og KL om frem mod 2020 at realisere en effektiviseringsgevinst på 1,5 mia. kr. samlet set for hele den almene boligsektor.
Jeg vil her gerne kvittere både over for BL og KL for at indgå aftalen.
Det er efter regeringens opfattelse væsentligt med et så konkret mål som overhovedet muligt.
Det giver både retning og også det nødvendige fokus på arbejdet med effektiviseringen.
Jeg vil også gerne kvittere for det engagement, som aftalen er udtryk for.
Der er givet håndslag på, at alle parter gør, hvad der er muligt, for at understøtte arbejdet med effektiviseringen, og det er altså helt afgørende, hvis målet skal nås.
Regeringens rolle er jo så at skabe forbedrede rammer for arbejdet.
Vi har videreført den effektiviseringsenhed, som er etableret i ministeriet, og lovforslaget her er også lige præcis et udtryk herfor.
Det er understreget, at kommunerne i styringsdialogen skal have fokus på effektiviseringsudviklingen, men frem for alt er det jo beboerne rundtomkring i afdelingerne og boligorganisationens ledelse, som har en opgave med at føre de her ting ud i livet.
Egenkontrol, økonomistyring, ledelsens fokus på drift og effektivisering samt beboernes interesse i netop at få lavere husleje er fuldstændig afgørende.
Som jeg ser det, er det en kerneopgave for boligorganisationerne.
Enhver effektiviseringsgevinst vil alt andet lige omsætte sig i en lavere husleje, og en billigere husleje er jo en væsentlig del af den almene boligsektors dna.
1,5 mia. kr. lyder som rigtig mange penge, og det er også rigtig mange penge, men det er faktisk også et realistisk mål.
Undersøgelser har vist, at der er et stort effektiviseringspotentiale i sektoren.
Som det fremgår af forslaget, er arbejdet med effektivisering og dermed at få billigere boliger en vedvarende proces.
Det er en bestræbelse fra boligorganisationernes, men også fra regeringens side.
Vi har allerede afsat 640 mio. kr. til tilskud til kommunerne med henblik på etablering af almene familieboliger.
Mindst halvdelen af de boliger, der får tilskud, skal være under 55 m² og dermed være billige.
Hvis alle kommunale ansøgninger til puljen bliver realiseret, vil der de næste par år blive opført omkring 8.000 boliger, hvoraf mindst 4.000 må forventes at være billige boliger.
I kommuneaftalen for 2017 er det aftalt med Kommunernes Landsforening, at vi skal drøfte de barrierer, der er i forbindelse med billige boliger, og sammenhængen mellem finansieringsansvar og beslutningskompetence i forhold til byggeriet af almene boliger.
Der er nedsat en arbejdsgruppe, som bl.a. ser på yderligere forslag til forenklinger og effektiviseringer og på, om støttesystemet kan give et større incitament til at bygge billigere boliger, og det er aftalt, at vi til foråret sætter os sammen med Kommunernes Landsforening og drøfter hele dette problemfelt.
Undervejs i debatten her er der kommet en række bemærkninger til forslaget, og jeg ser meget frem til, at vi i samarbejde i udvalget kan arbejde videre med det.
For jeg tror sådan set ikke, der er et hak uenighed om, hvor det er, vi skal hen, og det er derhen, at vi skal have så mange billige boliger som overhovedet muligt.