runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Abildgaard (KF), 2017-11-07:
Tak for det, formand.
Og tak til Enhedslisten for at have fremsat det her beslutningsforslag.
Jeg synes faktisk, det er et rigtig fint beslutningsforslag, forstået på den måde, at man kan se og læse ud af teksten, at der er lagt noget energi i udarbejdelsen.
Det er en meget fin tekst, der følger det her beslutningsforslag, så sådan set ros for et godt forarbejde.
Det synes jeg man må sige det har været.
Men det skal ikke hindre mig i at rose den øvrige del.
Som flere andre også har været inde på, satte man sig de her mål tilbage i 1989, og siden hen er der jo blevet justeret på det.
Jeg må indrømme, at da jeg læste fremsættelsesteksten, var det faktisk nyt for mig, at der fandtes den her målsætning.
Jeg var simpelt hen ikke klar over, at der fandtes den målsætning på de 20-25 pct. eller 25 pct., alt efter hvilken udgave man tager – det var faktisk lidt en overraskelse for mig.
Jeg synes, det er et meget højt tal.
Jeg synes faktisk, det er meget ambitiøst.
Jeg synes, det er meget, at en fjerdedel eller op mod en fjerdedel af Danmarks areal skal være dækket af skov.
Så jeg er også blevet klogere af den her debat, som vi nu har i dag.
Vi ved, at skov er et af de vigtigste redskaber, hvis vi vil sikre en bedre biodiversitet.
Vi ved, at af de seks ud af ti rødlistede arter, der lever i skovene, lever mange af dem kun i skovene, ingen andre steder, så det er et meget centralt sted for os at sætte ind.
Der kan være en hel masse, vi er uenige om, på tværs af rød og blå blok og partiskel og alt muligt andet, men jeg synes egentlig, det er rimelig indiskutabelt, at den satsning, man har lavet i forhold til urørt skov og biodiversitetskov i den naturpakke, der er blevet lavet, er ganske stor set sådan i dansk naturpolitisk kontekst.
Men det var også nødvendigt, det var på tide, at der kom den nødvendige prioritering.
Jeg synes i virkeligheden også, at ordføreren for Liberal Alliance, hr. Carsten Bach, havde nogle meget fine og rigtige betragtninger i sin tale i forhold til det her med – nu håber jeg, at jeg udlægger det bare nogenlunde rigtigt, det er altid farligt at kaste sig ud i – at det jo er interessant nok at se på antallet af hektar, men at vi i virkeligheden også skal se på anvendelsen af dem.
Og der er jeg fuldstændig enig i, at alt for meget i dag bliver brugt til kommerciel drift, hvor vi kunne bruge de her naturarealer langt bedre på en måde, hvor det ikke udkonkurrerede private aktører, og hvor vi fik mere natur for pengene i sidste ende.
Jeg synes, vi fortsat skal diskutere, hvordan vi kan gøre det.
Det Konservative Folkeparti kommer til at afvise det her forslag, da der ikke er anvist yderligere finansiering, men vi er i øvrigt glade for den indsats, regeringen gør på området.
Anni Matthiesen (V), 2017-11-07:
Tak for det, og tak til Enhedslisten for at sikre, at vi også kommer til at debattere skov her i Folketingssalen i dag.
Vi er sådan set
i Venstre enige i rigtig mange af de hensigter, som er i beslutningsforslaget.
Så er vi også enige i, at vi jo også skal sikre både gode og vigtige naturoplevelser til danskerne.
Det er noget af det, som står rigtig højt på danskernes dagsorden.
Så det er vi også helt enige i.
Faktisk har den nuværende regering – i modsætning til den tidligere socialdemokratisk ledede regering, som ellers var en regering, som også forslagsstilleren faktisk støttede – jo sat historisk stort fokus på indsatsen i vores skove.
For mens den tidligere røde regering havde travlt med at fokusere på, hvordan de kunne gøre gode landbrugsjorde til naturområder, så er det, vi har sagt i Venstre, at vi rigtig gerne vil fokusere på at få mere biodiversitetsindsats i skovene.
Og det er der rigtig god grund til, for det er nemlig sådan, at man får langt flere arter og mere natur for pengene, og der er faktisk også rigtig mange eksperter, som har været ude at sige akkurat det samme.
Det er derfor, at vi i Venstre har taget fat på det her.
Vi har gjort det og sagt det før valget og bakket op omkring det, og vi gør det også i dag.
At Enhedslisten så måske ikke mener, at vores indsats er tilstrækkelig, kan jeg så godt have lidt svært ved at forstå.
For selvfølgelig kan man altid gøre tingene bedre, men det kræver jo også, at man finder penge til at kunne gøre tingene bedre.
Alt i alt har vi jo med vores naturpakke været med til at øge biodiversitetsindsatsen i de danske skove, måske mere end nogen sinde.
Når jeg kommer rundt i kommunerne, som jeg også kan høre at Enhedslistens ordfører gør, synes jeg faktisk, det er glædeligt at se, at man positivt tager imod de her forslag, som vi har gennemført her i Folketingssalen, og at man er godt på vej til også at plante mere skov.
Så alt i alt må jeg sige, at vi desværre kommer til at stemme nej til beslutningsforslaget og jo især, fordi man kan sige, at vi skal finde pengene, før vi kan bruge dem.
Pia Adelsteen (DF), 2017-11-07:
Jeg er for så vidt fuldstændig enig med forslagsstilleren i, at det altid er godt at kigge på de målsætninger, man tidligere har lavet.
Det kunne vi jo også gøre.
Igen vil jeg bare sige, som jeg sagde for lidt siden, at det altså er lidt underligt, når vi laver målsætninger herinde og sætter en procentsats for et eller andet, vi gerne vil.
Hvis den ifølge nogle er for lav, er den ikke ambitiøs nok, og bliver den for høj, så man ikke når den, er vi nogle klummerhoveder.
Det er måske lidt det, der er sket her med den målsætning, der blev vedtaget tilbage i 1989.
Det kan være, at målet har været for højt.
Men så kan vi jo bare regulere det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-07:
Tak for den relativt pæne modtagelse.
Når nu der er et tempo i øjeblikket, som gør, at der kun rejses 3.000 ha skov om året, og når ministeren ligesom gør opmærksom på, at der var et lille reduceret mål, som både kunne være natur og skov, og når det har det tempo, som det har på nuværende tidspunkt, er ministeren så ikke enig i, at det sådan set går for langsomt?
For det er jo omkring 5.000 ha, man skulle have etableret siden 1989 for at nå det mål, hvis det er de 25 pct., man går efter.
Det er selvfølgelig lidt mindre, hvis det kun er 20 pct.
Så ser jeg med hensyn til økonomien forskellige løsninger derude.
Jeg ser f.eks. vandværker, som laver vandskove, hvor det sådan set ikke koster kommune eller stat noget, men hvor det er et vandværk, der finder en løsning og får sikret sit drikkevand.
Så jeg synes, det er helt legalt, at der ikke i forslaget her står en bestemt finansiering.
Vi vil sådan set gerne pålægge regeringen at være mere ambitiøs, så man kan leve op til de gamle målsætninger, der har været.
Christian Poll (ALT), 2017-11-07:
Det var bare et lille hjørne af det.
Dansk Kennelklub skriver, at de faktisk kun står for halvdelen af hvalpesalget, og det vil sige, at den anden halvdel af markedet er ret ureguleret.
Ser ministeren nogen mulighed for at få større styr på den del af markedet?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-07:
Med lovforslaget foreslås det jo at skabe hjemmel i dyreværnsloven til at fastsætte krav om uddannelse vedrørende dyrevelfærd.
Samtidig vil bestemmelsen i § 3 a i lov om hold af dyr blive nyaffattet, så bestemmelserne fremover kun indeholder hjemmel til at fastsætte uddannelsesmæssige krav på dyresundhedsområdet.
Det er hensigten efterfølgende med hjemmel i dyreværnsloven at fastsætte regler om uddannelseskrav for den besætningsansvarlige for erhvervsmæssigt hold af svin, malkekvæg og æglæggende høner.
Fastsættelse af uddannelseskravet i forhold til svin og æglæggende høner vil være en udmøntning af indsatsområder i henholdsvis svinehandlingsplanen og fjerkræhandlingsplanen.
Samtidig er det også fundet relevant at lade et uddannelseskrav omfatte hold af malkekvæg.
Jeg meget tilfreds med den planlagte udmøntning i forhold til tre så væsentlige produktionsformer, der ofte omfatter et stort antal dyr, hvor solid grundlæggende viden om dyrevelfærd er væsentlig.
Med lovforslaget foreslås endvidere at indføre en hjemmel i dyreværnsloven til at offentliggøre kontrolresultater vedrørende dyrevelfærd.
Den skal danne grundlag for den nye smileyordning på hundeområdet.
Den påtænkte smileyordning har til formål at bidrage til bedre forbrugeroplysning ved at øge offentlighedens kendskab og tillid til de lovlige hundevirksomheder og seriøse opdrættere på hundeområdet.
Et andet centralt formål med offentliggørelsesordningen er også at reducere kundegrundlaget for de ulovlige hvalpefabrikker, som ikke lever op til de dyrevelfærdsmæssige krav.
Ordningen kan således give dyrevelfærden et løft og gøre det tryggere for forbrugere at købe hund.
Når det kommer til at skabe bedre velfærd for hunde, kan ordningen naturligvis ikke stå alene, men skal ses som et element i en samlet indsats.
I samarbejde med en række organisationer har vi derfor iværksat flere initiativer, som skal forbedre forholdene for vores firbenede venner.
Med de ord ser jeg frem til udvalgsbehandlingen af lovforslaget og takker for debatten.
Mette Abildgaard (KF), 2017-11-07:
Det her er i virkeligheden i den modsatte boldgade, for Venstre var så utrolig søde at hilse fra os her, men nu nåede jeg rent faktisk ned i salen, så jeg vil bare gerne have lov til at sige, at Det Konservative Folkeparti bakker op om det her lovforslag, den her ændring af dyreværnsloven, så vi stiller uddannelseskrav til de ansvarlige i besætningen, så vi altid sikrer, at de ansvarlige har de nødvendige kompetencer.
Derfor bakker vi også op om lovforslaget.
Ida Auken (RV), 2017-11-07:
Jeg skulle hilse fra SF og sige, at de også støtter forslaget.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Vi synes, det virker logisk, at mennesker, som har ansvaret for dyr, skal gennemgå en uddannelse.
På den måde løfter vi dyrevelfærden.
For os er det også logisk at have åbenhed omkring de kontroller af dyrevelfærd, som foretages.
Det giver forbrugerne mulighed for at se, hvor dyrevelfærden er i top.
Med de ord kan vi som sagt støtte lovforslaget.
Christian Poll (ALT), 2017-11-07:
Med dette forslag indsættes bemyndigelse til at kræve uddannelse for at varetage dyrehold, og der skabes en større åbenhed, og det er i vores øjne grundlæggende den rigtige vej at gå.
Men der er flere høringssvar, som antyder, at man hellere så nogle klare regler i stedet for bemyndigelse, eller at der kan være en skævhed imellem de forskellige former for dyrehold.
Dansk Kennel Klub anfører, at alle de, som ikke er registreret som kenneler, men som alligevel står for halvdelen af hvalpesalget, ikke er dækket.
Det kan også skabe en skævhed.
Så jeg vil lytte lidt og eventuelt stille nogle spørgsmål i udvalgsarbejdet.
Men overordnet er vi positivt stemt for det her forslag i Alternativet.
Carsten Bach (LA), 2017-11-07:
Tak for det.
Lovforslag L 72 skal skabe hjemmel til at fastsætte uddannelseskrav vedrørende dyrevelfærd.
Det er generelt min opfattelse, at dyrevelfærden er høj i det danske landbrug, og at landmændene er meget bevidste om deres ansvar i den forbindelse.
Men bedre uddannelse er vel aldrig en dårlig idé, man kan jo altid blive klogere, og det er glædeligt, at vi giver landmændene mulighed for at få den nyeste viden på området frem for at pålægge dem endnu flere krav og restriktioner.
De skal ikke tvinges til en masse ligegyldige kurser, men derimod skal de kunne erhverve sig nogle kompetencer, de rent faktisk kan bruge til noget.
Til sidst vil jeg blot konstatere, at forslaget også bryder med den ellers fremherskende tendens, hvor landbruget pålægges flere og flere restriktioner, og det er Liberal Alliance hvert fald positive over for, og derfor støtter vi også lovforslaget.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-11-07:
Dette lovforslag giver ministeren bemyndigelse til at fastsætte krav om uddannelse i dyrevelfærd for de landmænd, der erhvervsmæssigt holder svin, malkekvæg og æglæggende høner.
Lovforslaget er en udmøntning af »Handlingsplan for bedre dyrevelfærd for svin« og »Handlingsplan for bedre dyrevelfærd for fjerkræ«.
Derudover indeholder lovforslaget en offentliggørelse af kontroller inden for hundeopdræt.
I Enhedslisten støtter vi initiativer, der trækker i retning af bedre dyrevelfærd for danske husdyr.
Det er hårdt tiltrængt med en bedre velfærd for dyrene i vores intensive bedrifter med svin, malkekvæg og æglæggende høner, og vi mener, det er på høje tid, at de her handlingsplaner for bedre dyrevelfærd bliver udmøntet i konkret lovgivning.
Vi så gerne, at lovforslaget ikke kun havde rettet sig mod besætningsejer, men også havde omfattet alle landbrugsmedarbejdere, der jo må formodes at have den daglige kontakt med dyrene, så alle, der netop i det daglige arbejder med dyr i dansk landbrug, har en uddannelse i dyrevelfærd.
Vi har noteret os Økologisk Landsforenings høringsbidrag og deres skepsis over for lovforslaget, og vi vil i den kommende udvalgsbehandling få klarlagt, præcis hvilke bedrifter lovforslaget vil gælde for, og hvorvidt det i uhensigtsmæssigt omfang vil ramme små alsidige økologiske bedrifter.
Men med disse bemærkninger vil jeg tilkendegive, at Enhedslisten støtter lovforslaget.
Erling Bonnesen (V), 2017-11-07:
Tak for det.
Dyrevelfærd er vigtigt og skal også håndhæves i de store og moderne produktioner, som omfatter et stort antal dyr.
Og den gældende lovgivning værner allerede godt om dyrevelfærden, men den kan så også være mere specifik på nogle områder.
Uddannelseskravet skal være med til at bidrage til en endnu mere solid faglig viden om dyrevelfærd, så vi fortsat kan værne om dyrene og spise med god samvittighed.
Derudover sætter lovforslaget et fokus på menneskets bedste ven
, kan man sige.
Lovforslaget er med til at skabe bemyndigelse til, at der kan fastsættes regler om offentliggørelse af kontrolresultaterne for overholdelse af dyrevelfærdslovgivningen på hundeområdet.
Der har det seneste stykke tid været for mange alvorlige eksempler med omfattende vanrøgt af hunde på de såkaldte hvalpefabrikker, og det skal der gøres noget ved og rettes op på.
Og vi skal have genfundet tilliden til og bakket op om de hundeopdrættere, der behandler dyrene ordentligt, rigtigt og godt, og som har lovlige og seriøse virksomheder.
Venstre finder generelt korrekt pleje og behandling af dyr som værende meget vigtigt, og vi stemmer derfor naturligvis for lovforslaget.
Og så skulle jeg hilse også fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de også støtter lovforslaget.
Esben Lunde Larsen (V), 2017-11-07:
Tak for spørgsmålet.
Vi tager altid pænt imod det, Enhedslisten kommer med, men vi tillader os også utrolig ofte pænt at afvise det, hvilket vi bl.a. også gør med det her.
Se, hr. Søren Egge Rasmussen, man kan jo ikke etablere så meget skov via finansiering af vandværkerne, hvis ikke man pålægger forbrugerne en gebyrstigning, og det er jo slet ikke sikkert, at der er behov for at rejse så meget beskyttelse af grundvandsressourcer, som hr. Søren Egge Rasmussen vil lægge op til med det her forslag.
Den anden del er, at der jo ligger et spænd i forhold til målsætningen mellem de 20 og 25 pct., og derfor er jeg tryg ved, at vi når det, vi skal, og også at der er finansiering til det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-07:
Hvis man lytter til, hvad der sker ude i valgkampen ude i landlige kommuner, er der meget stor bekymring for vores drikkevand, og man kan godt se, at man kan beskytte vores drikkevand med økologisk dyrkning, og at vi er på vej over de 10 pct., men man ønsker flere redskaber.
Det er det, jeg har hørt, i de kommuner, jeg har besøgt.
Man godt kan se, at hvis man får mulighed for at rejse mere skov, har det en række plusser, ud over at man kan sikre drikkevandet.
Grunden til, at vi skal have en national skovplan, er jo, at man tidligere har defineret et mål for, hvor meget skov man samlet set skal have i Danmark.
Og når man så kigger på tallene, kan man se, at en vækst på 3.000 ha om året er alt for lidt til at nå målet – man skulle sådan set køre derudad med 5.000 ha.
Men jeg synes, det er fuldt rimeligt, at man prøver at følge op på en målsætning, der tidligere er vedtaget i den her sal.
Pia Adelsteen (DF), 2017-11-07:
Som jeg forstår det på ordføreren, er der allerede ude lokalt foretaget en eller anden form for prioritering og sat midler af, sådan at man faktisk er på vej.
Så har jeg måske bare endnu sværere ved at forstå forslaget, for hvorfor så ændre på regler i planloven, hvorfor gøre mere, var jeg lige ved at sige, når man allerede ude i kommunerne prøver på at finde en finansiering der, hvor det giver mening?
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at der også må være steder, hvor der er kommuner, der siger: Jamen det ønsker vi rent faktisk ikke.
Altså, det er vel egentlig også fair.
Nu er det så ikke muligt her i København eller på Frederiksberg, som ordføreren også siger, og som jeg også selv nævnte.
Men er der steder, hvor man ønsker det, er det jo fint, at man gør det.
Så er det også fint, at man selv finder finansiering.
Så har jeg bare lidt svært ved at forstå, hvorfor vi så skal lave en national skovplan, hvor man måske netop dikterer nogle kommuner, at de skal gøre noget, som de i bund og grund ikke ønsker.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-07:
Jeg synes jo, at det er rigtig godt, hvis det her er båret af, hvad man lokalt ønsker, hvad man lokalt prioriterer.
Det er sådan set op til kommunerne at lave den planlægning.
Og det er klart, at i København og på Frederiksberg er der færre muligheder for at rejse skov, end der er i de landlige kommuner.
Men hvis jeg lytter til, hvad der sker i valgkampen rundtomkring, hører jeg, at det nogle steder i høj grad er båret af, at man ønsker at beskytte sit drikkevand, og at det sådan set er det, som afstedkommer, at man ønsker mere skov.
Finansieringen er vigtig.
Hvis jeg ser på, hvad der er af skovplaner i Aarhus, kan jeg se, at der er udlagt arealer til de næste 10 år, og den finansiering, der er afsat, gør, at det tager 10 år at realisere det.
Man har sådan set
lavet ønskelisten.
Kigger man på Odder Kommune, kan man se, at ønskelisten også er der, og den er båret af, hvor det er, der er rekreative værdier, og hvor det er, der er grundvand, der skal beskyttes.
Man har sådan set
i nogle kommuner lavet planlægningen.
Vi ønsker så, at man skal blive endnu bedre til at samarbejde hen over kommunegrænserne, så vi kan få nogle større skovområder.
Men jeg synes, de skal være lokalt funderet.
Og det er sådan set det, der bærer vores forslag her.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-07:
Jeg tror, jeg vil afslutte med at notere mig, at Enhedslisten har et ønske om, at vi anlægger mere skov i Danmark.
Den intention og målsætning deler Socialdemokratiet, og vi bidrager meget gerne til diskussionen om, hvordan den målsætning kan virkeliggøres.
Men det er klart, at finansieringen af det politiske ønske selvfølgelig skal gå hånd i hånd med drøftelsen af, hvordan ønsket kan omsættes til realpolitik.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-07:
Jamen vi vil meget gerne drøfte forskellige løsninger med hensyn til finansieringen, og jeg er overbevist om, at kommunerne og KL kan bidrage med, hvad for nogle erfaringer man har gjort på det seneste, og hvad for nogle løsninger man er nået frem til.
Men det behøver ikke være mere socialt skævt, end hvis det er kommuneskatten eller penge fra statskassen, der er med til at til at finansiere det.
Vi fuldstændig åbne over for at få foldet helt ud, hvad for nogle finansieringsmuligheder der er.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-07:
Og tak for bemærkningerne fra hr. Søren Egge Rasmussen.
Jeg synes, det er positivt, at der kommer nogle meldinger om finansieringen fra Enhedslisten, for det er jo selvfølgelig det, der mangler i forslaget, som er meget ambitiøst.
Som jeg læser forslaget, forestiller man sig, at der skal anlægges 100.000 ha ekstra skov i løbet af 10 år, og det er klart, at det vil blive meget dyrt at finansiere.
Så kan man jo finansiere det over finansloven, man kan finansiere det via kommuneskatter, eller man kan finansiere det via vandværkerne og dermed i praksis via en højere indbetaling fra vandkunderne.
Uanset hvordan og hvorledes vil det være noget, der skal finansieres, og vi vil gerne være med til at kigge på forskellige finansieringsbehov, men jeg synes, at selv om en drøftelse af, hvordan vi får fremmet skov i Danmark, er en vigtig drøftelse, så bør drøftelsen bør foretages parallelt med, at man drøfter finansieringen, for ellers er det ikke for alvor rigtig seriøst.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-07:
Tak for modtagelsen.
Jeg kan høre, at Socialdemokratiets ordfører også fuldt ud kan se de fordele, alle de forskellige facetter og alle de plusser, der er ved at få mere skov.
Så er der en vis betænkelighed med hensyn til det økonomiske, men vi har jo sådan set i det her forslag lagt op til, at regeringen skulle komme med en plan, og det ville selvfølgelig også betyde, at der blev fundet en finansiering af det, og at vi kunne få foldet ud, hvad det er for nogle muligheder, som vandværker har, og hvor det er rundtom i landet, at vandværker har fundet løsninger, der faktisk har betydet, at man har kunnet etablere meget skov, uden at det overhovedet har berørt kommuneskatterne.
Jeg vil godt høre ordføreren, om der ikke vil være nogle muligheder for også at modellere på landbrugsstøtten, sådan at vi kunne fremme miljøtiltag, som havde med skov på landbrugsjord at gøre, og være med til at sikre en finansiering af den omstilling, da det jo er lidt dyrt at etablere skov?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-11-07:
Det synes jeg sådan set er en ganske fin præcisering af hr. Carsten Bach, for det er oplagt, at hvis man øger skovarealet med produktionsskov, vil løftet i naturkvalitet – for nu bare at bruge et mere mundret begreb – selvfølgelig være begrænset, hvorimod det, hvis vi udlægger fredskov eller biodiversitetsskov, for alvor vil give et boost i biodiversiteten eller i naturkvaliteten.
Og jeg synes, det er værd at bemærke, at forskellige forskere peger på, at en af de billigste måder at styrke naturkvaliteten på faktisk er at anlægge mere skov.
Carsten Bach (LA), 2017-11-07:
Tak, og tak for ordførertalen.
Jeg bemærkede lige på et tidspunkt, og det var derfor, jeg trykkede mig ind, at ordføreren sagde – og nu må ordføreren så korrekse mig, hvis ikke det er rigtigt – at man kan øge biodiversiteten ved at øge andelen af skov.
Det er vel ret beset andelen af –
jeg bryder mig ikke så meget om udtrykkene, men fordi vi er vant til at anvende de udtryk, anvender jeg dem også her – af urørt skov og såkaldt biodiversitetsskov, der skal øges, for at vi kan det, som også ret beset hedder at standse tilbagegangen i biodiversitet.