runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
For ikke at risikere at få lagt nogle ord i munden vil jeg formulere det på min egen måde i stedet for bare at sige ja eller nej.
For jeg synes, det er vigtigt, at man prioriterer grønlandsk i Grønland.
Det giver sig selv, at det er et vigtigt sprog at kunne i sit eget samfund.
Jeg er rigtig ked af, at jeg ikke kan det fuldt ud.
Jeg synes også, det er rigtig vigtigt at prioritere dansk fremadrettet, det er der slet, slet ikke nogen tvivl om.
Det er jo sådan, at når man går på universitetet eller på uddannelser sådan generelt, er det selvfølgelig vigtigt at kunne dansk, men også at kunne engelsk.
Jeg så gerne, at man styrkede sprogområdet generelt i Grønland, og det er jo sådan, at vi stiller krav om, at vores unge skal kunne tre sprog, og det er en rigtig stor udfordring i praksis.
Men jeg vil sige, at jeg stadig væk synes, man skal holde fast i det her med dansk.
Til sidst vil jeg også gerne sige tusind tak for samarbejdet.
Det er rigtig, rigtig vigtigt, at vi kan være med til at skabe nogle konkrete resultater, for det er jo sådan set det, det hele handler om.
Marcus Knuth (V), 2018-05-30:
Det kommer måske som en overraskelse for ordføreren, men jeg kunne godt tænke mig at fortsætte i samme dur, nemlig vigtigheden af det danske sprog i Grønland.
Men inden jeg gør det, vil jeg gerne takke ordføreren for vores rigtig, rigtig gode og produktive samarbejde.
Jeg var også glad for at høre ordførerens kommentar om, at rigsfællesskabet skal udvikles for at bevares.
Det mener jeg sådan set er det rigtige synspunkt, uagtet man er for eller imod selvstændighed, for et styrket rigsfællesskab er til gavn for alle.
Jeg ved, at ordføreren har kæmpet en brav kamp for styrkelse af justitsområdet, og det har vi jo rent faktisk også gjort i den her regeringsperiode, og jeg kender ordførerens indsats for herboende grønlændere.
Og jeg var glad for, at Undervisningsministeriet i går kunne melde ud, at vi kommer med en pulje på 2½ mio. kr. til ekstra danskundervisning til herboende grønlændere for at sikre, at det ikke er noget, som vil blive svækket.
For jeg mener, at lige så vel som at herboende grønlændere – grønlændere, der flytter hertil – har udfordringer med dansk og det er noget, som svækker deres muligheder for udvikling i Danmark, så er det et problem for unge grønlændere at gå fra grundskolen til gymnasiet, hvor sproget er dansk.
Lad mig opsummere ved at spørge: Er ordføreren enig i, at det er vigtigere at prioritere dansk som sprog i Grønland, end det er at promovere nedprioriteringen af dansk i Grønland på grund af den her populistiske selvstændighedsbevægelse?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Mange tak.
Jeg synes sådan set ikke, at jeg er vag i min formulering.
Jeg synes, jeg er gået ret langt i at sige, hvad min personlige holdning er, nemlig at jeg er bekymret for, at dansk bliver nedprioriteret.
Min erfaring med grønlandsk politik er også, at der går rigtig, rigtig lang tid, før de her ting kommer rigtig i spil, og jeg synes, det er vigtigt, at der kommer en diskussion i Grønland om, hvad det egentlig er, man gerne vil.
Og der håber jeg bestemt at nogle af de ting, der også er blevet nævnt i dag, bliver tænkt ind i den diskussion.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-30:
Jeg har bemærket, at det meget ofte er de negative historier, der finder vej til de danske medier, når man får meddelelser om, hvad der foregår i Grønland, og sjældent de positive historier.
En af de historier, der har fyldt meget i den forløbne periode, har været historien om svigt af børn, misbrugte børn, børn, der går for lud og koldt vand.
Og så vil jeg simpelt hen spørge, om Inuit Ataqatigiit har en plan for, en holdning til, en idé om, hvordan det problem skal håndteres.
For det er meget vigtigt for den tillid, man i Danmark kan få til, at Grønland kan selv, og at grønlænderne kan selv.
Så det er rigtig vigtigt at kende de initiativer, der vil blive taget for at løse den type problemer.
Det er noget, der påvirker meget i den almindelige danske bevidsthed, tror jeg.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg holdt et oplæg for Foreningen Grønlandske Børn i går og svarede præcis på det samme spørgsmål.
Jeg tror, det handler rigtig meget om at vende den indsats, som vi har i Grønland.
På mange måder er det bygget op omkring et nordisk velfærdssystem.
Vores lovgivning, som vi selv har valgt at lave, og som vi selv har haft ansvaret for næsten i 40 år, ligner meget dansk lovgivning og nordisk lovgivning på socialområdet.
Jeg tror, der er behov for at have fokus på tidlig indsats, på de 0-2-årige, på forebyggelse.
Jeg tror, det er der, vi kan gøre en rigtig, rigtig stor forskel.
Jeg tror, det kræver, at vi virkelig vender det her område, for det er enormt uoverskueligt indimellem, når man står med det.
Jeg har selv siddet som ansvarlig for det her område i Kommuneqarfik Sermersooq, som Tasiilaq er en del af.
Det var en af de byer, der blev nævnt i artiklen i Weekendavisen, og det er desværre et meget genkendeligt billede.
Det er en rigtig stor udfordring i det grønlandske samfund.
Jeg tror, man er nødt til at bruge de penge, man bruger, på en hel anden måde, hvis du spørger mig.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-30:
Ja, da Danmark lavede sin kommunalreform, lavede Grønland ganske få år efter også sin kommunalreform.
Man bevægede sig fra 18 kommuner til fire storkommuner.
Man gav det nogle år, 4 til 6 år eller deromkring, og man begyndte så også at diskutere det rundtomkring i samfundet, ikke bare kommunalpolitikere, men også blandt menige borgere, hvor man sagde, at kommunernes inddelinger var for store.
Den region, jeg selv kommer fra i Nordgrønland, er verdens største kommune, og vi er kun få tusinde mennesker deroppe.
Man følte, at der bliver truffet nogle beslutninger hen over hovedet på en i en anden by, og der er mange negative ting, man har forbundet det med.
Derfor synes jeg også, det er helt naturligt og på sin plads, at man diskuterer kommunernes størrelse, men helt bestemt også, at byerne er så forskellige, og at de alligevel hører ind under samme kommune.
Det har så også gjort, at de mindre steder føler sig overset, og at de ikke har en stærk nok stemme.
Så jeg tror, at den måde, vi inddeler os på, til enhver tid skal være under diskussion og debat for at sikre, at nærdemokratiet er stærkt, specielt de steder, hvor man føler sig svage.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-30:
Tak for det.
Jeg vil stille et spørgsmål om forskellene mellem Øst- og Vestgrønland.
For hvis jeg forestiller mig et selvstændigt fremtidigt Grønland, ser jeg nogle store problemer i forskellene mellem øst og vest.
En af de ting, jeg gerne vil spørge mere præcist til, er, hvordan kommunalreformen har fungeret i form af en større ligestilling mellem øst og vest, f.eks. det forhold, at Tasiilaq blev lagt ind under Nuuk Kommuner.
Og det er med vilje, at jeg ikke siger, at de blev sammenlagt, men det var jo det andet, der skete.
Er det noget, som jeg kan høre hvilken politik der er i forhold til i fremtiden, fra fru Aleqa Hammonds side?
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-30:
Til det med frafald vil jeg sige, at det er et stort problem, og det er ikke bare på grund af sproget, altså at det er det danske sprog, der er årsag til det.
Der er frafald på alle uddannelsesinstitutioner, også de steder, hvor dansk ikke er hovedsproget.
Det er et generelt problem, som vi kæmper med.
Og det er også utrolig vigtigt, at vi har politisk opmærksomhed omkring dette og giver den nødvendige vejledning, der skal til for at sikre, at vi beholder de studerende i skolerne, indtil de er færdige.
Men jeg tror også helt bestemt, at i et samfund, hvor man har at gøre med flere sprog, vil der altid være en stærk politisk debat og en sprogpolitik, som meget ofte bygger på følelser, og som meget ofte munder ud i unødvendige stridigheder.
Men jeg tror, det er vigtigt at se det i et helikopterperspektiv og se på, hvorfor det er sådan, at det bevæger sig i den retning – også fordi det er et tegn på, at rigsfællesskabet er i forandring.
Jette Gottlieb (EL), 2018-05-30:
Jo, og nu spurgte jeg jo specielt til forholdet mellem øst og vest, og grunden til det er selvfølgelig, at der er meget store forskelle.
Men når man så netop har lavet en kommunalreform, der laver en kommune på tværs, har det så ført til en øget centralisering?
Har det ført til et mere svækket Østgrønland, eller har det ført til en styrkelse af f.eks. Tasiilaq?
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-30:
Og der er nogle enkelte medlemmer af Inatsisartut, som er fremkommet med beslutningsforslag og har rejst forespørgselsdebatter om det gennem årene.
Men det er første gang, at det er kommet i en koalitionsaftale, at man vil gøre engelsk til første fremmedsprog.
Hermed ikke sagt, at det gør vi i morgen.
Det er en aftale, som man vil tage op, og det er bestemt ikke kun koalitionspartierne, der kommer til at træffe den beslutning.
Det bliver en beslutning, som i sidste ende skal op i Inatsisartut, og vi skal også have lavet en konsekvensvurdering og analyser for at se, hvad det vil betyde for vores børn, hvad det vil betyde for gymnasierne, hvad det vil betyde for rigsfællesskabet – hvad det vil betyde for mange ting.
Så jeg tror, det er en proces, som vil tage tid.
Og trods det, at jeg selv personligt mener, at engelsk burde være første fremmedsprog, har jeg stadig væk også mine forbehold, som jeg synes skal tages seriøst og alvorligt, for det drejer sig ikke bare om mig og min vurdering, det drejer sig også om vores børn og vores generationer fremover.
Så længe vi hører sammen, er det danske sprog utrolig vigtigt.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-30:
Tak for det.
Jeg vil også gerne spørge til sproget – det har en enormt stor betydning for forholdet mellem Danmark og Grønland.
Og det nye grønlandske selvstyre har jo annonceret, at man vil gøre engelsk til det første fremmedsprog, som man skal lære i den grønlandske folkeskole i stedet for i dag, hvor det er dansk.
I dag er det sådan, at gennemførelsesraterne på de tre grønlandske gymnasier, hvor der bliver undervist på dansk, er meget lave på grund af sprogudfordringer.
Det er op til en tredjedel af de grønlandske studerende på gymnasierne, som falder fra, primært fordi de har vanskeligheder ved at blive undervist på dansk.
Det er uundgåeligt, at når man så nedprioriterer dansk i folkeskolen, vil de vanskeligheder blive endnu større.
Har man fået nogen til at kigge på, hvad det her vil have af betydning for gennemførelsesraterne på gymnasiet og på de videregående uddannelser, som jo helt overvejende sker i Danmark på dansk?
Hvad vil det betyde af kompetencetab?
Hvor mange ekstra vil falde fra i gymnasierne og på de videregående uddannelser?
Har man fået nogen til at kigge på det?
Har man overvejet det her, eller er det rent ideologisk betinget, at man nu har besluttet, at man vil bevæge sig væk fra Danmark, og så vil man nedtone danskundervisningen?
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-30:
Jeg tror, at det mere er landsstyreformanden eller formanden for naalakkersuisut, der kan svare på, hvorfor man i sidste ende har besluttet sig for ikke at have IA med i koalitionspartnerskabet.
Jeg tror alligevel, på trods af at man ikke er med i koalitionen, at regeringen og regeringspartierne og oppositionen kan finde nogle rigtig gode løsninger på områder, der er af så stor og væsentlig betydning for den grønlandske økonomi, både for turisme og minedrift, men også helt bestemt på fiskeriområdet.
Så jeg håber, selv om man ikke er kommet i koalitionen, at der vil være en stor villighed til at lave store aftaler også med regeringen.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-30:
Det glæder mig at høre, og det er lidt mere blødt formuleret end det, jeg har hørt hidtil.
Og jeg er glad for, at man har de overvejelser, for det er et meget dramatisk skridt og en meget grundlæggende ændring af det grønlandske uddannelsessystem.
Så det glæder mig meget, at fru Aleqa Hammond siger, at det skal man have analyseret grundigt, inden man træffer beslutningen, og at man ikke bare siger ajunngilaq, altså »det går nok«.
Jeg beklager, at det næsten er det eneste ord, jeg kan på grønlandsk, og det er selvfølgelig også for dårligt, at vi ikke kan noget grønlandsk her.
Men det glæder mig med lidt mere afdæmpede toner.
Karin Gaardsted (S), 2018-05-30:
Ordføreren er jo en stærk fortaler for et selvstændigt Grønland, og når man i samme åndedrag siger, at der er mange grønlændere, der bor i Danmark – så vidt jeg husker, er det over 10.000 – så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvilke konsekvenser ordføreren forudser at det kan få for dem, der bor der, den dag hvor Grønland er en selvstændig stat.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-30:
Jeg er stadig væk ikke enig.
Jeg kan godt forstå din iagttagelse set fra en dansk synsvinkel.
Det er også rigtigt, at der er mange, der har dansk som modersmål i deres hjem, ligesom min kollega.
De taler dansk derhjemme, hvorimod vi talte grønlandsk derhjemme.
Men begge sprog er lige vigtige, så længe Grønland og Danmark hører sammen.
Der skal man altid og til enhver tid synes og mene, at det er vigtigt med et sprog, der er stærkt nok, og som vi synes er rigsfællesskabet værdigt.
Men derimod betyder det jo ikke, at man skal gøre det til første fremmedsprog.
Jeg tror også, at de folk, som udelukkende taler dansk i Grønland, meget ofte føler, at de er afskåret fra at føle sig fuldt integreret med dem, som kun taler grønlandsk.
For der findes også rigtig mange mennesker i Grønland, som ikke forstår og taler dansk.
Så der er forskellige niveauer i samfundet, som man skal tage hensyn til.
At man har dansk i skolen, betyder ikke, at vi hermed alle sammen taler flydende dansk, hvis man ikke har mulighed for at bruge det til almindelig hverdag og hverdagsbrug.
Jeg glæder mig til vores Grønlandsrejse, hvor vi skal rejse oppe i Nordgrønland, hvor dansk ikke fylder så meget, men hvor man også har mulighed for at se og have en diskussion med grønlændere selv om sproget.
Det glæder jeg mig rigtig meget til.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-05-30:
Nu skal man jo aldrig tage sin egen situation og så gøre den til genstand for hele Grønland.
Vi ved jo, at der er ca. en fjerdedel af Grønlands borgere, som taler dansk, og som har det som modersmål, ligesom ordføreren har grønlandsk som modersmål.
Så hvorfor i alverden ikke respektere, at dansk er et modersmål og skal behandles på lige fod med grønlandsk?
Og så er der endda i tilgift et rigsmål, der gør, at man får adgang til en masse goder i Danmark ud over det.
Hvorfor i alverden behandle det som et fremmedsprog, når det ikke er et fremmedsprog for en fjerdedel af borgerne?
Man bliver da nødt til at tage hensyn til mindretallet på Grønland.
Er ordføreren ikke enig i det?
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-30:
Jeg er ikke enig.
Jeg betragter ikke dansk som mit modersmål.
Jeg har ét modersmål, og det er grønlandsk.
Begge mine forældre talte grønlandsk til mig.
Hele familien taler grønlandsk med hinanden.
Ellers fylder det danske sprog meget lidt i min bevidsthed, men også i min almindelige hverdag ud over Folketinget.
Jeg synes også, at færingerne har en sprogstamme, som er lig jeres.
Vi har en helt anden kultur, en helt anden etnicitet og et helt andet kontinent, vi bor i, og meget ofte fylder rigsfællesskabet ikke så meget, som man måske ville tro, fordi vi lærer dansk i skolen.
Jeg tror også helt bestemt, at sprogproblematikken eller sprogdebatten vil munde ud i mange flere nuancer, end at det bare er dansk i skolen og engelsk i skolen.
Jeg tror, vi er inde at røre ved mange ting i rigsfællesskabet, som har en væsentlig betydning for vores fremtidige politiske samarbejde.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-05-30:
Jeg vil gerne tale lidt om modersmål.
I virkeligheden er der jo to modersmål på Grønland: Der er grønlandsk, og så er der dansk, og ca. en fjerdedel af borgerne på Grønland har dansk som modersmål.
Så hvorfor i alverden behandler man dansk som et fremmedsprog, når det er et modersmål, som har krav på lige så stor respekt som grønlandsk som et modersmål?
Det er jo det afgørende spørgsmål, og så kan man jo have engelsk som et fremmedsprog, ligesom vi har i Danmark.
Se, det vil være den gode løsning.
På Færøerne, hos dygtige færinger, er det jo sådan, at man ikke har et stort mindretal.
Alligevel har man formået at have dansk som et sprog, som et rigssprog.
Så dansk er ikke bare modersmål på Grønland, men det er også rigsmål, og derfor giver det jo ingen mening, at man behandler det så stedmoderligt og vil gøre det til et fremmedsprog.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-30:
Jeg tror, at de grønlændere, der bor her i Danmark, trods det, at vi ikke er gået hen og blevet selvstændigt endnu, også diskuterer selvstændighed i Grønland rigtig meget, for det berører dem også hernede, ikke bare grønlænderne, men også danskere.
Jeg tror også, at det, at vi diskuterer rigsfællesskab i vores almindelige hverdag, ikke fylder så meget.
Vi snakker ikke så meget om rigsfællesskab derhjemme.
Jeg tror, vi alle sammen skal give os tid til at diskutere og tænke over, hvordan verden ser ud både for Danmark og Grønland i en tid, hvor Grønland er blevet selvstændigt.
Jeg tror, at vi vil komme op med nogle meget forskellige iagttagelser, men helt bestemt også interessante.
Men jeg tror stadig væk også, at Danmark og Grønland vil være hinandens nærmeste samarbejdspartnere på en helt anden måde, end vi har været tidligere.
Vi har jo trods alt 300 års fælles historie og fælles erfaringer og fælles succeser, som vi har skabt med hinanden, som vi helt sikkert kan bruge i en tid, også efter at Grønland er blevet selvstændigt.
Karin Gaardsted (S), 2018-05-30:
Jeg ved godt, der er meget kort tid til at svare på sådan et ret stort spørgsmål, men jeg vil godt lige have, at ordføreren når at komme ind på, hvilke konsekvenser det vil få for de grønlændere, der bor i Danmark, den dag, hvor Grønland er en selvstændig stat.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-30:
Ja, hvis bare jeg kunne komme med et nemt svar på det!
Det er jo et svært spørgsmål.
Vi har en fri bevægelighed i rigsfællesskabet.
Meget ofte er det sådan, at mange flytter herned og er her, fordi de studerer.
Men der er også mange, der flytter herned, fordi de føler, at sygehusbehandlingen og behandlingen af sygdomme er langt bedre, og adgangen til gode læger og specialister her er nemmere og bedre, end det er derhjemme, og det forstår jeg også godt at man opsøger.
Men der er også mange, som er kommet herned, fordi de føler, at de kan få et bedre liv, og at de kan få en bedre tilværelse, end de kan i den bygd eller lille by, de kommer fra.
Der er alle mulige forskellige mennesker, der er flyttet herned.
Jeg tror også, at i takt med at den politiske ændring, der er ...
Christian Juhl (EL), 2018-05-30:
Tak for det.
Det var da positivt, for så kan det være, at der kommer noget ud af det.
Jeg har lige i dag fået regeringsgrundlaget fra Grønland.
Det er ellers spændende læsning.
Jeg har undret mig, for jeg troede, at det var en selvfølge, at Siumut og IA, og hvem der ellers måtte være med i en ny regering, ville fortsætte, fordi jeg synes, at der lå nogle rigtig gode takter i den gamle regering.
Kan ordføreren som et af de partier, der er inde i regeringen, sige noget om, hvad årsagen er til, at man ikke har samlet bredere og har lavet så smal en regering, som man har gjort?
Hvad er grunden til, at man ikke inddrager IA i sådan en regering?
Det ville jeg da gøre rigtig meget til herhjemme, for at man netop fik bredde og soliditet i en regering.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Mange tak.
Man kan sige, at dem, som allerede sidder på bl.a. anstalten i Nuuk, men også andre steder rundtomkring, virkelig også kræver rigtig, rigtig meget.
Derfor er der nogle urimelige lønvilkår, som jeg synes man er nødt til at være opmærksom på.
I anstalten i Nuuk er der 17 ud af de 29 normeringer, som er besat.
Når vi ved, at der selvfølgelig skal være endnu flere ansatte i den nye anstalt og man sådan set kræver endnu flere kompetencer, endnu flere redskaber til at kunne håndtere også forvaringsdømte, er jeg bekymret for, om vi har anstaltsbetjente nok.
Dertil kommer selvfølgelig også behovet for psykologer, psykiatere, beskæftigelseskonsulenter og socialrådgivere.
Det er en bekymring, og det bliver en svær opgave.
Lige nu handler det jo meget om de fysiske rammer.
Jeg synes også, det er vigtigt at snakke om de menneskelige ressourcer.
For det er sådan set dem, som i dagligdagen er med til at sikre, at vi netop arbejder hen imod resocialisering, som er et mål i Grønland.
Personligt tror jeg, det handler rigtig meget om en politisk debattone.
Jeg synes, det er vigtigt, at der er plads til alle i det grønlandske samfund, også til dem, som er danske og kommer andre steder fra.
Jeg tror, det betyder rigtig meget.
Så tror jeg også, at det her med folkeskolen betyder rigtig meget.
Når ens børn bliver store, er man optaget af, at folkeskolen er god og giver nogle gode muligheder for uddannelse for ens børn.
Der var en leder fra Socialrådgiverne, som på et tidspunkt sagde, at det netop var svært at få socialrådgivere til Tasiilaq, og en af de bekymringer, der var, var jo, at man rigtig gerne ville have et job til ens mand eller kvinde, hvis det var det, og at man rigtig gerne ville have, at folkeskolen var god til ens børn.
Det er jo sådan, vi tænker som mennesker.
Det handler om helt grundlæggende ting.
Det handler også om at skabe jobs i Grønland.
Det handler også om at øge væksten i Grønland.
Karin Gaardsted (S), 2018-05-30:
Ordføreren sagde i sin ordførertale, at det var bekymrende, at der er så mange grønlændere, der vælger at flytte væk fra Grønland og hovedsagelig flytte til Danmark.
Hvad er det konkret, ordføreren mener der skal til, for at den trafik måske kan begynde at gå den anden vej igen, altså at grønlænderne kommer hjem til Grønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-30:
Mange tak for spørgsmålet.
Der er også rigtig mange, som ikke har råd til det, som måske lige går på og så er nødt til at logge af.
Nogle steder har man 3G, andre steder har man 4G, så det er meget forskelligt, hvilken adgang der er til godt og tilgængeligt internet rundtomkring i Grønland.
Jeg har sagt mange gange, at jeg synes, digital infrastruktur næsten er lige så vigtig som fysisk infrastruktur, og på mange måder er mange i Grønland lige så afhængige af at være på nettet og have de muligheder.
Jeg ved, at det rundtomkring i Grønland er en udfordring også for kommuner at få helt almindelig dagligdags forvaltning til at hænge sammen, fordi internetadgangen ikke er lige god.
Karin Gaardsted (S), 2018-05-30:
Tak for det.
Jeg vil også gerne rose ordføreren for det samarbejde, som ordføreren er en stor del af her i Folketinget.
Nu er det sådan, at Grønland har en enorm geografi, og der er jo både byer og bygder, båd i øst og vest og nord og syd.
For de unge i bygderne kan det jo være svært at have kontakt ud i verden, og det kan jo være noget af det, der gør, at det også kan være svært at være ung i bygderne.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren, hvordan det er med internettet i Grønland.
Hvor udbredt er det?
Hvor godt fungerer det?
Annette Lind (S), 2018-05-30:
Tak for det.
Jeg vil starte der, hvor ordføreren sluttede, netop med det danske sprog.
Akkurat ligesom jeg spurgte fru Aaja Chemnitz Larsen om de børn, der er på danske efterskoler, så vil jeg også gerne spørge ordføreren her, for ordførerens partileder er jo bannerfører for, at man skal lære engelsk som første andetsprog.
Der er rigtig mange børn, der er på efterskole i Danmark.
De er under danske forhold, og de lærer dansk, får en eksamen og kan klare sig videre i det danske undervisningssystem.
Hvor ser ordføreren at de børn skal være i fremtiden?
Skal de sendes til England under ikkeordnede forhold, til USA?
Hvad er der i fremtiden for alle de mange grønlandske børn, der går på danske efterskoler?