runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2020-11-20:
Jeg er rigtig glad for, at Dansk Folkeparti støtter den her lovgivning.
Hvis det bare var ord og symboler, kunne vi jo have lavet en meget kort udgave.
Så kunne vi bare have skiftet ordet ud og skrevet »samtykke« der, hvor der står »frivillighed«.
Det er det selvfølgelig ikke og deraf mit eksempel fra før om tre-fire drenge med en anden etnisk baggrund end dansk, der tvinger en ung pige ned i en kælderskakt eller ind i en baggård og griner ad hende; hun siger ikke nej, de udøver ikke vold på hende.
Bliver de dømt for voldtægt ud fra den nuværende lovgivning?
Vil de blive dømt for voldtægt ud fra den nye lovgivning?
Ja, det er meget tænkeligt, at de vil det.
Er det en reel forskel, den her lov kommer til at gøre?
Ja, det er det da.
Det betyder jo, at noget af det, der i dag ikke er kriminelt, gør vi kriminelt.
Det er jo det, der er hele grundlaget i den her lovgivning.
Vi flytter simpelt hen rammerne for, hvad der er kriminelt.
I dag skal der jo nærmest vold eller tvang til, eller offeret skal have kradsemærker eller skal råbe og skrige og skal næsten også kunne vise, at man har gjort det, før offeret kan få anerkendt, at det var en voldtægt.
Nu bliver det sådan, at i sådan en sag, som jeg kom med et eksempel på, vil det jo højst sandsynligt blive betragtet som en voldtægt.
Er ordføreren enig i, at det er en reel og markant forskel?
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-20:
Det kan være, at justitsministeren har indkaldt igen og jeg ikke har fået skrevet det ind i min kalender – det skal jeg ikke kunne udelukke.
Men jeg håber da, at vi måske også kan få kigget videre på det i forhold til offentlige straffeattester, hvor der jo desværre ikke, kan man sige, har kunnet mønstres et flertal her i Folketingssalen endnu.
Astrid Carøe (SF), 2020-11-20:
Det er jeg også helt enig med ordføreren i, altså at man også symbolsk kan ændre en kultur med det her lovforslag, og som der også tidligere er blevet nævnt, kan vi forhåbentlig også få ændret noget ved at have mere fokus på det her med grænser og samtykke i seksualundervisningen.
Jeg vil dog sige, at når vi ser eksempler på sager, hvor en kvinde har været så beruset, at hun ikke har kunnet sige nej, og der er blevet begået et overgreb, har jeg dog en forventning om, at den her lov vil gøre en forskel.
Vi er selvfølgelig ikke i mål med det her, og i SF vil vi også rigtig gerne have en voldtægtsenhed i politiet, som netop tager sig af de her sager, sådan at der er flere ressourcer til at efterforske og anklagerne bliver taget alvorligt.
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-20:
Som jeg hørte den socialdemokratiske ordfører, snakkede han jo også om kultur, forandring og signal.
Og det her lovforslag er jo et vigtigt signal at sende.
Når jeg taler om symbol, handler det jo bl.a. om noget, der står i den her artikel, jeg har, hvor der står, at samtykkekrav ikke ændrer noget i voldtægtssager; og det er jo en professor, Eva Smith, der udtaler sig om det, så det er mest det, jeg tænker på.
Men det andet i symbollovgivningen kan være godt, for det bliver jo, kan man sige, et symbol på, at vi strammer op, og det fører til, at man ligesom ved, at der altså er kæmpe fokus på det.
Vi må håbe, at det rykker, men det kan vi jo først se, når vi får evalueret lovgivningen på et tidspunkt.
Astrid Carøe (SF), 2020-11-20:
Tak for det.
Jeg nåede lige et øjeblik at blive bekymret for, at Dansk Folkeparti ikke stemte for det her lovforslag, for ordføreren giver udtryk for, at der ikke rigtig er noget, der vil ændre sig.
Men jeg er glad for, at Dansk Folkeparti alligevel vil stemme for, dog er jeg også en lille smule uenig.
Nu ændrer vi loven, sådan at der skal have været et samtykke, og det ændrer da noget, ikke kun symbolsk.
Hvad siger ordføreren til det?
Jeppe Bruus (S), 2020-11-20:
Jeg er bare nødt til at anholde det der med, at så har man snakket med en professor, og så synes man, at det hele handler om semantik.
Det her er jo en reel forandring af noget.
Det synes jeg ikke man skal tale ned.
Der er al mulig grund til at fejre, at vi faktisk står her i dag.
Det er et historisk øjeblik her i Folketingssalen, og jeg er simpelt hen så glad for, at det ene parti efter det andet erklærer sig enig i, at der ikke bare er behov for at ændre opfattelsen, så det nu hedder samtykke, men at man også reelt gør mange af de her overgreb og voldtægter til det, de er, nemlig voldtægter, og dermed også kriminaliserer dem.
Det er på høje tid.
Pernille Skipper (EL), 2020-11-20:
Det er jeg glad for at Dansk Folkeparti grundlæggende stemmer for og er for, og at de også kan se symbolet – at det er noget, der formentlig også vil være retningsgivende for vores adfærd, og ikke kun noget, der vil være retningsgivende for vores domstole.
Men jeg må bare anfægte, at man kan tage én juraprofessors holdning, tilsidesætte alle andres og så i øvrigt sige, at det ikke vil have nogen effekt.
Og det er et andet gerningsindhold, der vil være i den lovgivning i fremtiden, end det er i dag, fordi det helt grundlæggende handler om, om det er offerets ansvar at sige nej, eller om det er den persons, som gerne vil tilnærme sig, eller en potentiel gerningspersons ansvar at spørge først eller at sikre sig et ja først.
Ellers må vi jo komme efter dem igen, ikke?
Karina Adsbøl (DF), 2020-11-20:
Ja, sådan er det jo med domstole; dem har man jo somme tider lyst til at komme efter, også i forhold til at man jo synes, at de straffe, der somme tider bliver givet, er alt for lave.
Så jeg er helt med på og glæder mig også til, at vi på et tidspunkt får evalueret lovgivningen.
Altså, jeg håber, at man i jeres aftale, som I jo har indgået, også laver en evaluering, så man får kigget på det her, og at man kigger på effekten, og at man kigger på, hvilken effekt det har haft i forhold til tidligere.
Og jeg håber da, at man vil få en effekt.
Og jeg siger ikke, at det ikke vil give en effekt – det er ikke det, jeg siger, for så har ordføreren jo fuldstændig misforstået mig.
Det er altid vigtigt at sende signaler og at være med til at skabe noget kulturforandring med lovgivning ude i samfundet.
Rosa Lund (EL), 2020-11-20:
Jamen det kan jeg afklare for fru Pernille Vermund, håber jeg da, med det samme.
Det står nemlig i loven, at samtykket skal gives i umiddelbar sammenhæng med den seksuelle akt.
Så er det ligesom på plads.
Men jeg synes ikke, jeg får svar, For hvordan er fru Pernille Vermunds eksempel – som handler om passiv sex, hvilket vel at mærke er noget andet end passivitet – en forklaring på, at frivillighedsbegrebet er mere klart?
Frivillighedsbegrebet er jo netop et passivt begreb.
Det gør samtykkebegrebet, fordi samtykke er noget, man gør.
Pernille Vermund (NB), 2020-11-20:
Jeg vil gerne give et konkret eksempel.
Når vi taler om frivillighed eller samtykke, er vi jo ovre i noget, som er tæt beslægtet.
Vi taler ofte om situationer, hvor det er partnervold, og hvor det ikke er så åbenlyst som i de eksempler, der har været fremme tidligere i dag, og som alle sammen formentlig burde eller skulle være dømt som voldtægt.
Men i den her situation taler vi jo typisk om partnervold eller partnervoldtægt.
Hvis jeg efter et skænderi med min mand, som har drukket et par glas rødvin undervejs, lægger mig i sengen ved siden af ham med ryggen til og måske lidt tæt på ham, har jeg så samtykket?
Hvis vi har sex, og jeg vågner næste morgen og tænker, at det var egentlig ikke det, jeg ville, kan jeg så anklage ham for voldtægt?
Risikerer han at fremstå som voldtægtsforbryder?
Det er jo nogle af de spørgsmål, jeg gerne vil have afklaret, for jeg vil ikke risikere en situation, hvor almindelige mænd bliver voldtægtsforbrydere.
Rosa Lund (EL), 2020-11-20:
Tak for det.
Jeg noterer det jo altid, når fru Pernille Vermund siger, at vi ikke skal gå på kompromis med retssikkerheden, for det sker nogle gange for Nye Borgerlige.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, og det kan fru Pernille Vermund måske forklare mig, hvordan frivillighed er et mere klart begreb end samtykkebegrebet, for samtykke er jo netop klart: Det er en aktiv handling; der skal være et aktivt samtykke.
Men måske kan fru Pernille Vermund forklare mig, hvad det er, der gør frihedsbegrebet så klart, for det er ikke rigtig klart for så mange andre.
Naser Khader (KF), 2020-11-20:
Jeg siger tusind tak og giver hilsnen videre.
Jeppe Bruus (S), 2020-11-20:
Tak for det.
Jeg synes faktisk, det var en rigtig flot tale af hr. Naser Khader.
Det var også en meget fin beskrivelse af den udvikling, der har været.
Så det synes jeg var rigtig godt.
Jeg var lidt inde på det i mit ordførerindlæg, men jeg vil også gerne sige det her, for jeg synes også, der er grund til at kvittere hr. Søren Pape for i sin tid at sætte gang i det arbejde, som nu kan udmøntes i en lovgivning, som vi efterhånden alle sammen kan se os selv i.
Det synes jeg også er værd at anerkende her.
Naser Khader (KF), 2020-11-20:
Tusind tak.
Det er svært at komme efter den tale, der lige er blevet holdt.
Men tillykke til alle dem, der har kæmpet for den her lovgivning, og det er der mange der har gjort.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Det Konservative Folkeparti glæder os over, at der denne gang er kommet et nuanceret forslag vedrørende spørgsmålet om en samtykkebaseret voldtægtsbestemmelse.
Vi har afvist de seneste to beslutningsforslag fra Enhedslisten, fordi vi ville sikre os, at en samtykkelov var grundigt gennemarbejdet og debatteret, og det var enormt vigtigt for os, at vi også fik fat i de udenlandske erfaringer på området, og det fik vi, især fra England og Sverige.
Jeg har personligt haft en hel del fordomme om udtrykket samtykke.
Jeg havde den forestilling, at det havde noget med kontrakter og alt muligt andet at gøre, og at når det kom fra Sverige, skulle man i hvert fald ikke gøre noget, der mindede om det.
Men jeg blev meget klogere på det, og jeg synes faktisk, at det er en fremragende bestemmelse, der her er blevet formuleret i lovgivning.
Vi ville også sikre os, at en samtykkelov dækkede det hul, der har været årsag til, at mange har opgivet at prøve deres sag for retten.
Vi ville sikre os, at en ændring af straffeloven giver retfærdighed til de personer, der har været ofre for ufrivillige seksuelle handlinger.
For i Det Konservative Folkeparti har vi længe være optaget af at styrke forståelsen af, at voldtægt er et groft overgreb på den seksuelle selvbestemmelsesret og den seksuelle integritet, og vi har været optaget af, at lovgivningen skal understøtte, at et overgreb anmeldes og retsforfølges.
Da vores formand, hr. Søren Pape Poulsen, var justitsminister, stadfæstede han det ved at forhøje straffen for voldtægt markant, og som justitsminister igangsatte han meget af det arbejde, der er gået forud for det lovforslag, som vi behandler i dag, og det er vi stolte af.
Og som han flere gange har sagt, er det vigtigt med lovgivning, det er vigtigt med høje straffe, men det er også vigtigt, at man gør noget for at ændre på kulturen, og at man også gør noget i forhold til at uddanne betjente til at afhøre kvinder, der er udsat for voldtægt, meget bedre, end man gør i dag.
Så en kulturændring er også vigtig i den sammenhæng.
Derfor er vi glade for i dag at se en samtykkebaseret voldtægtsbestemmelse, der gør det klart, at alle andre seksuelle handlinger end de, der bygger på et frivilligt samtykke, er voldtægt og straffes som voldtægt.
Derfor bakker vi i Det Konservative Folkeparti op om forslaget om en samtykkebaseret voldtægtsbestemmelse.
Rosa Lund (EL), 2020-11-20:
Ja, det vil vi gerne, og hr. Jens Rohde har jo helt ret i, at vi godt kan blive sådan lidt rørstrømske i dag, men nu skal jeg prøve at komme lidt ned, selv om det er svært.
Jeg tror ikke, at det kun er et ressourcespørgsmål.
Det er også et vidensspørgsmål, og derfor spiller politiuddannelsen en kæmpestor rolle i det her.
Desværre er politiuddannelsen jo blevet en meget, meget kort uddannelse, og det er ikke længere en professionsbacheloruddannelse.
Det er vi meget kede af i Enhedslisten, og vi tror faktisk, at noget af det, der virkelig ville kunne løfte det her, var, at vi gav vores kære politibetjente lidt mere undervisning i, hvordan man håndterer voldtægtsofre.
Det er sådan, at man i de gode gamle dage havde et helt semester, hvor man blev undervist i det her, og nu underviser Center for Voldtægtsofre i det på to lektioner i en hel politiuddannelse.
Det er simpelt hen ikke nok.
Jens Rohde (RV), 2020-11-20:
Jeg synes også, det er rigtig fint.
Man har også lov til at være lidt rørstrømsk på sådan en dag, for det er faktisk vigtigt.
Men når det kommer til f.eks. at sikre de ressourcer, hvilket jeg også spurgte hr. Jeppe Bruus om, vil jeg gerne spørge om noget.
Det er jo ikke bare at vedtage en lov.
Altså, politiet skal have de rette ressourcer.
Det er også vigtigt, at de har den rette uddannelse til at håndtere de her sager.
Det var det, jeg nævnte før jeg selv har oplevet med et familiemedlem, hvor det ikke er min oplevelse, at man har de rette kompetencer alle steder til at håndtere det.
Der er en anklagemyndighed, der skal have tilført midler, og der er domstole, der skal have tilført midler.
Vi ser jo i dag, og jeg tror simpelt hen, at det er et ressourcespørgsmål, at man oplever, at 400 ud af 500 sager aldrig når til retten.
Vil Enhedslisten være med til at sikre, at de ressourcer også bliver tilført, så det her lovforslag får sin bedste virkning ude i den virkelige verden?
Rosa Lund (EL), 2020-11-20:
Jeg lyst til at sige, at det var så lidt.
Men det har faktisk været meget op ad bakke – så måske selv tak.
Jeg er rigtig glad for, at der blev lyttet i Socialdemokratiet, og at I i Socialdemokratiet bakkede op om de beslutningsforslag, som vi i Enhedslisten fremsatte.
Det gjorde I lige inden valget.
Det var vi meget, meget glade for.
Så det synes jeg bare er et eksempel på et rigtig godt samarbejde, som jeg håber fortsætter langt ind i politiforhandlingerne.
Jeppe Bruus (S), 2020-11-20:
Nu har jeg stået og kvitteret for de borgerlige partiers tilslutning, og så virker det helt underligt ikke også at benytte den her anledning til at sige tak til Enhedslisten, tak til SF, tak til De Radikale.
Så tak til Enhedslisten for at have førr det her frem i lang, lang tid.
Tak til alle de kvinder, der har stillet sig op.
Tak til fru Pernille Skipper for at brænde for den her sag.
Og så kommer det her til at virke sådan meget socialdemokratisk, men nu siger jeg det bare alligevel: Tak til vores statsminister, Mette Frederiksen, for også før det her valg at gøre det til et centralt omdrejningspunkt for, hvad en ny regering skulle kunne levere på.
For det betyder noget.
Tak til vores justitsminister, Nick Hækkerup, for at være med til at lave den her lovgivning.
For det betyder noget.
Det flytter noget.
Det er vigtigt.
Tusind tak.
Samira Nawa (RV), 2020-11-20:
Jeg vil starte med at hilse fra hr. Kristian Hegaard.
Han har være forhandler for Radikale Venstre i det her spørgsmål og ville enormt gerne have været her lige netop i dag, men kunne desværre ikke.
Det betyder så, at jeg som ligestillingsordfører har er så heldig at være her i dag.
Den 1. september 2020 var en historisk dag, for det var den dag, aftalen om en samtykkebaseret voldtægtsbestemmelse i straffeloven landede.
L 85 er et historisk lovforslag.
I dag er en historisk dag.
Det kan jo lyde logisk.
Man skulle tro, at det allerede var tilfældet i dag, men det er det ikke med den lov, vi har.
I dag straffes man for voldtægt, hvis man har tiltvunget sig samleje med vold eller trusler om vold, men det ændrer vi nu.
Vi retter op på voldtægtsofrenes retssikkerhed, og det er på tide.
Men vi kunne ikke have gjort det her uden hjælp.
Jeg vil godt i dag benytte lejligheden til at takke de mange ofre, der igennem de seneste år har stillet sig frem og fortalt deres historier.
I har allerede været udsat for voldsomme og traumatiserende overgreb, og alligevel har I fundet modet og styrken til at stille jer frem offentligt og fortælle jeres historier.
Jeg har afgrundsdyb respekt og er fuld af beundring for jeres mod.
Jeres beretninger har været uundværlige for at skabe det politiske pres, der gør, at vi står her i dag.
Jeres historier har ikke været forgæves.
Under hver fjerde voldtægt bliver anmeldt.
Under hver femte anmeldelse fører til en fældende dom.
Og det vidner jo helt åbenlyst om en katastrofal retssikkerhed for en gruppe af mennesker, der allerede har gennemgået et af de mest traumatiserende overgreb, man kan forestille sig.
I Radikale Venstre ser vi med stolthed og glæde frem til at kunne stemme for det her lovforslag.
Jeppe Bruus (S), 2020-11-20:
Jamen jeg kan da mærke, at jeg også bliver helt forarget og sur over sådan en sag.
Jeg har da også mødt kvinder, som ikke bliver taget alvorligt, når de anmelder deres sag, eller som oplever, at der bliver sagt: Skal vi ikke lige snakke lidt om det, inden du begynder at anmelde det?
Og der er kvinder, som måske også nogle gange bliver talt fra at anmelde det.
Jeg vil sige, at når man taler med politiet fra centralt hold, siger de faktisk mange af de ting, vi gerne vil have.
Derfor er det afgørende, at den her lovgivning kommer til at skabe en forandring.
Det er i kulturen blandt unge, så de ved, hvilke rettigheder man har, men selvfølgelig også en forandring i politiet, hos anklagemyndigheden og i den måde, som domstolene agerer på.
Det løser vi heller ikke uden ressourcer.
Derfor er jeg meget glad for, at når vi sidder og forhandler om politiforliget, er det noget af det, der er på tapetet.
Der har også været nedsat en ekspertgruppe, der er kommet med en række gode anbefalinger til, hvordan vi kan skabe en bedre proces.
Det er noget af det, vi tager meget alvorligt og kigger meget alvorligt på.
Jens Rohde (RV), 2020-11-20:
Tak for det.
Jeg synes også, det er et meget vigtigt lovforslag, vi behandler her i dag, og som vi forhåbentlig meget, meget snart får vedtaget.
Det tror jeg, og jeg kan kun bygge det på en tro, har noget med ressourcer at gøre.
Jeg har selv et nært familiemedlem, der vågner op med en mand oven på sig efter en fest.
Hun har, som så mange unge mennesker har, telefonen under hovedpuden.
Hun får tændt den, og man kan høre, at hun ligger råber op om, hvad i alverden manden har gang i.
For mig at se, uden at jeg beder hr. Jeppe Bruus om at tage stilling til den sag,
er det et udtryk for, at det er ualmindelig svært at få nogen dømt, endsige få dem for retten.
Har man taget højde for i forhandlingerne her, at der måske skal tilføres nogle ressourcer, for at vi kan sikre os, at sagerne rent faktisk også kommer for retten?
Jeppe Bruus (S), 2020-11-20:
Nej, det var ikke sådan, det var.
Vi kan godt have sådan en procesdiskussion, det vil jeg også gerne deltage i, men jeg synes faktisk ikke, at det skal overskygge det historiske øjeblik, vi står i.
Men det er ikke sådan, at der har været brede forhandlinger, og lige pludselig træder vi ud af det forhandlingsrum og sætter os sammen med partierne bag forståelsespapirerne og laver en aftale uden om den store og brede forhandling.
Nej, det er ikke sådan, processen har været.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-20:
Altså, jeg er ikke retsordfører og har ikke deltaget i forhandlingerne, men sådan som jeg forstod det, startede man der, at man indbød til brede forhandlinger, og at der var brede forhandlinger, og så på et tidspunkt under disse brede forhandlinger beslutter man bare, at man kun vil lave aftalen med de røde partier, selv om man formentlig godt kunne have lavet aftalen bredt.
Var det ikke sådan, det var?
Hvorfor gjorde regeringen det?
Jeppe Bruus (S), 2020-11-20:
Jeg er da rigtig glad for den positive opbakning, det må jeg sige, og jeg håber da, at vi kan have et lovforslag her, som alle Folketingets partier kan stemme for.
Det synes jeg faktisk ville være et rigtig stærkt signal, også om, at det ikke bare er lovgivning, men at det også skal skabe en kulturforandring og flytte forståelsen af, hvad det er, der er acceptabelt, og sørge for, at de voldtægtsofre, der kommer, også får en ordentlig behandling, altså at man, når man anmelder en sag, bliver taget alvorligt.
Det er rigtigt nok, at vi i det forståelsespapir, vi har lavet for at danne den her regering, har være meget tydelige, med hensyn til at det her var et af de kardinalpunkter, der lå på bordet.
Derfor er det måske heller ikke så underligt, at vi startede der, altså med partierne bag forståelsespapirerne, som har bragt os ind i regeringskontorerne, i forhold til at lave en fælles forståelse.
Vi deltager meget gerne i en drøftelse her i salen og i lovgivningsarbejdet, så vi forhåbentlig i fællesskab kan vedtage den her lovgivning.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-20:
Vi synes, det er et godt lovforslag, og vi vil stemme for lovforslaget.
Derfor undrer processen om aftalen om lovforslaget mig også rigtig meget.
Jeg forstår det sådan, at der var brede forhandlinger om at lave en aftale, og så pludselig synes regeringen, at den kun skal lave aftalen med de røde partier, selv om det, man aftaler, er noget, der er bred tilslutning til.
Hvorfor insisterede regeringen på, at det skulle være en smal aftale om noget så vigtigt, når det lige så godt kunne have været en bred aftale?
Dan Jørgensen (S), 2020-11-20:
Tak for det.
Lad mig starte med at takke ordførerne for bemærkningerne.
Energinet spiller i dag en central rolle for den grønne omstilling.
Energinet er med til at sikre, at vi kan forsyne forbrugerne med rekordstore mængder grøn energi, vind- og solenergi såvel som biogas.
Energinets opgaver har udviklet sig væsentligt siden vedtagelsen af lov om Energinet i 2004.
Dengang var hovedfokus på at gennemføre en ejermæssig adskillelse af systemansvar og transmission fra produktion og handel.
Vi arbejder nu mod et klimaneutralt energisystem baseret på 100 pct. vedvarende energi.
Vilkårene for Energinets opgaveløsning er derfor nu også i forandring.
Energinets kerneopgave er fortsat at sikre forsyningssikkerheden, en effektiv drift og udbygning af den overordnede infrastruktur og at sikre en åben og lige adgang for alle brugere af nettet.
Med lovforslaget her lægger vi rammerne for, at Energinet fremadrettet også skal understøtte udviklingen af en klimaneutral forsyning.
Det skal ske med størst mulig transparens og forbrugerbeskyttelse.
Her var vi enige om, at regeringen skulle fremlægge tiltag, der skal sikre et fremtidssikret elnet.
Lovforslaget følger desuden op på en bred politisk aftale om fremtidssikret økonomisk regulering af Energinet fra maj 2018.
Lovforslaget indeholder tre hovedelementer.
For det første indeholder lovforslaget en ændring af Energinets formålsbestemmelse, der sætter en tydelig grøn retning for Energinet.
Ændringen vil betyde, at Energinet i højere grad skal bidrage til udviklingen af en klimaneutral energiforsyning.
Samtidig skal Energinet inddrage klima og miljø som hensyn i selskabets opgavevaretagelse.
For det andet foreslås der med lovforslaget en ny og mere transparent proces for Energinets investeringer.
Samtidig lægges der op til en øget politisk inddragelse i Energinets infrastrukturprojekter.
Større projekter skal således fremover forelægges Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget forud for en endelig godkendelse.
For det tredje foreslås det, at der indføres en fremsynet økonomisk regulering af Energinet.
Her lægges der en ramme for Energinets faktiske og forventede omkostninger.
Den økonomiske regulering skal balancere økonomisk effektivitet og muligheden for samfundsøkonomiske investeringer i den grønne omstilling.
Den foreslåede regulering indeholder dermed også et fremadskuende element, der tager højde for de fremtidige investeringer og meromkostninger, der skal støtte den grønne omstilling.
Samlet set sætter lovforslaget rammerne for et Energinet, der er klar til at understøtte udviklingen mod et klimaneutralt samfund.
Formålsbestemmelsen sætter en klar grøn retning for Energinet, og der sikres transparens om Energinets økonomi og investeringsplaner, så udviklingen og udbygningen af el- og gasnettene sker effektivt og til gavn for forbrugerne.
Jeg takker for interessen for lovforslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-20:
Tak for det.
Offentlige monopoler, som får deres penge, uanset om de leverer et godt produkt eller et dårligt produkt, skal håndteres af de politikere, som har ansvaret for dem, med krav om, at de leverer bedst muligt og billigst muligt.
Det gælder, uanset om det er en vuggestue, en skole, et sygehus eller Energinet.