runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-09-08:
Først og fremmest er der mange aspekter, vi bliver nødt til at kigge på.
Nu nævnte du også selv politiet, men anstaltsbetjentene skal vi også kigge på – altså, der er jo flere aspekter.
Der er mange anstalter rundtomkring på kysten – hvis man ikke nævner den nye anstalt i Nuuk – som er i forfald; det er et kæmpeproblem.
Vi har også dårlige lønvilkår, dårlige arbejdsvilkår, som vi bliver nødt til at få forbedret, hvis vi gerne vil have bedre foranstaltninger.
Vi bliver nødt til at kigge på, om det, vi giver til økonomien, til retsområdet i Grønland, egentlig er nok i forhold til de geografiske, demografiske og kulturelle forskelle, der er.
Kasper Roug (S), 2020-09-08:
Jamen mange tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Det var jo en tale, der vidner om, at ordføreren selvfølgelig brænder for Grønland og for at gøre det bedste for den store, store ø.
Men jeg hører også, at der er utrolig mange ønsker, og det er jo selvfølgelig rigtig, rigtig godt, når man skal starte nogle forhandlinger op til en finanslovsaftale, at man også har nogle ønsker og nogle klare mål for dem.
Jeg hører også, at ordføreren gerne vil formane, at man skal forhandle med fornuften i behold.
Og hvis jeg kender finansministeren ret, vil du i hvert fald nok få fornuft i overmål i jeres forhandlinger.
Noget af det, jeg til gengæld bider lidt mærke i, er, at ordføreren også taler om, at man i højere grad fra den danske stats side skal kunne arbejde lidt mere for et lige Grønland, altså et lige Grønland i forhold til områderne uden for de større byer, kan jeg forstå.
Kan ordføreren uddybe nærmere, hvordan ordføreren ser, at den danske stat skal kunne arbejde for det?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2020-09-08:
Ja, det gør jeg meget gerne.
Jeg vil gerne komme ind på, at selv om det er et grønlandsk ansvarsområde – og det er vigtigt at pointere – har man stadig kæmpet for det, også fra den tidligere regerings side i forhold til Vækstfonden, hvor man har givet nogle midler.
Og selv om det er godt, havde jeg også lidt problemer med det, da jeg så det, fordi det lod til, at man bare sagde: Her er en masse penge, tag for jer!
Sjúrður Skaale (JF), 2020-09-08:
Det dokument, som vi behandler i dag, er på omkring 500 siders finanslov og 2.500 siders bilag eller kommentarer til finansloven.
Færøerne nævnes 194 gange på de 3.000 sider.
Hvis vi lægger alt sammen, fylder det ganske få sider, og tallene er små.
Hvis vi tager debatten, vi har haft i dag, så fylder de små beløb, der sendes til Færøerne, ingenting.
Ingen har forholdt sig til dem.
Det er slet ikke nævnt.
Mit pensum er således ikke så stort som de andres, og det er præcis sådan, det skal være.
Økonomisk afhængighed af Danmark er noget, man på Færøerne i mange år har stilet mod at komme ud af.
Bloktilskuddet blev reduceret med en tredjedel i 2002 og har næsten hele tiden siden været fastfrosset nominelt, så det reelt bliver mindre år for år.
I dag er det på 641,8 mio. kr. svarende til knap 4 pct. af Færøernes bnp og ca. 13-14 pct. af landskassens samlede udgifter.
Jeg er lidt stolt af at kunne sige, at alle partier har været med til den her nominelle fastfrysning af tilskuddet.
Hvis man på Færøerne ikke havde fulgt den kurs, man har gjort siden 2002, så ville beløbet i dag være på – det er lidt svært at regne ud – men i hvert fald på mere end 1,4 mia. kr., altså mere end det dobbelte af, hvad det er.
Det er altså godt og vel 700 mio. kr. årligt fra Færøerne til Danmark.
Velbekomme!
Brug nu pengene med omhu, som man plejer at sige.
Der er naturligvis andre, mindre poster end bloktilskuddet, der er danske ansvarsområder, men også de bliver stille og roligt overtaget et efter et.
Det er altså ikke nogen revolution, men det er en udvikling, hvor Færøerne lige så stille glider ud af den danske finanslov.
Resultatet er et mere selvstændigt færøsk samfund og et langt sundere rigsfællesskab.
Der er selvfølgelig tunge poster tilbage, som man kan se i finansloven, f.eks. politi og retsvæsen, men hvis vi ser på det store billede, tror jeg ikke, man kan sige, at den ene tjener på den anden, som vi lige står.
Færøerne har f.eks. verdens mest udprægede import-eksport-økonomi, og næsten alt går igennem Danmark.
Det er ikke nogen dårlig forretning.
Der er også fælles områder, hvor Færøerne direkte betaler til Danmark.
Jeg har f.eks. lavet en undersøgelse, der viser, at momsen af de digitale varer og tjenester, som vi bruger en stadig større del af vores indkomst på, ender i statskassen, når en færøsk bruger køber det.
Det er godt nok en fejl, som jeg håber vi kan få rettet, men det er bare et eksempel på, at den danske og den færøske økonomi er forbundne kar, og det er der overordnet ikke noget galt i.
Lige så skidt som ensidig afhængighed er, lige så godt er samarbejde.
Jeg håber, vi trods den lidt klemte coronafinanslov vil kunne fortsætte med det i år.
Jeg håber også, at regeringen vil imødekomme de ønsker, min kollega Edmund Joensen og jeg fremlagde for justitsministeren i sidste uge om de forbedringer, som det er presserende at få lavet inden for politiet på Færøerne.
Det er et dansk ansvarsområde, og der er forhold, der ikke er i orden.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Jamen jeg vil da først ærbødigt sige tusind tak for den store økonomiske støtte fra Færøerne, bliv endelig ved med det, for dem skal vi nok få brugt her i Danmark.
Det kan endda være, at vi også får fat i de sidste 600 mio. kr.
Det er jo et godt tegn, at Færøerne i de her år virkelig har en god økonomi, og det kan vist glæde enhver, uanset om man er blå eller rød eller grøn.
Det, jeg gerne vil spørge om, er om det der sidste emne, altså den militære oprustning i Arktis.
Er det færingernes opfattelse, at færingerne ønsker flere installationer og mere militær i Færøerne, eller skal vi satse på at holde fast i Ilulissaterklæringens lavspændingsprincip og dermed sige, at det ikke går, og at vi er nødt til at sige til de store magter: Lad være med det?
Sjúrður Skaale (JF), 2020-09-08:
Det er alles ønske, at der ikke opstilles militære installationer overhovedet.
Det er alles ønske.
Men som spørgeren ved, sendte man f.eks. fra Sveriges side for 2 år siden en masse soldater og kampvogne til Gotland, fordi de russiske styrker var kommet rigtig tæt på Gotland, og man var bange for, hvad der skete der.
Når det kan ske i Krim, kan det så ikke også ske på Gotland?
Det er jo den realitet, som vi desværre lever med, og jeg tror, at der ville være forståelse for – hvis man indgår i en dialog – at der f.eks. bliver sat en radar op på Færøerne, hvis det er nødvendigt for at have et bedre overblik over og en indsigt i, hvad der sker omkring Færøerne.
Det tror jeg bliver nødvendigt, desværre.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Men alle ved jo, at en spiral vokser opad, hvis begge parter eller alle tre parter lægger til hele tiden.
Så kan man altid sige, at jamen det var dig, der sidst lagde noget til og oprustede, men nej, det var dig, for vi går lige lidt længere ned, men nej, det var dig.
Og så kan man blive ved med at få en spiral, der går helt op ligesom under den kolde krig.
Så begynder det jo at blive dyrt, for så skal vi alle sammen betale for det, og det er ikke sikkert, at der så er så meget overskud i Færøerne, og det er heller ikke sikkert, at mere militær giver øget sikkerhed, tværtimod.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Jeg kan ikke fortænke folk i, at de søger et andet sted hen, men jeg kan bebrejde de politikere, som tillader, at de kan komme hertil.
Jeg vil gerne hjælpe, men vi skal hjælpe der, hvor det er nødvendigt, og der, hvor man kan gøre det.
Et af de tiltag, man kunne gøre, var jo f.eks., at man kunne fjerne de toldmure, der er, så man rent faktisk kunne handle med de her lande, så de ikke bliver pålagt en told, når de gerne vil handle med EU.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Ja, jeg beklager – det er en meget besværlig situation!
Tak for det svar.
Det er jo en grundlæggende uenighed, vi har, om vi skal bruge råderummet til velfærd eller den grønne omstilling.
Noget, jeg dog har bidt mærke i, er, at Venstre nu også går med på den nye normal, nemlig at man dækker det demografiske underskud.
Og det har jeg også hørt Venstres finansordfører gøre.
Det er jo interessant, for det betyder, at den nye normal i dansk politik er, at man helt automatisk selvfølgelig dækker det demografiske underskud.
Og hvis man gør det, kan man jo ikke samtidig bruge pengene til den grønne omstilling.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Altså, for mig er det jo ikke et enten-eller, det er et både-og, når man skal lave en grøn omstilling.
Og jeg forstår ikke, at man fra SF's side ikke vil prioritere råderum til den grønne omstilling, altså at det kun skal gå gennem skatter og afgifter.
Det er jo en grundlæggende uenighed, vi har med hinanden.
Hvordan vi i Venstre så kommer til at fremlægge vores finanslovsprioriteter, tror jeg giver bedre mening at vi diskuterer, når det er sket.
Vi står fuldt på mål for, at vi både skal have et stærkt velfærdssamfund, men at vi derudover også skal gøre noget mere i forhold til nogle af de prioriteter, som jeg har talt om i dag – at vi gerne vil skabe nogle bedre forudsætninger for at gøre os rigere.
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Det er jo rigtigt, at vi mangler penge til den grønne omstilling, og at vi mangler penge til genopretningen af velfærden.
Er det ikke lige præcis det, Venstre har gjort?
Man har tømt kassen og givet skatte- og afgiftslettelser, og nu står vi i en situation, hvor der ikke er de nødvendige midler til at genoprette velfærden og sikre den grønne omstilling.
Kan ordføreren ikke bare helt simpelt bekræfte, at hvis de skatte- og afgiftslettelser, som blev aftalt fra 2015 til 2019, ikke var blevet gennemført, havde vi haft 21,7 mia. kr. mere i råderummet, som kunne have været brugt på at genoprette velfærden og investere i den grønne omstilling?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Sådan kan man i hvert fald ikke gøre det op, hr. Rune Lund.
Vi kunne konstatere her for kort tid siden, da regeringen fremlagde deres finanslovsforslag, at finansministeren næsten ordret, tror jeg, sagde, at vi havde en meget solid økonomi, da man gik ind i coronakrisen.
Det tror jeg så ikke finansministeren sagde var hans fortjeneste alene.
Jeg tror ikke, at han nåede at uddybe, at der faktisk havde været nogle før ham, men det har der jo været.
Der har været skiftende regeringer, også Helle Thorning-Schmidt og Bjarne Corydon, der jo tog initiativer – ikke alle sammen nogle initiativer, der var støttet af Enhedslisten.
Så det, at vi i vores regeringsperiode fra 2015 til 2019 lavede intelligente skatte- og afgiftslettelser, har jo været med til at gøre det her samfund bl.a. mere konkurrencedygtigt.
Der er sådan set også brede flertal, der har støttet det, men lad det nu være.
Vi efterlod en historisk lav ledighed, da vi forlod regeringskontorerne.
Og det har været med til at sikre en supersund økonomi, så det er jo sådan set det, der i bund og grund står tilbage, nemlig at vi havde et fantastisk solidt økonomisk fundament, som vi gav videre til den nuværende regering, og som så desværre ser ud til at begynde at smuldre.
Og det er jo sådan set derfor, vi er så bekymrede for fremtiden.
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Men det, jeg påpeger, er jo, at den varige virkning af de skatte- og afgiftslettelser, som blev aftalt i 2015-2019 under den blå regering, er 21,7 mia. kr. årligt.
Nu står Venstre her i dag og siger, at der ikke er penge nok og der skal flere penge til alt muligt.
Jamen I har jo selv tømt kassen!
Det, som er Socialdemokratiets problem, er, at de ikke vil lave et opgør med den økonomiske politik, som den tidligere regering førte, hvor man helt konsekvent tømte kassen med skatte- og afgiftslettelser og lavede en boligskatteaftale, som ville koste milliarder af kroner, lavede skatte- og afgiftslettelser for milliarder af kroner – og prøvede at foregive, at der var penge nok til velfærd.
Men ordføreren må da indrømme, at der mangler 21,7 mia. kr. i kassen, som ville have været der, hvis ikke de blå regeringer, der var i 2015-2019, havde ført den politik, der blev ført.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Tak for det.
Altså, jeg tror først og fremmest, at man kan konstatere lidt uenighed om, hvis penge det er – det er trods alt borgernes penge, vi administrerer.
Det er jo ikke sådan, at borgerne, om man så må sige, ikke har krav på deres penge.
Vi synes jo, det er en god idé, at borgere og virksomheder har flest mulige ressourcer til rådighed; det er jo det, der ideologisk set er forskellen mellem Venstre og Enhedslisten.
Jeg glæder mig sådan set over, at da vi forlod regeringskontorerne for et års tid siden, havde vi en super sund økonomi med en meget, meget lav arbejdsløshed og en meget, meget stærk konkurrencedygtighed i forhold til udlandet, som gjorde, at vi så antallet af private arbejdspladser vokse igennem den tid, vi havde regeringsmagten.
Det er jo lige præcis det, der gør, at vi er i stand til at gå ud at låne de massive mængder af penge, der skal til på nuværende tidspunkt.
Jeg tror, at man må give Enhedslisten den ros, at Enhedslisten jo slet ikke har været med til nogen af de reformer, der for alvor har gjort, at Danmark er kommet så godt igennem det at optage lån, fordi vi har kunnet gøre det på et meget fordelagtigt niveau, fordi vores økonomi har været så solid.
Alle de her reformer – dagpengereformen, efterlønsreformen og nogle af de andre reformer – har jo været kendetegnet ved, at Enhedslisten har stået udenfor; men Enhedslisten har selvfølgelig været med til at udmønte en del af pengene her i foråret uden så at kvittere for den indsats, som nogle af os partier har gjort for at skaffe det nødvendige råderum.
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Nu er jeg jo ny som finansordfører her, så det kan være, at jeg har overset et eller andet i finanslovsforslaget her – det er trods alt adskillige telefonbøger tyk.
Men når jeg læser det igennem, er jeg ikke rigtig faldet over noget, der sådan af substans bidrager til erhvervslivet ud over lidt lettelser af afgifterne på kaffe og det område.
Men hvis vi så dykker ned i krigskassen – og det er jo i virkeligheden egentlig bare en kassekredit, for det er lånte penge – har jeg endnu sværere ved at finde noget, der rent faktisk giver en håndsrækning til erhvervslivet; det er mere sådan en Mary Poppins-taske, som regeringen kan hive alverdens ting og sager op af.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Nej, der må jeg nok blive den konservative ordfører svar skyldig og sige, at det heller ikke er lykkedes for mig.
Heller ikke i de debatter, som jeg har haft med socialdemokratiske folketingsmedlemmer, er det lykkedes for mig at finde ud af, hvad der så helt præcis er af effekt i forhold til de her penge, der er sat af.
Det er jo helt rigtigt, at det er lånte penge – det er lige præcis det, som man også bliver nødt til at forholde sig til.
Og det har jo ikke nogen varig effekt, for det er noget, der kun skal gælde i 2021.
Så jeg er meget enig med den konservative finansordfører – den socialdemokratiske finansordfører er jeg ikke særlig enig med – men det er jeg med den konservative finansordfører, i forhold til hvad der egentlig talt er af effekt?
Ingen ved det.
Og det er noget, der ikke kommer til at have en varig effekt; det er jo lige præcis det, der også ligger i spørgsmålet.
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Og det er jo det, der er det bekymrende, for man hører en regering, der igen og igen i hvert fald siger , at krigskassen og finanslovsforslaget skal hjælpe erhvervslivet, men der er bare ikke nogen konkrete tiltag.
Og det ligger jo lidt i forlængelse af det spørgsmål, som fru Sophie Løhde stillede tidligere, nemlig i forhold til iværksættere; regeringen vil en masse, men gør det modsatte.
Så jeg håber, at ordføreren sammen med os i Konservative og forhåbentlig også med andre af de blå partier vil gøre alt, hvad man kan, for i hvert fald at få regeringen til at sætte nogle rammer, f.eks. noget så simpelt som at tiltagene skal være noget, der skaber jobs, og noget, der ikke gør en offentlig sektor, der allerede er stor og tung, endnu større og tungere, således at vi i hvert fald kan presse regeringen bare nogenlunde i den rigtige retning.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Jamen altså, jeg vil gerne give det tilsagn, at det, der skal til, for at vi i hvert fald kan se, at vi kan lave aftaler med regeringen på det økonomiske område – og også i forhold til finansloven – jo er, at vi skal gøre Danmark rigere; vi skal gøre kagen større.
Det er jo lige præcis det, vi kan se der ikke er nogen plan for lige nu.
Det er jo også det, som meget af min tale er gået med her i dag, nemlig at vi må have en ambition om, at Danmark skal blive rigere – og hvordan kan vi gøre det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Selv om jeg synes, det er en smule uambitiøst i et land med verdens andethøjeste skattetryk, så lad det nu ligge.
Man har det slogan, og den her regering har indtil videre hævet skatten med 8,4 mia. kr., og samlet set har man nu planlagt at hæve den med 12,7 mia. kr.
Ordføreren og jeg ved udmærket godt, at når man pålægger erhvervslivet øgede udgifter og afgifter, bliver det lagt over på borgerne og forbrugerne.
Det er dem, der kommer til at betale regningen.
Så kunne Venstres ordfører ikke forklare mig, hvilke af de her skattestigninger Venstre har lagt stemmer til, og om der er nogen af de planlagte skattestigninger, som Socialdemokratiet kommer med, som Venstre har tænkt sig at lægge stemmer til?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Altså det, vi står på, er et skatte- og afgiftsstop.
Hvis der så er nogle skattehuller, som skal lukkes, har vi mulighed for det, jævnfør det skattestop, vi har, men vi har jo ikke planer om, at vi skal legitimere en socialdemokratisk politik, som går ud på at sætte skatter og afgifter op.
Det er jo helt rigtigt, at skatter og afgifter er steget betragteligt her i løbet af det første år under regeringen, og det er jo stort set også alle sammen ting, vi har været lodret imod.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-09-08:
Fakta er jo, at Venstre har stemt for en række afgiftsstigninger, både på cigaretter og til banker.
Man lavede også en kommunal udligningsreform, som gør, at der er kommuner derude, der nu hæver skatten.
Det gør mig jo nysgerrig.
Når nu vi snakker bilbeskatning, er der jo kommet en ny rapport om det.
Kan ordføreren berolige de danske bilister derude med, at Venstre ikke kommer til at lægge stemmer til, at det bliver dyrere for bilisterne, at det bliver dyrere for en dansk børnefamilie at skulle have bil i fremtiden?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Nej, Bech-Nielsen.
Nu må man ikke diskutere med formanden, men hun hedder Bech-Nielsen.
Vi fremlægger vores samlede finanslovsprioriteter her i løbet af oktober måned.
Men der vil også være en prioritering af den grønne omstilling, ligesom der var på sidste års finanslovsforslag fra vores side, hvor vi også satte et økonomisk råderum af til at prioritere den grønne omstilling.
Det kommer ikke, uden at man tør bruge penge på den grønne omstilling.
Nu har jeg ikke set, at SF har fremlagt et udspil endnu, men det får jeg jo så rig lejlighed til at diskutere med spørgeren, for vi kommer til at bruge penge fra vores fælles velfærd til den grønne omstilling.
Hvor stort beløbet er, kommer vi så til at diskutere.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Og tak for talen.
Hr. Troels Lund Poulsen henviste til en sammenligning med, hvordan man skulle styre sin egen privatøkonomi og snakke med bankrådgiveren osv., og det er jo en udbredt misforståelse blandt mange, at man kan sammenligne nationaløkonomi med privatøkonomi.
Jeg havde så ikke troet, at hr. Troels Lund Poulsen også var i den vildfarelse.
Noget andet, jeg også bed mærke i, var i diskussionen med DF's ordfører, og det var den her vildfarelse, i forhold til hvad vores egen budgetlov går ud på.
Det er jo en meget strammere fortolkning, end der er på EU-plan, og det er også en grænse, som er sat for – hvad skal man sige – normale tider.
Budskabet fra EU er jo, at hvis det er nødvendigt, specielt for lande med sunde økonomier, kunne man godt gå længere end den.
Men mit spørgsmål til Venstres ordfører går egentlig på, at man er så fuld af kritik af, at der er for mange udgiftsdrivende ting i regeringens finanslov, og så er jeg bare spændt på at høre, hvad der i Venstres finanslovsforslag kommer af grønne initiativer ud over det der med de 130 pct. osv.
Hvad er det, der for alvor vil komme til at rykke på den grønne dagsorden i Venstres finanslovsforslag?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Tak for det, og tak til hr. Troels Lund Poulsen for talen.
Jeg har behov for at få en afklaring – og det håber jeg ordføreren kan bidrage til – af Venstres økonomiske politik.
På den ene side siger ordføreren, at ordføreren er enig med undertegnede i, at vi skal bekæmpe arbejdsløshed; på den anden side siger ordføreren, at regeringen bruger for mange penge, og vi får kritik for, at vi går til grænsen af budgetloven.
Hvad er egentlig Venstres position her?
Er Venstres position stadig væk den gammelkendte fra finanskrisen, hvor man gav skattelettelser og skar ned og forringede det sociale sikkerhedsnet og dermed trak krisen i langdrag, eller mener Venstre rent faktisk, at man skal sætte fut under kedlerne for at redde mere end 40.000 arbejdspladser til næste år?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-09-08:
Jeg vil først og fremmest glæde mig over, at hr. Christian Rabjerg Madsen stadig væk er i Gurli Gris-universet, for det sætter mange ting på plads for mig i forhold til den politiske diskussion, jeg har med hr. Christian Rabjerg Madsen.
Så jeg kan mærke, at når hr. Christian Rabjerg Madsens datter eller søn bevæger sig videre, så kan vi tage diskussionen på et mere ophøjet grundlag.
Nå, sarkasme til side.
Vi mener sådan set, at de penge, man bruger, skal man bruge fornuftigt, og det er jo det, der er problemet med regeringen: Regeringen bruger ikke nødvendigvis pengene særlig fornuftigt.
Jeg har jo her nævnt nogle klare initiativer, som vi synes man skulle prioritere, og det er jo ting, regeringen ikke vælger at gøre.
Som vi har haft rig lejlighed til at diskutere tidligere, synes jeg ikke, det er klogt, at raske mennesker nu ikke længere skal være en del af arbejdsmarkedet.
Det synes jeg er en forkert vej at gå – det gør Danmark fattigere.
Og så synes jeg, at det er et trist signal til dem, som hr. Christian Rabjerg Madsen selv nævnte i sin tale – Claus og Elise – at man ikke fra regeringens side gør mere for at sikre, at arbejdsløsheden ikke kommer til at stige så meget, som vi kan se i de økonomiske prognoser.
Og det syntes jeg jo desværre viser, at det med at bekæmpe arbejdsløsheden bare er noget, regeringen siger, men ikke gør noget ved.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-09-08:
Det sidste ved jeg næsten ikke hvad jeg skal sige til, for det er jo et helt underligt angreb.
Altså, regeringen sætter jo gang i forbruget – krigskassefleksibiliteten øger det offentlige forbrug – for at skabe de arbejdspladser til næste år.
Jeg kan simpelt hen ikke få ud af ordførerens svar, hvor han mener Venstre bør ligge henne.
Hvad er det for nogle initiativer?
Venstre har tidligere foreslået en tåbelig og meget dyr halvering af momsen, som kostede i omegnen af 50 mia. kr., og som efterfølgende blev puttet i mølposen, men vi hører jo ikke om nye initiativer.