runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Der var mange ting, der ikke kunne lade sig gøre under hr. Anders Fogh Rasmussen, for dengang havde Socialdemokratiet ikke skiftet holdning i værdipolitikken endnu.
Det var jo det, der gjorde, at mange ting var meget, meget vanskelige.
Det er jo ikke afbrændinger, som er formuleringen i straffeloven, men skændinger.
Det er enhver form for skændig handling i forhold til enhver form for religiøs autoritativ bog.
Jeg håber derfor også, at hr. Jan E. Jørgensen vil blive ved med at tænke og fritænke og se, at det er et galt spor, han er ude på.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Jeg sagde udtrykkeligt, at de fleste af os nok ikke vil blive husket om 25 år, så der var jo en lille kattelem.
Og eftersom jeg om 25 år jo stadig væk er politisk ordfører for Venstre og stiller op til Europa-Parlamentet, vil jeg da håbe, at der i hvert fald er nogle, der kan huske mig; ellers bliver jeg nok ikke valgt.
Jeg har ikke fået læst Anders Fogh Rasmussens bog endnu.
Jeg har kunnet læse mig frem til i diverse artiker, at der står mange ting i den.
Noget af det, man kan undre sig over, er, hvorfor Anders Fogh Rasmussen ikke fik afskaffet blasfemiloven, dengang han var statsminister.
Det lykkedes senere, og jeg var selv en drivende kraft i at få afskafftet blasfemibestemmelsen, og nu kigger jeg ned på fru Inger Støjberg, for det var dengang, vi var i samme parti.
Og med hensyn til lige præcis de her afbrændinger, fik vi dengang at vide, at der var andre muligheder i lovgivningen for at stoppe det pjat, som jeg vil sige det er.
Det viste sig så, at de muligheder ikke var reelle, og derfor har vi været nødt til at trække det et lille bitte skridt tilbage.
Morten Messerschmidt (DF), 2025-05-21:
Jeg synes, hr. Jan E. Jørgensen sætter sit lys helt unødigt under en skæppe, når han ikke tror, at han vil blive husket i 2049.
Jeg tror jeg da stadig væk, at bl.a. hans litterære bidrag »En ægte liberal« vil stå på Cepos' bogreol – så fat mod!
Jeg er sikker på, at hr. Jan E. Jørgensens fodspor nærmest vil være uudslettelige i hvert fald i nogle henseender, og sådan er det jo med flere af Venstres store koryfæer.
Man kunne også tænke på hr. Anders Fogh Rasmussen, som jo om koranloven faktisk har sagt, og jeg citerer, at den er et pinligt knæfald for autokraterne og en glidebane mod en indskrænkning af ytringsfriheden.
Det er jo interessant, for her har vi så to liberale koryfæer – nemlig hr. Jan E. Jørgensen, der har skrevet sin bog, og hr. Anders Fogh Rasmussen, der også har bidraget aktivt til den liberale debat – og hvordan kan det være, at de her to koryfæer befinder sig så langt fra hinanden, når det kommer til det her spørgsmål om ytringsfrihed og koranloven osv.?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Det kommer jo an på, hvad man mener med nærområdet.
Jeg undrer mig da over, at et land som f.eks. Saudi-Arabien tager imod så få flygtninge, som Saudi-Arabien gør.
Saudi-Arabien er da nærområde.
Der er jo masser af lande forholdsvis tæt på Gazastriben, som har kapacitet.
Med hensyn til palæstinenserne er det jo en særlig problemstilling, også fordi de jo er statsløse.
Så det er en diskussion.
Det betyder ikke, at vi ikke vil hjælpe de børn, men vi vil ikke hjælpe de børn og deres familier til Danmark.
Martin Lidegaard (RV), 2025-05-21:
Tak for en god tale, og især tak for at have fokus på den næste generation.
Som partiet for den næste generation er det jo skønt at høre, at regeringen også taler ind i fremtiden, og det forpligter.
Jeg vil jo mene, at det vigtigste, altså den største forudsætning for, at Mathilde har et godt liv om 5-10 år, er hendes uddannelse.
Det er, at hun har haft en god skolegang, at hun har gået på en god ungdomsuddannelse og helst også en videregående uddannelse.
Det bidrager også til vores åndelige oprustning og det indre forsvar, som er en lige så vigtig del for at kunne gå igennem den uro, vi ser i øjeblikket.
Klima er også en forudsætning, og der har Venstre og Radikale Venstre været uenige om ambitionsniveauet, men på uddannelsespolitikken har vi jo egentlig en lang historie tilfælles, når det handler om åndelig oprustning og styrke.
Derfor undrer det mig virkelig, at Venstre står fadder til, synes vi, en ungdomsuddannelsespolitik, der jo sætter nye adgangskrav, fjerner 10. klasse og hf, hvilket er til skade for især drengene.
Hver fjerde dreng ryger ud af det almene gymnasium.
Er det klogt?
Peder Hvelplund (EL), 2025-05-21:
Men hospitalerne i nærområdet er overfyldte.
WHO anmoder om, at vi tager imod patienter, fordi der ikke er mulighed for behandling hverken i nærområdet eller i Gaza.
Den eneste mulighed for det er, at vi evakuerer.
Rumænien tager imod patienter.
Danmark gør ikke.
Hvorfor lever vi ikke op til vores ansvar og siger, at vi selvfølgelig tager vores del og dermed også sender et klart signal om, at den her situation er uholdbar?
Det kan vi da ikke bare lukke øjnene for.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Nej, det anerkender ordføreren ikke.
Det gør jeg ikke.
Der er tale om forholdsvis få gasfyr.
Der vil komme en omstilling.
Den vil så gå en lillebitte smule langsommere, men der er tale om grøn gas.
Der er tale om dansk gas, og derfor mener vi ikke, at det giver mening at skulle forcere udskiftningen af de gasfyr.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Ordføreren brugte jo humor i sin ordførertale.
Det får mig til at tænke på, at vi jo lige har haft en sag, hvor der var en ung gut oppe i, jeg mener, det var Viborg, som blev dømt for at skrive vittigheder og lave en hjemmeside med vittigheder.
Hvad synes Venstre egentlig om det?
Vi har PET med masseovervågning uden mistanke, vi har en koranlov, og nu har vi også en lov, hvor man via § 266 b faktisk vælger at sige, at noget, der åbenlyst er vittigheder – eller åbenlyst burde være det for alle, som har et frit sind – ikke er vittigheder.
Om man kan lide vittighederne eller ej, eller om man synes, de er grove, er sådan set ligegyldigt.
Men enhver med lidt sund fornuft og rationalitet kunne jo se, at det var vittigheder.
Hvad synes Venstre egentlig om det?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-21:
Ordføreren sagde, at politikken bliver husket, og i lighed med andre spørgere er vi i SF også optaget af netop den politik, der bliver ført af den nuværende regering, og at store bededag blev tyvstjålet, at koranloven blev gennemført, at der bliver givet skattelettelser til milliardærarvinger og kapitalfonde osv.
Derfor er vi også interesseret i, hvilken regeringskonstellation der er.
Ordførerens formand sagde for et halvt år siden, at Venstre gik til valg på en blå regering.
Nu kan vi så i dag i Berlingske læse ministre fra tre regeringspartier anført af erhvervsministeren, der siger, at man vil fortsætte SVM-regeringen.
Kan ordføreren gøre mig klogere på, hvad Venstre mener?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Jeg er ikke tidligere advokat; jeg er advokat.
Jeg har deponeret min bestalling, men det er ikke sådan, at man så pludselig ikke længere er advokat.
Der er mange ting, der giver anledning til drøftelser osv.
Det er der da bestemt.
Men grundlæggende må man jo også sige, at et hemmeligt politi, der ikke kan have nogen hemmeligheder, altså har lidt svært ved at udføre sin rolle.
Steffen Larsen (LA), 2025-05-21:
Så lad os prøve noget konkret.
Nu ved jeg jo, at hr. Jan E. Jørgensen er tidligere fungerende advokat.
Så kunne det være rart, måske, at vi får kigget på nogle af de ting, som faktisk vil ske med den her lov.
F.eks. vil samarbejdet mellem PET og FE nu ikke længere være underlagt retsplejeloven, men en ny bestemmelse under PET-loven.
Det er spændende, for det var jo trods alt retsplejelovens begreb om, at åbenhed er udgangspunktet, der gjorde, at Lars Findsen fik en dom til sin fordel i Højesteret, der netop sikrede åbenhed og også gjorde, at Claus Hjort Frederiksen heller ikke skulle for retten lige pludselig.
Er det ikke noget, der vækker tanker, at man går til lukkethed som udgangspunktet, hr. Jan E. Jørgensen?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Jeg synes, det er lidt underligt.
Der rejses en kritik af et lovforslag, hvor der er tvivl og en række usikkerheder, og nogle mener, noget er uklart osv., og ministeren kunne insistere på at køre lovforslaget igennem og sige: Jeg er fuldstændig ligeglad; jeg har mit sikre og stabile flertal, hvis vi trækker alt det med, som vi kan få nede i salen.
Det har vi ikke valgt at gøre.
I stedet har regeringen valgt at sige: Vi lytter til de bekymringer, der er; vi udsætter lovbehandlingen; vi giver god tid til, at vi kan få tekniske gennemgange, drøftelser i Justitsministeriet osv., og også se, om der eventuelt er noget, der ville skulle ændres; det kan man da ikke afvise på forhånd.
Det synes jeg da man burde rose.
Det burde man da være glad for.
Altså, op med humøret; solen skinner.
Det burde man da være glad for fra Liberal Alliances side i stedet for det der sure brokkeri.
Steffen Larsen (LA), 2025-05-21:
Jeg tillader mig da at følge lidt op her med PET-loven.
For det problem, som jeg kan høre at både fru Inger Støjberg og også Betina Kastbjerg har, er ikke, at man udskyder lovforslaget, som hr. Jan E. Jørgensen fik affejet bl.a. Inger Støjbergs kritik med.
Det, vi har et problem med, er, at det her lovforslag bliver fremstillet i så invasiv en form, som det gør.
Det må Venstres ministre i Koordinationsudvalget eller regeringen have sagt god for, for det er jo ikke bare Socialdemokratiet eller justitsministeren selv, der fremsætter sådan et forslag her.
Det er jo regeringen, der fremsætter det her forslag.
Har Jan E. Jørgensen ikke en kommentar til det?
Altså, er det sådan, at Venstre er fuldstændig magtesløse i regeringen, når Socialdemokratiet vil fremføre noget?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Den personlige frihed er det allerallervigtigste for et liberalt menneske, ingen tvivl om det, og beskyttelse mod overgreb fra statsmagten, ingen tvivl om det.
Statsmagten har jo så også til opgave at beskytte os mod indre og ydre fjender, og dertil har vi PET, og vi har FE, og de skal have de redskaber, der er nødvendige.
Men det skal jo ske i en balance med vores ret til frihed.
Der er jo masser af ting, som teknologien giver mulighed for, som vi ikke ønsker.
Med den tvivl og den bekymring, der har været rejst om rækkevidden af PET-loven, synes jeg, man burde være glad for, at vi nu får tid til at få den tvivl afklaret.
Christine Dal Thrane har fået en god opdragelse under min myndige ledelse i Frederiksberg kommunalbestyrelse, så jeg tager det altid alvorligt, når Christine Dal Thrane ytrer sig.
Det er jo bl.a. derfor, vi har udsat behandlingen af PET-loven, så vi kan få afklaret, hvad der egentlig er op og ned.
Betyder det her, at der nu vil sidde nogle mennesker ude hos PET og læse en masse lægejournaler igennem, hvilke ville kunne afholde folk fra at betro sig til deres læge eller psykiater?
Det gør det ikke.
Men det er da det, vi skal få afklaret og få forklaret, sådan at vi kan få de værste myter ryddet af vejen, og sådan at vi kan få noget af den utryghed, der er, væk ved at finde ud af, hvad der egentlig er op, og hvad der er ned.
Det er jo allerede i dag sådan, at PET faktisk kan gå ind og kigge i lægejournaler, hvis de mener, de har behov for det for at beskytte os alle sammen.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-21:
Tak for det, og tak for en underholdende tale.
Jeg hører ordføreren sige, at Venstre vil blive husket for politikken.
Det håber jeg da bestemt at danskerne husker, når de skal ned at stemme næste gang, altså at de husker, at Venstre var med til at tage store bededag, altså en fridag, fra danskerne, og at de gav efter for mørkemænd i Mellemøsten og indførte koranloven.
Det håber jeg bestemt at de vil huske på.
Men mit spørgsmål går lidt på PET-loven.
Indtil videre er det kun justitsministeren, der har været ude at udtale sig og villet stå på mål for den her lov.
Jeg kunne læse i en DR-artikel, at Jan E. Jørgensen ikke ønskede at udtale sig, men det gjorde Jan E. Jørgensens kollega fra regionsrådet, Christine Dal Thrane.
Hun frygter jo, at det her vil afholde sårbare patienter fra at tage kontakt til sundhedsvæsenet.
Jeg vil bare høre, om hr. Jan E. Jørgensen har den samme bekymring.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Som sagt er det et dilemma, og det er en balance.
Vi ønsker at bekæmpe antisemitisme.
Antisemitismen er vokset eksplosivt, især efter den 7. oktober 2023, og hvis man så pakker sin antisemitisme ind i humor, hvor sætter vi så grænsen?
Men jeg synes, det er en svær balance.
Man kan selvfølgelig også bare sige, at vi er ligeglade med antisemitisme.
Men det er vi ikke i Venstre.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-21:
Det er jo et grundlæggende problem, hvis staten og systemet via lovgivning vil diktere, hvad det er, der er sjovt.
Vi har heldigvis en standupkomiker, Brian Mørk, som nu udfordrer det her ved at sige nogle af de her vittigheder i sit show som standup, som tydeligvis er humor, og i den kontekst.
Betyder det, at man vil gå ind og kigge på det her, så vi ikke begynder at ulovliggøre noget, der tydeligvis er vittigheder?
Ytringsfriheden er først vigtig, når den provokeres.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Jeg har læst dommen, og som politiker skal man jo være påpasselig med at gå ind og kloge sig på domstolenes afgørelser.
Altså, retten har pr. definition altid ret.
Hvis vi så mener, at der er nogle problemer, kan vi jo gå ind efterfølgende og ændre lovgivningen.
Jeg synes, det er dilemmafyldt.
For på den ene side synes jeg selvfølgelig, at vi skal værne om ytringsfriheden og ikke mindst retten til at at være sjov.
Så kan vi diskutere, hvor sjove nogle af de vittigheder, der blev fyret af, så egentlig var.
Jeg har også tidligere stillet spørgsmål til, om folk, hvis man havde skrevet de her såkaldte vittigheder i sådan en propalæstinensisk demonstration inde i Krystalgade foran synagogen, havde syntes, det var voldsomt morsomt.
Jeg vil ikke engang citere de vittigheder, for jeg synes, nogle af dem bare var racisme og antisemitisme forklædt som humor.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-21:
Det kan de jo, hvis der er en begrundet mistanke.
Min kollega, fru Sólbjørg Jakobsen, var inde på, at hvis nu Venstre ikke var i regering, kunne det være, at Venstre havde et andet synspunkt.
Nu var jeg lige inde at kigge på hr. Jan E. Jørgensens blå bog inde på Venstres hjemmeside, og der står: Min hjertesag i politik er den personlige frihed.
Så vil jeg bare gerne høre ordføreren, hvordan det harmonerer med den nye PET-lov.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Jeg troede sådan set, at når regeringen fremlagde noget, havde man det overblik i forvejen, så det er da lidt underligt bare at udskyde det, fordi man pludselig skal have et overblik.
Jeg må sige, at jeg synes, det er underligt, at hr. Jan E. Jørgensen ikke anerkender den kritik, der har været fra bl.a. Justitia og Danske Advokater, men også fra mange andre, og Det Etiske Råd har sågar sagt, at det her med, at man kan kigge i patientjournaler, ganske enkelt kan ødelægge tilliden imellem læge og patient.
Er det slet ikke noget, der bekymrer hr. Jan E. Jørgensen?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Når jeg kan få fat i Mathildes dagbog, vil jeg da også håbe, at PET kan, og det vil PET jo i øvrigt også allerede kunne i dag.
Altså, hvis PET mener, at der er noget, som kaster mistanke af sig, har PET jo nogle redskaber til at kunne undersøge, om der er grund til at være bekymret.
Vi lever i en utryg verden; vi lever i en verden, hvor vi er på niveau 4 ud af 5, og hvor 5 er det værste, i forhold til hvor meget vi bliver truet af ikke bare ikkestatslige aktører, men også statslige aktører.
Der er ikke nogen, der ønsker sig et masseovervågningssamfund, mindst af alle Venstre, og slet ikke mig, og derfor er jeg selvfølgelig også tilfreds med, at vi nu har fået en udsættelse af PET-loven, så vi kan få afklaret, hvad der er op og ned – hvor meget der er overreaktion, og om der skulle være noget om kritikken – så vi kan få en god og grundig og saglig debat.
Inger Støjberg (DD), 2025-05-21:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at hr. Jan E. Jørgensen har fået fat i Mathildes dagbog.
I fremtiden kan det jo være, at PET også kan læse med i Mathildes dagbog og patientjournaler.
Og det er netop det, jeg gerne vil spørge lidt ind til, for jeg er ret nysgerrig på at høre, hvordan hr. Jan E. Jørgensen egentlig er nået dertil, at han simpelt hen har, må man sige, flyttet sig meget – det tror jeg er den pæne udlægning – når det handler om synet på frihed og overvågning og sådan nogle ting.
Vi har koranloven, som hr. Jan E. Jørgensen jo har stemt for, men nu har vi så også den kommende PET-lov, og derfor er jeg bare lidt nysgerrig på at høre, hvordan hr. Jan E. Jørgensen selv har det med PET-loven.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Nej, det, jeg sagde, var, at hvis man ville stoppe pensionsalderen ved 70 år for alle, efterlader man en regning på mellem 60 og 70 mia. kr. Hvis man gerne vil det, skal man fortælle, hvor de penge kommer fra.
Hver eneste gang, jeg er i debat med SF, også i gode debatter med hr. Sigurd Agersnap, peger SF på, at de penge skal findes ved at tilbagerulle skattelettelser.
SF har ikke fremlagt en økonomisk plan, der viser, at man kan finansiere sin politik på pensionsområdet, og hvis ikke man fremlægger en plan, hvor man kan finansiere sin politik, men peger på nogle skattelettelser, som ikke slår til, taler man jo med en væsentlig mindre vægt i det her spørgsmål.
I Socialdemokratiet vil vi gerne have et pensionssystem, som er mere socialt retfærdigt.
Vi har sagt, at vi vil fremlægge en model i god tid inden 2030, hvor vi igen skal stemme, jf. velfærdsforliget, og så har vi sagt, at den måde, vi gør det her på, skal foregå, inden for at vi kan fastholde en stærk økonomi, som kan betale for det velfærdssamfund, som jeg også ved SF er glade for.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-21:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg bed mærke i et svar, der kom til min kollega fru Lisbeth Bech-Nielsen før, nemlig at man i Socialdemokratiet ikke ville stoppe pensionsalderen på 70 år.
Det har jo været meget klart, når man har fulgt pensionsdebatten, at man i Socialdemokratiet ikke har lyttet til fagbevægelsen, men det bliver også meget klart nu, at man ikke lytter til det bagland af borgmestre i Socialdemokratiet, der siger, at man bør stoppe pensionsalderen ved 70 år.
Hvorfor lytter Socialdemokratiet ikke til dem?
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-21:
Jeg kunne aldrig drømme om at kalde nogen for »børnemorder«, men virkeligheden er, at den regering, der leder Danmark, ikke har handlet i 19 måneder på det, der foregår i Gaza.
Man har villet læne sig ind, man har løftet pegefingre, man har også hævet stemmen, og på det sidste har i særlig grad udenrigsministeren skruet op for retorikken, og det synes jeg er rigtig vigtigt og rigtig godt.
Er Socialdemokraterne klar til det – ja eller nej?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Jeg tror, at fru Trine Pertou Mach skal passe meget på, hvor man bevæger sig hen retorisk nu.
Vi har øget den humanitære hjælp, også til Gaza, så den der form for retorik synes jeg man skulle lægge helt på hylden.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-05-21:
Tak for det, og tak til hr. Christian Rabjerg Madsen for talen.
Det er jo godt at konstatere, at også Socialdemokraterne nu kan føle med sultne børn i Gaza, men hvis man skal være helt ærlig, har Socialdemokraterne i 19 måneder lukket øjnene for det, der rent faktisk foregår, og det, der er årsagen til, at der er en humanitær katastrofe, der ruller for øjnene af os, og det er, at den humanitære krise har en ejermand.
Den er menneskeskabt.
Den er skabt af det folkedrab, som Netanyahus regering er i færd med at begå i Gaza, hvor de bruger sult som våben.
Der er det jo rigtig vigtigt, at man nu i EU er begyndt at diskutere, hvordan EU kan handle, men der er også et bilateralt spor.
Danmark har bl.a. en samarbejdsaftale og bilateral handel med Israel.
Er Socialdemokraterne klar til at tage de redskaber i brug for at sætte foden ned over for en stat, der er i færd med at begå et folkedrab for øjnene af os, og dermed sende et signal ikke bare til Israel, men til hele verden om, at det med folkeretten, er noget, vi ikke bøjer os i i forhold til, og at den står vi faktisk fast på, også når det gælder Palæstina?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Jeg vil gerne her i dag sætte så dyr en flaske rødvin på højkant, at Morten Messerschmidt ville gide at drikke den, på, at hvis vi får en blå regering igen, hvad jeg vil arbejde for at vi ikke gør, så kommer den regering ikke til at træde ud af konventionerne.
Mai Mercado (KF), 2025-05-21:
Når vi kan se, at andre lande som Storbritannien, Frankrig, Belgien, Italien og Spanien aldrig har ratificeret den konvention, er det jo tid til at forlade konventionen, så vi kan komme af med de kriminelle udlændinge.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2025-05-21:
Det tror jeg man skal passe ganske alvorligt på med.
Jeg synes, det er helt uhørt.
Det vil jeg gerne gentage.
Vi har øget den humanitære hjælp til palæstinenserne i den her tid, vi står fast på, at Israel skal stoppe blokaden af nødhjælp, og vi har også sagt, at hvis det ikke sker, så afviser vi ikke at tage yderligere diplomatiske tiltag over for Israel.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-05-21:
Jeg deler fuldstændig hr. Peder Hvelplunds beskrivelse af situationen i Gaza, fuldstændig, altså en til en.
Det er ganske forfærdeligt – ganske forfærdeligt.
Hvorfor vil vi så ikke tage imod børn fra Gaza i Danmark?
Vi vil gerne hjælpe de børn fra Gaza, men vi vil mene, at det er bedst, at de bliver hjulpet i nærområdet.
Det er den politik, vi i øvrigt har til flygtningekriser, og der er Ukraine jo Danmarks nærområde.
Det er Gaza ikke.
Så vi vil meget gerne øge den humanitære bistand og øge muligheden for, at børnene kan få lægebehandling, men det skal ikke foregå i Danmark.
Jeg synes, det er underligt at kritisere regeringen for at udsætte et lovforslag, når der har været rejst en massiv bekymring, også fra kloge og begavede mennesker, som er inde i tingene.
Det er da det eneste redelige og rimelige at gøre – at vi nu får en grundig debat, at vi får set grundigt på, hvad der er op og ned i den kritik.
Med hensyn til patientjournaler er vi jo ganske enige, men der må jeg bare gøre opmærksom på, at PET sådan set allerede i dag kan få adgang til patientjournaler, hvis man eksempelvis har en mistanke mod nogen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2025-05-21:
Tak for talen, som jo var meget anderledes end både Socialdemokraternes og statsministerens, fordi ordføreren valgte at tale håbet op, men ordføreren forholdt sig ikke til den verden, vi lever i lige nu med de bekymringer, der faktisk er, altså det, at Mathilde jo egentlig som udgangspunkt vil leve i en verden med en meget aggressiv Putin, en aggressiv Trump og alt muligt andet.
Jeg er faktisk ret bekymret for den verden, jeg lever i lige nu.
Derfor er jeg glad for, at vi har så godt et samarbejde med Venstres formand.
Det havde vi bl.a. i forbindelse med forsvarsaftalen, og der er så mange partier herinde, der er villige til at bruge de penge, der skal til for at sikre Danmark mod ydre fjender.
En del af det handler ikke kun om at kunne skyde missiler ned og andet.
Det handler også om at kunne gardere sig i forhold til cybersikkerhed.
Altså, nogle af de store angreb, vi kommer nok kommer til at se på Danmark, kunne være angreb på vores digitale infrastruktur.
Jeg håber det ikke, men man kunne tænke sig det.
Det ville være vores sundhedsvæsen, energiforsyning og andet.
Der er det jo Venstre, der har posten som minister for beredskab, og jeg vil bare spørge: Hvorfor kommer der ikke andet end en pamflet fra ministeren for beredskab, når vi nu ser ind i de her store trusler i forhold til cybersikkerhed?