runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-16:
Det undrer mig, for det dimensioneringssystem, der blev gennemført i sidste periode, er nok det værktøj i uddannelsessystemet, der begrænser allerflest mennesker i at tage den uddannelse, de ideelt set havde lyst til; fordi samfundet har besluttet, at der er x antal pladser på forskellige uddannelser, er der høje adgangskriterier til bl.a. lægestudiet, til psykologistudiet, til jordemoderstudiet, til International Business and Politics på CBS osv. osv.
Men det er jo ikke sådan, at vi hører Enhedslisten, Alternativet og SF eller andre partier stå på talerstolen og skælde og smælde imod et system, der udelukker markant flere studerende fra at læse deres drømmestudie.
Det, vi nu siger, er, at velfærdssamfundet ikke kan eksistere, hvis det er sådan, at vi ikke sørger for, at folk bruger den uddannelse, de har fået på statens regning.
Og det er da et paradoks ... Nu er der ikke mere taletid.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-12-16:
Nej, vi er ikke imod dimensionering.
Christine Antorini (S), 2016-12-16:
Det er jo rigtigt.
Hvis vi havde alle de penge at gøre godt med, ville det være fantastisk, at vi kunne fortsætte med, at alle kunne vælge lige så meget uddannelse helt forfra.
Jeg tror faktisk ikke, der er nogen lande i verden, der har den mulighed, vi har i dag – bare for at få lidt proportioner i det.
Det sagde ordføreren egentlig også selv og sagde, at det var relativt få, der ville blive begrænset i at tage en dobbeltuddannelse ved at tage en ny uddannelse helt forfra.
For der er jo nogle dispensationsmuligheder.
Man må godt tage en helt ny uddannelse, hvis ens helbred kræver det, hvis man søger uddannelser, hvor der er job bagefter, eller hvis man har en forældet uddannelse, der ikke er blevet brugt.
Så der er jo muligheder for at komme videre. Derfor vil jeg sige til ordføreren – for det lyder, som om alle døre er lukket – at der er en bred mulighed for at bygge ovenpå, der er dispensationsmuligheder for at kunne tage en helt ny uddannelse forfra og et meget bredt udbud af merituddannelser, åben uddannelse, voksenefteruddannelse, fordi det netop skal være sådan, at man kan uddanne sig videre eller skifte spor undervejs.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-16:
Ordføreren nævner i sin tale eksemplet fra sin egen gennemgang i uddannelsessystemet.
Som ordføreren er bevidst om, og som jeg også er bevidst om, er det universiteterne, der selv fastsætter optagelseskriterierne.
I dag er det muligt rigtig mange steder at tage en bachelor inden for ét fag, hvor man får brede kompetencer, og tage en kandidat inden for et andet område.
Derfor vil jeg gerne tillade mig at stille mig en anelse tvivlende over for det, ordføreren siger ultimativt fra talerstolen.
Mit spørgsmål er dog: Er Alternativet imod dimensioneringen?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-12-16:
Jeg anerkender fuldstændig, at de penge skulle findes til at støtte de mennesker, der ikke skulle ryge ud af dagpengesystemet, og kan kun anerkende, at den aftale blevet indgået i forhold til selve den del af det.
Man skal bare finde finansieringen et andet sted.
Hvis man er et aftaleparti og man støtter intentionen i dagpengeaftalen, må man jo også på et eller andet tidspunkt trække en streg i sandet og sige: Det her kan vi så ikke være med til, men vi vil gerne finde finansieringen.
Jeg kan heroppe fra talerstolen nævne mange steder, hvor vi kunne finde finansiering til den dagpengeaftale.
Jeg understøtter fuldstændig intentionerne i dagpengeaftalen, og jeg synes, det er sympatisk.
Vi skal bare ikke finde finansieringen i det her dobbeltuddannelsesloft.
Christine Antorini (S), 2016-12-16:
Men det er måske lige præcis det, der er dilemmaet.
For ordføreren siger selv: Jamen herregud, det er så få.
Og det er få.
Det ændrer ikke ved, at jeg godt kan forstå, at det ikke er spor sjovt for de få, der ikke havde håbet at støde ind i den mur.
Men de få er altså dyre, og det siger noget om, hvor dyrt det er at give mulighed for, at man kan tage to helt nye uddannelser.
Det er faktisk ca. 430 mio. kr., det koster for de relativt få.
De penge bliver jo så brugt til at finansiere, at der er 2.000 mennesker, der ikke falder ud af dagpengesystemet, som ellers ville blive smidt ud af dagpengesystemet.
Synes Alternativet, det er vigtigt, at vi har været med til at redde 2.000 mennesker, der alligevel ikke ryger ud af dagpengesystemet?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2016-12-16:
Tak for det.
Det anerkender jeg.
Jeg anerkender, at der er en mulighed.
Men man kan jo vende argumentet om og sige: Når det nu er så få, hvorfor så overhovedet den her lovgivning?
Når det nu er så få, det drejer sig om, hvorfor giver vi så ikke de få mennesker lov til at træffe det valg, de gerne vil?
Så tror jeg også bare, det er vigtigt at sige: Ja, der er en bred mulighed for uddannelse, der er nogle uddannelser, man kan tage på merit.
Jeg ville ikke kunne gøre det.
På sociologi f.eks., som jeg har læst, ville det jo ikke være en mulighed.
Medicin er ikke en mulighed.
Så der vil være nogle uddannelser, hvor det ikke er en mulighed.
Og hvis det er det, man brænder for, tror jeg egentlig det er mindre vigtigt, at der er en bred vifte.
Hvis det lige præcis er ét fag, man brænder for, det, man gerne vil, og det kan man ikke, så lukker vi døren.
Og den helt specifikke dør er jo den dør, som de unge mennesker gerne vil ind ad.
Derfor er det ærgerligt.
Christine Antorini (S), 2016-12-16:
Det her redder over 2.000 mennesker – hvert år – fra at ryge ud af dagpengesystemet.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre om Radikale Venstre ikke – trods alt, selv om man stemte for forringelserne – synes er en forbedring for de 2.000 mennesker.
Så har jeg lagt mærke til nogle af de myter, som Radikale Venstre – desværre! – har bragt til torvs, og derfor vil jeg bare bede om en bekræftelse af, at hvis man er maskinmester, så kan man faktisk godt læse om til pædagog, for man kan læse til meritpædagog.
Og for at bruge, hvad Radikale Venstre selv siger om, at det ikke skal være »skomager, bliv ved din læst«, vil jeg spørge, om det ikke er korrekt, at enhver med en erhvervsfaglig uddannelse kan læse videre.
Der vil ikke være nogen forhindringer for, at man kan bygge ovenpå med en erhvervsfaglig uddannelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-16:
Jeg bruger kun tal, jeg har i svar fra Uddannelsesministeriet.
Det synes jeg er grundlæggende uddannelsessnobberi.
Man kan ikke længere se uddannelse som noget, der bare går opad.
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-16:
Ordføreren indrømmer, at ordførerens egne forslag om dimensionering i princippet, og det tror jeg hurtigt man kan dokumentere, har været med til at begrænse og forhindre lige så mange mennesker i at tage det studie, som de ikke har haft et karaktergennemsnit til at komme ind på, eller har været med til at hæve gennemsnittet for at komme ind på de studier.
Nu kan ordføreren så forestille sig, at jeg gentager alt det her med familier, der er flyttet, menneskeligt armod osv. osv., som ordføreren gentog fra talerstolen og indledte med.
Ordføreren startede med at nævne, at det drejer sig om 15 mio. kr.
Det er altså ikke korrekt.
De tal, jeg har, viser, at det er langt tættere på omkring 50 mio. kr. allerede i år et.
Det kan vi selvfølgelig skændes videre om.
Derudover er jeg nødt til at anholde det postulat, at det er et uddannelsesloft.
Det lyder flot retorisk, men der er jo intet, der forhindrer mennesker i at uddanne sig højere op, hele vejen op til ph.d. og postdoc.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-16:
Det er et glimrende spørgsmål.
Det er der helt sikkert studerende der ikke har fået mulighed for, ligesom der, som fru Carolina Magdalene Maier understregede, altid har været studerende, der ikke kunne komme ind det år, de ønskede at komme ind, på de studier, de ønskede.
For vi har ikke frit optag på alle studier i Danmark, og det tror jeg heller ikke at vi kan få.
Det her handler om noget helt andet: At sætte loft over uddannelse handler om, at mennesker, der har kvalificeret sig og ønsker at flytte sig i forhold til arbejdsmarkedet med nogle nye kvalifikationer, ikke kan komme til det.
Man siger til dem, at det stopper her, at det kan vedkommende desværre ikke.
Når en dygtig sygeplejerske ikke kan blive læge, fordi lægeuddannelsen er stoppet for en ny bachelor og i øvrigt dimensioneret, så sætter man vedkommende bagest i køen og siger, at vedkommende allerede har sygeplejerskeuddannelsen.
Det er da: Skomager, bliv ved din læst!
Jakob Engel-Schmidt (V), 2016-12-16:
Det er lidt forstemmende, når ordføreren siger, at aftalepartierne vil reducere Danmark til et land, der lever af sin middelmådighed.
Det synes jeg ikke er klædeligt hverken for ordføreren eller debatten i Folketingssalen.
Jeg ved ikke, om ordføreren har set den seneste offentliggjorte liste fra ministeriet over de muligheder, der er, for fri adgang til uddannelse.
Der er tre forskellige ingeniøruddannelser.
Men kan ordføreren svare på, hvor mange studerende der ikke fik mulighed for at komme ind på drømmestudiet, efter at ordføreren som minister indførte dimensioneringen?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-16:
Det er næsten over toppen, at aftalepartierne, som nu vil undersøge de her ting, skal anklage Radikale Venstre for det.
I Radikale Venstre er vi imod brugerbetaling på videregående uddannelser, men vi vil gerne redde nogle af de 1.500, som har flyttet deres familier til et andet sted i landet og måske har taget lån, altså har gjort alt, hvad vi som samfund fortalte dem de skulle gøre, men som nu bliver forhindret i det.
Så hvis aftalepartierne kan lave en løsning for dem, som sikrer, at vi ikke indfører brugerbetaling på uddannelserne i vidt omfang resten af tiden – for det går vi ikke ind for, og så vidt jeg ved, gør ordførerens parti det heller ikke – så vil jeg gerne være med til at redde de studerende, for jeg synes, det er så afgørende.
Og jeg synes faktisk, at det er så uværdig en gerning, som aftalepartierne her foretager, at hvis vi kan hjælpe de studerende – for de har foretaget så mange prioriteringer, som vi bad om – så vil vi gerne være med til det.
Christine Antorini (S), 2016-12-16:
Det er jo rigtigt, at der er nogle, der bliver ramt.
Det vil være omkring 1.550.
Og det er ikke sjovt for dem, der bliver ramt, men det er ret få, der vil blive ramt af det her.
Jeg vil så til gengæld gerne spørge om noget andet.
For Radikale Venstre har selv foreslået, at det skulle være muligt, at man kunne betale, hvis man ville tage en helt ny uddannelse, der ellers var begrænset af reglen om dobbeltuddannelse.
Det har Radikale Venstre stillet ændringsforslag om, indtil ministeren gav den tilkendegivelse, at man havde lyttet til Radikale Venstres forslag.
Jeg vil gerne høre, om Radikale Venstre bakker op om, at den mulighed bliver undersøgt, altså lige præcis det, som Radikale Venstre selv har foreslået.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-12-16:
Tak for det.
Jeg tror, at fru Christine Antorini udmærket er klar over, hvem der nedsatte den Dagpengekommission, der fremlagde et bud på en ny dagpengeaftale.
Det gjorde Socialdemokratiet og Radikale Venstre, da vi sad i regering sammen.
Det var vi helt enige om, og derfor var vi helt enige om, at der skulle laves en ny aftale, og vi har stemt for den aftale.
Det fremgår også af den aftale, at finansieringen skal findes på finansloven for 2017; det er det, der fremgår af aftalen.
Mener ordføreren virkelig, at det er det, der skal til, når man samtidig indfører den her lovgivning med så kort varsel, at det rammer så mange mennesker – jo ikke bare studerende, men også mennesker, der har været ude i arbejde eller ledige i nogle år, og som nu ikke kan starte på den uddannelse, som de allerede havde planlagt efter?
Jacob Mark (SF), 2016-12-19:
Men ja, jeg mener faktisk, at når man går ude på produktionsskolerne, hvor der er gartnerier, der er smedjer, der er tømrerværksteder, der er cateringfirmaer, som har nogle konkrete opgaver, hvor de skal levere til tiden, så må man da sige, at det er et arbejde.
Altså, det er da et arbejde – det er ikke det samme som at gå på Køge Gymnasium, som jeg har gjort.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-12-19:
Jeg synes, det var et meget interessant svar fra fru Johanne Schmidt-Nielsen til hr. Dan Jørgensen.
Fru Johanne Schmidt-Nielsens svar var så, at for at begrænse antallet af flygtninge, der kommer til Danmark, vil vi tage imod flere kvoteflygtninge.
Det var simpelt hen det bedste svar fra Enhedslisten.
Jeg synes, det er meget symptomatisk for Enhedslisten, som principielt anerkender, at der er en grænse for, hvor mange flygtninge vi kan modtage i Danmark, men aldrig vil fortælle os, hvordan vi skal sikre, at der kommer færre flygtninge til Danmark, og heller aldrig vil fortælle os, hvor mange flygtninge Enhedslisten synes Danmark burde tage imod i år.
Enhedslisten stemmer imod alle stramninger, kritiserer alle stramninger ned under gulvbrædderne, tager ofte ordet på talerstolen, men har ingen løsninger selv overhovedet.
Kan fru Johanne Schmidt-Nielsen nævne nogle tiltag, som vil begrænse antallet af flygtninge, som kommer til Danmark, eller kan fru Johanne Schmidt-Nielsen fortælle os, hvor mange flygtninge der burde komme til Danmark i år?
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-12-19:
Jeg tror, at spørgeren har været så længe i Folketinget, at spørgeren godt ved, at selv om spørgeren er uenig i det, jeg siger, så er det ikke, fordi jeg ikke svarer.
Jeg tror virkelig på, at den måde, hvorpå vi sikrer, at færre mennesker tvinges på flugt, er gennem massiv støtte i nærområderne, og en af måderne at støtte og aflaste nærområderne på er ved at tage imod kvoteflygtninge.
Derudover synes jeg faktisk ikke, at det er mærkeligt eller forkert, at der kommer flere flygtninge til Danmark i en situation, hvor 60-65 mio. mennesker er tvunget på flugt.
Og ved du hvad – ved hr. Rasmus Jarlov hvad?
Jeg tror på, at Danmark er stærk nok til at løfte den opgave.
Anni Matthiesen (V), 2016-12-19:
Det er, fordi der har været en diskussion, hvor man hele tiden har sagt, at de unge mennesker, som går på en produktionsskole, udfører et stykke reelt arbejde.
Jeg mener jo, at der er mange af vore unge mennesker, som udfører et stykke reelt arbejde, og derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at man på den her måde gerne vil sige, at de unge, som er på en produktionsskole, skal have løn, fordi de udfører et stykke reelt arbejde.
Er SF's ordfører ikke enig med mig i, at man kan spørge, hvorfor der så skal være en forskel på den ydelse, man modtager, hvis man går på en kombineret ungdomsuddannelse, og den ydelse, man modtager, hvis man går på en produktionsskole?
Det vil jeg egentlig gerne have et svar på.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-12-19:
Det første spørgsmål er: Har Enhedslisten nogle bud på, hvordan vi kan sikre, at der kommer færre flygtninge til Danmark, som er realiserbare og ikke bare er, at man skal forhandle i nogle internationale organisationer, hvor vi ikke ved, hvad der derefter kommer til at ske, nogle tiltag, der kan begrænse antallet af flygtninge, der kommer til Danmark?
Har Enhedslisten nogle bud på det overhovedet?
Og har Enhedslisten et svar på, hvor mange flygtninge Danmark burde have taget i år, for Enhedslisten ønsker jo åbenlyst flere flygtninge, men hvor mange?
Jeg synes, at Enhedslisten må have et bud på en flygtningepolitik i stedet for altid kun at have kritik.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2016-12-19:
Lige nu taler vi for det første ikke engang om at hæve kvoten.
Jeg ville synes, det var en klog reaktion på en verdenshistorisk flygtningekrise.
Det har jeg.
Men det er slet ikke det, vi diskuterer.
Vi diskuterer forslaget fra den regering, som hr. Rasmus Jarlovs parti nu er en del af, om helt at droppe at tage imod kvoteflygtninge.
Det mener jeg er et forkert svar på krisen i Syrien.
Og jeg tror faktisk på, at den måde, hvorpå vi sikrer, at færre mennesker tvinges til at flygte hele vejen til f.eks. Danmark på, er ved at styrke nærområderne.
Det bliver der talt meget om, der bliver handlet meget lidt.
Og en måde at handle på er faktisk at tage kvoteflygtninge.
Jeg vil sige til hr. Dan Jørgensen, at jeg ikke mener, at Danmark knækker ved at tage imod 500 kvoteflygtninge årligt.
Lige nu er antallet af flygtninge, som kommer til Danmark, faldet markant – det er faldet markant.
Alligevel sidder der en hel flok socialdemokrater lige om lidt og trykker på den røde knap og stemmer nej til vores forslag, der hedder: Selvfølgelig skal vi ikke følge højrefløjens forslag om at suspendere kvoteflygtningeordningen.
Jeg kan genkende billedet af, at det selvfølgelig ikke er let at tage imod flygtninge, bl.a. fordi mange kommer med voldsomme traumer i bagagen, men også fordi mange kommer fra lande, som er meget anderledes end Danmark, og fordi vi konkret skal skaffe boliger og løfte den kæmpemæssige integrationsopgave, det er.
Jeg mener ikke, at Danmark er i en situation, hvor vi må sige: Nu stopper vi med at løfte det historiske ansvar, vi har løftet, nemlig at tage 500 kvoteflygtninge om året.
Det kan jeg love dig for.
Jeg vil bl.a. satse på FN's kvoteflygtningesystem, altså en af de måder, vi kan afhjælpe i nærområderne på, så de faktisk har ressourcer til at løfte den kæmpemæssige flygtningeopgave, de står med.
Jeg vil bl.a. satse på det FN-kvoteflygtningesystem, som afhjælper i de nærområder, vi alle sammen taler så meget om.
Vi ved jo, at i den periode, hvor f.eks. flygtningene i den store Zaatarilejr i Jordan og de mange mennesker, som ikke lever i lejre, fik nedsat deres rationer – fødevarer, støtte til at overleve – begyndte menneskene at flygte videre.
De ville sådan set gerne være der, men de begyndte at flygte videre mod Europa, fordi verdenssamfundet ikke var i stand til at give dem den beskyttelse, de havde brug for lokalt.
Så hvad vil jeg gøre for at sikre, at færre mennesker flygter hele vejen til Danmark, hvilket jeg faktisk ikke mener nogen har interesse i?
Jeg vil bl.a. styrke nærområderne, ikke mindst gennem FN's kvoteflygtningesystem.
Dan Jørgensen (S), 2016-12-19:
Tak for det.
Jeg har bidt mærke i, at ordføreren, når hun i den senere tid har talt om det her forslag og andre forslag, faktisk har talt mere om Socialdemokratiets end ordførerens egen politik.
Vi i mit parti mener sådan set ikke, at kvoteflygtningeordningen er en dårlig idé, tværtimod.
Vi ville sådan set ønske, vi kunne tage alle vores flygtninge ad den vej.
Nu er sagen bare den, at vi får så mange spontane asylansøgere i de her år, at vi skal gøre noget for at kunne følge med det antal, der kommer, for at kunne have en ordentlig integration i det her land for at kunne sikre sammenhængskraften i vores land.
Men kunne ordføreren ikke – fordi ordføreren nogle gange har gjort rede for, at ordførerens parti faktisk også mener, at antallet betyder noget – komme med bare et enkelt eksempel på noget, som ordføreren foreslår man kunne gøre for at begrænse antallet af flygtninge, der kommer til Danmark?
Dan Jørgensen (S), 2016-12-19:
Mange af de ting, som ordføreren siger der, er vi jo enige om.
Men det, der bare er lidt interessant, er, hvad for en politik vi kan føre nu, som virker nu.
Det er lige nu, der er rigtig mange flygtninge, der kommer til Danmark, som vi skal tage os af, og som vi skal integrere.
Det er ikke noget, vi kan vente med at tage os af til om 10 år eller 15 år eller 20 år – eller måske aldrig – når vi får et internationalt system, som fungerer på den måde, som ordføreren lægger op til.
Derfor holder det der svar med at sige, at vi skal tage flere nu, fordi det så kan det være, vi måske senere kan komme til at få færre – som jeg forstår ordføreren mener – ikke.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad mener ordførerens parti man skal gøre nu eller bare inden for de næste 2-3 år, som vil få en betydning for antallet i Danmark?
Christian Poll (ALT), 2016-12-19:
Tak for det.
Sidste år fik vi nye rammer for den måde, vi skal se på vores verden på; vi fik både FN's nye verdensmål, og vi fik Parisaftalen.
Ifølge Parisaftalen skal vi altså virkelig rykke på vores klimaindsats, vi skal have meget mere vedvarende energi.
Den introducerer en rigtig god mekanisme, der handler om at tage penge fra det, vi ikke vil have, og flytte dem over på det, vi gerne vil have – 1:1 – sådan at vi får en mekanisme, der flytter os i den rigtige retning.
Derfor er jeg rigtig ked af, at vi i dag afskaffer den her måde at finansiere den grønne omstilling på.
Det er en rigtig dårlig idé at afskaffe den måde, og den har i øvrigt en række problemer.
Først og fremmest giver den anledning til en forhøjet CO2-udledning, 3 mio. t siger Klimarådet, og det er et stort problem.
Man kan så sige, at der faktisk også er nogle andre ting, som ser ud til at blive noget rigtig bøvl.
Den ene er, at der er flere forskere, der har sat spørgsmålstegn ved det, der sættes i stedet for.
Den måde, man vil finansiere det på fremover, den grønne omstilling, omstillingen af vedvarende energi, er ved årlige forhandlinger på finansloven at finde pengene til formålet.
Ud over at det er noget bøvl, og at det giver usikre rammer for den grønne omstilling, er det måske i virkeligheden også en ordning, som er på kant med statsstøttereglerne i EU.
Det er der flere, der har stillet spørgsmål til, og det bliver vi nødt til at dykke ned i.
Desuden har vi for nylig hørt, at EU's vinterpakke, som indeholder en masse energitiltag, netop indeholder den model, som man kunne bruge i stedet for, nemlig den model, der handler om at justere PSO-ordningen, sådan at vi kan byde på hinandens vedvarende energiprojekter på tværs af grænserne i EU.
Det vil sige, vi kunne være på forkant med det, som måske alligevel kommer efter 2021.
Endelig vil jeg sige – og det er måske noget af det, der har gjort det til en ekstra problematisk sag – at hele den her diskussion om PSO'en er blevet gennemført med en konsekvent overdrivelse af PSO-problemet.
Den er blevet italesat som i strid med traktaten, den er blevet italesat, som at det er en bunden opgave at afskaffe ordningen, men det er det jo ikke.
Det er en bunden opgave at få den justeret, sådan at den vil komme til at fungere, og det er der i hvert fald tre, fire måder, man kan gøre det på, og den ene af dem lader altså til at være noget, vi får alligevel omkring 2021, 2022, hvis det står til vinterpakken.
Jeg synes, det er en fantastisk ordning, vi har, til at finansiere den grønne omstilling, og det synes jeg man skulle genoverveje, før man stemmer nej til det her forslag.
Jacob Mark (SF), 2016-12-19:
Ja, det mener jeg at de gør.