Troels Lund Poulsen (V), 2018-11-07:
Tak for det, og tak for den her hasteforespørgsel om vilkårene for udenlandske chauffører.
Som hr. Henning Hyllested jo nævner, er anledningen til dagens debat i bund og grund meget beskæmmende.
Beskæmmende, fordi den udspringer af en sag, hvor vi ser udenlandske chauffører stuvet sammen på meget lidt plads og under forhold, som er helt uacceptable efter dansk standard.
Det kan ikke være rigtigt, at vi i 2018 ser sådanne forhold.
Jeg vil også gerne her fra starten af debatten sige, at regeringen på det kraftigste tager afstand fra, at udenlandske chauffører lever under sådanne forhold.
Det er fuldstændig uacceptabelt.
Det er særdeles kritisabelt, at nogle virksomheder åbenbart har det som forretningsmodel at udnytte og spekulere i reglerne om fri bevægelighed på bekostning af anstændige løn- og arbejdsvilkår.
Det er kritisabelt, uanset om der er tale om dansk ansatte EU-borgere eller tredjelandsborger.
Det er for mig ikke meningen med EU-samarbejdet, at vi skal acceptere smarte forretningskonstruktioner, som giver unfair konkurrence til de heldigvis mange virksomheder, som har orden i tingene, og som sikrer deres ansatte anstændige løn- og arbejdsvilkår.
Det eneste gode, der er at sige i den her sag,
er jo, at den fælles myndighedsindsats mellem politiet, Arbejdstilsynet og skattemyndighederne i front virker.
Myndighederne har håndteret sagen, og det er jeg tilfreds med.
En fælles myndighedsindsats er helt central, og det viser aktionen forleden jo også med al tydelighed.
Om den konkrete sag ved vi, at politiet, Arbejdstilsynet og Skattestyrelsen som led i den fælles myndighedsindsats den 30. oktober 2018 gennemførte en fælles aktion på et opholdssted for en gruppe filippinske og srilankanske chauffører.
Virksomheden var kommet i myndighedernes søgelys efter tip fra 3F, et filippinsk medie samt Center mod Menneskehandel.
Det er oplyst, at chaufførerne er ansat af et polsk datterselskab for en transportvirksomhed i Danmark.
Chaufførerne har afgivet forklaring til politiet om de nærmere vilkår og forhold i forbindelse med deres ophold i Danmark, og politiet har ransaget virksomhedens kontor.
Der er på nuværende tidspunkt ikke rejst sigtelser i sagen.
Politiets efterforskning retter sig mod mulig menneskehandel og mod mulig overtrædelse af skattekontrolloven, og efterforskningen er derfor heller ikke afsluttet endnu.
Eftersom der ikke er tale om en arbejdssituation eller arbejdsplads, har Arbejdstilsynet ikke kunnet konstatere overtrædelse af arbejdsmiljøreglerne på det område, hvor man antraf chaufførerne.
Om selve indkvarteringsforholdene ved vi, at chaufførerne boede i pavilloner, hvor der var indlogeret otte personer pr. pavillon.
De havde adgang til toilet og bad i en anden bygning på området, men der var tale om uhygiejniske forhold.
Chaufførerne var i besiddelse af pas, ansættelseskontrakt og andre dokumenter.
Nu afventer vi jo så bare resultaterne af den konkrete efterforskning, og hvad den viser.
Men vi skal jo selvfølgelig se på, om vores regler og kontrolindsatser er tilstrækkelige.
Jeg vil gerne starte med at sige, at regeringen som bekendt er tilhænger af den fri bevægelighed i EU-samarbejdet.
Den er jo på mange måder en gevinst både for arbejdsgivere og arbejdstagere.
For mig er det helt centralt, at danske virksomheder kan rekruttere den arbejdskraft, de har behov for, også uden for Danmarks grænser.
Hvis tredjelandsborgere opholder sig i EU og kommer til Danmark for at arbejde, skal det ske på en måde, så vi ikke ender i en situation, hvor der er grobund for illegal arbejdskraft eller social dumping.
Det står uden for diskussion, at arbejde, der udføres i Danmark, skal ske under ordnede forhold.
Det vil sige, at love og regler skal overholdes, og at virksomheder og ansatte skal acceptere spillereglerne på det danske arbejdsmarked.
Og vi har jo også som politikere ansvaret for at sikre fornuftige rammer for myndighedernes arbejde og dermed også det danske arbejdsmarked.
Arbejdsmarkedets parter har ansvaret for at sikre løn- og arbejdsvilkår bl.a. via kollektive overenskomster.
Det er jo netop det, der giver et velfungerende og fleksibelt arbejdsmarked.
Hvad gør regeringen så for at sikre ordnede forhold?
Helt centralt står, at der siden 2012 har været en indsats for ordnede forhold på arbejdsmarkedet, hvor den fælles myndighedsindsats spiller en afgørende rolle.
Det en en indsats, som der grundlæggende er bred opbakning til blandt Folketingets partier.
Jeg er glad for, at alle Folketingets partier som regel deltager i de kvartalsvise møder i Beskæftigelsesministeriet om resultaterne af den fælles myndighedsindsats, som bliver fremlagt her.
Regeringen prioriterer indsatsen for ordnede forhold.
Det har vi bekræftet i en lang række finanslovsaftaler og senest med aftalen fra 2018.
Og så vil vi også som led i de igangværende finanslovsforhandlinger for næste år markant styrke indsatsen for ordnede forhold, hvor en styrket kontrolindsats står centralt.
Regeringen prioriterer en række indsatsområder, hvor jeg for det første vil fremhæve den fælles myndighedsindsats, hvor Arbejdstilsynet, Skattestyrelsen og politiet tager ud på fælles og koordinerede kontrolaktioner.
En fælles indsats har nemlig vist sig at være et effektivt redskab til at få fat på de virksomheder, der ikke overholder reglerne.
Det er sagen med de filippinske og srilankanske chauffører et godt eksempel på.
For det andet har kontrol på transportområdet også været en helt central del af politiets indsats på området, og kontrollen har også været prioriteret siden 2012.
For det tredje vil jeg gerne fremhæve Arbejdstilsynets særlige tilsyn med store infrastrukturprojekter, hvor der er særlige udfordringer med arbejdsmiljøet.
Det er f.eks. set med metrobyggeriet.
For det fjerde har vi etableret et samarbejde med myndigheder i andre lande, hvor vi kan og skal gøre mere for at sikre, at flere udenlandske virksomheder i Danmark overholder reglerne.
Der er p.t. indgået aftaler med Polen, Litauen, Letland, Slovakiet og Rumænien om at styrke myndighedssamarbejdet på udstationeringsområdet.
Under aftalen med Polen kan jeg oplyse, at Arbejdstilsynet allerede har taget kontakt til de polske myndigheder for at få afklaret, om det pågældende selskab i denne sag reelt er etableret i Polen og ikke er at forstå som en postkassevirksomhed.
For det femte har vi styrket RUT-registeret.
RUT-registeret er omdrejningspunktet for indsatsen og er løbende blevet forbedret både teknisk og også med flere oplysningskrav og kontrol.
Senest har vi så også indført muligheden for, at Arbejdstilsynet kan udstede tvangsbøder i den situation, hvor en virksomhed vedvarende nægter at melde sig ind i RUT.
Jeg vil gerne understrege, at regeringen fortsat vil udvikle RUT-registeret, og det er vi begyndt arbejdet på, og vi vil også fortsætte det i samarbejde med arbejdsmarkedets parter i det arbejde, der handler om at implementere det reviderede udstationeringsdirektiv.
Parallelt bør det undersøges, om der er mulighed for at udarbejde en specifik registerløsning, som er tilpasset de særlige forhold i transportbranchen.
For det sjette har vi også vedtaget lovgivning, der gennemfører EU's håndhævelsesdirektiv, og som understøtter indsatsen for ordnede forhold.
I det arbejde er der etableret en fond til sikring af udstationeredes lønkrav, ligesom Arbejdstilsynet har fået mulighed for at undersøge, om udenlandske virksomheder reelt er etableret i hjemlandet, eller om der er tale om postkassevirksomheder, der misbruger udstationeringsreglerne.
For det syvende blev det reviderede udstationeringsdirektiv, som sikrer bedre vilkår for udstationerede lønmodtagere, og som tager højde for, at løn og løndannelse er en national kompetence, vedtaget tidligere i år.
Implementeringen af direktivet vil ske i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter, og i den forbindelse vil jeg gerne minde om, at transportministeren og jeg i oktober 2017 forud for EPSCO-rådsmødet om bl.a. udstationeringsdirektivet havde drøftelser med ordførerne for Transportudvalget, Beskæftigelsesudvalget og Europaudvalget om udstationering i vejsektoren.
Der var i den forbindelse bred opbakning til regeringens linje om, at udstationering inden for transportområdet skal håndteres i forbindelse med forhandlingen om vejpakken.
Til sidst vil jeg sådan set også gerne kvittere for, at der er blevet sat fokus på den her sag.
Det er, synes jeg, afgørende, at der bliver råbt vagt i gevær, når der er kritisable forhold, altså at man også gør myndighederne opmærksom på det.
Det har jeg jo så noteret mig at bl.a. 3F har gjort.
Jeg vil også gerne kvittere for myndighedernes indsats for at have handlet hurtigt.
Men samtidig vil jeg også gerne opfordre arbejdsgiverne i transporterhvervet til at ytre sig i sagen og bidrage til løsninger, så vi undgår lignende sager fremover.
Et helt centralt og afgørende element i den danske model er jo, at arbejdsmarkedets parter bidrager med at finde løsninger.
Det sker typisk med en aftale parterne imellem, som del af en trepartsaftale med regeringen eller som fælles anbefalinger til regering og Folketing om en mulig løsning.
I første omgang vil jeg sammen med transportministeren snarest muligt afholde et møde med 3F og arbejdsgiverorganisationerne om den aktuelle sag.
Vi holder mødet for at få gang i en dialog og for at høre, hvad de agter at foretage sig for at undgå, at danske virksomheder driver virksomhed som i den konkrete sag.
Regeringen prioriterer meget stærkt en fortsat indsats for at sikre ordnede forhold herhjemme og også på europæisk niveau, altså i EU, hvor transportministeren jo vil kunne fortælle nærmere om forhandlingerne om vejpakken.
Vi skal opretholde en målrettet kontrol i de brancher, hvor der erfaringsmæssigt er størst problemer med regelefterlevelse, og vi skal sikre en konsekvent og kontinuerlig håndhævelse.
Derfor agter regeringen selvfølgelig også i løbet af kort tid at indbyde Folketingets partier til en nærmere drøftelse om de forhold, som er genstand for hasteforespørgslen, og som bliver diskuteret her i dag.