Marianne Jelved (RV), 2019-12-11:
Tak endnu en gang til ministeren for en meget god tale, som kan danne grundlag for en fortsat debat i kredsen af partier.
Udviklingen i vores samfund går kun én vej, nemlig mod større digitalisering, og udviklingen griber ind i og former alle dele af vores samfund og sociale liv – meget mere, end vi er bevidste om i det daglige.
På arbejdspladserne er en større del af arbejdsgange og produkter blevet digitale, og en stor del af den offentlige samtale og vores demokrati foregår på internettet.
Særligt for unge finder en stort del af deres sociale liv sted på digitale platforme.
Vi skal være både positive og kritiske over for teknologi og digitalisering, også i skolen.
Digitalisering og teknologi kan være nøglen til en grøn omstilling, fremtidens velfærdsservice, højere produktivitet, mindre nedslidende arbejde og meget mere.
Men digitaliseringen og teknologien udfordrer os også, både som individer og som samfund.
Ud over de problemer, der er med fri konkurrence, er det største problem dog den magt, de har over mennesker og deres præferencer og verdenssyn, og det er næsten ikke til at holde ud, hvis man først begynder at tænke over det.
Børn skal klædes på til at begå sig digitalt.
Mange unge har dårlig trivsel.
Sociale medier og digitalisering er ikke årsagen alene, men er medvirkende til et højt stressniveau blandt unge – det er bl.a. Center for Ungdomsforskning, der påpeger det.
Jeg har faktisk et godt citat fra Thea Enevoldsen, formand for Danske Skoleelever, som jeg godt vil give her.
Og jeg citerer: »Du har downloadet en app uden at kende til algoritmerne bag; uden at vide, hvordan designet snyder dig til at bruge længere og længere tid på din telefon, og vigtigst af alt; uden at du har haft en kritisk og reflekterende proces over, hvordan og hvornår du skal begå dig på de sociale medier.
Og ved I, hvad der sker, når man sætter sig i sådan en bil uden kørekort?
Man kører galt.
« Det synes jeg er meget inspirerende, og det vil jeg godt bruge som indgang til en overvejelse, som vi gør os i det parti, som jeg er medlem af, nemlig Radikale Venstre.
For vi mener, at forsøget med teknologiforståelse som fag har et stort potentiale, og det vil vi godt gribe fat i, for vi mener faktisk, at vi bør skabe et fag.
Og jeg vil gerne give en dansktime, siger den gamle dansklærer – og en matematiktime, siger matematiklæreren også – som fra skolens start bruges til faget teknologiforståelse og digital dannelse op igennem skoleforløbet.
Og så kan man koble de andre fag på, efterhånden som det bliver naturligt at få det integreret i faget, så vi både får et fag og dele af et fag, der behandler teknologi og digitalisering.
Det, man skal være med på – i hvert fald i forhold til forslaget fra Radikale Venstre – er, at faget skal indeholde tre dimensioner, nemlig digital brugerevne, dvs. sikker og kritisk og konstruktiv brug af digitale værktøjer; digital skaberevne, dvs. evnen til at producere digitalt indhold; og kritisk digital dannelse, dvs. bevidstheden om digitale værktøjer og opbygning og indvirkning på os og vores samfundsliv.
Det er ikke noget, vi kan gøre nu, og det skal heller ikke hastes igennem.
Men jeg synes, at det er meget vigtigt med en overvejelse og en debat om, hvordan vi bruger de fag, vi har i skolen, for vi har mange timer i skolen, og vi kunne måske bruge de timer på en anden måde, end vi gør i dag, fordi verden faktisk kræver det af os.
Og det er også vigtigt, at man ikke kun gør det til et fag, men også gør det til dele af fagene og integrerer det i de fag, der er relevante, så børnene får en større indsigt og en større bevidsthed, i forhold til hvad der sker omkring dem, så de kan forholde sig til det, både kritisk og konstruktivt.
Så kan de også selv producere indholdet, og de kan være bevidste om digitale værktøjers opbygning og indvirkning på os.
Det er faktisk det, som vi selv mangler som voksne i vores demokrati, og det skal vi i hvert fald sikre os at vores børn kommer til at kunne.
Så det er et perspektiv, som jeg mener vi må tage ind på et eller andet tidspunkt, nemlig at se på, om vi bruger timerne i folkeskolen på den bedst tænkelige måde, i forhold til hvordan verden har forandret sig.
Og det går bare hurtigere og hurtigere.