Benny Engelbrecht (S), 2024-04-19:
Tak, formand.
Vi sambehandler, som formanden netop sagde, i dag tre lovforslag, som alle har det tilfælles, at vi som følge af regentskiftet den 14. januar i år efter 52 år med Hendes Majestæt Dronning Margrethe II skal tage stilling til, hvordan den samlede økonomi, den samlede opgavefordeling skal være under Hans Majestæt Kong Frederik X's forhåbentlig mangeårige tid som Danmarks regent.
Regeringen lægger med lovforslaget op til en modernisering af kongehusets økonomiske forhold.
Det sker, i anledning af at Danmark har fået et nyt kongepar, og skal ses, i sammenhæng med at kongehusets økonomiske ramme over tid ikke i tilstrækkelig grad har afspejlet samfundsudviklingen.
Vi taler jo trods alt om en 52-årig periode, altså siden 1972, og i den tid må vi også bare sige, at der er sket en stor udvikling, ikke mindst vedrørende kommunikation og formidling, digitalisering og it-sikkerhed og også sikkerhed generelt.
Dette lovforslag, de to sammenhængende lovforslag, skal derfor bidrage til at fremtidssikre rammerne for kongehusets virke.
Som en del af lovforslag nr. L 154 lægges der op til, at der som en del af statsydelsen afsættes et beløb til kronprins Christian, der som myndig tronarving efter tronskiftet den 14. januar 2024 bl.a. er indtrådt i en række opgaver af statsretlig karakter.
Dette skal ses i sammenhæng med lovforslag nr. L 155, som vi sambehandler i dag.
Dette lovforslag omhandler årpenge for kronprins Christian, som forudsættes at træde i kraft, når kronprinsen etablerer sin egen husholdning.
Endelig behandler vi altså også lovforslag nr. L 156, der omhandler årpenge for dronning Margrethe.
Niveauet for årpenge er fastsat med henblik på at sikre, at dronningen kan opretholde et passende hof, som skal understøtte dronningen i fremtidige officielle opgaver.
Årpengeniveauet svarer cirka til dronningens hidtidige rammebeløb fra civillisten.
Så vidt den formelle indledende gennemgang af lovforslagenes formelle indhold.
Nu til de politiske bemærkninger på vegne af Socialdemokratiet: »Kongehuset er i dag en samfundsinstitution, som er vigtig for alle danskere.
Det betyder meget som samlingspunkt indadtil og udadtil.
Det kunne være mine ord, men det er det ikke.
Det blev sagt, senest Folketinget behandlede en større modernisering af kongehusets økonomi.
Det blev sagt af min partifælle hr. Ole Løvig Simonsen på vegne af Socialdemokratiet.
Det var for 23 år siden, i år 2001.
Der er en høj værdi af et kongehus, der værdigt repræsenterer Danmark inden for landets grænser, i udenrigsanliggender, i rigsfællesskabet og selvfølgelig ved besøg hos dansksindede i udlandet, ikke mindst det danske mindretal i Tyskland.
Den værdi mener jeg ikke vi kan sætte på formel, men vi skal værdsætte den og naturligvis skabe de fornødne rammer for, at kongehuset også kan agere i en moderne verden, hvor kommunikation ikke blot finder sted via trykte medier med lang produktionstid, men også via sociale medier, og med et forventningspres, der ligger langt, langt over, hvad vi så i min barndom, dengang vi senest havde et regentskifte i Danmark.
Jeg var bare halvandet år gammel dengang.
Den åbenhed, kongehuset selv har skabt om deres økonomi gennem årsrapporterne, der ligger offentligt tilgængelig, finder Socialdemokratiet skaber den fornødne klarhed.
Jeg kan forstå fra den offentlige debat, at kongehuset påtænker at skabe mere åbenhed om eksempelvis de gaver, kongehuset måtte blive tildelt af alt fra andre landes overhoveder til helt almindelige borgere, der ønsker at vise deres taknemlighed.
Hvordan dette skal administreres og offentliggøres,
vil vi som parti ikke blande os i, men det er klart, at initiativer som dette også skaber et behov for ekstra personale til at løse den administrative opgave.
Det er min forventning, at det med det løft af den økonomiske ramme for kongehuset, som der med lovforslagene lægges op til, vil være muligt at løse både denne opgave og andre opgaver, som hænger sammen med at skabe fundamentet for et moderne kongehus anno 2024 og mange, mange år frem i tiden.
Som jeg forstår det, har man haft det ønske at nå en soliditetsgrad på 25, som anses for at være en rimelig sikring fremadrettet.
Det er derfor, man så er nået frem til præcis det beløb.
Det snit kan man jo lægge mange steder, kan man sige.
Jeg synes, det lyder meget fornuftigt med en soliditetsgrad der.