Rune Lund (EL), 2019-11-15:
Fra Enhedslistens side kan vi varmt bakke op om det her lovforslags intention og tilgang.
Lovforslaget vil lukke en række skattehuller, som kan misbruges til at nedsætte skattebetalingen gennem aggressiv skatteplanlægning, og vi har fra vores side et stort fokus på at lukke skattehuller og styrke vores skattebase.
Og det er rigtig godt, at early warnings – tidlige advarsler – kan materialisere sig i lovgivning, som lukker de her skattehuller.
Det første forslag omhandler en opstramning af den måde, man kvalificerer aktier på og opgør deres værdi, for ved at opdele aktierne i A-klasse og B-klasse kan man skabe en forskydning mellem aktiernes handelsværdi og aktionærens anskaffelsessum, så størstedelen af anskaffelsessummen henføres til B-aktierne, selv om deres handelsværdi egentlig er lavere.
Selv om der samlet måtte være gevinst på aktierne, kan B-aktierne efter den her metode overdrages skattefrit, eller der kan ligefrem udløses et skattemæssigt tab, som kan bruges til at minimere skatten, og det er rigtig godt, at det her hul bliver lukket.
Så foreslås det at lukke en række huller om gæld og rentefradrag.
Lige nu er der en række værnsregler om kursgevinstbeskatning og underskuds- og rentefradragsbegrænsning, der kan omgås, ved at kreditor i stedet for at indgå en formel aftale sælger sin fordring til et selskab i en koncern til en lav kurs, som kreditor vil være indstillet på at eftergive ned til.
Og der indkræves så efter de gældende regler ikke beskatning eller begrænsning af underskud eller rentefradrag, selv om koncernen i realiteten er frigjort for gælden, og uanset at den kreditor, der har overdraget fordringen, har fradragsret for tab.
Og det foreslås at justere reglerne, således at der også sker beskatning eller fradragsbegrænsning i den situation, hvor et koncernforbundet selskab eller en aktionær erhverver fordringen fra kreditor.
Det er også rigtig positivt.
Så er der elementer vedrørende skattefri virksomhedsomdannelse, og der vil der blive indført regler, som skal forhindre, at der ved skattefri virksomhedsomdannelse af virksomheder i virksomhedsordningen kan inddrages privat gæld under omdannelsen i strid med hensigten med reglerne.
Det er et rigtig godt initiativ.
Til sidst er der endelig beskatningen af de såkaldte kapitalfondspartnere, hvor der vil ske en beskatning af merafkastet, og det er et forslag, som vi også kan støtte.
Men i forhold til lovforslaget som sådan bliver vi, når vi kigger på det – og der er grund til at glæde sig over det – også nødt til at sige, at vi egentlig ikke synes, at lovforslaget går helt langt nok i forhold til kapitalfondene.
Det skyldes, at man kvalificerer kapitalfonde som en skattemæssig transparent enhed.
Og det betyder, at selskabet ikke er skattepligtigt, men at de bagvedliggende personer er, altså kapitalfondspartnerne og de deltagende partnere i kapitalfonden.
Og det gør det svært og tæt ved umuligt at få beskattet disse, fordi de personer og de selskaber, som indgår, jo kan befinde sig mange steder i verden.
Der kan være tale om rigtig mange aktører, flere hundrede måske, de kan være placeret i skattely og andre steder.
Så det er ikke sikkert, at den danske skat bliver betalt, som den skal.
Men hvis man nu bestemte sig for, at i Danmark kvalificerer vi ikke kapitalfonde som en transparent enhed, et selskab, men som et egentligt skattepligtigt selskab, så kunne man beskatte både selskabets indtægter og de udbytter, som de betaler, også til kapitalfondspartnere.
Og så er det pludselig ikke bare det såkaldte merafkast til kapitalfondspartneren, der bliver beskattet; der kommer sådan set til at ske en beskatning af hele den indtægt, af alle de penge, der bliver tjent i kapitalfonden.
Så vil nogen måske sige: Jamen vi har her at gøre med selskaber, der ikke har et fast driftssted i Danmark, og kapitalfonden ligger måske i et skattely, det kan være Delaware i USA eller andre steder, og det er dér, ledelsen af kapitalfonden sidder.
Jo, det er rigtigt, men når kapitalfonden overtager et dansk selskab – det kunne være, bare et helt tænkt eksempel, et teleselskab eller en lufthavn – så er det altså sådan, at det efter vores opfattelse klart er en indtægtsgivende erhvervsvirksomhed af det danske selskab, som kapitalfonden indgår i
Der er dermed tale om egentlig ledelse, der pågår på dansk jord, og så er der også, efter vores opfattelse, tale om et fast driftssted.
Og derfor synes vi, at man med fordel kunne genbesøge selskabsskatteloven og se, om man ikke med nogle relativt enkle greb ville kunne få en langt mere rimelig beskatning af kapitalfondene i Danmark.