runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Altså, med fare for, at det skal blive alt for polemisk: Nu siger fru Lisbeth Bech Poulsen, at Liberal Alliance går ind for offentlighedsloven, og det er måske sådan lidt en retorisk stramning.
Jeg tror også, jeg skal minde fru Lisbeth Bech Poulsen om, at SF sådan set var med til at indføre offentlighedsloven eller de seneste ændringer af den.
Den bedst mulige billet til at få ændret i den her offentlighedslov, som vi to jo er enige om ikke er ret god, er sådan set at sætte sin lid til, at Liberal Alliance arbejder på det her i regeringen.
Jeg synes, vi kan være rigtig glade for – og det håber jeg også spørgeren er – at det nu i regeringsgrundlaget bliver adresseret, at offentlighedsloven skal revideres, og at det i hvert fald på et konkret punkt helt tydeligt står skrevet, at der skal være større offentlighed i betjeningen af ministrene.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-05:
Men man skal jo også erkende, når man bliver klogere, og når der kommer en række sager, hvor Ombudsmanden også er meget alvorlig i sin kritik, og sige, at så bliver vi selvfølgelig nødt til at se på det igen.
Og jeg synes måske, at ordføreren er lige frisk nok i det, når man netop er gået ind i en regering, hvor man træder ind i forliget om offentlighedsloven.
Liberal Alliance står inde for offentlighedsloven, også nu.
Så lad os droppe den del af det og diskutere det, der er det vigtige, nemlig: Kan Liberal Alliance garantere, at de ændringer, som vi havde et folketingsflertal for før, er de ændringer, som nu vil blive til virkelighed med Liberal Alliance i regering?
Troels Ravn (S), 2016-12-05:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Det fremgår af det nye regeringsgrundlag, at regeringens vækstmål for 2025 er opjusteret til 80 mia. kr., og at der skal være 55.000-60.000 flere til rådighed for arbejdsmarkedet.
Der er altså nu lagt op til en målsætning, som betyder, at arbejdsstyrken skal stige med 15.000-20.000 flere i forhold til den forrige regerings, V-regeringens, plan for 2025.
Det er et vækstmål, der er 15 mia. kr. højere end i den forrige regerings 2025-plan.
Vil ordføreren i det lys redegøre for, hvilke yderligere tiltag i forhold til den tidligere regerings helhedsplan den nye regering vil iværksætte?
Jeg tænker mest på, hvordan man vil nå de forhøjede mål for vækst og arbejdsudbud.
Hvad involverer det, i lyset af at vi skal have lavere offentlige ydelser?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Fru Pernille Skipper har jo ret i, at der har været en tendens til, at når man har stået uden for regeringen, så kunne man godt stå og råbe og skrige om idealer, og i det sekund, man er trådt ind i regeringen, er de idealer glemt.
Derfor er jeg også glad for, at det er lige præcis, når Liberal Alliance træder ind i regeringen, at der bliver skrevet ind i regeringsgrundlaget, at der skal være større offentlighed i ministerbetjeningen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-05:
Nu har fru Christina Egelund og jeg selv jo delt en del timer i Europaudvalget, og der har jeg konstateret at Liberal Alliance har stemt imod 32 pct. af de forhandlingsmandater, som den tidligere regering har fået.
Så vil jeg bare høre ordføreren om, hvordan det går med at få ændret de der forhandlingsmandater.
Altså, er der nogen af dem, vi sådan må forvente at se i Europaudvalget igen?
Nu havde vi jo en sag om skatteundgåelsesdirektivet i Europaudvalget i fredags, og der måtte vi konstatere, at Liberal Alliances bøn i hvert fald ikke er blevet hørt.
Det understregede finansministeren i hvert fald.
Jeg kunne egentlig også godt lige ønske mig at høre, hvordan det her tweet fra den 23. juni 2016, som den nuværende udenrigsminister kom med, afspejler sig i regeringsgrundlaget.
Udenrigsministeren skrev nemlig: »EU har kun én mulighed, hvis kollaps skal undgåes: Drop arrogancen og fokusér på kerneproduktet: Fred, frihed og frihandel.«
Hvordan kan man finde det i regeringsgrundlaget?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Ja, som en andel af samfundsøkonomien, og det er jo, fordi regeringen har en ambition om, at samfundsøkonomien skal vokse, at det her land skal blive rigere.
Og vi har et helt konkret, nedfældet med tal – det kan ikke blive mere konkret – mål, en ambition om, at velstanden skal stige med 80 mia. kr.
Det er historisk ambitiøst, og det er vi rigtig glade for i Liberal Alliance, for det er jo det, det hele handler om, nemlig at vi får flere mennesker i arbejde.
, at velstanden samlet set i samfundet stiger.
Simon Kollerup (S), 2016-12-05:
Tak for det.
Så det betyder, at man arbejder på at få regeringen til at fremsætte forslag om at afskaffe efterlønnen.
Det synes jeg var en bekræftelse at få med herfra.
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Men det kan jo ikke komme som nogen overraskelse, at et politisk parti arbejder på at få sine holdninger gennemført.
Simon Kollerup (S), 2016-12-05:
Tak for det, og tak for en meget klar stillingtagen til spørgsmålet om efterlønnen fra min kollega hr. Nicolai Wammen.
Det syntes jeg var meget tydeligt.
Jeg skal bare høre, om jeg forstod det rigtigt: Betyder det, som ordføreren har sagt, at Liberal Alliance i regering vil arbejde for, at den her regering kommer til at fremsætte forslag om at afskaffe efterlønnen?
Det var sådan jeg hørte det, og jeg vil bare bede ordføreren om at bekræfte det.
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Jeg synes måske, at det er lidt groft at ville gøre en ny minister, der er tiltrådt for 6 dage siden, ansvarlig for tingenes tilstand i ældreplejen, også al den stund at det også er første gang, at Liberal Alliance går i regering.
Det, som vi gerne vil på ældreområdet, er at gøre op med vanetænkning og det, jeg synes man kan kalde idéfattigdom, nemlig at hver gang der er nogle problemer, handler det om mere regulering, flere tilsyn og flere penge.
Man kunne også godt forestille sig, at de midler, der ligger, kunne bruges langt klogere end i dag, ved at dem, der arbejder i ældreplejen, rent faktisk får lov til at tage sig af de gamle.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2016-12-05:
Jeg tror, at vi i den her sammenhæng taler om to forskellige former for vækst.
Vækst i Liberal Alliances version er jo ret beset fugle på taget, og ventetiden på et toiletbesøg kan gå hen og blive rigtig, rigtig lang.
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Der var jo to spørgsmål: For det første: Vil vi søge de mandater, vi har afgivet, trukket tilbage eller omgjort?
Nej, det vil vi ikke, for hvis Danmark skal være en troværdig partner internationalt, og det synes jeg at Danmark skal være, så står man selvfølgelig ved de ting, man har sagt, også i EU.
Sådan må det være.
Hvis hr. Thomas Jensen med røde linjer mener ultimative krav, er svaret nej, for nu står vi sådan set i en langt bedre position, end vi gjorde, dengang vi blev nødt til at fremsætte et ultimativt krav for at få politisk indflydelse.
Nu sidder vi jo der, hvor man har langt større indflydelse.
Hvis man bare kigger på statens finanser, handlede de ultimative krav, som vi italesatte et helt år, om at påvirke ca. 1 mia. kr. ud af det samlede statsbudget.
Nu sidder vi i en position, hvor vi har indflydelse på det samlede statsbudget, altså på omkring 1.100 mia. kr.
Og i den position er der ikke nogen grund til at komme med ultimative krav eller røde linjer, for nu får vi sådan set valuta for pengene, så at sige, i forhold til vores holdninger.
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Jeg forstår det ikke.
Der er jo tydeligvis glemt noget.
Vi plejede at være enige om, at 22, 24 og 27 ikke hører nogen steder hjemme.
De skulle afskaffes.
Vi plejede at være enige om, at sådan arbejder vi ikke i det her land, når man har magt.
Det er væk.
Før fru Christina Egelund siger, at man også må indgå kompromiser.
Må jeg lige minde om, hvor mange partier der har stået uden for regeringen og råbt om åbenhed, og lige så snart de har sat sig på sæderne i den der del af Folketingssalen, har man lige pludselig behov for et frirum, som det hedder.
Har Liberal Alliance også behov for det der frirum nu?
Eller vil Liberal Alliances ministre administrere øget åbenhed og dermed ikke bruge de tre paragraffers mulighed for at lukke ned for aktindsigt?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Det er rigtigt, at regeringsgrundlaget adresserer spørgsmålet om offentlighedsloven, og at der står i regeringsgrundlaget – det synes jeg godt at Liberal Alliance med rette kan være stolte af – at spørgsmålet om offentlighed i ministerbetjeningen skal være større.
Så vil jeg egentlig gerne kvittere for fru Pernille Skippers opfattelse at, at når det kommer til mange retssikkerhedsmæssige spørgsmål, har Liberal Alliance og Enhedslisten kørt et rigtig fint parløb.
Det er jeg enig med hende i.
Det gælder overvågning, klassisk retssikkerhed og datasikkerhed.
Jeg håber også, at fru Pernille Skipper glæder sig over, at der bl.a. står i regeringsgrundlaget, at vi vil have nedsat en straffelovskommission, så vi får kigget det her område rigtig godt efter i sømmene.
Der skal nedsættes en ytringsfrihedskommission, som jeg ved er et område, der ligger Enhedslisten på sinde.
Så når det kommer til offentlighedsloven, står der i regeringsgrundlaget, og det glæder vi os over, at området ministerbetjening skal der være større åbenhed om.
Pernille Skipper (EL), 2016-12-05:
Jeg har ikke tid til at opremse alle de grunde til, at jeg blev en lille smule trist, da jeg læste det her regeringsgrundlag.
Men jeg vil godt indrømme over for fru Christina Egelund, at der var en side, jeg slog op på først.
Det var side 52.
Der står nemlig noget om offentlighedsloven.
Jeg vil gerne foretage en walk down memory lane.
Jeg tror, at den nye økonomi- og indenrigsminister husker, at det faktisk ikke altid har været sådan, at Enhedslisten og Liberal Alliance har skændtes.
Faktisk har vi haft et rigtig godt samarbejde, fordi vi har sagt til hinanden, har givet hinanden håndslag på, at det skal være sådan, at når man besidder magten i det her land, skal man finde sig i at blive set efter i kortene.
Åbenhed og muligheden for aktindsigt, og at offentligheden kan følge med i, hvad der sker i ministerierne, er så hamrende vigtigt for demokratiet.
Vi ville ikke stemme for den der offentlighedslov.
Det gjaldt tre paragraffer: 22, 24 og 27.7.
Men der står kun noget om den ene.
Hvor er de andre henne?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Man skal forstå det sådan, at alle de steder, hvor Liberal Alliance søger indflydelse, gør vi det selvfølgelig med afsæt i vores holdninger.
Det er klart.
Det er den ene side af sagen.
På den anden side er det klart, at vi er professionelle mennesker og ser, at når man indgår i en regering, i vores tilfælde helt aktuelt med to andre partier, består det arbejde i at finde fællesmængden af vores holdninger og nogle gange trække hinanden i hinandens retninger.
Det opstår der nogle kompromiser af.
Vi er rigtig glade for og rigtig stolte af det regeringsgrundlag, der ligger.
Der er rigtig gode aftryk fra Liberal Alliance i det regeringsgrundlag.
Og så har vi respekt for, at i et kollegium med tre parter giver man selvfølgelig også plads til hinanden.
Men selvfølgelig arbejder Liberal Alliance alle de steder, hvor vi optræder, for at få så meget som muligt af vores politik igennem.
Alt andet ville nærmest være absurd.
Trine Bramsen (S), 2016-12-05:
Skal man forstå det sådan, at Liberal Alliance i regeringen ved de kommende vækstforhandlinger, de kommende finanslovsaftaler, vil arbejde for at få minusvækst i det offentlige?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Liberal Alliance arbejder – og det håber jeg ikke kommer bag på nogen, der er engageret i politik – i alle de fora, vi deltager i, og det er klart, at regeringen er et nøglested for at få så meget som muligt af vores politik gennemført.
Det tror jeg egentlig gør sig gældende for alle politiske partier.
Det håber jeg gør sig gældende for alle politiske partier.
Trine Bramsen (S), 2016-12-05:
Fru Christina Egelund svarede før nærmest i jubel, at LA i regeringen vil arbejde for at afskaffe efterlønnen.
Vil LA i regeringen også arbejde for minusvækst i det offentlige?
Christina Egelund (LA), 2016-12-05:
Vi er ikke på vej tilbage til 2004, vi er på vej ind i år 2017.
Det, der står i regeringsgrundlaget om europapolitikken, er jo bl.a., at europapolitikken eller EU skal ind til kernen.
Det er jo fuldstændig hjertet af den EU-politik, som Liberal Alliance har stået for igennem lang tid, nemlig at EU skal beskæftige sig med det, som i sin natur er grænseoverskridende, altså problemer, som vi qua deres natur bedst løser i fællesskab, og ikke om alt muligt andet.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-05:
Jamen det glæder vi os så til at se udfoldet i fremtiden, for vi kan i hvert fald ikke finde det i regeringsgrundlaget.
Nu kan jeg forstå, at ordføreren har set sig sur på noget, som ordføreren kaldte nationernes Europa.
Det hænger jo dårligt sammen med det, den nuværende udenrigsminister tidligere har sagt: »Det er os, der er de reelle skeptikere«.
Så ved jeg ikke, hvad vi er i Dansk Folkeparti, hvis det er Liberal Alliance, der er de reelle skeptikere.
Jeg kan bare konstatere, at når jeg hører ordføreren og læser regeringsgrundlaget, synes jeg, der er mere af hr. Anders Samuelsen anno 2004 – »Vejen til et bedre Europa – en bro mellem ja eller nej« – over Liberal Alliances politik, og det handlede om EU-hospitaler og EU-studier og om, at Tyrkiet skulle ind i EU, end der egentlig er EU-skepsis tilbage Liberal Alliance.
Er man på vej tilbage mod 2004 og vejen mod et bedre Europa, som hr. Anders Samuelsen skrev dengang?
Thomas Jensen (S), 2016-12-05:
Nu er det godt, at ordføreren begynder at tale om det samlede budget, for vi så jo ved dette års finanslovsforhandlinger, at venstrefløjen ikke blev inviteret med til forhandlinger.
Derfor ligger det også i kortene, at de kommende forhandlinger om 2018-finansloven igen bliver med en invitation til Dansk Folkeparti.
Efter hvad jeg sådan har kunnet lytte mig frem til de seneste dage, er man ikke helt enige om væksten i det offentlige forbrug, så derfor er mit spørgsmål: Hvis nu der bliver stillet et krav om, at det offentlige forbrug skal vokse med 0,5-0,6 pct., vil det så sige, at Liberal Alliance stadig væk er med på at begynde at skubbe det offentlige forbrug i en anden retning, end regeringsgrundlaget siger?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-05:
Tak, og tak for talen.
Jeg har jo også med spænding og interesse set det meget ambitiøse finanslovsudspil, som Alternativet er kommet med.
Jeg kan også se, at der er rigtig mange lighedspunkter i forhold til SF's politik.
Der er rigtig mange ting, vi kan blive enige om.
Men som min kollega hr. Jacob Mark også var inde på, manglede vi dog noget på velfærdsområdet.
Det er et ambitiøst udspil, som Alternativet er kommet med, der er rigtig mange penge i spil, og på langt de fleste stræk er vi enige.
Men vil ordføreren ikke lige komme lidt mere ind på nogle af de her velfærdsområder, som jeg jo ellers hører at vi er ret enige om skal løftes, altså både i forhold til børn, i forhold til ældre, sundhedsområdet, skolerne osv.?
Det blev der ikke nævnt så meget om her.
Men hvor skal pengene eventuelt komme fra til at løfte det her område?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Som vi skriver, vil vi tilbagerulle kontanthjælpsloftet til der, hvor det var, før regeringen kom til.
Vi vil gerne lave kontanthjælp uden modkrav, for vi mener faktisk, at alle de ressourcer, man fra det offentlige putter i at kontrollere folk i alle ender og kanter – jeg skulle til at sige noget, man ikke må, og slet ikke med den her formand – er midler, man kunne bruge på at hjælpe folk ved at styrke dem i deres kvalifikationer og være dygtige mentorer, der kan hjælpe dem videre fra det offentliges side.
Og det er egentlig det, vi er optaget af.
Jane Heitmann (V), 2016-12-05:
Det er jo svært at være uenig, og jeg skal også beklage, at jeg fik sagt Liberal Alliance til Alternativet.
Men det er sidst på dagen, også i Folketingssalen.
Men det ændrer ikke på, at der lige præcis er en alvorlig problemstilling.
Og Alternativet har jo talt for, og det står også i udspillet her til finansloven, at man vil have en kontanthjælp uden modkrav.
Og hvis debatten skal kvalificeres, og man ligesom melder hårdt ud og siger, at det her er vi ikke tilfredse med, og det vil vi gerne have var anderledes, så er det vel netop at kvalificere debatten at tage det alvorligt, når vi spørger, hvor niveauet så skal ligge, når man tilsyneladende ikke er enig i, hvor regeringen har lagt snitfladen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Jeg ved ikke, om jeg skal spørge udenrigsministeren om, hvad jeg skal svare nu.
Men jeg kan i hvert fald svare på Alternativets vegne, og som man kunne se i vores finanslovsforslag, ville vi jo gerne rulle kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og integrationsydelsen tilbage.
Jeg synes faktisk også, det er en underlig quizagtig måde at debattere på at diskutere, præcis hvad beløbet skal være.
Det afhænger jo af, hvad der er af boligudgifter, og hvad der ellers er af udgifter, hvor mange børn der er osv.
Vi kan ikke stå herinde og lege de her tallege, hvor det bliver sådan lidt et lotteri, og så har man pladen fuld på et tidspunkt.
Vi må altså lige hæve niveauet for samtalen omkring de her ting, som er alvorlige.
Jeg ved, vi har forskellige holdninger til, hvad der er godt, men lad os nu komme hen, hvor vi snakker om substansen, og hvordan vi hjælper folk i deres hverdag.
Jane Heitmann (V), 2016-12-05:
Tak for det.
Liberal Alliance har tidligere sagt om kontanthjælpsloftet, at det er stigmatiserende og utaknemmeligt.
Det er jo hårde ord, når man tager i betragtning, at en kontanthjælpsfamilie med mor og far og to børn faktisk har 23.200 kr. udbetalt hver måned.
Jeg vil gerne spørge Liberal Alliance, nej, undskyld, Alternativet, hvor niveauet skal ligge, for at man er tilfreds.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
For det første synes jeg faktisk, at Folketinget sammen med regeringen skulle gennemgå alt, hvad der ligger, og det er et kæmpestort stykke arbejde.
Det er ikke bare noget, der kan nås på en uge eller mindre.
Det andet er jo at begynde at vurdere, når vi laver ny lovgivning, om der kommer nye regler med, og om de er hensigtsmæssige.
For alt bureaukrati er jo ikke dårligt.
Det er også med til at sikre nogle styringsværktøjer.
Man kunne jo sagtens forestille sig, at der var en fast gruppe herinde, som kiggede på de her ting.
Jamen i den grad.
Vi synes jo, det burde være en bunden opgave lige nu, for vi ved, at alle Folketingets partier faktisk er interesseret i at gøre noget ved det her.
Noget af det skal man se på rent lovgivningsmæssigt, men meget af det handler også om praksis.
Og der skal vi jo sende et signal herindefra, både til kommunerne, at vi ikke slår dem i hovedet, når vi først giver dem fri, men også til de offentligt ansatte, at der faktisk er en tillid.
Altså at vi ikke tror på den her nulfejlskultur, hvor man med det samme slår folk oven i hovedet og laver en ny regel, hver gang der sker en fejl, for der sker fejl, når der er mennesker involveret.
I stedet for kan vi gå ud og hjælpe med at se på, hvordan man kan gøre tingene bedre i fremtiden.
Og det burde være en opgave, som vi alle sammen tog på os herinde.
Og der er vi jo endt med en række ting i forhold til sociale ydelser, og hvad vi hele vejen igennem vil rulle tilbage, og et stop for satsreguleringen osv., og så vil vi styrke uddannelsesområdet eksempelvis.
Det er klart, at vi har prøvet at se på, hvad der ville skulle til for at skabe nogle reelle forandringer.
Som fru Lisbeth Bech Poulsen ved, vil vi med glæde altid gerne arbejde sammen, hvis man har nogle specifikke ting.
Vi tror faktisk på, at vi kan gøre skoler, børneinstitutioner osv. meget bedre også bare ved at fjerne alt det bureaukrati, der er, alle de regler, der er, om det arbejde, man udfører derude, og så lade pengene blive på institutionerne.
Vi har jo ikke lyst til at afbureaukratisere for at tage pengene ud og lave topskattelettelser.
Vi vil faktisk gerne have, at de arbejder ude i de områder, hvor de bliver sparet.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2016-12-05:
Men jeg håber også, at ordføreren er enig med mig i, at det koster penge at have et vist antal pædagoger, et vist antal sygeplejersker, et vist antal SOSU'er.
Nu har vi jo talt meget om ældres vilkår i dag og det her efterhånden verdensberømte plejehjem.
Pointen med det plejehjem er jo bare, at det er ekstremt meget dyrere end kommunale plejehjem.
Det synes jeg jo understreger, at hvis man skal have den type plejehjem, som vores ældreminister har stået i spidsen for, og hvor jeg tror at det har været rigtig spændende at have været ældre, så koster det nogle flere penge.
Det er i hvert fald det, vi kan se.
Derfor håber jeg også, at Alternativet sammen med os vil kigge på, hvordan vi kan få løftet og samtidig afbureaukratisere.
Måske er det begge dele, der skal til.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Det er jo den oprydning, som jeg talte lidt med Liberal Alliances spørger om før.
Vi skal nok se på, hvilke regler vi har presset ned over området, før vi begynder at spørge, hvor ansvaret ligger.
Vi tror på, at man skal sætte den offentlige sektor fri.
Vi så gerne, at den enkelte institution formåede at arbejde med de børn, de har, eller de ældre, som er på plejehjemmet, og fandt de rigtige løsninger helt ude på institutionen.
Så bliver vi også nødt til at se kritisk på, hvad vi har lavet af regler, som de skal leve op til.
Hvordan laver vi nogle meget klogere rammer for, hvad man skal leve op til, og på en eller anden måde evaluerer det?
Men jeg er helt enig i, at ansvaret ligger derude.
Så skal vi være gode til ikke at slå folk i hovedet, når der sker en fejl, men hjælpe til og finde løsninger på det i stedet for.
Der er vi ikke altid helt gode.
Så slår vi dem med det samme i hovedet, og så bliver der lavet en regel enten kommunalt, regionalt eller statsligt i stedet for at hjælpe med til, at det ikke sker igen.
Carl Holst (V), 2016-12-05:
Tak til ordføreren for talen.
Alternativet er et parti, der går ind for lokalt selvstyre og tror på, at beslutninger bliver taget bedst tættest på borgerne i første bæredygtige led.
Kan ordføreren give nogle ord med på vejen om dels det regionale ansvar for fødeafdelinger, dels om ældreplejen, der foregår i regioner og kommuner?
Hvem har egentlig ansvaret og fingeren på pulsen og måske også ansvaret, når noget går galt?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Jeg tror faktisk, at ofrene vil være glade for, at vi går aktivt ind for at prøve at løse de uhyrligheder, der sker dernede.
Jeg skal ikke stå her og sige, hvem der skal dø og ikke dø.
Jeg synes simpelt hen, det er for grimt et niveau at tage den debat ned på.
Hvor er det, vi kan gøre en forskel?
Det kan vi eksempelvis ved at sørge for, at Islamisk Stat ikke kan tjene penge.
For at føre krig skal man bruge penge, og med de krige, de fører, må de jo få masser af penge ind fra lande, så lad os dog gå ind og gøre noget ved nogle af de ting, der egentlig afskærer dem fra at kunne lave de uhyrligheder, som de går og laver, i stedet for.
Rasmus Jarlov (KF), 2016-12-05:
Nu bliver det selvfølgelig lidt spekulation, men hvis man nu prøver at sætte sig i Islamisk Stats ofres sted, altså de mennesker, der er udsat for de uhyrligheder, folkemord, massevoldtægter osv., tror hr. Rasmus Nordqvist så, at de ønsker, at vi bomber Islamisk Stat, eller tror hr. Rasmus Nordqvist, at de ønsker, at vi forsøger en alternativ vej og så lader dem dø imens?
Altså, hvor mange skal dø?
Hvor mange ofre skal der være for Islamisk Stat, før man synes, at det er rigtigt at bruge militær magtanvendelse for at stoppe det, der foregår dernede?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-12-05:
Det er, fordi vi ikke tror på, at vi løser situationen i eksempelvis Syrien ved at sende flere bomber derned; der er rigeligt med bomber i Syrien.
Vi tror på, at det er andre ting, der skal til.
Desuden har vi været inde og diskutere, hvad det er for et mandat, vi er der på, og vi står altså meget op for de folkeretslige mandater, og der mener vi, at vi har svært ved at se, hvad det lige er for et mandat, som vi fra dansk side går ind og deltager i bombardementer i Syrien på.
Så der er masser at gøre i forhold til den fuldstændig forfærdelige situation, vi ser i eksempelvis Syrien og Irak med Islamisk Stat, men det er ikke altid sådan, at flere bomber laver fred, nogle gange giver flere bomber faktisk bare flere døde.