runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2023-04-26:
Tak til ministeren for svaret.
Der er en baggrund for spørgsmålet, som jo henleder til justitsministerens tanker i et interview i Weekendavisen den 24. marts i år om at tilbyde voldsforbrydere en alternativ afsoning i forsvaret som værnepligtige.
Jeg forstår på den fungerende forsvarsministers svar, at det ikke er noget, han bakker op om.
Men justitsministeren fremlægger jo følgende, som jeg godt vil citere: »Jeg sidder med forskellige ideer, som jeg dog endnu ikke ved om er realiserbare.«
I Liberal Alliance mener vi jo, at vi i Danmark skal have et moderne og professionelt forsvar, som de unge af egen drift og helt frivilligt vælger til, fordi det er attraktivt at tage en uddannelse i forsvaret og gøre karriere der i en kortere eller længere periode af ens liv.
Deler den fungerende forsvarsminister min og Liberal Alliances ambition?
Tak for det.
Spørgsmålet lyder i al sin enkelhed: Mener ministeren, at forsvaret bør varetage andre samfundsopgaver end forsvaret af Danmark og danske interesser i bred forstand, såsom aflastning af fængselsvæsenet og sociale opgaver?
Sophie Løhde (V), 2023-04-26:
Det giver mig anledning til at gentage, at andelen af børn og unge, der bliver henvist for at få udredning af behov for behandling, jo er faldet markant.
At sige, at vi ikke har nogen som helst former for vurdering eller vidensgrundlag, er ikke korrekt.
Når det er sagt, synes jeg jo, det er vigtigt, at vi har en løbende revurdering af den gældende vejledning, og det er også derfor, jeg er tilfreds med, at Sundhedsstyrelsen aktuelt er i gang med at lave en revision af den gældende vejledning.
Det sker jo i samarbejde med en lang række af forskellige eksperter.
Vi har i Danmark fra starten af valgt at samle al behandling ét sted i Danmark, fordi vi snakker om en meget, meget lille gruppe, for at sikre den højeste kvalitet og videnopbygning.
Og for også at sikre det bedst mulige tilbud har Region Hovedstaden igangværende forskning på området, lige såvel som at vi også samarbejder med en række andre lande på området for også at udveksle viden og erfaring og forskningsresultater.
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-26:
Igen vil jeg sige: Jeg kender ikke den konkrete sag.
Men som den fremstilles her, giver det ikke rigtig nogen mening, som jeg sagde før, hverken samfundsøkonomisk, menneskeligt eller ud fra uddannelsespolitiske betragtninger.
Lotte Rod (RV), 2023-04-26:
Hvad er ministerens holdning så til, at vi har at gøre med en pige, som var en almindelig, glad pige, som jo i starten kun ikke kunne komme til de store arrangementer i skolen, altså idrætsdag eller juleafslutning, og så nu har fået det så skidt, at hun ikke har været i skole i over et år og faktisk ikke kan komme uden for en dør, altså fordi hun ikke blev mødt med den rigtige hjælp?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-26:
Det er jo trist.
Som jeg også sagde i min tale, er der med jævne mellemrum i medierne historier om børn om unge, som ikke har været i skole i meget lang tid.
Hvis man dog skal betragte glasset som halvt fuldt, oplever jeg hos kommunerne, som jo har ansvaret for folkeskolen, en stigende opmærksomhed og bevidsthed omkring, at man skal tænke helhedsorienteret, både økonomisk, men også menneskeligt i forhold til familien og i forhold til de unge.
Lotte Rod (RV), 2023-04-26:
Men det her er jo ikke bare én historie.
Moren til den her pige fortæller, at hun er blevet kontaktet af 700 forældre.
Jeg har hørt det samme fra Skole og Forældres Forældrerådgivning.
Og derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Anerkender ministeren, at der ikke bare er tale om enkelte fejl?
Og hvornår indkalder ministeren til forhandlinger om generelt at få flere muligheder for at kunne dele klasser op i små hold eller sætte en ekstra lærer eller pædagog på?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-26:
Jeg anerkender fuldstændig, at det er et stort og desværre også et stigende problem både i Danmark og i udlandet, at flere børn har særlige behov.
Nu taler vi lige om autisme.
Det kunne også handle om mange andre ting.
Det var til det første, spørgeren siger.
Og det andet betragter jeg i virkeligheden sådan, at det, der under en lidt for bred hat hedder inklusion, løbende bliver diskuteret af os.
Så sent som for et døgn siden diskuterede vi muligheden for at forkorte skoledagen og have tolærerordninger.
Det tror jeg er med til at sikre ro i klassen og hjælp til de børn, der har særlige behov.
Om lidt kommer vi til at diskutere mulighed for at kunne udsætte skoledagen.
Det er lidt det samme.
Så jeg tror i virkeligheden, vi løbende er i forhandlinger og diskussioner med hinanden om de her spørgsmål.
Lotte Rod (RV), 2023-04-26:
Tak for svaret.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til det, for den her pige får altså ikke lov til at komme i den rigtige skole, fordi man lige vil spare 3 måneders hjemmeundervisning, og så ender man så med nu at bruge langt flere penge på at skulle betale moren for tabt arbejdsfortjeneste.
Altså, er ministeren ikke enig i, at det er grotesk?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-26:
Som jeg svarede til spørgerens partifælle i sidste uge, mærker vi i øjeblikket ikke tilstrømning til Danmark, men i Europa er der meget høje ankomsttal i 2022, og tendensen ser ud til at fortsætte i år.
Situationen i Danmark kan også hurtigt ændre sig, og derfor er vi nødt til i fællesskab i Europa at handle.
Det nuværende dysfunktionelle asylsystem er kun til fordel for menneskesmuglernes lukrative kyniske forretningsmodel og gavner ikke de mest udsatte, der sidder tilbage i nærområderne og mangler basal nødhjælp.
Det er en prioritering at håndtere situationen og få skabt ro ved EU's ydre grænser.
Regeringen mener, der er behov for et nyt asylsystem, og at EU skal gøre mere for at tackle presset på de ydre grænser, og det er også vores budskab, når vi mødes med vores kollegaer i EU.
Heldigvis har erkendelsen af, at det er nødvendigt at bekæmpe den irregulære migration, bredt sig til flere lande.
Vi er ikke enige om alt, men der sker bevægelse de fleste steder.
Vi arbejder for, at det fortsætter og vokser sig større, og vil engagere os i alle mulige løsninger, der overholder Danmarks internationale forpligtigelser og EU-retlige forpligtigelser, herunder aftaler inspireret af EU-Tyrkiet-aftalen om at oprette modtagecentre uden for Europa eller andet, der tilsvarende bidrager til at løse udfordringerne.
Vores mål er sammen med EU at etablere en ordning, hvor asylansøgere overføres til et land uden for Europa, hvor asylsagsbehandlingen og den efterfølgende beskyttelse skal ske.
Det er vigtigt for at gøre op med det kapløb, som foregår i øjeblikket, hvor tusindvis af mennesker drukner på Middelhavet for at komme til Europa.
Regeringen arbejder for at sikre en mere human og demokratisk kontrol med indvandring.
Vejen til Danmark og Europa skal gå via lovlig adgang, f.eks. gennem FN's kvoteflygtningesystem eller gennem arbejdstilladelser.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-26:
Hvad har regeringen konkret tænkt sig at gøre, for at vi ikke står i samme situation, som vi gjorde i 2015?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-26:
Det, som den her regering og den tidligere regering har gjort, er at få styr på, hvor mange mennesker der er i det her land, som ikke har lov til at være her – altså at vi konkret har det laveste tal for afviste asylansøgere og udvisningsdømte, som vi har haft i mange år.
Det tror jeg har været med til at sikre, at vi også har lave tal for, hvor mange mennesker der kommer til Danmark.
Jeg tror, det billede, vi kan se i øjeblikket, hvor vi har meget, meget lave asyltal, også er påvirket af, at Danmark ikke er så attraktivt, som en række andre europæiske lande er.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-04-26:
Sundhedsministeren nævner, at det ikke er korrekt, at vi ikke har noget sundhedsfagligt belæg for den her form for behandling.
Så vil jeg godt bede sundhedsministeren om at redegøre for, som jeg også bad hende om på samrådet, hvad det er for noget sundhedsfagligt belæg eller empiri fra udlandet, eller hvad det måtte være, der understøtter den her behandling.
Jeg har endnu til gode at se det.
Jeg har derimod et svar fra en cheflæge på Aalborg Universitet, der beskæftiger sig med det her område, til en person, der har fået foretaget kønsskifte, har fortrudt, og som spørger, hvordan i alverden det her kunne ske.
Og cheflægen svarer: Vi har intet diagnostisk apparat, der kan forudsige, om det er det rigtige, vi gør.
Og på trods af det behandler vi børn med hormoner, der gør dem sterile resten af livet og øger sandsynligheden for knogleskørhed og kræft.
Hvordan kan vi forsvare det i et land som Danmark?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-26:
Der er jo ingen tvivl om, at ministeren godt kan føle en form for deja-vu, for de første to spørgsmål her var nøjagtig identiske.
Hvad mener ministeren om, at man med 7 dages mellemrum som medlem af samme parti kan få svar, som egentlig divergerer, i forhold til konsekvensen af den krise, der var i 2015, og hvis skylden var for den?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-26:
Jeg svarer så godt, som jeg nu kan, og hvis spørgeren er ærgerlig over det svar, er jeg selvfølgelig ked af det.
Men det er sådan, at der lige nu er et meget, meget stort pres af migranter i mange europæiske lande, også meget større end det, Danmark havde i 2015.
I Danmark har vi ikke noget stort pres, og det tror jeg er en konsekvens af den ansvarlige udlændingepolitik, som vi bl.a. har ført de sidste 4 år i Danmark, hvor vi sørger for, at folk, der ikke har lovligt ophold, kommer hjem igen, og sørger for at have styr på, hvor mange der kommer til landet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-26:
Hvad tænker ministeren om det meget høje pres af migranter, der er ved Middelhavet,
og har regeringen planer om at tage situationen alvorligt og stoppe den migrantkrise, som igen er under opsejling, før det er for sent?
Tak for det.
Derfor er jeg da glad for, at der ikke bliver draget tvivl om, hvor mit tidligere parti har været i forhold til migrantkrisen.
Men jeg har et sidste spørgsmål: Hvad har regeringen rent faktisk tænkt sig at gøre?
Gør vi det, som statsministeren siger der skal til, eller gør vi det, som justitsministeren siger at vi kan få lov til i EU?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-26:
Jo, jeg mener, at det er bekymrende, hvis kristendommen som fag bliver udvandet, men det er også vigtigt for mig at holde fast i, at det jo ikke er et forkyndende fag, vi har.
Det er, fordi man for at kunne forstå, hvem vi selv er, og hvad vores land er, bliver nødt til at forstå kristendommens historie.
Det er meget svært at forstå de sidste 2.000 års europahistorie uden bare at have en lille smule begreb om kristendom.
Jeg vil i øvrigt sige, at islam jo også er en religion, der har sine rødder nogenlunde samme sted som kristendommen, så for muslimer er det jo også en del af deres egen historie at lære noget om kristendom.
Jeg vil også sige en ekstra ting, og det er, at jeg mener, at man skal tage hensyn til mennesker.
Loven beskytter mennesker.
Loven beskytter ikke idéer.
Så jeg vil meget gerne være hensynsfuld over for muslimer, men jeg vil ikke underkaste mig islam, og det er en vigtig sondring for mig.
Det er menneskene, jeg er interesseret i, ikke idéen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2023-04-26:
Tak, formand.
Tidligere gruppeformand Henrik Sass Larsen skriver i sin kommentar i Jyllands-Posten følgende: »Han burde ubekymret kunne sende sin søn i den danske folkeskole og endda forvente, at drengen får en sømmelig dannelse.
Og han har også ret i, at Socialdemokratiet burde tale hans sag.« –
»Socialdemokratiet burde tale hans sag«.
Hvad vil ministeren helt konkret gøre over for de her skoler, der ikke formår at holde fast i dansk kultur og danske traditioner og lader muhamedanske værdier tage over?
Hvad vil ministeren gøre?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-26:
Det kan være, jeg skal starte med at læse det indlæg, der er i Jyllands-Posten i dag.
Men derudover vil jeg dog sige, og det siger jeg både som undervisningsminister, men også som tidligere integrationsminister, at jeg har besøgt rigtig mange folkeskoler i socialt udsatte boligområder i Danmark med en høj og også en for høj andel af elever med ikkevestlig baggrund, og nogle af dem, jeg synes har været mest rodfæstet i dansk kultur, er faktisk de skoleledelser, fordi de hver dag bliver konfronteret med spørgsmålet: Hvad er egentlig dansk kultur?
Hvis du er skoleleder et sted, hvor der ingen elever er fra udlandet, er det måske lidt sværere at få greb om og egentlig få sat ord på, hvad dansk kultur er for noget.
Jeg synes f.eks., at skolelederen i Tingbjerg, som jeg mødtes med i sidste uge, er utrolig præcis på, hvad en dansk kulturinstitution er, midt i Tingbjerg.
Lotte Rod (RV), 2023-04-26:
Tak for det, formand.
Når ministeren siger, at flere børn skal mødes med mere pædagogik og mindre psykiatri,
hvad er så ministerens holdning til, at halvdelen af børn med autisme har ufrivilligt skolefravær, fordi de ikke får den pædagogiske støtte, de har brug for?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-26:
Jamen det er jo for ringe.
For børn har jo ret til at få den pædagogiske støtte, de har brug for.
Jeg har også noteret mig undersøgelsen fra Landsforeningen Autisme, som konstaterer, at næsten halvdelen af børn med autisme har ufrivilligt skolefravær, og at tallet er i stigning.
Vi kan nok alle sammen blive enige om, at der for den her børnegruppe mangler noget i matchet mellem de rammer, som skolen kan tilbyde, og de behov, som børnene har.
Når jeg siger, at flere børn skal mødes med mere pædagogik og mindre psykiatri, så er det, fordi de rette pædagogiske rammer og de rette tidlige indsatser kan forebygge mere alvorlige problemer.
Det er både bedre for det enkelte barn og for barnets familie, men også for os som samfund, at vi sætter ind tidligt med den rette indsats, så barnet ikke ender med f.eks. behandling i psykiatrien.
Der er selvfølgelig nogle børn og unge, som har brug for behandling, men vi må holde fast i, at det pædagogiske arbejde skal være førsteprioriteten for langt de fleste børn, og det vil jeg også sige er ånden og bogstavet i den eksisterende lovgivning.
Jeg er selv ydmyg over for mange af de problematikker, som vi diskuterer her.
Der er ikke nogen lette løsninger, men jeg ser meget frem til resultaterne fra den undersøgelse af PPR, som er igangsat, og som er lige på trapperne, og jeg håber, at både den og den nye enhed i Undervisningsministeriet, der er etableret, kan gøre os klogere på både årsager og løsninger til bl.a. ufrivilligt skolefravær.
Tak for ordet.
Det lyder umiddelbart ikke som en god forretning for samfundsøkonomien og heller ikke som en menneskeligt rigtig eller uddannelsespolitisk rigtig løsning for samfundet.
Jeg kender ikke den konkrete historie, men der dukker jo jævnligt historier op i medierne om langvarigt skolefravær, hvad end det er personer, der har autisme, eller andre udfordringer.
Fravær er jo en kompliceret problematik.
Det kan både være en reaktion på mistrivsel og også udgøre en årsag til yderligere mistrivsel, fordi fravær er selvforstærkende.
Det betyder, at der hviler et meget stort ansvar på kommunerne for at sikre en tidlig og en koordineret indsats, så snart der er tegn på bekymrende fravær.
Og ikke nok med det: Indsatsen skal også være hurtig, så det er også helt centralt, at den plan, der lægges for barnet, er den rigtige.
Spørgsmålet om tabt arbejdsfortjeneste kan jeg ikke gå ind i her, da det er socialministerens ressort, men jeg anerkender sådan set præmissen i spørgsmålet om, at det, der i første omgang virker som den billigste løsning, ofte vil blive dyrere i længden, hvis ikke løsningen er den rigtige.
Jeg har derfor tidligere opfordret kommunerne – og jeg vil gerne gentage den opfordring – til at tænke helhedsorienteret, når de tilrettelægger løsninger for børn med bekymrende skolefravær.
Det oplever jeg egentlig også at kommunerne – i hvert fald dem, jeg er i dialog med – og Kommunernes Landsforening har fokus på.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2023-04-26:
Tak for det klare svar om, at det er for ringe.
Jeg vil gerne spørge lidt ind til det her med, hvad ministerens holdning så er til, at man i stedet for at give børn hjælp med det samme ligesom bare lader tiden gå, indtil børnene har det så skidt, at de ikke kan komme i skole, og der jo så uvægerligt dukker belastningssymptomer op.
Altså, så udvikler de nye ting, f.eks. angst, ocd, spiseforstyrrelser eller selvskade.
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-26:
Jeg synes jo, det er et argument for, at man skal komme tidligt ind.
Jeg ved også, at noget af den kritik, der rejses af det eksisterende system, er, at det tager alt for lang tid at blive udredt, og at det problem, man som forældre eller som skolelærer egentlig henvendte sig med første gang, typisk har vokset sig meget større, når der endelig er kommet et svar.
Jeg vil godt understrege, at jeg ikke har set undersøgelsen af PPR, men jeg gætter også på, at det er noget af det, den vil forholde sig til.
Lotte Rod (RV), 2023-04-26:
Ja, lige præcis, og det vil jeg gerne spørge lidt mere ind til.
For hvad er ministerens holdning til, at der, når man bruger 1-2 år for at finde et passende skoletilbud, så nogle gange sker det, at det visiterede skoletilbud faktisk ender med ikke længere at være tilstrækkeligt, fordi der i mellemtiden og i ventetiden er dukket yderligere diagnoser op?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-26:
Det understreger i hvert fald, hvorfor vi ikke må opbygge et system, hvor udredningens resultat er forudsætningen for, at der kan igangsættes specialiserede tilbud.
For det kan tage så lang tid at få sådan en udredning, at problemet har vokset sig langt større, når vi endelig er derhenne.
Og jeg tror, alle har mødt nogle forældre, der har været fanget i den her kafkaske labyrint – det tror jeg mange oplever det som – hvor det jo kan tage adskillige år.
Så for mig er det vigtigt, at specialpædagogik kan sættes ind tidligt og umiddelbart, og at ressourcerne er til stede på skolen og ikke er noget, man skal rekvirere ved at udfylde blanketter og få dem fra kommunen efter lang tid.
Lotte Rod (RV), 2023-04-26:
Men det her handler jo ikke bare om udredning; det handler jo om hele grundvilkåret for at være barn i skolen.
Altså, i Radikale Venstre mener vi jo ikke, at man bliver syg af at have autisme, men man bliver syg af ikke at have de rette rammer, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvad vil ministeren konkret gøre, for at børn med autisme ikke bliver syge af at gå i skole?
Mattias Tesfaye (S), 2023-04-26:
Men der er ikke nogen, der skal være syge af at gå i skole.
Den undersøgelse, som Landsforeningen Autisme har fået lavet, har spurgt 1.000 forældre til autistiske børn, og det er den, der viser, at halvdelen af børn med autisme ikke kommer i skole, fordi de mistrives, og at en fjerdedel af børnene ikke har været i skole i over et halvt år.
Og alle de ting, jeg nævnte i min indledende tale, og det, som vi i øvrigt også talte om på samrådet tidligere i dag, er jo alle sammen brikker, der skal hjælpe os i retning af, at skolen bliver i stand til at rumme flere børn på en måde, hvor de oplever, at de særlige behov, de har, bliver mødt, altså alle de børn, der skal kunne rummes i den almindelige skoleklasse.
Og selv om det er en diskussion, der kører internationalt og ikke kun fylder noget i Danmark, så bliver jeg trods alt fortrøstningsfuld, når jeg kan se, at der er en stigende andel af lærerne, der faktisk mener, at de har de kvalifikationer, der skal til, for at kunne håndtere elever med særlige behov, selv om der altså stadig væk er et stort mindretal, der ikke mener det.
Lotte Rod (RV), 2023-04-26:
Hvad er ministerens holdning til, at en højtbegavet pige med autisme er gået fra at være en glad pige til at have det så skidt, at hun bliver passet hjemme af sin mor, fordi hun ikke fik hjælp i tide, og at man trak hendes skoletilbud tilbage for at spare 3 måneders hjemmeundervisning og nu i stedet for betaler langt mere i tabt arbejdsfortjeneste til moren?
Thomas Danielsen (V), 2023-04-26:
Nej, vi risikerer ikke at misse nogen muligheder.
Men i forhold til bare lige at træffe beslutning om en vvm-undersøgelse vil jeg sige, at det jo også er en stor beslutning.
Altså, det er en beslutning til 3 mia. kr.
Og det vil sige, at såfremt man ønsker at etablere en Kattegatforbindelse, bør man jo nok starte med at få lavet nogle prøveboringer og andre ting, sådan at man kan få kvalificeret en vvm-undersøgelse, for det er ikke sådan noget, man lige laver for alt for mange strækninger.
Jens Meilvang (LA), 2023-04-26:
Jeg vil bare sige tak for svaret, og så må vi jo vente på regeringen.
Thomas Danielsen (V), 2023-04-26:
Tak for spørgsmålet, og jeg lover, at lige så snart der er en afklaring i regeringen, orienterer vi Folketinget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-26:
Spørgsmålet lyder: Hvordan mener ministeren at ministerens ja til ny gasjagt i Nordsøen harmonerer med Danmarks lederskab af Beyond Oil & Gas Alliance, BOGA, hvor man aktivt forpligter sig til at arbejde for at stoppe nye tilladelser til olie- og gasproduktion og til at sætte en slutdato for udvinding, og harmonerer det med Parisaftalen?
Lars Aagaard (M), 2023-04-26:
Tak til spørgeren.
Svaret er, at det harmonerer supergodt.
Beyond Oil & Gas Alliance, BOGA, advokerer for en gradvis udfasning af olie- og gasproduktionen, ikke for et abrupt stop her og nu.
BOGA's kernemedlemmer, herunder Danmark, har forpligtet sig til at afslutte nye udbudsrunder og fastsætte en endegyldig slutdato for vores olie- og gasproduktion.
Det lever Danmark op til gennem Nordsøaftalen fra 2020.
Jeg kan oplyse, at Energistyrelsen har indgået aftale om og endelig godkendt den 21. april, at tilladelse givet i syvende udbudsrunde, som potentielt kunne løbe til efter 2050, tilbageleveres.
Så vi følger Nordsøaftalen fra 2020, og der er dermed sat et urokkeligt punktum for slutdatoen i Nordsøen.
Under forhandlingerne mellem partiet i den daværende regering, Socialdemokratiet, og aftalepartierne, Venstre, Dansk Folkeparti, Radikale Venstre, SF og Konservative og efter regeringsdannelsen også Moderaterne, om Nordsøaftalen var der en opmærksomhed på muligheden for minirunder.
Det var faktisk en forudsætning for aftalen.
Der er heller ikke nogen af partierne, der efterfølgende har fundet dette inkompatibelt med den globale indsats for udfasning, som aftalen også lægger op til.
I en minirunde er der tale om, at virksomheden selv uopfordret vælger at ansøge om at udforske et afgrænset område i Nordsøen uden statsligt initiativ.
Og set i forhold til den tidligere regering er politikken derfor uforandret.
Vi står ved vores forpligtigelser over for BOGA.
Danmark har med Nordsøaftalen og BOGA vist internationalt lederskab og har påvirket den globale dagsorden, hvilket man bl.a. så på COP27, hvor udfasning af alle fossile brændsler for første gang nogen sinde fik en prominent plads i de offentlige forhandlinger.
Det arbejde vil vi fortsætte frem mod og under COP28.
Regeringen bakker selvsagt fuldt ud op om Parisaftalen og dens temperaturmål, og derfor har vi sat de mest ambitiøse klimamål for Danmark nogen sinde.
Miniudbuddet gør kun en forskel i relation til, hvorfra de gasforbrugende lande i EU får deres gas.
Sådan sat lidt på spidsen vil jeg og regeringen foretrække, at gassen kommer fra Nordsøen frem for fra Putin, og det er det, miniudbudsrunden handler om.