runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-05:
Jeg tror, vi er enige om, at vi ikke når i mål i forhold til de 39 pct., som ordføreren selv er inde på.
Kan ordføreren løfte sløret for flere tanker, som Det Konservative Folkeparti gør sig, i forhold til hvad der ellers skal til?
For det er jo et af de vigtigste spørgsmål i forhold til klima lige nu, nemlig hvad det i øvrigt er, vi skal sætte i værk for at få nedbragt CO2-udledningen for lige præcis transport og landbrug, hvor vi jo ved, vi skal ud og skrue på nogle store knapper.
Så hvad tænker De Konservative sådan mere fremadrettet mod 2030 og længere frem?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Tak for det.
Jamen det er jo helt indiskutabelt, at Danmark kommer til at skulle yde en større indsats i det, man kalder de ikkekvotebelagte sektorer, nemlig bl.a. landbrugs- og transportsektoren.
Så det siger sig selv, at der kommer vi til at skulle gøre en øget indsats i Danmark.
Men vi gør allerede noget, og det har den borgerlige regering også gjort.
Vi har jo bl.a. øget det her iblandingskrav i forhold til biobrændstoffer – det har betydning for transportsektoren.
På landbrugsområdet har vi jo bl.a. tilbage i juni måned afsat penge til sådan et bioraffineringsanlæg, som vil kunne have en ret stor klimaeffekt i forhold til at sikre den her udvinding af protein fra græs i stedet for at bruge import af soja fra f.eks. Sydamerika.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-10-05:
Tak for det, og tak for en god og sjov tale.
Jeg vil gerne rose Det Konservative Folkeparti for at skrive naturmål ind i regeringsgrundlaget og for den udstrakte hånd, i forhold til at vi står sammen i arbejdet for Danmarks natur.
Det synes jeg er rigtig, rigtig gode udmeldinger.
Jeg er oprigtig bekymret for, at Danmarks CO2-udledning stiger igen.
Nu har der været en intens spinkampagne om, at det udelukkende skyldes vejret, men jeg tror, at vi to er udmærket klar over, at CO2-udledningen stiger, selv når man korrigerer for vejret, for første gang i knap 10 år.
Det, der gør stigningen særlig bekymrende, er jo, at det er inden for de to sektorer, der bidrager til hovedparten af Danmarks klimabelastning, nemlig transport og landbrug, og også, at det sker, efter at regeringen har gennemført en række initiativer, der netop i de to sektorer får CO2-udledningen til at stige, nemlig en landbrugspakke og ved at sænke afgiften på fossilbiler, ville bygge flere motorveje og sænke taksten over Storebælt.
Der er man jo også enige om, at det vil øge CO2-udledningen.
Nu er De Konservative jo regeringens grønne stemme, så jeg vil gerne høre ordføreren, om De Konservative deler bekymringen over, at Danmarks CO2-udledning stiger igen, også når man har korrigeret for vejret, efter knap 10 års fald, og hvilke initiativer De Konservative ser inden for landbrug og transport, som kunne bidrage til at få den her CO2-udledning i de to sektorer til at falde.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Tak for det, og mange tak til fru Pia Olsen Dyhr.
Der er en eller anden form for tryghed i at se, at nogle af de gamle travere vender tilbage til SF, og at transformationen fra et nærmest ansvarligt regeringsparti tilbage til den socialistiske floskelgenerator er ved at være komplet.
Hvis man er et par på kontanthjælp og man har to børn, så medgiver jeg meget gerne, at så er livet ikke en dans på roser.
Men man har, efter det her loft er trådt i kraft, 23.600 kr. udbetalt hver måned.
Hvor meget skal det beløb op på, før det er rimeligt?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Jo, men skulle man nu stå i den situation, kunne hr. Morten Østergaard så forestille sig at støtte en socialdemokratisk ledet regering uden regeringsdeltagelse at Det Radikale Venstre?
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Det, der er et klart krav fra Det Radikale Venstre, er, at hvis der kommer et andet flertal, skal vi have medbestemmelse.
Og det, som jeg går ud fra at jeg som radikal deler med Venstre og hr. Jakob Ellemann-Jensen, er, at vi jo ikke er sky over for at tage ansvar, men tværtimod angler efter at have et ansvar som regeringsparti.
Så i modsætning til f.eks. Dansk Folkeparti, der jo ofte vurderer, om de synes, det giver mere mening at stå udenfor, så er det for os selvfølgelig et mål at få det ultimative ansvar, det er at sidde i regering.
Med hensyn til hvordan vi så spiller de kort, vælgerne måtte give os på hånden, så skal vi nok lige have involveret vælgerne først.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2017-10-05:
Tak for det.
Og tak til hr. Morten Østergaard for talen.
Vi er optaget af at komme ind og være med til at have ansvar og med til at drive et regeringsprojekt frem.«
Jeg vil sige, at den første del af det er jeg sådan set enig i.
Uanset hvilken konstellation er tanken om en socialdemokratisk ledet regering frygtelig, synes jeg.
Men er det et krav fra Det Radikale Venstre, at man, hvis det skulle komme dertil – og jeg beklager det skræmmescenarie, det kan fremkalde for nogle – at der var et flertal på den forkerte side af hegnet her i salen, så vil have medbestemmelse i en sådan regering?
Vi må jo sige, at det havde man sidst.
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Det er jo svært at konkurrere med hr. Søren Espersen i dag i forhold til det fokus, der er på vigtigheden af udenlandsk arbejdskraft.
Det står lidt i kontrast til en meningsudveksling, jeg har haft med hr. Kristian Thulesen Dahl, og I er jo dog partifæller.
Der fik jeg at vide, at løsningen på Danmarks udfordringer ikke er mere udenlandsk arbejdskraft.
Jeg håber, det bliver hr. Søren Espersens linje, der vinder, så vi kan få gjort op med myten om, at det er et problem, at der kommer mere udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
For så kunne vi måske få taget hul på den store udfordring, der er for danske virksomheder, i, at vi ikke kan tiltrække nok udenlandsk arbejdskraft.
Hver gang det lykkes, får vi flere penge i skatteindtægter, og så er der jo mulighed for at øge velfærden, hvis det er det, vi har lyst til.
, hr. Søren Espersen.
Jeg håber, det lykkes at overbevise formanden.
Søren Espersen (DF), 2017-10-05:
Man bliver ved med at skabe myten om, at Danmark var et lukket land.
Det, det drejer sig om, er arbejdskraftens fri bevægelighed, og det er altså også fri bevægelighed for tiggere fra Bulgarien og Rumænien, der kommer til vores gader.
Da jeg i sin tid flyttede til London, sad jeg 3 timer nede på noget, der hed Luna House i Surrey, hvor jeg skulle melde mig til.
Det tog 3 timer, og det var godt nok træls.
Så afleverede jeg mine papirer og fik arbejds- og opholdstilladelse.
Der var orden i sagerne, og man vidste, hvem der kom ind, og de kunne selvfølgelig se med det samme på mig, at her var der en ærlig mand, som man gerne ville have i England.
Det var med bævende hænder, at jeg gjorde det, for det var alligevel noget af en satsning.
Men vi vidste, hvad vi havde, vi vidste, hvad der kunne gives mulighed for, og alle havde mulighed for at arbejde inden for EU nøjagtig som i dag.
Men det er rigtigt, at den eneste store forskel er, at nu får vi også alle tiggerne.
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Først og fremmest vil jeg da i dag tillade mig at glæde mig over, at Dansk Folkeparti ved hr. Søren Espersen taler så varmt om behovet for udlændinge som arbejdskraft i Danmark.
Det er ikke et nyt behov, for det har været der i mange år, men det er et stadig større behov, hvis vi skal fortsætte med at kunne se virksomhederne udvide her i stedet for at flytte andre steder hen.
Og det er jo derfor, at så mange synes, at den fri bevægelighed, vi har fået i EU, rent faktisk er et kæmpe fremskridt, fordi det har gjort det uendelig meget lettere.
Jeg tror, der er over 200.000 udlændinge, der i dag arbejder i Danmark.
Det er vist flere end nogen sinde før.
Jeg synes, det er positivt.
Antallet betyder noget: Jo flere udlændinge, der kommer og arbejder i Danmark, desto flere skattekroner får vi.
Søren Espersen (DF), 2017-10-05:
Det er sådan en myte, som jeg bl.a. tror De Radikale har været med til at skabe.
Jeg synes, det ville være interessant at finde ud, hvordan det forholdt sig, inden vi kom i EU.
Så her for et par uger siden spurgte jeg regeringen: Vil regeringen oplyse, hvor mange udenlandske statsborgere der var officielt registreret som opholdende sig i Danmark med opholds- og arbejdstilladelse i året 1972, altså året inden, vi kom ind i EU.
Og så tilføjes det: Opgørelsen omfatter ikke nordiske statsborgere.
Hvis de blev lagt til, er det ikke spor forkert at gange med to, altså med nordmænd, svenskere, finner og islændinge.
Var det et lukket land, vi havde i Danmark dengang?
Eller hvordan ligger det?
Det er meget interessant at få at vide, for der bliver hele tiden skabt den myte.
Jeg ved også tilfældigvis, at det i midten af 1970'erne antoges, at der alene i London arbejdede 50.000 danskere, altså 50.000 arbejdende danskere i London i midten af 1970'erne.
Hvad er det for en myte, hvad er det for en falsk sang, som bl.a. Radikale Venstre har været med til at synge?
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-10-05:
Jeg vil godt komplimentere hr. Morten Østergaard for de gode ord om uddannelse.
Jeg tror, jeg kan tilslutte mig dem alle.
Jeg lagde mærke til, at hr. Morten Østergaard brugte udtrykket, at vi skal have en sprudlende folkeskole.
Det bragte mig jo i erindring, at vi har haft en diskussion her den sidste uges tid, hvor der er kigget tilbage til den konflikt, der var i 2013, og den lockout, der var, af lærerne.
Jeg har bemærket, at hr. Morten Østergaard i den forbindelse har afvist, at der skulle være en sammenhæng mellem lockouten af lærerne og den folkeskolereform, der blev indgået.
Det undrer mig lidt, at ordføreren fastholder det synspunkt, med de udsagn, der er kommet, fra en række andre politikere, og derfor vil jeg godt spørge hr. Morten Østergaard, om han over for Folketinget vil afvise den beskrivelse, som Anders-Peter Mathiasen giver i sin bog om lærerlockouten, nemlig at et fælles udvalg mellem regeringen og KL havde udarbejdet en drejebog for en konflikt på skoleområdet, og at regeringen og KL på et møde i november 2012 havde aftalt en lockout af lærerne, hvis de ikke bøjede sig for KL's krav.
Jacob Mark (SF), 2017-10-05:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg syntes, det var fedt, at ordføreren lod nogle unge mennesker tale for sig, for jeg er sådan set enig i, at vi har meget at lære i forhold til uddannelsespolitikken.
Jeg vil også spørge lidt ind til det her med lærerlockouten, og jeg vil nok mere kigge på det fremadrettede, for jeg synes, at det er i alles interesse – i både lærernes, elevernes, pædagogernes og vores alle sammens interesse – at man får landet en aftale i 2018, der skaber et rum for forberedelse.
Noget af det, som lærerne fortæller at de mangler, er de beregninger, der ligger til grund for den arbejdstidslov, der er i dag.
Så derfor vil jeg gerne spørge hr. Morten Østergaard, om han vil være med til at sikre, at lærerne kan få de beregninger, der ligger til grund for lov nr. 409?
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Vi kigger på lovforslaget, når det kommer.
Men det, som er åbenlyst, er, at regeringen har valgt at bryde det brede samarbejde på energiområdet, endda i ouverturen til forhandlinger om en ny energiaftale.
Det synes jeg er ærgerligt, og jeg synes desværre, man har valgt en model, som ikke sikrer grøn energi nok for pengene.
Derfor må vi jo tage debatten i salen i stedet for der, hvor vi plejer at håndtere den slags ting, nemlig i forhandlingslokalerne, hvor man som bekendt skal bøje sig mod hinanden, hvis man vil opnå nogle resultater.
Carsten Bach (LA), 2017-10-05:
Det tolker jeg som et nej, og jeg kan se, at der nikkes fra talerstolen.
Det kan eksemplificeres med, at alle skattelettelser er gode skattelettelser.
Er det så egentlig ikke lidt hult i virkeligheden, når oppositionen og Radikale Venstre kritiserer regeringen og statsministeren for de grønne internationale initiativer, når man ikke selv herhjemme vil stemme for øget udbygning med vedvarende energi?
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Det, der kan undre, når man mener, man har lavet en fornuftig aftale og gerne vil have bred opbakning til den, er, at man så ikke fra start fastholder det, der har været kendetegnende for det her område, nemlig brede aftaler.
Derfor skal vi selvfølgelig lige for en ordens skyld se lovforslaget.
Men der er jo en grund til, at vi ikke er med i aftalen, og det er egentlig den model, der er valgt.
Carsten Bach (LA), 2017-10-05:
Danmark er et grønt foregangsland, også uanset hvor meget oppositionen så forsøger at tale Danmarks indsats og statsministerens initiativer ned.
Regeringen har f.eks. lige for ganske nylig sammen med Dansk Folkeparti afsat 1 mia. kr. til et teknologineutralt udbud, sådan at vi kan få mere sol- og vindenergi i 2018 og 2019.
Vil Radikale Venstre stemme for den aftale?
Der er jo tale om øget udbygning med vedvarende energi, som jeg går ud fra Det Radikale Venstre ønsker.
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Allerede da vi fremlagde folkeskolereformen, stod det klart, at der var et ønske om at opnå flere undervisningstimer fra lærerne i forhold til udgangspunktet.
Det modtog megen kritik, også fra Danmarks Lærerforening.
Derfor er det, jeg er allermest ked af, at man ikke var mere åben omkring de forudsætninger, fordi de sådan set lå i det.
Der var ikke noget uærligt, ikke noget fordækt i det, og når mange i dag bærer rundt på den fornemmelse, må det jo være, fordi vi ikke var tydelige nok.
Men det var i hvert fald en del af diskussionen allerede dengang.
Den eftertanke, jeg så har, er jo, hvorvidt tilrettelæggelsen af det forløb var gavnlig, når vi ser, hvordan det endte.
For jeg synes ikke, det var noget lyksaligt forløb.
Men jeg kan sige, at det heller ikke var noget forudskikket forløb.
Jakob Sølvhøj (EL), 2017-10-05:
Jeg kan forstå, at hr. Morten Østergaard ikke har læst bogen.
Jeg ved så heller ikke, om hr. Morten Østergaard har nået at læse de notater, som Danmarks Lærerforening har spredt i den her sammenhæng.
De fremlægger jo et notat fra Finansministeriet og Undervisningsministeriet dateret den 18. oktober 2012, altså ca. 2 måneder før overenskomstforhandlingerne overhovedet gik i gang.
I det notat, de fremlægger, stod der: Reformen gennemføres ved frigjorte ressourcer som følge af normalisering af lærernes arbejdstid.
Som det andet kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre hr. Morten Østergaard: Hvis vi er enige om, at der blev begået fejl i den her sammenhæng, hvad vil hr. Morten Østergaard så gøre for at rette op på dem?
Morten Østergaard (RV), 2017-10-05:
Jeg har ikke læst den pågældende bog, men det, jeg kan sige helt generelt om det forløb, er, at alle, jeg har kendskab til, inderligt ønskede sig, at der ville blive en overenskomstaftale.
Jeg synes, det er mærkeligt at forestille sig med det forløb, man så, at regeringen skulle have planlagt efter, at det endte med konflikt og med indgreb.
Tværtimod må jeg sige i bagklogskabens klare lys, at jeg ikke synes, det var et lyksaligt forløb, og jeg kunne virkelig unde lærerne og for den sags skyld også KL, altså arbejdsgiverne i den her sammenhæng, at de kommer tilbage til et aftalebaseret regime, når de skal forhandle næste gang.
Derfor er min holdning den, at det, vi skal lære af det forløb, er, at det er uhensigtsmæssigt, når vi får kædet tingene så tæt sammen.
Men jeg synes ikke, det var uklart for nogen, at der var en sammenhæng.
Det var i hvert fald også kritikken fra første dag af reformen.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Jeg tror i hvert fald ikke, at det aldrig kan give de forudsætninger.
Jeg tror sådan set, det kan give de forudsætninger, som er til stede for de parter, der nu er i det her fællesskab – jeg ser ingen som helst hindringer for, at det kan lade sig gøre.
Så kan man sagtens diskutere, om der er en arbejdsgiver, der ikke vil have en kvinde i burka siddende ved kassen i Netto, eller hvad ved jeg.
Fint nok, det skal jeg da ikke bestemme.
Men at mene, at man, når man har en burka på, ikke kan indgå i et forpligtende fællesskab, synes jeg simpelt hen er en forkert antagelse.
Den præmis køber jeg ikke.
Carl Holst (V), 2017-10-05:
Hvis man ser på nogle af de initiativer, der kan komme til udtryk, når man snakker om et forpligtende fællesskab, det, at man ser hinanden i øjnene, det, at man er en del af et fællesskab, hvor man har nogle fælles aktiviteter, og dér, hvor man har en erkendelse af, at ens identitet også er, at man er i et arbejdsmæssigt fællesskab, tror ordføreren, at det, at man er i en burka, giver de rette forudsætninger, det rette fundament, for at være en del af det her fællesskab?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-10-05:
Det er jo helt almindelig viden om religionen islam, at det er det, der er formålet med, at kvinder skal gå tildækket, nemlig at de er underlagt manden.
Hvis det var sådan, at det bare var sådan en frihedsting, og at det bare var en beklædningsgenstand, som man kunne tage på helt frit, tror ordføreren så ikke der var andre samfund i verden, hvor man syntes, at det at tage et lagen over hovedet var sådan en praktisk måde at klæde sig på, altså hvis det bare var en måde at klæde sig på, ligesom en skjorte eller et par bukser er?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Det, der kan være undertrykkende, er den værdi, vi lægger ned over den.
Hvorfra ved ordføreren – undskyld spørgeren, nu er det mig, der klokker i det – at en burka er kvindeundertrykkende, spørgsmålstegn.
Jeg ved ikke, hvem der har talt det, men på et eller andet tidspunkt var det det tal, jeg hørte.
Halvdelen af dem er danskere, som er konverteret til islam.
Er det så et udtryk for, at de kvinder er undertrykt?
Altså, jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge tilbage, fordi den viden, spørgeren tilsyneladende har, har jeg i hvert fald ikke.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-10-05:
Vi bliver nok aldrig enige om det her, altså om voksne mennesker frit – ja, det er et sjovt ord – skal kunne vælge at gå med en burka eller niqab.
Lad os så prøve at dreje debatten i en anden retning.
Mener ordføreren virkelig, at det er i orden, at vi i Danmark lærer børn, at det er en helt acceptabel holdning at have, at kvinder skal gå tildækket, og at kvinder er underlagt manden?
Er det helt rimeligt, at vi siger til børn, at det må de acceptere, og at det også er en del af det at bo i Danmark, altså at der skal være den her systematiske undertrykkelse af kvinder?
Det er jo det, vi lærer børn, når vi siger, at det her bare er helt i orden, at det er frit, og at det er et udtryk for frihed at gå med burka.
Skal vi lære børn det?
Er det virkelig det, vi skal være kendt for i Danmark?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Jeg vil nok mene, at vi tror på, at der er noget, der hedder Danmark.
Er der noget, der hedder danske værdier?
Ja, det tror jeg også der er.
Altså, det må lidt stå for egen regning, for jeg ved ikke, hvad resten af min folketingsgruppe mener, med hensyn til om der er noget, der hedder danske værdier.
Men jeg synes jo faktisk, at de danske værdier er nogle af dem, som biskoppen nævnte i Slotskirken i forgårs – jeg så faktisk, at hr. Naser Khader også var der – nemlig medmenneskelighed, næstekærlighed og værdighed.
Det er nogle af de danske værdier, som jeg i hvert fald sætter højt, også i den forbindelse, som de blev nævnt, i den prædiken, der var, netop at det er dansk at dele, og at vi skal behandle alle mennesker med værdighed – både dem, der kommer herfra, og dem, der kommer langvejsfra.
Så ja, det vil jeg nok sige er danske værdier for mig.
Naser Khader (KF), 2017-10-05:
Det handler ikke kun om at møde personen.
Det er også det, der ligger bag det, altså hele symbolikken bagved.
Jeg ved ikke, om ordføreren nogen sinde har debatteret med en i burka eller niqab; det er altså ikke sjovt.
Men jeg vil over til et andet emne, og det er et spørgsmål, der handler om Danmark og de danske værdier.
Tror ordføreren og ordførerens parti på, at der er noget, der hedder Danmark, og noget, der hedder de danske værdier?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Altså, jeg synes da helt klart, det er at blande sig i, hvordan folk går klædt, hvis man fremsætter et forslag om, at det skal være forbudt at have f.eks. en burka på, for det er en beklædningsgenstand.
Jeg tror, at det var Socialdemokratiets formand, der sagde, at for hende var det ikke en beklædningsgenstand – nej, det var det ikke, det var Venstres ordfører, tror jeg, som mente, at det var et mobilt et eller andet, som jeg ikke kan huske hvad var.
Så det er i vores optik at blande sig i, hvordan folk går klædt.
Kommunikerer vi med ansigtet?
Ja, det gør vi.
Nej, det ville jeg ikke.
Hvad gør det ved mig?
Hvorfor får jeg mindre sko at gå i af, at jeg møder en person på gaden, som har valgt at iklæde sig en burka?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Naser Khader (KF), 2017-10-05:
Tak for det.
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren på et tidspunkt sagde, at vi er nogle, der vil blande os i, hvordan nogle går klædt.
Hvem har sagt det?
Vi bruger ansigtet, når vi kommunikerer, det er en del af den danske kommunikationsform, og vi kræver af vores medborgere, at de viser ansigt.
Og det har da ikke noget at gøre med, at vi vil blande os i, hvordan folk går klædt.
Er ordføreren ikke enig med mig i, at når vi kommunikerer i Danmark, er det med åbent ansigt?
Mette Abildgaard (KF), 2017-10-05:
Jeg må starte med lige at korrigere og sige, at Det Konservative Folkeparti ikke forlod forsvarsforligskredsen på grund af antallet af kampfly.
Det gjorde vi på grund af den måde, man ville finansiere det antal, man nu engang købte, på.
Det ville låse forsvarets materielbudget i rigtig mange år frem, og det kunne vi ikke stå på mål for, og derfor valgte vi at sige fra.
Men nu er vi en del af forliget igen, fordi vi er trådt ind i regeringen, og vi glæder os til at give forsvaret det substantielle løft, der er behov for.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
En beklædningsgenstand som en burka er jo et symbol, det er helt rigtigt.
Den er forbundet med en vis religion.
Er de kvinder, der bekender sig til burkaen – var jeg ved at sige – så nødvendigvis blevet tvunget i den i det moderne Danmark i 2017?
Det kan være, spørgeren tror det.
Det har jeg ikke noget som helst belæg for at påstå at de er, mere end andre mennesker måske føler sig tvunget til at gå med noget andet tøj eller uden noget tøj, eller hvad ved jeg.
Altså, hvad med kvinderne inde i synagogen i Krystalgade, som sidder oppe på balkonen, mens mændene sidder nede på gulvet?
Altså, det er jo dér, vi er henne, ikke?
Eller hvad med præsterne i den katolske kirke, som kun er mænd, fordi der ikke må være kvinder?
Hvis vi skal have den her diskussion, skal den være på det helt principielle niveau.
Villum Christensen (LA), 2017-10-05:
Tak for det.
Det er jo tydeligt for enhver, at Alternativet er det grønne svar til Danmark.
Man vil gerne op på den hest.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at teste balancen mellem det sociale og det grønne hos Alternativet.
Hvis vi alle sammen forestiller os, at man går over til hundrede procent økologi, så vil det være sådan, at vi vil få meget færre fødevarer i verden.
Vi vil få mere sult og fattigdom.
Priserne på fødevarer vil stige, fordi det så at sige koster mere landbrugsareal, hvis man skal producere den samme mængde fødevareprodukter; det ville svare nogenlunde til, at Danmark skulle have hele Englands størrelse.
Hvordan balancerer Alternativet den sociale profil med den grønne, hvis det er sådan, at man fører Alternativets grønne politik ud i livet, for så får vi mere sult og fattigdom i denne verden?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2017-10-05:
Hvad er det lige præcis, der begrænser den kvinde i at indgå i et forpligtende fællesskab, hvis viljen er der, hvis interessen er der, hvis engagementet er der?
Er det så beklædningsgenstanden, der gør, at hun ikke skal kunne indgå i et forpligtende fællesskab?
Det kan jeg ikke se.
Carl Holst (V), 2017-10-05:
Tak for den varme og af formanden værdige måde at give mig ordet på.
I Alternativets partiprogram står der, frit efter hukommelsen: mindre stat, mere samfund, forpligtende fællesskaber.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om man mener, at en kvinde i en burka har de rette forudsætninger for at gå ind i et forpligtende fællesskab i et liberalt, frit samfund, hvor man kigger hinanden i øjnene.