Josephine Fock (ALT), 2016-11-17:
Tak for det.
Derfor er det svært at se, hvordan det endelige finanslovsforslag kommer til at se ud, og derfor er det selvfølgelig også svært at tage stilling til det.
Derfor har jeg behov for at starte et andet sted, nemlig med, hvordan finansloven ville se ud, hvis Alternativet havde mulighed for at bestemme.
Der er en snæver fokus på den økonomiske bundlinje, og vi ser, at regeringen på den baggrund ønsker at skære ned på forskning, uddannelse, overførselsindkomster, området for socialt udsatte og miljø og klima.
Det er besparelser, som måske nu og her giver et plus på den økonomiske bundlinje, altså på kort sigt, men på lang sigt er der ingen tvivl om, at det giver et underskud – både på den økonomiske, men også på den sociale og den miljømæssige bundlinje.
Men sådan behøver det ikke at være.
Det er derfor, Alternativet har præsenteret et udspil til et finanslovsforslag, som giver overskud på alle tre bundlinjer, samtidig med det holder sig inden for de gængse økonomiske regnemetoder.
Vi har med vores finanslovsforslag vist, at det er muligt at se en anden fremtid – en fremtid, hvor vi omfordeler fra sort til grøn, fra rig til fattig og fra individ til fællesskab.
Hvis Alternativet havde flertal her i Folketingssalen, ville vi i løbet af de næste 4 år omfordele 120 mia. kr.
Det er skatter, som både ville give penge i statskassen, men samtidig have afledte gavnlige effekter.
Samtidig ville vi investere i et bedre samfund, et mere lige samfund og et grønnere samfund.
Vi ville omfordele fra individet til fællesskabet.
Vi ville investere i uddannelse og i forskning.
Vi ville indføre fuld trafikal ligestilling.
Vi ville styrke SKAT.
Vi ville styrke iværksætteriet.
Og vi ville afsætte penge til kulturen.
Vi ville også omfordele fra høj til lav, fra rig til fattig i Danmark og i resten af verden.
Vi ville have lavere skat på arbejde på de laveste indkomster.
Vi ville udfase boligskattestoppet.
Vi ville afskaffe kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen.
Vi ville fordoble den grønne check.
Vi ville give en udvidet klimabistand på 10 mia. kr. til udviklingslandene over de næste 4 år, og vi ville hæve vores udviklingsbistand til 1 pct. af BNI.
Vi ville også omfordele fra sort til grøn.
Vi ville afgiftsfritage elbiler.
Vi ville give tilskud til varmepumper og geotermi.
Og vi ville have mere urørt skov.
Vores forslag ville give overskud på både den sociale, den økonomiske og den miljømæssige bundlinje, og det er vel at mærke uden at bruge af det økonomiske råderum, som regeringen og Finansministeriet påpeger at der er.
Vi mener altså ikke, det er noget problem at vise vejen til et samfund, hvor ligheden, det grønne og fællesskabet ville blive prioriteret langt højere.
Derfor håber jeg, at de finanslove og helhedsplaner, vi kommer til at se fremover, vil fokusere på tre bundlinjer i stedet for en – og mindre på at bevare og mere på at forandre, forny og forbedre – også fordi det kan betale sig rent økonomisk.
Hvis vi skal se nærmere på de finanslovsplaner, som regeringen har fremlagt, er der især en ting, jeg vil fokusere på, og det er PSO'en, som er en hjørnesten for den grønne omstilling i Danmark.
PSO'en indebærer jo, at forureneren betaler.
Og det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Alternativet synes, at PSO-ordningen er en god ordning, fordi det er princippet om, at forureneren betaler.
Samtidig sikrer den en stabil og sikker finansiering af udbygningen af den vedvarende energi, og en afskaffelse af PSO-ordningen ville ifølge Klimarådet betyde en merudledning på 3 millioner ton CO2 om året.
Det svarer til mellem 6 og 7 pct. af Danmarks samlede udledning.
Ved indgåelsen af energiaftalen i 2012 forventede man, at PSO'en i 2017-2020 ville lægge en afgift på erhvervslivet på 11,5 mia. kr.
De nyeste skøn fra Folketingets økonomer viser, at det vil koste erhvervslivet ca. 12,6 mia. kr. fra 2017 til 2020.
Det er ikke det, vi normalt hører så meget om.
Vi synes, det er ærgerligt, at regeringen vil afskaffe PSO'en.
Og PSO'en er jo ikke blevet kendt ulovlig, sådan som regeringen har været ude at sige.
Det, Europa-Kommissionen har sagt, er, at den skal justeres, og det kunne man f.eks. gøre ved den såkaldte åbningsordning, hvor også udenlandske virksomheder kan søge støtte.
Det er den model, som vi ved at Tyskland går efter, og det er den model, som vi i Alternativet også gerne vil bakke op om.
Beregninger fra Det Økologiske Råd viser, at Danmark netto ville vinde på en åbning af PSO'en, hvis vores nabolande gjorde det samme.
For mig er det tydeligt, at der er et alternativ – et alternativ, som inkluderer en fremtid, der er mere lige, mere fællesskabsorienteret og mere grøn, altså med andre ord en fremtid, der er bæredygtig.
Men i stedet ser vi, at regeringen accepterer, at vi nu er dumpet ned på en 13. plads.
Tak for ordet.