runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2025-03-12:
Tak for ordet, formand.
Den kan potentielt øge sikkerheden, effektivisere vores transportsystem og bidrage til en grønnere omstilling.
Derfor er det positivt, at vi i dag behandler et forslag, der reviderer forsøgsordningerne for selvkørende motorkøretøjer og enheder.
I SF ser vi generelt positivt på initiativer, der fremmer innovation og digitalisering, så længe det sker under forsvarlige rammer, og vi er glade for, at lovforslaget netop bygger på evalueringer fra relevante myndigheder og aktører, herunder kommuner og branchen selv.
Det er vigtigt, at vi sikrer en balanceret udvikling, hvor teknologien understøtter vores samfund uden at gå på kompromis med færdselssikkerheden.
Lovforslaget har, som andre ordførere har nævnt, flere gode elementer.
Blandt andet vil en strømlining af ansøgningsprocessen gøre det lettere at gennemføre forsøg med selvkørende motorkøretøjer, og de nye muligheder for testzoner vil skabe en mere fleksibel udviklingsramme for selvkørende enheder.
Samtidig kan en digitalisering af indberetningen af sikkerhedsrådgivere bidrage til en mere ensartet og effektiv proces.
Men som det også fremgår af nogle af høringssvarene, er der jo nogle udfordringer, vi skal tage alvorligt.
Der udtrykkes bekymring for, om de selvkørende enheder kan føre til øget trafik og trængsel i byerne, hvilket potentielt kan gå ud over cyklister og fodgængere.
Det er vigtigt, at vi holder øje med, hvordan det udvikler sig i praksis, men samtidig må vi sikre, at behandlingen af ansøgninger sker hurtigt og effektivt, så innovationen ikke kvæles i unødvendigt bureaukrati.
For det er som sagt en teknologi, der på længere sigt kan skabe mere trafiksikkerhed for netop cyklister og fodgængere.
Vi vil i SF følge implementeringen af loven tæt og sikre, at der løbende evalueres på færdselssikkerheden og de praktiske erfaringer med de nye forsøgsordninger.
Teknologien kan give os mange fordele, men det skal ske på en ansvarlig måde.
Derfor støtter SF lovforslaget og ser frem til at følge udviklingen.
Jeg skal hilse fra Alternativet, der også støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-03-12:
Tak for det.
Lovforslaget har til formål at revidere forsøgsordningerne for selvkørende motorkøretøjer og selvkørende enheder på baggrund af en omfattende evaluering udarbejdet af Færdselsstyrelsen og Vejdirektoratet.
Det er selvfølgelig sket i samarbejde med kommuner og relevante aktører i brancherne.
Vi har brug for muligheder.
Vi har brug for at følge med i den teknologiske udvikling, da den rette teknologi skal være med til at afhjælpe nogle af de problemstillinger, som vi står over for.
Når man sidder på tilhørerrækkerne og lytter til debatterne både om det her punkt, men også det forrige punkt, må man undre sig over den store enighed, og jeg glæder mig faktisk over, at meldingen fra ordførerne er så samstemmende, for det tyder på, at når det kommer til at sikre, at vi kan binde landet sammen trafikalt, men også sikre, at hele landet bliver tilgængeligt, er der rigtig stor enighed på Christiansborg.
Det tyder også på, at ministeren forstår at læse politikken rigtigt og fremsætte de rigtige forslag, så der skal selvfølgelig også lyde en ros til ministeren.
Ud over at sikre ovennævnte giver vi også mulighed for, at ministeren kan fastsætte regler, der gerne skulle sikre en hurtigere og mere enkel adgang til dem, der vil prøve kræfter med den nye teknologi inden for nogle helt særlige rammer.
Alt i alt er det et rigtig godt forslag, der peger fremad.
Thomas Jensen (S), 2025-03-12:
Tak, formand.
Vi har i dag to gældende forsøgsordninger for såvel selvkørende motorkøretøjer som selvkørende enheder.
Begge forsøgsordninger har været gældende et par år, men de er næsten ikke blevet brugt, og derfor har lovforslaget til formål at revidere forsøgsordningerne på baggrund af evalueringer udarbejdet af Færdselsstyrelsen og Vejdirektoratet, som bl.a. bygger på tilbagemeldinger fra kommuner og forskellige aktører.
I forhold til de selvkørende motorkøretøjer er der otte anbefalinger fra Færdselsstyrelsen og Vejdirektoratets evaluering, der bliver konkretiseret her.
Her anbefales det, at den politiske involvering i godkendelsesprocessen reduceres, og det er jo rent faktisk Transportudvalgets indflydelse, der bliver reduceret; at godkendelser gives uden en særskilt udstedelse af bekendtgørelser for de enkelte forsøg; og at der gives mulighed for en mere lempelig proces for tilladelse til forsøg, der gennemføres med en sikkerhedschauffør, samt til forsøg, hvor der anvendes FN- eller EU-typegodkendte køretøjer.
Lovforslaget har således til formål at gøre processerne mere enkle i forbindelse med ansøgningen om forsøg med selvkørende motorkøretøjer i Danmark, når dette kan ske færdselssikkerhedsmæssigt forsvarligt, samt at give mulighed for, at der kan laves forsøg med selvkørende motorkøretøjer i større områder end i dag.
Den del støtter Socialdemokratiet selvfølgelig.
Så er der den del af lovforslaget, der handler om selvkørende enheder.
Der er det sådan, at forsøgsordningen for selvkørende enheder med lovforslaget ændres på tre hovedpunkter.
For det første vil det fremover være muligt efter en konkret vurdering at køre med selvkørende enheder på steder med almindelig færdsel og ikke kun på steder med begrænset færdsel, som det er tilfældet i dag.
For det andet vil det fremover være sådan, at der ikke vil være en på forhånd angivet begrænsning i vægt og dimensioner for de selvkørende enheder.
Det vil afhænge af det konkrete forsøg, den konkrete enhed og de konkrete omgivelser, hvor stor en enhed det færdselssikkerhedsmæssigt kan godkendes, at man kører med.
For det tredje får kommunerne mulighed for at udpege områder som testzoner, hvor der kan gennemføres test af selvkørende enheder, der har brug for at blive afprøvet og eventuelt videreudviklet.
Der vil fortsat være tale om en forsøgsordning, hvor man skal have tilladelse for at køre, og der vil fortsat være et afgørende hensyn til færdselssikkerheden baseret på en konkret vurdering af de enkelte forsøg.
Så alt i alt er det en rigtig god tilpasning af forsøgsordningerne.
Peter Kofod (DF), 2025-03-12:
Jeg synes, det er alt for nemt at sætte vindmøller op, altså kæmpe, kæmpe kolosser.
Man kan se dem over mange, mange kilometer i landskabet.
Der er steder i Danmark – det ved ministeren alt om – hvor man dårligt nok kan få lov til at opsætte en bænk ude ved stranden, for så kommer det i konflikt med den måde, vi vil beskytte vores kyster på.
Men hvis det handler om de her megahøje vindmøller, hvis det for så vidt handler om kæmpestore marker, der skal plastres til med solcelleanlæg, så er det, som om det bare sker, fordi det taler ind i en eller anden underliggende tendens i tiden om klima, »fordi klima«.
Kan vi dog ikke få gjort noget ved de her hæslige ting?
Morten Dahlin (V), 2025-03-12:
Der er brug for sund fornuft.
Det er der på alle politiske områder, hvad enten det drejer sig om arbejdsmarkedspolitik, skattepolitik eller for den sags skyld energipolitik, og der er brug for respekt og en ordentlig behandling af vores veteraner.
Jeg sagde ikke, at nogen skulle flyttes.
Jeg noterede mig, at fonden Danske Veteranhjem har oplyst Forsvarets Veterancenter om, at der kan findes alternative placeringer, hvis der måtte opstå en arealkonflikt.
Det er et lokalplansforslag udarbejdet af Vejle Kommune, som lige nu er i høring, og alle har mulighed for at bidrage til den høring og jo i særdeleshed de berørte borgere, og jeg håber, at man vil bruge den demokratiske ret.
Thomas Danielsen (V), 2025-03-12:
Uanset om du har epilepsi, eller om du ikke har en bil, eller om du ikke har et kørekort, skal du kunne passe et arbejde eller en uddannelse, uanset hvor du bor i Danmark.
Det er ambitionen.
Det kan man ikke i dag, men det bør og skal være ambitionen, og det er det også for regeringen.
Det er derfor, vi har nedsat det her ekspertudvalg, som kommer med anbefalinger både til ejerskabsstrukturer for trafikselskaber, til takststrukturer og til et idékatalog, i forhold til hvordan vi kan udbrede den kollektive transport og mobilitet endnu mere.
De anbefalinger ser jeg frem til, for de skulle gerne sikre, at vi kan nå i mål med den ambition, som jeg tror og håber på er fælles for hele Folketinget.
Torsten Gejl (ALT), 2025-03-12:
Nogle gange rammer man jo sådan en sag midt i nogle forhandlinger, så det er svært rigtig at blive klogere.
Men der er jo det her problem nogle gange, hvis folk bliver ramt af epilepsi og kørselsforbud og de så måske bor ude på landet, at de i virkeligheden slet ikke kan komme på job.
Altså, de kan jo miste deres arbejde, og de kan miste deres uddannelse, fordi de slet ikke kan komme derhen, hvis de overholder deres kørselsforbud.
Er der nogen tanker omkring det, og hvordan vi hjælper de mennesker på en måde, så de er i stand til at beholde deres arbejde?
Thomas Danielsen (V), 2025-03-12:
Lige nøjagtig takststøtte på grund af diverse handicap tror jeg ikke er en del af de her overvejelser i nærværende sag.
Det kan man jo tage ind i drøftelser omkring den kollektive transport generelt, og hvordan den skal indrettes med takststrukturerne osv., som vi jo netop også kigger på i et andet rum i øjeblikket.
Katrine Robsøe (RV), 2025-03-12:
Tak for det.
Hvordan forholder ministeren sig til, at mange studerende og ansøgere til bacheloruddannelser, der er i dag giver retskrav til en normal 2-årig kandidatuddannelse, står til at få ændret deres retskrav med tilbagevirkende kraft til en afkortet kandidatuddannelse, og vil ministeren på den baggrund give kvote 2-ansøgere mulighed for at ændre deres ansøgningsprioriteter, hvis retskravet ændres efter ansøgningsfristen på den uddannelse, de søger?
Torsten Gejl (ALT), 2025-03-12:
Det er nemlig korrekt, at der var udstedt et lægeligt kørselsforbud her.
Der foreslår de en støtteordning, hvor man måske kan få refunderet noget af det, det koster at tage på arbejde med offentlig transport eller måske taxa.
Kunne det være en overvejelse, der kunne indgå i de forhandlinger, der er?
Ministeren har ret i, at det jo er en forfærdelig sag at stille det her spørgsmål på baggrund af.
Altså, det er to små børn, som en julidag sidste år blev forældreløse, da en 56-årig mand torpederede deres forældres bil på Mariagervej i Randers.
Ulykken skete, da den 56-årige mand trods gentagne gange at have fået tildelt et lægeligt kørselsforbud grundet epilepsi kørte mindst 121 km/t ned ad Mariagervej.
Først ramte han en bil på vejen, hvori et ægtepar sad.
De kom ikke alvorligt til skade.
Bilen flyttede sig 91 m fra kollisionspunktet, inden den stoppede.
Retten har så valgt at idømme den 56-årige mand 5 års fængsel for det dobbelte trafikdrab.
Nu har jeg selvfølgelig respekt for, at der er en proces i gang, men jeg er også sikker på, at der er rigtig mange, som er optaget af den her sag og optaget af det her med, at der kører folk med et lægeligt kørselsforbud rundt.
Så nu kan jeg jo ikke afkræve præcise svar af ministeren.
Det ved jeg godt.
Men hvad tænker ministeren personligt over, og kunne man forestille sig, at der i de overvejelser, der er i den tværministerielle gruppe, som jo heldigvis arbejder med det her, kunne være overvejelser om at gøre det sådan, at et kørselsforbud blev retsligt i den forstand, at det gik videre til politiet og politiet vidste, at der var blevet udstedt et kørselsforbud, og at det måske kunne fungere som et klip i kørekortet, hvis man overtrådte det?
Thomas Danielsen (V), 2025-03-12:
Tak for spørgsmålet, som jo, som jeg forstår det, udspringer af en tragisk hændelse, her senest fra Randers.
I forlængelse af det har der også været stillet spørgsmål til indenrigs- og sundhedsministeren, hvorfor jeg – hvad spørgeren, når spørgeren måske også lige hører besvarelsen der, vil kunne forstå – vil læne mig op ad den linje fra regeringen for nærværende.
Det, som indenrigs- og sundhedsministeren har oplyst Folketinget, er, at hun har bedt sit ministerium om at gå i dialog med Justitsministeriet og Transportministeriet om behov for eventuelle ændringer og tiltag på området, og at hun vil vende tilbage, når ministerierne har haft lejlighed til at drøfte problemstillingen.
Så det er det, som jeg indtil videre må læne mig op ad, netop i respekt for det arbejde, der foregår på området.
Torsten Gejl (ALT), 2025-03-12:
Tak, formand.
Mener ministeren, at det er acceptabelt, at et lægeligt kørselsforbud ikke er juridisk bindende?
Thomas Danielsen (V), 2025-03-12:
Mig bekendt var det i den konkrete sag rent faktisk allerede skærpende omstændigheder, at der var udstedt det her kørselsforbud.
Dermed vil det jo så kunne være en skærpende omstændighed, uagtet om det er en læge eller politiet, som udsteder det her som skærpende omstændighed.
Men altså, på nærværende tidspunkt er der jo ikke noget, som jeg på forhånd vil afvise.
Christina Egelund (M), 2025-03-12:
Tak for det.
I dag giver en bestået akademisk bacheloruddannelse ret til optagelse på en eller flere kandidatuddannelser, som bygger ovenpå den gennemførte bacheloruddannelse.
Det er væsentligt for forligspartierne bag aftalen om en reform af universitetsuddannelserne, at det fortsat skal være sådan.
Derfor ændres de gældende regler ikke.
Jeg kan derfor heller ikke helt genkende billedet af, at en stor del af de studerende vil få ændret deres retskrav med tilbagevirkende kraft.
Fremover bliver der flere forskellige veje til en kandidatgrad.
Fra 2028 vil der være nogle, der får retskrav til optagelse på en kandidatuddannelse på 75 ECTS med retten til at vende tilbage til universitetet senere hen i karrieren, mens andre får retskrav på en kandidatuddannelse, hvor de 120 ECTS ligger samlet.
Det er i forlængelse heraf vigtigt for forligskredsen, at kommende og nuværende studerende er ordentligt informeret om deres uddannelsesmuligheder.
Der er tilrettelagt en proces, som skal sikre, at de studerende så tidligt som muligt får information om reformens betydning for deres uddannelsesveje.
Forud for årets kvote 2-ansøgningsfrist den 15. marts er der offentliggjort information om det nye kandidatlandskab
bl.a. på www.optagelse.dk og på UddannelsesGuiden
Samtidig er universiteterne blevet opfordret til at kommunikere om, hvordan de forventer at deres uddannelser vil blive påvirket af reformen, eksempelvis inden for hvilke uddannelsesområder de forudser ændringer.
Informationen vil blive udbygget, i takt med at implementeringen af reformen skrider fremad.
De første nye kandidatuddannelser skal efter planen udbydes fra 2028.
Kvote 2-ansøgere kan allerede i dag ændre deres ansøgningsprioriteter frem til fristen kvote 1, så ansøgere, som bliver klogere på deres ønsker, kan nå at ændre deres prioriteter.
Og det håber jeg de benytter sig af, hvis det måtte være relevant eller ønskværdigt for dem.
Peter Kofod (DF), 2025-03-12:
Tak for svaret.
Hvorfor egentlig?
Hvorfor er det altid, at vedvarende energi skal vinde?
Jeg synes, vi lever i en skør tid, en tid, hvor hensynet til vejret, hensynet til vindmøllerne, hensynet til solceller trumfer alle andre hensyn til naboer, til folk, der kan lide at færdes ude på landet, og som sætter pris på vores smukke landskab, og det er et opdyrket landskab, men nu også hensynet til veteraner.
Tænk, at man kan lade hensyn til vindmøller være højere end hensynet til de mennesker, som har været sendt i krig for Danmark, fordi Folketinget har besluttet, at man skulle af sted.
Jeg synes, det er helt skørt.
Jeg ved selvfølgelig godt, at ministeren ikke kan knipse med fingrene og sige: Nu lukker vi lige det her, fordi Dansk Folkeparti synes, at man gør det.
Det havde ellers været rart, hvis det havde været på den måde, at ministeren lige kunne sige: Nu gør vi lige det her onsdag eftermiddag, fordi DF gerne vil det.
Alt skal bare vige af hensyn til klimafanatisme.
Vores land skal ødelægges af hensyn til alt muligt klimatamtam.
Morten Dahlin (V), 2025-03-12:
Tusind tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at understrege min meget store og dybe respekt for den indsats, som danske soldater yder for vores land, og i den sammenhæng også takke spørgeren for at bringe et vigtigt emne op her i Folketingssalen.
Den indsats, de yder, er med til at sikre, at vi kan sove trygt om natten, at vi bor i et land, hvor der er fred og frihed.
Når vi løfter blikket ud over vores landegrænser, kan vi se, at det ikke er noget, man lige for tiden skal tage for givet.
Det er jo også den politik, regeringen har ført i forhold til veteraner, der jo har medført en række meget store og markante forbedringer.
Det omtalte anlægsprojekt drejer sig om et lokalplansforslag, som er stillet af Vejle Kommune i tillæg til deres gældende kommuneplan.
Det følger af planloven, at det er kommunerne, der varetager den fysiske planlægning inden for egen kommunegrænse, og derfor kan jeg ikke uden videre gå ind at blande mig i den konkrete sag.
Jeg kan forstå, at Vejle Kommune har sendt lokalplansforslaget i høring med frist den 31. marts i år.
Jeg vil gerne opfordre til, at de berørte borgere, der har holdninger til planforslaget, gør deres stemme gældende i høringsperioden, præcis som det var tiltænkt i lovgivningen.
Supplerende kan jeg sige, at jeg kan forstå, at skoven, der spørges til, bl.a. rummer et shelter, som er forbeholdt veteraner.
Jeg er bekendt med, at fonden Danske Veteranhjem har oplyst Forsvarets Veterancenter om, at der kan findes alle mulige alternative placeringer for shelteret, hvis der måtte opstå en arealkonflikt.
I en tid, hvor vi skal opruste vores forsvar, er det afgørende, at vores soldater ved, at vores veteraner får respekt og opbakning.
Samtidig står vi i en situation, hvor vi skal sikre forsyningen af energi i Europa, og jeg mener i øvrigt også, at det er væsentligt, at vi værner om den kommunale selvbestemmelse og vores borgernære folkestyre.
Jeg forventer, at alle vores kommuner kan varetage hensynet til vores veteraner og hensynet til den grønne energi med en ordentlig balance, og det gør sig gældende for Vejle kommunes verserende lokalplansforslag.
Peter Kofod (DF), 2025-03-12:
Tak for det.
Hvad er ministerens holdning til, at man ved Øster Starup i Vejle Kommune vil anlægge store vindmøller i umiddelbar nærhed af en skov, hvor danske krigsveteraner i dag har mulighed for at opholde sig og finde ro, og mener ministeren virkelig, at man skal prioritere vindmøller over hensynet til veteraner?
Christina Egelund (M), 2025-03-12:
Jeg anerkender fuldstændig, at når man reformerer dele af samfundet og laver ting om, kommer det også med en overgang med større usikkerhed.
Og så synes jeg bare, at det er en vigtig nuance til den her diskussion, at idéen om, at alting i dag er statisk og støbt i granit i forhold til det præcise indhold af den kandidatuddannelse, som ligger i forlængelse af den bacheloruddannelse, man søger ind på, jo er ikke rigtig.
Det er jo ikke sådan, det er.
Katrine Robsøe (RV), 2025-03-12:
Tak for det, og tak til ministeren for en eller anden form for svar i hvert fald.
De kommende studerende ser jo lige nu ind i en ansøgningsrunde med enorm usikkerhed, og hvor de ovenikøbet kommer til at blive ramt af større karakterpres og mindre adgang til su end dem, der er kommet før dem, men jeg skal simpelt hen bare forstå, om ministeren ikke anerkender, at dem, der søger ind nu, lige nu , vil kunne læse i de gældende studieordninger, at der er et retskrav på en 2-årig kandidatuddannelse.
Christina Egelund (M), 2025-03-12:
For spørgeren taler ind i en logik, der handler om, at uddannelsesudbuddet i dag er sådan en statisk størrelse, at ingenting forandrer sig, og at alting er præcis, som det er.
Det er jo ikke rigtigt.
Altså, allerede i dag er det jo også sådan, at nye uddannelser starter op og andre lukker.
Man forandrer dem også undervejs, så sådan er det jo heller ikke i dag, altså at alting er statisk og man ved præcis, hvad indholdet er af den kandidatuddannelser, som ligger i forlængelse af, at man har bestået sin bacheloruddannelse.
Den der betonagtige måde at betragte tingene på, hvor intet må laves om, deler jeg simpelt hen ikke, og det er jo i øvrigt heller ikke sådan, det er i dag.
Katrine Robsøe (RV), 2025-03-12:
Jeg tror måske desværre ikke, vi bliver helt enige om, hvad det så vil sige at være ordentligt informeret, for de studerende kan jo ikke på nuværende tidspunkt vide, om det er en 1-årig eller 2-årig kandidatuddannelse, de ser ind i.
Derfor har jeg måske bare lyst til at spørge ministeren, om ministeren ikke anerkender, at det kan være en afgørende faktor for, hvilken uddannelser man ender med at stå med i hånden, og hvad for nogle muligheder man kommer til at stå med, når man står med sin færdige uddannelse?
Så kan ministeren have alle holdninger til, at det også er godt, men anerkender ministeren, at det kommer til at være en anden uddannelse, man står med, og at det derfor også er fair, hvis det har en indvirkning på, hvilken uddannelse man ønsker at søge ind på?
Christina Egelund (M), 2025-03-12:
Altså, jeg mener præcis det, som spørgeren læser op, og som jeg går ud fra – jeg kan ikke huske det – er et korrekt citat.
Selvfølgelig er det vigtigt, at man, når man søger ind på en bacheloruddannelse, ved, hvad der er for nogle muligheder for kandidatuddannelse i forlængelse af den.
De regler om ansøgning, udvidet ansøgningen og udvidet retskrav, så man kan benytte muligheden for at gøre sin ansøgning om, ændrer vi ikke på.
Men jeg er jo enig i, at selvfølgelig skal man gøre alt, hvad man overhovedet kan for, at de studerende er så oplyste som overhovedet muligt.
Katrine Robsøe (RV), 2025-03-12:
Tak for det.
Jeg tror måske, vi er lidt uenige om, hvor godt informeret vi mener de studerende og kommende studerende er til at kunne søge ind på de her uddannelser i forhold til det uddannelseslandskab, som er ved at blive lavet nu her.
Det er i hvert fald langt fra alle de unge mennesker, som jeg taler med, og som man ellers også kan læse om i pressen, der ligefrem giver udtryk for, at de finder det gennemsigtigt, altså præcis hvad det er for en kandidatuddannelse, de rent faktisk vil have retskrav på at kunne få efter deres bacheloruddannelse.
Jeg er nok også lidt i tvivl om, om ministeren måske lidt har ændret holdning, i forhold til at vi stod i salen her for nogle måneder siden i december, for der, og nu citerer jeg, sagde ministeren nemlig: »Selvfølgelig skal de studerende, der søger ind til næste år, vide, hvad det er de søger ind til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-12:
Jamen hele den forklaring har jeg jo fået før.
Men mener ministeren af et ærligt hjerte, at borgerne ved, præcis hvornår de kan forvente at der bliver efterforsket i deres sager?
Det tror jeg nemlig ikke at borgerne ved.
Men så lad mig spørge på en anden måde: Hvor stort et økonomisk tab mener ministeren at borgerne skal lide, før der igangsættes en efterforskning af en sag om f.eks. it-økonomisk kriminalitet?
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-12:
Først og fremmest er der jo ikke nogen tvivl om, at vi står over for og midt i en kæmpe opgave, også for politiets vedkommende, med den meget hastigt voksende karakter af it-relateret kriminalitet, it-økonomisk kriminalitet, og der er jo især en masse små bedragerisager – en masse sager, hvor, i hvert fald så vidt vurderingen er, gerningspersoner sidder og gemmer sig i udlandet og det er meget organiseret.
Jeg tror, det er meget vigtigt at understrege, at selv om sager henlægges, indgår de jo stadig væk i det samlede efterforskningsbillede, særlig når det er, at man kan trække tråde og se sammenhænge og måske i øvrigt samle nogle sager op og lade det indgå i større efterforskninger af dem, der sidder og organiserer kriminaliteten.
Helena Artmann Andresen (LA), 2025-03-12:
Jeg hæfter mig også ved, at ministeren siger »hvis der kan findes en løsning«
– jeg synes, at der skal findes en løsning på det her.
Jeg synes jo også, det er fint, hvis man køber sine studiebøger selv.
Man kan ikke bare sætte sig ned som ordblind og læse i en almindelig bog.
Det godt være, at man kan købe dem over nettet, men dem kan man ikke markere i eller få læst højt, og det er jo det problem, som Nota skal løse, og jeg forstår ikke, hvorfor det er, at man forskelsbehandler på uddannelserne på denne måde, uanset om de er su-berettigede eller ej.
Det kunne jeg bare godt tænke mig at høre en uddybning af.