runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2018-02-20:
Forleden var der en 10-årig dreng, der sagde til mig, at det her med at have krige, hvor soldater eller kampvogne, eller hvad det kan være, skyder på hinanden, jo nok ikke kommer til at ske i fremtiden, for der kommer man nok til at angribe hinanden ved at hacke sig ind i it-systemerne og på den måde gøre skade på hinanden.
Det kan godt være, at det er lidt for optimistisk at tro, at krudt og kugler er ude af billedet, men jeg tror i hvert fald, at den her 10-årige dreng har ret i, at it-angreb kommer til at ske hyppigere og hyppigere.
Derfor er det også vigtigt, at vi beskytter os mod den slags, og det er bl.a. derfor, at det her direktiv, som Danmark har været med til at vedtage i EU, og som nu skal implementeres, er vigtigt og skal indføres.
Og det er jo egentlig også det – som Alternativets ordfører også var inde på – der står i direktivet, altså at databeskyttelsen i forhold til borgerne stadig skal være overholdt.
Min forventning er, at vi ender med at stemme for lovforslaget, fordi vi grundlæggende er enige i intentionerne.
Men det kan også godt være, at vi synes, der skal stilles nogle ændringsforslag, i forhold til hvordan man gør det i Danmark.
Og derfor vil vi stille de spørgsmål i udvalgsbehandlingen.
Karsten Hønge (SF), 2018-02-20:
Cybersikkerhed er det store, nye risikoområde for fremtidens samfund.
Det gælder det militærpolitiske styrkeforhold, hvor fremtidens krige med sikkerhed vil udspille sig på en anden måde end tidligere.
Men også inden for det civile område har cybersikkerhed vist sin betydning, senest ved angrebet på Mærsk.
Initiativet fra EU vil styrke datasikkerheden, og det er vi svært tilfredse med i SF.
Men vi er ikke helt på samme måde så imponerede over regeringens plan, især hvad angår Center for Cybersikkerhed, som skal ligge hos Forsvarets Efterretningstjeneste, der er undtaget fra lovgivning om datasikkerhed.
Det er et spørgsmål, som vi vil gå nærmere ind i, inden vi kan gøre vores endelige status op.
Vi er egentlig tilhængere af lovforslaget, men vi har nogle ting, der skal opklares, i forhold til den måde, det nu skal føres ud i livet på.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-20:
Jeg er ikke på stående fod bekendt med, hvor meget de mener det koster.
Men de mener, det koster mere end 33 mio. kr.
Der er vores vurdering, at det ikke er rigtigt.
Jeg tror, man skal se den slags ting, som at man jo altid kan gøre et forsøg på at få nogle flere penge.
Og hvis man kan få det, er det jo bare godt for kommunerne, tænker de.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-02-20:
Fra Hendes Majestæt Dronningen har jeg modtaget følgende reskript: »Vi giver Dem herved til kende, at vi vil have Dem overdraget i Vort navn at bringe Folketinget budskabet om, at Vor højtelskede, kære ægtefælle, Hans Kongelige Højhed Prins Henrik, stille er sovet ind den 13. februar 2018 kl. 23.18.
Vi bringer dette budskab i fuld forvisning om Folketingets deltagelse i Vor og Vore Slægtninges tunge sorg.
Givet på Amalienborg, den 15. februar 2018.
Margrethe R
« Det er dronningens ord, som jeg hermed har overbragt Folketinget.
Vi deltager alle i dronningens og den kongelige families store sorg ved prins Henriks død.
Dronning Margrethe har mistet sin indsigtsfulde og varme livsledsager igennem mere end et halvt århundrede, Danmark har mistet en fornem og enestående repræsentant for vort land, og vi har alle mistet et menneske, der ikke var bange for at sætte sig selv i spil.
Prins Henrik var sin egen.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-02-20:
Vi kan tilslutte os mange af de bemærkninger, som er kommet fra de andre ordførere, og vi støtter lovforslaget.
Jeg kunne have tænkt mig at komme med nogle bemærkninger, men jeg synes, det bedste, der blev sagt, var fra den radikale ordfører, der sagde, at det måske var lidt naivt at tro, at krudt og kugler er ude i fremtiden.
Det er vi enige i.
Men vi er også enige i, at cyberkrig fra både statslige og private operatører er noget, vi nok kan forvente mere af, og det kan have store konsekvenser, hvis vores infrastruktur bliver lagt ned.
Så er vi selvfølgelig klar til også at lytte til de bekymringer, som er kommet i høringssvarene, men vi mener grundlæggende, at det er et godt lovforslag.
Og det er nok også svært at komme uden om, eftersom det er implementering af et EU-direktiv, som vi jo skal have implementeret.
Villum Christensen (LA), 2018-02-20:
Det er ingen hemmelighed, at Liberal Alliance ikke er stor tilhænger af satspuljerne som koncept.
Vi mener ikke, det er hensigtsmæssigt, at Folketingets partier kan dele ud af pengene på den her måde, men det er jo nu engang sådan, det er.
I forbindelse med forhandlingerne er der, som vi nu har hørt, bl.a. sat penge af til blinde og svagtseende, således at de kan tilbydes individuel handicapkørsel.
Det kan jo selvfølgelig være svært at sætte en grænse, men det er klart, at blinde og svagtseende generelt kan have vanskeligt ved at benytte almindelig kollektiv trafik, hvorfor der jo også kan være ræson i at lade dem være omfattet af ordningen på lige fod med bevægelseshæmmede borgere.
Vi noterer os også de meget positive høringssvar og tilsyneladende gode muligheder for at afgrænse målgruppen.
På den baggrund støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-20:
Tak for det.
Jeg skal bare høre, om det så er regeringens holdning til satspuljer.
For der har jo tit og ofte været diskussioner og forespørgsler herinde om, netop hvordan satspuljen er finansieret.
Så jeg skal høre, om det er regeringens holdning, at man vil ændre den måde, som de bliver finansieret på i dag.
Er det sådan, jeg skal tolke ordførerens ordførertale?
Villum Christensen (LA), 2018-02-20:
Nej, der er ikke nogen grund til at tolke det på den måde.
Jeg anfører bare Liberal Alliances principielle synspunkt på det at have to slags finanslove, som man godt kan sige der er.
Vi synes, at man får den bedste prioritering, hvis man prioriterer samlet ét sted frem for at have flere forskellige kasser.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-02-20:
Lovforslaget her, L 136, er blevet gennemgået rigtig godt af de foregående ordførere; det handler om udmøntning af satspuljen.
Jeg er egentlig enig i meget af den kritik, som Enhedslistens ordfører kom med i forhold til finansieringen af satspuljeordningen, men ikke desto mindre har Alternativet valgt at være med for at påvirke udmøntningen af midlerne.
Vi er derfor glade for, at satspuljeaftalen med nærværende lovforslag nu udmøntes, og det er positivt, at ordningen om individuel handicapkørsel udvides til også at omfatte blinde og stærkt svagsynede.
Jeg har et par pointer fra høringen, som jeg ser frem til at diskutere med ordførerne i udvalgsbehandlingen.
Det drejer sig for det første om, hvad det vil koste at udvide ordningen til at omfatte alle personer med en synsgrænse på 33 pct., som er grænsen for at modtage hjælp i dag i det offentlige system.
For det andet synes jeg, det ville være interessant at udforske andre muligheder for at visitere borgerne i stedet for det såkaldt objektive kriterium, som anvendes i dag.
Det kunne f.eks. være et individuelt skøn i stedet for, så vi har mere kontakt og synlighed og forståelse af borgernes behov.
Det var det.
Tak for ordet.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-02-20:
Vi støtter også lovforslaget.
Det er jo et ret simpelt lovforslag, som blot handler om, at folk med synshandicap får samme muligheder for at få handicapkørsel som folk med bevægelseshandicap, og det kan vi fuldt ud tilslutte os.
I forhold til diskussionen om satspuljen er vi meget store tilhængere af den måde, som satspuljen er finansieret på, men er sådan set enige med Liberal Alliance i, at det bliver noget uskønt med de her runder med satspuljer, hvor der sidder politikere og fordeler penge til alle deres kæpheste, alt efter hvilke organisationer som er bedst til at gøre sig populære hos de politikere, der sidder og fordeler pengene.
Så det er jeg sådan set enig i.
Men vi synes, at den måde, midlerne bliver finansieret på, er en god idé.
Henning Hyllested (EL), 2018-02-20:
Det var i forhold til nogle af ministerens sidste bemærkninger.
Jeg kunne simpelt hen ikke lade være med at blive nysgerrig efter at høre, hvad KL da mener at det kommer til at koste.
Jeg starter med at gøre opmærksom på, at jeg skal meddele fra min gode kollega hr. Karsten Hønge fra SF, at de i den grad stemmer for det her lovforslag.
Det gør Enhedslisten også.
Det er jo, som der er blevet gjort opmærksom på, en del af satspuljeaftalen for 2018, at man nu udvider den individuelle handicapkørsel til også at omfatte blinde og stærkt svagsynede ud over de svært bevægelseshæmmede, der i forvejen var omfattet.
Det er jo et længe næret ønske fra handicaporganisationerne og ikke mindst selvfølgelig fra de synshandicappedes organisationer, så det er på alle mulige måder glædeligt, at vi nu er kommet så langt.
Men jeg kan ikke lade være med at dryppe lidt malurt i bægeret, og det er selvfølgelig, fordi Enhedslisten er imod den måde, man finansierer det her på.
Som sagt sker det via satspuljeaftalen, og vi er imod, at sociale indsatser på den måde finansieres via satspuljen.
Som bekendt fremkommer midlerne i satspuljen jo ved en mindre regulering, nemlig på 0,3 procentpoint af alle overførselsindkomster.
Så man kan jo sige, at de, der har mindst, de, som er henvist til at leve af overførselsindkomster af den ene eller den anden karakter – det være sig kontanthjælpsmodtagere, det være sig arbejdsløse, det være sig syge, det være sig pensionister, det være sig handicappede – på den her måde finansierer indsatsen over for de allersvageste i vores samfund.
Det synes vi egentlig er en noget mærkelig noget at gøre det på.
Der sker jo faktisk det, at man fodrer hunden med dens egen hale.
Satspuljens formål er at forbedre indsatsen for socialt udsatte, men den er altså som sagt finansieret ved, at de, som har mindst i det her samfund, finansierer indsatsen over for dem, som har endnu mindre, eller som er endnu mere udsatte.
Svært bevægelseshæmmede og blinde og svagtseende bliver omfattet, men de skal altså selv finansiere det via deres overførselsindkomst.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at partier som Socialdemokratiet, SF, Radikale, Alternativet osv. vil deltage i det her cirkus.
Der har med jævne mellemrum i alle årene, hvor den her mekanisme har eksisteret, været debat om, om det i virkeligheden er en rimelig måde at finansiere tingene på, nemlig at det ikke er det store fællesskab, altså også de stærke i vores samfund, der skal bidrage til at løfte i det her tilfælde indsatsen for blinde og stærkt svagtseende inden for den individuelle handicapkørsel, men at det er dem, som i forvejen har mindst i samfundet.
Det synes jeg er yderst kritisabelt.
Men det er klart et fremskridt for dem, som det handler om, altså for de blinde og de stærkt svagtseende, og derfor stemmer Enhedslisten også for lovforslaget.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-20:
Så ifølge Liberal Alliance skal vi afskaffe satspuljen, så der kun er én finanslov.
Det er ret interessant.
For satspuljen er jo, som den er i dag, fordi man ikke har kunnet finde midlerne andre steder og man ikke har flertal til at ændre det.
Så hvis det er Liberal Alliances holdning, tænker jeg da også, at det vil være regeringens holdning, når man er et regeringsbærende parti.
Henning Hyllested (EL), 2018-02-20:
Det er så i virkeligheden lidt i forlængelse af hr. Roger Courage Matthisens spørgsmål, for der er altid rigtig mange gode formål med det ene og det andet, herunder opsamling af data.
Men der er jo altid en risiko for misbrug, og den bedste måde at undgå misbrug på er selvfølgelig, at der er stor gennemsigtighed i det, og at der rent faktisk kan kræves indsigt i, hvad det er for nogle oplysninger, man er i besiddelse af, og hvad det er for nogle oplysninger, man udveksler, eventuelt med andre såkaldte nationale kontaktpunkter.
Det er det, der bliver det væsentlige, og det er også det, som jeg her under debatten hører at en hel stribe ordførere giver udtryk for betænkeligheder om, nemlig at hvis der ikke er tilstrækkelig med kontrol og gennemsigtighed i forbindelse med opsamling af data, hvordan er folks personlige data så beskyttet?
Jeg var selv inde på det i min ordførertale.
Nu ved jeg jo ikke, hvem der bliver udpeget, men der er nogle af de her operatører på transportområdet, som faktisk ligger inde med store mængder af personlige data om folk.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-02-20:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler her i dag, er et rigtig glædeligt lovforslag, for det er jo en opfølgning på satspuljeaftalen, hvor der er blevet afsat penge for 2018 til en udvidelse af den individuelle handicapkørsel.
Der er klart behov for at udvide denne indsats.
Målgruppen for udvidelsen her er personer med en synsstyrke på 10 pct. eller mindre.
Det er fastsat ud fra en antagelse om, at personer med moderat svagsynethed vil kunne indgå i den almindelige offentlige servicetrafik, hvorimod denne gruppe, vi taler om her, har brug for denne udvidelse af ordningen.
Så det er et rigtig godt tiltag, som allerede andre ordførere har været inde på, og som vi fuldt og helt bakker op om fra Venstres side.
Jeg synes, satspuljepartierne fortjener ros for at have tilgodeset dette område, således at en gruppe borgere nu kan få deres livskvalitet forhøjet ved bedre at kunne komme rundt i trafikken.
Tak for ordet.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-20:
Det har jeg behov for at dykke nærmere ned i for at kunne svare med fuld sikkerhed på.
Men altså, formålet med det her er ikke at overvåge brugerne af transportsystemer.
Formålet er at hindre angreb på transportsystemerne, så det er jo slet ikke brugerdata, der er væsentlige her.
Det er udefrakommende angreb, som er væsentlige her.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-02-20:
Tak for det.
Altså, vi ved jo fra USA som det grelleste eksempel, at i forebyggelsen af hændelser benytter man også brugernes data, så det kan jo komme på tale.
Det var det ene.
Det andet er, at ministeren talte om – nej jeg frafalder, det stiller jeg som et skriftligt spørgsmål i stedet for.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-20:
Jamen igen: Lovforslagets formål er ikke at benytte data på rejsende.
Lovforslagets formål er at sikre imod cyberangreb på informationssystemer i transportsektoren.
Altså, det handler ikke om, hvem der er gået ind i og ud af Københavns Lufthavn.
Det handler om, om der er cyberangreb på Københavns Lufthavns it-systemer, og det er jo noget ganske andet.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-02-20:
Tak for det, og tak til ministeren for talen.
Et kort spørgsmål: Nu nævner ministeren fire aktører, som umiddelbart ville blive vurderet til at være omfattet af den her lovgivning.
De fire aktører er i dag underlagt den gældende persondatalovgivning.
Vil det ændre sig, hvis den her lovgivning og centret bliver forankret under FE?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-02-20:
Jeg har i min læsning af lovforslaget og tilhørende materiale haft fokus på, at det handler om udefrakommende angreb på de her systemer og ikke om at dele data om rejsende.
Rasmus Prehn (S), 2018-02-20:
Det her er et rigtig positivt og godt forslag, som udspringer af, at man i forbindelse med satspuljeforhandlingerne har sikret ekstra penge til individuel handicapbefordring, sådan at man fremadrettet kan tilgodese ikke bare dem, der har et bevægelseshandicap, men også dem, der har et synshandicap.
Man kan tilgodese dem, der er blinde, og dem, der er svagtseende, så de også får adgang til at køre med en individuel handicaptransport.
Det vil være et kolossalt positivt skridt i den rigtige retning.
Det vil sikre en handicapgruppe mere en større bevægelsesfrihed, og det er kolossalt positivt.
Man har også haft en ordning i 2017, og det har været en succes.
Den ordning kan man nu videreføre i en årrække frem med de her 85,5 mio. kr., man har fået sat af i forbindelse med satspuljen.
Så det er godt og stærkt arbejde, de forskellige handicapordførere har lavet på det her område, og nu har vi så glæden som transportordførere af at skulle udmønte det i lov.
Vi er fra socialdemokratisk side stolte og glade over at støtte det her lovforslag.
Karina Adsbøl (DF), 2018-02-20:
Tak for det.
Det er jo en glad handicapordfører, der står her i dag på talerstolen.
I Dansk Folkeparti har vi længe kæmpet for, at blinde og svagsynede skulle indgå i den individuelle handicapkørsel, og har også haft ønsket med til forhandlingsbordet ad flere omgange.
Med det lovforslag, der er fremlagt her, udvides den individuelle handicapkørsel efter § 11 i lov om trafikselskaber, som i dag kun omfatter svært bevægelseshæmmede, til også at omfatte blinde og stærkt svagsynede.
Det er en stor sejr for blinde og svagsynede, men også en stor sejr for mig som handicapordfører, som har arbejdet for det her længe.
I Dansk Folkeparti har vi undret os over, at nogle af de mennesker, som har svært ved at begå sig med offentlig transport, f.eks. ved ikke at kunne finde busstoppestedet og lignende, ikke har været inkluderet i den individuelle kørselsordning, og at det kun er svært bevægelseshæmmede, som i dag har et retskrav på at benytte trafikselskabernes ordning for individuel handicapkørsel.
Kommunerne har kunnet vælge at tilbyde blinde og svagsynede at deltage i ordningen, men det har været frit valg for kommunerne, altså en kanbestemmelse, og det har medført forskelsbehandling.
Det har også medført en stor skævhed i forhold til forskellige serviceniveauer og forskelsbehandling af blinde og svagsynede.
Ordningen giver mulighed for mindst 104 ture årligt fra gadedør til gadedør for visiterede borgere, og det gælder primært kørsel til fritidsaktiviteter eller øvrige formål, der ikke er dækket af andre kørselsordninger.
Med initiativet udvides målgruppen således, at blinde og stærkt svagsynede i hele landet får adgang til individuel handicapkørsel på lige fod med den nuværende målgruppe.
Det er en rigtig god dag i dag.
Jeg vil også gerne benytte lejligheden til at sige tak til de partier, der var med til at forhandle det her på plads, og for, at vi i fællesskab fandt en permanent løsning.
Lovforslaget træder i kraft den 1. juli.
Vi så selvfølgelig gerne i Dansk Folkeparti, at det trådte i kraft hurtigst muligt, så det kunne få gavn for de mennesker, det handler om.
Tak for ordet.
Henning Hyllested (EL), 2018-02-20:
Ja, ja, det er jeg også helt med på, og som udgangspunkt mistænker jeg sådan set heller ikke nogen for absolut at ville misbruge det.
Altså, jeg tænker på Rejsekortet f.eks. Det er jo en væsentlig operatør efter min mening.
Hvis systemet omkring Rejsekortet bliver hacket, ligger billetsystemerne i den kollektive trafik i Danmark stort set ned.
Men de opsamler jo mange personlige data om folk i forbindelse med Rejsekortet, og kan de udveksles?
Eller vil de blive udvekslet med andre nationale kontaktpunkter, altså i andre lande?
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Nu skal vi lige præcisere, at det er de langvarige praktikforløb, vi taler om, og ikke de der af 1 uges varighed, som 8.-klasseelever kommer ud i.
Det er ret vigtigt at skelne mellem.
Men hvad mener ministeren så om, at formanden for skoleudvalget i Høje-Taastrup Kommune udtaler, at det da søreme var godt, at det blev opdaget, før det blev rigtig alvorligt?
Jamen var det, der skete, da ikke alvorligt nok?
Altså, skulle der have været tale om et direkte angreb på de børn, når han bare synes, at det da er godt, at vi fik taget hånd om det, inden det gik rigtig galt?
Mai Mercado (KF), 2018-02-21:
Jeg tror mere, at det er et spørgsmål for undervisningsministeren.
Men altså, jeg synes jo, det er positivt, hvis kommuner, som har en skoletræt ung, kan se nogle gode perspektiver i at få den unge ud i et dagtilbud og dagtilbuddet også selv ser nogle gode, positive muligheder i at få den unge ud at lære noget, altså i at hjælpe vedkommende; så synes jeg jo, det giver rigtig god mening.
Jeg kan jo ikke stå her og vurdere, om de skal have et produktionsskoleforløb eller et praktikforløb, for det hører under en anden ressortminister, men jeg synes i hvert fald, det er vigtigt, at når man har skolepraktikanter ude, skal det være, fordi institutionerne, altså dagtilbuddene, selv ønsker at have dem der.
Altså, der må jeg erkende, at jeg altså ikke har set den pågældende udvalgsformands udtalelse, så den har jeg rigtig svært ved at udtale mig om.
Grundlæggende har jeg det sådan, og det ved jeg at spørgeren deler perspektivet i, at ét overgreb simpelt hen bare er et overgreb for meget.
Derfor er det jo meget vigtigt tydeligt at sige, at de her overgreb simpelt hen bare ikke må ske.
Og derfor skal kommunerne også være meget opmærksomme på det, og praktikanterne skal altså ikke være alene med børnene, for de skal ikke indgå som en ekstra del af en normering.
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Hvad er ministerens holdning til halvårige praktikforløb i daginstitutioner til skoletrætte unge?
Mai Mercado (KF), 2018-02-21:
Jeg har ikke indtryk af, at der er daginstitutioner, som direkte bliver pålagt en byrde.
Jeg har i hvert fald ikke set, at det er det, nogle er ude at sige.
Jeg tror til gengæld, at det kan være rigtig godt for en skoletræt, der bare har fået nok af bøger, at komme ud og prøve en virkelighed.
Men det er jo klart, at man ikke i den virkelighed skal ind og indgå som en del af normeringen, og det betyder derfor også, at man ikke skal være alene med børnene.
Det er jo en fuldstændig forfærdelig sag, vi har set, hvor en skolepraktikant er anklaget for overgreb.
Det må simpelt hen ikke forekomme, og derfor forventer jeg jo også, at kommunerne overholder reglerne på det her område.
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Men hvad mener ministeren så om, at de pædagoger, der er ude i dagtilbuddene, faktisk bliver pålagt en ekstra arbejdsopgave, som det jo er at have at gøre med en skoletræt ung, som måske også har nogle andre vanskeligheder, og som måske selv har brug for en hjælpende hånd eller nogen til lige at hjælpe sig videre på vej?
De pædagoger, der er ude i dagtilbuddet, skal jo sådan set tage hånd om de børn, som de passer, og så får de den her unge som en ekstra byrde. Synes ministeren, det er fair, at der er kommuner, der pålægger nogle daginstitutioner at have den opgave?
Mai Mercado (KF), 2018-02-21:
Derfor er det også først og fremmest kommunernes ansvar at sikre, at børn i kommunens dagtilbud ikke udsættes for overgreb, og det sikres bl.a. gennem en tydelig ledelse, gode procedurer for ansættelse, tilsyn m.v., og at børnene som udgangspunkt f.eks. ikke er alene med en skolepraktikant, da praktikanterne jo ikke er en del af normeringen – og det er altså ret vigtigt at understrege.
Så når personer, som ansættes i eller tilknyttes et dagtilbud, er 15 år eller derover, så er det jo derudover et krav, at man kan fremvise en børneattest, og det omfatter også praktikanter.
Og der forventer jeg altså, at kommunerne løbende tjekker, om kommunens procedurer for bl.a. ansættelse i praktikantforløb er gode nok.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-02-21:
Tak for det.
Hvad vil regeringen gøre for at styrke tungvognskontrollen?
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Nu er det forekommet, og det mener vi i Dansk Folkeparti at vi simpelt hen har til opgave at tage hånd om.
Så kan man have den her holdning til, at de unge skal ud i virkeligheden, men hvorfor er det, at de ikke kommer på produktionsskolerne, som jo er fuldstændig målrettet mod sådan nogle?
Hvorfor er det, at de skal ud i vores dagtilbud og være forsøgskaniner ude hos de børn, som vi har en utrolig vigtig opgave i at passe på?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-02-21:
Det er altid en fornøjelse.
Men jeg er enig i, at der skulle komme noget ud af det.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det er også derfor, at Rigspolitiet, samtidig med at vi er ved at kigge på, hvordan indsatsen kan tilrettelægges endnu bedre, og hvad vi kan lære af erfaringerne fra andre EU-lande, er ved at undersøge, om der er grundlag for at indgå et samarbejde med SKAT og Arbejdstilsynet om at udvide kontrollen af lønog arbejdsforholdene for udenlandske chauffører.
Det er jo hele den palet, man er ved at undersøge i øjeblikket, og det kommer der så noget om her i løbet af marts måned.
Pernille Bendixen (DF), 2018-02-21:
Hvad er ministerens holdning til halvårige praktikforløb i daginstitutioner til skoletrætte unge?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Analyse: Ung praktikant befamlede mindst fem små børn« i Sjællands Nyheder den 30. januar 2018.