runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Elholm (V), 2025-05-07:
Der klart, at der ikke bare er en bred adgang til, at alle kan gå ind.
Så ville vi jo ikke efterleve EU-dommen og sikre privatlivet, som vi skal ifølge EU-dommen.
Det kan f.eks. være, at man er bekymret for, at der kan være kriminalitet eller andet.
Så vil man jo have en grund, og så kan man gennem MitID stadig væk på logge på og udfylde en tro og love-erklæring og få adgang.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Når jeg læser høringssvarene, synes jeg jo, at noget tyder på, at den rigtige balance ikke er fundet.
Nu nævner ordføreren selv, at journalister stadig væk har adgang.
I den forbindelse vil jeg bare lige læse en sætning op fra høringssvaret.
Der står: »... at det ikke skal være op til en myndighed at vurdere, om en journalists anmodning om disse oplysninger er legitim eller ej ...
i et samfund med frie og uafhængige medier er det en redaktionel beslutning, hvilke forhold der skal undersøges ...«
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren har gjort sig nogle overvejelser omkring den her indsigelse.
Louise Elholm (V), 2025-05-07:
Jeg mener, at man med det her forslag gør alt, hvad man kan for at imødekomme de bekymringer, der er.
Derfor har pressen ret bred adgang til stadig væk at få oplysninger om reelle ejere.
Men det er klart, at vi selvfølgelig følger EU-dommen og laver en regel om, at du skal logge ind for at kunne søge i oplysningerne.
Det betyder også, at man senere kan se, hvem det er, der har haft adgang til oplysningerne.
Det sikrer også en retssikkerhed for den enkelte virksomhedsejer.
Så ja, du har adgang til oplysningerne, men det bliver også logget, hvem det er, der kommer på.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-07:
Kan ordføreren anerkende, at det potentielt kunne være et kæmpestort problem, at der skal sidde en myndighedsperson og vurdere, om en journalist har en reel interesse i at få de her oplysninger?
Kunne man ikke forestille sig nogle situationer, hvor graverjournalister simpelt hen ikke kan udføre deres arbejde, fordi de ikke har adgang til det her register, fordi en eller anden embedsmand sidder og siger: Det synes jeg ikke er af interesse for dig?
Louise Elholm (V), 2025-05-07:
Som jeg forstår lovforslaget, bliver der netop en straksadgang, og så bliver der en kontrol med det, altså en stikprøvekontrol.
Det betyder, at man får umiddelbar adgang til oplysninger.
Men der vil være en stikprøvekontrol.
Så jeg kan ikke se, at det skal forsinke det.
Men hvis ordføreren er så bekymret for det, synes jeg, det ville være oplagt at stille udvalgsspørgsmål om det, så man kan få det klarlagt yderligere.
Jeg er jo også interesseret i, at alle føler sig betrygget i, at det her lovforslag fungerer mest effektivt.
For der skal være en balance mellem at sikre privatlivets fred og sikre, at du kan få adgang til de reelle oplysninger.
Det er jo den balance, vi skal finde.
Jeg går ind for EU, og jeg synes, vi skal følge EU-dommene, når de kommer, og så må vi jo finde ud af, hvordan vi gør det på en måde, hvor vi samtidig sikrer begge behov.
Så jeg synes da, at ordføreren skal stille et spørgsmål der.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-07:
Tak for det.
Hvis svaret på det er ja, mener ordføreren så, at det her giver et mere liberalt samfund, hvor det bliver lettere for os at handle med hinanden, eller mener ordføreren, at det giver et mere statsstyret samfund, hvor myndighederne får flere muligheder for indblanding i, hvem det er, vi handler med?
Louise Elholm (V), 2025-05-07:
Det spørgsmål tror jeg egner sig bedre som udvalgsspørgsmål.
For dér vil der komme en præcis vurdering af, hvem det er, der kan få adgang.
Det, jeg kan læse, er, at hvis du udfylder med MitID og udfylder en tro- og loveerklæring, vil du kunne få adgang.
Men der vil være en stikprøvekontrol i forhold til at sørge for, at det faktisk er rigtigt, at du har en legitim årsag til at ønske at få oplysningerne.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-07:
Men som privatpersoner vil ordføreren og jeg formentlig ikke være registreret som personer, der har en legitim årsag til at søge indsigt i ejerskabet bag en vilkårlig virksomhed.
Det ændrer dog ikke ved, at sådan som vores samfund er indrettet, kan vi jo alle sammen handle med hinanden.
Der står normalt ikke normalt en moder stat og blander sig i, om vi indgår en handel med hinanden.
Der står godt nok en moder stat og blander sig i, hvad afkastet så skal være, og hvordan det skal beskattes.
Men kan ordføreren ikke medgive, at det her er mere statslig indblanding i noget, der er helt grundlæggende for den måde, vi er et tillidssamfund på, nemlig hvordan vi handler med hinanden?
Staten får større indblanding i det forhold.
Louise Elholm (V), 2025-05-07:
En hvilken som helst person vil have mulighed for at tage kontakt og spørge ind til de forskellige ting.
Er man bekymret for hvidvask, vil man også altid have en legitim årsag til at få undersøgt tingene nærmere.
Det kan jo være, man mistænker, at man har med nogen at gøre, der er brodne kar.
Det vil jeg også mene vil være en legitim årsag.
Men hvis man skal have de helt præcise svar på, hvem der har adgang, og hvem der ikke har adgang, tror jeg måske, det er mere hensigtsmæssigt, at man stiller et udvalgsspørgsmål.
For jeg er folketingsmedlem og ikke fra et ministerie, så derfor vil jeg anbefale, at man spørger ministeren i stedet for.
Igen synes jeg måske, det egner sig bedre til et udvalgsspørgsmål, når det er så specifikt og konkret.
Men jeg vil da anbefale, at man stiller det som et udvalgsspørgsmål, for det er et så detaljeret spørgsmål, at jeg vil mene, at det egner sig til, at man får det besvaret i udvalgsbehandlingen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-05-07:
Jeg synes, det er fair at spørge, når ordførerens parti stiller sig bag den her sag, for som jeg læser det, gælder det ikke legale ejere, og det betyder f.eks., at hvis man tager virksomheden Danfoss, vil man i fremtiden ikke kunne se de reelle ejere, fordi det er ejet af en fond, men man vil kunne se de legale ejere, og det er bl.a. Henrik Mads Clausen, som står nævnt med sin specifikke adresse i USA.
Det vil altså sige, at man altså stadig væk kan stadigvæk se de legale ejere der.
Hvad med Henrik Mads Clausens privatliv?
Igen vil jeg sige, at hos Netcompany kan man ikke længere se de reelle ejere, men det er præcis de samme, der er legale ejere, så man kan bare slå op under legale ejere.
Ved samtlige P/S-selskaber, altså personligt ejede selskaber, vil man også kunne se, hvem det er.
Det giver jo ingen mening.
Louise Elholm (V), 2025-05-07:
Jo, jeg synes altid, det er relevant, at man undersøger markedet grundigt, før man vælger, hvem man bruger som entreprenør, og det mener jeg også godt at man kan i fremtiden.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-07:
Nu har vi jo set en masse sager med f.eks. botilbud.
De har også et cvr-nummer, og jeg ved, at Dansk Journalistforbund også er modstander af det her, for de er jo om nogen med til at afdække ting, der sker.
Det kan både være her, og det kan være, da vi havde »Den sorte svane«, og det kan være mange steder.
Lige pludselig skal de vente måske en måned, inden de kan få en adgang, og så kan det være, at sagen ligesom er løbet af sporet, du ved.
Så hvad mener ordføreren om det?
Kim Aas (S), 2025-05-07:
Jeg forstår fuldstændig bekymringerne.
Det forstår vi også i Socialdemokratiet.
Derfor er vi også meget bevidste om den proces, der skal være, så man fra pressens side stadig væk har mulighed for at søge aktindsigt, hvis man har et legitimt formål.
Så skal vi sørge for, at den proces går så hurtigt som muligt, og vi vil selvfølgelig holde øje med, også fra Socialdemokratiets side, om det er så let tilgængeligt, sådan at vi ikke eventuelt ser sager, der fiser ud i sandet – for at sige det pænt – fordi der går for lang tid.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-07:
Tak for det.
Det er jo ret tydeligt, når man hører ordføreren og måske også kender ordføreren lidt mere personligt, at den her dom er noget, der er kommet, og som man må rette sig efter, men at der også er et eller andet i ordføreren, hvor det her skurrer.
Hvis ordføreren skal hyre et entreprenørfirma til at lave en opgave, formoder jeg, at ordføreren gerne vil vide, hvem de reelle ejere bag det her entreprenørfirma er.
Er det nogle, som har fusket med andre forretninger og lige om lidt går konkurs, og så står man med en kæmpe opgave, som ikke kan løses?
Kan ordføreren mærke helt inde i maven, at der er et eller andet galt med den her EU-dom?
Kim Aas (S), 2025-05-07:
Tak for spørgsmålet, og tak for de pæne ord fra spørgeren.
Det, jeg kan mærke i min mave, er, at ja, som regering og som Socialdemokratiet har vi en pligt til at overholde EU-Domstolen, og det gør vi.
Men vi gør det jo på den måde, at vi forsøger at gå på de her to ben, altså at vi overholder EU's lovgivning, men samtidig bevarer det her, som spørgeren også snakker om, altså den her danskhed, så man selvfølgelig har mulighed for – pressen og andre – at få den aktindsigt, hvis man har et legitimt formål med det, for netop at undgå, at der opstår sager.
Så jeg synes faktisk, at vi her løser opgaven nogenlunde godt.
Pernille Vermund (LA), 2025-05-07:
Jeg er da glad for, at ordføreren siger »nogenlunde godt«, for virkeligheden er jo, at for alle danskere, der skal handle med en stor virksomhed, er det vigtigt, at vi ved, hvem vi handler med.
For medarbejdere, der er ansat i en virksomhed, er det da også vigtigt at vide, hvem der ejer den virksomhed, man er ansat i, eller – hvis virksomheden skifter ejere – hvem det så er, der overtager virksomheden.
At man nu skal igennem dyre advokatfirmaer for at få den indsigt, virker helt barokt og alt andet end dansk.
Hvad har regeringen gjort for i EU at prøve at ændre reglerne, efter at dommen er kommet?
Kim Aas (S), 2025-05-07:
Tak for spørgsmålet.
Det sidste tænker jeg ministeren bedre kan svare på, altså hvad han eventuelt har arbejdet med i EU.
Det, jeg kan sige fra Socialdemokratiets side, er, at jeg godt forstår bekymringen, og den bekymring deler vi også.
Men det her lovforslag kommer ikke til at betyde, at man ikke kan se de her bevægelser, eksempelvis i forhold til virksomhedsejere osv., som spørgeren snakker om.
Det vil stadig væk være muligt.
Man skal bare søge om adgang til det.
Man kan ikke bare frit, som man kan i dag, gå ind og undersøge det.
Man skal have en legitim begrundelse for det.
Der tænker jeg, at hvis man har en bekymring, søger man også om det.
Rosa Lund (EL), 2025-05-07:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg må indrømme, at jeg var ved at få kaffen galt i halsen, da jeg læste, at Socialdemokratiet var medunderskriver på det her lovforslag.
Det er jo kun 7 dage siden, at vi stod sammen i Fælledparken den 1. maj og fejrede arbejdernes internationale kampdag og hyldede fagforeningerne.
Så kommer der så her et lovforslag, som faktisk gør det sværere for fagforeningerne at tegne overenskomst, fordi det nu bliver sværere at finde ud af, hvem der egentlig har tegningsretten.
Derfor tænkte jeg, at det da må være en fejl fra Socialdemokratiets side.
Kim Aas (S), 2025-05-07:
Tak for spørgsmålet.
1. maj er jo altid fantastisk; jeg nød den også på Ærø.
Jeg forstår godt bekymringen, og igen kan jeg henvise til det, som jeg også forsøgte at sige i min tale.
Det er det her med, at vi både forsøger at sige, at vi skal indføre den her EU-lov – sådan er det, det gør vi i Socialdemokratiet, det gør regeringen, vi overholder EU-Domstolens dom – men også forsøger at lave det her sådan, at man stadig væk har mulighed for at tilgå oplysninger, også fra fagforeningernes side, hvis man bare har et legitimt formål og man søger om det.
Rosa Lund (EL), 2025-05-07:
Så langt, så godt.
Godt, at man har et legitimt formål.
Men jeg er sikker på, at ordføreren er klar over, at det i forvejen er ret svært at få tegnet overenskomster mange steder, ligesom jeg også er sikker på, at ordføreren er klar over, at det er ret svært for fagforeninger at få adgang til oplysninger for at stoppe social dumping.
Derfor forstår jeg bare ikke, hvorfor man vil hindre adgangen til de oplysninger, som netop kan gøre, at vi kan stoppe social dumping ude på byggepladserne.
Kim Aas (S), 2025-05-07:
Tak for spørgsmålet.
Jeg er rigtig glad for, at spørgeren tænker, at Socialdemokratiet faktisk ønsker at rydde op i det her og vil sørge for, at det ikke kan ske.
Jeg medgiver, at det her lovforslag er en lille sten i skoen.
Man kan sige, at det er lidt mere bøvlet, når man skal søge de her oplysninger, men det ændrer ikke på, at vi selvfølgelig indfører den EU-lov, som er kommet her, når Domstolen har sagt det.
Samtidig gør vi det stadig væk meget, meget tilgængeligt at komme til de oplysninger, hvis man som sagt har en legitim begrundelse for at søge de oplysninger.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-07:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren har nok bemærket, at der er mange bekymringer i høringssvarene, men noget af det, jeg også bider mærke i, er, at mange af de aktører, der har sendt svar ind, siger, at de meget, meget gerne vil bidrage til, at lovforslaget bliver bedre, så vi undgår alle de farer, der er.
Jeg anerkender fuldt ud, at der er et dilemma i den her balance mellem kriminalitet og beskyttelse af de personlige data.
Kunne ordføreren være interesseret i at være med til at sinke lovgivningsprocessen, så vi faktisk får arbejdet det ordentligt igennem, så vi får tid til at snakke med de her høringsparter og høre deres input?
Kim Aas (S), 2025-05-07:
Tak for spørgsmålet.
Det her med at sinke processen ved jeg ikke om Socialdemokratiet nødvendigvis lige er interesseret i, men vi er selvfølgelig interesseret i den proces, der kommer nu med de forhandlinger, og vi tager de bekymringer, der har været i høringssvarene, men også de positive henvendelser, der har været i høringssvarene, ad notam.
Så vi er selvfølgelig meget åbne for at tage en åben snak i forhandlingerne omkring, om der er nogen ting, vi kan gøre anderledes.
Men grundlæggende har vi i Socialdemokratiet den tilgang, at vi indfører den her lovgivning, som den nu er, og især fordi Domstolen har gjort det meget klart, men at vi stadig væk sørger for, at det er muligt at tilgå oplysningerne.
Karin Liltorp (ALT), 2025-05-07:
Som det også står i mange af høringssvarene, er der jo meget, der er op til fortolkning.
Den kan forbedres, og det er jo det, de her forskellige aktører, der giver ders besyv med, gør opmærksom på.
Ville det ikke være respektfuldt over for dem ligesom at lytte til det og sige, at vi altså skal tage den nødvendige tid?
For vi har jo set flere eksempler på, at man nogle gange kommer til at lovgive lige lovlig hurtigt i stedet for at komme til bunds i problemerne, og det er derfor, jeg gerne vil høre, om der overhovedet er nogen åbenhed over for at strække processen lidt, så vi får den tid, der er brug for.
Kim Aas (S), 2025-05-07:
Tak for spørgsmålet.
Socialdemokratiet er altid interesseret i dialog og debat om det.
Nu kom EU-dommen her for en del år siden, og det har jo faktisk taget noget tid, fordi det ikke bare er noget, man lige kan indføre fra den ene dag til den anden.
Så man har faktisk brugt en del tid på det her.
Nu går forhandlingerne jo i gang, og så er jeg sikker på, at der er åbenhed for en dialog omkring, om der er nogle ting, der skal lyttes mere til, end vi har gjort i forvejen.
Louise Elholm (V), 2025-05-07:
Nu har der allerede været en ret grundig gennemgang af lovforslaget, men ikke desto mindre vil jeg også komme med input til det her.
Lovforslaget handler om balancen mellem gennemsigtighed og privatliv, og, som det allerede er nævnt tidligere, følger det op på en EU-dom, som siger, at fuld offentlig adgang til ejeroplysninger er i strid med retten til privatliv.
Lovforslaget gennemfører dele af EU's 6. hvidvaskdirektiv og følger EU-Domstolens dom af 22. november 2022 i WM og Sovim-sagen.
Dommen fastslog, at fuld adgang til oplysninger om reelle ejere er i strid med retten til privatliv, og derfor skal medlemslandene nu begrænse adgangen.
Det er vigtigt at beskytte persondata, men samtidig skal vi også sikre, at vi ikke lukker systemet for dem, som har brug for adgangen.
I dag kan alle gå ind på virk.dk og se ejeroplysninger, og det ændres, så det fremover kun vil være offentlige myndigheder, virksomheder med pligt til at cleare deres kunder, f.eks. banker og revisorer, som skal det i forhold til hvidvask, eller personer med legitim interesse, f.eks. journalister, ngo'er og andre.
Det er ikke et lukket register, men det er et målrettet register.
Adgangen sker digitalt, så man kan tilgå det via MitID og så med en tro og love-erklæring.
Man skal kunne dokumentere sit formål med adgangen, og Erhvervsstyrelsen får ret til at kontrollere og nægte at give adgangen, og misbrug straffes med bøde.
På den her måde sikrer vi, at vi får implementeret det, men ikke lukket adgangen.
Så vi har stadig væk adgang til oplysninger, men det sker altså med en tro og love-erklæring.
På den måde opnår man en balance mellem privatliv og datasikkerhed, men også gennemsigtighed.
På den måde sikrer vi en moderne, ansvarlig og målrettet adgang til ejeroplysninger.
Det bakker Venstre op om, og vi ser frem til den videre udvalgsbehandling.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-05-07:
Tak for det.
Lad os forestille os, at ordføreren skal have nyt tag, at det koster 400.000 kr., og at ordføreren får tre forskellige tilbud hjem.
Så vil jeg bare gerne høre ordføreren, om ikke det kunne være rart, at man lige kunne gå ind og tjekke de tre virksomheder, som man har fået tilbud fra, og sige: Okay, den ene haft underskud de sidste 3 år, så dem skal jeg måske ikke lige smide 400.000 kr. efter i depositum, inden de har lagt et nyt tag på?
Ville ordføreren ikke synes, det kunne være rart, at man som privatperson kunne tjekke de virksomheder, man skal entrere med?
Lotte Rod (RV), 2025-05-07:
Jo, selvfølgelig, og vi skal da gøre det, der virker.
Derfor er det også en falsk modsætning at sige, at enten gør man ingenting, eller også så fastholder man et blik på, at det er bestemte børn, som udøver volden over for andre børn.
Det, der virker, er jo, når vi støtter børnene og ansvarliggør dem, sådan så de kan få løst konflikterne, så det ikke eskalerer og bliver værre.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-08:
Jeg er glad for, vi har fået bekræftet, at det også omfatter arbejdspligten.
Så vil jeg gerne bruge mit sidste spørgsmål til at følge op på et spørgsmål her fra Folketingssalen, som jeg synes vi mangler lidt at få svar på.
Så nu vil jeg give ministeren mulighed for at svare på hr. Stinus Lindgreens spørgsmål.
En af de andre dele, som Moderaterne heldigvis har været ude at undsige, også i pressen, er bl.a. i forhold til sydslesvigere.
Det handler om, at de jo bliver gjort til andenrangsborgere og står over for at skulle udsættes for den ydmygende behandling, der ligger i arbejdspligten.
Jeg blev rigtig glad for at høre Moderaterne gå ud og sige det, og derfor vil jeg bare høre, om man vil være med til at kigge på, hvordan vi formulerer det ændringsforslag bedst muligt.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-05-08:
Jeg var endnu ikke beskæftigelsesordfører, da det kom frem.
Victoria Velasquez (EL), 2025-05-08:
Hele lovens formål her er jo at ydmyge og marginalisere mennesker, så på den måde tænker jeg, at Moderaterne nok desværre ikke får aftalepartierne med.
Efter det, der blev sagt på pressemødet, er det ret tydeligt, hvad formålet med loven er, og det viser også bare, at man er klar til at tage så mange med i faldet.
Derfor er mit spørgsmål: Hvad tænker Moderaterne er årsagen til, at sådan en fejl kunne ske, at man omfattede internationalt adopterede?
Hvordan kan sådan en fejl opstå?
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-05-08:
Drøftelserne pågår, og der er flere grupperinger, der har budt ind, og der er juridiske analyser, der skal laves.
Det arbejde er ikke færdigt, og vi må i forhold til grupper og ønsker osv. tage den i udvalgsbehandlingen.
Drøftelserne foregår med aftalepartierne.
Samira Nawa (RV), 2025-05-08:
Spørgsmålet var i hvert fald ikke, hvordan ordførerens eget forhold var til hverken det sociale frikort eller det at arbejde i det hele taget.
Nej, spørgsmålet var jo mere, om ikke Moderaternes ordfører kan se, at når man på den ene side lover at luge ud i tidsler i dansk udlændingepolitik og på den anden side planter så stor en tidsel, som arbejdspligten jo er, fordi den ikke bare går ud over de mennesker, den er tiltænkt, men alle mulige andre mennesker også, så harmonerer det ikke helt; så hænger tingene ikke sammen.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-05-08:
Jeg ved ikke helt, hvad spørgsmålet var.
Der er tidsler, der bliver hevet op af jorden.
SVM er tre forskellige partier.
Det står vi ved.
Vi argumenterer også lidt forskelligt og stiller os forskellige steder.
Det ændrer ikke på, at denne ordfører elsker at arbejde og elsker, at flest mulige er på arbejdsmarkedet og får plads på arbejdsmarkedet.
Jeg har brugt 7 år af mit liv på at få Folketinget til at være med på at skabe rammer for også vores allermest udsatte via det sociale frikort, som Radikale var behjælpelige med, efter at Liberal Alliance var gået med på den, og efterhånden har det spredt sig.
Vi må altid være optaget af at få flest mulige med på arbejdsmarkedet.
Samira Nawa (RV), 2025-05-08:
Jeg synes, det var Moderaterne, der i sin tid sagde, at man ville luge ud i tidslerne i dansk udlændingepolitik.
Alligevel har man været med til at plante så stor og grim en tidsel i dansk udlændingepolitik, som arbejdspligten jo er, at man også er villig til, at f.eks. de grupper, som hr. Karsten Hønge taler om – børn af diplomater og børn af mennesker, der har forsket i udlandet og har arbejdet med private virksomheder i udlandet – også er omfattet af arbejdspligten, uden at de har gjort andet end at tage med deres forældre af sted til udlandet, hvilket forældrene jo har gjort i Danmarks tjeneste eller for at forske og skaffe ny viden til Danmark.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-05-08:
Det arbejde pågår, og det drøftes med aftalepartierne i forhold til øvrige grupper.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-08:
Tak, formand.
Jeg erindrer, at hr. Karsten Hønge under et samråd, tror jeg, sagde, at folk må sidde og tænke, hvordan man kan være så torskedum at lave sådan en bestemmelse, at adopterede skal være omfattet af nogle andre regler end børn, der er født her i landet.
Faktum er jo, at så torskedumme er der jo ingen der er, for man har ikke kunnet læse det nogen steder under hele lovprocessen omkring nyttejob.
Men nu står vi her i dag og får rettet op på den fejl, som nogle siger, andre siger de følelser, som i hvert fald er udkommet af den lovgivning.
Vi har såret folk dybt ved at stille internationalt adopterede anderledes end børn født her i landet.
Det er jo lige præcis den måde, vi alle sammen er opdraget til at se internationalt adopterede på.
Det er børn, voksne medborgere ligesom alle os andre, de er bare ikke født af deres egen mor.
Jeg har aldrig nogen sinde fået så mange mails, som jeg har gjort i forbindelse med den her sag.
Det har både været voksne, som er adopteret, men i særdeleshed forældre til adopterede, som bliver ramt dobbelt.
De bliver ramt på den ene måde i forhold til en følelse af, at deres børn ikke er lige så gode som alle andre børn, men samtidig har de også skullet rumme følelserne fra deres børn, som jo godt ved, at de har været fravalgt et andet sted fra, og de har stillet spørgsmålet, om de nu ikke er gode nok.
Det rammer forældrene på den omsorg, som de selvfølgelig har for deres børn, og det er dybt, dybt ulykkeligt. Vi har haft et samråd, ministeren har undskyldt, og vi kunne se, at der er skældt langt mere ud end det, vi har gjort.
Men for mig har det vigtigste her været, at vi hurtigt har fået rettet op på den her sag, og ministeren har taget sagen med det samme, og vi har fået kørt en hasteproces igennem.
Jeg sidder tilbage nu med en forventning om, at næste gang, vi har sådan nogle lovforslag her, hvor der er nogle vejledninger, hvor der står, hvordan tingene skal udmøntes i praksis, får vi som politikere også den viden, som embedsværket har, så vi rent faktisk ved, hvad det er, vi stemmer om.
Nyttejob har vi så stemt nej til, men vi skal vide det alligevel, for så kan vi påtale det i lovprocessen.
Hvorom alting er, bakker vi selvfølgelig op om lovforslaget her.
Tak for ordet.
Det er et spørgsmål, som vi naturligvis meget gerne samarbejder med Radikale om at få udboret.