runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-12-22:
Man kan sige, at der jo i virkeligheden også ligger et opmærksomhedspunkt, som vi bør have både fra regeringens side, men også fra Folketingets side, om, at vi peger på flere og flere ting, bl.a. også det her med seksuelle overgreb, som jo sådan set er et grønlandsk ansvar.
Og hvordan kan vi finde den der balance, så vi får løst de sociale problemer, så det ikke påvirker justitsområdet for meget?
Vi har åbnet lidt op for, at grænserne måske er lidt mere flydende.
Så på den måde har vi også selv været med til at putte flere ting ind i den pulje.
Men hvis du ikke løser udfordringerne på det ene område, kommer det bare til at have en enorm effekt på justitsområdet.
Så det er egentlig det, der har været vores tilgang til det.
I forhold til kriminalforsorgen har både naalakkersuisut, men også de fire nordatlantiske mandater udtrykt kritik af, at det faktisk er nogle tidligere tiltag, som regeringen har puttet ind.
Så der er intet nyt i det, man er kommet med, og det er kritisabelt.
Christian Juhl (EL), 2021-12-22:
Nordatlantpuljen nævnte ordføreren, og det lyder jo ubehageligt.
Jeg håber da, at ordførerens deltagelse i forhandlingerne var en garanti for det.
Det synes jeg da er en vigtig opgave.
Jeg vil gerne høre om noget.
Nu er Enhedslisten ikke med i forliget om kriminalforsorgen, bl.a. fordi det finansieres af penge fra kulturen og penge fra udviklingsbistanden.
Og så synes vi heller ikke om, at man skal leje sig ind i fængsler i Kosovo.
Man var der slet ikke noget til Grønland i kriminalforsorgsforliget?
Og er det en opgave, vi så skal have løst bagefter?
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Tak for det, hr. Troels Lund Poulsen.
Jeg kan jo dertil kun sige, at jeg også ved, at fru Lisbeth Bech-Nielsen har forsøgt at adressere det her, og at det er uomgængeligt, at vi alle sammen kommer til at forholde os til det, også regeringen, og der har regeringen jo allerede lagt et spor ud.
For jeg mener jo, at det er 400 mio. kr. – men der må finansministeren rette mig – der allerede ligger i kompensation af energiafgifter grundet de høje energipriser.
Og så kan man jo godt fortsætte ad den vej under de forhandlinger.
Der er jo i hvert fald åbnet en dør dertil.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
Tak, og tak for talen.
Jeg synes jo, at det er rigtig dejligt, at vi har en ordfører i Folketinget, hvor man også kan høre Camus og Sartre over for hinanden og en masse dannelse osv.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig dejligt.
Det, jeg ville spørge ordføreren om i den her henseende og lidt mere verdsligt eller nede på jorden, kan man sige, er netop i forhold til de grønne afgifter.
For jeg deler hr. Jens Rohdes bekymring for afgiftsstigningerne.
De er voldsomme, og vi ved ikke, hvad der kommer til at ske i de kommende måneder, og hvad der foregår i Rusland og andre steder, er også uforudsigeligt, og det viser jo egentlig også bare, at vi i det europæiske fællesskab bliver nødt til at løse vores problemer i fællesskab, fordi det smitter af på os alle sammen, når der er problemer.
I forhold til den grønne check: Er det ikke et universalmiddel til at opretholde den balance, som hr. Jens Rohde også taler om, netop at kompensere grupper, når det boner for meget ud?
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Det kan det jo godt være.
Men den grønne check er jo en symptombehandling, og vi vil gerne have, at man kigger på en anden måde at lave beskatningen, afgiftssystemet, på.
Som det er nu, er det jo selvfølgelig et instrument til at holde hånden under dem, som bliver ramt hårdest.
Men om det er en særlig god løsning, er jeg faktisk en lille smule i tvivl om.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-12-22:
De Gule Veste i Frankrig var jo både en reaktion på stigende benzin- og energipriser, men jo også en frustration over den klassepolitik, som præsidenten havde ført i forhold til at lave nogle ret skæve ændringer af skatte- og formuesystemet, og de to elementer til sammen skabte den perfekte storm.
Og det er også noget af det, som vi i SF er bekymrede for, altså at vi, hvis vi ikke viser, at den grønne omstilling også er socialt retfærdig – og så kan vi have forskellige politiske definitioner af, hvad det er – så ikke får folk med.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Det er jeg meget, meget enig i.
Derfor skal man nemlig være varsom med at lave den perfekte storm, og man skal – som jeg indledte min tale med – hele tiden sørge for at tænke i balance, balance, balancepunkt.
Det er det, der definerer det for os som midten af politik, og det bestræber vi os på.
Jeg kan ikke love, at vi altid kommer til at ramme den lige præcist hver gang, men det er en bestræbelse og en målsætning, vi har, hver gang vi kommer med et forslag.
Kim Valentin (V), 2021-12-22:
Det glæder mig, at hr. Jens Rohde tager energipriserne op, for det er jo netop et af de store problemer, og det er faktisk en af de ting, jeg selv påpegede tidligere over for regeringen, nemlig hvorfor der dog ikke står noget om det.
Det er et stort problem, også selv om man prøver at gøre det til noget midlertidigt og til noget, som markedet selv må finde ud af – hvis jeg forstår det rigtigt.
Det, jeg godt lige kunne tænke mig at få ordførerens bemærkning til, er, at der jo er lavet et notat nu, der viser, at regeringen over det næste år vil spare 2,7 mia. kr. i VE-støtte på grund af stigende energipriser.
De penge kunne jo være brugt i finansloven.
Synes ordføreren ikke, at der er gode måder at bruge 2,7 mia. kr. i finansloven på?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Det var mere bare en kommentar.
Det er også snart jul og meget andet.
Men hvorom alting er, synes jeg det er en relevant diskussion, for den har fyldt for lidt, i forhold til hvilken økonomisk slagside der er.
Så det er faktisk et tilsagn om, at vi også er optaget af at drøfte det her, og det var sådan set også et oprigtigt forsøg på at spørge ind til de forhandlinger, som vi ikke har været en del af, men som Kristendemokraterne har været en del af, altså om der er noget, der ligger til yderligere diskussion fremadrettet.
For det tror jeg man bliver nødt til at forholde sig til med de energipriser, der nu påvirker os på den måde, som de gør.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Jo, jo, men jeg har jo også sagt, at stod det til os, blev de rullet tilbage til borgerne i lavere energiafgifter
Jeg vil i øvrigt kvittere hr. Kim Valentin for også at adressere det her, og jeg ved, at han har haft ministeren i samråd i Finansudvalget, og vi har jo også siddet med klimaministeren og drøftet de her problemstillinger på europaudvalgsmøder.
Så alle er jo klar over, at vi står over for noget, som vi kommer til at forholde os til.
Vi kan håbe det, men jeg tror ikke, det er det.
Og der ved jeg så godt, at man rammer lidt hårdt ovre på især venstrefløjen, når man siger, at vi bliver nødt til at diskutere kernekraft, hvis vi vil have nogle langtidsholdbare og rene løsninger på vores udfordringer.
Kim Valentin (V), 2021-12-22:
Det kan jeg jo kun være enig med ordføreren i.
Det, som man jo kunne forvente, er måske, at de her penge gemmes til en grøn skattereform i løbet af det første kvartal, for så har man en finansiering med til det.
Men hvor alvorligt synes ordføreren det er, hvis ikke det er midlertidigt?
Det er altså 10.000 kr. for en kontanthjælpsmodtager med to børn, og for en helt almindelig familie med to børn, der bruger gas, er det 30.000 kr. om året.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-12-22:
Tak for ordet.
Lige nu er jeg meget bevidst om, at jeg står imellem os og en afstemning og ikke mindst vores allesammens juleferie, så jeg vil gøre det meget kort.
Jeg er netop vendt hjem fra Grønland, og i år håber jeg på, at jeg kan fejre hvid jul.
Men det bliver i Danmark med mine børn, der studerer her, for hjemme i Grønland er al sneen mere eller mindre smeltet, i hvert fald i Nuuk, hvor vi har haft plusgrader.
Jeg tager ordet her i dag, fordi finansloven er en af årets vigtigste love, som også vedrører Grønland.
Den er på 80 mio. kr., som fordeles mellem Grønland og Færøerne.
Vi har fået afsat penge til en masse gode projekter, ikke mindst til børnehuse, til at intensivere indsatsen for at bekæmpe seksuelle overgreb og til en ny sorglinje for efterladte ved selvmord, hvilket har været prioriteringer for IA.
Når jeg tager ordet her i dag, er det for at påpege, at IA finder det problematisk, at flere og flere driftsområder, som ikke bliver taklet af regeringen, bliver henvist til den her Nordatlantpulje.
Med de 32 områder, som vi her i Folketinget har et ansvar for i Grønland, bliver det mere og mere udvandet, hvad det er, vi kan finde finansiering til, også af helt konkrete og lavpraktiske ting, der skal løses.
Et konkret eksempel er den voksende venteliste til anstalterne i Grønland, som ikke blev løst med kriminalforsorgsforliget, og som heller ikke vil kunne løses af Nordatlantpuljen.
Med den stigende opmærksomhed, som Grønland oplever internationalt, oplever vi også en stigning i antallet af opgaver.
Det ser vi f.eks. på forsvarsområdet, og derfor skal der også lyde en klar opfordring til, at Nordatlantpuljen ikke kan løse alt, og IA forbeholder sig ønsket om en ligeværdig deltagelse i relevante forhandlinger og forlig, også ud over finanslovsforhandlingerne.
Med de få ord vil IA stemme for finanslovsforslaget og de ændringsforslag, som regeringen er kommet med.
Vi takker for samarbejdet i året, der er gået, både til regeringen og til støttepartierne, men også til alle andre partier her i Folketinget, og så ønsker vi jer alle sammen en rigtig glædelig jul – juullimi pilluaritsi.
Qujanaq.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-22:
Jeg forstår udmærket godt fru Aaja Chemnitz Larsens bekymringer ved det her: Først glæden ved, at vi får Nordatlantpuljen, og så risikoen for, at den bliver udhulet, ved at den kommer til at overtage noget andet.
Men hvad er svaret på det?
Hvordan forestiller fru Aaja Chemnitz Larsen sig at vi griber det an fremover?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-12-22:
Tak for spørgsmålet.
Allerførst vil jeg sige, at vi har oplevet, at der er flere og flere ting på f.eks. socialområdet eller på andre områder, hvor regeringen faktisk også henviser til den her Nordatlantpulje og siger: Jamen det er der, I kan finde pengene selv.
Men det er på områder, hvor vi jo også har nogle helt konkrete ting, vi gerne vil løfte politisk og være med til at fremhæve.
Og der bliver det bare en begrænsende faktor.
Karsten Hønge (SF), 2021-12-22:
Jamen så tror jeg også, at jeg kun har at tilføje: Juullimi Pilluaritsi.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2021-12-22:
Qujanaq illillu.
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Skal vi ikke formulere det sådan, at vi skal hjælpe hinanden?
Jeg tror i øvrigt også, at Venstre, Nye Borgerlige og Liberal Alliance er enige i det.
Og så mangler vi vist lige 10, 15, 20 mandater.
Så må vi se, om vi kan få enten Socialdemokratiet eller Dansk Folkeparti med på det og også blive enige om en finansiering, for det er nok der, der kan være noget uenighed.
Så ja, lad os hjælpe hinanden med det.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2021-12-22:
Kigger man på de økonomiske nøgletal og også på gældsniveauet, har det været fornuftigt, at vi i en periode har øget vores gæld for at sikre, at vi havde midler til at holde hånden under et erhvervsliv, som var hårdt ramt af corona.
Det er den intervention og de initiativer, der sikrer, at vi kunne fastholde eksempelvis medarbejderne, og som gør, at danske virksomheder nu har en fordel.
Det er lige præcis den fordel, man kan aflæse en til en, hvis man kigger på, hvordan gældsudviklingen vil være i årene fremover.
Vi har investeret os ud af krisen, og så er det rigtigt, at gælden går op.
Havde man ikke gjort det, så var gælden gået op på samme niveau, men det havde været i en situation, hvor arbejdsløsheden også var gået op, hvilket havde forårsaget, at den øgede gæld havde sat sig fast.
Det var jo det, der skete efter finanskrisen.
Kigger man på tallene nu, kan man se, at vi allerede om få år vil være tilbage på et gældsniveau, som ligner det, vi overtog, samtidig med at arbejdsløsheden er 15.000 mindre, end da vi tog over efter Venstre.
Jens Rohde (KD), 2021-12-22:
Jeg vil gerne følge lidt op på hr. Troels Lund Poulsens spørgsmål om arbejdsudbud.
Nu må jeg jo ikke referere fra finanslovsforhandlingerne, men jeg kan dog sige, at det første, jeg sagde til finansministeren på det første sættemøde, var, at jeg syntes, at man som minimum burde gennemføre det forslag, som Radikale Venstre og Konservative i sommeren var blevet enige om i forhold til beskæftigelsesfradraget og topskatten, altså at vi rykker topskattegrænsen en lillebitte smule.
Det har en positiv effekt på beskæftigelsen.
Nu kommer vi så ind i de her forhandlinger om »Danmark kan mere«, og derfor er det naturlige spørgsmål jo til hr. Andreas Steenberg: Vil hr. Andreas Steenberg og Radikale Venstre hjælpe KD med at få gennemført Radikale Venstres politik?
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Fra 2015 til 2019 blev der med de borgerlige aftalt skatte- og afgiftslettelser, som hvert år vil koste ca. 22 mia. kr.
Det betyder jo, at når man på den måde giver skatte- og afgiftsrabatter, som også i alt for høj grad kommer de rigeste til gode, er der andre ting, der ikke er råd til.
I den her finanslov får vi en ny velfærdsrettighed i Danmark.
Vi får indført gratis tandlæge for de 18-årige, de 19-årige, de 20-årige og de 21-årige.
Det synes jeg er en stor ting, altså at vi på den måde udvider velfærdssamfundet.
Men jeg er faktisk lidt usikker på, hvad Venstres holdning er til det element i finanslovsforslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Det er lidt svært for mig at kommentere helt konkret på det spørgsmål, fordi jeg aldrig nogen sinde var inviteret med til forhandlingerne.
Det kan der måske nok blive næste gang, og jeg skal nok forholde mig i god ro og orden og ikke sige så meget.
Når jeg starter der med mit svar til dig, hr. Rune Lund, er det sådan set for at sige, at jeg ikke kender andet end det, jeg har læst i aftalen, og det er jo ikke voldsomt meget, der står om den konkrete model.
For at tage forskud på glæderne vil jeg sige, at der jo kommer et ændringsforslag til afstemning senere i dag, og til det kommer Venstre til at stemme gult.
Så vi kommer ikke til at sige, at det der er noget, vi ikke kan støtte, men omvendt kender vi heller ikke omfanget af det, og derfor stemmer vi gult.
Det er overordnet det, jeg vil sige, og det er svaret.
Rune Lund (EL), 2021-12-22:
Det synes jeg er et interessant svar.
Det synes jeg er skræmmende, specielt set i lyset af, hvor mange skatte- og afgiftslettelser, som Venstre har stået bag, når Venstre har været ved magten, fra 2015 til 2019.
Det synes jeg er et stort problem, og jeg synes, at det er skræmmende, at Venstre på den måde ikke vil bakke op om en udvidelse af velfærdssamfundet i forhold til at indføre gratis tandlæge for nye grupper i Danmark.
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Det var jo retorisk stærkt, og ud fra det, der blev sagt, skulle vi jo have stemt rødt i Venstre.
Vi stemmer jo ikke rødt, vi stemmer gult, fordi jeg siger, at jeg ikke kender indholdet af forslaget.
Jeg har ikke været inviteret med ind i de hellige haller, hvor man har diskuteret det her, men jeg kan bare se en meget, meget kort tekst i en finanslovsaftale.
Vi kommer til at tage endelig stilling, når vi ser den konkrete udmøntning, og det er derfor, vi stemmer gult nu, og det synes jeg sådan set er ansvarligt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-22:
Tak for det.
Socialdemokratiets ordfører hr. Christian Rabjerg Madsen valgte kun at fokusere på 2022 og 2023, da han stod på talerstolen, og det kan jeg sådan set godt forstå, for hvis man kigger bare lidt længere ud i fremtiden, og det vil et ansvarligt parti jo gøre i den økonomiske situation, ser man jo, at vi i virkeligheden har en bnp-vækst på 1 pct. i 2024 og 0,8 pct. i 2025.
Hvis man kigger på beskæftigelsen og væksten i den, ja, så vil man se, at den faktisk er negativ, så i 2024 går den tilbage med 0,1 pct. og i 2025 kommer den tilbage til 0,2 pct.
Det er det faktuelle om den økonomiske virkelighed, vi kigger ind i, i Danmark.
I forhold til Venstres holdning: Synes man så, at det er et retvisende billede på, hvad der er behov for i dansk økonomi?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Nej, jeg synes faktisk også, at det var et lidt flabet svar, den socialdemokratiske ordfører kom med til hr. Lars Boje Mathiesen.
For det er jo fuldstændig rigtigt, at man ude i fremtiden ser udfordringer for dansk økonomi.
Jeg tror også, det var derfor, at man ikke svarede helt konkret på spørgsmålet – nu skal jeg jo ikke stå og være socialdemokratisk ordfører, det er jeg som sådan nok heller ikke den rette til at være – men det er fuldstændig rigtigt, at der jo er en udfordring i tid.
Det er der både i forhold til spørgsmålet omkring den nødvendige arbejdskraft – og det er også derfor, at jeg kvitterer for, at Nye Borgerlige er meget aktive i debatten omkring, hvordan vi kan få lavet en ambitiøs aftale, der sikrer et større arbejdsudbud – og i forhold til hvordan vi kan gøre det her samfund rigere.
Det tror jeg er en holdning, vi alle sammen deler, nemlig at det jo er vigtigt, at det her samfund bliver rigere, for så kan man jo bruge de ekstra penge, man måtte få til rådighed, til at investere på nogle af de politiske områder, man kan blive enige om.
Det er nu engang sjovere at skulle diskutere, hvordan man gør kagen større, end at skulle opleve, at Danmark bliver fattigere.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-12-22:
I den anledning vil jeg også gerne kvittere for Venstres pragmatisme omkring f.eks. topskatten, hvor jeg ved at Venstre har været inde at revurdere noget, og det synes jeg er fornuftigt, fordi det er det, der er behov for i dansk økonomi.
En af de andre ting, som Nye Borgerlige har spillet ind med, er, at vi får nærmere indkredset, hvordan vi sikrer den her løbende velstand.
Man kan gøre det ved at vedtage en velstandslov, som er det, vi har foreslået.
Man kan også gøre det ved f.eks. i forbindelse med et regeringsgrundlag eller andet at forpligte sig på en vis procentdel til vækst i de kommende år.
Er det også noget, som Venstre kunne kigge ind i at forhandle?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Jeg synes i hvert fald, at det, som hr. Lars Boje Mathiesen tager fat på nu, er fuldstændig afgørende.
For en ting er, at man gerne vil sørge for at have sikkerhed for, hvordan ens udgifter er i fremtiden.
Noget andet er jo, at hvis man gerne vil have et vist udgiftsniveau, bliver man også nødt til at sikre, at man har tilsvarende indtægter.
Det her er jo sådan set relativt banalt.
Altså, tingene hænger jo sammen, og det er jo det, der ligger i hr. Lars Boje Mathiesens spørgsmål og præmis, og ja, jeg synes bestemt, man bliver nødt til at sikre sig det.
Jeg synes generelt, at der for lidt fokus på, hvordan vi tjener penge til fællesskabet i det her samfund.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-22:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Corona har jo belastet folk – børn, unge, voksne, ældre.
Lige nu er det jo sådan, at der bliver flere og flere unge, der får behov for psykiatrien, og vi ved godt, at psykiatrien i forvejen er hårdt presset.
Den 10-års psykiatrihandleplan er blevet udsat, så nu kommer forhandlingerne først i gang her efter nytår.
Mit spørgsmål er: Har Venstre i sit finanslovsforslag tilgodeset økonomisk tildeling til psykiatrien, så vi kan få den prioriteret på lige fod med de somatiske sygdomme?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Vi har jo i vores finanslovsudspil sagt, at der er brug for en sundhedsreform, og i det ligger også hele spørgsmålet om, hvad man kan gøre i forhold til psykiatrien.
Vi har sagt, at vi i 2022 vil sætte en ekstra milliard kroner af i forhold til sundhedsområdet.
Vi har ikke fuldstændig disponeret, hvad pengene skal gå til.
Men jeg er helt enig i præmissen for spørgsmålet eller det, der ligger i spørgsmålet, nemlig udfordringen i forhold til den mentale sundhed, om man så må sige.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at eftervirkningerne af corona kommer til at kunne ses hos ikke mindst nogle af de mange børn og unge, som har været overladt til sig selv, har været overladt til skærmen, og som har manglet et socialt fællesskab.
Dem, der bliver hårdest ramt i den forbindelse, er selvfølgelig også dem, der potentielt har udfordringer, som gør, at de måske ikke trives i de fællesskaber, som man før har haft mulighed for at være en del af.
Så ja, det er et område, der er vigtigt.
Og jeg glæder mig sådan set også til, at de forhandlinger starter.
Jeg synes, at psykiatrien generelt i mange år har været nedprioriteret – for den sags skyld nok, må man sige, af skiftende regeringer historisk set, fordi man har haft fokus på andre steder inden for sundhedsområdet.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-22:
Vi kan jo kun være enige om, at den er kraftigt nedprioriteret, og det er ikke særlig attraktivt at få job og tage uddannelse inden for de psykiatriske fag.
Men hvis vi skal komme det her til livs, har vi også brug for at undgå, at et voksende antal mennesker har brug for psykiatrien.
Så hvad er Venstres holdning til at afsætte midler i forhold til det forebyggende arbejde, både det sådan helt forebyggende, men også der, hvor vi kan se, at der er nogle, der kunne være på vej ind i psykiatrien, hvis ikke man giver dem en hånd?
Troels Lund Poulsen (V), 2021-12-22:
Altså, jeg tror ikke, at jeg kan stå og føre Venstres psykiatriforhandlinger her fra talerstolen i dag, trods alt.
Jeg må erkende, at mine evner er begrænsede på det felt.
Jeg har jo haft fornøjelsen af at være beskæftigelsesminister.
Der har vi, skiftende regeringer, haft rigtig, rigtig gode erfaringer med f.eks., at deres udfordringer i forhold til den mentale sundhed bliver mindre, hvis de får et arbejde eller bliver en del af en arbejdsplads.
Så jeg synes, man bliver nødt til at se på forebyggelse bredt set, og det er også at inddrage arbejdsmarkedet i det.
Hvis man skal lave en samlet model for en reform af vores ydelser, mener jeg, at det skal hænge sammen med hele reformsporet, som vi også diskuterer, så man ser det i en sammenhæng – både for at have sikkerhed for, at vi får et større arbejdsudbud, men også for at sikre, at vi får gjort noget ved det efterslæb, der er, af folk med ikkevestlig baggrund i forhold til beskæftigelse.
Det bliver vi nødt til at få gjort noget ved.
Der er jo et tocifret milliardbeløb, der ligger der, og som man kan få aktiveret.
Der er vi sådan set åbne over for at diskutere flere modeller for det.
For os er det sådan set afgørende, at det efterslæb bliver nedbragt.
Andreas Steenberg (RV), 2021-12-22:
Det er jo svært at være imod.
Men det, Ydelseskommissionen har foreslået, er at lægge nogle trapper ind i kontanthjælpssystemet, sådan at man får en lidt højere kontanthjælp, hvis man har uddannet sig – det kunne også være at have lært dansk – eller hvis man tidligere har arbejdet.
Det vil sige, at der lægges noget dynamik, noget social mobilitet ind i kontanthjælpssystemet.
Desværre kan man ikke rigtig regne på det, for det er en helt ny måde at gøre det på.
Det, der jo kunne være interessant, er, om man bredt her i Folketinget kunne være enige om at sige: Lad os prøve at køre med det system i 3, 4 eller 5 år – og så se, hvad effekten var af det.
Kunne Venstre se sig selv i det, altså at tage de anbefalinger og lade dem køre i en periode?