runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-12:
Der var mange lag i det spørgsmål.
Men altså, først og fremmest vil jeg sige: Hvad angår den specifikke teknologi, er der nogle, der skal undersøge, hvad for en vi skal putte ind, og hvordan det passer bedst ind i vores energisystem.
Vi skal jo ikke bygge det på en gammel formel i dag.
Det havde bare været smartere, hvis vi havde gjort det dengang.
Det var egentlig bare præmissen.
I forhold til de nye reaktorer sejlede det store amerikanske hangarskib USS Harry S. Truman ind i sidste uge, og det er drevet af to sådanne små reaktorer.
På det tidspunkt, lige dér, var der flere atomreaktorer i dansk farvand, end der var energiøer – bare for at sætte det på spidsen.
Det er jo ikke en hemmelig teknologi, som ikke findes; den findes.
Og Klimarådet er i dag ude i medierne efter Konservatives melding, og sige, at forudsætningerne for deres modstand mod atomkraft var, at produktionen af havvind blev udbygget.
Det kan vi da stadig godt håbe den bliver, men det er vi bare ikke så sikre på.
Det er der, hvor vi står i dag.
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Jamen når jeg stillede spørgsmålet, som jeg gjorde, var det, fordi jeg egentlig havde forstået det sådan, at det ikke så meget var den hidtidige, hvad skal vi sige, temmelig affaldsbelastende og på andre måder risikable produktion af kernekraft, vi talte om, men at det mere var nogle af de nye, smarte metoder, som man kunne forestille sig det fremover ville handle om.
Så modsat det, der både kommer fra Klimarådet og fra danske universitetsfolk, så siger Liberal Alliance altså alligevel, at vi burde have gammeldags kernekraft, som vi kender den, i Danmark, som vi kan begynde på nu, og som måske er klar om 20 år, og som er dyrere end den strøm, vi i dag kan producere.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-12:
Ja, det er fuldstændig korrekt forstået.
Det havde reduceret de danske udledninger i forhold til budgetmål med exceptionelt mange millioner ton, hvis vi havde gjort det rigtigt dengang.
Der har jo været en lang periode, hvor vi ikke har haft brug for den grønne omstilling, og så har vi puttet naturgas og kul og alt muligt andet ind i mikset.
Havde vi bare gjort som Frankrig eller Sverige dengang.
Ved at vise vejen på den front med deres energisektorer har de haft meget, meget mindre udledning, end vi har haft i samme periode.
Så derfor har vi ikke været noget foregangsland.
Og jeg anerkender ikke præmissen om, at det ikke ville blive grønt med en blå regering.
Det er jo lige nu regeringen, der desværre står på mål for de ting, der er gået i stå i den grønne omstilling, og det er jo de ting, vi gerne vil have ændre, så vi ikke længere står stille.
Det er jo hele vores målsætning, og det var det, hele min tale handlede om.
Jesper Petersen (S), 2024-12-12:
Det er jo i hvert fald en bekræftelse af det, jeg også var inde på i mit indlæg, nemlig at skulle man forestille sig hypotetisk, at der blev et blåt flertal, så ville det være en ringere ambition og en ringere kurs for den grønne omstilling i Danmark, end der er med det flertal, der er nu, eller med det, der var i den sidste valgperiode.
Men hr. Steffen W. Frølund får jo den her ugentlige fidusbamse for at få alting til at handle om atomkraft, og den skal han så også have i dag, forstår jeg.
Jeg har bare behov for at komme det lidt nærmere.
Altså, når man spørger Klimarådet eller danske universitetsfolk, siger de, at det ikke er relevant i Danmark, og at det ikke er det, vi skal.
Men jeg forstår på hr. Steffen W. Frølund, at han faktisk gerne ville have haft, at vi siden 70'erne havde haft atomkraft i Danmark, og at der havde været egentlige atomkraftværker som dem, vi kender fra andre lande, i Danmark i dag, og at det havde været bedre end vindmølleudbygningen osv.
Er det korrekt forstået?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-12:
Jo, sådan kan man jo altid sige, altså at den laveste fællesnævner i et eller andet samarbejde skal være det, der dikterer det, men det er jo ikke sådan, vi kigger på det.
Hvis der skulle være et rødt alternativ, ville vi jo ikke anklage Socialdemokratiet for lige pludselig at begynde at føre f.eks. Enhedslistens økonomiske politik, og der er jo nogle justeringsmekanismer i sådan nogle samarbejder.
Men det er da rigtigt, at der er nogle ting, der vil blive trukket i en given retning i nogle kompromiser, og de kompromiser ville jeg da forsøge at vende til min fordel.
Henrik Frandsen (M), 2024-12-12:
Ser ordføreren ikke et meget, meget stort problem i det, altså at man så ligesom baserer sin klimapolitik på nogle samarbejdspartnere, som egentlig ikke er interesserede i reel klimahandling?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-12:
I sådan et samlingsdokument, som alle skal kunne se sig selv i, bliver der jo filet på nogle ting, og jeg tror da ikke, det er nogen hemmelighed, at der er nogle af mine blå kollegaer, der er mindre optagede af den dagsorden, end jeg selv er.
Men det er vel bare et bedre argument for at stemme Liberal Alliance større og de andre mindre.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-12:
Jeg synes, at diskussionen om atomkraft i fremtiden er interessant.
For det ser ud, som om der bliver meget færre affaldsproblemer, det bliver mere håndterbart og det bliver lettere skalerbart, hvis forskningen viser sig at være rigtig, hvilket vi ikke aner en dyt om endnu.
Det synes jeg altid er interessant at drøfte med LA.
Altså, mener LA, at vi skulle have haft de old school atomkraftværker stående, som f.eks. var i Tjernobyl, som vi hele tiden frygter skal blive ramt i Ukraine, som har et kæmpemæssigt affaldsissue, og som skal bortskaffe ret store mængder af radioaktivt affald osv.?
Jeg skal bare lige høre, om det også er den fortid, som ordføreren savner.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-12:
Det er selvfølgelig ikke at bygge efter sovjetiske, planøkonomiske principper, som vi leder efter i Liberal Alliance.
Så hvis man har lært noget af tidligere tiders atomudvikling, er det da, at man skal sky planøkonomiske, sovjetiske konstruktionsmetoder, så meget man overhovedet kan.
Men vi har jo andre lande, der er lykkedes med det her, og som ikke var sovjetisk inspirerede lande.
Det er jo bl.a. Frankrig og Sverige, som i 1970'erne nærmest fik gjort sig selv klimaneutrale ved et tilfælde.
Det var ikke engang målet; det var bare, fordi kernekraft var interessant.
Men havde man samlet set gjort det samme i Danmark, havde vi været et grønnere land i dag, og vi havde udledt mindre undervejs.
Det var egentlig bare min pointe.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-12:
Det helt ærlige svar er, at det ved man ikke, fordi man i Danmark i 1985 forbød at planlægge med det her.
Så man kender ikke alternativet – priserne på de energisystemer, som vi står og debatterer, og hvor vi diskuterer, om det ene eller det andet er dyrest eller billigst.
Det tal findes ikke.
Så svaret er, at det ved jeg ikke.
En Niels Bohr-kommission, som vi foreslog, kunne jo sagtens komme frem til at sige, at det ville være håbløst dyrt, og at det ville være dumt, og at man kunne gøre alt muligt andet, og at vi bare skulle bruge biogas eller naturgas for den sags skyld, og så var det hele fint.
Okay, det ville så være svaret, men vi ved det ikke, for vi må ikke få det regnet igennem.
Henrik Frandsen (M), 2024-12-12:
Det, der får mig til at spørge, er jo egentlig, at Liberal Alliance i hvert fald udadtil giver udtryk for, at I er meget optagede af klimaet, og at I er meget optagede af en grøn omstilling, og jeg kunne godt tænke mig at blive bestyrket i, at det faktisk reelt er sådan.
For når man kigger tilbage i tiden, formulerede ordførerens formand, hr. Alex Vanopslagh, jo den 20. maj fire topprioriteter i forhold til at samle en borgerlig regering, og klimaet og en grøn omstilling var ikke en af de topprioriteter, hvilket jeg jo må sige er meget mærkværdigt, når man tænker på, hvilken klimakrise vi står i.
Har ordføreren en god forklaring på, hvorfor det ikke er en topprioritet for Liberal Alliance, når man udadtil siger, at det ellers er meget, meget vigtigt?
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-12:
Nu kalder ordføreren det en hjælpende hånd, men er det ikke rigtigt, at det ville kræve mange flere milliarder kroner i statsstøtte at accelerere udrulningen af atomkraft, i modsætning til hvad det ville kræve af statslig støtte at accelerere udviklingen af VE?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-12:
Det er meget vigtigt at understrege, at min modstand mod statsstøtte til havvind er, fordi der er en forkert analyse af havvind lige nu.
Det er ikke en ideologisk modstand mod statsstøtte alle steder.
Vi var i øvrigt også fortalere for, at vi skulle hjælpe i forhold til brintrøret med at lægge penge til det, eller at man byggede en Storebæltsbro eller alt muligt andet.
Så det er ikke, fordi Liberal Alliance er berøringsangst over for, at staten har en rolle at spille.
Det kunne den også sagtens have på energisiden, og det kunne den også sagtens have i forbindelse med havvind.
Med havvind er der det specielle problem, der hedder, at vi selv har sat nogle barrierer op, og at skulle hjælpe med statsstøtte hen over det ville jo være dumt, når vi bare kunne sætte barriererne ned.
Hvis det bliver grønnere hurtigere og det bliver billigere og der er forsyningssikkerhed, kunne det da godt være det værd.
Det er jo egentlig det.
Kan jeg regne det ud?
Det kan jeg ikke, for vi har fremsat forslag om at få det regnet igennem, og det ville regeringen ikke hjælpe os med.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-12:
Vil ordføreren kunne fremlægge et regnestykke for, hvordan man kunne udrulle atomkraft i Danmark uden statsstøtte, på samme måde som jeg forstår ordføreren ønsker modellen var for havvind?
Hvor meget atomkraft ville der komme ud af det, hvis man skulle udrulle sådan en plan uden statslig støtte?
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-12:
Ingen energiformer er perfekte, heller ikke atomkraft.
Men statistikken er hjemme; vi har haft det i så mange år rundtomkring i verden.
Vi ved, præcis hvordan man håndterer affaldet.
Der har faktisk ikke engang været nogen affaldsulykker nogen som helst steder nogen sinde.
Der er færre mennesker, der dør af atomkraft, selv hvis man tager de her ulykker med, end der er ved vind.
Men det er jo, fordi der er arbejdsulykker ved alt, hvad man gør.
Så der er ikke noget, der er perfekt.
Atomkraft er heller ikke perfekt, men på balancen er det bare tilstrækkelig godt til, at det er lige så godt som alt det andet, vi går og gør.
Og så er det i øvrigt grønt, og det er jo det, der er målet.
Altså, målet for øje: Vi skal have grøn energi – alle sejl sat.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-12:
Ja, men ville omkostningerne ikke have været for store?
Altså, Sverige har jo også revurderet deres situation.
Vi ville jo have haft et kæmpestort bortskaffelsesissue.
Hvad tænker ordføreren om alt det radioaktive atomaffald, vi skulle have håndteret?
Samira Nawa (RV), 2024-12-12:
Jeg ved, at den konservative ordfører er mindst lige så skuffet som jeg over, at der var nul bud i forhold til havvind.
Jeg tolker det også lidt som en skuffelse over lige præcis det, når Konservative i dag er ude med en melding om, at de siger ja tak til atomkraft i Danmark, men jeg synes måske, det er at tage skridtet lige lidt for langt.
For noget af det, som ordførerens formand også udtaler, er, at man er dybt uenig med Klimarådet.
Signe Munk (SF), 2024-12-12:
Det vil vi gerne diskutere.
Altså, jeg tror, at det, der er vigtigt at slå fast, er intentionen om, at vi skal sørge for, at der løbende bliver taget klimapolitiske tiltag, og at man ikke får skubbet for meget til slutningen af perioden, jævnfør Dan Jørgensens efterhånden ret kendte hockeystav.
Det kan budgetmål være et virkemiddel til.
Det kan også godt være, vi skal gøre det på en anden måde, så det er vi sådan set meget åbne over for at diskutere.
Jeg kan i al beskedenhed også huske, at jeg diskuterede det med Klimarådet, dengang vi lavede 2030-målsætningen, hvor de ikke anbefalede det, så jeg synes bare, det er en god diskussion, vi skal have igen, og så skal vi nok lægge os fast.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-12:
Du kommer selv ind på det her.
Hvad mener SF om Klimarådets anbefaling af, at vi går fra punktmål til budgetmål?
Signe Munk (SF), 2024-12-12:
Nej, Enhedslistens ordfører er jo en vaks kvinde og har ikke overset noget.
Jeg vil sige, at da jeg læste den, synes jeg, det var en ret spændende analyserapport, som Klimarådet har lagt frem.
Så er der i hvert fald én ting, der står klart for mig, og det er, at vi ikke kan starte diskussionen ved 80 pct.s CO 2 -reduktion i 2035, for det ville jo ikke være et mål, der ville kræve, at vi skulle gøre mere og komme op i tempo.
Det ville heller ikke være et mål, som kunne pege nok frem imod klimaneutralitet, som jo, uanset hvor man vil sætte grænseåret for klimaneutralitet, er den endelige milepæl, vi skal nå.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-12:
Tak for det, og tak for en god tale.
Det kan godt være, det er mig, der ikke lige har fanget det, men har SF været ude at melde ud, hvad man går til forhandlinger med, og hvor man sætter ambitionsniveauet, særlig på ryggen af Klimarådets nye anbefalinger?
Dennis Flydtkjær (DD), 2024-12-12:
Vi vil allerhelst have vindmøller på vandet.
Vi har sådan set heller ikke noget imod, at der kommer solceller op.
Vi har bare noget imod, at de bliver sat op på god landbrugsjord og så generer rigtig mange naboer.
Hvorfor er det, at vi ikke gør mere ud af at få dem op på tagene?
Der var en artikel her for nylig – jeg tror, det var i Jyllands-Posten, som jeg lige husker det – der afdækkede, at der er rigtig mange havnearealer, som er kæmpestore og har store tagarealer, hvor man gerne vil sætte solceller op, men det må man ikke.
Der er rigtig mange store kommunale bygninger, hvor kommunerne gerne vil gøre noget mere, men siger, at der er en masse ting, der forhindrer det.
Der er rigtig mange private boliger, som jeg også tror man godt kunne kigge mere på; måske er der boligjobordningen eller andet, som man kunne gøre det mere attraktivt med.
Signe Munk (SF), 2024-12-12:
Skal man så forstå det sådan, at hvis det i stedet for var vindmølleparker på land, så var det en anden sag for Danmarksdemokraterne?
Altså, kommunalt er der jo helt åbent for det, om man vil lave solcelleanlæg eller man vil lave vindmølleparker.
Det er jo bare sådan, at for virksomheder som Siemens og Vestas betyder hjemmeefterspørgslen på vindmøller på land også meget for deres produktion.
Et andet tiltag, som Danmarksdemokraterne er imod, er testcenterudvidelsen oppe i Østerild.
Det betyder rigtig meget for Siemens Gamesa og Vestas og de arbejdspladser, der er der.
Så hvis partiet Danmarksdemokraterne gerne vil understøtte de her virksomheder, er man så parat til at sige, at så er det bare vindmøller på land, der skal op, og så er det faktisk en udvidelse af f.eks. Østerilds testcenter.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-12:
Tak for en ambitiøs tale.
Jeg noterer mig med glæde, at SF taler om at nå et 2035-mål på, så vidt jeg hørte, et eller andet sted mellem 80 og 90 pct., som jo er det øvre spænd i Klimarådets anbefalinger, men trods alt inden for skiven.
Nu er det ikke sådan, at jeg mener, at man skal kunne redegøre for, præcis hvordan man vil gøre det for overhovedet at kunne nævne et mål.
Det gjorde vi heller ikke, da vi lavede 70-procentsmålsætningen.
Den lavede vi, og så gjorde vi bagefter det, der skulle til.
Vi skal jo ud i ukendte virkemidler, hvis man kan sige det på den måde, hvis vi f.eks. skal op på 90 pct.s reduktion, for med kendte virkemidler, som jeg forstod Klimarådet, ender vi på 78 pct. eller sådan noget i 2035.
Så vi skal have fat i noget mere.
Vi skal have fat i noget nyt, og vi skal have fat i noget, der ikke er indskrevet, og som vi ikke har gang i.
Hvad tænker SF kunne prioriteres der?
Hvor er de interessante frugter, om end der ikke længere er nogen, der hænger lavt?
Signe Munk (SF), 2024-12-12:
Vi skal højere op i træet.
Det er jeg enig i.
Jeg er ikke helt enig i, at det er ukendte virkemidler, man skal have i brug for at nå op i 85-90-procentsspændet.
Der er kendte virkemidler, der skal skrues op for, og så er det jo for mig at se en blanding af at tilpasse produktionen og at introducere ny teknologi.
Ordføreren og jeg havde jo en spændende klimadebat her for nylig udi vedvarende energi, hvor der f.eks. også var en diskussion om CO 2 -fangst og -lagring.
Da vi blev introduceret til diskussionen om CO 2 -fangst og -lagring, var der mange, der sagde, at det aldrig kommer til at lade sig give sig, og at det aldrig kommer til at være en teknologi, vi skal bruge.
Altså, nu kan man se, at Ineos jo åbner det første lagringsfelt i Europa lige om lidt og faktisk kommer til at lagre noget, og at der er virksomheder, der både omstiller til mere elektrificering, men også bruger CO 2 -fangst.
Det synes jeg sådan set er et godt billede på et sted, hvor vi bruger begge redskaber, og det kommer vi også til fremadrettet.
Men når det ligesom er slået fast, så bevæger vi os jo mere over i en elforsyningssikkerhedsdiskussion.
Jeg mener at have læst, at det lige nu er 99,9 pct. og et eller andet i decimaler, når det drejer sig om elforsyningssikkerheden i Danmark.
Og jeg vil bare høre, om ordføreren ligesom jeg også mener, at det virkelig er på tide, at der kommer et forsyningssikkerhedsudspil på det her område, så vi får en konkret diskussion i forhold til at løse de her problemer.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-12-12:
Det er fuldstændig rigtigt, at prisudsvingene er meget, meget store, og at vi har dage, hvor vi ikke betaler noget for strømmen.
Så den præmis anerkender jeg fuldstændig, og det er jo faktisk i virkeligheden symbolet på det, der er problemet: Vi har så store udsving, at prisen i nogle perioder vil være så høj, fordi der er så lidt strøm til rådighed – fordi udbuds- og efterspørgselskurverne simpelt hen er der, hvor de er – og vi er så tæt på ikke at have strøm nok i kontakterne, at vi bliver nødt til at koble nogle fra i forhold til at kunne bruge det.
Sådan en dag som i dag er vi relativt tæt på det, vil jeg tro, og der må sikkert være blevet taget en masse nødforanstaltninger i brug for at kunne pumpe noget mere strøm ind, ved at importere alt, hvad vi kan, og gøre, hvad vi nu kan gøre.
Vi er ikke helt der endnu, hvor der går galt, men det er jo tæt på det på grund af de udsving, der er.
Så det er jo dejligt, at vi har kunnet have ugevis med 0-kronersstrøm, men det er jo ikke det, der er det farlige.
Det er jo den anden side af det, altså de uger, hvor det er alt, alt for dyrt, eller hvor vi måske slet ikke har det.
Den grønne omstilling anser jeg fuldstændig som værende en god forretning, og det er en præmis for hele debatten, at det skal være en grøn omstilling, vi skal have.
Jeg er i hvert fald ikke i tvivl om, at det er den vej, vi skal gå, og derfor er det grønne teknologier, vi skal have i brug.
Det er ikke mere olie og gas, det er slet ikke der, hvor jeg er.
Signe Munk (SF), 2024-12-12:
Jeg vil sådan set bare høre ordføreren lidt i forhold til det her spørgsmål om energipriserne, for ordføreren nævner selv, at der vist ikke er nogen, der er i tvivl om, at elprisen i dag er rimelig høj.
Men er ordføreren ikke enig i, at det, hvis vi lige ser på året, der er gået, og vi kigger på, hvor mange dage der har været negative elpriser, så nok mere er et udtryk for, at vi i dag ser meget store udsving i elprisen, end at det permanent er en for høj elpris?
Og det leder mig jo så hen til det mere politiske spørgsmål, altså om det er ordførerens opfattelse, at den grønne omstilling – hvor vi har grønne energikilder i stedet for sorte energikilder – faktisk samlet set er en god forretning for forbrugerne.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-12-12:
Tak for det, og tak til SF's ordfører for en god tale.
SF læner sig jo virkelig frem, i forhold til at vi skal skrue klimamålene op næste år, når vi skal genbesøge klimaloven.
Måske kan SF's ordfører allerede sige noget om, hvad det er, I ser der skal sikre et højere tempo i omstillingen af konkrete virkemidler, og også om, hvor højt I vil vægte de guidende principper i klimaloven i den omstilling i forhold til sammenhængskraft, social balance, konkurrenceevne og mindskning af CO 2 -lækage?
Signe Munk (SF), 2024-12-12:
Jeg vil bare sige, at jeg ikke tror, der er nogen partier, der kommer uden om at skulle kigge hele vejen rundt.
Derfor er det jo der, man også kommer til at skulle se på at gøre mere, f.eks. for at få flere biler over på el inden for transportområdet, hvad enten det handler om varebiler eller personbiler, eller om det handler om lastbiler.
I forhold til landbrugets CO 2 -udledninger kommer det jo også til at skulle gå videre ad et reduktionsspor dér, også mere end det, der er aftalt i den grønne trepart, i 2035.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-12:
-fangst er en af dem.
Det er et lidt magisk håndtag, der egentlig betyder, at vi bliver ved med at udlede CO 2 , men at vi bare kan samle det op igen.
Vi kan måske samle mere op, end vi udleder.
Hvad tænker ordføreren ellers der er af redskaber, som der skal skrues op for, hvis vi skal nå f.eks. 90 pct. i 2035?
Signe Munk (SF), 2024-12-12:
Jeg synes jo sådan set, at der er lavet mange politiske aftaler, hvor vi har evnet at finde alle de balancer i den endelige politiske aftale.
Jeg vil også sige, at ordføreren nok ikke forventer, at jeg sidder og siger, at det skal være 20 pct. her og 10 pct. der i forhold til de forskellige guidende principper.
Det, der jo for mig at se først og fremmest er pligtopgaven, når man sætter et klimamål, er, at man skal nå det.
Og så skal man finde virkemidler og løsninger til at nå det, som respekterer de nødvendige balancer.
Det er nok ingen hemmelighed, at de balancer, der er vigtige for SF og for mig selv, jo ligger i koblingen imellem at få grøn omstilling, have en rimelig social balance og også sørge for, at der er udvikling af danske jobs i den grønne omstilling.
Det synes jeg sådan set at vi har utrolig mange eksempler på.
Når man så kigger på, hvor man skal sætte ind, peger Klimarådet jo også på, at det både handler om mere CO 2 -fangst, f.eks. i forhold til industrien, men også om mere omstilling af landbruget og mere omstilling af transporten.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-12:
Jeg var jo selv i min tale lidt inde på det her med behovet for noget rød-grøn klassekamp i klimapolitikken, og jeg kan forstå på ordføreren nu, at ordføreren synes, at den kulturradikale overklasse eller elite eller samtalesalon, eller hvad det var, måske er hovedproblemet, når det kommer til klimabelastning.
Kunne ordføreren så ikke – og det mener jeg faktisk oprigtig talt og ikke polemisk – komme med nogle konkrete forslag til, hvordan man ønsker at reducere den kreative klasses udledninger?
For i talen lød det, som om man primært ønsker teknologiske løsninger og fokus på atomkraft.
Men har du noget konkret politik at lægge på bordet, som faktisk kunne reducere den kulturradikale overklasses CO 2 -udledninger?
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-12:
Jeg vil i hvert fald gå så langt som at sige, at det er et interessant forslag, altså uden overhovedet at kende forslaget.
Men jeg mener principielt præcis det samme som hr. Torsten Gejl, altså at uanset hvordan vi lægger de her afgifter, kommer de til at ramme hamrende skævt.
Jeg hører det også, som om vi i virkeligheden prøver at repræsentere nogle af de samme borgere, nemlig dem, der har mindst, og dem, der har sværest ved at få enderne til at mødes.
Netop derfor er det jo også så problematisk med den måde, som vi bruger afgifter på i Danmark, nemlig målrettet folk, der i forvejen har svært ved at få enderne til at mødes økonomisk.
Derfor siger jeg, at jeg mener, det er åndssvagt, når vi eksempelvis lægger afgifter på kød, for kød er noget, der bliver spist af ganske almindelige danskere hver evig eneste dag.
Det skal de have lov til.
Folk skal have lov til at køre i deres dieselbil.
Folk skal have lov til at bruge deres bil til at komme til og fra arbejde.
Og jeg mener så sandelig også, at folk skal have lov til at flyve uden at betale store afgifter for det.
Det, der jo i virkeligheden er så fjollet, er, at dem, der rejser hele verden rundt og fortæller, hvor skrækkeligt det er, at almindelige danskere benytter rutefly, er folk, der som regel selv flyver rundt i privatfly.