Karsten Lauritzen (V), 2017-05-23:
Det er jo reelle erhvervsdrivende.
Ellers var det ikke muligt.
Men det er jo sådan en model, som bruges meget til forældrekøb, og det er udtryk for, at det kan være svært at finde boliger i bl.a. Københavnsområdet.
Det er også sådan, og det synes jeg lige man skal huske på, at hvis man benytter sig af virksomhedsordningen og der sker udlejning af lejligheden, er der en avance, altså det, man som ejer tjener, fra man køber, til man sælger.
Man betaler jo ikke ejendomsværdiskat, men til gengæld er der avance på det, der er gevinsten.
Så samlet set synes jeg godt, man kan argumentere for rimeligheden i ordningen.
Tak skal du have, formand.
Vi behandler her til aften et beslutningsforslag fra Alternativet, der handler om nedsættelse af momsen på frugt og grønt.
Det er ikke så lang tid siden, vi behandlede et lignende beslutningsforslag fra Alternativet, nemlig B 69, der handlede om en nedsættelse af momssatsen fra 25 pct. til 12 pct. på småreparationer af cykler, lædervarer og tekstiler.
Jeg vil derfor tillade mig at gøre det lidt kort, da argumenterne for ikke at indføre en reduceret momssats går igen, og det er måske ikke så overraskende, at de gør det.
Det ville være overraskende, hvis de ikke gik igen.
Hvad er argumenterne så?
Det er jo de samme argumenter som ved afvisningen af beslutningsforslaget om småreparationer, som bl.a. gik på, at det danske momssystem jo er kendetegnet ved, at alle varer og ydelser som udgangspunkt er pålagt 25 pct. moms.
Det har skiftende regeringer igennem tiden holdt fast ved, og det er der altså mange gode grunde til.
Og jeg mener, at de grunde fortsat er gældende.
Hvad er grundene så?
Det siger sig selv, at et momssystem med én sats er nemmere at administrere end et momssystem med mange forskellige satser.
Der er jo mange, der kritiserer skattesystemet for at være kompliceret.
Jeg tror også, at jeg har hørt fra Alternativets skatteordfører ved en enkelt lejlighed eller to, at man har peget på, at skattesystemet bliver mere kompliceret.
Så gør man det tværtimod mere kompliceret.
Og de administrative afgrænsningsproblemer medfører væsentlige omkostninger for erhvervslivet og også for myndigheder, der skal sørge for, at reglerne bliver overholdt.
Hvad kunne det så være?
Som illustration kan jeg nævne tomater.
Friske tomater må logisk set være omfattet af forslaget, men hvad med tomater på dåse, tørrede tomater, tørrede tomater i olie, purerede tomater, tomatkoncentrat, tomatsalat – og jeg kunne blive ved – skal de så også underlægges lavere beskatning?
Hvor lægger man snittet henne?
Og hvad er den faglige begrundelse for det snit?
De øgede omkostninger til den her administration vil medføre, at en momsnedsættelse ikke slår fuldt ud igennem hos forbrugerne, idet virksomhederne naturligvis vil dække de yderligere omkostninger til administration ind.
En nedsættelse af momsen på frugt og grønt er heller ikke et fornuftigt instrument til at fremme forbruget af frugt og grønt.
Hvorfor er det ikke det?
Det skyldes, at den nedsatte moms på frugt og grønt i overvejende grad vil komme allerede eksisterende forbrug af frugt og grønt til gavn.
Så der er måske nogle grønthandlere, der vil blive glade, men der er også en eller anden naturlig grænse for, hvor meget frugt og grønt der bliver solgt, og hvor meget folk kan spise.
Det harmonerer jo ikke så godt med forslagsstillernes lighedsmålsætning eller lighedsvægtning – nu skal jeg lige finde de rigtige ord – for det her er et forslag, der i altovervejende grad vil komme de velhavende forbrugere til gavn.
Det er dem, der har et stort forbrug af bl.a. økologisk frugt og grønt, som bl.a. vil være en del af den varegruppe, der vil være omfattet af det her.
Forslaget om en lempelse vender altså den tunge ende nedad i forhold til de grupper, der mere tilhører dem, der traditionelt er socialt udsatte.
Det vil altså kun i begrænset omfang bidrage til at forbedre folkesundheden.
Herudover vil en nedsættelse af momsen virke som et pristilskud, der er uafhængigt af varens sundhed eller den mængde, varen købes i.
De samme argumenter gør sig gældende, hvis man ønsker at opnå en forbedring af miljø og klima.
Et pristilskud i form af nedsat moms er ikke knyttet til varens påvirkning af miljø og klima, hvorfor det må anses som en dyr måde at opnå en forbedring af miljø og klima på.
Differentieret moms er derfor ikke den bedste eller den mest effektive måde at forbedre folkesundheden eller klimaet på, som jo er et fair og legitimt synspunkt, som Alternativet har, og som de fremfører i beslutningsforslaget.
Derudover medfører forslaget et skønnet årligt finansieringsbehov på 1,6 mia. kr., der skulle finansieres på anden vis.
Og de momsindtægter, som staten mister på grund af en nedsat moms på frugt og grønt, skal jo hentes et andet sted, hvis forslaget skal gennemføres.
Det kan være på sundhed, det kan være på ældreplejen, det kan også være gennem øgede skatter, der er en række muligheder, men det skal i hvert fald finansieres.
Hvis jeg skal opsummere: Den foreslåede halvering af momsen på frugt og grønt vil ikke slå fuldt ud igennem hos forbrugeren, den vil medføre væsentlige administrative problemer for såvel erhvervslivet som for skattevæsenet samt medføre et skønnet finansieringsbehov på 1,6 mia. kr., der vil skulle finansieres på anden vis.
Og af disse årsager og givetvis en række yderligere årsager, som jeg ikke nævner her, fordi tiden ikke tillader det, kan regeringen ikke støtte Alternativets beslutningsforslag om at nedsætte momsen på frugt og grønt.