Alexander Ryle (LA), 2024-05-28:
Og tak til ministeren for redegørelsen, som jo igen i år kommer ind på mange spændende områder.
Jeg har noteret, at den kommer ind på den store efterspørgsel på it-specialister, digital sikkerhed og cyberkriminalitet, EU-regulering på det digitale område, adgangen til offentlige data, frigørelsespotentiale i den offentlige sektor, danskernes basale digitale færdigheder og ikke mindst digital inklusion, som jo manglede i sidste års redegørelse, men som er med nu, og det er jeg glad for at se.
Jeg kan så også se, når jeg læser redegørelsen, at regeringen overordnet set mener, at det går godt, og at Danmark er meget langt fremme i den digitale udvikling, men at der er nogle små udfordringer, der lige skal løses.
Der må jeg nok sige, at jeg er lidt mindre positiv, og jeg vil gerne fremhæve tre områder.
For det første står det jo klart, at når det kommer til it-specialister, har der i mange år været en stigende efterspørgsel.
Vi ved, at virksomhederne leder desperat efter kvalificerede medarbejdere.
Og mangelen er ikke bare et problem i forhold til de opgaver, der allerede ligger og venter, men også i forhold til virksomhedernes evne til at udvikle sig på sigt.
Regeringen anerkender, kan jeg læse i redegørelsen, at it-specialister er en vigtig faktor, hvis virksomheder skal få mest muligt ud af den digitale omstilling.
Men alligevel virker det, som om man ikke rigtig gør noget ved det.
For som der står i redegørelsen, behøver en it-specialist slet ikke at være it-uddannet; man kan jo også bare have læst erhvervsøkonomi eller administration eller jura.
Det er jeg uenig i, og jeg tror, at regeringen skal revurdere den holdning, hvis Danmark skal rykke sig op fra den sørgelige ottendeplads, som vi har i dag.
Vi er jo i øvrigt langt bagefter mange af de nordeuropæiske lande, som vi plejer at sammenligne os med.
For det andet ved vi, at digitaliseringen også har medført, at vi er blevet meget sårbare over for cyberangreb.
Det var ministeren jo også selv lidt inde på i sin tale.
Det gælder både for virksomheder, for det offentlige, for kritisk infrastruktur og for helt almindelige borgere.
Vi ved, at digitale angreb kan medføre store økonomiske omkostninger, hvis uønskede aktører skaffer sig adgang til virksomheders systemer og data, og vi kan læse af redegørelsen, at virksomhederne tager denne risiko meget seriøst og investerer mange ressourcer i at øge deres digitale sikkerhed.
Men desværre må vi jo også bare erkende, at det ofte ikke er nok.
De er ikke godt nok rustet til at håndtere truslen fra særlig kriminelle tilstrækkelig effektivt.
Og den eksisterende organisering af cybersikkerhed under en militær efterretningstjeneste beskytter ikke civilsamfundet, befolkningen og de private virksomheder, som opretholder den kritiske infrastruktur, i tilstrækkelig grad.
Mange af de virksomheder efterlyser også et mere åbent samarbejde.
Vi er også nødt til at stå fast på, at der altid skal være et analogt alternativ til samfundsvigtige digitale tjenester.
Man fjerner ikke brandtrapperne, bare fordi man har fået en elevator.
Hvis MitID ødelægges, skal vi stadig kunne opretholde en administration.
Vi er nødt til at have analog redundans, altså et fysisk fungerende alternativ, der kan sikre, at samfundet kan fungere, hvis det digitale svigter.
Så skal vi også blive bedre til at hjælpe de mange borgere, der udsættes for digital kriminalitet.
Vi kender alle til eksempler med ældre mennesker, der er blevet svindlet på nettet.
Men det går faktisk også ud over rigtig mange unge mennesker, eksempelvis når de udsættes for gamingrelateret kriminalitet.
Her oplever mange, at politiet enten ikke kan eller ikke vil hjælpe dem, også selv om de har beviser i form af f.eks. skærmbilleder eller kontaktoplysninger på gerningspersonen.
Og det mener jeg altså er krænkende for retssikkerheden for de mange unge, der oplever det.
For det tredje står der i redegørelsen, at det er en vigtig forudsætning for et digitalt samfund, at befolkningen har de nødvendige færdigheder til at anvende digitale løsninger.
Men det har befolkningen bare ikke i dag.
Og nu kommer vi så haltende her i Danmark og indfører teknologiforståelse som faglighed i udvalgte eksisterende fag og som et valgfag i folkeskolens 7.-9. klasse, men det er altså ikke nok med en halv løsning her.
Jeg mener, vi skal gøre som de lande, som klarer sig godt på det her område, og indføre teknologiforståelse som et obligatorisk selvstændigt fag og også i de små klasser.