runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-03-11:
Rådet for Sikker Trafik siger det entydigt og klart: Knallerter er sammen med motorcykler de transportmidler, som indebærer den største risiko for at komme alvorligt til skade og i værste fald blive dræbt i trafikken, ligesom de påpeger, at forslaget decideret vil modarbejde Færdselssikkerhedskommissionens handleplansmål om netop færre dræbte og kvæstede i trafikken.
Rigspolitiet er af samme opfattelse.
De påpeger, at en nedsat aldersgrænse for at køre på stor knallert vil have en negativ indvirkning på færdselssikkerheden, ligesom det ikke er Rigspolitiets opfattelse, at det at tillade 16-årige at køre stor knallert vil betyde et fald i antallet af tunede knallerter.
Havarikommissionen for Vejtrafikulykker har tidligere gennemført en dybdeundersøgelse af brugen af knallert for folk henholdsvis over og under 20 år.
Det er et mønster, som mange nok godt kan nikke genkendende til.
Dybdeanalysen viser klart, at der er en høj risikoadfærd i forbindelse med unges knallertkørsel, som undersøgelsen begrunder med manglende erfaring med at færdes i trafikken, en manglende erkendelse af andre trafikanter og en høj grad af overvurdering af egne køreevner.
Danmark ligger i top med hensyn til færdselssikkerhed.
I EU's kørekortdirektiv har man en minimumsaldersgrænse på 16 år for stor knallert og lille motorcykel.
Men i Danmark har vi valgt, at den aldersgrænse skal ligge på 18 år.
Enhedslisten kunne ikke støtte det her lovforslag, sidst det blev stillet, og det kan vi heller ikke i dag.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-03-11:
Altså, af en tidligere minister at være, som siger, at han går meget op i trafiksikkerhed, synes jeg, det er underligt, at hr. Ole Birk Olesen ikke synes, at det, at der sker flere ulykker, ikke kan være et argument i sig selv.
Det synes jeg er en bekymrende udtalelse, vil jeg sige.
Selvfølgelig synes SF, at det at cykle er bedre, det er jo grønt, og det er godt for folkesundheden, men det er ikke det, vi taler om.
Det, vi taler om, er, om vi vil føje flere ulykker til ulykkesstatistikken og sætte andres liv i fare, både andre mennesker i trafikken og dem, der kører på de her, og der er svaret nej.
Det er voksent.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-03-11:
Det, det er ensbetydende med, er, at fru Anne Valentina Berthelsen nu erkender, at hun gerne vil have, at flere tager cyklen, til trods for at det fører til flere ulykker.
Det er, fordi fru Anne Valentina Berthelsen synes, at cyklen har så mange andre fordele.
Derfor beder jeg bare om, at SF også kan træde ind i den voksne verden og fortælle, at ja, det kan da godt være, at der sker lidt flere ulykker med unge på knallert 45, men det skal holdes op imod, hvor mange goder vi får ud af det.
De to ting skal afvejes, og hvis SF så når frem til, at goderne er mindre end ulemperne, er det fint, men det der med, at der sker flere ulykker, er bare ikke et argument i sig selv.
Louise Schack Elholm (V), 2021-03-11:
Det er helt klart også en af de udfordringer, vi ser ved det, og det er også derfor, vi er bekymrede over, at det strækker sig over så lang tid.
Vi er dog glade for, at vi ikke er oppe på tre faser, men kun to faser, så vi hurtigere får resultatet af den her ekspertgruppe og forhåbentlig kan give en vished om, præcis hvad der kommer til at ske.
Men jeg tror, at man kan være ret sikker på, at fokusset er på en CO 2 -afgift.
Det er jo sådan set det, vi er enige om – hvordan den konkret bliver udmøntet, er det, vi stadig væk mangler at få svar på.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-03-11:
Tak for rosen.
Jeg vil som kommentar dertil sige, at vi som samfund også har et ansvar for mennesker under 18 år, og jeg synes, at det at fastholde grænsen på 18 år er en fornuftig måde at tage ansvar for, at vi ikke ser flere ulykker og flere dræbte i forbindelse med knallerter i trafikken.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-11:
Jeg er grundlæggende enig i, at selve princippet med, at man giver et vindue, hvor man får lov til at investere, inden man så kan få det højere skattetryk, er godt, men det ville jo give mening, hvis man så vidste, hvad CO 2 -afgiften var.
Det giver jo ikke så meget mening, at man ikke har noget at investere op imod.
Altså, hvis man sidder i en virksomhed, laver man jo en beregning på, hvad forrentningen er i den her investering, og om det kan betale sig, om det faktisk kan hænge sammen med de investeringer, man laver, i forhold til at få CO 2 ned, men også bare, at økonomien er god i forhold til det.
Hvis man ikke ved, hvad der kommer om et par år, kan man jo ikke lave de beregninger, og så kan man jo ikke lave investeringen nu.
Kan Venstres ordfører ikke godt se, at det er en kæmpe mangel i sådan en aftale?
Troels Ravn (S), 2021-03-11:
Tak for ordet.
Når vi skal nå i mål med den grønne omstilling, skal vi have erhvervslivet med.
Det er en vigtig prioritet for Socialdemokratiet, at den grønne omstilling går hånd i hånd med virksomhedernes konkurrenceevne og det at fastholde og skabe danske arbejdspladser.
Det lovforslag, vi nu skal behandle, er et godt eksempel på den balance.
Med aftalen om en grøn skattereform blev regeringen og et bredt flertal i Folketinget enige om en vej til en gradvis højere og mere ensartet beskatning af virksomheders CO 2 -udledninger.
Vi starter med udgangspunkt i det eksisterende energiafgiftssystem, og ambitionen er, at det skal ende med en ensartet CO 2 -afgift i 2030.
Det skal den netop nedsatte ekspertgruppe i øvrigt hjælpe os til at nå ved at komme med mulige modeller.
I den første fase sker der en gradvis indfasning af højere afgifter, samtidig med at virksomheder igennem målrettede skattelettelser får bedre betingelser for at omstille sig og skabe nye grønne arbejdspladser.
At indfasningen er gradvis og modsvares af lempelser, er særlig vigtigt set i lyset af den nuværende situation, hvor erhvervslivet også er hårdt ramt af coronaepidemien.
Virksomhederne skal kort sagt kunne følge med.
Lovforslaget udmønter dele af aftalen om en grøn skattereform og iværksætter en række midlertidige og permanente ordninger, der nu og her giver virksomhederne et øget fradrag for deres investeringer, herunder de grønne investeringer.
Konkret består lovforslaget af fire dele.
Det foreslås for det første permanent at forhøje grænsen for, hvornår driftsmidler som maskiner, inventar m.v. kan straksafskrives.
Grænsen foreslås forhøjet fra 14.100 kr. til 30.000 kr.
Det forventes særlig at gavne de mindre virksomheders investeringer.
Det betyder, at virksomhederne er vidende om, hvilke afgifter de møder i de kommende år, og allerede nu kan investere i CO 2 -besparende tiltag.
Investerer en virksomhed f.eks. i energibesparende maskiner for 100.000 kr., kan den trække 116.000 kr. fra i skat.
Det er med andre ord et stærkt incitament, som også understøtter den økonomiske genopretning.
For det tredje foreslås det at forlænge det forhøjede fradrag for udgifter til forsøgs- og forskningsvirksomhed, så virksomhederne også i 2022 kan fratrække 130 pct. af udgifterne.
Det er et vigtigt tiltag, der sikrer, at vores virksomheder fortsat investerer i at styrke konkurrenceevnen og danske styrkepositioner.
For det fjerde foreslås det at forlænge bundfradraget i grundlaget for virksomheders betaling af svovlafgift, kul og koks m.v. til og med 2025.
Alt i alt udgør de fire tiltag til sammen en markant lempelse på 6 mia. kr. i årene 2021-2025, og denne lempelse vil både bidrage til, at erhvervslivet kan investere i en grøn omstilling af produktionen, og vil samtidig øge beskæftigelsen og dermed understøtte den økonomiske genopretning efter coronakrisen.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-11:
Det er sådan set et godt princip, men når man så kigger på realiteten i det, så for at kunne lave en god investering, når det bliver foreslået, skal man jo vide, hvad det høje afgiftstryk er.
Det er jo det, der er problemet.
Det ved virksomheden jo ikke, altså hvad det er, de skal investere op imod.
Hvad skal de forske op imod?
For de har jo ikke fået at vide, om det bliver en CO 2 -afgift, eller om det bliver noget andet.
Hvis vi nu tager en landmand, skal han så investere i en ny stald, eller hvad er det, han skal investere op imod?
Så princippet er jo godt, men hvad er det, man forventer virksomhederne skal investere op imod?
Hvad er det for en forrentning, man skal lægge ind i det for at se, om det faktisk kan betale sig?
Medgiver Socialdemokraterne, at det jo ikke giver så meget mening at lave et investeringsvindue, som giver folk mulighed for at investere sig ud af en problemstilling, hvis man ikke kan få at vide, hvad problemstillingen er?
Troels Ravn (S), 2021-03-11:
Jamen jeg medgiver, at det kan være vanskeligt at lave sådan en positivliste, i forhold til hvad det eksempelvis er for maskiner, man kan investere i.
Men der er sagen jo den, at vores Skattestyrelse gerne giver individuel vejledning og håndtering i forhold til den enkelte virksomhed, sådan at man kan investere målrettet.
Det mener jeg er en rigtig god ordning, vi har fået stillet i udsigt.
Jeg mener, at vi skal have udboret den problemstilling i det efterfølgende udvalgsarbejde.
Ordføreren kan stille spørgsmål om det.
Og derfor er det også vigtigt, som jeg sagde i mit første svar, at man kan søge råd og vejledning konkret i den givne sag som virksomhed i forhold til Skattestyrelsen.
Louise Schack Elholm (V), 2021-03-11:
Tak for ordet.
Venstre har som en del af et bredt flertal i Folketinget været med til at indgå en aftale om, at Danmarks CO 2 -udledning skal reduceres med 70 pct. inden 2030.
I den forbindelse indgik vi den 8. december en aftale om en grøn skattereform, som dette lovforslag udspringer af.
I Venstre er vi glade for, at et så stort flertal i Folketinget tager de klimamæssige udfordringer, som hele verden står over for, alvorligt.
Det er klart, at vi skal få løst de udfordringer, vi står med.
Men når man ser på klimainitiativerne, står det klart, at der er forskellige oplevelser af, hvordan vi skal løse udfordringerne.
I Venstre mener vi, at vi skal løse klimaudfordringerne klogt, vi skal have en grøn omstilling, der gør en forskel.
Vi skal kunne være et forbillede for resten af verden, som beviser, at den grønne omstilling sagtens kan gå hånd i hånd med vækst og frihed.
Virksomhederne skal ses som medspillere og ikke modspillere, og vi tror på, at man kommer et godt stykke ad vejen med den grønne omstilling ved hjælp af gulerod frem for pisk.
Derfor er det klogt at gøre det lettere for virksomheder at vælge grønne løsninger frem for at vælte dem med afgifter.
Konkret foreslås det at forbedre muligheden for straksafskrivninger, at lave et investeringsvindue med øget afskrivningsret, en forhøjelse af FoU-fradraget og en forlængelse af bundfradraget i svovlafgiften.
Det giver mulighed for, at virksomhederne kan investere sig ud af det.
Men det ser vi frem til det videre arbejde med.
Venstre støtter lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-03-11:
Tak til ordføreren for, at man anerkender den problemstilling, der jo er for virksomhederne derude.
Altså, hvad er det, man skal investere i for at undgå det højere skattetryk, der kommer senere, CO 2 -afgift, eller hvad det nu ellers er af andre ting?
Hvad er det, man forestiller sig man skal investere i for at kunne lave den her omstilling inden, hvis man nu er en mælkeproducent?
Men hvis Skattestyrelsen skulle kunne rådgive, skulle de jo også kunne vide, hvad det er, og det ved de jo heller ikke.
Er det nogle koprutter, man skal opgøre, og hvordan skal landmanden finde ud af det?
Det er jo det, der er det svære ved det og det umulige i det.
De har jo ikke noget at investere ud fra, og Skattestyrelsen kan altså ret logisk ikke mig bekendt rådgive om noget, som de heller ikke ved.
Så det bliver sådan lidt en pseudodiskussion.
Louise Schack Elholm (V), 2021-03-11:
Jamen heldigvis er der en række af gode tiltag, som jeg ved Landbrug & Fødevarer har, bl.a. i forhold til staldtiltag, som også ordføreren nævnte tidligere, og forskellige andre tiltag, man kan gøre for at forbedre det.
Jeg synes da, man skal arbejde hen imod at udslippe mindre CO 2 , da det nok er ret sandsynligt, at det er det, der er fokuspunktet fremadrettet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-12:
I Alternativet havde vi gerne droppet alle unødvendige eksamener.
Vi havde faktisk et beslutningsforslag, hvor man f.eks. på de gymnasiale uddannelser kun skulle op i SOP og SRP.
Det valgte vi at trække, fordi det ville være lidt mærkeligt først at skulle stå her og tage den debat om et borgerforslag, som delvis er efterkommet, og så bagefter skulle diskutere det hele endnu en gang.
Men det er også derfor, at jeg bruger lejligheden til at sige, at vi faktisk gerne ville gå længere, og at vi godt kunne tænke os at skrive et ændringsforslag til borgerforslaget om at gøre det.
Vi er også lidt bekymrede for erhvervsuddannelserne, altså over, at de skal op til eksamener, fordi det jo i høj grad er der, man bygger ting i virkeligheden, hvilket er svært at efterkomme hjemme i stuen.
Det er klart, at vi jo alle sammen godt ved, at de unge er hårdt ramt i øjeblikket af coronakrisen.
Jeg havde faktisk ikke troet, at jeg i mit liv skulle høre unge tigge om at komme tilbage i skole, men det er jo det, som faktisk sker.
Jeg er ikke sikker på, at det hundrede procent er det faglige, de vil tilbage til; de vil selvfølgelig i høj grad også tilbage til kammeraterne.
Men Alternativets politik er, at vi gerne havde set, at man havde droppet alle de unødvendige eksamener, alle de eksamener, som ikke var strengt nødvendige – også fordi vi tror, at man lærer mere, når det er sådan, at man får undervisning.
Det er egentlig også det, jeg oplever at de unge siger: Vi vil egentlig hellere lære mere, vi vil gerne lære så meget som muligt, når vi nu er gået glip af noget af vores læring, i stedet for at sidde og læse op til eksamener, som jo ikke er en læringsform, der er lige så god, som hvis man lærer sammen i en undervisningssituation.
Så i Alternativet stemmer vi for det her borgerforslag, og vi takker de 50.000 unge.
Vi ville gerne have skubbet aftalen lidt længere.
Vi vil stemme for det her, og så ville vi gerne have skubbet den endnu længere ved at droppe de unødvendige eksamener.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-12:
Og er det noget, som ordføreren har hørt at de unge mennesker gerne vil have?
For det er ikke det, jeg hører.
Jeg hører, at de gerne vil have lov at gå til eksamen og få det afsluttet på en god måde, både studenterne og dem på erhvervsuddannelserne.
Svendeprøven er jo lige så vigtig som hueeksamenen.
Derfor vil jeg bare høre, hvad det er for nogle unge, som gerne vil have aflyst alle deres eksamener.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-12:
Tusind tak for ordet.
Uffe Elbæk er desværre forhindret i at være her i dag, så derfor står jeg her på vegne af Frie Grønne.
Vi hører de unge, vi ser de unge, og vi vil gerne kvittere for forslaget.
Vi mener, at de unge har udvist et enormt samfundssind under den her krise, og når jeg tænker tilbage på mine år, kan jeg ikke lade være med at ærgre mig over, hvor meget de unge er gået glip af i forhold til læring, i forhold til det sociale, i forhold til at have det sjovt.
Så de har virkelig, virkelig udvist samfundssind, og derfor vil Frie Grønne gerne imødekomme dem og støtte op om forslaget.
Jeg vil også gerne bruge anledningen til at sige, at vi hører flere og flere historier om – vi så det også i partilederdebatten i går – hvor mange unge mennesker som har det dårligt, som mistrives her under coronaen, og der håber jeg naturligvis også, at vi har det med, når vi behandler sager omkring de unge, og at vi fremadrettet sætter fokus på, at vi kan få den trivsel tilbage hos de unge mennesker.
Så Frie Grønne bakker hundrede procent op om forslaget og takker de unge.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-12:
Jamen hvad skal jeg næsten sige?
I Alternativet synes vi, at man skulle have leveret på det, de ønskede.
For de rækker en hånd ud og siger: Vi vil faktisk hellere lære, end vi vil til eksamen.
Det kunne vi i højere grad have leveret på, og det ved vi i hvert fald de ønsker.
Så er det bare, jeg siger, at når man står og takker dem så meget uden at levere, er der en vis diskrepans.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-12:
Okay, og det er et stort og rungende ønske fra Danske Gymnasieelevers Sammenslutning at have et par eksamener, sådan at man får en god hueeksamen og en god studentertid.
Men det var godt at høre, hvad det var, bare sådan, at vi ikke får taget de 50.000 mennesker, der har skrevet under, til indtægt for overhovedet ikke at ville til eksamen.
Mette Thiesen (NB), 2021-03-12:
»Åh de smukke unge mennesker/pludselig er de stukket af/som legesyge sommerfugle/den allerførste sommerdag/hva det er de vil med livet/det ka kun de selv forstå/åh de smukke unge mennesker/gid de længe leve må
Sommertid er studentertid – tid til glade unge mennesker, der afslutter et vigtigt kapitel i deres liv for at springe ud i voksenlivet uden faldskærm, men med glæde, livsmod, stolthed, lykke og tro på livet.
Der er næsten ikke noget mere livsbekræftende end at se glade studenter og studentervogne i bybilledet.
Jeg blev student i 2001, men jeg husker det, som var det i går, på trods af alkoholtågerne, der jo også er en del af det.
Jeg kan huske lykkefølelsen, troen på fremtiden, fejringen med kammeraterne, solopgangen på Hornbæk Strand efter studenterkørslen, euforisk nøgenbadning i køligt vand, sand mellem tæerne, bål på stranden og en masse lunkne øl.
Det skal studenterne i år også opleve.
De skal opleve den lykkefølelse, det giver at springe ud i livet uden faldskærm.
De skal opleve fællesskabet.
De skal opleve den eufori, det giver, når man sammen kører rundt i studentervogn og ser barndommen glide forbi og fortabe sig bagude, mens voksenlivet titter frem i horisonten.
De fortjener det i særdeleshed efter et svært år fyldt med usikkerhed, utryghed, afsavn og ensomhed.
Ih, hvor I fortjener det, kære kommende studenter.
Åh, I smukke unge mennesker, pludselig er I stukket af som legesyge sommerfugle den allerførste sommerdag.
Hvad det er, I vil med livet, det kan kun I selv forstå.
Åh, I smukke unge mennesker, gid I længe leve må!
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-12:
Der er lidt flere partier, der faktisk gerne havde set, at flere eksamener var blevet aflyst, så det kunne have været rart, hvis det også var lykkedes at få igennem i forhandlingerne.
Astrid Carøe (SF), 2021-03-12:
Jeg fik sådan behov for at høre, om ordføreren ikke som alle andre ordførere herinde kan bekræfte, at ifølge aftalen fra sidste år skulle 3. g'erne til tre eksamener, og med aftalen i år skal de til fire, og at borgerforslaget foreslår, at det skal være som sidste år.
Så det er én eksamen mere end sidste år
Det var egentlig bare det, og så vil jeg kvittere for, at Enhedslisten ligesom SF har kæmpet for, at der kom færre eksamener i den her aftale.
Theresa Berg Andersen (SF), 2021-03-12:
Direktivet her har til formål at mindske forekomsten af urimelig handelspraksis i relationer mellem virksomheder.
Beskyttelsen ligger i at forbyde en række specifikke former for handelspraksis, der anses som urimelige.
F.eks. må store købere ikke stille krav til mindre leverandører om længere betalingsfrister end 30-60 dage for henholdsvis letfordærvelige varer og andre varer, og ej heller annullere en ordre med kort varsel.
Vi har fra SF's side for ca. 1 år siden selv foreslået en regulering af loftet over betalingsfrister.
Det mindes jeg, fordi det var mit første beslutningsforslag nogen sinde i den her sal.
Derfor har vi også været tilfredse med, at der nu foreslås en lignende løsning.
Det her er en beskyttelse af særlig de mindre virksomheder i ulige forhandlingssituationer.
Det er selvfølgelig ikke meningen, at vi skal regulere alle aspekter af de kontrakter, der er lavet mellem virksomhederne, men lige på det her område er der en række problemer, så større virksomheder reelt har mulighed for at trække på de små.
Der er i forslaget ikke valgt at operere med en detaljeret omsætningsgrænse for, hvornår reglerne gælder, og det synes vi virker fornuftigt i forhold til at holde reglerne enkle.
Vi har også forstået, at lovforslaget ikke burde hæmme de danske virksomheders muligheder for at indgå kontrakter med udenlandske virksomheder, og i det lys kan SF støtte forslaget.
Mona Juul (KF), 2021-03-12:
Tak for ordet.
Det er svært det her – det er meget svært.
For efter vores mening skal der være aftalefrihed.
Politikere skal ikke blande sig unødigt i handelen mellem to parter.
Det bør vi have tillid til de selv kan finde ud af.
Spørgsmålet er, om det er fair og retfærdigt at prioritere den ene part, eller om det er fair og retfærdigt netop ikke at gøre det.
Samtidig lægges der op til at overimplementere direktivet, så de nye regler gælder i alle handler mellem virksomhederne i forsyningskæden uafhængigt af virksomhedens omsætning og indbyrdes relative forhandlingsstyrke, dog med nogle undtagelser, f.eks. reglerne om maksimale betalingsfrister.
Her kan køber lovligt aftale 60 dages betalingsfrist med leverandører, som årligt omsætter for mere end 300 mio. euro.
Der er også fortsat mulighed for, at parterne kan lave aftaler og benytte sig af kreditfaciliteter.
Det manglede da bare.
Overimplementering i det hele taget er sjældent godt.
Men her gøres reglerne så mere ens for alle i stedet for at lave særregler for nogle, men ikke for andre.
Spørgsmålet er så, om det er måden at lave konkurrencelighed på.
På den ene side er der de små leverandører, der presses og mases af de store kæder.
Det høres ofte, at de store virksomheder bruger de små og mellemstore leverandører som banker.
På den anden side kan man jo også sige pænt nej tak.
Og man skal godt nok være naiv, hvis man tror, at kæderne ikke bliver hårdt ramt på likviditeten med det her lovforslag.
Jeg har holdt adskillige møder, jeg har læst, vurderet og vendt det med min folketingsgruppe, og det ærlige svar er, at vi er i tvivl.
Vi er ikke afvisende over for den balance, som vi anerkender der er søgt i lovforslaget.
Og jeg håber, at udvalgsarbejdet kan gøre os mere afklarede, og uanset hvad, har vi nogle spørgsmål, bl.a. vedrørende forholdet mellem andelshavere og andelsselskaber, som vi jo ikke mener er relevant for det her direktiv på nogen som helst måde.