runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2017-05-10:
Mener ministeren, at SKAT er en udgift, eller mener ministeren, at udgifter til ansatte i SKAT og de indtægter til statskassen, som medarbejderne hiver hjem, skal ses i en sammenhæng?
Jamen mine øjne sidder jo desværre ikke på siden.
Jeg læser spørgsmålet op: Mener ministeren, at SKAT er en udgift, eller mener ministeren, at udgifter til ansatte i SKAT og de indtægter til statskassen, som medarbejderne hiver hjem, skal ses i en sammenhæng?
Kristian Jensen (V), 2017-05-10:
Jeg mener først og fremmest, at der er grund til at give de mange ansatte i SKAT et skulderklap, for der er rigtig mange i SKAT, som arbejder hårdt, dedikeret og dygtigt med at løse deres opgaver.
Så er der andre problemer omkring SKAT, som bl.a. skyldes, at it-systemer har været udviklet for dårligt eller for sent, og at der har været en indhøstning af gevinster for tidligt i forløbet.
Men det ændrer ikke ved det, at de mange, mange ansatte i SKAT, der gør et godt stykke arbejde, fortjener, at det engang imellem bliver nævnt, at de gør et godt stykke arbejde, for der er for mange, der har rigtig travlt med at rakke den enkelte medarbejder ned.
Det kommer jeg ikke til at deltage i.
Jeg anser SKAT for at være en nødvendig investering i finansieringen af fremtidens velfærdssamfund.
Det er en aktiv handling, at vi i Danmark finansierer en lang række fælles velfærdsgoder gennem skat, afgifter, told og andet, og for at sikre, at det bliver opkrævet så effektivt, dygtigt og retfærdigt som muligt, har vi nogle udgifter til SKAT, som naturligvis skal ses, i sammenhæng med hvad det er for en indtægt, vi ønsker, og hvad det er for en måde, vi ønsker at bygge vores velfærdssamfund op på. Hvis vi ønskede en anden model og f.eks. ønskede, at størstedelen af vores indtægter kom fra en udvidet momsordning, hvis man havde det ønske, så ville der være behov for én type medarbejdere i SKAT, men hvis vi ønskede, at vores indtægter skulle komme fra formuer eller besiddelsesværdier, ville det være en anden type medarbejdere.
Den type medarbejdere, vi har, og den mængde af medarbejdere, vi har, er afstemt, i forhold til hvad det er for en finansieringsform, vi ønsker, om det er med skatter, afgifter, told osv., og hvad det er for et finansieringsniveau, Folketinget er blevet enige om.
Derfor er der grund til at sige, at vi fra regeringens side bakker op om SKAT, og det gøres, ved at SKAT får tilført flere ressourcer i de kommende år, sådan at de kan løse opgaven mere effektivt.
Rune Lund (EL), 2017-05-10:
I 2005 var der ca. 11.500 ansatte i SKAT, og i 2015 var der ca. 6.500.
Der er blevet skåret 5.000 stillinger i perioden.
Det har været meget dyrt.
Pengene er fosset ud af statskassen, restancerne ligger i øjeblikket på 100 mia. kr., penge, som borgere og virksomheder skylder statskassen, skylder velfærdskassen.
Vi har set, hvordan svindlere har haft kronede dage og i forbindelse med refusion af udbytteskat har kunnet suge over 12 mia. kr. op af statskassen.
Det synes jeg er et meget stort problem, og det skyldes jo de nedskæringer, der har været i SKAT, og man må sige, at måske specielt en politiker har været meget ansvarlig for det her, nemlig den politiker, som var skatteminister i perioden 2004-2010, den politiker, som i dag er finansminister, den politiker, som stod bag indførelsen af EFI, som jo har betydet, at restancerne er eksploderet.
Når man ser på historien, er det så ikke sådan, at man må erkende, at det var en fejl ikke at sammentænke udgifter og indtægter, altså se på, hvor mange penge hver enkelt skattemedarbejder tjener hjem, og når man ser på de fejl, der er blevet begået, er det så ikke et relevant spørgsmål at stille: Er finansministeren Danmarks dyreste politiker?
Kristian Jensen (V), 2017-05-10:
Nåh, så kom vi frem til det.
Det gør det meget nemmere, for så er det bare sådan noget almindelig polemik.
Jeg står på mål for det, der skete i min tid som skatteminister, og min tid som skatteminister sluttede i februar 2010.
Fra SKAT blev startet i 2006 og til 2010, var der et fald i bevillingerne på 562 mio. kr.
Fra 2010 til 2014 var der et fald i bevillingerne på knap 800 mio. kr.
Hvem havde ansvaret?
Var det det Økonomiudvalg, der var der dengang, var det det Økonomiudvalg, som blev bakket op af hr. Rune Lund, som var med til at gennemføre besparelserne på 800 mio. kr. fra 2010 til 2014?
Hvem har været den dyre politiker her?
Rune Lund (EL), 2017-05-10:
Jeg kan sige, at vi for Enhedslistens vedkommende ikke har indgået nogen som helst aftaler om at lave besparelser i SKAT.
Det er aldrig sket.
Ingen nye besparelser et kommet til med Enhedslistens stemmer, for vi har hele tiden sagt: Der skal ikke afskediges folk i SKAT, der skal ikke nedlægges stillinger, der skal ansættes flere.
Men det, som gør den her diskussion til et problem, er det, som vi også så under det forrige spørgsmål, nemlig at finansministeren ikke er interesseret i at ansætte flere.
Men finansministeren er jo heller ikke interesseret i at vedkende, at det var et problem, at man nedlagde tusindvis af stillinger, og derfor er spørgsmålet igen: Er finansministeren derfor ikke Danmarks dyreste politiker?
Hvis jeg lige må sige noget, inden jeg starter: Uret virker ikke hernede på pulten, sekundtælleren virker ikke.
Det gør det lidt svært.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-10:
Jamen først og fremmest mange tak til sundhedsministeren for at komme med hele den her redegørelse.
Der er ikke nogen tvivl om, at der er sat forskellige initiativer i gang, og vi har fra socialdemokratisk side også hilst det meget velkommen, at den nuværende regering har været med til at øge antallet af studiepladser, bl.a. på medicinstudiet i Aalborg, hvilket jo gør, at vi i hvert fald på længere sigt kommer til at få flere læger.
Der er så lang tid til, at de her læger er færdige, men vi har altså mangel allerede nu rundt omkring i yderområderne.
Der kan vi læse, bl.a. i den artikel på TV 2, jeg refererer til, men også flere andre steder, at på Lolland og i Nordjylland og andre steder har man altså en voldsom lægemangel.
Situationen i Hjørring, som jeg refererer til, er, at der har vi altså bl.a. et eksempel på en læge, der stiller sig frem – en Thomas Kirk Kjærsgaard – som har over 4.000 patienter, fordi han simpelt hen ikke nænner at afvise nogen.
Og vi kan jo nok se, at der er grænser for, hvor længe man kan klare en så hård arbejdsbelastning, som den her læge har.
Konsekvensen af, at der ikke er læger nok, er jo også, at nytilflyttere til området oplever, at der er lægeklinikker, der er lukket for nye patienter, og at man stadig væk må transportere sig måske 15 eller 20 eller 25 km tilbage til sin tidligere læge.
Altså sådan nogle historier gør jo, at det ikke ligefrem bliver mere attraktivt – heller ikke for borgere – at flytte til de områder, der har de her problemer.
Der kan vi se i artiklen, at bl.a. Region Nordjylland har lagt sig i selen for at afhjælpe det her problem og sådan set hjælper yngre læger i gang med at etablere sig med en praksis ved at også at give noget økonomisk tilskud og nogle bedre rammer, sådan at de i højere grad har mod på at kaste sig ud i at starte en praksis op, hvilket kan være noget af en mundfuld.
Er det initiativer, som regeringen vil være med til at bakke regionerne op i?
Altså at de får lidt flere muskler til at hjælpe lægerne i gang, så den kedelige udvikling, vi har her på området, kan vendes af sådan nogle initiativer, som Region Nordjylland har sat i gang.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-10:
Jeg ser da også frem til, at den afgifts- og tilskudsanalyse på et tidspunkt kommer, og det er så til sommer.
Jeg har hørt mange datoer over tid, også fra ministerens mund,
og jeg synes, at den her gang må det altså lykkedes for regeringen at komme frem til, at de godt kan offentliggøre de rapporter, som jeg er helt sikker på er færdige.
Jeg vil godt spørge ind til, om ministeren ikke kan se, at der er et behov for, at de decentrale kraft-varme-værker får en løsning meget hurtigt, fordi der er et grundtilskud, som falder bort i 2019.
Vi står jo sådan set midt i, at en række værker vælger den billigste løsning, som de skal, og sådan set risikerer at lave fejlinvesteringer og dermed investere i nogle biomasseløsninger, som på længere sigt ikke burde være den rigtige løsning, hvor man i stedet for burde vælge løsninger, hvor varmepumper var en del af det.
Vi har at gøre med ca. 250.000 fjernvarmekunder i de her naturgasfyrede kraft-varme-værker, og de kan så se frem til en udgift på ekstra 4.000 kr. om året, når det her grundbeløb falder bort.
Kan ministeren ikke se, at der er noget her, der virkelig haster, hvis det er sådan, at man skal investere miljømæssigt korrekt og ikke bare investere ud fra, hvad der tilfældigvis er af tilskudsregime nu, og så kan vi få en tilskuds- og afgiftsanalyse om nogle få måneder, som der så indikerer, at man skal lave om på tilskud og afgifter, og så bliver der en politisk proces, og så kommer der noget med i det næste energiforlig fra 2020, som virkelig kan afdække, at en række værker har lavet fejlinvesteringer, fordi der ikke er blevet taget politiske initiativer.
Kan ministeren ikke se, at der er en hastende sag over for decentrale kraft-varme-værker?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-10:
Jo, det kan ministeren sådan set godt se.
Der er behov for, at vi får gjort en indsats i forhold til de decentrale kraft-varme-værker, når grundbeløbet udløber med udgangen af 2018, også for at sikre, at der skal være en vis tidsmæssig horisont.
Man bygger jo ikke bare en varmepumpe fra den ene dag til den næsten.
Jeg skal ikke lægge skjul på andet, end at jeg også er begejstret for varmepumper.
Derfor kigger regeringen i øjeblikket også på – det er en del af regeringsgrundlaget – at vi gerne vil fremme varmepumper.
Hvad skal der til?
Med PSO-aftalen og dermed udfasning fra at være en afgift og over på finansloven for PSO'ens vedkommende er vi kommet et stykke ad vejen, og jeg ved godt, at der er en yderligere udfordring, ikke mindst omkring elvarmeafgiften, i forhold til at gøre varmepumperne konkurrencedygtige.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-10:
Jeg synes, det er godt, at ministeren erkender, at man er kommet et stykke af vejen, men ikke hele vejen til, at disse decentrale kraft-varme-værker kan vælge en varmepumpeløsning, som miljømæssigt sikkert er det allerbedste.
Jeg synes, at det er vigtigt, at man meget hurtigt kommer frem til en konklusion, sådan at de her fejlinvesteringer kan forhindres.
Jeg synes, der er alt for lidt fokus på at bruge den vedvarende energi i Danmark; der er for meget fokus på, at man bygger nye ledninger, så man kan eksportere billig strøm til Tyskland og Norge.
Jeg synes, at vi i stedet for skulle finde løsninger, hvor vi får fremmet at få mere el ind i fjernvarmesystemerne
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-10:
Tak for spørgsmålet endnu en gang.
Regeringen vil også sørge for et lidt friere brændselsvalg, end der er for nuværende.
Helt afgørende er det, at vi ser, ikke mindst i de områder hvor varmeprisen vil stige allerallermest – nemlig de små decentrale kraft-varme-værker uden for det såkaldte kvoteomfattet område – at der er en udfordring.
Den er vi parate til at se nærmere på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-10:
Det er da godt, hvis det er sådan, at vi kan finde frem til nogle aftaler, som også er med til at fremme solfangerløsninger og geotermi, eller hvad det nu kan være for et mix, der kan spille sammen med en varmepumpe.
Men jeg er da glad for, at ministeren kan se, at der er noget politisk arbejde, som er presserende, og som det bør sikres hurtigt bliver lavet, sådan at vi finder en løsning for disse fjernvarmekunder – bl.a. dem, som bliver ramt, på grund af at grundbeløbet forsvinder – så de ikke bliver ramt af så høje stigninger i deres varmeudgifter.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-10:
Jamen tak for det.
Og jeg håber også på Enhedslistens velvillige deltagelse i aftaler omkring det her og støtten op omkring eventuelle lovforslag, der skal til, for at sikre, at vi får om ikke løst den her opgave, for jeg tror, at man nok må se i øjnene, at vi ikke løser den hundrede procent i forhold til bortfaldet af grundbeløbet, så i hvert fald som minimum tager toppen af og helst får minimeret de varmeprisstigninger, der kommer, så meget som overhovedet muligt.
Udover disse tiltag tror jeg også der er brug for at få rådgivning i forhold til det her, og i forhold til hvilke muligheder varmeværkerne har for at imødegå de prisstigninger, der ellers ville komme.
Simon Kollerup (S), 2017-05-10:
Er det regeringens ambition at give friplejehjem og kommunale plejehjem mulighed for at lade hjemmeboende ældre spise med mod betaling
, jf. ministerens udtalelse om, at »det ville være hammergodt, hvis man gjorde det« i artiklen »Feltstudier fik smilet frem« i Thisted Dagblad/Nordjyske Stiftstidende den 18. marts 2017?
Tak for det.
I dag vil jeg gerne have lov til at ønske ministeren tillykke med den halvrunde dag.
Og jeg er glad for, at ministeren har mulighed for at være her i Folketinget.
Spørgsmålet lyder: Er det regeringens ambition at give friplejehjem og kommunale plejehjem mulighed for at lade hjemmeboende ældre spise med mod betaling, jf. ministerens udtalelse om, at »det ville være hammergodt, hvis man gjorde det« i artiklen »Feltstudier fik smilet frem« i Thisted Dagblad/Nordjyske Stiftstidende den 18. marts 2017?
Thyra Frank (LA), 2017-05-10:
Tak til hr. Simon Kollerup for spørgsmålet.
Hvis der er noget, jeg altid har været optaget af, så er det den mad, vi serverer for de ældre, når de ikke længere kan lave den selv.
Som minister er jeg stadig overbevist om, at god mad og hyggelige måltider er med til at skabe bedre livskvalitet for mange ældre.
Velsmagende og frisklavet mad er vigtigt for, at ældre kan bevare appetitten og holde sig sunde og friske.
At spise sammen er en hyggelig aktivitet.
For mange mennesker og måske særlig for ældre kan det være dagens højdepunkt og den ting, der skaber ekstra liv og afveksling i hverdagen.
Derfor kan jeg godt forstå, at ældre, der f.eks. bor alene i deres eget hjem, kan have lyst til at spise nogle af deres måltider med andre, og jeg synes, det er en positiv ting, at man på nogle plejecentre har forskellige måder at invitere andre ældre ind på.
Og det er der faktisk allerede mulighed for i dag.
Hver enkelt kommune kan f.eks. godt tilrettelægge deres madservice sådan, at hjemmeboende ældre kan spise på et eller flere af kommunens plejecentre.
Hvis man i forbindelse med friplejeboliger ønsker at lave mad til ældre, der kommer udefra, er der også vide rammer for det.
En friplejeleverandør må nemlig godt lave og sælge mad til flere andre ældre – ældre, der kommer på besøg – end dem, der bor i friplejeboliger.
Simon Kollerup (S), 2017-05-10:
Tak for besvarelsen.
Når jeg tager spørgsmålet op, er det selvfølgelig, fordi jeg ligesom en række ældre kunne læse i vores lokale avis, at der var nogle lovgivningsmæssige rammer for mulighederne for det plejehjem i Asaa i det nordjyske, hvor ministeren var på besøg.
Her gav ministeren udtryk for, at det ville være rigtig godt, hvis man kunne ændre det, sådan at man kunne tilbyde ældre, der boede hjemme, at de mod betaling kunne spise med på plejehjemmet.
Og det er sådan set det, jeg leder lidt efter i besvarelsen fra ministeren, altså om det er ministerens og regeringens ambition, at man skal give mulighed for at lade de hjemmeboende ældre betale for at kunne spise med.
For sådan som jeg læser artiklen, og som jeg tror mange har gjort det, er den mulighed ikke til stede på bl.a. Asaa, og det kunne de godt tænke sig at den var.
Så er det ministerens ambition og regeringens ambition, at man skal åbne for den mulighed?
Og kunne ministeren eventuelt sætte lidt flere ord på de muligheder, der allerede er der i dag?
Thyra Frank (LA), 2017-05-10:
Jeg er glad for, at reglerne allerede i dag giver den fleksibilitet til kommunerne, at plejehjemmene, uanset om de er offentlige eller private, kan tilbyde ældre, der måske også er ensomme, at købe et måltid mad og spise det sammen med andre.
Simon Kollerup (S), 2017-05-10:
Så er jeg ikke sikker på, at jeg har forstået ministerens besøg eller det indtryk, der blev efterladt efter besøget på plejehjemmet i Asaa.
For der fremgik det helt tydeligt, at der var lovgivningsmæssige problemer.
Det sagde lederen jo, mens ministeren og de ældre sammen med lederen fik dagens ret, som jeg tror var stegt flæsk med persillesovs – en yndet spise.
Altså, det lød bare, som om der var nogle lovgivningsmæssige problemer, og nu siger ministeren i dag, at det er der slet ikke.
Så skal man forstå det sådan, at der ikke er problemer med at lade ældre spise på plejehjemmene i Danmark mod betaling?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-10:
Tak til hr. Søren Egge Rasmussen for spørgsmålet.
Lad mig starte med at slå fast, at regeringen ønsker at fremme varmepumper som led i elektrificeringen af energisystemet.
Det står i regeringsgrundlaget.
Der er allerede gjort meget.
For det første er det blevet muligt at videreføre Energistyrelsens rejsehold for store varmepumper frem til og med 2018.
For det andet medfører PSO-udfasningen, at varmepumperne bliver mere rentable.
For det tredje giver den nye energispareaftale med energiselskaberne mulighed for at give tilskud til de store varmepumper.
Jeg er opmærksom på, at disse initiativer ikke altid er tilstrækkelige til at gøre de eldrevne varmepumper konkurrencedygtige med den billigste alternative varmeforsyning for de decentrale kraft-varme-værker.
Derfor er der også behov for at se nærmere på elvarmeafgiften.
Jeg forventer, at den afsluttede afgifts- og tilskudsanalyse er færdig til sommer, hvorefter regeringen vil tage stilling til afgiftsspørgsmålet, herunder elvarmeafgiften.
I de store byer kan der som følge af kraft-varme-kravet kun installeres en varmepumpe med dispensation fra Energistyrelsen.
Regeringens forsyningsstrategi foreslår at udfase restriktionerne på fjernvarmeværkernes investeringsbeslutninger.
For de mindste værker uden for kvotesektoren vil det ske i forbindelse med opfølgning på afgifts- og tilskudsanalysen.
For de store fjernvarmeværker inden for kvotesektoren er der behov for at analysere forholdene nærmere, inden vi kommer med et forslag om, hvad der bør gøres.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-10:
Det lyder: Hvad vil ministeren gøre for at fremme store varmepumper i de naturgasfyrede decentrale kraft-varme-værker og i de store fjernvarmeværker inden 2020?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-05-10:
Altså, det er selvfølgelig en yndet sport ligesom at drage motiver ind i, hvad folk siger.
Vi har som regering de største ambitioner, nogen regering nogen sinde har haft, med hensyn til en aktiv landdistriktspolitik.
Det er en videreførelse af de ambitioner, som den tidligere Venstreregering havde, og som den nuværende regering har overtaget og vil spæde endnu mere til, i form af at vi flytter endnu flere statslige arbejdspladser ud næste år.
Det er meget sandsynligt, at de penge vil ryge til forskning, som bliver foretaget i landdistrikterne.
Men det, der er det vigtigste for os, er at sørge for, at det bliver den bedst mulige forskning, så vi kan hjælpe landdistrikterne.
Og jeg vil da håbe på, at det er Esbjerg, der vinder det, eller at det er Bornholm, der vinder det.
Men det, der er hovedsagen, er, at vi får lavet noget forskning, der giver mere udvikling og aktivitet og flere arbejdspladser i landdistrikterne.
Det er det vigtigste for regeringen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-10:
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at der bliver fastlagt regler for støtten til landvindmøller, der nettilsluttes efter den 21. februar 2018, og dermed leve op til sit løfte afgivet på konferencen om landvind på Christiansborg den 21. februar 2017, hvor ministeren sagde, at han godt kunne se, at en vindaftale landes inden et nyt energiforlig?
Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at der bliver fastlagt regler for støtten til landvindmøller, der nettilsluttes efter den 21. februar 2018, og dermed leve op til sit løfte afgivet på konferencen om landvind på Christiansborg den 21. februar 2017, hvor ministeren sagde, at han godt kunne se, at en vindaftale landes inden et nyt energiforlig?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-10:
Tak til hr. Søren Egge Rasmussen for spørgsmålet.
Jeg har stor forståelse for, at der er behov for en afklaring af det fremtidige støttesystem.
Vi arbejder for en afklaring vedrørende en ny ordning så hurtigt som muligt.
Det kræver, at vi er grundige i vores arbejde med det.
Jeg arbejder for, at jeg kan præsentere et udspil inden sommerferien.
Det er derfor stadig min intention, at der kommer en afklaring, inden vi skal forhandle et nyt energiforlig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-10:
Det vil sige, at der nu er udsigt til, at vi kan få forelagt en løsning inden sommerferien, som så måske tager et halvt år at blive godkendt i EU-systemet, så man måske lige når at få det på plads, inden det nuværende støttesystem løber ud den 21. februar 2018.
Det synes jeg er glædeligt.
Jeg kunne høre, at ministeren på den konference, der blev holdt, luftede, at der skal være et udbud, hvor forskellige VE-teknologier konkurrerer mod hinanden.
Det kunne være, at man så sagde, at man ville have 50 MW vedvarende energi etableret hurtigst muligt og inden 2020, og at de vindmølleprojekter, som nu er i proces, og som er ved at få godkendelser, hvad angår lokalplaner og andet, skulle ud at konkurrere mod store solcelleanlæg, og så kunne man afklare, hvad der var billigst.
I den forbindelse kunne det være interessant at høre, i hvor høj grad ministeren vil lytte til, hvad der på et tidligere tidspunkt er blevet godkendt i Tyskland, hvor man er kommet frem til en ordning, som stadig væk muliggør, at folkelige projekter har en chance, og at hvis der bliver holdt et udbud og prisniveauet bliver fundet og der så er et folkeligt projekt, som ønsker at gennemføre et vindmølleprojekt på op til 6 møller, så kan de sådan set få lov til det uden at skulle deltage i det store udbud i konkurrence med de allerstørste selskaber.
Jeg vil godt høre ministeren, om det er sådan nogle overvejelser, der indgår i den løsning, som åbenbart er på vej.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-10:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan bekræfte, at det er således, at vi arbejder på at have fundet en model så hurtigt som overhovedet muligt.
Der er brug for en afklaring, det er jeg enig med spørgeren i.
Det er også korrekt, at vi arbejder på en eller anden form for udbudsmodel.
Jeg er selv tiltalt af en teknologineutral udbudsmodel.
Om vi ender der, er svært at sige.
Det afgørende er, at vi får skruet en model sammen, som sikrer et grundlag for, at der fortsat sker en udbygning af den vedvarende energi, og at der kommer en god, sund konkurrence mellem de forskellige teknologier, som kan sikre, at den pris, som forbrugerne skal betale for den grønne omstilling, bliver så lav som muligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-10:
Det var jo et ret åbent svar, ministeren her gav.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi kommer frem til en model, som er med til at sikre, at der bliver stillet vindmøller op, frem til at der bliver indgået et nyt energiforlig, som kan være gældende fra den 1. januar 2020, så der ikke bliver en periode, hvor den danske vindmølleindustri overhovedet ikke kan få sat noget op i Danmark.
Der kunne jo blive en situation, hvor de projekter, som er undervejs, og som har oplevet modstand, ikke har mulighed for at blive opført i 2018 og 2019.
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-05-10:
Tak for kommentaren, for det var nok mere en kommentar end et spørgsmål.
Altså, vi arbejder på at få fundet en løsning så hurtigt, som det overhovedet er muligt.
Vi har øje for de komplikationer, der kan være, herunder også hvordan vi får det folkelige engagement, som jeg også finder vigtigt, organiseret.
Samtidig er det også vigtigt for regeringen at sikre en markedsbaseret udbygning af vedvarende energi, således at vi sikrer, at vi når de mål, regeringen har frem til 2030, om at have mindst 50 pct. af det samlede energibehov baseret på vedvarende energi, og at vi opfylder visionen på den lange bane om, at vi skal være helt uafhængige af fossile brændsler i 2050.
Det vil jo kræve en vedvarende udbygning af den vedvarende energi, og derfor må der ikke blive en pause på et par år, hvor der ingenting sker.