runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2020-02-25:
Jamen det er jo det grundlæggende juridiske princip, på latin: in dubio pro reo.
Så det er selvfølgelig en del af den retsstat, som er vores.
I virkeligheden undrer det mig lidt, at Enhedslisten køber ind på det borgerlige frihedsbegreb, nemlig at frihed er fravær af tvang, og at Enhedslisten ikke har et mere nuanceret syn på frihed – altså at frihed for eksempel ej handler om, hvilke ressourcer man stiller til rådighed, at frihed handler om, hvilke reelle muligheder man giver, at frihed handler om, hvordan man giver tryghed – men holder sig til, at det er fravær af tvang.
I virkeligheden tror jeg, at hvis man kiggede efter, ville det være de færreste, som ville sige: Det meget formelle frihedsbegreb er også lig med reel frihed.
Det kan de bare gøre, for det er de frie til.
Men hvis de ikke tør færdes der af frygt for overgreb, voldtægt eller andet, så er de jo ikke frie.
Lad mig starte med at sige, at tryghed og frihed selvfølgelig ikke alene er defineret af, hvor gode vi er til at bekæmpe kriminalitet.
Men tryghed og frihed hænger bestemt også sammen med, hvor gode vi er til at bekæmpe kriminalitet.
Jeg er jo grundlæggende enig i, at en af de allerallervigtigste grundpiller for det frie samfund, vi har, er lighed, og at det i høj grad også er, at vi har den velfærdsstat, vi har, som giver os mulighed for at møde hinanden i øjenhøjde.
Så alt det er jeg enig i.
Spørgsmålet om en solnedgangsklausul har jeg ikke forholdt mig til, og det vil jeg selvfølgelig diskutere med de partier, som jeg inviterer til forhandlinger.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-25:
Tak for ordet.
Lovforslaget her har jo til hensigt ikke nødvendigvis at forebygge kriminalitet, men at gøre det lettere for politiet at opklare kriminalitet.
Vi erkender, tror jeg sådan bredt i Folketinget, at de frihedsrettigheder, der ligger i, at man er fri for at blive overvåget, filer vi lidt af, og til gengæld får vi en frihed, i forhold til at der er områder, vi kan færdes i.
Så langt så godt.
Når de her kriminelle så er blevet fanget og forhåbentlig også er blevet dømt, kan vi se på tallene fra ministerens eget forskningskontor, at fire ud af fem af bandemedlemmerne har indvandrerbaggrund.
Det er selvfølgelig færre, der har udenlandsk statsborgerskab, men man har i alt for mange år været alt for rundhåndet med uddeling af statsborgerskaber, og der er en stor del, som er udenlandske statsborgere.
Hvis ikke vi skal blive ved med at file af vores frihed for at nå et mål om tryghed og sikkerhed i vores samfund, vil regeringen så sætte hårdere ind i forhold til at sikre, at de kriminelle udlændinge, som bliver fanget, som bliver dømt, faktisk også bliver udvist?
Nick Hækkerup (S), 2020-02-25:
Jeg kan sagtens se gevinsterne ved det.
Jeg er bare bange for, at det vil være unødigt administrativt tungt, altså at man i virkeligheden lægger nogle byrder på, som er uproportionale i forhold til det, som vi når med det.
Men det er jo noget af det, som vi kan prøve at kigge ned i, i forhold til hvordan det kan lade sig gøre.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-02-25:
Det lyder rigtig godt, for hvis vi kan komme et skridt ned ad den vej, synes jeg i hvert fald, man kan minimere skaderne lidt i forhold til borgernes frihedsrettigheder.
Jeg vil lige høre ministeren, hvad han tænker om forslaget om at indføre en eller anden form for autorisation i forhold til at sætte tv-kameraer op.
For det er jo i virkeligheden både installatøren, som kan sikre, at det foregår lovligt, men som også kan udfylde den blanket, som egentlig skal laves til POLCAM, og som sikrer, at tingene er registreret ordentligt og fornuftigt.
Hvad tænker ministeren om sådan et forslag?
Nick Hækkerup (S), 2020-02-25:
Det her lovforslag hviler jo i høj grad på, at vi spurgte politiet, hvad der skal til, for at de bliver mere effektive til at bekæmpe kriminalitet.
Og derfor er det grundlæggende et spørgsmål – i hvert fald for så vidt angår kriminalitetsbekæmpelse – som hviler på, hvad der skal til, for at vi kan blive endnu bedre til at bekæmpe kriminalitet.
Jeg har ikke nogen sådan udhugget i sten-holdning til, at 200 m præcis er det rigtige område.
Og i øvrigt hørte jeg også noget fra Venstre; der skal man selvfølgelig være bedre til at høre fuglenes sang, end jeg sikkert er, men det lød, som om det var en af de ting, man kunne ønske sig at snakke om.
Uden at gøre vold på demokratiet tror jeg godt at jeg vil kunne sige, at det spørgsmål ligger i kanten af det, der er emnet i lovforslaget.
Men ikke desto mindre er det regeringens holdning, at kriminelle udlændinge, der er dømt i Danmark, i videst muligt omfang skal udvises af Danmark.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-02-25:
Jeg tror, svaret på fru Pernille Bendixens spørgsmålet faktisk ligger i den gamle lovgivning, altså at man godt kan det, når man ejer vejen og er en grundejerforening.
I forhold til de her 200 m, som det nu med forslaget er blevet udvidet til, prøvede jeg lidt at spørge den socialdemokratiske ordfører, men måske ministeren så kan fortælle mig noget.
Jeg er godt klar over, det er, fordi man har lavet nogle præciseringer, og man i virkeligheden vil gøre det enklere, men det er jo en kraftig udvidelse.
Er det noget, ministeren aktivt har arbejdet for at få ind i lovgivningen?
For det synes jeg nemlig ikke rigtig at lovforslaget forholder sig til.
Nick Hækkerup (S), 2020-02-25:
Det var to meget store spørgsmål.
Så vidt jeg husker, har vi haft en forespørgselsdebat eller et beslutningsforslag, der alene gik på ansigtsgenkendelse, så det er måske lidt meget at tage nu.
Jeg synes, at spørgsmålet om klageadgang er relevant, men man skal selvfølgelig lige forholde sig til, hvad det så er, der skal kunne klages over.
For politiets anvendelse af optagelser hænger typisk sammen med, at man har fået en retskendelse til faktisk at overtage den her optagelse, så derfor er der indbygget en betydelig del af retssikkerhed.
Hvis spørgsmålet angår andre elementer, er jeg slet ikke sikker på, at det er mit ressort, men det kan vi følge op på.
Pernille Bendixen (DF), 2020-02-25:
Så vil jeg så stille et skriftligt spørgsmål.
Hvad er ministerens overvejelser så i forhold til det her med at have en klageadgang?
Jeg vil også gerne høre lidt om ministerens overvejelser i forhold til ansigtsgenkendelse.
Nick Hækkerup (S), 2020-02-25:
Så specifikt et spørgsmål synes jeg det er bedst at svare på gennem et skriftligt spørgsmål.
Er det okay?
Pernille Bendixen (DF), 2020-02-25:
Tak for det.
Det er lige med at finde ud af, hvilken en af Pernillerne det handler om.
Det er simpelt hen et forståelsesspørgsmål, jeg har.
Hvis man nu forestiller sig, at der er 30 huse på en vej og det er en privat fællesvej, ville de så kunne ansøge om at få hele deres vej overvåget, for det har de bestemt i samklang med hinanden, og de ejer vejen, fordi den er privat?
Ville de kunne gøre det?
Naser Khader (KF), 2020-02-25:
Gennem det sidste års tid har vi desværre oplevet den ene kriminelle handling efter den anden.
Bl.a. er en politistation og Skattestyrelsens bygninger blevet ramt af eksplosioner.
Forståeligt nok gør det danskerne utrygge.
I kampen mod disse kriminelle har vores politi brug for alle de muligheder, vi kan give dem.
I tilfælde, hvor det giver mening, gøres dette bl.a. ved at give dem beføjelser til at overtage eller benytte tv-overvågning, som andre offentlige myndigheder besidder.
På den måde får politiet de bedste forudsætninger for at opklare og forebygge kriminalitet, og vores samfund bliver mere sikkert og trygt.
Derfor støtter vi i Det Konservative Folkeparti op om lovforslaget.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-25:
Tak for ordet.
Inger Støjberg (V), 2020-02-25:
Da vores ordfører desværre ikke kan være til stede, er det mig, der tager den.
Forslaget, som vi diskuterer her i dag, er med til at modernisere den færøske retsplejelov.
Den gældende lovgivning er fra 1988, og siden dengang er loven kun ændret ti gange.
Til sammenligning har vi ændret den danske retsplejelov over 200 gange.
Så man kan vist roligt sige, at der er brug for en opdatering af den nuværende færøske retsplejelov.
Det forberedende arbejde til dette lovudkast blev allerede startet under den tidligere regering.
For godt og vel 3 år siden blev en arbejdsgruppe nedsat af Justitsministeriet med repræsentanter fra bl.a. Færøernes landsstyre og Færøernes Politi samt mange andre, der har været med til at udarbejde det her lovforslag.
Lovforslaget indeholder meget imponerende mere end 1.100 paragraffer, hvilket betyder, at lovforslaget bidrager til den største ændring af det færøske retsvæsen i mere end 30 år.
Lovforslaget lægger altså op til en gennemgribende ændring af den færøske retsplejelov, så den bliver langt mere tidssvarende og samtidig tager hensyn til færøsk kultur og historie.
På den baggrund kan Venstre støtte lovforslaget.
Jeppe Bruus (S), 2020-02-25:
Tak for ordet.
Vi skal have en moderne og effektiv retspleje på Færøerne.
Det er på høje tid.
Den gældende færøske retsplejelov blev vedtaget i 1988, og siden da er den kun ændret ganske få gange i sammenligning med den danske retsplejelov.
På den baggrund har der været et arbejde i gang om at opdatere den og få en moderne retsplejelov på Færøerne.
De væsentligste nyskabelser i lovforslaget er at sikre en færøsk forankring – bl.a. at rigsombudsmanden på Færøerne skal behandle ansøgninger om fri proces, som i dag behandles af Civilstyrelsen, og herudover at Procesbevillingsnævnet skal tiltrædes af en færøsk advokat i stedet for af en dansk advokat ved behandlingen af færøske sager om appeltilladelse, og samtidig også i det omfang, det er muligt, at Østre Landsret og Sø- og Handelsretten som udgangspunkt sættes på Færøerne.
Derudover skal der være en effektivisering og styrkelse af behandlingen af civile sager.
Siden 1988 er der i den danske retsplejelov indført en række ændringer, der har til formål at effektivisere behandlingen af de civile retssager.
Med lovforslaget lægges der op til at overføre de her ændringer til den færøske retsplejelov.
Så lægges der med det her lovforslag også op til, at politireformen fra 2007 gennemføres på Færøerne, sådan at det færøske politi ligestilles med de øvrige politikredse, og at den uafhængige politianklagemyndighed skal behandle adfærdsklager og anmeldelser om strafbare forhold begået af politipersonale på Færøerne.
Endelig lægges der op til, at der på Færøerne indføres en domsmandsordning, som er tilpasset de færøske forhold, og at skyldsspørgsmål i nævningesager i fremtiden kan prøves i to instanser.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Og jeg lovede at hilse fra Det Radikale Venstres ordfører, Martin Lidegaard, og sige, at Det Radikale Venstre også støtter lovforslaget.
Nick Hækkerup (S), 2020-02-25:
Jeg vil gerne takke ordførerne for de gennemgående positive bemærkninger, der er givet.
Og igen: Det her handler om danskernes tryghed, og besiddelse af eksplosivstoffer og sprængninger i det offentlige rum bringer, som det også er blevet sagt, jo ikke alene almindelige borgeres liv i fare, men skaber også en grundlæggende utryghed og frygt hos beboere i de berørte områder og hos medarbejdere på de arbejdspladser, der bliver ramt.
Det er i dag allerede sådan, at det er en skærpende omstændighed, hvis et skydevåben besiddes på et offentligt sted.
Noget tilsvarende mener vi bør gælde for eksplosivstoffer.
Det er alt andet lige forbundet med større risiko at besidde eksplosivstoffer på offentligt tilgængelige steder end på steder, hvor der ikke opholder sig mennesker, og det bør afspejles i straffen.
Samtidig ønsker vi at sikre, at sprængninger rettet mod offentlige bygninger og institutioner skal betragtes som et angreb på staten.
Når der forvoldes sprængninger mod offentlige bygninger eller institutioner, er der tale om et angreb på vores fællesskab, som skal behandles som sådan, dvs. som en terrorlignende handling.
Det betyder bl.a., at straffen skal kunne forhøjes med indtil det halve.
Lovforslaget skal bidrage til at sikre tryghed og sikkerhed i vores samfund.
Det er vigtigt, at vi signalerer, at sprængninger i det offentlige rum er fuldstændig uacceptabelt, og at vi fremover vil slå endnu hårdere ned på det.
Jeg skal som sagt takke for bemærkningerne og ser frem til den videre behandling og vil selvfølgelig besvare de spørgsmål, som det er nævnt vil blive rejst.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-25:
De eksplosioner, som vi oplevede i København hen over sommeren, er heldigvis stilnet af, i hvert fald for nu, men det betyder jo ikke, at vi skal sidde på hænderne her i Folketingssalen.
Det kommer nok til at ske igen, så lad os prøve at se, om vi kan gøre noget ved det.
Om ikke andet har eksplosionerne bragt et problem i lovgivningen frem i lyset.
Som straffeloven er i dag, kan man kun få forhøjet sin straf, hvis man bringer eksplosiver til sprængning eller affyrer et skydevåben på offentligt tilgængeligt sted eller andet sted, hvor mennesker ofte færdes eller opholder sig.
Men vi vil jo gerne forhindre, at det overhovedet kommer dertil.
Derfor er det også godt, at regeringen nu tager initiativ til at hæve straffen alene ved besiddelse af eksplosiver og skydevåben på offentligt tilgængeligt sted eller andet sted, hvor mennesker ofte færdes eller opholder sig, med en tredjedel.
Det bakker vi op om i Liberal Alliance, og derfor støtter vi lovforslaget.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-25:
Det lovforslag, vi behandler, er en del af den tidligere omtalte og tidligere behandlede indsats over for kriminelle grupper, der med bombesprængninger og skyderier skaber frygt og utryghed i vores samfund.
Lovforslaget skal skærpe straffen for sprængninger rettet mod offentlige bygninger og straffen for ulovlig besiddelse af andre våben end skydevåben, når våbnet eller eksplosivstoffet besiddes på offentligt tilgængeligt eller andet sted, hvor mennesker ofte færdes eller opholder sig.
Det, vi har set udfolde sig i Danmark, den forråelse af vores samfund, som er sket, og det, som vi så sent som i sommer var vidne til, må ophøre.
Nye Borgerlige bakker hundrede procent op om, at indsatsen over for kriminelle bander, bombesprængninger og skyderier skal styrkes.
Naser Khader (KF), 2020-02-25:
Fremover skal det være en skærpende omstændighed, hvis man på offentlige steder er i besiddelse af andre våben end skydevåben, f.eks. håndgranater.
Strafniveauet skal hæves med omkring en tredjedel.
Det synes vi er meget fornuftigt, og det støtter vi.
Nogle mennesker ønsker at ramme os og gøre os utrygge.
Sådan skal Danmark ikke være, for det skaber utryghed blandt befolkningen, og det udgør en risiko for vores sikkerhed.
Derfor skal vi straffe disse mennesker, der vil os ondt.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at kriminalitet skal have konsekvenser.
Man skal ikke slippe let fra det, hvis man gør vores samfund til et utrygt sted.
Derfor skal det straffes hårdt, hvis man udgør en fare for samfundet, og derfor støtter vi op om lovforslaget.
Rosa Lund (EL), 2020-02-25:
Jamen vi går da meget op i at passe på mennesker i Danmark, hr. Ole Birk Olesen.
På den måde vægter vi ikke kriminalitet.
Hvis alt peger på, at straf ikke virker, skulle man måske gøre noget andet, for hvad er formålet med, at vi straffer?
Der tror jeg da, at det nogle steder godt kan have sådan en generalpræventiv effekt, men at andre steder har det det ikke.
Det er jo en vurdering, vi må lave fra sag til sag, jeg tror bare ikke, man kan sige, at højere straffe altid virker, eller at højere straffe aldrig virker.
Sådan fungerer den politiske debat ikke.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-25:
Jamen vi i Liberal Alliance mener, at det meget ofte hjælper at hæve straffene, og det gælder, uanset om det er folk, der begår vold eller tyveri, eller om det er folk, der begår økonomisk kriminalitet eller ulovlig forurening, eller folk, der er chauffører, der sover ulovligt i deres førerhus, hvor Enhedslisten for nylig har været med til at hæve straffen – jeg tror næsten, det var en tidobling af straffen for den slags frygtelige mennesker.
Det hjælper jo altid, hvis det er et emne, som Enhedslisten går op i, kan man høre, men højere straffe hjælper åbenbart ikke, når det er det emne, som handler om, at man skal passe på folks liv og helbred og ejendom.
Pernille Bendixen (DF), 2020-02-25:
Det er med mere end 1.000 paragraffer en meget omfattende ændring af retsplejelov for Færøerne, som skal førstebehandles her i dag.
Alle synes at være enige om, at der trænger til at komme en tidssvarende retsplejelov på Færøerne.
Sidst den blev ændret, er mere end 30 år siden.
Ændringen af retsplejeloven er også fremsat efter ønske fra Færøerne.
Forslaget indebærer bl.a., at politireformen fra 2007 også får virkning på Færøerne, hvorved Færøernes politi ligestilles med resten af kongerigets politikredse.
Dansk Folkeparti kan derfor støtte lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-02-25:
Jeg skal læse en meget kort tale op fra vores ordfører, Karsten Hønge, som ikke kan være her i dag.
Og vi vil bare lige bemærke, at det er vigtigt, at de færøske advokater får tilstrækkelig tid til at tilpasse sig de nye regler for møderet for landsret.
Vi synes, det er positivt, at Justitsministeriet har taget højde for det i forslaget.
På den baggrund kan vi støtte forslaget, og vi skal i øvrigt også hilse fra Alternativet og sige, at de også støtter forslaget.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-25:
Tak for ordet.
Så skal vi til den igen: at diskutere frihed, retssikkerhed og masseovervågning.
Årsagen er, at regeringen endnu en gang agter at udvide brugen af masseovervågning af det offentlige rum og helt almindelige borgere, til trods for at denne form for overvågning fortsat er underminerende for den enkelte borgers grundlovssikrede ret til frihed og privatliv.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi i Alternativet er indædte modstandere af mere overvågning og ulovlig logning for den sags skyld, for mere overvågning betyder mindre frihed, og det er ikke det samfund, vi ønsker – slet ikke.
Argumentet for udvidet brug af masseovervågning holder ikke.
Det påstås nemlig, at mere overvågning fører til mindre hård kriminalitet, men det er der bare ikke forskningsmæssigt belæg for.
Faktisk har flere eksperter og organisationer ofte kritiseret det argument netop med henvisning til, at der ikke er evidens for, at det er korrekt.
Foruden den tvivlsomme effekt af øget overvågning er det naturligvis også et vigtigt principielt spørgsmål om retten til frihed og privatliv.
Det spørgsmål bør ikke bagatelliseres, fordi det handler om selve fundamentet i vores demokrati.
Helt generelt er danskernes frihed allerede alt for mange gange blevet indskrænket og tilsidesat i løbet af de senere år.
Burkaforbuddet, Tibetsagen, ghettopakken, brugen af ulovlig logning og teledataskandalen er blot eksempler på det skred, der er sket.
Mere masseovervågning vil blot være endnu et.
Ethvert demokratisk samfund er selvfølgelig forpligtet til at beskytte borgerne mod overgreb, men det indbefatter altså også overgreb fra statens side.
Her lader skiftende regeringer desværre til at være fuldstændig blinde for det åbenlyse paradoks i, at man for at beskytte borgerne i stigende grad forfalder til tiltag, der underminerer den frihed og den retssikkerhed, man netop er forpligtet til at beskytte.
Problemet opstår, når man som ved masseovervågning forfalder til at udvide beføjelserne så meget, at man reelt tilsidesætter alle borgeres grundlovssikrede ret til privatliv og frihed.
Selvmodsigelsen er jo enorm, og prisen er for høj.
Så kære regering, det bliver et nej tak til det udvidede overvågningssamfund.
Prisen er for høj.
Vi ønsker ikke at sælge ud af friheden for et overvågningssamfund baseret på pseudosikkerhed.
Tak for ordet.
Nick Hækkerup (S), 2020-02-25:
Det er vigtigt, at alle parter forstår hinanden under en retssag.
Og det fremgår af lovforslaget, at hovedsproget i retten er færøsk, men at dansk lige så vel kan anvendes.
Det fremgår også af lovforslaget, at der ved udnævnelse af dommere, dommerfuldmægtige og anklagere lægges særlig vægt på kendskab til det færøske sprog.
Hvis en part eller et vidne ikke har tilstrækkeligt kendskab til det færøske eller det danske sprog for den sags skyld, skal der så vidt muligt indkaldes en translatør eller en tolk.
Og på den måde mener jeg, at det nok er muligt at sikre, at alle parterne forstår hinanden under sagens behandling, hvilket jo er det centrale.
Christian Juhl (EL), 2020-02-25:
Tak for det.
Jeg ser frem til den videre behandling.
Jeg har overvejet, om vi skulle bede ministeren komme og gennemgå hver enkelt paragraf – det kunne jo være en festlig eftermiddag.
Men jeg vil gerne sige tak for, at regeringen har ventet til, at Færøerne har behandlet forslaget.
Vi har ved flere lejligheder omkring grønlandsk og færøsk lovgivning haft så travlt, at de ikke har været færdige med behandlingen deroppe.
Og jeg synes, det her bør være normen, altså at vi faktisk venter til, at de er færdige deroppe.
Jeg har et spørgsmål.
Det lyder: Hvorfor ville man fra Justitsministeriets side ikke give den erkendtlighed, at man siger, at jo, selvfølgelig kan man på førsteniveauet i Færøerne behandle de retssager, der er, på deres eget sprog?
Rosa Lund (EL), 2020-02-25:
Jamen i Enhedslisten er vi optaget af, at vi skal lave straf, der virker, hr. Ole Birk Olesen.
Og der er det jo bare sådan, at nogle steder kan vi se, at det ikke virker, altså der stopper det ikke kriminalitet at hæve straffen, men det gør det andre steder.
Så vil jeg også bare oplyse hr. Ole Birk Olesen om, at vi sådan set også mener, at straffen skal være højere for økonomisk kriminalitet, og at vi faktisk sammen med hr. Ole Birk Olesen tilbage i 2018 var med til at hæve straffen for digitale sexkrænkelser.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-02-25:
Vi kan i Liberal Alliance tilslutte os de gode argumenter, der er for at stemme dette lovforslag igennem.
Det vil vi også gøre.
Vi stemmer for lovforslaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-02-25:
Tak for ordet.
Vi behandler i dag et meget omfattende lovforslag på ikke mindre end 1.101 paragraffer, lovforslaget L 101 om en ny retsplejelov på Færøerne.
Den gældende retsplejelov for Færøerne er fra 1988 og er kun i begrænset omfang blevet opdateret efterfølgende sammenlignet med den danske retsplejelov, og den vurderes derfor at være utidssvarende.
Det nye forslag til en retsplejelov for Færøerne, som vi behandler i dag, er udarbejdet efter ønske af de færøske myndigheder, og de færøske myndigheder har deltaget i udarbejdelsen af lovforslaget, og det har været til grundig høring hos færøske myndigheder og organisationer.
I Nye Borgerlige bakker vi naturligvis op om det færøske ønske om en mere tidssvarende lovgivning, og derfor støtter vi lovforslaget.
Naser Khader (KF), 2020-02-25:
Da vores ordfører, Rasmus Jarlov, ikke kan være her, tager jeg sagen.
Formålet med lovforslaget er at modernisere Færøernes retsplejelov, som blev indført i 1988.
Det er myndighederne i Færøerne, som har anmodet om en modernisering, hvilket vi hilser varmt velkommen.
Jeg kan med stor tilfredshed notere, at den nye retsplejelov er udarbejdet i et tæt samarbejde med de færøske myndigheder, hvilket sikrer en stærkere færøsk forankring.
Det er eksempelvis positivt, at rigsombudsmanden på Færøerne skal behandle de ansøgninger om fri proces, som i dag behandles af Civilstyrelsen.
Gennemførelsen af politireformen på Færøerne vil sikre, at Færøernes Politi ligestilles med de øvrige politikredse.
Den generelle modernisering af den færøske retsplejelov indeholder desuden en række tiltag, som vil styrke det færøske retsvæsen.
Her kan bl.a. nævnes en digitalisering af retsprocessen og en effektivisering af behandlingen af civile retssager.
Det Konservative Folkeparti kan derfor støtte lovforslaget.