Henning Hyllested (EL), 2018-02-20:
Tak for det.
Tidligere ordførere har allerede redegjort for selve substansen i lovforslaget her, hvor der jo er tale om implementering af det såkaldte NIS-direktiv – der i øvrigt er gældende for en række samfundsmæssige sektorer, herunder transportsektoren – idet der skal udpeges såkaldte operatører af væsentlige transporttjenester.
Og i de her it-tider, hvor væsentlige samfundsmæssige indretninger beror på it-systemer og på dataopsamling, er det selvfølgelig nødvendigt, at aktører lever op til kravet om, at systemerne er sikre, så ikke væsentlige samfundsmæssige funktioner sættes i stå, og det har jo i høj grad noget at gøre med et område som transportsektoren.
Det er også nødvendigt, at der er indgivet procedurer for, hvordan såkaldte hændelser, som det udnævnes til at være, indberettes og tackles.
Så langt, så godt.
Det fremgår ikke af lovforslaget, men det fremgår af den almindelige debat, at regeringen jo har valgt at lade Center for Cybersikkerhed, som hører under Forsvarets Efterretningstjeneste, være det såkaldte nationale kontaktpunkt.
Det betyder jo i virkeligheden, at nationale it-sikkerhedsopgaver, som inden for transportsektoren ligger i civilt regi i dag, altså fremover bliver forankret i Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det bryder vi os ikke om i Enhedslisten, i og med at Forsvarets Efterretningstjeneste jo er undtaget fra forskellige dele af den offentlige forvaltning – offentlighedsloven, persondataloven – med hensyn til aktindsigt osv. osv.
Og vi må sige, at de gængse regler for databeskyttelse, og fra den 25. maj 2018 altså også EU's databeskyttelsesforordning, således ikke gælder for Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det synes vi jo ikke er særlig smart, og jeg er helt sikker på, at den havde EU nok ikke helt set komme.
Nu ved vi jo ikke, hvem det er, der bliver udpeget på transportområdet til at være de her såkaldte operatører af væsentlige transporttjenester, men der kan være tale om organisationer, som opsamler meget personfølsomme oplysninger.
Jeg tænker på, at hvis Rejsekortet A/S bliver udpeget eller hele flextrafikområdet, altså trafikselskabernes flextrafik, som jo har nogle kæmpemæssige flådestyringsprogrammer, vil der være tale om ret store datamængder om både rejsemønstre, men også personlige oplysninger i forbindelse med flextrafikken, f.eks. om handicap osv. Og vi er jo ikke så vilde med, at de oplysninger samles og ligger et sted, hvor man så i bund og grund ikke kan kontrollere dem.
Så det er i hvert fald noget, vi vil forfølge under udvalgsarbejdet, altså hvordan vi sikrer, at man faktisk lever op til den almindelige databeskyttelse, også selv om det er Forsvarets Efterretningstjeneste – hvordan sikrer vi gennemsigtighed?
Så var den socialdemokratiske ordfører også inde på spørgsmålet om de administrative omkostninger ved det her, og det er rigtigt, at man kan læse i lovforslaget, at det stort set er ingenting.
Den tror jeg simpelt hen ikke på.
Og det er også det, som regionerne gør opmærksom på, og derfor har de bedt om at få en DUT-vurdering af det.
Det tror jeg også bliver helt klart nødvendigt.
Jeg synes også, at Transportministeriet har fået en dårlig vane med ligesom at afskære muligheden for klageadgang – og det gør man også i den her situation, i forbindelse med hvem der bliver udpeget som operatører af væsentlige transporttjenester.
Der følger man sådan et mønster, som vi også kender det fra VVM-redegørelserne på transportområdet, hvor man altså afskar muligheden for almindelig klageadgang.
Det er vi heller ikke så vilde med.
Vi synes principielt, at det er problematisk, at civile samfundsstrukturer i Danmark skal varetages af Forsvarets Efterretningstjeneste med de begrænsninger, det giver i forhold til indsigt, herunder aktindsigt og databeskyttelseskrav.