runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Jeg har selv været aktiv i Vestnordisk Råd, og jeg så gerne, at vi fik styrket samarbejdet generelt mellem Island, Færøerne og Grønland.
Noget af det, man arbejder på, er jo også en frihandelsaftale på tværs af de her lande, og det kunne være rigtig interessant for Grønland at blive lidt mere konkret i forhold til det.
Det, jeg tror vi kan bruge det til fra Grønlands og fra Færøerne side er at sikre os en stærkere stemme, kan man sige, i Arktisk Råd, fordi vi nu har flere muligheder til at fremme vores sag.
Fra Grønlands side har vi jo også ICC, som repræsenterer de oprindelige folk, og vi sidder der jo så også qua det, at vi er en del af rigsfællesskabet.
Marcus Knuth (V), 2017-05-23:
Mange tak.
Det er lidt i forlængelse af det første spørgsmål fra før.
Jeg er rigtig glad for ordførerens fokus – og det så vi også sidste år – på, hvad vi kan gøre for at fremme investeringer i Grønland.
Jeg er også helt enig i det, som statsministeren er inde på.
Personligt ser jeg, at der er en flaskehals.
Så længe man er nødt til at flyve via Kangerlussuaq og ikke kan flyve direkte til Nuuk eller til Ilulissat, så har jeg svært ved at se turismen eller et erhvervssamarbejde blomstre inden for de muligheder, der rent faktisk er.
Har ordføreren nogle tanker til, hvad vi kan gøre fra dansk side for at støtte Grønland i en udvikling i forhold til lufthavne?
Nu er det snart 2 år siden, jeg var i Grønland for første gang som en del af Folketinget, og allerede dengang hørte vi rigtig, rigtig meget tale om det, både i Ilulissat og i Nuuk, men det er, som om der ikke sker så meget.
Er der noget, vi kan gøre fra dansk side?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Planerne om de her nye lufthavne i Nuuk og Ilulissat sikrer netop, at der kan komme en direkte vej.
Det er i hvert fald det, der er lagt op til, altså at man kan flyve direkte til Nuuk og Ilulissat.
Det, jeg synes der er vigtigt at huske på, når vi snakker lufthavne og infrastruktur, er, at det er én del af det.
En anden del af det er overnatningssteder, og noget andet er aktiviteter.
Så vi er jo nødt til at se det som en helhed, hvor vi også er nødt til at udvikle nogle forskellige andre områder og måske netop skabe plads til det frie initiativ i forhold til at skabe små turismevirksomheder de forskellige steder.
Så jeg tror, det er vigtigt, at man ikke kun kigger på lufthavne, men at man også kigger bredere på det, altså hvordan vi kan sikre en større tilgængelighed generelt til Grønland.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Jeg forstår sådan set godt, at ordføreren er optaget af det meget realistiske, og det er der bestemt også rigtig mange i Grønland der er, altså i forhold til de udfordringer, vi står over for.
Og så skal befolkningen jo inddrages i det undervejs, og til sidst skal man tage stilling til, om den vision er en, man køber eller ej.
Karin Gaardsted (S), 2017-05-23:
Tak for det, og tak for ordførerens tale, som det altid er interessant at lytte til, når vi diskuterer rigsfællesskabet.
Ordføreren er jo meget optaget af justitsområdet – og af andre ting, men i hvert fald også af justitsområdet – og jeg vil gerne høre, hvilke tre prioriterede områder ordføreren mener der er de vigtigste på justitsområdet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Jeg vil egentlig lade det være op til en diskussion i Inatsisartut og naalakkersuisut, for jeg synes, det er lidt for tidligt, kan man sige, at vi starter med den her.
Men ja, der er behov for at se på, hvordan vi også kan styrke vores sociale indsats, og hvordan vi kan sikre, at vores uddannelser også går ind og griber nogle, når forældrene svigter, eller når det offentlige indimellem også svigter.
Det ser vi jo desværre også eksempler på.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-23:
Jamen jeg kan kun igen understrege, at jeg ønsker al mulig held og lykke, og give tilsagn om hjælp og inspiration, hvis man har lyst til at få det fra SF eller fra andre danske politikere.
Jeg tror bare, at uanset at man først er gået i gang med arbejdet, må enhver gøre sig klart, at betingelserne for at tale om reel selvstændighed ligger i spørgsmålet – og det er, uanset hvad der står i et eller andet kommissorium: Kan man tale indholdsmæssigt om reel selvstændighed, hvis man er fuldstændig bundet økonomisk, socialt og uddannelsesmæssigt?
Det har jeg svært ved at se.
Derfor tror jeg, at man skal løse nogle andre udfordringer, inden man reelt kan tale om selvstændighed – men respekt for Grønlands valg af vej.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Ja, i forbindelse med vores problemstillinger i det grønlandske samfund om ulighed og sociale problemer og økonomiske udfordringer er vi bundet, og der er ingen tvivl om, at vi tager hånd om disse så godt, som vi overhovedet kan.
Børn og unge har absolut førsteprioritet, og de midler og de initiativer, der bliver igangsat af Inatsisartut og implementeret af naalakkersuisut er rigtig, rigtig mange.
Vi afsætter flere midler til børn og unge-området end noget andet land i betragtning af befolkningsantallet og økonomien, så det har absolut førsteprioritet.
Vi er ikke i tvivl; engelsk kommer til at være andetsproget i fremtiden.
Jeg håber sandelig også, at isen holder, for hvis isen smelter, er Danmark et af de første lande, der forsvinder.
Sådan håber vi ikke det bliver.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-23:
Jeg ved jo, at et bredt udsnit af Folketinget i andre sammenhænge har rakt hånden frem og sagt, at hvis situationen er så akut og så dramatisk i Grønland, som jeg jo faktisk synes den er, så er man villig til at tilbyde ekstra hjælp til Grønland.
Når fru Aleqa Hammond siger, at man tager hånd om det, som var det, der blev sagt, så må jeg bare konstatere, at det ikke er godt nok.
Det er faktisk langtfra godt nok.
Man bryder Børnekonventionen.
Den sociale virkelighed i Grønland er grotesk.
Den er under alle omstændigheder fuldstændig uacceptabel, og jeg er faktisk lidt paf over, at et grønlandsk folketingsmedlem kan sige: Vi har tjek på det, vi tager hånd om det.
Det gør man så bare overhovedet ikke, for de mange fine ord, som fru Aleqa Hammond kom med, kan det barn, der sulter i øjeblikket, som går rundt uden tøj på, som ikke har noget sted at bo i Grønland, og som bliver seksuelt misbrugt, ikke bruge til noget som helst.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-23:
Jeg brugte ikke udtrykket tjek på.
Jeg sagde, at vi tager hånd om det.
Vi er opmærksomme på problemstillingerne, og der er en stor politisk opbakning til alle initiativerne fra både Inatsisartut og naalakkersuisut.
Jeg synes, man skal udvise respekt for de initiativer, vi tager.
Vi er meget bevidste om de problemstillinger, vi står over for.
Det er bestemt ikke noget, som vi er stolte af, og det er bestemt heller ikke noget, vi gemmer væk nogen steder.
Vi er meget opmærksom på det, og vi gør alt, hvad vi kan, i både kommunerne, i vores politik og i familierne rundtomkring for at løse problemerne.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-23:
Jeg udviser meget gerne respekt for det grønlandske system, men jeg er her først og fremmest for at udvise respekt for de børn, der bliver misbrugt, og som ikke får den opvækst, de har krav på.
Det skal da adresseres, det kommer man ikke uden om bare ved at holde sådan en fin tale, hvor man slynger om sig med buzzwords, som fru Aleqa Hammond gør, og siger: Vi tager hånd om det, vi tjekker op på det.
Der er ikke taget hånd om det.
Hvis man virkelig mener, at det er at tage hånd om det, så synes jeg, at fru Aleqa Hammond skulle lytte til mange af de børn, der ikke oplever, at der bliver taget hånd om dem.
Marcus Knuth (V), 2017-05-23:
Mange tak.
Jeg har selvfølgelig stor respekt for ordførerens ønske om grønlandsk selvstændighed, men for mig er spørgsmålet mere, hvad der er det bedste for det grønlandske folk.
Der er jeg af den overbevisning, at de problemer og udfordringer, som Grønland står over for, løser vi bedst i fællesskab, ikke alene på grund af de økonomiske tal, altså bloktilskuddet, der taler for sig selv, men også på grund af det samarbejde, vi har inden for retsområdet og en lang række andre områder.
Jeg ved, at et område, som ordføreren lægger rigtig meget vægt på, er, at man skal tale mindre dansk og mere grønlandsk i Grønland.
Det kan jeg selvfølgelig på den ene side godt forstå, men samtidig ser vi det, som jeg også så, da jeg var i Grønland for første gang med Folketinget fra snart 2 år siden, hvor vi, da vi besøgte et gymnasium, hørte fra mange af eleverne, at fordi de ikke havde haft nok dansk i skolen, havde de svært ved at klare sig i gymnasiet, hvilket førte til, at der var en del af dem, der måske ikke kunne komme videre på universitetet.
I stedet for at have det her meget ensidige fokus på selvstændighed, ville det så ikke være bedre at se på, hvad der er bedst for den grønlandske befolkning i forhold til uddannelse og økonomi, og ikke stirre sig blind på selvstændighed?
Karsten Hønge (SF), 2017-05-23:
Jeg er glad for, at vi har den samme analyse af det.
Man behøver nu heller ikke, inden vi roser hinanden for meget, følge så meget med i politik på verdensplan for at kunne se, at det bare ikke findes.
Derfor er det bare, at jeg håber så meget på, at man både i Grønland og Færøerne på en og samme tid kan opleve vejen mod selvstændighed som en mulighed og tager en beslutning om, hvorvidt man vil gå sammen med andre nationer.
Jeg ved jo, at bl.a. fru Aleqa Hammond i avisen tidligere har flirtet med tanken om, at man skulle alliere sig med helt andre magter i verden.
Det kunne man jo gøre.
Men jeg tror så, at det vil være en styrke, at vi kan læne os op ad hinanden i fællesskabet og på den måde nå længere end hver for sig.
Og hvis man allierer sig med en stormagt – det kan være USA eller Kina, eller hvad man nu kunne forestille sig – gad vide, hvor selvstændig man så i virkeligheden er.
Ikke ret meget, tror jeg.
Christian Juhl (EL), 2017-05-23:
Vil det være muligt også at lade nogle af de bedst stillede bidrage noget mere til fælleskassen, altså til den grønlandske statskasse?
Jeg har undervejs fundet ud af, at der er meget større ulighed i Grønland, end jeg egentlig troede, og at der faktisk i vid udstrækning er tale om et klassesamfund, hvor den, hvad skal man kalde det, bedre stillede del af grønlænderne er temmelig rige i forhold til de allerfattigste.
Hvad er IA's og for den sags skyld den grønlandske regerings planer i forhold til at udligne den ulighed?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-23:
Jeg vil først understrege, at når vi ser, at der sker en stigning i forhold til andelen af børn, der lever i fattigdom, er det vigtigt, at vi ikke bare står og kigger på.
Når vi i et lille samfund ser børn, der går på gaden om natten – og det gør vi jo – hvor der ikke er nogen voksne omkring dem,
synes jeg også, der er behov for, at vi handler.
Jeg synes, det rigtig meget handler om solidaritet, og noget af det, som vi bl.a. vil kigge på, er boligområdet.
Og på samme måde er der på skatteområdet også behov for at se på, hvordan vi kan sikre en mere ligelig fordeling af de fælles goder, vi har.
Det er jo egentlig meget universelt, men i Grønland er der virkelig et stort behov for det.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-23:
Jeg anerkender fuldstændig, at man har taget nogle gode skridt på Færøerne – helt afgjort.
Vi har bare tidligere i historien set, at man har haft nogle fantastiske økonomiske opgangstider på Færøerne, uden at det kom alle til gode, men jeg har også set, at man nu har en mere retfærdig skattepolitik.
Jeg synes nu, der er lang vej at gå endnu set fra et venstrefløjssynspunkt, som jeg har.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-24:
Jeg er glad for, at vi deler vurderingen af, at det er fælles europæiske regler, der skal til.
Jeg vil ikke afvise, at vi kan være med til at lave en regel, der siger, at man ikke må være så lang tid på en rasteplads.
Min pointe i min tale var bare, at så holder de nok et andet sted og venter på at få en tur, så man flytter bare problemet et andet sted hen, vil jeg tro.
Så derfor skal man jo stadig væk have fundet de helt grundlæggende løsninger.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-24:
Vi er enige i, at der skal findes nogle mere grundlæggende løsninger på det, men jeg tror bare ikke, at vi kan vente på det.
Det var lige det, der var pointen.
Men jeg kunne godt lige tænke mig at høre hr. Andreas Steenbergs holdning til den situation, at eksempelvis et dansk vognmandsfirma igennem et selskab i Letland i øjeblikket indhyrer filippinske chauffører, der skal køre for lusede lønninger på ned til 7.000 kr. om måneden.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-24:
Det bryder jeg mig ikke om, og det, der også var grundlaget i min ordførertale, var, at man simpelt hen har lavet et for liberalistisk marked, hvor man ikke har lavet nogen sociale mekanismer for arbejderne.
Det bør man håndtere i EU-systemet, for lige nu er det bare et ræs mod bunden, og det er jo så også derfor, der foregår social dumping.
Det bør håndteres i EU-systemet, sådan at man, uanset om man er fra Filippinerne eller Estland eller Danmark, har nogle ordentlige vilkår.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-24:
Jo, men det er vel i virkeligheden noget af det, som er problemet
Altså, ordføreren vil jo have fælleseuropæiske regler – og det er jo rigtigt, i og med at transporten er grænseoverskridende – og udtaler sig kraftigt imod at lave nationale særregler.
Problemet er jo bare, hvad det så er for et niveau, vi skal lægge os på.
De fælles EU-regler skal jo så forhandles mellem lande som Rumænien og Bulgarien og lande som Danmark, hvor løn- og arbejdsforhold er vidt, vidt forskellige.
Betyder det ikke alt andet lige, jeg vil næsten sige lige meget hvad man finder på af fælles EU-regler, at det for danske chauffører og for danske vognmandsfirmaer vil blive regler, som ikke duer, som ikke kan bruges, og som vil betyde social dumping i et eller andet omfang?
Hvordan vil ordføreren sådan ligesom komme ud af den klemme, om jeg så må sige?
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-24:
Det vil helt sikkert blive en meget stor debat.
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Henning Hyllested i, og det er på den måde også et rigtig godt og et svært spørgsmål.
Jeg tror, man skal dele det op i internationale transporter og nationale transporter og lave en meget klar opdeling.
Jeg synes egentlig, vi skal prøve at komme uden om det her cabotagebegreb, hvorefter man efter en international kørsel over en grænse så må køre nogle rent nationale kørsler, altså dele det op i et internationalt marked, hvor det helt sikkert vil blive nogle andre arbejdsvilkår end i Danmark, og et nationalt marked, hvor det er nationalstaten, der bestemmer.
Det ville være den måde, jeg ville gøre det på, hvis jeg måtte bestemme over hele Europa.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-24:
Men er det ikke lige nøjagtig det, der er problemet?
Det er klart, at hvis man har et totalt ureguleret marked, er der åbent for hvad som helst, og det er jo sådan set lidt det, vi forsøger at sejle op imod for at sikre, at der også er et dansk vognmandserhverv.
Problemet er selvfølgelig, at hvis der kommer filippinere til Letland og de bliver sat i lettiske lastbiler, som i øvrigt er ejet af et dansk firma, og begynder at køre cabotage i Danmark, så har du altså folk, der kører for en filippinsk løn – om jeg så må sige – men som kører på de danske landeveje, fordi det er tilladt via EU's cabotageregler.
Ja, jeg undskylder, at jeg lige glemte at trykke mig ind.
Se, det lyder jo rigtig interessant.
Det, hr. Andreas Steenberg siger nu, lyder rigtig interessant.
For sådan som jeg hører det, betyder det jo i virkeligheden, at hr. Andreas Steenberg vil afskaffe cabotagekørslen og kun nøjes med, at det er tilladt at køre internationale transporter, altså med en vare eller noget gods fra et land til et andet og så af sted igen, og det er så det.
Jeg går ud fra, at man må tage en returlast med, hvis det er muligt.
Er det rigtigt forstået?
For det er da i hvert fald et synspunkt, jeg kan tilslutte mig, og det betyder jo også, at man, om jeg så må sige, så får nationale særregler, i hvert fald for den indenlandske transport.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-24:
Der er stort set en definition pr. medlemsland.
Så jeg synes, at der enten skal laves et fuldstændig klart cut mellem, hvad der er internationalt og nationalt, eller at det skal siges meget definitorisk, at det er en eller to ture, lige efter man har lavet en international tur, sådan at der ikke kan være alle de her tvivlstilfælde.
Man skal være fuldstændig klar i definitionen af det, sådan at der ikke kan være nogen tvivlstilfælde og 117 forskellige regler, alt efter hvad for et land eller nærmest hvad for en delstat man kommer til i Europa.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-24:
Jeg deler jo fuldstændig hr. Andreas Steenbergs vurdering af, at her er der brug for europæiske løsninger.
Det er soleklart, at hvis der er nogen brancher, der har brug for det, så er det dem, der ligesom bevæger sig på tværs af grænserne, så det er vi jo enige om.
Derfor tror jeg også, at vi i fællesskab med stor spænding ser frem til, hvordan debatten om vejpakken kommer til at være.
Men situationen er vel den, at indtil da står vi jo over for nogle forskellige typer udfordringer, og lad mig tage fat i den ene: Når man den 31. marts i det tyske Forbundsråd godkendte bestemmelsen om, at nu er det forbudt at være mere end 40 timer på en tysk rasteplads, så vil det umiddelbart her efter weekenden efter al sandsynlighed betyde pres på de danske rastepladser.
Og så bliver vi vel nødt til at gøre noget?
Tak til fru Merete Scheelsbeck for de positive ord, der faldt af undervejs.
Jeg er klar på, at hvis jeg spørger hvilken som helst ordfører, men især en ordfører fra De Konservative, om, hvad holdningen er til ulovlig cabotagekørsel, er det ret indlysende, at man nok nærmest er imod det.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge ind til, er den her systematik, som er kommet i cabotagekørslen, hvor man i virkeligheden har ophævet de bestemmelser, vi faktisk har, og som skulle lægge en begrænsning på det, fordi firmaerne simpelt hen har sat det fuldstændig i system, sådan at der i virkeligheden er fri bane at køre på 24 timer i døgnet, 364 dage om året.
Hvad mener ordføreren vi kan gøre ved det?
Merete Scheelsbeck (KF), 2017-05-24:
Som hr. Karsten Hønge har ret i, er vi som et parti, der går ind for at opretholde lov og orden i samfundet, meget optaget af, at der bliver slået hårdt ned på ulovlig cabotagekørsel.
Jeg er også enig i, at vi skal kigge på de gråzoner, som der også har været snakket om, og jeg er faktisk i forbindelse med de rygter, der florerer om, hvad der ligger i vejpakken fra Kommissionen, ret overbevist om, at vi også er klar til at kigge på det.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-24:
Nu har ordføreren også været inde på det med udfordringerne med 45-timershvilene, og jeg kan som ordføreren sagtens se nogle problemer i, at de bliver håndhævet på de danske rastepladser, for hvor holder bilerne så henne?
Men den holder vel heller ikke helt, for hvis ikke det er tilladt, må vi vel ikke bare læne os tilbage og så acceptere en uholdbar situation, fordi vi er bange for, at noget andet er værre.
Det er vel ikke løsningen på det.
Løsningen er vel at fastholde, at vi ikke kan se vores rastepladser omdannet til primitive campingpladser, hvor chauffører lever under uværdige forhold.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-24:
Så bliver jeg da også lidt nysgerrig efter at høre, om det var no go eller overvejende go med hensyn til det element, der handler om godskørselsloven.
For det med godskørselsloven handler jo om, om vi kan vende tilbage til den retspraksis, der var før NORTRA-dommen, hvor der var et krav, når man kørte lastbil, om, at der skulle være en repræsentativ overenskomst.
Vil I være med til at støtte os en gang til, hvis vi får lagt pres på regeringen om at vende tilbage til retstilstanden fra før NORTRA-dommen?
Merete Scheelsbeck (KF), 2017-05-24:
Som jeg også sagde i min ordførertale, er vi også optaget af udfordringen og anerkender udfordringen, men vi skal bare også være opmærksomme på, at løsningen ikke er så ligetil.
For hvis vi lige pludselig også har et forbud på over 25 timer, tror jeg bare, det medfører nogle andre udfordringer, og dem skal vi i hvert fald være opmærksomme på, og hvis vi træffer en beslutning, skal vi i hvert fald gøre det med åbne øjne i forhold til de konsekvenser, beslutningen kan have.
Jeg tror bare, der er rigtig mange lokalsamfund, som vil blive trætte af det, hvis deres lokalområde pludselig bliver omdannet til rastepladser eller langtidsparkeringspladser for lastbilchauffører.
Villum Christensen (LA), 2017-05-24:
Jeg har sådan set ikke så meget at tilføje.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-24:
Jeg beklager.
Det er som udgangspunkt et problem, uanset om det er lovligt eller ej.
Så jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvis det nu er fuldt lovligt, at al den danske transport bliver udført af filippinerne – for nu lige at blive ved dem, for dem har vi talt så meget om – vil ordføreren så dybest set synes, at det er okay?
Villum Christensen (LA), 2017-05-24:
Altså, hvis forholdene er lovlige, så vil jeg ikke blande mig i, hvilken nationalitet de pågældende medarbejdere har på rygmærkerne – hvis jeg kan sige det på den måde.
Det kan jeg ikke se at vi har nogen som helst mulighed for.
Det skal vi jo heller ikke have.
Jeg går heller ikke ud fra, at spørgeren mener, at vi skal diskriminere med hensyn til hudfarve på den måde.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-24:
Nej, det har ikke noget som helst at gøre med hudfarve eller rygmærker for den sags skyld.
Altså, spørgsmålet går sådan set på det principielle plan.
Fra Dansk Folkepartis side synes vi, det er et problem, hvis den danske arbejdsstyrke erstattes af en billigere udenlandsk arbejdsstyrke, uanset hvilket land den kommer fra.
Det synes jeg er et problem.
Og så vil jeg høre, om ordføreren i princippet synes, at det er et problem, for det er jo den tendens, vi ser på transportområdet.
Og her taler jeg selvfølgelig om, at det skal være fuldt lovligt.
Villum Christensen (LA), 2017-05-24:
Og det går jeg ud fra at vi er.
Torsten Gejl (ALT), 2017-05-24:
Jeg har den glæde at afløse vores ordfører på området, Roger Matthisen, som ikke kunne være her i dag.
Men jeg har diskuteret det her beslutningsforslag med ham og med gruppen, og vi har været meget positive over for det i Alternativet.
Der er gode intentioner, og der er også gode konkrete initiativer i det.
Hvis jeg skulle bestemme, hvordan udvalgsarbejdet skulle foregå, og det ved jeg at Roger Matthisen også synes, så vil vi egentlig gerne diskutere det her pind for pind, altså kigge det ordentligt igennem.
Der er noget af det, der ser ud, som om det allerede er ved at blive løst, og der kan være noget andet, der er i konflikt med EU-lovgivningen, så det skal selvfølgelig sorteres fra.
Og så vil vi ellers kigge på de enkelte punkter, for vi synes, der er forskellige steder, hvor der kan skabes værdi, som ikke er skabt endnu, og så arbejde videre på det.
Så det er den måde, vi vil tilgå det i Alternativet, simpelt hen at kigge det igennem punkt for punkt og så arbejde videre med det, som ser ud til at virke, og som kan skabe værdi.
Altså, det er overvejende go – det er overvejende go.
Velbekomme.
Altså, den har jeg en forfærdelig lyst til at padle på.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-24:
Tak for det.
Det er jo et glimrende udgangspunkt at kigge tingene igennem, men Alternativet må da kunne løfte sløret for, om man synes, det her er go eller no go.
Tak for det.
Al snak om ulovlig cabotagekørsel parkerer vi, for det er vi enige om er noget rod.
Men sådan som de nuværende regler er, er de, som også ordføreren for SF var inde på, så gennemhullede, at de i realiteten i nogle tilfælde er sat ud af kraft.
Ser ordføreren ikke et problem i det?
En ting er, at danske chauffører mister deres jobs, men det er også sådan, at danske virksomheder må lukke og slukke, fordi der er fuldt ud lovlige muligheder for at udkonkurrere dem på dansk jord.
Hvad tænker ordføreren om det?