runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Danny K. Malkowski (LA), 2016-12-09:
I Liberal Alliance synes vi, det er fornuftigt, at folk skal være myndige for at indgå ægteskab, og at man som udgangspunkt ikke skal anerkende en mindreårigs udenlandske ægteskab.
Derfor er vi også positive over for at afskaffe den nuværende temmelig brede dispensationsmulighed og erstatte den med formuleringen: »Uanset stk. 2 anerkendes ægteskabet, hvis der foreligger tvingende grunde herfor, og parterne stilles i en urimelig situation, hvis ægteskabet ikke anerkendes«.
Med lovforslaget afskaffer man også § 2 i den nuværende ægteskabslov, som siger: »Den, som er under 18 år og ikke tidligere har været gift, må ikke indgå ægteskab uden forældrenes samtykke«.
Vi mener ikke, at forældrenes samtykke skal være afgørende, men alene at begge parter skal være myndige.
Samtidig forhøjes gebyret for at få anerkendt sit udenlandske ægteskab i Danmark fra 500 kr. til 850 kr.
De 850 kr. er på 2017-niveau og følger pris- og lønudviklingen.
Gebyret på 500 kr. blev vedtaget i 1990 og er ikke blevet reguleret siden.
Kommunerne oplyser, at omkostningerne ved at behandle sagerne i dag overstiger de 500 kr. Derfor synes vi også, det er fint, at man sikrer, at gebyret dækker omkostningerne.
På den baggrund kan vi også støtte forslaget.
Karen J. Klint (S), 2016-12-09:
Tak for det.
Formålet med dagens lovforslag om ændring af ægteskabsloven er at sikre, at dansk ret ikke understøtter mindreåriges ægteskab.
Med lovforslaget understøtter vi derved en global bevægelse anbefalet af FN og mange andre om at forbyde mindreåriges ægteskab.
At beskytte børn mod ægteskab er en vigtig beslutning, og det er godt, når verdenssamfundet står sammen herom.
Børneægteskaber har ikke været lovlige i Danmark, men der har i gældende ægteskabslov været en dispensation, så unge under 18 år har kunnet tildeles tilladelse til at blive gift.
Det er derfor, det også er vigtigt at drøfte, hvad der sker med dispensationen i den lovændring, vi står med i dag.
Kun meget få unge har benyttet sig af adgangen til en dispensation.
Så det kan ligne en let beslutning at fjerne den og dermed beskytte mange flere børn fra at gå med i den globale bevægelse.
Socialdemokratiet er meget enig i, at vi skal have et generelt forbud mod børneægteskaber.
Men vi har altså nogle spørgsmål, vi vil rejse under udvalgsbehandlingen, og jeg vil lige her antyde for ministeren, hvilke der bl.a. er tale om, men vi skal nok nedfælde dem på skrift under udvalgsarbejdet.
Så vidt jeg husker, bliver en ung forælder, der ikke er fyldt 18 år i dag, myndig, når vedkommende selv bliver forsørger.
Hvad sker der med den myndighedsgaranti, barnet har, ved at barnets egne forældre er myndige?
Det kan jeg ikke rigtig se står beskrevet i forslaget.
Der kan jo også være nogle andre forhold, som vi kommer til at drøfte under udvalgsbehandlingen, for hvis man bliver myndig, kan en myndig person så blive nægtet at indgå et ægteskab?
Hvad har man ellers sin myndighed til?
Modsat bliver man automatisk anerkendt som far, hvis man er i et formelt parforhold.
Så det kan godt være, at vi har et par mærkelige spørgsmål, som vi synes det er lidt vigtigt at få svaret på.
Det er ikke, fordi vi er uenige i, at vi skal beskytte og sige nej til børneægteskaber, men fordi der er nogle krøller, som ikke kan være der.
Det er også, fordi nogle danske unge benytter sig ret pænt af den seksuelle lavalder på 15 år, og det giver glæde til rigtig mange, men der kommer jo også nogle ganske få børn ud af det, hvorimod dem, vi vil beskytte mod børneægteskaber, ikke benytter sig af den seksuelle lavalder.
De benytter sig i andre lande af adgang til børneægteskaber for at blive seksuelt aktive og for at indgå i et fuldbyrdet ægteskab med seksuel aktivitet og tidlige fødsler.
Så vi skal lige se på, om den kulturforskel, vi har, ikke kommer til at skade danske unge væsentligt.
Det giver god mening at lave et forbud mod børneægteskaber.
Vi skal bare have svar på nogle konkrete spørgsmål.
Så er der en lille praktisk ting.
Jeg er tilfældigvis også ordfører i Kirkeudvalget på L 30.
Den har fået ændret sin ikrafttrædelsesdato.
Det er også et lovforslag om ægteskabsloven.
Den ændring træder i kraft til den 1. april.
Så synes jeg måske, det ville være smart, hvis de her to lovforslag, der begge vedrører ændringer i ægteskabsloven, bliver synkroniseret, så de træder i kraft på samme dato, så vi ikke skal udsende nye og korrigerede udgaver af ægteskabsloven med 2 måneders mellemrum.
Christian Langballe (DF), 2016-12-09:
Tak for ordet, formand.
Det lød på den socialdemokratiske ordfører nærmest, som om en godkendelse og accept af det her forslag er en hyldest til FN.
Det er nu ikke derfor, at vi synes det er en god idé.
Vi er altså lodret imod barnebrude og imod, at mindreårige gifter sig i Danmark.
Det gælder, hvad enten det er danskere eller udlændinge.
Det er klart, at det ikke er et problem med barnebrude blandt almindelige danskere.
Tidligere var det forbundet med skam at få et barn uden for ægteskabet, hvilket betød, at et par, som ventede et barn, kunne søge om kongebrev, altså dispensation, så man kunne gifte sig.
I muslimske lande, og hvad angår sharia, det islamisk-religiøse lovkompleks, er der ikke noget til hinder for, at helt små piger giftes væk til ældre mænd.
Det sker under henvisning til Muhammeds eksempel og forbillede, altså det forbillede, at han giftede sig med Aisha, da hun var 9 år.
Ifølge en historie i Berlingske fra den 17. juli 2014 er en fjerdedel af alle giftermål blandt syriske flygtninge i Jordan indgået af børn under 18 år.
Man hører bl.a. om Maha, som blev gift, da hun var 13 år.
Ifølge en undersøgelse fra 2009 bliver hver tredje pige i ulandene gift som barn.
Da der jo kommer mange syriske flygtninge og indvandrere fra Afrika til Europa og også Danmark i øjeblikket, kan problemet faktisk godt vokse sig stort.
Det er ikke, fordi vi skal have en indvandrerdiskussion her, men det kan vokse sig meget stort.
Og derfor er der god ræson i, at man strammer op på ægteskabslovgivningen.
Vi støtter varmt forslaget ud fra det forhold, at man efter vores opfattelse selvfølgelig skal være myndig for at indgå ægteskab med den modenhed, der hører til at overskue konsekvenserne af et ægteskab.
Det er ikke, fordi vi er imod ægteskabet, tværtimod.
Vi er varme tilhængere af ægteskabet, og derfor er det vigtigt, at de implicerede parter er klar over, hvad de går ind til.
Så vi siger ja herfra.
Dog er der noget, jeg godt vil spørge om, for jeg synes, det bliver mere uklart, hvorvidt vi accepterer, og hvor langt vi går i accepten af, ægteskaber indgået af mindreårige, som kommer udefra og til Danmark.
Det vil jeg godt have ministeren til at svare mere uddybende på, selv om der er blevet svaret principielt på det.
Det synes jeg er grotesk og absurd.
Det sker så under henvisning til arbejdskraftens frie bevægelighed.
Det synes jeg er absurd.
Så vil jeg også mene, at unionsborgerskabet faktisk ikke gælder i Danmark, og at hensynet til mennesker vejer tungere end hensynet til ting og arbejdskraft, men sådan er der så mange absurditeter, når det drejer sig om EU.
Jeg vil godt have ministeren til at svare mere konkret på det forhold.
Så vil jeg også godt lige have et svar på, hvad der eksempelvis sker med en imam, der gifter to mennesker, hvoraf den ene er mindreårig.
Vil imamen kunne strafforfølges og miste sin vielsesmyndighed?
Det vil jeg godt have et svar på.
Med de spørgsmål vil jeg sige, at vi støtter forslaget, men vi vil gerne have svar på de spørgsmål, der er blevet stillet.
Tak for ordet.
Karen J. Klint (S), 2016-12-09:
Det er nu mere en bemærkning, for jeg synes, det lød, som om hr. Christian Langballe antydede, at Socialdemokratiet ikke helhjertet går imod børnebrude, men det gør vi.
Vi går helhjertet ind for forbuddet mod børneægteskab.
Vi siger bare, at der i forhold til dansk lovgivning og i forhold til danske unge er nogle spørgsmål, som vi skal have svar på – ligesom ordføreren jo også har nogle spørgsmål, der skal besvares under udvalgsbehandlingen.
Så det er sådan set ikke et spørgsmål, men mere en bemærkning om, at det jo er lidt vigtigt, at vi hjælper hinanden med at få svar på alle de spørgsmål, som vi hver især kommer i tanke om, når vi læser et lovforslag.
Christian Langballe (DF), 2016-12-09:
Jeg vil sige, at min kommentar såmænd var en ironisk bemærkning til det, at ordføreren gjorde meget ud af, at man, hvis man sagde ja til det her forslag, ville være en del af en global bevægelse.
Grunden til, at vi tilslutter os det her forslag, er jo ikke, at det er noget, der er kommet fra FN-systemet; den er, at vi mener, det er fornuftigt.
Det var såmænd sagt med et glimt i øjet.
Sådan er det.
Karen J. Klint (S), 2016-12-09:
Der kan man ikke se glimtet i øjet.
Så vil jeg også lige bemærke, at ordføreren selv var meget global i sine sammenligninger med børneægteskaber i andre lande, så jeg tror, at vi står ret lige, og at vi er ret enige.
Så lad os undlade at grave grøfter dér, hvor vi er enige, men lad os stå sammen om at få dansk lovgivning til at beskytte alle unge, uanset om de kommer her til landet som flygtninge eller er født her i landet.
Vi skal gå imod børneægteskaber
alt det, vi kan.
Christian Langballe (DF), 2016-12-09:
Så tror jeg nok, at vi fik udpindet den ironiske bemærkning, sådan at det for eftertiden står helt klart, hvad der var ment med den.
Og så vil jeg sige, at jeg ikke er global, men jeg har en klar erkendelse af, at den indvandring, som vi har advaret imod alle årene – og det har vi jo – der kommer til Danmark, også betyder, at der kommer en helt anden ægteskabskultur, som vi mener placerer kvinden i slavelignende forhold.
Derfor er det klart, at vi bliver nødt til også at lave en lovgivning, som slår fast, at det er dansk kultur og danske normer, der gælder.
Marcus Knuth (V), 2016-12-09:
For Venstre handler lovforslaget her først og fremmest om beskyttelsen af børn og unge.
Med forslaget fjerner regeringen muligheden for dispensation fra alderskravet ved indgåelse af ægteskab, og så foreslår regeringen, at vi fremover ikke anerkender ægteskaber med mindreårige indgået i udlandet – de såkaldte barnebrude, men det kommer jeg tilbage til.
Ægteskabsalderen i Danmark kommer i stedet til at følge den generelle myndighedsalder, altså 18 år, og det gør vi for at sikre, at personer, der skal indgå ægteskab, er modne nok til at tage en så betydningsfuld beslutning.
Ændringen her burde være sund logik, og jeg synes faktisk ikke, at det er særlig kontroversielt at bede om, at begge parter skal være fyldt 18 år for at indgå ægteskab i Danmark.
Ægteskab er noget af stor betydning, der kræver modenhed, og den modenhed kommer nu engang ligesom i mange andre af livets forhold først med alderen.
Netop derfor har vi den generelle myndighedsalder, og den kan jo fint anvendes her.
Lovforslaget skal også ses i lyset af de sager, vi har set i medierne, om de såkaldte barnebrude.
Og jeg synes, at ordføreren for Dansk Folkeparti skitserede det meget fint.
I enkelte tilfælde har vi jo set tilfælde med meget, meget unge piger, der har været gift med mænd, der var betydelig ældre end dem selv.
Det er jo en kultur, der ligger lysår fra den danske.
Med det her lovforslag slår vi hundrede procent fast, at det ikke er noget, som vi kan acceptere i Danmark.
Det er jo fuldstændig absurd.
Nu, hvor vi jo desværre står i en situation, hvor der har været en alt for stor tilstrømning fra bl.a. sådanne lande til Danmark, er vi nødt til at slå hundrede procent fast, at det ikke er noget, vi kan acceptere i Danmark.
Samtidig respekterer jeg selvfølgelig, at vi har nogle internationale forpligtelser.
Derfor kan der være tvingende grunde til i helt særlige tilfælde, at et ægteskab kan anerkendes.
Jeg vil slutte af med at sige, at jeg er glad for, at vi nu får en mere tidssvarende lovgivning på området.
Derfor skal jeg meddele, at Venstre støtter forslaget.
Og jeg skulle sige fra Det Konservative Folkeparti, at det gør de også.
Christian Langballe (DF), 2016-12-09:
Jamen er det ikke mageløst, at man i tolerancens navn støtter barbariet?
Det synes jeg da er helt utroligt.
Altså, tvangsægteskaber og alle mulige ting, der foregår i forskellige kulturer – det barbari er Enhedslisten så ude at støtte.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg forstår ikke argumentationen, og jeg forstår heller ikke hverken Børnerådets eller Advokatrådets argumentation om det forhold, at der er folk, der måske er blevet tvangsgift ind i et ægteskab, og at man så nu siger, at det kan tillades af hensyn til den mindreårige.
Nej, altså, nu må man lige holde op!
Rune Lund (EL), 2016-12-09:
Det er jo en rigtig svær problematik, for barnebrude og det at blive gift med mindreårige er noget, vi skal arbejde imod; det er noget, der skal bekæmpes; det er jo noget, der skal fordømmes.
Det gør FN også.
Hvorfor skal vi så i de tilfælde stille dem ringere og give dem ringere rettigheder og dermed svække deres retsstilling?
Det er jo det, det i virkeligheden handler om.
Det handler om, om vi skal gøre det, der virker, det, som giver den stærkeste retsstilling for de mindreårige, eller skal vi lade være med det, fordi man som Dansk Folkeparti ønsker at sende et bestemt politisk signal om mennesker med en bestemt religiøs indstilling?
Christian Langballe (DF), 2016-12-09:
Jeg kan så forstå, at man i tolerancens navn støtter barbariet.
Når jeg går ind for det her forslag, er det, fordi jeg mener, at det er ret og rimeligt, at det er sådan her i landet.
De folk, der er her i landet, skal følge dansk lovgivning.
Så kan man godt begynde at fabulere ideologisk over, at man nu skal til at tage hensyn til barnebrudes retsstilling og alt mulig andet.
Jeg vil bare sige, at de fleste af de piger dér vel er blevet tvangsgift i forvejen.
Jeg forstår simpelt hen ikke hensynet.
For mig er det ikke et spørgsmål om at sende et signal; det er et spørgsmål om, hvad der er ret og rimeligt.
Færdig, slut.
Rune Lund (EL), 2016-12-09:
Vi har jo en lovgivning i dag, og det er det, som det her lovforslag så vil ændre til en anden lovgivning, som så selvfølgelig skal overholdes.
Det siger sig selv.
Hvis spørgeren havde lyttet efter min ordførertale, ville spørgeren også have lyttet sig frem til, hvad Enhedslistens holdning er til barnebrude.
Spørgeren ville også have lyttet sig frem til, at man med det her lovforslag vil stille de børn ringere, end de er stillet i dag.
Det handler simpelt hen om at tage konkret udgangspunkt i, at der er nogle mennesker, nogle børn, som er blevet gift, og hvorfor skal de stilles ringere med det her lovforslag, når det bliver vedtaget, end de er i dag?
Det forstår Enhedslisten ikke.
Vi ønsker, at man skal varetage de mindreåriges interesser – det kan man med eksisterende lovgivning – vi ønsker ikke, at de skal stilles ringere, end de er i dag, og det bliver de med lovforslaget.
Det vil blive stemt igennem, og det vil blive stemt igennem med Dansk Folkepartis stemmer, og det er en skam.
Torsten Gejl (ALT), 2016-12-09:
[Lydudfald]
... vi skal se på, hvordan vi så kan gøre det, hvis vi ikke er tydelige nok med hensyn til ikke at anerkende de ægteskaber, som vi ikke bør anerkende.
Det synes jeg er helt fair.
Men ministeren taler om den unge piges rettigheder.
Altså, hvis man er 17 år og man er kommet hertil sammen med sin 21-årige mand og sine børn, så ved jeg da ikke, om det altid er bedst for den kvinde at få sit ægteskab annulleret og måske ende som uledsaget flygtningebarn.
Altså, det er jo ikke sikkert, at det automatisk er pigens tarv, man varetager, hvis man annullerer hendes ægteskab.
Mai Mercado (KF), 2016-12-09:
For regeringen er det meget, meget afgørende, at myndighederne ikke går ind og blåstempler ægteskaber blandt unge under 18 år.
Ægteskaber blandt unge under 18 år hører en anden tid til.
De hører en tid til, hvor boligsituationen var sådan, at man kun kunne få en bolig, hvis man var gift, og hvor kvindens stilling var helt anderledes.
Jeg giver hr. Christian Langballe fuldstændig ret, når han siger, at den sammenligning kan man ikke lave i dag.
Derfor må vi sætte foden ned over for barnebrude, og det gør vi med det her lovforslag.
Louise Schack Elholm (V), 2016-12-09:
Tak for ordet.
Ejendomsvurderingerne i Danmark har længe været upræcise og uigennemskuelige.
Der er flere eksempler på ens huse, der er blevet vurderet vidt forskelligt, og der er skabt stor mistillid til systemet og til SKAT.
Rigsrevisionen har ligeledes kritiseret SKAT for at lave ejendomsvurderinger, der ikke er ensartede og fair for alle.
Tilliden til SKAT og de offentlige ejendomsvurderinger skal vi have genopbygget.
Derfor glæder det mig, at vi i en bred kreds af partier har indgået et forlig om ejendomsvurderinger, som dette lovforslag er en del af.
Lovforslaget udmønter den del af aftalen, der vedrører udskydelse af vurderingerne og fremrykning af beskatningsgrundlaget for grundskyld og dækningsafgift.
Lovforslaget sikrer, at et Implementeringscenter for Ejendomsvurderinger, også kaldet ICE, kan foretage dataindsamling og registrering i forbindelse med udvikling af det nye vurderingssystem.
Det nye ejendomsvurderingssystem skal tages i brug i 2018 for ejerboliger og i 2019 for andre ejendomme såsom erhvervsejendomme og andelsboligforeninger, da det tager tid at udvikle systemet.
Det nuværende system bruges altså yderligere i 1 år, og derfor fremrykkes beskatningsgrundlaget for grundskyld og dækningsafgift med 1 år fra skatteåret 2019.
Med lovforslaget udskydes også klageadgangen, som den socialdemokratiske ordfører var inde på, endnu 1 år, så det passer med, at de nye ejendomsvurderinger kan tages i brug.
Det er selvfølgelig kedeligt, at det er nødvendigt at udskyde de her ting 1 år ekstra, men til gengæld satser vi jo også på, at vi nu har fået en god aftale, der giver nogle retvisende vurderinger.
Sidst, men ikke mindst, foreslås det med lovforslaget at udvide SKATs adgang til revision, indtil et endeligt vurderingssystem er klar.
Og lovforslaget vil blive fulgt op af yderligere lovforslag om den nye vurderingsordning i foråret 2017, således at den endelige udvikling af vurderingssystemet kan blive vedtaget inden sommerferien.
Jeg vil også gerne sige tak til alle de partier, der har været med til at tage ansvar for at få vurderingssystemet på plads.
Det er vigtigt, at vi er en bred kreds af partier, der vedtager de her ting, sådan at der er tryghed om det i Danmark.
På vegne af Venstre skal jeg meddele, at vi naturligvis støtter lovforslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2016-12-09:
Tak for det.
Det er jo ikke alle lovforslag, der bliver fremsat og vedtaget i Folketinget, der har lige stor betydning for borgerne.
Og det skal vi på baggrund af den berettigede kritik, der er rejst af bl.a. Rigsrevisionen af det nuværende system.
Rigsrevisionen skrev, at borgere og virksomheder ikke er sikre på at få en lige og fair behandling, når SKAT vurderer deres ejendomme.
Og det er selvfølgelig en retstilstand, som man ikke kan have i et velfungerende samfund som det danske.
På den baggrund har det altså været en bunden opgave for os politikere at få skabt et nyt system, der kommer med nogle mere retvisende vurderinger.
De nye vurderinger vil altså bygge på langt flere oplysninger om den enkelte ejendom end hidtil, og fremover vil vurderingerne tage højde for alt fra boligens størrelse, grundens størrelse, tidspunktet for opførelse af bygningen og eventuelle renoveringer af alt fra kælderareal til tagmateriale osv.
Der kommer altså en lang række oplysninger ind i det nye vurderingssystem.
Ved mere specielle ejendomme vil vurderingerne blive suppleret med f.eks. billedmateriale og eventuelle besøg på ejendommen.
Det er derfor yderst positivt, at tvivlen vil komme borgerne til gode, idet beskatningsgrundlaget fremadrettet vil udgøre 80 pct. af den offentlige ejendomsvurdering.
Hidtil har mange nok haft svært ved at forstå, hvorfor de skulle betale den ejendomsskat, de er blevet bedt om at betale.
Nye og mere retvisende vurderinger betyder, at beskatningsgrundlaget hæves betragteligt.
Af den årsag kan man naturligvis ikke se vurderingsspørgsmålet fuldstændig isoleret fra spørgsmålet om beskatningens størrelse og fordeling.
Vi fornemmer dog, at selv om der er politiske uenigheder om beskatningens størrelse, er der relativt bred enighed blandt mange af Folketingets partier om, at der skal skabes trygge og rimelige rammer omkring boligejernes økonomi.
Derfor er aftalepartierne også enige om, at de samlede boligskatter ikke må stige ved overgangen til og på grund af det her nye ejendomsvurderingssystem.
På den baggrund kan Liberal Alliance naturligvis støtte lovforslaget.
René Gade (ALT), 2016-12-09:
Mens jeg husker det, vil jeg skynde mig at sige, at jeg skulle hilse fra SF og sige, at de desværre ikke kan støtte lovforslaget.
For Alternativets vedkommende står vi i en situation, hvor jeg hverken vil sige ja eller nej endnu.
Der er elementer i det her, som går stik imod vores overbevisning om, hvad vi skal på skatteområdet, og det er bl.a. i forhold til mange af de elementer, som Enhedslistens ordfører, Rune Lund, omtalte for lidt siden.
Det vil jeg ikke gå dybere ind i.
Det er primært det tekniske, jeg har noteret mig ved det her lovforslag, og det er dér, hvor vi egentlig godt kunne tænke os at bakke op.
For der har i mange år været en krise på området – det synes jeg godt man kan kalde det – også i lang tid før vi kom ind i Folketinget.
Og derfor skal vi gøre noget ved det.
Undervejs i det sidste halvandet års tid har jeg fået mange henvendelser fra folk, der ville lave et anderledes vurderingssystem til os.
Mange af forslagene har været rigtig interessante.
Nogle af dem har måske næsten været for gode på papiret, det kunne være svært at se dem blive bragt ud i virkeligheden.
Men vi står altså her med en situation, hvor det, der bliver præsenteret nu, i vores øjne er det bedst mulige, altså rent teknisk.
Vi kommer til at løbe en stor risiko ved at implementere sådan et system, for alene den buffer, der også er blevet beskrevet, indikerer jo, at vi langt, langt fra kan være sikre på, at det her system kommer til at blive så præcist, som vi kunne ønske det.
Der vil jeg meget gerne fremhæve de forslag, vi også tidligere er kommet med fra Alternativets side, altså at investere massivt i SKAT.
Der er nogle ting, som medarbejderne er de eneste der kan gøre.
Og selv om vi i Alternativet er et digitaliseringsvenligt og meget progressivt parti, mangler der stadig væk uendelig mange ressourcer i SKAT, for at vi kan tro på, at det kan være den maskine og den dynamo, som SKAT skal være i samfundet, så vi ikke ser på det som sådan en træls samarbejdspartner, som det ofte bliver fremlagt i medierne i dag.
Det er faktisk os her i Folketingssalen, der definerer, hvordan SKAT skal fungere.
Men det vil jeg lige give lidt ekstra tid, for vi fik først høringssvarene her for et par dage siden – eller det var først da, jeg blev opmærksom på dem.
Og som også Liberal Alliances ordfører sagde, er det her et meget, meget vigtigt lovforslag.
Så jeg tænker, at vi kigger det godt igennem og ser, om vi på nogen måde kan komme til at sige ja tak til det.
Jeg tror dog, det bliver sådan, at vi i så fald skal have delt det op.
Og med den interesse, der har været for at invitere os til forhandlingerne indtil videre, er jeg ikke sikker på, det bliver aktuelt.
Det er, som om man godt kan undvære os i denne sammenhæng.
Men lad os se, om der er et eller andet sted, hvor vi kan nærme os hinanden, for jeg synes, det er vigtigt, at vi står samlet i Folketinget.
Men som sagt kan jeg næsten ikke se det ske, at vi kommer til at bakke op om det, ikke på grund af det tekniske, men på grund af det politiske.