runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Johansson (KF), 2017-03-28:
Nationalbanken peger jo bl.a. på, at et af risikoelementerne i det her er, at sommerhusmarkedet skulle være mere volatilt end det generelle boligmarked.
Det er der bare ikke noget, der tyder på, hvis man kigger på historiske data.
Det kan godt være, at de kigger ind i en eller anden regnemodel, som giver det output, at det her skulle være mere volatilt.
Men hvis du kigger på tallene tilbage fra 1992 eller noget i den stil og frem, så er der ikke noget, der tyder på, at der skulle være større volatilitet i lige præcis markedet for fritidshuse, end der er i det generelle boligmarked, så der er en del af de bekymringer, som man har givet udtryk for, som jeg bare ikke deler.
I forhold til kreditvurdering er jeg sådan set
ret overbevist om, at den kreditvurdering ikke har ændret sig, bare fordi der kommer en ny lånetype.
Du skal jo stadig væk kreditvurderes til det samme beløb i din bank eller skaffe finansiering selv, hvis du ikke kan blive kreditvurderet til det beløb, som den nye regel vil give mulighed for.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
Der er vel den forskel, at hvis jeg har købt et hus i går, eller inden lovforslaget bliver vedtaget, og har belånt det til grænsen af, hvad jeg kan inden for de nuværende regler, så vil de nye regler give mig mulighed for at belåne det yderligere.
Det er vel en forskel i forhold til i dag.
Det er det, der sker med det her lovforslag, og det er vel det, Nationalbanken peger på, altså at der er en risiko for både at få en boligboble og puste til et eller andet lånebaseret forbrug, som ikke er positivt og slet ikke i den nuværende situation.
Så kan vi diskutere det her med væksten på 1,6 pct., og det er jo, fordi man måske har den antagelse, at det er det niveau, som væksten fremadrettet kommer til at ligge på, og man mener så, at der kan være en overophedning samtidig med en vækst på 1,6 pct.
Anders Johansson (KF), 2017-03-28:
Jeg kan ikke se, hvordan det her ændrer noget, i forhold til hvordan reglerne er i dag.
Det er jo fuldstændig de samme regler, som man skal kreditvurdere ud fra, og det vil sige, at når du får bevilget en belåning eller finansiering gennem din bank, så er der fuldstændig de samme regler i dag, som der vil være, efter det her lovforslag er gennemført.
Det nye er, at den type af lån, du kan få, ændrer sig fra et banklån til et realkreditlån.
Men kreditgodkendelsen er jo fuldstændig uændret.
Så du får adgang til en billigere finansiering; din samlede finansieringspakke til finansiering af et sommerhus bliver billigere, men den kreditvurdering, du skal igennem, er jo fuldstændig uændret.
Så med den her lov ændres der ikke på, hvem der får lov til at låne til hvad.
Det, man kan håbe på, er jo, at nogen kan låne billigere, og så kan de udnytte noget af det til måske at modernisere sommerhusene.
Det kan man håbe på, for det vil skabe beskæftigelse hos f.eks. håndværkere, så jeg deler simpelt hen ikke de bekymringer, som spørgeren giver udtryk for.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
Det vedrører det her med Nationalbanken og det, de jo generelt advarer om i forhold til en bekymring for en eller anden overophedning af økonomien.
Hvis man sætter den her lånegrænse op, vil det vel også betyde, at de boligejere, der allerede har et sommerhus, vil få en markant øget mulighed for belåne deres friværdi.
Er ordføreren ikke bekymret for, at vi med det her vil puste til sådan et lånebaseret forbrug, som lige præcis var det, der gik forud for finanskrisen og de meget, meget negative afledte effekter, det havde for samfundsøkonomien?
Det kan godt være, man er blevet mere forlovet med den del i de seneste år, men jeg vil bare spørge: Har man ikke en bekymring for, om det her kan være med til at udløse sådan et lånebaseret forbrug, som er usundt for vores samfundsøkonomi?
Anders Johansson (KF), 2017-03-28:
Jeg har ikke sådan noget generelt at udsætte på Nationalbanken, hvis det er det, hr. Kaare Dybvad spørger om.
Man skal stadig væk igennem en kreditvurdering som alle andre.
Det ændres ikke ved det her lovforslag.
Det, der er nyt, er, at man får adgang til en billigere finansiering, hvis man i øvrigt bliver kreditgodkendt.
Det vil jo understøtte markedet ude lokalt.
Nu kommer der nogle nye sommerhusgrunde, og jeg synes da, det er fantastisk, hvis vi kan få de sommerhusgrunde bebygget og få en øget efterspørgsel efter sommerhuse, fordi det netop vil skabe vækst og udvikling i hele Danmark, for vi ved lige præcis, at turismeerhvervet er noget af det, der er med til at understøtte vækst og udvikling i hele Danmark.
Det tror jeg simpelt hen ikke på er tilfældet.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-28:
Det er jo i virkeligheden det samme, vi hører fra de to andre borgerlige ordførere, som med henvisning til andre økonomer siger, at den her fagligt funderede bekymring i Nationalbanken, behøver vi ikke at bekymre os om her i Folketinget.
Nu har jeg prøvet at kigge høringssvarene igennem, og jeg ved ikke, hvad det er for nogle økonomer.
Jeg er ikke helt sikker på det.
Jeg bliver næsten nødt til at vide, om ordføreren for Det Konservative Folkeparti er enig i det, som Liberal Alliances ordfører sagde tidligere, nemlig at Nationalbanken er for politisk og simpelt hen bruger det her som anledning til at føre politik.
Eller hvad er det sådan konkret, man er uenig i
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-28:
Tak, hr. formand.
Jeg har sådan set kun et enkelt spørgsmål, og det er i forbindelse med ministerens skriftlige fremsættelse, hvor der står, at lovforslaget »skal ses i sammenhæng med regeringens initiativ om flere byggegrunde til netop fritidshuse.«
Den samme sætning siger ministeren også i sin tale hernede i salen, og derfor vil jeg bare være helt sikker på, at ministeren ikke har misforstået noget, for det er jo ikke et regeringsinitiativ.
Det er en planlovsaftale, der er indgået sammen med socialdemokraterne og Dansk Folkeparti.
Så er det ikke en fejlfortolkning fra regeringens og ministerens side, når man siger, at det er et regeringsinitiativ, og der faktisk er tale om en politisk aftale med to andre partier i Folketinget?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-28:
Jeg nævnte nu altså også i mit oplæg heroppe fra talerstolen, at jeg vil...
hvad skal jeg sige?
Jo, det skete på den måde, at når der indgås en planlovsaftale, som regeringen er med i, sammen med DF og Socialdemokratiet, så kan vi lige så godt lade æren tilfalde forligspartierne lige så meget som regeringen.
Så derfor er det rigtigt at sige, at det er en planlovsflertalsbeslutning, at vi giver mulighed for nogle flere sommerhusgrunde, men det er selvfølgelig regeringen, der må fremsætte forslaget, med al ære og respekt for, at det jo er en aftale med Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-28:
Den præmis anerkender jeg ikke.
Nu nævner hr. Pelle Dragsted selv ordet incitament, og hvis man som forretningsdrivende gerne vil have stor omsætning i sin butik, kunne det godt være, at nogle af dem faktisk hellere ville benytte sig af muligheden for at gøre brug af nogle af de elektroniske løsninger og derved få en højere omsætning i deres butikker også efter kl. 20 eller efter kl. 22, og det vil de have mulighed for på den her måde, hvis de eksempelvis investerer i de her håndfri betalingsautomater, som i øvrigt en lang række af vores tankstationer allerede har investeret i.
Der vil sikkert være flere, der vil gøre det, og jo flere, der investerer i det, jo billigere bliver det selvfølgelig også at drive dem.
Så der deler jeg altså ikke den bekymring.
Og jeg tror også, det trods alt er en af årsagerne til, at Ældre Sagen i høringssvarene er positiv over for det her lovforslag.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-28:
I forhold til den diskussion er der ikke nogen tvivl om, at det her forslag er blevet taget allermest imod i udkantsområderne, for det giver meget større mulighed for, at der kommer salg af sommerhuse, og der bliver bedre mulighed for renovering af sommerhuse.
Ud fra et fordelingspolitisk argument tror jeg det falder meget godt ned i den politik som Alternativet har, men så kan man være imod det af alle mulige andre årsager, men det ville min intuition altså sige mig, og så må vi tage en dialog om det i forbindelse med udvalgsbehandlingen, hvis der kommer yderligere spørgsmål om det, og så tager vi en diskussion om det.
René Gade (ALT), 2017-03-28:
Jeg sætter stor pris på åbenheden, også selv om det ikke lige er noget, man kan sige med fuldstændig faktuel sikkerhed.
Det må vi kigge nærmere på i udvalgsbehandlingen.
For os i Alternativet er det i al fald væsentligt at finde ud af, hvem det er, vi hjælper med det her forslag, for vi kunne godt være lidt betænkelige, hvis det i vores øjne var de forkerte i det her tilfælde.
Men vi står stadig væk til et nej tak.
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-28:
Det her forslag er for sommerhusejere generelt i hele Danmark og for potentielle sommerhusejere, som får mulighed for at købe sommerhus meget nemmere, samtidig med at det for sommerhusejere betyder, at man har mulighed for at kunne renovere sin bolig.
Nu må man jo trods godt have lov til at komme med egne meninger som minister, og selv om jeg ikke har empirisk dækning for det, siger min egen intuition mig, at det er de mindst bemidlede, det her er bedst for, fordi min egen logik, intuition siger mig, at det nu bliver nemmere at låne til et sommerhus, da man ikke behøver at have så meget fri kapital ved siden.
Det er der trods alt forskel på om man har, uanset hvor man er henne i socialgrupperne.
Og min intuition siger mig, at flere familier nu får mulighed for at købe sommerhus, og at flere familier nu får mulighed for at kunne renovere deres sommerhus.
René Gade (ALT), 2017-03-28:
Tak for svarene.
Jeg vil naturligvis tage det videre, men jeg tænker også, at det her fra talerstolen kunne være interessant at høre ministerens svar i forbindelse med de her tre, fire forslag, tror jeg, det er, som regeringen er kommet med, om at gøre sommerhusejernes tilværelse en lille smule mere kulørt eller rar.
Er det – det her er et meget ledende spørgsmål – for dem, der har mest eller mindst i Danmark?
Jeg synes faktisk, det er helt legitimt nogen at ville hjælpe nogle, der gerne vil have et sommerhus, men er det for dem, der ikke i dag lige har råd til at købe et sommerhus, at det her vil være mest attraktivt, eller er det for dem, der rent faktisk har en ganske fornuftig økonomi og sidder i noget i forvejen og derfor kan få noget ud af det?
Jeg synes nemlig, det er helt i orden, at man politisk har den opfattelse, at det er der, man godt vil sætte ind nu og så give dem, der har et sommerhus og har midlerne i dag, lidt bedre vilkår.
Det er vi ikke enige i i Alternativet er det rigtige at gøre lige nu, men jeg savner en klar udmelding på, om det er dem, der har knap så mange midler og altså ikke kan få et sommerhus i dag, eller om det er dem, der egentlig har ret godt med midler, der får mest ud af det her forslag.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
Er ministeren enig i, at Nationalbanken ikke bare er en hvilken som helst høringspart?
Vi snakker ikke om en interesseorganisation som Realkreditrådet eller andre; vi snakker om en institution i vores folkestyre dybest set, som har som en af sine kernefunktioner at overvåge den finansielle stabilitet i Danmark.
Bør et høringssvar fra den kant derfor ikke være noget, man tager et særligt hensyn til, og bør man ikke være påpasselig med at beskylde lige præcis sådan en institution for at gå et politisk ærinde?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-28:
Jeg uddeler generelt ikke karakterer til dem, som er høringsberettigede, og det er Nationalbanken.
Vi er i de fleste tilfælde enige med Nationalbanken.
Men da det jo ikke er sådan, at vi politisk skal bestemme, hvad Nationalbanken skal have af meninger, og det heller ikke er sådan, at Nationalbanken er politikere, så er det ikke altid sådan, at vi rammer hinandens holdninger. Der er ikke nogen tvivl om, at når det handler om spørgsmål om boligbeskatning og realkreditstrukturen, så er der en diskrepans imellem, hvad Nationalbanken mener, og hvad regeringen mener.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
Jeg vil egentlig bare høre, om ministeren er enig med ordføreren for det andet regeringsparti, Liberal Alliances, holdning om, at Nationalbanken har en underlig tilgang til økonomien og agerer politisk, når de udtaler sig, som de gør, i høringssvaret.
Er det en holdning, som regeringen deler, eller som Det Konservative Folkeparti deler?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-28:
Altså, al semantik overlader jeg gerne til alle mulige andre, men den virkelige verden er jo den, at vi ikke kan indgå en aftale om planloven, uden at der er flertal for den, og de to partier, som har sikret planloven, er Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti, og al ære og respekt for det.
Sådan er virkeligheden.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-28:
Skal vi tolke det derhen, at det ikke vil være umuligt, at vi i fremtiden vil opleve ministeren udtale, at det skal ses i sammenhæng med regeringen, Socialdemokratiet og Dansk Folkepartis initiativ om flere byggegrunde til fritidshuse?
Brian Mikkelsen (KF), 2017-03-28:
Nationalbanken har en helt klar særstatus i den økonomiske politik.
Der er selvfølgelig også en meget tæt dialog mellem regeringen og Nationalbanken, og vi lytter ofte til Nationalbankens anbefalinger.
Men Nationalbanken er jo en autonom størrelse, og jeg tror, at Nationalbanken meget gerne vil have sig frabedt, at alt, hvad de siger, automatisk skal føre til politik, for det ville svare til, at vi havde et teknokratstyre, hvor Nationalbankens direktør lige pludselig blev erhvervsminister.
Det tror jeg Nationalbankens direktør meget gerne vil have sig frabedt.
Det vil jeg for øvrigt også gerne, for jeg er glad for at være erhvervsminister.
Jeg synes, at det politiske system skal vælge politikere, og at Nationalbankens bestyrelse skal vælge ledelse, og så må der være respekt for den armslængde, der er mellem Nationalbanken og regeringen.
Vi træffer politiske beslutninger på basis af de anbefalinger, vi får fra bl.a. Nationalbanken.
Anders Johansson (KF), 2017-03-28:
Jeg har selvfølgelig også læst høringssvaret fra Nationalbanken, og jeg har også fulgt debatten her i dag.
Men jeg vil sige, at det ikke er noget, der får mig til at ryste på hånden.
Vi skal huske på, at andelen af realkreditbelåningen på sommerhusmarkedet er en meget marginal del af det samlede realkreditmarked.
Det svarer til 2,8 pct., tror jeg at det er.
Det vil sige, at det er en meget lille del af realkreditmarkedet, og at det, at den her lille del bliver forøget en smule, skulle have den her store konsekvens, kan jeg simpelt hen ikke se for mig.
Der er i øvrigt også en hel del andre økonomiske eksperter, der bakker op om, at det her har en meget marginal betydning.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-28:
Tak for det.
Meget af det, ordføreren siger, er for så vidt rigtigt, men når Det Konservative Folkepartis ordfører læser høringssvaret fra Nationalbanken, som advarer om, at det her kan skabe usikkerhed om realkreditten i Danmark, er det så ikke noget, der bekymrer Det Konservative Folkeparti, som jo sådan i bred forstand går i brechen for husejerne rundtomkring i landet?
Det er i hvert fald det, man ser i deres kampagner.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
Det sidste anerkender jeg fuldstændig.
Det er klart, at hvis du øger udbuddet af sommerhuse, vil det have en virkning på priserne.
Men det anerkender jeg fuldstændigt.
I forhold til det andet, ordføreren sagde: Det var sådan set ikke den enkeltes finansielle situation, jeg snakkede om.
Det var den samfundsmæssige finansielle stabilitet, som jeg talte om.
Der må jeg bare sige, at det undrer mig, at man har det synspunkt, når man har været herinde i den periode med finanskrisen, som vi har været igennem, og man har læst Rangvidrapporten osv.
Det var jo præcis de samme argumenter, man brugte dengang, nemlig at det skulle blive godt for boligejerne, og at det skulle blive nemmere og billigere at låne.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-03-28:
Det lyder, som om Enhedslisten slet ikke opfatter, at der foregår en rådgivning, inden man kan få lånetilbud, og at ens økonomi bliver tjekket, så man ikke kan låne sig til uhensigtsmæssige køb.
Selvfølgelig skal der være en sammenhæng mellem ens økonomiske situation, og hvad man kan låne til.
Det tror jeg nok burde stå rimelig klart.
Ellers håber jeg da, at ordføreren også er opmærksom på – jeg nævnte det også i min ordførertale – at når vi samtidig med den moderniserede planlov, som vi behandler i øjeblikket herinde, øger antallet af sommerhusgrunde med 6.000, så har det også en betydning, for det vil sådan set betyde, at udbuddet af sommerhuse bliver større.
Når så prisen for at belåne det hus, man gerne vil bygge, bliver lavere, så har det da en positiv effekt for den enkelte, og hvis man skal tage Enhedslistens ord for pålydende om, at det her vil sætte sig en til en i priserne, så skal man dog lige huske, at udbuddet øges som en del af planlovsaftalen.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
For det første er det jo altid dejligt, hvis man kan låne billigere.
Vi kan også sætte belåningsgraden op til 100 pct.; vi kan lave endnu mere vidtgående afdragsfri lån; vi kan vende tilbage til kun at have afdragsfri lån; vi kan afskaffe tilsynsdiamanten og alle de andre ting, vi har indført efter finanskrisen, for så bliver det billigere.
Men det risikerer bare at have nogle konsekvenser for den finansielle stabilitet, og det er jo det, som Nationalbanken advarer mod.
Altså, man må jo holde tingene op mod hinanden.
For det andet mener jeg også, at ordføreren ser bort fra det faktum, at når man laver de her ændringer, altså giver nye lånemuligheder, så er der en tendens til, at det meget hurtigt sætter sig i priserne.
Det vil sige, at priserne stiger, og så er den person, som ikke har særlig mange penge til at købe et sommerhus for, lige vidt.
Men det er klart, at den, der skal sælge sit sommerhus, vil kunne få et stort skattefrit afkast.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-03-28:
Jeg formoder da, at det også står klart for Enhedslisten, at det selvfølgelig er billigere for den enkelte at tage et realkreditlån end et banklån.
Jeg har sådan lidt svært ved at følge den der logik om, at det handler om at gøre det så dyrt som muligt, så færrest mulige har adgang til at købe et sommerhus.
Jeg læste en udmelding om det her forslag, hvor det blev fremhævet, at det faktisk også kunne være til fordel for lejere og andelshavere, som ikke har en friværdi, de kan belåne, i deres eksisterende helårsbeboelse.
Der er nok mange på boligmarkedet i hovedstadsområdet, hvor prisen på helårsbeboelse er steget, der har kunnet tage et øget realkreditlån i deres helårshus og dermed frigjort penge til at anskaffe sig et sommerhus.
Men i de dele af landet, hvor boligpriserne har ligget relativt stabilt i en lang årrække, er den mulighed ikke til stede, og det er den heller ikke for lejere og andelshavere.
Så er det mærkeligt, at Enhedslisten stædigt holder fast i, at de skal afskæres fra at kunne anskaffe sig et sommerhus, fordi Enhedslisten ikke vil støtte at gøre det lidt billigere at belåne et sommerhus.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
I forhold til det første vil jeg sige, at vi synes, at det var godt, hvis det offentlige trådte mere til som udlejer af ejendomme.
Før i tiden havde Københavns Kommune et stort ejendomsselskab og adgang til mange tusinde lejligheder.
Det betød, at man også kunne anvise dem til f.eks. folk, som havde økonomiske vanskeligheder.
Det er man gået bort fra, og det synes vi er ærgerligt.
Jeg synes sådan set, at det var et fornuftigt forslag dengang, hvis man kunne have hjulpet nogle til at kunne blive i deres bolig ved at forvandle dem fra ejere til lejere, indtil de måske igen fik mulighed for at købe deres ejendom.
I forhold til det andet spørgsmål vil jeg sige, at som ordføreren ved, er det jo sådan i dag, at de fleste realkreditinstitutter desværre er overtaget af bankerne, og det er jo bl.a. derfor, at vi ser de enorme stigninger i bidragssatserne.
Så det er jo sådan, at det hele er blevet en stor rodebunke i dag – desværre også med Dansk Folkepartis stemme.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-28:
Men man må da konstatere, at det er en gældsøkonomi, man opbygger, når man bruger statslige penge til at finansiere opkøb af danske tvangsauktioner.
Det var det, Enhedslisten ønskede dengang.
Med det her lovforslag bliver det jo sådan, at man kan få en større grad af sin finansiering hos realkreditinstitutterne, som er billigere at låne penge hos end hos bankerne.
Har Enhedslisten ikke tradition for at være imod lån og grådige folk i habitter og alt det der, som sidder inde i bankerne og tjener alt for høje renter?
Hvordan kan det være, at Enhedslisten egentlig forsvarer, at gælden skal være ovre i bankerne, hvor forbrugerne skal betale en højere rente?
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
Nu var jeg jo ikke valgt til Folketinget dengang, men jeg kan sige det sådan her, at Enhedslistens politik i hvert fald er den, at det er et problem, når det er almindelige mennesker, som bliver ramt af en krise, som de intet har haft med at gøre, og det var det, der skete efter finanskrisen.
Andre lande, f.eks. Island, den socialistiske regering, som var deroppe, tog faktisk nogle skridt til at beskytte boligejerne, bl.a. ved at stoppe helt for tvangsauktioner i en periode på flere år, på trods af at mange altså ikke havde råd til at betale deres afdrag på gælden.
Så ja, vi synes, at man havde alt, alt for travlt i Danmark med at redde banker og var alt, alt for lidt optaget af at hjælpe de mange boligejere, særlig i udkantsområderne, som blev benhårdt ramt af den krise, som en fuldstændig spekulativ og uansvarlig adfærd oppe i toppen af Danmark havde været med til at skabe.
Hans Kristian Skibby (DF), 2017-03-28:
Jeg husker stadig væk, at for ca. 10 år siden havde Enhedslisten her i Folketinget i forbindelse med finanskrisen et forslag her i salen, hvor man foreslog, at staten skulle købe alle danske tvangsauktioner på parcelhuse, og så skulle dem, der boede i de pågældende parcelhuse have pengene af staten, og så skulle de bo for en rimelig husleje, som de nu havde råd til.
Jeg synes, at det står noget i kontrast til det, som ordføreren fra Enhedslisten siger, hvor ordføreren siger, at vi ikke skal opbygge en gældsøkonomi.
Jeg synes jo faktisk, at det er en gældsøkonomi, når Enhedslisten i ramme alvor foreslår, at staten skulle købe danske tvangsauktioner fra danske husejere for bagefter at lade folk bo til det, de nu kunne betale, i de samme boliger.
Det var det, som Enhedslisten stod for for 10 år siden.
Torsten Schack Pedersen (V), 2017-03-28:
Der er mange, der har udtalt sig om forslaget.
»Selv om disse tre initiativer, hvis de gennemføres, samlet set trækker i positiv retning, er der dog ikke tale om, at det vender op og ned på udsigterne for sommerhusmarkedet.
Det vil fortsat være karakteriseret af et højt udbud af boliger til salg, og vi venter derfor heller ikke at se større prisstigninger på sommerhusmarkedet i 2017.«
Sådan lød det fra Realkredit Danmarks cheføkonom.
Og det er da klart, at vi ikke ville fremsætte et forslag, hvis vi var bange for, at det ville svække det danske realkreditsystem.
Men vi er i en situation, hvor vi kan se, at sommerboligmarkedet har været frosset til i meget, meget lang tid, og jeg har altså den politiske tilgang til det, at hvis man kan gøre det billigere for danskerne at anskaffe sig et sommerhus, hvis vi kan nedbringe de omkostninger, så flere kan realisere drømmen, så vi kan gøre noget, der skaber vækst i vores sommerhusområder, så synes jeg sådan set, det er rigtig, rigtig fornuftigt.
Og det er det, der er vores ambition med forslaget, altså at sørge for, at der kommer mere gang i vores sommerhusområder, at der bliver realiseret flere renoveringsprojekter, og at flere danskere får råd til at købe et sommerhus.