runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Jeg synes jo godt om, at man kan renovere udlejningsejendomme i Danmark.
Hvis vi ikke havde en ret til, at man efterfølgende kunne hæve huslejen, fordi det lejede bliver meget mere værd, ville de renoveringer jo ikke blive foretaget.
Derfor synes jeg godt om den paragraf.
Der er det bare lidt sjovt at se pendulet i Folketinget: Så længe Socialdemokratiet er i opposition, synes de, at den paragraf er et kæmpe problem, men når de så kommer i regering, gør de ikke noget ved den.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Søren Egge Rasmussen: Når Enhedslisten i sidste valgperiode, hvor der var en socialdemokratisk boligminister, til denne boligminister sagde: Lad os gøre noget ved den paragraf – hvad lød så svaret?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-24:
Og ministeren har jo lige gjort opmærksom på, at der sådan set er en paragraf, som kunne være en barriere og være det, som gør, at man får nogle moderniseringer, som ikke er gode nok.
Jeg er også for, at vi renoverer boliger, men det, som jeg har set – at man f.eks. renoverer et køkken hvert tiende år, så man kan hæve huslejen igen – er altså ikke det, der er behov for.
Jeg ser frem til, at vi får en drøftelse af § 5, stk. 2, sammen med ministeren og sammen med Socialdemokratiet.
Om vi så kan finde en fornuftig løsning, vil tiden vise.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Jeg synes da, det grundlæggende er noget mærkeligt noget, at Enhedslisten synes, at Socialdemokratiet er bedre i opposition end i regering, men hele tiden vil sørge for, at de kommer i regering.
Hvis Enhedslisten virkelig mener det, må man jo sørge for, at de forbliver i opposition.
Jeg er fuldstændig enig i, at der er meget stor forskel på socialdemokrater i opposition og i regering; det er, som om det er to forskellige partier – og det er jo meget mystisk at se.
Men jeg er ikke enig i, at der skal gøres noget ved den her paragraf.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-05-24:
Det var ministerens kommentar om, at en del af løsningen er at bygge flere boliger for netop at undgå de her høje priser.
Efter min opfattelse er det sådan lidt et umætteligt marked – så kan vi bygge i en uendelighed, indtil København fylder hele Danmark.
Efter min mening er et væsentligt bedre greb udflytning af arbejdspladser og uddannelsesinstitutioner.
Er ministeren ikke enig i, at det da er et meget, meget vigtigt element i at prøve at lægge en dæmper på prisudviklingen i storbyerne?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Jo, det kan også medvirke til det.
En anden ting, der kan medvirke, er, at trafikken går flydende ind til storbyen, sådan at det f.eks. kan lade sig gøre at bosætte sig ude på Sjælland og pendle ind til København.
Det gør jo også noget.
Men vi kommer ikke uden om, at med den tilstrømning, der er til København for øjeblikket, og som vi forventer i de kommende år, så vil ekstraudbuddet af boliger være for lille til at kunne holde priserne i ro.
Derfor synes jeg, vi skal diskutere, hvordan vi får gang i byggeriet, og hvordan vi får reguleringen liberaliseret, sådan at flere vil bygge.
Og jeg mener ikke, man kan løse det alene med det trick at bygge almennyttige boliger.
Merete Dea Larsen (DF), 2017-05-24:
Skal jeg forstå det sådan, at vi ikke er uenige om, at det trods alt er to ben, vi så skal gå på, i stedet for kun et?
Socialdemokratiet og Enhedslisten har fremsat det her beslutningsforslag, der skal afdække en mulig problemstilling og omfanget af denne.
Og spørgsmålene er jo nogle, som meget let, som ministeren også var inde på, kan blive afklaret alene ved at anvende § 20-spørgsmål, hvilket er en mulighed, vi har 24 timer i døgnet, for at stille spørgsmål.
Det har jeg så valgt at gøre.
Jeg synes måske ikke, det er et punkt, der er egnet til at skulle herned i Folketingssalen.
Og man kan sige, at ved at man stiller skriftlige spørgsmål, tillader det jo også, at man undervejs bliver klogere og stiller flere og flere spørgsmål.
Jeg er selv kommet på nogle yderligere spørgsmål undervejs, siden jeg stillede de første.
Skulle det så vise sig, at udenlandske opkøb har et omfang, som kræver handling, så kunne et beslutningsforslag jo passende komme på banen, hvis ikke ministeren allerede inden et sådant kommer på banen og indkalder til et møde, hvor man kan tale om eventuelle løsninger.
Så på den baggrund kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget.
Det er det absolut, når det handler om udlejningsejendomme.
Der er så mange andre faciliteter og forlystelser, hvor jeg mener det er en andet snak.
Men når det handler om udlejningsejendomme, udelukker jeg overhovedet ikke, at der kan være en problemstilling, det kunne findes relevant at vi gør noget ved.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-05-24:
Ja, ministeren sagde det jo sådan meget klart: Årsagen til de stigende priser var, at der var for få lejligheder, og at bygge mere var den eneste udvej.
Ministeren sagde jo også, at ministeren gerne ville drøfte, hvad nogle løsninger kunne være.
Nu har vi så senest været inde på, hvad der kan laves af renoveringer – det, som kaldes gennemgribende renoveringer i § 5, stk. 2, som muliggør, at man kan lave nogle moderniseringer af køkken og bad, som i realiteten kan medføre, at man får en fordobling af huslejen, uden at boligen er blevet væsentligt løftet.
Det er det, som vi har været ude at kigge på.
Den tidligere ordfører, Socialdemokratiets ordfører og jeg var ude at besigtige nogle lejligheder, hvor vi blev forelagt de her huslejer.
Det er jo klart, at hvis man kan købe en udlejningsejendom i Danmark og der er den mulighed for at få nogle lejere ud, og man så kan renovere lidt og komme frem til at have den dobbelte husleje, så er det sådan set der, man kan score profit.
Så er det ikke det § 5, stk. 2, som vi bør ændre for ligesom at beskytte lejerne?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Hvis man mener, at totalrenoveringer af boliger er et problem, så synes jeg faktisk, at det er en forkert vej at gå, altså at sige, at så skal vi forhindre, at udenlandske investorer opkøber og totalrenoverer.
Så må man jo lave den paragraf om.
Der forholder det sig sådan, at hr. Kaare Dybvad har siddet bag en regering og har haft flertal med rød blok igennem 4 år uden at have gjort noget ved den paragraf.
Derfor må man jo formode, at hr. Kaare Dybvads parti ikke synes, at den paragraf er et voldsomt problem.
Merete Scheelsbeck (KF), 2017-05-24:
Det er jo ikke et problem, at danske chauffører bliver arbejdsløse – vi har ikke arbejdsløshed blandt danske chauffører.
Vores største udfordring på det område er faktisk lige nu, at dem, som gerne vil være lastbilchauffører, har svært ved at få tid til en køreprøve, så det er en anden udfordring, vi står over for på det her område.
Men lige det, spørgeren nævner, ser jeg ikke som den store udfordring.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-24:
Jeg tror nok, der er en del danske chauffører, som gennem de sidste 8-10 år har oplevet, at det er et problem at være dansk chauffør, som forventer danske overenskomstmæssige vilkår og i øvrigt et ordentligt job, fordi de føler sig udkonkurreret af udenlandske virksomheder og af udenlandske chauffører, som bor nat og dag i deres førerhuse og lever af dåsemad og får 3 kroner i timen.
Jeg tror, problemet er lidt større end ventetiden på at få kørekort.
Har ordføreren ikke nogen holdninger til, at danske virksomheder faktisk må lukke og slukke, fordi EU-reglerne måske kan komme til at bevirke, at de bliver udkonkurreret?
Merete Scheelsbeck (KF), 2017-05-24:
Jo, det har jeg holdninger til, og det er også derfor, at jeg, som jeg har sagt flere gange, forventer mig meget af den vejpakke, som skal komme fra Kommissionen, altså at den skal medvirke til, at reglerne bliver klarere og mere tydelige, og at den også kan være med til at skabe bedre konkurrencevilkår for danske chauffører.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-24:
Det er lige en kommentar til diskussionen om, hvorvidt danske chauffører er blevet arbejdsløse osv. osv.
Det er i hvert fald en kendsgerning, at danske chauffører er blevet presset ud af den internationale transportbranche.
Tidligere var det jo et voldsomt prestigefyldt job at være eksportchauffør, som det hed dengang – de tjente skidegodt, og der var virkelig prestige forbundet med at være eksportchauffør.
Der er ikke mange danske chauffører tilbage i den internationale transportbranche; de er presset ud netop på grund af de her lønninger.
Det, der er problemet, er selvfølgelig, at de løn- og arbejdsforhold, som man så kan se at rumænske og bulgarske chauffører har, også gør sig gældende i den indenlandske transportbranche, og der er det jo så, at hele den der gråzone i forbindelse med cabotagekørsel opstår.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordførerens mening er om det forslag fra De Radikale, som hr. Andreas Steenberg før lancerede fra talerstolen, og som jeg ikke har hørt De Radikale sige før, nemlig at en løsning kunne være at lave et clean cut og sige, at der ikke er noget, der hedder cabotage – det hedder international transport frem og tilbage over grænsen – færdig, slut.
Merete Scheelsbeck (KF), 2017-05-24:
Tak for det.
Jeg havde desværre ikke lige mulighed for at høre hr. Andreas Steenbergs ordførertale, men jeg vil da gerne på et andet tidspunkt høre, hvad han har at sige.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-24:
Det var egentlig et ret simpelt forslag, for hr. Andreas Steenberg foreslog simpelt hen, at man ophævede cabotagebegrebet, at man ikke gav mulighed for at ligge og køre cabotagekørsel, altså at udenlandske chauffører kører indenlandsk kørsel i f.eks. Danmark til lønninger og under arbejdsforhold, som svarer til bulgarske eller rumænske forhold, hvis det er der, man kommer fra.
Det ville altså betyde, at der simpelt hen kun var mulighed for at køre international kørsel, dvs. med gods fra f.eks. Tyskland til Danmark og returlast fra Danmark til Tyskland.
Færdig.
Der skal ikke være noget med at køre hverken en eller tre cabotageture indenlands i Danmark.
Det var det, forslaget gik ud på.
Det er et ret radikalt forslag – ja, det er selvfølgelig et forslag fra De Radikale – altså, det er i virkeligheden mere skarpt end selv Enhedslistens forslag, hvor vi trods alt opererer med en enkelt cabotagetur.
Merete Scheelsbeck (KF), 2017-05-24:
Så er det også vigtigt for mig, at vi, når vi skal forhandle den her vejpakke, får skabt mere gennemsigtighed og en større grad af forståelse af, hvad end vi nu ender med at kalde det.
For min skyld kan det godt hedde cabotage, men det skal i hvert fald ikke være det afgørende.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-24:
Tak til ministeren for redegørelsen.
Jeg synes egentlig, at der bliver gjort meget fint rede for den situation, der er i forhold til udlejningsejendomme.
Der gælder jo ligesom for mange andre former for ejendomme i Danmark meget forskellige regler.
Hvis man har landbrugsejendom, er der bestemte krav til, hvilken uddannelse man skal have for at eje noget landbrug, og for hvor meget landbrug man må eje.
Hvis der er tale om fritidshuse, er der en begrænsning på, at man ikke må købe dem, hvis man kommer fra udlandet og ikke har noget at gøre med Danmark.
Og på det her område er vi så i den situation, at vi har set en meget stor eksplosion i antallet af udenlandske opkøbere.
Vi behøver jo ikke at nævne det, men der er masser af steder rundtom i Europas hovedstæder, hvor man har situationer, hvor almindelige borgere i et land ikke har mulighed for at bo i deres hovedstad, fordi de bliver brugt som spekulationsobjekter af folk, der kommer andre steder fra.
Så har du simpelt hen nogle byer, som står tomme hen.
Det er jo det, som er risikoen i hele den her debat.
Men jeg vil egentlig prøve at tage fat i det, som ministeren siger eller nævnte som spørgsmål, nemlig om restriktioner udgør et alment hensyn.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-05-24:
Jamen helt generelt forholder det sig sådan, at jo flere mennesker, der vil investere i udlejningsejendom i Danmark, jo flere udlejningsejendomme vil der være.
Det ses jo meget tydeligt, når det er nyopførte udlejningsejendomme.
Dermed er det sådan, at jo flere penge, der er til rådighed til byggeri og opkøb af udlejningsejendomme, jo flere boliger vil også være til rådighed for folk, der gerne vil leje sig ind i en privat lejebolig.
Hvis man forestillede sig, at man fik jaget alle investorer, der gerne vil investere i udlejningsejendomme, på porten, og at de i stedet for skulle bruge deres penge på noget andet, hvem skulle så være tilbage til at leje ud til de lejere, der gerne vil bo i en privat lejebolig?
Kaare Dybvad (S), 2017-05-24:
Det er klart, at det jo er et pres opad på udlejningsejendommene i hovedstadsområdet.
Det synes jeg man skal være på vagt over for.
Hvis udenlandske investorer i højere grad gør brug af det, så synes jeg da, at det er noget, man skal være opmærksom på.
Villum Christensen (LA), 2017-05-24:
Jeg synes ikke, at jeg har lyst til være dommer over, hvordan man vil rekruttere dem.
Vi lever jo i et frit marked, når det handler om at ansætte medarbejdere.
Følger man de danske overenskomster, og følger man reglerne, vil jeg ikke blande mig i, hvordan man vil gøre det.
Og det er vel ikke sådan, at jo længere man kommer væk, jo mere rædselsfulde er de her mennesker.
Og som jeg sagde før: Vi har jo et problem med at rekruttere arbejdskraft.
Så hvad arbejdsgiverne finder på at gøre for at løse det problem, hvad der jo er vitalt for at have en virksomhed, vil jeg ikke blande mig i.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-24:
Det er, hvad jeg hører.
Jeg kan bekræfte, at det også er det, jeg hører, nemlig at der er mangel på chauffører.
Men dertil synes jeg måske at der knytter sig den lille historie, som er: Hvis du som ungt menneske står og skal vælge uddannelse eller erhverv, ser du jo lidt på, hvordan fremtiden kan tegne sig for dig.
Og hvis jeg var et ungt menneske og stod og skulle vælge måske at gå ind i transporterhvervet, ville jeg være alvorlig bekymret.
Det ville jeg være, fordi jeg kunne se, hvem det var, jeg var i konkurrence med – eller mod, om jeg så må sige.
Og jeg ville overveje, om jeg egentlig havde lyst til en fremtid, hvor jeg skulle konkurrere konstant på løn og på arbejdsvilkår, og hvad ved jeg.
Og på et eller andet tidspunkt kan arbejdsvilkårene komme helt derud, hvor det simpelt hen bare ikke hænger sammen.
Hvis jeg stod der som 20-årig og skulle kigge ud i fremtiden, ville jeg faktisk også have nogle bekymringer.
Det er muligt, at der i nogle tilfælde er situationer, hvor vognmænd på den baggrund har vanskeligt ved at tiltrække chauffører.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-24:
Det er helt i orden.
Det er mere, fordi hr. Villum Christensen nærmest fik det til at lyde, som om det er en naturlov, at man sådan kan hyre filippinsk arbejdskraft, og at det egentlig ikke rigtig er noget, som man kan gøre noget særligt ved.
Arh, det er vel bl.a. derfor, at vi er sat i verden som politikere.
Det er jo netop for at sætte regler op for, hvordan og hvorledes man gør det, så vi sikrer et ordentligt erhverv med gode løn- og arbejdsvilkår og sikrer vognmandsfirmaerne mod unfair konkurrence.
Hr. Villum Christensen henviser til, at der er mangel på buschauffører.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-24:
Først og fremmest tak til hr. Rasmus Prehn for en, synes jeg, overordentlig konstruktiv tilgang til den her problemstilling.
Og derfor kan jeg rigtig godt lide den tilgang til det, at – som jeg hører ordføreren – så må vi lave en fælles beretning.
Der tænker jeg da også på situationen, hvor man kan klampe et helt vogntog – altså når der er levende dyr i det.
Mon ikke vi kan finde nogle løsninger på det?
For jeg kan fuldstændig genkende det ord, som hr. Rasmus Prehn bruger, nemlig at det da ville være rigtig træls at være sådan et dyr, der er spærret inde langs kanten af en motorvej.
Men det, jeg bare leder efter, er, om ikke jeg kan få håndslag fra ordføreren på, at vi så i fællesskab går så langt, som det overhovedet kan lade sig gøre i den fælles beretning, vi så kan finde ud af at lave.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-24:
Jamen der er ikke nogen tvivl om, at vi Socialdemokrater er lige så lede og kede af den her sociale dumping.
Vi synes, det er lige så urimeligt, at der er lastbilchauffører, som bliver udsat for den her dumping, så de ikke kan tjene en løn, så de kan forsørge deres familie.
Det må være rimeligt, når man arbejder i Danmark, at man tjener en løn, så man kan betale husleje og betale mad til sine børn osv.
Det er helt rimeligt.
Så vi er helt med på at gå så langt, som vi overhovedet kan.
Og ja, selvfølgelig kan vi finde nogle konstruktive formuleringer, og vi må prøve at få det formuleret sådan, at vi i det mindste pålægger ministeriet at få afprøvet alle grænser; at vi prøver at bokse på så meget som muligt.
Det skal jo ikke bare være et eller andet dødssygt bureaukrati eller et eller andet EU-monster, der skal gøre, at man ikke kan gøre noget.
Vi skal gå så langt som overhovedet muligt.
Men vi er også bare nødt til at anerkende, at der altså er nogle begrænsninger i, hvad vi ligesom kan få igennem, også i det fællesskab, som EU er.
Og det bedste vil jo være, at hele EU er med på at gøre mest muligt.
For det er jo altså et europæisk problem, lige så meget som det er et dansk problem.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-24:
Jeg vil stille et andet spørgsmål til hr. Rasmus Prehn.
Jeg vil bede ordføreren om at reflektere over transportministerens sådan verfen problemerne væk og trækken på skuldrene, som jeg oplevede stilen var.
Altså i forbindelse med det faktum, at hundredvis af østeuropæiske arbejdere bor og lever i deres lastbiler på danske rastepladser.
Sådan kan vi konstatere at det er i dag.
Altså, reaktionen over for det kan være: Jamen vi har en lov, der siger, at de ikke må, men de gør det jo alligevel.
Altså, hvad kunne Socialdemokratiets bud være på det – for så vidt allerede fra i morgen?
Rasmus Prehn (S), 2017-05-24:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der også her i Folketingssalen – selv om vi er enige om, at vi skal bekæmpe social dumping – er nogle ideologiske forskelle, og vi ved jo godt, at netop ministeren, som repræsenterer Liberal Alliance, nok har et større fokus på at sikre en fortjeneste til den her vognmand end på at sikre, at der er ordentlige løn- og arbejdsvilkår.
Altså, det er jo den arbejdsfordeling, der på en eller anden måde er imellem de røde og de blå partier.
Det kender vi godt.
Og der er vi fra socialdemokratisk side glade for, at der så heldigvis også er noget opbakning fra Dansk Folkeparti, sådan at vi har et flertal her i Folketinget til at kunne presse ministeren lidt på maven i forhold til det her.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-24:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg hæfter mig ved nogle glædelige ord hos ordføreren, nemlig at der skal gøres noget, og at meget i forslaget er genkendeligt for S.
Jeg synes jo sådan set, at det er et meget godt udgangspunkt.
Så er der så det her spørgsmål om klampning, og der må jeg medgive ordføreren fra SF, at lige den der med levende dyr havde vi ikke lige tænkt over.
Men jeg er ret overbevist om, at hvis det er det, der er knasten for S, finder vi jo nok et eller andet sted at komme hinanden i møde, fordi i DF er vi selvfølgelig heller ikke interesserede i at udsætte dyr for unødig lidelse.
Hvis det er knasten, vil jeg godt lige bede ordføreren uddybe noget: Er det den eneste knast i det her, som ordføreren ser det, eller er det en blandt flere knaster?
fordi så kunne det selvfølgelig være rart allerede nu at have en fornemmelse af, hvor vi lå henne.
Er der andre ting i forslaget, som S mener at man kan være med på eller ikke kan være med på?
Rasmus Prehn (S), 2017-05-24:
Jeg har jo også noteret mig, at bl.a. Dansk Folkeparti har turneret land og rige rundt i sådan nogle biler med store skilte med: Nej til dårlig dyrevelfærd.
Så der er jeg glad for, at ordføreren indrømmer, at det altså er gået lidt for hurtigt i forhold til at formulere det her, men det kan vi nok formulere os ud af og finde nogle tiltag på.
Jeg nævnte også som en anden knast det med cabotageforordningen, hvor vi jo, da bl.a. fru Pia Olsen Dyhr fra Socialistisk Folkeparti var minister, prøvede at presse EU-systemet til, at vi kunne få lov at gå videre, og der var systemets erkendelse på det tidspunkt, at det ikke var helt så nemt, som det lød.
Men jeg synes da, at vi skal lave nogle formuleringer i den her beretning, hvor vi presser systemet til at gå så langt som overhovedet muligt og prøver grænserne af og prøver at inspirere i EU til at gå længere end det, de allerede gør nu.
Der skal vi altså huske på, at der er sket rigtig meget.
Da jeg startede som transportordfører tilbage i 2011, havde vi en EU-kommissær, der ville liberalisere det hele.
Det er der jo ikke nogen i EU, der taler om nu.
Der taler man faktisk om have lidt mere klare regler på det her område, så vi bevæger os langsomt i den rigtige retning på det her område, og det kan vi gøre fælles.
Claus Kvist Hansen (DF), 2017-05-24:
Jeg har sådan set ikke så meget mere at spørge om.
Jeg noterer mig bare en stemning af, at man ikke er bleg for at udfordre grænserne, om jeg så må sige, udfordre systemet, hvis man skal sige det på den måde.
Hvis jeg har hørt rigtigt, er jeg bare glad for det.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-24:
Jamen jeg er glad for at få den tilkendegivelse.
Henning Hyllested (EL), 2017-05-24:
Jeg kunne ikke helt lade være med at tage ordet, og det er så i forhold til den her knast med de levende dyr og sådan noget.
Det forslag, vi i Enhedslisten stillede i sin tid, som ordføreren refererer til, var nu ikke et B-forslag – det var helt tilbage i hr. Henrik Dam Kristensens tid som transportminister.
Det var et ændringsforslag til den lov om, at bl.a. trækkerne kunne tilbageholdes, og vi har senere fremsat et B-forslag om det samme.
Men det gik jo netop ikke på, at man kunne tilbageholde lasten, fordi så render man ind i nogle gevaldige juridiske problemer og også problemer med levende dyr.
Det gik på, at det var trækkeren, man tilbageholdt, men speditører og transportkøbere kunne da være velkommen til at komme ud på rastepladsen og læsse om.
Det troede vi var tilstrækkeligt, og jeg vil da gerne bede ordføreren kommentere, om det ikke kunne være en mulighed for at komme uden om knasten.
Rasmus Prehn (S), 2017-05-24:
Det er jeg åben over for, og det er vi Socialdemokrater åbne over for.
Det, der bare er vigtigt, er, at vi ikke havner i en situation, hvor det, der er den gode intention, nemlig at slå hårdt ned på dem, der forbryder sig mod vores regler, ender med at gå hårdt ud over nogle andre, som er uskyldige, herunder f.eks. dyr, der er i en transport.
Men hvis det er, at Enhedslisten har et konstruktivt forslag til, hvordan vi løser det, er vi lutter ører fra socialdemokratisk side, og vi har tradition for at have et godt samarbejde, også med hr. Henning Hyllested, på det her område, så det regner jeg også med, at vi får på det her.
Så lad os arbejde sammen om det i udvalget.
Kaare Dybvad (S), 2017-05-24:
Tak for det.
Den sidste halvdel af ordførerens tale var jo ren, sød musik i mine ører, men den første halvdel var noget mere knubbet.
Det var både et helt ligegyldigt emne at fremsætte beslutningsforslag om, og det var ufinansieret og for stort til, at man kunne beslutte det.
Så man kan sige, at det var lidt af begge dele.
Men ikke desto mindre: Ordføreren kommer fra et parti, som traditionelt har haft en stærk tilknytning til landbruget.
Når ordføreren siger, at vi ikke må begrænse ejendomsopkøb, mener ordføreren så heller ikke, at der skal være begrænsninger på landbrugsejendomme, altså hvem der må eje, købe og drive landbrug?
Mener ordføreren heller ikke, at der skal være begrænsninger for, hvem der må eje og købe fritidshuse?
For det er jo præcis det samme og af de samme hensyn, som man gør det, at man også her skulle overveje det og sige: Hvordan fungerer vores ejendomsmarked i København?
Hvordan fungerer boligerne og ikke mindst udlejningssektoren?
Mener ordføreren overhovedet ikke, at man for andre ejendomstyper kunne lave begrænsninger?
Karsten Hønge (SF), 2017-05-24:
Jeg er sikker på, at transportministeren er opmærksom på, at tyskerne allerede fra i morgen indfører forbud mod 45-timers hvil på deres rastepladser.
Som vi har set andre steder i Europa, søger lastbilerne og deres chauffører til de omkringliggende lande, når et land gør det.
Hvad vil transportministeren gøre for at forhindre, at vi allerede fra i morgen af vil opleve, at Padborg og andre grænsebyer i Danmark vil blive overbefolket med lastbiler?