runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Jeg kan så opklare, at ordføreren egentlig kørte den samme linje som den nuværende ordfører.
Det handlede om et område, som EU allerede regulerer, og hvor man netop ikke skal kunne forhindre os i Danmark i at stille krav i forhold til klausuler, og på samme måde kan man sige det i forhold til det her.
Det er jo en fuldstændig legitim position, at EU ikke skal have magt på det her område.
Faktum er, at det har de allerede.
Så vil vi gerne have, at reglerne rent faktisk bliver forbedret, eller ønsker vi ikke det?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre hvad Dansk Folkeparti tænker om.
Jeg kunne godt tænke mig, at vi fik et generelt lønmodtagerbegreb i Danmark, og bakker op om det, FH har sagt om det her.
Jeg tænker, at vi som minimum burde blive enige om at få det blandt platformsarbejdere.
Men hvor står Dansk Folkeparti dér?
Ville det være godt at have nogle kriterier, eller hvad er holdningen her?
Peter Kofod (DF), 2024-02-08:
Der er ingen grund til at være forvirret over noget som helst.
Jeg tror, jeg kan sige meget klart, at vi klart er Folketingets allermest EU-skeptiske parti overhovedet.
Karin Liltorp (M), 2024-02-08:
Det kan være, det hele beror på en misforståelse, for man kan jo sagtens være for klausuler generelt, arbejdsklausuler osv., men det handlede netop om, hvorvidt det var EU, der skulle regulere det.
Det var det, Dansk Folkeparti sagde ja tak til i sidste uge, og det er derfor, man måske bliver lidt forvirret over den generelle tilgang til EU.
Peter Kofod (DF), 2024-02-08:
Vi går meget ind for lærlingeklausuler.
Det er en stor og vigtig mærkesag for os.
Jeg var ikke lige i salen
i sidste uge
, og jeg er normalt ikke beskæftigelsesordfører.
Jeg kender heller ikke det forslag, men jeg ved, at det er et meget stærkt ønske, som vores parti har.
Om der er nogen kobling til EU, vil jeg gerne undersøge.
Karin Liltorp (M), 2024-02-08:
Tak for det.
Nu kan jeg så forstå, at ordføreren har en krystalkugle, som ordføreren kan se i hvad der kommer til at ligge i det her direktiv fra EU's side.
Vi andre har jo set, at det har ændret sig løbende, og vi ved derfor ikke, hvad det endelige udspil kommer til at omhandle.
Vil ordføreren indrømme, at vi risikerer at skaffe os selv en masse bøvl ved at indføre noget på nationalt plan, som vi synes EU burde sørge for?
I virkeligheden har vi jo netop meldt os ind i EU, fordi vi anerkender, at vi har grænseoverskridende aktiviteter og derfor bliver nødt til at håndtere problemerne på EU-niveau.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Det ville være fedt at have en krystalkugle, men det har jeg ikke.
Om det kommer til at medføre mere bøvl, kommer jo an på, om man mener, at bøvl er ret til at få løn under sygdom, om bøvl er, at man er forsikret, når man er ude for en arbejdsulykke, om bøvl er ret til ferie, ret til pension.
I så fald synes jeg, fokus er det forkerte sted.
Jeg synes tværtimod mere, det er bøvl for de arbejdere, som ikke har en ordentlig juridisk definition, hvis ikke vi sørger for at få fulgt det op nationalt.
Jeg er på en eller anden måde overbevist om, at det skal vi nok få Moderaterne med på at bakke op om.
Det kan være, at vi skal gøre det over en kop kaffe med nogle af de relevante parter og invitere nogle af dem, som har taget den her kamp op.
Det vil jeg i hvert fald meget gerne være med til at arrangere, hvis ordføreren har lyst til det, for så tror jeg, vi kan blive enige om, at det ikke er noget bøvl.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-02-08:
Jeg synes jo faktisk, at vi har nogle spor, der er åbne, og vi har også virkelig fået strammet bardunerne de sidste 10 år.
Men jeg vil også sige, at det godt nok også er nødvendigt, når vi i den samme årrække har fordoblet antallet af udenlandske statsborgere på vores arbejdsmarked.
Så der er også nogle udfordringer her, som kun vokser, ved at der er så meget gang i vores arbejdsmarked, og ved at vi både har så mange udenlandske virksomheder, men også udenlandske medarbejdere, som måske kun kommer hertil for en periode.
For nogles vedkommende er de gode til at lure, hvordan man snyder.
For andres vedkommende kender de bare ikke deres rettigheder.
Og begge dele skal vi gå ind at værne om.
Så synes jeg i øvrigt, som ordføreren for forslagsstillerne også kredsede om i sine indledende bemærkninger, at når det drejer sig om vores offentlige udbud, skal vi ind at se på, hvordan vi kan stille særlige krav, og også på, hvordan vi kan hjælpe f.eks. kommunerne med, at de bliver overholdt.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Jeg var rigtig glad for afslutningen i forhold til at have en fælles intention om, hvad vi gør her.
Det er jo også en af årsagerne til, at vi har kigget på, hvordan vi lovgivningsmæssigt kunne styrke fonden.
Jeg kunne godt tænke mig at høre lidt om, hvad vi kan gøre mere.
For i forhold til argumentet omkring lovgivningen og den del er der jo kommet nogle modsvar på det, bl.a. i forhold til en dom, der har været.
Men jeg har egentlig ikke behov for at gå mere ind i den diskussion.
Det kan også bare være, at man stiller sig forskelligt dér.
Men jeg er nysgerrig på, hvad vi kan gøre for at beskytte nogle af de her mennesker, som bliver udnyttet.
Så hvad mere kan vi gøre?
Hvis ikke det skal være det med kædeansvar, hvad tænker ministeren så?
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Man kan jo sagtens gøre begge dele.
I Enhedslisten bakker vi også op om mandatet i Europaudvalget.
Vi kan så bare helt tydeligt se, at af dem, der kommer derfra – selv de forskellige forslag, der ligger – kommer ingen af dem til at blive, som f.eks. Kommissionen har foreslået.
Det vil sige, at alle de alternativer, der har ligget, ikke kommer til at blive så gode, som der er brug for de skal være.
Det betyder, at der er brug for, at vi går længere i Danmark, og så vil jeg kun håbe på – det er jo et minimumsdirektiv – at andre lande også bliver inspireret til at gå længere.
Det arbejde kunne vi lige så godt starte nu.
Der er flere ting, alt fra bevisbyrde til andre ting, der er vigtige i forhold til definitionen.
Så lad os komme i gang med arbejdet.
Karin Liltorp (M), 2024-02-08:
Nu hørte jeg de forskellige ordførere fra de forskellige partier udtrykke stor enighed om, at der faktisk er et problem, og at vi skal gøre noget ved det, men at vi faktisk vælger den tilgang, at vi vælger regler, der kommer fra EU's side.
Kan ordføreren ikke se, at der er en risiko, og vil det ikke være bedre at arbejde for, at vi får fælles europæiske regler i stedet for at gå national enegang?
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Tak for det.
Konsekvenserne af det blev meget tydelige: Der har været forfærdelige sager fremme omkring, hvordan arbejdsmiljøet, lønnen, rettighederne og vilkårene har været dér.
Og der var virkelig alvorlige arbejdsulykker; endda var der mennesker, der mistede livet.
I andre lande omkring os, som vi sammenligner os med, har man stillet krav om, at der skal være en regel om, hvor mange underentreprenører man faktisk kan have, for det er helt åbenlyst, at når der eksempelvis er 250, er det jo det samme som en opskrift på en uendelig perlerække af muligheder for at kunne lægge ansvaret fra sig.
Det, der faktisk er problemet, er, at der er mange steder, hvor vi ikke ser at der er et kædeansvar, heller ikke selv om det er vores skattekroner, der bliver brugt til at få lavet arbejdet.
Samtidig – og det synes jeg er så vigtigt at sige – ser vi eksempler på, at der er steder, hvor vi har et kædeansvar, og hvor hovedentreprenøren kan blive holdt ansvarlig.
Og det er forskellen dér.
Se, hvilken indsats der bliver gjort for, at arbejdsmiljørepræsentanter bliver samlet, og for, at der bliver holdt møder, i forhold til hvordan arbejdet og sikkerheden skal planlægges.
Jeg vil rigtig gerne være med til at forhandle her i salen om, hvad vi kan gøre for, at man ikke skal kunne tjene penge på dårligt arbejdsmiljø og på at svække løn- og ansættelsesvilkår.
Ja, for vi har et problem her, og vi har taget nogle tiltag, men det er helt åbenlyst, at vi slet ikke er i mål.
Noget af det, der også er et kæmpeproblem, og som er det, der gør, at jeg synes, at kædeansvar giver rigtig god mening, er, at nogle af de her virksomheder åbner og lukker, nærmest før man overhovedet når at lave tilsyn.
Og selv hvis tilsynet når at komme ud, er de virksomheder allerede videre, før der bliver fulgt op.
Nogle af dem gør det jo til en forretning.
Altså, den danske arbejdsgiver, som var chef for nogle af de ukrainske folk, der var der, og som ministeren mødte, har 46 konkurser bag sig.
Så kunne det være, at man skulle formindske antallet af kæder, der kan være?
Eller hvad kunne man mere konkret gribe fat i?
Peter Kofod (DF), 2024-02-08:
Jeg svarer gerne på den slags spørgsmål, når det bliver min tur til at gå på talerstolen, men nu er det jo Liberal Alliances ordfører, der er på talerstolen.
Det var også derfor, at jeg stillede et helt åbenlyst og oplagt spørgsmål til Liberal Alliances politik.
Jeg fik også svar til sidst, så det vil jeg bare kvittere for.
Så må jeg jo så svare på det spørgsmål, om jeg skulle få det, når det bliver min tur.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-02-08:
Jeg synes faktisk, at det er meget interessant at få det spørgsmål fra netop DF.
For i sidste uge havde vi nemlig endnu et beslutningsforslag fra Enhedslisten om, at vi skulle arbejde for, at EU skulle lave lovgivning om nogle klausuler i samtlige lærlingekontrakter, og DF valgte som det eneste parti at sige ja.
Så jeg stiller mig skeptisk over for, hvorfor jeg får det her spørgsmål om, om vi ikke lige pludselig er for villige til at lade EU blande sig i arbejdsmarkedsvilkår i Danmark.
For nej, det mener vi ikke i Liberal Alliance.
Det kan godt være, at ordføreren har læst en artikel, hvor der blev taget en snak om det overordnede EU-syn, men nej, vi mener stadig væk ikke, at EU skal blande sig i danske arbejdsvilkår, og vi opponerer, når de gør det.
Peter Kofod (DF), 2024-02-08:
Tak for det.
For få dage siden var der et større interview i en af landets aviser om Liberal Alliances holdning til EU, hvor man måtte forstå, at Liberal Alliance vil moderere den EU-skepsis, man ellers har haft, og søge mere ind mod mainstreamholdningen i det her hus.
Der vil jeg bare høre, for jeg synes ikke, at det fremgik sådan supertydeligt af talen: Synes Liberal Alliance, at EU overhovedet skal blande sig i det her spørgsmål?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-02-08:
Men forslagsstilleren kommer jo selv ind på, hvordan det skal implementeres i Danmark.
Og det er jo det, som jeg italesætter ikke er kommet igennem endnu.
Jeg siger ikke, at der ikke kan være problemer.
Der kan sagtens være problemer i forhold til at skelne mellem, hvornår man er lønmodtager, og hvornår man er selvstændig.
Er jeg arbejdsgiver, eller er jeg ikke?
Du kan sagtens også have barselsproblemer, i forhold til hvornår vi definerer at retten er til det.
Det kan man sagtens, uden at man vil have en formodningsregel.
Så der siger jeg, at det støtter vi ikke.
Reglerne er ikke kommet fra EU til Danmark endnu, så det er ikke, fordi vi vil gøre det bedre.
De er ikke kommet endnu.
Det er rigtigt, at der arbejdes på det, men nej, vi mener ikke, at det skal gøres her.
Og jeg synes igen, at det er træls at få stillet den præmis, at fordi man skal forholde sig til et beslutningsforslag fra et parti på den helt anden side af fløjen, skal man have et svar på et problem, som forslagsstillerne gerne vil have løst.
Jeg kan sagtens forholde mig til, at vi ikke støtter forslaget, men jeg kommer ikke til at forholde mig til, hvordan Liberal Alliance vil have et problem løst, som Enhedslisten mener eksisterer på deres måde.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Arbejde for dem?
Det understreger jo lidt et freudian slip, altså at det netop er lønarbejdere.
Det gør EU jo allerede.
Så spørgsmålet er faktisk ikke om, hvorvidt de skal have det eller ej – det har de – men spørgsmålet er, om vi skal gøre det bedre.
Det synes jeg.
Der er jeg virkelig nysgerrig efter at høre, hvad Liberal Alliance tænker at man kan gøre for at gøre reglerne bedre, eller om man ikke ønsker, at reglerne skal være bedre, men forblive, som de er nu.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-02-08:
Mange tak.
Skal vi have en formodningsregel i EU, som skal gælde i Danmark?
Det mener vi ikke i Liberal Alliance.
Det overrasker måske heller ikke særlig mange, at vi ikke mener, at EU skal ind at regulere det her område.
Jeg synes alligevel, det er nærliggende, at vi, når arbejdsmarkedet udvikler sig, kigger på, om der er nogen love, der skal rettes til, og om der er noget, der skal tages højde for.
Det blev sagt af ordføreren før, at man kun snakker om, hvordan det skal omfavnes og man skal begejstres, at innovation altid er helt fantastisk, og at man aldrig tænker på lønmodtagerne, når man snakker om at være for sådan nogle platforme.
Men det kan man faktisk godt; det kan man faktisk udmærket uden at sige, at de ikke må udvikle sig overhovedet.
Man kan faktisk godt tage højde for det uden at sige, at EU skal komme og sige, hvordan det skal fungere på det danske arbejdsmarked, for det danske arbejdsmarked har faktisk formået at udvikle sig helt uden hjælp fra EU.
Det mener vi også fortsat det skal, men her rammer vi jo ned i nogle helt ideologisk forskellige betragtninger af arbejdsmarkedet, og derfor er det heller ikke mærkeligt, at Liberal Alliance ikke støtter forslaget.
Der er ganske vist hensyn at tage, når arbejdsmarkedet udvikler sig, men for at citere Venstres tidligere beskæftigelsesordfører, fra før Venstre gik i regering med Socialdemokratiet, er det meget tydeligt, at der findes mange, som vil bruge de her servicer, og at det også er meget tydeligt, at der er mange, der har lyst til at arbejde for dem.
Så vi har ikke lyst til at sætte reguleringer, der spænder for meget ben, op, selv om vi gerne kigger på, om der er noget, der skal rettes til.
Tak for ordet.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Der eksisterer allerede et lønmodtagerbegreb, og det er det, platformsdirektivet jo går ind og vil forbedre.
Skal jeg forstå det, som ordføreren siger, sådan, at man ikke mener, at der er et problem her – eller hvordan?
Altså, anerkender man ikke, at der er et problem med, at der er nogle, der kommer i klemme?
Arbejdsløshedsrettigheder, barselsrettigheder og løn under sygdom er andre af de her tilkæmpede rettigheder, som man så netop mister, når der er den her gråzone, hvor man ikke bliver set som en lønmodtager, men eksempelvis som en falsk selvstændig.
Karin Liltorp (M), 2024-02-08:
Nu kunne jeg jo ikke undlade at tage imod opfordringen fra ordføreren om at spørge ind til sidste uges debat, hvor det viste sig, at Dansk Folkeparti var stærke tilhængere af, at man fra EU's side regulerer det med hensyn til arbejdsklausuler og lærlingeklausuler.
Det kunne jeg da egentlig godt tænke mig at få uddybet, altså om det bare er på nogle meget specifikke områder, Dansk Folkeparti synes EU alligevel burde blande sig lidt mere.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-02-08:
Tak for det.
Det er bare en undren herfra.
Når man kaster sten fra et glashus, skal man især være opmærksom på, hvad ens parti selv har gjort i sidste uge, tænker jeg.
Men nej, vi mener fortsat ikke, at EU skal blande sig i danske løn- og arbejdsvilkår.
Karin Liltorp (M), 2024-02-08:
Tak for det.
I Moderaterne tilhører vi nogle af dem, der generelt er meget teknologibegejstrede, og platformsarbejde er jo en af den digitale verdens store vidundere.
Det er vi selvfølgelig meget begejstrede for.
Fordelene er mange.
Der er skabt et helt nyt arbejdsmarked.
Arbejdstagerne har mulighed for at vælge arbejdstider og arbejdssted.
Det giver en meget større frihed.
Platformene giver folk adgang til et bredere udvalg af jobmuligheder, hvilket kan være nyttigt for dem, der søger en ekstra indkomst eller gerne vil eksperimentere med forskellige karriereveje.
Det kan også åbne muligheder for dem, der ellers har været uden for det traditionelle arbejdsmarked, og platformene tillader også, at man kan arbejde med klienter eller kunder over hele verden.
Det kan føre til mange flere muligheder og indtjeningspotentialer.
Men som altid, når verden udvikler sig, kan der være behov for nye regler.
Selv om det generelt er genialt med fremkomsten af platformsarbejde, er der selvfølgelig også altid få brodne kar, som kan udtænke måder at misbruge systemerne på.
Vi anerkender derfor bekymringerne, som forslagsstillerne har rejst vedrørende platformsarbejdernes arbejdsvilkår, for vi forstår også vigtigheden af at beskytte dem.
Derfor har vi også hele tiden set meget positivt på Europa-Kommissionens forslag om et nyt direktiv om platformsarbejde.
Som ministeren allerede har sagt, synes vi, at det er vigtigt, at vi regulerer det her område sammen, da platformsarbejde netop har det karakteristikum, at det er grænseoverskridende.
Vi synes altså, det kræver en fælles europæisk tilgang til emnet, og forhåbentlig lander der inden alt for længe en ny aftale.
Derfor mener vi ikke, at der er noget, der taler for, at vi foretager en national handling inden da.
Vi ville hade at få et dobbelt regelsæt, der skal tilpasses, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Peter Kofod (DF), 2024-02-08:
Tak for det, formand.
Jeg kan meddele, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Jeg bryder mig ganske enkelt ikke om EU.
Jeg har siddet i Europa-Parlamentets beskæftigelsesudvalg, og jeg ved lige præcis, hvad det er for nogle tanker, der går igen i det udvalg, og jeg ved lige præcis, hvor store deres ambitioner er om at komme til at styre ikke bare dele af beskæftigelsespolitikken, men hele den europæiske beskæftigelsespolitik.
Det kommer Dansk Folkeparti under ingen omstændigheder til at acceptere.
Vi er meget forskellige lande i Europa; det er vel charmen ved at være europæer.
Det er, at man kan tage til sit naboland og opleve et andet sprog og en anden kultur, måske endda en anden tilgang til kristendom, men også en anden tilgang til, hvordan vi indretter noget så fundamentalt som vores arbejdsliv.
Det synes jeg da er værd at passe på og beskytte, for det er det smukke ved Europa.
Hvorfor i alverden skulle vi dog ensrette det?
Det giver ingen mening.
Der er én ting ved det her beslutningsforslag, som jeg synes er godt, og som er gode tanker, som jeg vil anerkende Enhedslisten for.
Det er, at man jo dybest set sigter efter et meget ædelt mål, som er at stoppe og bremse social dumping.
Det er et uvæsen, som vi skal til livs,
men vi tror ganske enkelt ikke på, at det skal være ved EU-regulering.
Altså, store dele af EU-reguleringen er efter vores mening det, der har givet os social dumping, så det er noget andet, der skal til.
Men Enhedslisten skal dog anerkendes for, at man har fremsat et forslag, der adresserer nogle af de problemer, der er, og som vi skal have gjort noget ved.
Vi kan ikke støtte beslutningsforslaget, som det ligger her.
Helle Bonnesen (KF), 2024-02-08:
Tak, og tak for ordet.
Diskussionen om platformsarbejde er en tilbagevendende diskussion, og jeg kan lige så godt gå direkte til sagen.
Enhedslisten skriver i beslutningsforslag B 60, at platformsarbejdere ikke har de samme vilkår som andre lønmodtagere, og det er jo kernen i sagen her.
En, der arbejder på en platform, er jo netop ikke en lønmodtager.
Det er jo andre vilkår, og det er en form for selvstændig, som uden mellemleder, uden chef, selv bestemmer over arbejdslivet.
Platformsarbejdet er ikke perfekt, men det er alternativet heller ikke.
Altså, platformsarbejde er jo et af de få steder, hvor man kan vælge, hvis man prioriterer selvstændighed og fleksibilitet.
For hvis vi gør det, er muligheden for platformsarbejde reelt død, og vi ønsker at have et fleksibelt arbejdsmarked, og vi ønsker, at regelsættet former sig omkring udviklingen, ikke at reglerne skal styre, hvordan udviklingen skal være.
Som Enhedslisten også selv anfører, har EU jo allerede været på banen, og tilbage i 2021 fremsatte Kommissionen et forslag til et direktiv for at forbedre vilkårene.
Vi var, som andre også har været inde på, ganske tæt på at komme i mål tæt på jul, og så faldt det i sidste øjeblik.
Derfor giver det også rigtig god mening at afvente det arbejde, bl.a. fordi de problemstillinger, man står over for i EU, vil være de samme, som vi står over for i Danmark.
En af de ting, som man ser på, er nemlig antallet og arten af kriterier.
Det ser ud, som om der er fem kriterier, som alle er inde og røre dybt ved karakteren af platformsarbejde.
Må en platformsarbejder f.eks. arbejde for konkurrenter?
Det må man jo typisk ikke som lønmodtager.
Det er spørgsmål, som ikke bliver nemmere af, at vi først prøver at besvare dem i Danmark og bagefter skal koordinere det med EU.
Konservative kan ikke støtte forslaget.
Charlotte Munch (DD), 2024-02-08:
Vi er enige i, at der er en problemstilling vedrørende platformsvirksomheder og det forhold, at mange platformsarbejdere ofte reelt set er lønmodtagere og ikke selvstændige.
Vi kan dog ikke støtte forslagets intentioner om, at der skal indføres en national formodningsregel i Danmark.
I Danmark har vi en stolt tradition for, at arbejdsmarkedsforhold reguleres af arbejdsmarkedets parter, vi står vagt om den danske model, og endelig noterer vi os også, at regeringen allerede er i gang med at forhandle om et nyt platformsdirektiv i EU.
Vi mener dog, at der i dette tilfælde er et grænseoverskridende problem, og derfor kan det give mening, at vi har ens rammevilkår på tværs af EU.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (M), 2024-02-08:
Der tror jeg bare, at vi er helt uenige om, hvor vi skal ende henne.
Jeg siger netop ikke, at alle er interesseret i at få lønmodtagerstatus.
Så det kan jo faktisk være, at der er stor fornuft i, hvor det er landet.
Bortset fra det er det jo slet ikke landet endnu, så lad os vente og se.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Jamen så er jeg glad for at kunne opklare, at Enhedslistens holdning er, at alle gerne skulle være deres egen chef.
Så der er i hvert fald misforståelse der.
Helt konkret vil det jo betyde, at man stiller nogle lønarbejdere dårligere, hvis man, eksempelvis ved ulykker, ikke kommer til at have samme mulighed for at rejse sin sag og faktisk sige: Du har som arbejdsgiver et ansvar for, at der er sket en ulykke, mens jeg var på arbejde.
Det er jo en af de konkrete forskelle, vi kan komme til at se, på det, Kommissionen har foreslået, og så noget af det, vi ved der lander.
Vi ville jo i Danmark godt kunne sige, at man automatisk skal have lønmodtagerstatus.
Det kunne vi jo godt gøre, uagtet hvor lavt et niveau det bliver i EU.
Karin Liltorp (M), 2024-02-08:
Det heldige er jo, at man altid kan gå videre, hvis man ikke synes, at det er godt nok, men jeg synes, at det er alt for præmaturt at sige, at det ikke er godt nok.
Der har jo også været nogle grunde til, at man har udvandet det.
Jeg tror også, at vi politisk bare er meget uenige med Enhedslisten, fordi vi jo ikke betragter det som en guds gave, at alle som udgangspunkt bliver betragtet som lønarbejdere.
De skal selvfølgelig have gode vilkår, men vi skal også i høj grad anerkende, at den enkelte kan have brug for at sige: Jeg vil gerne betragtes som selvstændig; det holder jeg på min ret til; jeg vil selv bestemme, hvornår jeg holder ferie, og hvornår jeg holder fri, osv.
De skal jo heller ikke indlemmes i en eller anden lønmodtagertankegang.
Victoria Velasquez (EL), 2024-02-08:
Tak for det.
Nu talte ordføreren om den her opbakning til Kommissionens forslag.
Det, der jo er udfordringen lige nu, er, at der bliver lagt op til, at det bliver udvandet.
Et helt konkret eksempel er Kommissionens forslag fra 2021, hvor platformsarbejdere automatisk formodes at have lønmodtagerstatus.
Det er noget af det, som vi kan se er blevet svækket massivt i nogle af de udkast, der bliver forhandlet om lige nu.
Så jeg skal bare forstå, hvad ordføreren siger om, at vi ikke skal gå længere i Danmark.
Det er jo et minimumsdirektiv.
Er laveste fællesnævner det, der bliver besluttet i EU-regi, eller er ordføreren med på, at vi selvfølgelig i Danmark kan gå længere, hvis det viser sig, at det, der ender med at blive landet, ikke er godt nok?