runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Geertsen (V), 2019-04-30:
Tak for det.
Jeg tror simpelt hen ikke, at jeg vil gentage det, fru Karina Adsbøl lige ridsede op, som handler om, hvad lovforslaget egentlig indeholder.
Det havde jeg egentlig skrevet om i mine indledende bemærkninger, men det har fru Karina Adsbøl gjort så fremragende.
Derfor vil jeg sådan set bare starte med at sige, at vi i Venstre støtter varmt op om det her lovforslag, fordi det er et rigtig, rigtig godt eksempel på, hvordan vi sådan gradvis og step by step kan fjerne unødigt bureaukrati og administrative barrierer ved at tænke os en lille smule om og måske endda gøre det en ekstra gang.
Formålet med lovforslaget her er sådan helt grundlæggende at fjerne nogle krav til sagsbehandlingen, altså til processen, på børne- og ungeområdet, når kravene ikke ses som absolut nødvendige i forhold til sagens oplysning eller for den støtte, der eventuelt skal iværksættes.
Alt i alt er lovforslaget en lille buket, der rydder op i noget bureaukratisk bøvl, der hverken hjælper borgeren eller for den sags skyld sagsbehandleren til at komme i mål og finde fælles løsninger.
Derfor er jeg selvfølgelig også glad for, at relevante aktører generelt tager positivt imod lovforslaget i deres høringssvar.
Så vil jeg gerne takke Kommunernes Landsforening for at komme med de her konkrete input til vores ønske om regelforenkling.
Jeg vil også gerne takke ministeren for at handle på de anbefalinger, så vi kan komme længere med fælles mål om afbureaukratisering og afskaffelse af unødvendige dokumentationskrav.
Man kan vel roligt sige, at vi ikke er helt i mål endnu med afbureaukratiseringen, men jeg synes dog alligevel, at vi i dag kan glæde os over, at vi er kommet et lille skridt i den rigtige retning.
Venstre støtter lovforslaget.
Karin Nødgaard (DF), 2019-04-30:
Jeg kan sådan set ikke lade være.
Jeg er godt klar over, at ordføreren ikke var ordfører på det tidspunkt, og også, at Venstre selvfølgelig var positiv, men syntes, at der skulle sættes alt det her i værk.
Som jeg antydede i min tale, kunne jeg godt have tænkt mig, at det var gået lidt hurtigere, og at vi egentlig bare havde kunnet køre det igennem i stedet for at skulle lave den der undersøgelse.
Men jeg vil egentlig gerne lige høre: Er det ikke, uanset om der så havde været 1, 15 eller 50 sager, den enkelte sag, der er afgørende for, at det her faktisk er et skråplan at komme ind på – altså hvis man har gjort det i en kommune?
Der vil jeg egentlig gerne lige høre ministeren, om det ikke er korrekt, at bekendtgørelsen vil træde i kraft den 1. juli, uanset om der er folketingsvalg eller ej.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-30:
Tak for det, og tak for den blide afvisning af beslutningsforslaget.
Det kunne f.eks. være den borger, som netop har en oplevelse af, at kommunens afgørelse i valg af protese vil medføre et unødvendigt slid.
Kommunen forholder sig jo ikke i sin afgørelse til, hvad konsekvenserne er af et unødigt slid på en hofte, men det kan måske betyde en operation på et tidspunkt, og det er jo sådan set ikke på kommunens regning.
Så hvad tænker ministeren om det med at prøve at samtænke det lidt mere på tværs og også om at sikre borgerens retsstilling i forhold til netop at undgå, at man får brug for yderligere hjælp?
Ministeren kender godt de her mange, mange klager over, at man ikke få det rigtige hjælpemiddel fra starten af.
Mai Mercado (KF), 2019-04-30:
Jeg er sådan set meget glad for, at fru Kirsten Normann Andersen også siger, at lovgivningen sådan set er god nok, men at der stadig væk er en udfordring med gentagne klager.
Det var sådan set også baggrunden for, at jeg i sin tid indførte de her danmarkskort, hvor man kan se omgørelsesprocenterne.
Kommunen må jo logisk set have en interesse i at sikre, at det er det rigtige hjælpemiddel, for hvis man eksempelvis får en forkert benprotese, som betyder, at man slider unødigt på hoften, hvilket betyder, at man skal opereres og ikke kan varetage sit arbejde, og som til syvende og sidst ender med at betyde, at man skal tildeles en førtidspension, er det jo meget, meget store udgifter, som kommunen kunne have undgået ved rent faktisk at have bevilget det rigtige hjælpemiddel.
Så i forhold til incitamentsstrukturen ligger de rigtige incitamentsstrukturer ude i kommunerne, og jeg ser ikke nogen grund til, at vi grundlæggende går ind og ændrer på dem, men jeg tror, at vi hele tiden kommer til også fremadrettet at diskutere, hvordan vi sikrer, at kommunerne rent faktisk får den hjælp, de har behov for.
Men, altså, den rette indsats til rette tid
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-30:
Ikke desto mindre ved både ministeren og jeg, at der bliver truffet de her forkerte beslutninger.
Og det eksempel, som ministeren fremhæver, er jo en rigtig sag.
Og den har den her konsekvens, at borgeren har en oplevelse af på et tidspunkt at blive en meget dyr borger for kommunen.
Og beslutningen er jo stadig væk truffet, og vi har ikke mulighed for at få beslutningen omgjort, og Ankestyrelsen har også bekræftet, at det, som kommunen har afgjort, kan kommunen godt afgøre.
Vi ser det jo også i forhold til borgere, der mister deres handicaphjælp og dermed ikke længere er i stand til at passe deres arbejde.
Så tænker ministeren, at der er brug for en opstramning af en lovgivning, som i hvert fald ikke imødekommer de her borgeres behov?
Karin Nødgaard (DF), 2019-04-30:
Hvorfor siger ordføreren i sin tale så egentlig det der med, at man skulle finde ud af, om det var et voldsomt stort beløb eller et lille beløb, eller hvad det var?
Kunne det egentlig ikke være fuldstændig lige meget?
Tænk, hvis en kommune i sit budget indkalkulerede, at man skulle inddrage en eller anden sum fra en ung.
Nu var det her en ung kvinde, som stod i en kiosk, i en 7-Eleven, kan jeg huske det var.
Martin Geertsen (V), 2019-04-30:
Altså, historiske begivenheder skal tolkes i den tidsramme, de er set i, forstået på den måde, at man på daværende tidspunkt jo ikke rigtig kunne overskue, hvad det egentlig var for en økonomisk situation, man ville stå i, hvis det var, man lavede den der ændring, som vi nu står midt i her.
Men det ændrer jo ikke ved, at fru Karin Nødgaard har en principiel pointe, når hun siger, at uanset beløbsstørrelsen er det her jo rimeligt nok.
Laura Lindahl (LA), 2019-04-30:
Tak for det.
Først og fremmest en stor tak til Dansk Folkeparti.
Det har jo været en dag, som startede med afstemningerne, hvor fru Karina Adsbøl jo nok godt kan regne ud, at jeg på et tidspunkt trykkede på nejknappen, og hvor jeg var ærgerlig.
Til gengæld kan jeg så glæde mig over, at vi nu kan bakke op om det her.
Jeg forstår godt, at fru Karin Nødgaard synes, at det har været en lang proces, men nu er vi her, og forhåbentlig når det her at blive stemt igennem, inden der bliver udskrevet valg.
For jeg tænker jo som tidligere forslagsstiller fuldstændig, at der næppe er mange hjemmeboende børn under 18 år, som bliver opkrævet husleje for at bo hjemme.
Og hvorfor skal vi stille anbragte børn ringere end ikkeanbragte børn?
Faktisk lige præcis det at have fritidsjob giver jo en som anbragt barn en mulighed for at komme ud og skabe relationer og få lavet en opsparing, som kan sikre en videre i livet, når nu man ikke nødvendigvis har en biologisk familie, som kan hjælpe en.
Så det her er et rigtig, rigtig godt forslag, som jeg håber på bliver vedtaget.
Og hvis vi ikke når det på den her side af et valg, lyder det jo også, som om der i hvert fald er flertal for, at vi når det på den anden side af et valg.
Liberal Alliance bakker selvfølgelig helt op om det her forslag.
Karin Nødgaard (DF), 2019-04-30:
Nu må vi se, om vi når nogen udvalgsbehandling; det er jeg spændt på.
Vi når måske næppe en tredjebehandling, som jo trods alt er det, der gør, at et forslag bliver kørt hele vejen igennem, og det er selvfølgelig godt, at vi har tre behandlinger.
Man kunne så sige, at det her kunne have været vedtaget for et år siden, og det ærgrer mig jo stadig væk lidt, for det kunne jo have ændret meget.
Men jeg vil egentlig gerne lige høre ministeren om noget.
Trine Torp (SF), 2019-04-30:
Tak for det.
Forslaget som vi behandler her i dag, er et vigtigt forslag, og det kan man jo også høre på de ordførere, der allerede har været heroppe.
Og det vil ændre på en yderst uretfærdig regel, som heldigvis ikke bliver brugt ret meget.
Det var vi jo nogle der havde på fornemmelsen at den ikke gjorde, men ikke desto mindre var muligheden der.
Efter de nuværende regler kan kommuner i dag træffe afgørelse om, at anbragte børn og unge under 18 år, der har indtægter fra f.eks. et fritidsjob, skal være med til at betale udgifterne for opholdet.
Den anbragte unge skal altså ret konkret aflevere nogle af de penge, som han eller hun har tjent, til kommunen.
Det er på ingen måde retfærdigt, og det ændrer forslaget her på, så de unge fremover ikke kan opkræves egenbetaling af deres indtægter fra et arbejde.
Og det er godt.
I SF kan vi derfor bakke fuldstændig op om lovforslaget.
Den allervigtigste grund er, at anbragte børn og unge skal have de samme muligheder som andre børn.
Det er så afgørende, at man som anbragt ung også har mulighed for at tjene sine egne penge og opleve både glæden og motivationen ved det, og at man har mulighed for at lave noget, som er til gavn for andre, og at opnå nogle erfaringer ved at indgå i et arbejdsfællesskab.
De gældende regler, som der altså bliver lavet om på nu, kan både have været med til at modvirke anbragte unges lyst og motivation til at arbejde, men de kan også have været medvirkende til at skabe en ekstra følelse af eksklusion og marginalisering, som et ungt menneske på ingen måde har fortjent.
Også derfor er det rigtig godt, at vi får ændret på reglerne nu.
Samtidig er det ærgerligt, at der fortsat ikke er fundet en tilsvarende løsning for de unge, som i dag er i efterværn og under uddannelse.
Som det også fremgår af høringssvarene, kommer der med det her lovforslag – og det bliver afvist med, at det ikke er en del af det her forslag, men jeg synes nu alligevel, det er vigtigt – ikke nogen afklaring på den problematik.
Og det er ærgerligt.
Den unge i efterværn, som modtager su, skal på samme måde, som det er i dag, betale for opholdet, hvis de har et arbejde, og de kan opleve reglerne som en uretfærdighed, der er demotiverende for at gennemføre en uddannelse.
Det er ikke rimeligt, og derfor vil vi i SF gerne understrege vigtigheden af, at der også ses på den her problematik, både med unge, der er i efterværn, men også det her med, at de ikke kan få su.
Det vil vi gøre i udvalgsbehandlingen, og hvis vi ikke når det dér, så i fremtiden, når der er et flertal for det.
SF kan støtte forslaget.
Og det kan Enhedslisten også.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-04-30:
Som flere var inde på, handler lovforslaget her om at sikre, at anbragte børn og unge under 18 år ikke fremover skal bidrage til at betale for udgifterne til deres døgnophold.
Det kan nemlig være med til at modvirke, at de unge motiveres til at tage et fritidsjob, som jo ellers kan være med til at bidrage til at styrke deres selvstændighed og deres kompetencer og også evne til at tage ansvar for eget liv.
Så Konservative støtter op om det her lovforslag.
Mai Mercado (KF), 2019-04-30:
Tak, formand, og tak for den meget pæne modtagelse af lovforslaget.
Kommunerne kan jo i dag træffe afgørelse om, at anbragte børn og unge under 18 år skal bidrage til udgifterne til opholdet, hvis de har indtægter fra eksempelvis et fritidsjob, og det har jo stor betydning, for det kan jo påvirke den unges motivation.
Der følger nogle rigtig gode ting med det at have et fritidsjob, bl.a. at man får styrket sine personlige kompetencer som en øget grad af selvstændighed og også en øget grad af ansvarlighed, som fru Karin Nødgaard jo så fint redegjorde for i eksemplet.
Derfor er det jo også rigtig godt, at vi nu får det her lovforslag.
Fru Karin Nødgaard har sagt det sådan flere gange: Hvor småt kan det blive?
Den holdning deler jeg sådan set, for det er småt, når en kommune vælger at tage det med ind i et budget, at en ung, som er anbragt, ikke engang kan tjene sine egne penge fra et fritidsjob uden at skulle betale for opholdet.
Jeg står naturligvis til rådighed for de spørgsmål, som udvalget måtte have under udvalgsbehandlingen.
Torsten Gejl (ALT), 2019-04-30:
I Alternativet støtter vi ikke bare intentionen i det her forslag, vi støtter forslaget.
Vi synes, det er et kanongodt forslag, meget simpelt og enkelt, altså at børn, der er anbragt, får lov til at tjene deres egne penge, uden at de risikerer, at de skal modregnes af kommunen.
Og der er egentlig flere grunde til, at det er godt.
For det første er det sundt for alle at tjene deres egne penge, også for anbragte børn og unge.
Og for det andet er det faktisk også sundt at bruge sine egne penge.
Det der med, at man køber noget, som man faktisk selv har tjent penge til og selv kan betale for, er en særlig god fornemmelse.
Så det er klart, at vi støtter forslaget.
Så har jeg lyttet til Karin Nødgaards appel om, at vi, hvis vi ikke når at vedtage det før valget, så i vores kollektive hukommelse sørger for at bringe det om på den anden side af valget og får det støttet der, altså hvis det ikke kommer igennem før.
Og det vil jeg glæde mig til, hvis jeg stadig væk har mulighed for det efter valget.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-30:
Altså, fru Julie Skovsby får jo ikke mig til at stå her på Folketingets talerstol og sige, at vi ikke anerkender ting, der kommer fra Finansministeriet.
Så tror jeg, at jeg får en meget utilfreds finansminister i røret om lidt, så selvfølgelig gør vi det.
Det, jeg bare siger, er, at flere penge altså er bedre end færre penge.
Det var jo ikke sådan, at der blev færre ældre, da Socialdemokratiet sad i regering – det gjorde der ikke – og der var også et demografisk pres.
Så vi har tilført området flere penge.
Kunne man ønske sig endnu flere penge?
Det kunne man givetvis.
Men det må trods alt være rart som kommune – det synes jeg i hvert fald selv – at få flere penge til at løse en opgaven frem for at få færre penge.
Jeg sad der jo selv og kunne se de tal om alt det, vi var blevet lovet fra Socialdemokratiet og SF's side med, hvor mange penge den ene kommune ville få og den anden kommune ville få og den tredje kommune ville få.
Og vi kunne bare se, at, nej, vi fik ikke flere penge – vi fik færre penge.
Nu er situationen en anden: Nu får vi flere penge, men selvfølgelig kunne vi da godt ønske os endnu flere.
Julie Skovsby (S), 2019-04-30:
Ja, der er tilført flere penge, men det er jo ikke penge nok.
Og det er jo derfor, vi siger, at det demografiske træk ikke er blevet dækket – ikke et eneste år – mens Venstre har siddet med regeringsmagten.
Derfor bliver jeg nødt til at gentage spørgsmålet: Anerkender man de tal, der ligger fra Finansministeriet, som beskriver det demografiske træk?
Anerkender man, at det ikke er blevet dækket et eneste år, mens Venstre har haft regeringsmagten?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-30:
Jamen altså, ordføreren anerkender, at der er tilført området flere penge, og jeg anerkender også, at der i samme tidsrum er kommet flere ældre – det er rigtigt.
Man kan opgøre de her ting på mange måder.
Det er jo heller ikke ligegyldigt, om man kigger på antallet af ældre på 65+, eller om man kigger på antallet af ældre på 80+.
Situationen ændrer sig jo også.
Vi ser nogle store årgange, der kommer ud, og som ikke har så stort et plejebehov.
Derfor skal vi passe meget på med at kigge på tingene sådan alt for primitivt.
Men jeg anerkender bestemt, at kommunerne har nogle udfordringer, og det er derfor, vi har tilført området flere penge.
Julie Skovsby (S), 2019-04-30:
Jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren anerkender, at i den regeringsperiode, som nu er ved at slutte, har der ikke været et år – ikke ét år – hvor behovet for øget offentligt forbrug som følge af flere ældre er blevet dækket.
Anerkender ordføreren det?
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-30:
Jeg har den mening, at hvis man vil sikre en værdig ældrepleje og sikre, at området får tilført midler, så er det vigtigt, at man sikrer en regering, som kan sikre det.
Og der synes jeg, at vores regering har vist nogle gode takter.
Man kan altid ønske sig mere.
Jeg sidder jo selv i en kommunalbestyrelse, og vi kan altid ønske os flere penge – det skal være nogen hemmelighed.
Men der er kommet flere penge, mens vi har haft magten, og da SF og Socialdemokratiet – jeg ved godt, jeg gentager mig selv, men det er, som om det ikke helt trænger ind – havde magten, blev der altså skåret.
Men vi vil meget gerne prøve, om vi kan lave nogle ting sammen efter et valg, hvor vi forhåbentlig genvinder regeringsmagten.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-30:
Nu var der altså lige en lille krise, som den tidligere regering også overtog efter en anden Venstreregering – men demografien ændrer sig jo.
Altså, det er jo et faktum, at vi lige nu står over for den demografiske udvikling i forhold til ældreplejen, og vi har vidst det rigtig længe.
Det bliver kun værre indtil 2028, måske 2040, men i den periode kommer vi til at tage stilling til, om ældre skal gå for lud og koldt vand, eller om vi rent faktisk vil prioritere de ressourcer, der er nødvendige for, at man kan give folk bare en anstændig ældrepleje.
Hvis regeringen og Venstre ikke vil være med til at sikre, at budgetterne kan følge med den demografiske udvikling, så er situationen én nattevagt til 60 borgere fordelt på tre etager, også i fremtiden, og det synes jeg er for tarveligt.
Men det kan være, at ordføreren også har en mening om det.
Jan E. Jørgensen (V), 2019-04-30:
Altså, jeg ved bare ikke helt, hvorfor noget som helst skulle blive bedre med en ny regering – altså, det er der ikke noget, der tyder på, og sporene skræmmer, om jeg så må sige.
Og der er nogen, der siger, at man aldrig skal gå tilbage til en fuser.
Jeg har stået her på Folketingets talerstol og sagt, at vi sådan set også har tænkt os at prioritere ældreområdet fremover.
Der kan blive nogle udfordringer, det er fuldstændig rigtigt.
Vi bliver ældre og ældre, og derfor er det jo også nødvendigt, at vi bliver på arbejdsmarkedet længere og længere, og der er vist også lidt usikkerhed om, hvad Socialdemokratiet og SF egentlig mener om det.
Men, altså, der er nogle udfordringer af demografisk karakter, og det må vi jo tage hånd om.
Der må jeg bare sige, at man jo må kigge på, ikke kun hvad folk siger, men også hvad de har gjort.
I den tid, vi har siddet og haft magten, har vi altså tilført flere penge til kommunerne; i den tid, hvor ordføreren fra SF sad i regering, blev der skåret.
Det er sådan set bare virkelighedens verden.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-30:
Tak for det.
Så bliver man jo altså fristet til at sige, at hvis regeringen påtænker at fortsætte med den nuværende fremskrivning, som man har haft i de sidste 4 år, også efter et valg, så er det jo lige præcis der, hvor man får brug for en ny regering.
For regeringen har kun fremskrevet budgetterne i ældreplejen med halvdelen af det, som demografien faktisk tilsiger.
Det her er tal, vi har fra finansministeren, nemlig at hver gang to ældre havde brug for at få hjælp, fik kommunerne kun penge til den ene.
Det betyder helt konkret, at kommuner nogle steder er nødt til skulle at spare, men det betyder også – med henvisning til en anden VIVE-rapport – at forholdsvis flere og flere ældre faktisk oplever, at de ikke får den hjælp, som de selv synes de har brug for, til personlig pleje, til rengøring, til praktiske opgaver.
Mener regeringen seriøst, mener Venstre seriøst, at den måde, man har tilskrevet budgetterne på i ældreplejen i dag, er tilstrækkelig, også i forhold til fremtiden?
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-30:
I Dansk Folkeparti har vi kæmpet for at få afsat flere midler på området, og det har vi gjort i alle de finanslove, vi har været med til.
Så hvis regeringsmagten skifter – og det ved vi ikke – så er Dansk Folkeparti helt klar til at sætte sig ind ved siden af andre partier ved et forhandlingsbord for at sikre flere midler til ældreområdet og også i forhold til at have det demografiske træk med.
Vi må jo sætte os omkring bordet.
Men jeg tænker, at det er noget, vi skal forhandle i finanslovsforhandlingerne, og jeg tænker også, at den regering, der kommer til at sidde, også skal tage det her op i økonomiforhandlingerne med KL for netop at sikre det her område.
Det er jo ikke kun penge, det handler om, kan man sige.
Det handler også om at sikre den kvalitet, der skal være i de ydelser, man leverer.
Og det kan man jo tage hele vejen rundt også i forhold til den debat, vi havde tidligere i dag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-30:
Sidst jeg fremsatte det her forslag, det har SF nemlig gjort tidligere, var SF det eneste parti, der stemte for det.
Så jeg sidder jo her og glæder mig over, at der måske efterhånden kan tegne sig et flertal.
Og det vil vi jo kunne skabe allerede nu.
Socialdemokratiet har tilkendegivet, at de ønsker, at budgettet skal følge den demografiske udvikling.
Hvis Dansk Folkeparti ellers mener det, de siger, og SF og måske andre også er med, ja, så har vi jo flertal for at beslutte, at nu skal det være slut med besparelser på ældreplejen.
Nu er det nok med at blive ved med at skære på ældreplejen.
Nu har vi set nok af folk som Einar i ældreplejen, og nu skal det have en ende.
Vil ordføreren være med til at træffe den beslutning?
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-30:
Som jeg sagde tidligere, er vi – afhængig af hvordan situationen ser ud – helt klart villige til at sætte os ved siden af hinanden i en forhandling, også i forhold til nogle kommende finanslovsforhandlinger.
I Dansk Folkeparti har vi kæmpet for at få afsat flere midler, og vi har fået afsat flere midler til ældreområdet.
Det er jeg utrolig glad for at vi har fået gennemført, også trods det, at den nuværende regeringen gik til valg på minusvækst, kan man sige, altså, der kan man i hvert fald mærke, at Dansk Folkeparti har siddet med ved forhandlingsbordet, og vi vil fortsat arbejde for ældreområdet.
Julie Skovsby (S), 2019-04-30:
Jeg vil høre ordføreren fra Dansk Folkeparti, om Dansk Folkeparti ønsker, at vi i udvalget sætter os sammen og forfatter en beretning på det her beslutningsforslag.
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-30:
Altså, i Dansk Folkeparti er vi altid villige til at sætte os ned sammen med andre.
Nu står vi bare i den situation, at der lige om lidt bliver trykket på valgknappen.
Man skal også være lidt realistisk i forhold til, hvad man kan nå.
Så derfor ser jeg da også frem til det – man kan sige afhængig af, om der sker et regeringsskifte.
For så har den socialdemokratiske ordfører i hvert fald noget at leve op til på det her område.
Julie Skovsby (S), 2019-04-30:
Tak for svaret.
Nu er der jo ikke så mange af os herinde, der ved det med valgdatoen.
Men hvis det nu er muligt, at vi kan sætte os sammen i udvalget, vil Dansk Folkeparti så gøre det?
Altså, hvis vi kan nå at få et udvalgsmøde og der kan skrives et udkast til en beretningstekst, er Dansk Folkeparti så med til at ville kigge på det?
Karina Adsbøl (DF), 2019-04-30:
Vi må bare også være realistiske i forhold til tidsperspektivet for det her.
Men lad os arbejde videre med det.
Vi støtter som sagt ikke forslaget, som det foreligger, men derfor kan vi godt kigge på, om vi kan lave noget.
Der ligger jo allerede en vedtagelse i forhold til F 40, hvad jeg også nævnte tidligere.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-04-30:
Nu er det svært at komme ind her, for det er meget en debat om, hvem der har givet nok, og hvem der ikke gav nok i den seneste periode og sådan noget, men jeg prøver alligevel at stille et spørgsmål.
For jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ordføreren reelt er tilfreds med den ældrepleje, vi har nu.
Der er jo ifølge de seneste tal et råderum på 24,5 mia. kr. til 2025, og ordføreren hev en enkelt sætning ud af VIVE's rapport, som fik det til at lyde – i hvert fald i mine ører – som om der ikke rigtig var nogen problemer med det.
Så jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre, om ordføreren er tilfreds med den måde, vi behandler vores ældre på nu, og den ældrepleje, vi har nu.