runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Tak for det.
Det udvikler sig jo til en interessant debat, som vel meget godt viser, at vi kan have de her debatter i Folketinget – også uden at skulle have en kommission.
Siden valget, og siden jeg blev udnævnt som retsordfører, har vi jo faktisk – det har jeg noteret ned – haft den her debat mange gange: Vi har drøftet overvågning; vi har drøftet fremmedkrigere; vi har drøftet straf i relation til bander; vi har lige for lidt siden drøftet rettighederne for indsatte i vores fængsler; vi har drøftet det indgående i forbindelse med løsningen af coronakrisen; vi har lige haft Ytringsfrihedskommissionen, som vi kommer til at bruge meget tid på, også i Retsudvalget osv. osv.
Frihed her bliver jo fremhævet som fravær af tvang.
Men det er vel også rigtigt – det mener jeg i hvert fald – at uden lighed er der reelt ingen frihed.
Hvis ikke der er lighed, er det jo bare magtfuldkommenhedens dominans, der kan definere friheden uden tvang.
Derfor opererer man jo også med det negative frihedsbegreb – og nu ryster Jan E. Jørgensen på hovedet – og det positive, nemlig retten til at stille op, borgerrettigheder osv.
Jeg synes faktisk, at vi i de diskussioner, vi har haft her i Folketinget, i forhold til de eksempler, som jeg startede med at nævne, ofte bliver enormt optagede af frihedsrettighederne for dem, som knægter alle andres rettigheder.
Man er optaget af, hvad rettighederne er for den seksualdømte, som man ikke ønsker skal påføres unødig kontrol, mens vi andre er optagede af, at vedkommende ikke går ud og begår nye seksuelle overgreb mod nye børn.
Man er optaget af rettighederne for fremmedkrigeren, som man ikke ønsker skal have knægtet sine rettigheder, mens vi andre diskuterer, om det sådan set er hensigtsmæssigt, at vi gør, hvad vi kan, for at sørge for friheden, ligheden og trygheden i samfundet.
Derfor kan man selvfølgelig godt argumentere for, at vi ikke kan have den drøftelse uden at have en frihedskommission, der skal se på al lovgivningen siden 2001.
Og der var en klog mand i weekenden, der gjorde mig opmærksom på, at man, hvis man maler med den helt brede pensel, jo i princippet vil kunne sige, at stort set al den lovgivning, vi har lavet i Folketinget siden 2001, indskrænker vores frihed – selvfølgelig kan man måske også finde eksempler på det modsatte.
Men jeg synes, det er fint, at vi kan have den her diskussion.
Jeg synes, det, som der lægges op til her, virker meget omfangsrigt, og derfor støtter Socialdemokratiet ikke forslaget.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-19:
Nej, det er ikke vanskeligt at forstå, for det har vi også været igennem rigtig mange gange: at vi har et fundament, som er den grundlov, som vi er fælles om, den danske grundlov, det danske riges grundlov.
Det er der ingen der sætter spørgsmålstegn ved.
Jeg er i øvrigt meget tilfreds med den fortolkningsstil, som de danske domstole anlægger i relation til vores egen grundlov.
I det internationale samarbejde – jeg er stærk tilhænger af internationalt samarbejde og tror, at vi vinder meget ved det – er der domstole.
Det, jeg er kritisk over for, er ikke det internationale samfund eller det fundament, men det, at domstolene har en fortolkningsstil, som ændrer det fundament.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-19:
Det er jeg glad for ministeren siger, men ministeren må nødvendigvis tage konsekvensen af sin egen indledning.
Nu er vi måske, som nogen sagde, i det filosofiske hjørne, men det er da vanskeligt at forstå, hvordan man kan være imod en kommission på det værdipolitiske område, fordi værdipolitik skal afgøres af Folketinget, samtidig med at man så er tilhænger af en pseudodomstol, som afsiger domme på det politiske område.
Altså, hvorfor er Folketinget i det ene scenarie øverste myndighed, men ikke i det andet scenarie?
Det er da vanskeligt, når vi nu sådan er i det filosofiske hjørne, at forstå.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-19:
Altså, hvis man ser i vores statistikker, kan man jo se, at blandt dem, der begår kriminalitet i Danmark, er der en overrepræsentation af folk, der kommer hertil med en anden etnisk oprindelse end dansk.
Det er jo bare faktuelt.
Er det sådan, at der ikke havde været bandekriminalitet eller rockerkriminalitet eller narkokriminalitet eller alt muligt andet, hvis vi ikke havde haft en indvandring til Danmark?
Jeg tror stadig væk, det havde eksisteret, og jeg tror stadig væk, det havde været et problem, og jeg tror, at det stadig væk havde gjort, at vi havde været nødt til at lovgive om bandepakker og overvågning og andre ting for at sætte ind over for den slags.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-19:
Derfor kan man jo også sige, at uanset hvad den her kommission måtte nå frem til, så er man helt sikker på, at det ikke kommer til at være en kritik af en regering, som Enhedslisten har været medlem af.
Det giver lidt sig selv.
Rosa Lund (EL), 2020-05-19:
Derfor kunne vi jo netop få understreget det ved at gennemføre, at der skulle laves sådan en kommission.
Vi vil jo ikke have den her kommission, fordi vi på forhånd har besluttet, hvad den skal komme frem til, som hr. Jan E. Jørgensen antydede.
Det er jo netop, fordi vi gerne vil have diskussionen, som jeg er helt enig i er politisk.
Men vi vil gerne have et grundlag at diskutere det ud fra, så vi har det samme grundlag.
Der er jo blevet lavet ret meget lovgivning siden 2001, som indskrænker frihedsrettighederne.
Det er ikke bare noget, vi konkluderer i Enhedslisten; det konkluderer de sådan set også i Ytringsfrihedskommissionen.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-19:
Det er rigtigt, at der står i forslaget, at det handler om balancen, og det, I taler om, er, om der er foretaget unødvendige, uhensigtsmæssige eller uproportionale indgreb i frihedsrettighederne.
Så det er jo ikke sådan, at man ikke kan indskrænke friheden – og det er jeg sådan set glad for at vi er enige om – men det skal altid være proportionalt, og vi skal ikke indskrænke friheden mere end højst nødvendigt.
Det er vi sådan set ganske enige i.
Rosa Lund (EL), 2020-05-19:
Tak for det.
Jeg skal lige starte med at berolige hr. Jan E. Jørgensen.
Når Venstre siger noget grimt om Enhedslisten, tager vi det nærmest som en kompliment, særlig efter at Venstre i de her coronatider nærmest har overtaget vores politik om statsstøtte til den ene og den anden.
Det er jo simpelt hen helt utroligt.
Derfor havde jeg da også håbet, nu når man kan se, at Venstre trods alt har overtaget noget af vores politik, at man i Venstre ville bakke op om det her beslutningsforslag.
Jeg hører jo hr. Jan E. Jørgensen sige, at al lovgivning på en eller anden måde er et indgreb i vores frihedsrettigheder.
Det kan hr. Jan E. Jørgensen måske sådan set godt have ret i, og det er præcis derfor, at der står i beslutningsforslaget, at det er den balance, vi gerne vil have kommissionen til at kigge på.
Det havde jeg da egentlig håbet at Venstre kunne bakke op om, nu hvor vi har været så skræmmende gode venner, vil jeg sige, på det sidste, i forhold til hvem der skulle have statsstøtte og hvad statsstøtten skulle gå til.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-19:
Det kan jeg ikke love, men lad mig bare give et eksempel.
Meget af den coronalovgivning, vi har lavet, eksempelvis epidemiloven, er jo blevet født med en forholdsvis kort solnedgangsklausul.
Der er det jo egentlig også lidt sjovt at se, at det parti, som er mest bekymret for at give os danskere vores frihed tilbage, er Enhedslisten, som har fremsat det her forslag om en frihedskommission.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Jeg synes, det er spændende, at Venstre vil være med til, at vi får indført solnedgangsklausuler i mere lovgivning.
Der vil jeg så bare spørge Venstre, om det betyder, at Venstre fra nu af, hver gang vi har noget lovgivning, der tager nogle rettigheder fra mennesker, så er villig til – det vil Radikale i hvert fald gerne give håndslag på i dag at vi er – at sige, at al den slags skal vi have solnedgangsklausuler i fremover.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-19:
Frihedskommission: Alene det ord havde jeg håbet på at Venstre, Danmarks Liberale Parti, fik julelys i øjnene af.
Jeg kan forstå, at det måske er lidt meget lovgivning ordføreren synes man skal igennem.
Men det er for ligesom at sige, at nu har man skullet vedtage en frihedskommission, og kunne man så centrere nogle af de sådan helt særligt frihedsindskrænkende tiltag, der har været siden 2001?
Kunne man målrette det mere?
Kunne man gøre et eller andet, for at vi kan få nedsat det her, og for at vi lige tjekker efter en gang, om det nu har været nødvendigt at tage de rettigheder fra helt uskyldige mennesker, der ikke har gjort noget – har det været hensigtsmæssigt, har det været proportionalt?
– så vi ligesom får luget ud i noget.
Men det, der virker, skal vi selvfølgelig fastholde.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-19:
Det var faktisk ret heldigt, at jeg fik sagt både for høj og lav, for cigaretafgiften er jo netop ét eksempel på, at vi i Venstre mener, at en afgift bør hæves og også bør hæves betragteligt.
Og det er jo, fordi vi i højere grad tror på økonomiske incitamenter, end vi tror på straf og forbud.
Altså, man kunne også gå den vej, at man forbød cigaretter og satte en masse politi ind til at undersøge folk, der fik cigaretter indsmuglet osv., og gav nogle folk nogle bøder osv. for at ryge, men det vil vi jo ikke.
Men hvis vi øger prisen på en pakke cigaretter, så får vi færre til at ryge.
Det er jo sådan en meget basal, logisk udbud-efterspørgsel-tænkning.
Og det var derfor, vi foreslog, at cigaretafgifterne burde stige, altså fordi der var et andet hensyn, nemlig folkesundheden, som i det her tilfælde går ind og trumfer prisen og afgiften på cigaretter.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Det er jo interessant, for det er ikke så længe siden – det føles, som om det er længe siden, for det var før coronaen – at vi takket være et forslag fra bl.a. Venstre og et andet nominelt borgerligt parti, Det Konservative Folkeparti, kunne se, hvordan der var flertal for at hæve afgifter på cigaretter.
Der var også nogle kommentarer til den finanslov, som blev forhandlet på plads i efteråret, som samlet set betød, at skattebyrden på danskerne blev øget.
Men hvis intentionen i Venstre nu er, at man efter coronaen ønsker ikke bare et skattestop, men skattelettelser, så vil jeg tage det med herfra som en glædelig nyhed.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-19:
Jeg synes, det er et smaddergodt spørgsmål, og det illustrerer jo sådan set også de problemer, det ville medføre med sådan en frihedskommission.
For jeg tror, at Enhedslisten tænker: Jo mere skat, jo bedre, for så får vi en masse muligheder og kan ansætte nogle sygeplejersker og give dem mere i løn osv.
Men det er jo en indskrænkning af friheden til at bruge de penge, som man selv har tjent i sit ansigt sved og alt det her, på den måde, man nu selv finder mest korrekt.
Det ville også være trist, hvis vi var enige om alt – så kunne vi også godt gå hjem og holde sommerferie.
Vi har f.eks. lige foreslået en halvering af momsen resten af året for at få sat gang i økonomien igen.
Jeg tror ikke, man kan pege på én eneste skat eller afgift, som Venstre mener er for høj – eller for lav, mener jeg.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-19:
Tak til ordføreren for Danmarks Liberale Parti.
Ejendomsretten er for mig og for Nye Borgerlige en af vores vigtigste frihedsrettigheder.
Retten til at bevare frugten af eget arbejde, retten til overhovedet at have ejendom er vigtig.
Venstre var engang – og det er ikke så længe siden – et parti, som mente, at vi havde en for høj skat og et for højt skattetryk i Danmark, og at skatten skulle ned.
Det er længe siden, jeg har hørt det – jeg har mere hørt noget med, at nu skal vi have et skattestop.
Jeg må formode, at det betyder, at skatten i hvert fald ikke skal stige.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Danmarks Liberale Parti og ordføreren mener, at et skattestop er nok til at bevare den helt særlige frihedsret, vi har i Danmark, nemlig ejendomsretten.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-05-19:
Jamen umiddelbart var der bestemt også ting, der kriblede i mig, og hvor jeg tænkte: Det lyder da egentlig spændende og så ovenikøbet fra Enhedslisten, det var da fantastisk, og lad os se på det.
Men jo mere jeg har tænkt over det, og jo mere jeg har drøftet det med andre, jo mere urealistisk finder jeg det, at sådan en kommission vil nå frem til noget som helst.
Men det er jo ikke det samme, som at man ikke kan gå ind og evaluere den lovgivning, vi har lavet.
Men en frihedskommission, der skal gennemgå det her meget store område, tror vi ikke på.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-05-19:
Tak for det.
Jeg agerer standin for vores katteordfører, hr. Henrik Dahl, som desværre ikke kunne være til stede i dag, hvorfor jeg har denne sag.
Jeg overvejede kortvarigt, om jeg skulle gøre mig sådan lidt lystig og munter og svinge mig op til en stor tale om kattenes ukrænkelige personlige frihed, og om, at de herreløse katte jo er fri for statens åg og mærkning og registrering.
Det kunne man sikkert trække lidt på smilebåndet af.
Der er en stigning i antallet af indleverede katte, og det er jo også et tegn på, at de lever et hårdt liv.
Derudover er det jo sådan, at når katte ikke er mærket og registreret, kan det også betyde, at katte, som ikke er herreløse, som egentlig har en ejer, men som er stukket af hjemmefra, så går hen og bliver herreløse, fordi de ikke kan finde tilbage til deres ejer.
Så det er jo egentlig en problemstilling, som er relevant at rejse, og jeg synes også, det er godt, at Dansk Folkeparti tager initiativ til det.
Vi støtter dog regeringen i den proces, som regeringen har lagt op til, hvor man i første omgang forsøger sig med en frivillig ordning, inden man forsøger sig med en tvungen ordning, og så må vi jo evaluere hen ad vejen, om dyrevelfærden er tilstrækkelig forbedret i forlængelse af den aftale, som regeringen ønsker at lande.
Det var ordene.
Peter Skaarup (DF), 2020-05-20:
Men jeg forstår ikke rigtig, at ministeren siger det på den her måde, for ministeren har under debatten givet udtryk for, at der er et problem med, at man har ladet nogle parallelsamfund vokse sig for store – der er en masse udfordringer her.
Sådan hører jeg ministeren sige det – sådan lyder det i hvert fald.
Men der er ikke rigtig nogen handling bag, og det er det, vi kalder på.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-20:
Den rapport fra Statens Serum Institut i dag, som ministeren henviser til, siger ikke, at der er en risiko ved åbning af grænserne, men at der kan være en risiko.
Og det er jo ikke nyt, at der kan være en risiko.
Det er der jo sådan set ved alle former for åbningstiltag.
Det var der også, da man åbnede dagsinstitutioner, skoler, efterskoler osv.
Der er også en risiko forbundet med de yderligere åbningstiltag, man formentlig tager senere i dag.
Så er ministeren enig i, at hvis dem, der passerer grænsen, følger sund fornuft og retningslinjerne, så er der ikke nogen sundhedsfaglige advarsler imod det?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
Jo, men som spørgeren, der jo er en flittig mand – og det ved jeg af mange andre, jeg havde nær sagt bitre erfaringer, men i hvert fald af mange andre erfaringer – godt ved, så står vi jo nu med tillægsrapporten af 20. maj 2020, altså dags dato, hvor Statens Serum Institut jo også forholder sig til grænsespørgsmålet, og hvor man jo siger, at en eventuel åbning af grænserne kan medføre, at smittede personer vil rejse ind i landet og dermed kunne starte nye smittekæder, der kan få betydning for smittetrykket i Danmark.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-20:
Det, som eksperterne bl.a. giver udtryk for, er, at de ikke var helt korrekt citeret i den første artikel.
Det var nok snarere det, end at de har skiftet holdning.
Derfor vil jeg bare spørge ministeren, om ministeren mener, at det at fastholde udvidelsen af den eksisterende midlertidige grænsekontrol er lige så nødvendigt i dag, som det var den 14. marts, da man lukkede grænserne.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
For det første vil jeg gerne anholde det der med, at jeg griber efter et halmstrå, for i det ligger jo implicit, at jeg skulle være interesseret i at holde grænserne lukket mod bedre vidende.
Sådan forholder det sig ikke.
For det andet er det rigtigt, at der var en række eksperter, som havde udtalt sig til Information, og som så i dag har udtalt sig til Jyllands-Posten.
Og fra den 9. maj til den 20. maj må man konstatere at eksperterne i hvert fald i et vist omfang ændrer opfattelse, hvilket jo er en eksperts privilegie og ret.
Jeg vender tilbage til de to andre elementer.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-20:
Jeg tror, at ministeren og jeg er fuldstændig enige om, at de sundhedsmæssige overvejelser selvfølgelig er rigtig vigtige.
Det er de.
Ministeren ved også, at jeg selv går meget op i det sundhedsmæssige i den tid, vi er i, bl.a. fordi jeg selv muligvis er i en risikogruppe.
Spørgsmålet er bare, hvor er de her sundhedsmæssige hensyn så henne?
Hvornår lægger regeringen dem frem?
Så hvad er det for et halmstrå, ministeren og regeringen griber efter, som gør det absolut nødvendigt at fastholde udvidelsen af den eksisterende midlertidige grænsekontrol?
Og mener ministeren, det er lige så nødvendigt i dag, som det var den 14. marts?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
Lad mig indlede med at sige, at jeg har stor forståelse for og sympati for ønsket om at få åbnet grænserne igen hurtigst muligt.
Jeg vil da også gerne gentage, at regeringen ikke har noget ønske om at holde grænserne lukket længere, end det er nødvendigt.
Derfor er det også rigtig positivt, at det nu går den rigtige vej i Danmark og den rigtige vej i øvrigt i flere af vores nabolande, så vi nu er i en situation, hvor vi kan se på genåbning af grænserne.
Alt andet ville være uansvarligt.
Så ja, regeringens holdning er på nuværende tidspunkt fortsat, at det er nødvendigt med indrejserestriktioner, men regeringen ser selvfølgelig på, hvordan de gode udviklinger giver mulighed for på en klog måde at genåbne vores grænser, og vi lytter også til Folketingets partier.
Jeg er også i dialog med mine kollegaer i Tyskland og de nordiske lande om grænsespørgsmålet.
På baggrund af de drøftelser vil regeringen, som det fremgår af aftalen med Folketingets partier om genåbning af Danmark, tage stilling til den midlertidige grænsekontrol med indrejseforbud senest den 1. juni.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-20:
Mener ministeren, at udvidelsen af den eksisterende midlertidige grænsekontrol fortsat er absolut nødvendig med de nye oplysninger fra Statens Serum Institut af 14. maj 2020, eller vil ministeren på baggrund af dette tage initiativ til ændring af f.eks. grænsekontrollen til Tyskland som efterspurgt af flere borgmestre, virksomheder og sommerhusudlejere?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
De første to elementer i det, spørgeren sagde, var helt rigtige.
Derefter kom så det der med, at det var godkendt, hvilket jo er det, som spørgsmålet drejer sig om.
Men der forelå ikke en godkendelse i de konkrete tilfælde.
Den siger også noget andet.
Fra Statens Serum Institut siger man nemlig det vigtige om det, som har været fremført mange gange – nemlig at hvis smittetrykket to steder er det samme, kan man roligt åbne – at så simpelt er det ikke.
Antallet betyder også noget.
Hvis man f.eks. åbner for en million tyske turister, eller hvor mange det nu måtte være, vil der være en del af dem, som statistisk set er smittet.
Den del af dem, som så er smittet, vil kunne starte nye smittekæder i Danmark.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-20:
Hvornår forventer ministeren at en lejekontrakt til et sommerhus i Danmark er et anerkendelsesværdigt formål for tyske turister?
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-20:
Jeg synes desværre, at ministeren taler udenom.
Vi er også enige om, at det er en klog, jeg tror ovenikøbet, statsministeren brugte udtrykket begavet, men i hvert fald kontrolleret måde at åbne grænsen på.
Så derfor: Fastholder ministeren, at det er et anerkendelsesværdigt formål at have en lejekontrakt til f.eks. et dansk feriehus, en campingplads?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
Men i virkeligheden illustrerer indgangen til det med, at lejekontrakten kan være et anerkendelsesværdigt formål, jo måske meget godt den måde, som vi bliver nødt til at forholde os på.
For andre vil sige, at det at sejle hertil i en lystbåd og lægge til i en dansk havn også er et anerkendelsesværdigt formål, eller at det at bo på hotel også er et anerkendelsesværdigt formål, og jo mere vi åbner, jo flere potentielle indtag, jo større er risikoen for, at vi får sat nye smittekæder i gang.
Derfor bliver man selvfølgelig nødt til at have en overvejelse af hele spektret, ligesom vi jo også bliver nødt til at se det i en sammenhæng med de øvrige åbninger af samfundet, som der skal til, hvor der jo også er et stort pres på.
Lige nu sidder vores partiledere og forhandler om, hvilke dele af samfundet vi nu kan åbne i den tredje fase
– og alt det må jo ses samlet, sådan at vi er sikre på, at vi kan holde smittetrykket under 1.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-20:
Som nævnt anerkendte ministeren jo i sidste uge, at det at have en lejekontrakt til et dansk feriehus eller en campingplads kunne være et anerkendelsesværdigt formål og dermed give mulighed for at krydse grænsen.
Det vil efter min opfattelse være en kontrolleret måde at åbne grænsen på, og det forstår jeg at ministeren er enig i.
Derfor lyder mit spørgsmål: Hvad er der sket?
Hvad har ministeren foretaget sig i den henseende, siden vi stod her sidste onsdag?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
Andre ministre har også dialog med deres kollegaer, for at vi kan finde en god landingsbane i forhold til, hvordan vi vil åbne grænserne igen, og hvordan det kan lade sig gøre.
Og det gælder ikke kun i forhold til Tyskland, men det gælder også i forhold til de øvrige nordiske lande.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-20:
Det er bare så ærgerligt, at ministeren taler udenom i stedet for at blive konkret på, hvad der kan ske i forhold til en åbning af grænsen.
Derfor må jeg så spørge: Hvordan går det med dialogen med den tyske kollega?
Hvad er der sket, siden vi havde en tur her i salen i sidste uge?
Er der blevet aftalt yderligere, og har ministeren klart tilkendegivet over for sin tyske kollega, hvad det er for nogle betingelser, der skal være opfyldt, for at man åbner grænsen?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-20:
Men her er vi lidt tilbage til det, som vi snakkede om tidligere, nemlig at den beslutning, vi træffer, træffer vi jo stående på en række forskellige forudsætninger, herunder en dialog med nabolandene, herunder parametre, som vi også har været inde på, smittetryk, antal besøgende, der må forventes osv.
Som spørgeren også selv sagde i et tidligere spørgsmål: Der er jo forskellige anerkendelsesværdige formål, og det er jo ikke sådan, at ét anerkendelsesværdigt formål også betyder alle anerkendelsesværdige formål, og at vi så bare kan åbne op.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-20:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Men vi blev jo bare ikke meget klogere på, hvornår en lejekontrakt bliver et anerkendelsesværdigt formål.
Tak til ministeren for al den medfølelse og al den forståelse for alle de udfordringer, det her skaber, men det løser jo ikke problemet for en turistbranche, der bløder fuldstændig, og de kæmpestore beskæftigelsesmæssige udfordringer, man oplever, eksempelvis langs Vestkysten.
Så mit spørgsmål til ministeren er jo: Hvornår? Hvad er ministerens holdning til, hvornår en lejekontrakt fint kan accepteres som et anerkendelsesværdigt formål?