Karsten Lauritzen (V), 2016-11-18:
Tak, og tak for den overvejende positive modtagelse af forslaget.
Det er jo en af mine mærkesager som skatteminister at forbedre retssikkerheden på skatteområdet, og jeg er glad for, at der er bred opbakning til forslaget såvel som denne dagsorden i Folketinget.
Det er glædeligt.
Forslaget ligger jo i forlængelse af retssikkerhedspakke I fra sidste år, hvor vi fik afskaffet SKATs mulighed for at gennemføre kontrol på privat grund, og det er mit ønske, at vi til foråret kommer med endnu en retssikkerhedspakke, nemlig retssikkerhedspakke III, der indeholder en revision af skattekontrolloven.
Det væsentligste element i det lovforslag, vi behandler i dag, er, som mange ordførere også har været inde på, en gennemførelse af omkostningsgodtgørelsen til skattepligtige selskaber og fonde, og med forslaget opnår vi den nødvendige ligestilling mellem selskaber og fonde og borgere og selvstændige erhvervsdrivende, så de igen kan få udgifterne til sagkyndig bistand godtgjort.
Det er i min optik lidt mærkeligt, at du, hvis du driver din håndværksvirksomhed i selskabsform, ikke kan få omkostningsgodtgørelse, men at du, hvis du driver den som enkeltmandsvirksomhed, kan få det.
Kontoret er nu ved at blive etableret, og bestemmelsen i lovforslaget om at udskyde 3-månedersfristen for at indbringe en endelig administrativ afgørelse for domstolene, hvis borgeren klager til Ombudsmanden, skal ses i det her lys.
Det gør sådan sagt på almindeligt dansk, at man rent faktisk har mulighed for at klage til Ombudsmanden og få ført sin sag dér under de regler, der i øvrigt gælder for ombudsmandsinstitutionen.
Ordningen med omkostningsgodtgørelse er unik på verdensplan; så vidt vides findes der ikke nogen tilsvarende gunstig ordning i noget andet land.
Ordningen bidrager til at skabe større retssikkerhed på skatteområdet, fordi borgere og virksomheder ikke af økonomiske grunde afholder sig fra at klage over SKATs afgørelser om deres skattebetaling.
Det er imidlertid vigtigt, at der er en balance og rimelighed i ordningen, og at den er robust, så den ikke misbruges.
Det skal ikke være noget tag selv-bord for skatterådgivere og advokater, men det skal være borgerens fokus, der er i centrum.
Lovforslaget indeholder derfor også en række tiltag, der har til formål at skabe balance og rimelighed i ordningen, og som i øvrigt også gør, at den har en størrelse, så vi kan finde en finansiering.
Det bliver man også nødt til at forholde sig til.
Regeringen er også optaget af at nedbringe sagsbehandlingstiden ved de administrative klageinstanser.
At afgørelser træffes inden for en rimelig tid, er en naturlig del af retssikkerhedsbegrebet.
Der er ikke meget idé i at få ret, hvis man må vente i 5, 8 eller 10 år på at få det, for man skal have ret inden for en rimelig tid.
Fordi Landsskatteretten i øjeblikket er ved at sande til i det, der hedder FFF-sager, grundforbedringssager, foreslår vi i forslaget, at disse sager overføres fra Landsskatteretten til vurderingsankenævnene, hvor der jo er ledig kapacitet.
Det vil aflaste Landsskatteretten og forhåbentlig samlet set føre til en mere effektiv behandling af de klagesager, der er på skatteområdet.
Der er selvfølgelig også blevet rejst nogle spørgsmål om det fra nogle af ordførerne her i dag, og der er også nogle høringssvar, og det vil jeg naturligvis gerne forholde mig til her i salen i dag eller i det videre udvalgsarbejde.
Selv om man til sidst af politiske årsager vælger ikke at være med, er der faktisk en værdi i at have en god proces, og det tilstræber jeg som skatteminister.