runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Det mener jeg også er det, vi gør for langt de flestes vedkommende.
Den behandling, som sker i Udlændinge- og Integrationsministeriets departement, er forvaltningsretligt hundrede procent forsvarlig; det er det, som langt de fleste, der får statsborgerskab, får det på.
Og så er det rigtigt, at der er en dispensationsmulighed.
Jeg mener, at det er sundt, at man har det, så man kan sige, at der kan være folk, som på grund af alle mulige forhold, ikke kan leve op til alle de krav, der er.
Det kan være, at man har begået grov vold tidligt i ens liv, og at man så står 20 år efter og er et helt andet menneske.
Og der mener jeg, at det er sundt, at vi så har et folketingsudvalg, der kan sige, at i de her tilfælde kan der være en særlig dispensation.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-04:
Men det er jo netop sådan i andre europæiske lande, at de har en grundlov, der nogenlunde ligner den danske.
Og i de lande kan det lade sig gøre at lave kriterier, som baserer sig på forvaltningsretlige principper.
Så jeg skal bare høre ministeren, om ministeren er enig i, at det vil være eftertragtelsesværdigt at lave et system, som mere baserer sig på de forvaltningsmæssige principper, så man netop kan sikre, at der bliver partshøring og klageadgang til en uvildig instans, men hvor vi i sidste ende stemmer i Folketinget om den liste, der kommer ud af den proces.
Det ville jo være en mulighed.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Tak for det, formand.
Jeg vil også starte med at sige et stort og varmt tillykke til alle jer 1.029 mennesker, som nu kan blive danske statsborgere.
Vi ved, at det har været en lang, besværlig og frustrerende rejse for mange af jer, men nu bliver I belønnet.
I Radikale Venstre tror vi jo på idéen om, at alle mennesker er født frie og lige, i værdighed og i rettigheder, og at de skal behandles med respekt.
Vi tror på de fundamentale retsprincipper og lighed for loven, og den måde, man behandler sagerne om indfødsret på, lever ikke op til de grundlæggende principper.
Det er et problem for vores retssamfund.
Vi har mennesker, der lever op til kriterierne, men som bliver stemt ned, uden at de nogen sinde får en begrundelse, uden at de har nogen form for retssikkerhed, uden en begrundelse efter en objektiv individuel vurdering, uden gennemsigtighed, uden en mulighed for at komme med gensvar og uden en mulighed for at kunne påklage afgørelsen.
Det er forkert, og et af de mest problematiske områder, hvor det viser sig, er jo, at hvor langt de fleste ansøgere med langvarige funktionsnedsættelser før fik dispensation, så er det nu kun ganske få.
Alt tyder på, som hr. Peder Hvelplund også anførte det, at handicapkonventionen systematisk overtrædes, og det sker, selv om Højesteret ved dom afsagt den 13. september 2013 har anført, at Danmark har påtaget sig en række folkeretlige forpligtelser, som forudsættes efterlevet ved Folketingets og Indfødsretsudvalgets udøvelse af skønnet over, om dansk statsborgerskab skal meddeles en ansøger.
Det er en afgørelse ved Højesteret, som ikke bliver efterlevet i tilstrækkelig grad, og det er jo også principielt forkert og i modstrid med de værdier, som vi står for, og som vi kæmper for i resten af verden, at dele ansøgninger op efter, hvor man kommer fra, og netop åbne for, at der kan skilles og skelnes efter, hvor man kommer fra.
Og det kan og vil også være i strid med statsborgerretskonventionens artikel 5, hvis det sker.
For der må ikke ske forskelsbehandling på baggrund af køn, religion, race, hudfarve, national eller etnisk oprindelse.
Så derfor vil vi stadig væk arbejde for, at vi ændrer den praksis, hvormed man tildeler indfødsret.
Vi er glade for, at der er 1.029 borgere, der nu ønsker at blive danske statsborgere, og vi vil gerne ønske jer alle tillykke med, at I netop får det statsborgerskab og stemmeret.
Tak, fordi I har valgt at blive en del af Danmark, og tillykke.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-05-04:
Jeg synes, det er rimeligt, at vi har nogle kriterier og nogle skrappe regler på det her område, og jeg er helt med på, at Enhedslisten og Det Konservative Folkeparti ikke er enige på det her område, og det bliver vi nok heller ikke.
Men vi synes, det er vigtigt, at vi har nogle stramme regler, i forhold til hvad det er, man skal leve op til for at få statsborgerskab i Danmark.
Det er en gave, og det er ikke en menneskeret.
Man kan sagtens bo i Danmark uden at have et statsborgerskab og et dansk pas.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-04:
Nu er vi – og det er jeg sikker på at ordføreren også er – i kontakt med masser af ansøgere om statsborgerskab, som oplever, at det her er dybt frustrerende.
De gør alt, hvad de kan, for at være integreret – de deltager i fritidslivet, i civile aktiviteter, er fodboldtrænere, har beskæftigelse, har familie, er fuldgyldige medlemmer af samfundet.
Ordføreren ville ikke kunne se forskel på dem og på naboen.
Naboen har bare stemmeret, men det har de her borgere ikke, fordi de har begået en fuldstændig selverkendt dumhed, som de fortryder i dag.
Hvorfor er det rimeligt?
Hvorfor er det et udtryk for retfærdighed og integration?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-05-04:
Jeg mener, at man skal gøre sig fortjent til at få et statsborgerskab i Danmark, og jeg synes, det er vigtigt, at vi har nogle kriterier, man skal leve op til, og at vi har nogle stramme regler på området, for det er en kæmpe gave at få det danske pas.
Så jeg mener, det er vigtigt, at vi har det.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-04:
Tak for det.
Og tak til fru Brigitte Klintskov Jerkel for talen.
Det er jo rigtigt, at man sagtens kan bo i Danmark uden at have stemmeret, men man kan bare godt diskutere, om det er rimeligt, at man i det land, man bor og har permanent ophold i, ikke har mulighed for at deltage i demokratiske valg.
Det er jo det, der er konsekvensen af, at borgere, der bor og har fast ophold i Danmark, ikke har stemmeret.
Nu roste ordføreren den aftale, der blev indgået, men den har jo som konsekvens, at der er borgere, som med selverkendelse siger, at de har begået en dumhed, og at de skammer sig over, at de har skubbet til en modstander under en fodboldkamp eller er kommet i et værtshusslagsmål eller andet, selv 20 eller 30 år efter ikke kan få de fulde borgerrettigheder, ikke blive fuldgyldige medlemmer af samfundet og få stemmeret til Folketinget, selv om de er ordentlige samfundsborgere og er fuldt integreret, har job, familie og børn, der går i skole i Danmark.
Hvorfor mener ordføreren, at det er rimeligt?
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-05-04:
Det, vi behandler i dag, er et lovforslag, hvor vi giver den største gave af alle, nemlig det danske rødbedefarvede pas, til en række personer fra andre lande, som lever op til kravene i lov om indfødsret.
For vi skal nemlig se det som en gave – en gave, man skal gøre sig fortjent til.
Det påvirker sammenhængskraften i Danmark negativt, ligesom det kan sætte vores danske værdier på spil.
Det må vi ikke risikere.
Derfor er jeg også glad for, at Det Konservative Folkeparti har været garant for at stå vagt om at sikre konsekvente regler for tildeling af statsborgerskab.
Det så man i den seneste politiske aftale, hvor vi eksempelvis fik taget et skridt mod at få styr på kriminalitet i forbindelse med tildeling af det danske pas.
Men det skal ikke være en hemmelighed, at vi er af den klare overbevisning, at der stadig er arbejde at gøre, når det kommer til reglerne for indfødsret.
Det er et kæmpe privilegium at få et dansk pas og stemmeret i Danmark, og man behøver jo ikke statsborgerskab for at bo i Danmark – det kan man sagtens uden.
Derfor mener jeg også, at det er ret og rimeligt, at vi har stramme kriterier i lovgivningen for indfødsret, som man skal indordne sig under.
Derfor vil vi også gerne genbesøge reglerne.
F.eks. vil vi gerne have oplysninger om bipersoner, som har begået kriminalitet.
Men i forhold til lovforslaget her vil jeg gerne slutte af med at ønske stort tillykke til alle jer, der har taget Danmark til jer og gjort jer fortjent til at få det rødbedefarvede pas.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2023-05-04:
Det er noget ganske specielt, hver gang vi i Folketingssalen skal behandle et lovforslag om indfødsret, særlig for de 1.029 personer, som dette lovforslag omhandler.
For mig personligt er det en stor ære at være med til at kunne give andre mennesker en af de største gaver, som det danske samfund kan give til andre, nemlig et dansk statsborgerskab.
I Liberal Alliance mener vi ikke, at dansk indfødsret skal være alle forundt.
Det skal tildeles dem, der har udvist vilje til at bidrage til vores samfund; dem, som forstår og behersker vores sprog; dem, der forstår vores historie og traditioner; dem, der overholder og respekterer vores lovgivning; og ikke mindst dem, der tror på værdier om frihed, tolerance og demokrati.
Dette lovforslag om indfødsret indeholder ligeledes tre mindre skærpelser af kravene for personer, der erhverver sig dansk indfødsret på betingelse af deltagelse i en grundlovsceremoni.
Det er ganske få personer, der ved vedtagelsen af et lovforslag om dansk indfødsret opnår statsborgerskab ved vedtagelsen.
Størstedelen af dem, der er på lovforslaget, opnår først deres danske statsborgerskab, efter de har deltaget i en grundlovsceremoni.
Grundlovsceremonien kan finde sted, i op til 2 år efter loven er vedtaget.
Formålet med skærpelserne er at sikre, at personer, der erhverver sig dansk indfødsret, fortsat opfylder vandels- og bopælskravet på det tidspunkt, hvor grundlovsceremonien finder sted.
I Liberal Alliance mener vi, at det er fornuftige skærpelser, og vi kan derfor støtte lovforslaget.
Tak for ordet.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-05-04:
Mig bekendt har Dansk Folkeparti også stemt for ret mange indfødsretsforslag her i salen, men man ændrede så holdning, fordi man måske blev presset af nogle, der ikke ville være med til det.
Men vi kigger på de enkelte sager, der er her, og som jeg har nævnt før: Hvis vi har sat nogle regler og retningslinjer for, hvad der skal til, og folk lever op til det, stemmer vi også for, at de bliver belønnet ud fra det.
Peter Kofod (DF), 2023-05-04:
Men er det ikke meget betænkeligt, når man ikke sådan lige kan stå inde for tingene, at sige: Lad os tænke os om, lad os sige, vi er nødt til at sætte nogle nye kriterier, lad os være ekstra forsigtige?
Det her er jo ret uigenkaldeligt.
Når I stemmer ja til det her og uddeler de her statsborgerskaber, er det jo ikke noget, vi lige hiver tilbage igen, det er jo ikke noget, man lige tager fra folk, for vi har underkastet os alverdens konventioner og den slags.
Burde I ikke, kære Danmarksdemokrater, tænke jer om en ekstra gang og så sige nej til det her, netop fordi ordføreren jo siger, at man ikke kan være sikker?
Kristian Bøgsted (DD), 2023-05-04:
Jamen absolut.
Jeg nævnte det måske ikke direkte i den her tale, men det gjorde jeg sidste gang.
Det er ikke nødvendigvis alle på det her lovforslag, vi er enige i skal være på, men vi kommer heller ikke til at sige nej til alle, fordi der måske er nogle enkelte, vi ikke synes skal være der.
Vi følger den linje, der nu engang er der.
Peter Kofod (DF), 2023-05-04:
Tak for det.
Jeg skal bare lige forstå det her rigtigt: Synes Danmarksdemokraterne virkelig ikke, at der kan være noget betænkeligt ved bare at dele over 1.000 danske pas ud?
Kristian Bøgsted (DD), 2023-05-04:
Altså, jeg tænker ikke nødvendigvis, at det er et dårligt forslag, at vi skal kigge på folk individuelt, men jeg kan også se, det kan blive nogle rigtig lange dage, hvis der er så mange.
Men fremsæt et forslag, og så tager vi stilling til det.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
Det er bare, at alle ansøgere skal stemmes igennem individuelt hernede i Folketingssalen.
Der er ikke mere i det.
Kristian Bøgsted (DD), 2023-05-04:
Som jeg svarede hr. Mikkel Bjørns gode kollega fru Mette Thiesen lige før, må man komme med et forslag, og så må vi kigge på det og behandle det der.
Jeg skal ikke stå her på forhånd og afvise et forslag, så længe jeg ikke kender dets præcise indhold, men jeg vil heller ikke garantere, at vi vil stemme for det.
Jeg vil gerne se forslaget.
Som jeg nævnte, stemte vi for to gode forslag fra Dansk Folkeparti i sidste uge, og det gjorde vi ud fra det synspunkt, at vi gerne vil være med til at stramme op på reglerne.
Som jeg siger, kan vi høre, at der er masser af gode forslag, og dem ser vi frem til at modtage.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Tak for ordet, formand.
Så rundede vi vores femte formand i formandsstolen.
Det er jo ikke så dårligt.
Først og fremmest vil jeg sige tak til ordførerne for dagens debat om indfødsrets meddelelse, hvormed vi får 1.029 personer, der meddeles dansk statsborgerskab.
Det er selvfølgelig noget særligt.
Jeg vil i den forbindelse gerne understrege, at de personer, der er optaget på dette lovforslag, opfylder de krav, som et flertal i Folketinget har fastsat, eller er blevet meddelt dispensation af Folketingets Indfødsretsudvalg fra opfyldelsen af et eller flere krav.
Som noget nyt indeholder lovforslaget også en bestemmelse om, at de 879 personer, der er optaget på lovforslaget med krav om deltagelse i en grundlovsceremoni, skal bevare deres bopæl her i landet frem til det tidspunkt, hvor de deltager i ceremonien.
Med de ord vil jeg gerne takke for en god debat og se frem til den videre behandling af lovforslaget her i Folketinget.
Jeg står naturligvis til rådighed i forhold til de spørgsmål, der måtte opstå her eller i forbindelse med den videre behandling.
Vi er jo ikke individer, der svæver frit i luften.
Man føder jo ikke sig selv.
Man skal tilbage til 1953, hvor den sidst blev ændret.
Der står det altså, som det står.
Det er jo det, vi skal arbejde efter.
Jeg tror ikke, at det er særlig nemt at få lavet en grundlovsændring og særlig ikke, hvis det skal gå ud på, at flere mennesker relativt nemt skal kunne få statsborgerskab.
Men jeg anerkender selvfølgelig, at der inden for den grundlov kan være et spænd af metoder, som man kan bruge, hvilket også hr. Peder Hvelplund har været inde på flere gange.
Jeg synes bare, at det er vigtigt, at det er, som det er nu, hvor der er objektive kriterier for langt størstedelen af dem, der får indfødsret, og så har man mulighed for – hvis man mener, at man alligevel skal have det, selv om man ikke lever op til det hele – at søge dispensation i udvalget.
Peder Hvelplund (EL), 2023-05-04:
Tak for det.
Tak til ministeren for talen, og også tak for at præcisere, at det selvfølgelig er regeringens ansvar at sikre, at konventionerne overholdes, i og med at man netop har ansvaret for, at det flertal, man udgør i Folketinget, lever op til internationale konventioner.
Der kan man sige, at det i princippet ikke er anderledes i Indfødsretsudvalget, end det er i Folketinget generelt – forpligtigelsen ligger selvfølgelig i, at regeringen også har en ambition om at overholde internationale konventioner.
Så tak for det.
Så vil jeg bare lige høre om de regler, vi har i dag.
Særlig i forhold til dispensation har der jo været rejst en international kritik, også en temmelig kras kritik, som bl.a. juraprofessor Eva Smith har bakket op om.
Det, som Maarten Vink fra Det Europæiske Universitetsinstitut i Firenze siger om den danske praksis for dispensationer, er, at det i EU er virkelig usædvanligt.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Nej, det er ikke dovenskab.
Det handler om, at der skal være objektive kriterier, som man kan søge efter.
Hvis man opfører sig ordentligt, hvis man passer sit arbejde, hvis man har boet i Danmark i 11 år, hvis man i øvrigt har en forståelse for det danske samfund og taler dansk og man ikke har nogen moralske kvababbelser ved at gå ned og give hånd til borgmesteren, så mener jeg, at vi er et sted, hvor vi må sige, at det er folk, der nogenlunde er til at stole på.
Så kan man godt finde eksempler – det er jeg med på, og det ved jeg også Dansk Folkeparti gør og bruger meget energi på, og sådan set respekt for det – på folk, der måske falder uden for det.
Men generelt lykkes vi ret godt med at give det til dem, som rent faktisk har fortjent det.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-04:
De her massive stramninger i forhold til indfødsret er bl.a. sket efter migrationskrisen, og det er jo, fordi hele det politiske spektrum generelt er rykket, fordi man lige pludselig fandt ud af, hvad det egentlig var, man var oppe imod.
Så lad os nu tage den politiske drøftelse væk, for der tror jeg sådan set, Dansk Folkeparti vinder med længder.
Men jeg kunne bare godt tænke mig at spørge ministeren om noget igen.
Det kan da godt være, at vi ikke skal behandle 1.300.
Vi så da også langt hellere, at man behandlede langt færre.
Er det ikke lidt politisk dovenskab at lave et bunkebryllup, i stedet for at man bare stemmer om individuelle ansøgere, så man kan stemme efter sin egen overbevisning?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Der er selvfølgelig en masse praktiske hensyn, som jeg mener det vil være problematisk at tage i forhold til at skulle stemme over 1.300 gange hernede.
Det er så, hvad det er.
Hvis man virkelig gerne ville det, kunne man jo godt gøre det.
Men jeg mener også, det er vigtigt, at der er objektive kriterier, som man kan søge statsborgerskab efter, og at man, hvis man lever op til dem, kan få det på de præmisser.
Så vil jeg i forhold til den her historiske ting sige, at jeg fuldt ud anerkender, at Dansk Folkeparti har haft en positiv betydning i forhold til at ændre diskussionen om udlændingepolitikken i Danmark, men Dansk Folkeparti må også anerkende, hvad der er sandheden, nemlig at
det tidspunkt, hvor man er lykkedes med at få sendt folk ud af landet, som ikke har opholdstilladelse her, og har sørget for, at statsborgerskabslovforslagene afspejler sammensætningen af udlændinge, som bor i Danmark, som det her gør – tyskere er den største gruppe, briter er den næststørste gruppe, og polakker er den tredjestørste – er et, der har været for nylig.
Det er ikke noget, der er sket, dengang Dansk Folkeparti havde den store magt i Danmark.
Så jeg vil sige, sådan som jeg også sagde i sidste uge: Moren har gjort sin pligt, moren kan gå.
Mette Thiesen (DF), 2023-05-04:
Tusind tak.
Jeg er nødt til lige at komme med en kommentar, for da Dansk Folkeparti var støtteparti for regeringen, kom der jo faktisk en massiv stramning, efter at man fra Socialdemokratiets side op i 1990'erne og generelt også langt længere op lallede rundt nærmest til Venstre for Radikale Venstre, og Poul Nyrup Rasmussen stod i 1999 og kaldte Dansk Folkeparti for ikke stuerene.
Så jeg er bare nødt til at sige, at den massive håndbremse, som Dansk Folkeparti trak, da de kom i Folketinget, og fru Pia Kjærsgaard faktisk er skyld i, at Danmark ikke ser ud, som Sverige gør i dag.
Så det er bare lige for at rette ministeren i den fejlantagelse, og det er jo dejligt, at Socialdemokratiet er kommet til fornuft igen og har en i hvert fald lidt mere stram udlændingepolitik.
Det var den ene ting.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren om noget, som vi har drøftet.
For så kunne hvert enkelt medlem af Folketinget, jævnfør grundloven, jo stemme efter sin egen overbevisning.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Det vil jeg gerne prøve at kigge på om kunne være en praksis, vi kunne arbejde efter.
Jeg føler mig forpligtet til i hvert fald at sørge for, at regeringspartiernes medlemmer af udvalget ved, hvad man stemmer ja og nej til, og de udgør jo, ligesom i Folketinget i øvrigt, et flertal af udvalgets medlemmer.
Jeg er enig med spørgeren i, at vi selvfølgelig skal gøre, hvad vi kan, for at overholde handicapkonventionen.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Jeg anerkender, at vi diskuterede det sidst, og at vi stillede spørgsmålet, og tak for svaret på det.
Det er bare en opfølgning for at se, om der kunne være nogle greb, vi kunne bruge.
For al respekt for Folketingets ærede medlemmer, men det er jo ikke alle, der besidder den fulde juridiske ekspertise udi handicapkonventionen.
Derfor kunne man måske godt forestille sig, at regeringen med det flertal, den har, mere klart i den slags sager, hvor der var personer med varige funktionshandicap, kunne vedtage, at man i forbindelse med de ansøgninger vedlagde en juridisk vurdering.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Som vi også diskuterede i forbindelse med en tidligere behandling af et beslutningsforslag, er det jo grundlæggende Folketingets Indfødsretsudvalg, som har den kompetence.
Jeg står til rådighed for, hvad som helst der kan være i den sammenhæng – næsten hvad som helst.
Det er det, som handler om at give en introduktion til og en forståelse af, hvad der skal til, for at man overholder handicapkonventionen, men jeg står ikke over Folketinget i det arbejde, jeg udøver, heldigvis.
Sådan skal det jo ikke være.
Man kan selvfølgelig sige, at vi har et flertal som regering, og at vi derfor også bør være ekstra opmærksomme på det.
Det er jeg enig i, altså at det bør vi.
Jeg har selv taget initiativ til i hvert fald at sørge for, at regeringspartiernes medlemmer af Indfødsretsudvalget er klar over, hvor grænserne går i forhold til handicapkonventionen, og sørge for, at man selvfølgelig er bevidst om, hvad det er, man administrerer.
Men hvordan det enkelte folketingsmedlem og det enkelte parti i sidste ende stemmer, kan jeg ikke bestemme over.
Christian Friis Bach (RV), 2023-05-04:
Tak for det.
Som ministeren jo ved, har jeg og andre bekymret os lidt om handicapkonventionens efterlevelse.
Vi har jo set enkeltsager, og vi har set tendensen gå den forkerte vej, og jeg frygter, at vi vil se en række yderligere enkeltsager, der også bliver rejst ved danske domstole, og det er ikke hensigtsmæssigt.
Højesteret har jo, som jeg anførte i min tale, afsagt den her kendelse, som klart siger, at Danmark har påtaget sig folkeretlige pligter, og at de forudsættes efterlevet ved Folketingets og Indfødsretsudvalgets udøvelse af skønnet over, om dansk statsborgerskab meddeles en ansøger.
Mit spørgsmål er derfor: Hvad kan vi gøre?
Har ministeren nogle gode idéer til, hvad vi kan gøre for i højere grad at sikre, at handicapkonventionen efterleves i bestemmelsen og i behandlingen af sagerne om indfødsret?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Man kan jo ikke bare bo i Australien og så søge ud fra de øvrige kriterier.
Jeg synes, at vi har ramt en god balance, og jeg vil sige – jeg ved godt, at Dansk Folkeparti ikke bryder sig om, at jeg siger det – at der jo er en meget bedre balance i, hvem der får statsborgerskab nu, end der var, dengang Dansk Folkeparti havde meget stor indflydelse på politikken her i landet.
Altså, de tre største grupper i lovforslaget er tyskere, briter og polakker.
Dengang Dansk Folkeparti havde meget stor indflydelse, var det mere de mellemøstlige lande, der bonede ud oppe i toppen.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-05-04:
Nu nævner ministeren objektive kriterier: at man skal tage sig et arbejde, at man skal overholde lovgivningen osv.
Men jeg kunne nævne mange mennesker på den anden side af jorden, der overholder loven og har et arbejde.
Er det ensbetydende med, at man er dansker?
Det er i virkeligheden det, som jeg forsøger at afdække med det her spørgsmål.
Altså, hvorfor er man dansk, bare fordi man overholder nogle fine minimumskriterier, nemlig at man overholder loven og har et arbejde?
Skal man ikke også være dansk for at få et dansk statsborgerskab?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-04:
Jeg skal da være ærlig og sige, at jeg ikke synes, at den kommentar lyder videre begavet.
Vi har objektive kriterier, som vi tildeler statsborgerskab efter: at man passer sit arbejde, at man opfører sig ordentligt, at man har været her et bestemt antal år.
Hvis man lever op til de krav, kan man få statsborgerskab i Danmark.
Man skal bestå indfødsretsprøven.
Man skal forstå det danske samfund.
Man skal tale dansk.
Kan man så se ind i hovedet på folk og undgå, at en af de tusind her skriver noget åndssvagt på Facebook eller et andet sted?
Altså, det tror jeg vil kræve en meget, meget omfattende indsats samlet set, og jeg er i tvivl om, hvorvidt det vil have den effekt, at man kan undgå, at folk, der har skrevet noget åndssvagt i en facebookkommentar, kan få statsborgerskab.