runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Tak for det, hr. formand.
Jeg vil gerne følge op på de i øvrigt gode indlæg, synes jeg, der har været om magt og suverænitet, bl.a. fra hr. Alexander Ryle og hr. Kim Valentin.
Det her får det jo til at se ud, som om magt i verden på en eller anden måde er et nulsumsspil, og at magt imellem os er noget, vi enten kan afgive eller have.
Men sådan er verden jo ikke skruet sammen.
Det var der, hvor jeg for alvor forstod det her.
Det var Jørgen Jespersen fra SF, som tilbage for 25 år siden, da vi diskuterede EU, fortalte mig en anekdote, nemlig om Coca-Cola.
De danske fødevaremyndigheder havde skrevet til Coca-Cola og bedt om opskriften på en Coca-Cola, fordi vi havde vedtaget nogle fødevareregler, hvor der skulle stå bag på en Coca-Cola, hvad der var i den.
Så skrev Coca-Cola et brev tilbage til Danmark og sagde, at så kunne vi bare lade være med at drikke Coca-Cola, for det var en hemmelighed.
Så gik der nogle år, og så vedtog EU nogle regler for fødevareingredienser.
Så sendte EU et brev til Coca-Cola og sagde, at de gerne ville vide, hvad der var i en Coca-Cola.
Og så skrev Coca-Cola tilbage: Her har I opskriften på en Coca-Cola.
Det er jo en meget sigende anekdote om magt.
Så kunne de danske fødevaremyndigheder følge op med et brev og sige, at vi også gerne ville have den, og så ville vi få den.
For når vi står sammen, får vi bare mere magt og indflydelse.
Andre ordførere har nævnt Rusland og truslerne i verden, men jeg nævner også her de store globale selskaber.
Det er nogle af de store udfordringer, vi står over for, hvor vi bare får mere magt i Danmark ved at stå sammen i Europa.
Men det gør DF jo ikke med det her forslag.
Tværtimod kan det jo ses som et forslag, som på et meget fundamentalt punkt, nemlig § 20 i grundloven, bryder med grundloven eller i hvert fald ønsker at ændre grundloven.
I Radikale Venstre synes vi, at der er meget galt med grundloven.
Vi vil gerne have en ny grundlov.
Vi vil gerne have en grundlov, hvor kongen fylder meget mindre og menneskerettighederne meget mere.
Den ønsker vi ikke at ændre ved, og derfor ønsker vi heller ikke at stemme for det her beslutningsforslag.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-17:
Jeg vil sige til hr. Christian Friis Bach, at den historie med colaerne var en virkelig god historie.
Jeg fik ikke helt fat i, hvad pointen var, altså om det var, at vi skulle drikke nogle flere colaer i Danmark for at få noget mere magt, eller hvad det var.
Det har bare ikke noget at gøre med det forslag, der ligger her, og det har slet ikke noget at gøre med den diskussion, som er så central, nemlig diskussionen om, hvordan magtafgivelse forholder sig til grundloven og til vores demokrati.
Det er jo det, der er det interessante, og der synes jeg bare, at hr. Christian Friis Bach på et tidspunkt skulle stemple ind i den diskussion.
Det var også derfor, at jeg var sådan lidt betænkelig ved det med, at man skulle starte med vetoet osv., for jeg kan sagtens forestille mig situationer, hvor vi skal afgive magt – sagtens.
M en vi skal selvfølgelig gøre det efter nogle regler, som vi har besluttet, og på en måde, som er ordentlig.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Men historien om Coca-Cola'erne er da i den grad relevant i den her sammenhæng, fordi forslaget jo problematiserer det, og fordi man ikke ønsker at afgive magt til Den Europæiske Union.
Med historien om Coca-Cola'erne – og dem vil jeg ellers på ingen måde at gøre reklame for, men jeg har noteret mig, at der er adskillige medlemmer af det her Ting, der drikker en del af dem, især Coca-Cola Zero – er pointen jo netop bare, at det gav os den magt, vi ikke havde, da vi stod alene, nemlig ved at vi stod sammen.
Jeg forholdt mig nemlig til, hvorvidt jeg har tillid til, at vi, når vi afgiver suverænitet, har bestemmelser i grundloven, som er tilstrækkelige og fyldestgørende.
Det mener jeg vi har, fordi vi enten skal afgøre det i det her Ting eller afgøre det ved at spørge befolkningen.
Det synes jeg er en god bestemmelse og en god paragraf, og jeg har ikke noget behov for at erstatte det med et veto, som der står i det her forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Hvor i grundloven finder hr. Christian Friis Bach ordet suverænitet?
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Det står der netop ikke, og det synes jeg sådan set er godt, al den stund at hele min anekdote jo illustrerede, at suverænitet ikke er noget, man enten har eller afgiver.
Det er noget, man kan afgive og dermed få tilbage.
Det er noget, man kan stå sammen om, så man dermed kan blive stærkere hver for sig.
Så det er jo helt fornuftigt at gøre det på den måde.
De mennesker, der har skrevet grundloven, har på det her punkt været meget forstandige, nemlig i forhold til at vi kan overføre beføjelser til mellemfolkelige myndigheder ved gensidig overenskomst med andre stater for at fremme en mellemfolkelig retsorden og et mellemfolkeligt samarbejde.
Det, som dem, der har forfattet grundloven, her har nedskrevet, er jo faktisk smukt, og det troede jeg faktisk at hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti bakkede op om.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Så over for hr. Søren Søndergaard anpriser hr. Christian Friis Bach en bestemmelse i grundloven, der handler om suverænitet, men over for mig medgiver han, at den ikke findes.
Hvad var det for nogle bestemmelser i grundloven, hr. Christian Friis Bach fandt at jeg ikke havde styr på?
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Hr. Morten Messerschmidt spurgte mig, om ordet suverænitet står i grundloven, og det gør det ikke; der står præcis ordet beføjelser.
Det er jo det, der er styrken her, og det, der er den forstandige formulering, som dem, der har skrevet grundloven, har indskrevet i den bestemmelse.
Og når det gælder bestemmelsens yderligere formulering om, hvad der skal til, for at man kan afgive de beføjelser, synes vi, at den er meget fornuftig.
Det har vi det her Folketing til, og det har vi Højesteret til, og det er vi trygge ved.
Karin Liltorp (M), 2024-05-17:
Det, der er meget positivt, er, at vi jo har fået et meget mere integreret samarbejde på tværs af EU-landene, som vi ikke havde i 1998, og det ser jeg som ubetinget positivt.
Og hver gang der er et eller andet, vi i Danmark ikke synes er hensigtsmæssigt, tager vi kampen op og siger: Det her passede faktisk ikke til det, vi havde tænkt os med EU.
Og det vil vi blive ved med at gøre.
Mads Olsen (SF), 2024-05-17:
Det er svært for mig som vikar for fru Marianne Bigum at udlægge, hvad vi vil gøre i den tænkte situation.
Men hvad vi konkret skulle gøre, vil jeg nok overlade til fru Marianne Bigums dømmekraft.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Hvis vi forestiller os, at vi havde aftalt i en kreds, at vi kun kunne vedtage noget, hvis vi alle sammen var enige, og det så ændrer sig til, at et flertal kan bestemme, vil hr. Mads Olsen så ikke betragte det som en overdragelse af magt til den pågældende kreds?
Mads Olsen (SF), 2024-05-17:
Jeg synes, at hr. Kim Valentin fra Venstre svarede meget godt på det her med, hvordan man definerer magt, og hvordan man definerer magt kontra et stærkere Europa.
Sådan et scenarie synes jeg er noget, som jeg vil lade fru Marianne Bigum svare på, da hun har mere forstand på de konkrete forhold, der gør sig gældende der.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-17:
Tak for det.
Vi lever i en globaliseret verden, hvor vi er mere afhængige af det europæiske samarbejde end nogen sinde før, både på godt og på ondt.
Der er mange områder, hvor det giver rigtig god mening, at vi overdrager noget af vores magt eller selvbestemmelse, eller hvad vi nu vælger at kalde det, hvis vi vurderer, at vi vil være i stand til at løse opgaverne bedre sammen med andre, end hvis vi står alene.
Det gælder på dele af vores udenrigspolitik, f.eks. når det kommer til sanktioner mod Rusland og økonomisk og materiel støtte til Ukraine.
Det gælder grænsekontrol ved Europas ydre grænser.
Det gælder klima- og miljøpolitik og en masse andre områder, hvor EU vil være i stand til at løse en opgave eller komme længere med at løse en opgave, end vi vil kunne, hvis vi er alene.
Jeg tror egentlig, at danskerne er ret enige i, at det er det, der er tilfældet, og det er jo bl.a. også derfor, tror jeg, at der er så stor opbakning blandt danskerne til det europæiske projekt herhjemme.
Desværre er der en tendens til, at det altid vinkles negativt, når vi overdrager magt til EU.
Men det forholder sig jo faktisk ofte omvendt.
Hvor effektivt ville vi kunne beskytte vores egne grænser mod f.eks. migrantstrømme, hvis vi ikke arbejdede sammen med andre EU-lande om det?
Hvilken forskel kunne vi gøre for klimaet, hvis vi bare lod, som om vi i Danmark har vores egen atmosfære, når vi alle sammen godt ved, at det ikke er tilfældet?
Jeg tror ikke, at Danmark ville have mere suverænitet uden EU.
Jo, måske på papiret, men ikke i praksis.
For uden EU ville danske borgere være mindre frie og mindre rige, end vi er i dag.
Derfor er jeg også godt tilfreds med, at vi har Europaudvalget, som 179 folkevalgte har givet et mandat til at forhandle på Danmarks vegne, og at vi den vej igennem også kan undgå folkeafstemninger i tide og utide.
Derfor kan vi i Liberal Alliance ikke støtte det her beslutningsforslag.
Jeg skal hilse fra Konservative og sige, at de heller ikke kan støtte det.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Jeg sad lige og ledte efter hr. Henrik Dahls profil her for at kunne spejle det lidt i forhold til det, som ordføreren siger.
Og jeg kan sige, hvorfor den konservative ordfører ikke er her – han vasker tilsyneladende bil.
For går man ind på hr. Henrik Dahls profilsider – hr. Henrik Dahl, som jo er spidskandidat til europaparlamentsvalget – handler det primært om ting, som EU ikke skal blande sig i, altså noget med balloner, censur og andre gode ting, hvor jeg egentlig kunne forledes til at være enig med hr. Henrik Dahl.
Det er jo lidt sjovt, at ham, der fører valgkamp, lyder på den måde, men at hr. Alexander Ryle, der står herinde og skal argumentere for, hvorfor man stemmer nej til at afholde folkeafstemninger, hvis EU skal have mere magt, lyder på en anden måde.
Kan hr. Alexander Ryle prøve at forklare, hvordan det misforhold er opstået?
Alexander Ryle (LA), 2024-05-17:
Når man laver sjove videoer på Instagram, TikTok og andre steder, er det nogle gange sjovere at lave jokes med det, der fungerer dårligt, om det så er sugerør, balloner, kondomer eller noget helt fjerde.
Men når man giver udtryk for sin holdning i kronikker, debatindlæg og generelt til debatter udeomkring i landet, vil der også være tid til at tale om alt det, som EU gør godt, og som måske ikke egner sig så godt til at snakke om på TikTok, men som vi jo stadig mener, og som er en del af vores politik, i øvrigt overvejende i det program, som vi går til valg på.
Hvis hr. Morten Messerschmidt læser det, vil der være en masse rigtig positive tilkendegivelser om EU-projektet, men der er selvfølgelig også ting, vi ikke bryder os om.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Det har jeg stor forståelse for.
Jeg er også vild med de sociale medier; jeg er pjattet med dem.
Men ville det ikke være rimeligt, at man, når man stemmer og skal forklare sin position i forhold til et forslag om at spørge befolkningen, inden man giver EU mere magt, så i hvert fald der også bakkede op om det?
Alexander Ryle (LA), 2024-05-17:
Det, vi mener man kan gøre på de punkter, er ikke noget, der f.eks. vil kræve en traktatændring.
Det er jo en mulighed inden for de gældende traktater.
Derfor er det jo ikke sådan, at vi skal til at spørge danskerne om overdragelse af magt til EU, for magten er der allerede nu.
Der er jo nogle ting, man tager i anvendelse, som man ikke har taget i anvendelse før, men det er ikke, fordi vi giver mere magt til EU, end EU havde i forvejen.
Karin Liltorp (M), 2024-05-17:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg fuldt ud anerkender Dansk Folkepartis behov for at føre europaparlamentsvalgkamp her i salen.
Og så vil jeg gerne have det helt store billede på plads for vores vedkommende.
Vi er ikke interesserede i traktatændringer, og der er heller ikke noget, der tyder på, at de øvrige EU-lande er klar til det.
Så på denne baggrund er diskussionen lidt hypotetisk.
Og som det allerede er blevet sagt flere gange før: For nuværende er rammerne for suverænitetsafgivelse på plads, og de står i grundloven, som jeg ved at forslagsstillerne kender udenad.
Så jeg tror ikke, at jeg behøver at gentage mere af det, der allerede er blevet sagt.
Jeg kan kun sige, at Moderaterne ikke støtter op om forslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Min bekymring er sådan set ikke, om der kommer flere traktatsrevisioner.
Det gør der jo nok, men det gør der givetvis først efter den 9. juni.
Min bekymring er det, der kan ske inden for den eksisterende traktat.
Som sagt har Danmark formelt set ikke givet EU ny magt siden 1998.
Vil fru Karin Liltorp mene, at det betyder, at Danmark heller ikke har oplevet et EU, der er mere magtfuldt siden 1998?
For ellers dementerer det jo hele hendes tale her.
Karin Liltorp (M), 2024-05-17:
Jeg tror, at det, ordføreren dybest set spørger til, er: Har verden ændret sig siden 1998?
Og det må jeg medgive at den har.
Den har i høj grad ændret sig.
I gamle dage var der jo mange fra Hjørring, der ikke engang havde været i Tårs, fordi det krævede en hestevognstur.
I mellemtiden har verden ændret sig meget, og det er normalt, at man arbejder i udlandet.
Internettet var også helt i sin spæde vår dengang.
Så jeg anerkender fuldt ud, at verden har ændret sig, og derfor har vi naturligvis være nødt til at tilpasse os den ændrede verden.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Hvad er det så for ændringer i verden siden 1998, der f.eks. har gjort – forstår jeg – at det er nødvendigt, at EU i dag blander sig i, hvem der må modtage su, børnepenge, dagpenge og andre sociale ydelser i Danmark?
Det er bare for sådan at tage et konkret område.
Hvad er det, der sådan konkret har forandret sig i verden siden 1998, der gør, at det i dag er bydende nødvendigt, at EU blander sig i vores løndannelse og strejkemuligheder, men at det ikke var det i 1998?
Tak for det, formand.
Tak for både talen og hilsenen fra De Konservative.
Der er en ting – når jeg har fulgt europaparlamentsvalgkampen – som har næret mig med stadig større interesse.
Jeg ser jo hr. Henrik Dahl begive sig rundt i det ganske land med synspunkter om, hvad EU ikke skal blande sig i.
Det synes at være et meget udbredt fænomen her i valgkampen, at folk, der har stemt for Lissabontraktaten, mener noget om, hvad EU ikke skal blande sig i.
Derfor kunne jeg bare nu, hvor jeg har lejligheden, tænke mig at spørge, om Liberal Alliance, som jo ikke fandtes, da man stemte om Lissabontraktaten, egentlig bakker op om den.
For Ny Alliance, der var et repræsenteret folketingsparti dengang, stemte jo for.
Men er det sådan, at Liberal Alliance vedstår sig den jastemme til ratifikationen af Lissabontraktaten?
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Vi synes da helt sikkert, det er et problem, hvis regler bliver misbrugt eller overtrådt.
Det skal man gribe ind over for.
Men det ændrer ikke på, at vi går ind for arbejdskraftens frie bevægelighed og ikke støtter et velfærdsforbehold.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-17:
Jamen der er jo netop ikke tale om noget, der er forbudt.
Man tager bare udgangspunkt i, at i Danmark kan man altså få børnepenge, og så tager man udgangspunkt i, at der ikke er en mindsteløn, og så siger man til folk: Du får høje børnepenge – meget højere, end du drømmer om – og du kan bare lade dine børn blive der, hvor de er, til en lavere ydelse, eller tage dem med for den sags skyld, det er sådan set ikke afgørende i den her sammenhæng, og så får du bare en lavere løn.
Det er jo ikke tænkte eksempler.
Det er konkrete eksempler, vi har oplevet.
Skal vi ikke gøre noget for at forhindre den slags ting?
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Jo, men vi skal ikke afskaffe arbejdskraftens frie bevægelighed eller indføre et velfærdsforbehold, og det er jo det, jeg har forholdt mig til.
Kan vi gøre noget for at løse det problem, gør vi gerne det.
Jeg går ind for – og jeg ved faktisk ikke helt, om mit parti og min gruppe for nuværende er helt enige – at vi har en af arbejdsmarkedet forhandlet, men af Folketinget stadfæstet mindsteløn gældende i Danmark netop for at kunne imødegå den slags uhensigtsmæssig adfærd.
Det ville jo være en måde at løse det på, som ville bevare arbejdskraftens frie bevægelighed og ikke indføre et velfærdsforbehold.
Søren Søndergaard (EL), 2024-05-17:
Det, der bekymrer mig, er, at hr. Christian Friis Bach overhovedet ikke har nogen overvejelse om de problemer, der er.
Synes hr. Christian Friis Bach ikke, det er et problem i forhold til det danske velfærdssystem, som vi gør alt for at forsvare, og som vi altså også, som jeg sagde, mener skal gælde for udlændinge, som kommer hertil for at bo og arbejde eller studere, altså hvis det bliver misbrugt af kyniske arbejdsgivere til at underbetale lønmodtagere i forhold til dansk standard, og hvis det bliver brugt til at presse folk til at acceptere fuldstændig uacceptable vilkår, som ikke er i strid med loven med i sig selv, men som bare er fuldstændig far out, fordi de er udtryk for en social dumping, som er uacceptabel?
Opfatter hr. Christian Friis Bach slet ikke, at der er nogle problemer med den måde, EU fungerer på, i forhold til det danske arbejdsmarked og lønmodtageres rettigheder?
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Der er jo noget bizart i, at regeringen på den ene side siger, at Københavnskriterierne skal være overholdt, men ikke vil stemme for et forslag, der handler om, at Københavnskriterierne skal være overholdt.
Det har måske noget at gøre med, at Københavnskriterierne er elastik i metermål.
Vi kan sige, at optagelsen af Bulgarien og Rumænien tilbage i 2007 nok var det ultimative lavpunkt i forhold til at ville acceptere lande i relation til både korruption og evnen til at implementere acquis communautaire.
Der vil det bare være rart at høre: I forhold til de lande, der nu er anerkendte kandidatlande, ser udenrigsministeren så for sig, at man kommer til at gå under det niveau, der blev accepteret i forbindelse med Bulgarien og Rumænien?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-05-17:
Vi står vagt om den meritbaserede tilgang, og vi har ingen ambitioner om at sænke nogen kriterier, overhovedet.
Når man synes, det er mærkeligt, at vi ikke vil støtte det her, så synes jeg i hvert fald, at det forekommer mindre mærkeligt efter at have hørt begrundelsen fra talerstolen før.
For da kom hr. Morten Messerschmidt jo sådan set til at afsløre i direkte tale, at det er Dansk Folkepartis vurdering, at ingen af de her lande skal være med i EU.
Det er jo afsættet, så motivet for at fremsætte beslutningsforslaget her er øjensynlig at skubbe regeringen hen et sted, hvor vi f.eks. vender ryggen til et europæisk perspektiv for Ukraine, og det kommer regeringen ikke til at gøre.
Det kan ikke oversættes til, at vi ikke står vagt om Københavnskriterierne.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Vil udenrigsministeren så sige noget om, hvad det ville komme til at koste for danskerne eller for de øvrige unionsborgere, hvis man optog et land som Ukraine?
Vi taler om et land på størrelse med Polen i befolkningstal, men et land, som er, jeg tror blandt Europas mest korrupte lande – og nu taler vi også før krigen.
Det er et land, som ikke er i nærheden af at have en velfungerende markedsøkonomi.
Det vil jo koste ikke bare i direkte støtteordninger, men også i forhold til den måde, danske investeringer vil blive forvaltet på og sådan nogle ting.
Så kan vi bare få en vurdering af, hvor meget udenrigsministeren tænker det vil koste at tage Ukraine med i EU?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-05-17:
Så kunne hr. Morten Messerschmidt måske på et tidspunkt selv elaborere lidt på, hvad det ville koste ikke at have et europæisk perspektiv for Ukraine eller nogle af de andre frontlinjestater.
Jeg står ikke og underspiller den her udfordring, og Ukraine er ikke klar til at komme med i EU, hverken i morgen eller overmorgen.
Jeg anerkender, at der er store udfordringer, bl.a. også i korruptionsspørgsmålet, hvor Danmark har haft, kan man sige, ledelsen af EU's antikorruptionsarbejde i Ukraine igennem en årrække.
Jeg har selv været engageret i det, også på et tidspunkt langt før invasionen.
Der er store udfordringer, og de er der fortsat.
Men det, der er det afgørende, er, at vi skal fastholde et perspektiv.
Det kan godt være, at det ikke ligger i selve beslutningsforslaget, som det er skriftligt formuleret, men det ligger i hvert fald i den begrundelse, der blev afgivet her fra Folketingets talerstol, at man skulle viske det perspektiv ud.
Henrik Møller (S), 2024-05-17:
Jeg tror egentlig, jeg vil indlede med at sige, at jeg opfatter det sådan, at kompromisløshed meget sjældent fører gode politiske resultater med sig.
Det kan man jo så betragte som en ros, men det er rimelig kompromisløst at bruge vetoretten i det her.
Så det er et af udgangspunkterne for, at vi siger nej.
Fra Socialdemokratiets side har vi jo i december som sagt været med til at lave en europapolitisk aftale.
I den åbner vi også for, at der kan komme en tilgang af nye medlemslande.
Men i det her siger vi jo også, som udenrigsministeren var inde på, at vi arbejder med den meritbaserede tilgang, og at der selvfølgelig er nogle krav og nogle kriterier, som skal være opfyldt, før vi når til selve målstregen.
Så det kommer jo til at ske, i et tempo hvor landene, der optages, har styr på eller i hvert fald har fået sat en proces i gang, hvor det kan dokumenteres, at der kommer styr på sådan noget som demokrati, retsstatsforhold og menneskerettigheder.
Jeg tror, det er vigtigt, at udgangspunktet er, at optagelsesforhandlingerne vil være et forhandlingsspor og vil foregå ved et forhandlingsbord, hvor alle landene skal være enige.
I det her ligger jo også lidt, at de 26 andre lande sådan set er fuldstændig ligeglade med alle de her kriterier, og at det kun er Danmark, der står vagt om dem.
Jeg tror på, at vi i det europæiske fællesskab har en fælles interesse i, at man selvfølgelig opfylder de kriterier, der er.
Vi er fra Socialdemokratiets side trygge ved det forhandlingsspor og den forhandlingsmodel, hvor Danmark selvfølgelig skal være med til at sikre, at de her grundlæggende krav opfyldes.
Men vi er ikke tilhængere af at bruge vetoretten som et våben i forbindelse med det her.
Christian Friis Bach (RV), 2024-05-17:
Tak for det.
Radikale Venstre er stærke tilhængere af det europæiske samarbejde og EU.
Det er et samarbejde, der har sikret freden i vores del af Europa, skabt et unikt sammenhold i en urolig verden, styrket demokratiet, menneskerettighederne og de værdier, vi tror på.
Det har skabt et stærkt og frit marked for danske virksomheder og forbrugere, skabt unikke muligheder for danske unge, som vil studere rundtomkring i Europa, og danske arbejdstagere, der nemt kan søge arbejde andre europæiske lande, og danske pensionister, som ønsker at tilbringe deres alderdom under varmere europæiske himmelstrøg.
Det er et samarbejde, der har bidraget til en markant velfærdsstigning og styrket det danske velfærdssystem.
Det er det hele værd.
Radikale Venstre ønsker, at vi er fuldt og helt med.
Vi ønsker derfor at afskaffe alle danske forbehold, og vi ønsker ikke et nyt velfærdsforbehold, og derfor stemmer vi imod.
Tak for ordet.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-17:
Jamen det gør vi.
Der er helt sikkert dele af det, som vi synes mindre godt om, og dele, som vi synes mere godt om, men det er jo en traktat, der ligesom er nødvendig for at kunne få et EU med 27 lande til at fungere.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-05-17:
Det var meget hjælpsomt.
Det andet spørgsmål handler om hr. Alexander Ryles synspunkter om, at man ikke ville kunne tiltrække arbejdskraft til Danmark, hvis ikke man havde den her meget generøse uddeling af danske velfærdsydelser, eksempelvis også til børn, der ikke befinder sig i Danmark.
Hvad baserer hr. Alexander Ryle den vurdering på?
Altså, hvis man ser på det i en historisk sammenhæng, er det jo et relativt nyt fænomen, at man sådan kan gøre krav på en hel stribe ydelser: børnepenge, su, dagpenge, folkepension osv.