runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-07:
Det er noget, jeg synes vi har set rigtig mange eksempler på med nogle, der virkelig kan gøre en forskel.
Vi er meget tilhængere af frihed – det er forhåbentlig ikke en overraskelse for nogen her i salen – og det gælder jo også på kulturinstitutionerne.
Men med frihed følger jo dog ansvar, altså frihed under ansvar, og det er netop det – som vi også talte om under et tidligere dagsordenspunkt – altså den vekselvirkning mellem en bestyrelse og en ledelse, som gør, at man udvikler sig sammen, uden at tingene løber løbsk, fordi der ikke er nogen til at få bragt tingene på rette vej.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-05-07:
Tak for det, og tak til ordføreren, både for talen og for opbakningen.
Det er vi naturligvis glade for i SF, og i virkeligheden var det også noget af det, vi kom til at løfte sammen, da vi vedtog udmøntningen af den her aftale tilbage i 2019.
Det handler i virkeligheden også om at prøve generelt set at få lidt mere tillid ind i de aftaler, vi laver med de mange forskellige kulturinstitutioner.
Nu har SF i det her beslutningsforslag som sådan fremhævet det med teatrene, men vi ser egentlig gerne en proces, hvor vi kan give det lidt mere fri derude.
Det håber jeg også Venstre er med på og måske også har nogle idéer til, og det vil jeg prøve at spørge ordføreren lidt ind til, altså om man har andre betragtninger om, hvad det er, vi konkret kan ændre på for netop at sikre den der lokale forankring, så det ikke bare bliver spidser udpeget af ministeren og ministeriet.
Jan E. Jørgensen (V), 2021-05-07:
Tak for det, og tak til Socialistisk Folkeparti for at fremsætte dette beslutningsforslag, som ikke er så socialistisk, at vi i Venstre ikke kan se os selv i det.
Det kan vi sådan set rigtig godt.
Vi kunne endda have været medforslagsstillere på forslaget, hvis det skulle være, for vi gik jo sammen, Venstre og SF, om at påpege problematikken i bemærkningerne til betænkningen over lovforslag nr. L 20, ændring af lov om scenekunst.
Men nu er det jo ikke ophavsrettigheder, vi skal diskutere i dag.
Jeg er som bekendt ny ordfører på området, og måske er der sket noget i min fortid, der gør, at vi ikke er medforslagsstillere; jeg ved det ikke, og det er også lige meget.
Det skal ikke skille os ad.
Det er kun glædeligt, at vi er enige om, at der skal være en bedre lokal repræsentation i bestyrelserne for de regionale teatre, spillesteder m.v.
Med L 20 blev der introduceret nogle nye regler for sammensætningen af de her § 5-teatres bestyrelser, og det er de regler, vi gerne ser ændret, for reglerne sikrer nemlig ikke den lokale forankring, som lovforslaget ellers lagde op til.
Af de seks medlemmer, som bestyrelserne skal bestå af, udpeges tre lokalt af kommune og medarbejdere, mens de øvrige tre udpeges af kulturministeren og Statens Kunstfond.
Reglerne om sammensætningen betyder, at lokale bestyrelsesmedlemmer, som har knoklet for at være medvirkende til, at teatrene nu har fået status af § 5-teatre, ikke kan blive siddende i de nye bestyrelser, medmindre kulturministeren vælger at udpege netop dem, og det er der jo ikke nogen garanti for at ministeren gør.
SF foreslår derfor, at man f.eks. udvider bestyrelserne med to pladser.
Det er én måde at gøre det på, og det er også en model, vi godt kan se os selv i, hvis udvidelsen gøres frivillig.
For det er jo ikke sikkert, at man i alle bestyrelser finder det nødvendigt med en udvidelse, og vi skal ikke begynde at bruge én form for central styring til at komme en anden form for central styring til livs.
Men altså, Venstre støtter i udgangspunktet forslaget, og vi ser frem til det kommende udvalgsarbejde.
Tak for ordet.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-05-07:
Jeg er enig i, at der skal være en balance, for det er klart, at der også skal føres en form for tilsyn.
Men for mange af de her bestyrelsers vedkommende er der jo også kommunale repræsentanter og væsentlige kommunale tilskud, og de sidder jo ikke med et flertal.
Så på en eller anden måde handler det om balance og om flere forskellige interesser og i virkeligheden måske også en tanke omkring, at vi ikke skal styre og kontrollere helt så meget centralt fra, altså at vi godt kan give det lidt fri.
Men det med, at staten absolut skal have et flertal, kan være en udfordring, så det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens betragtninger over.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-05-07:
Jeg er enig i, at det er et paradoks, at dem, der har været med til at skabe den succes, der gør, at man som § 5-teater bliver løftet op og får et større tilskud, jo så i virkeligheden ender med at skulle forlade bestyrelsen.
Omvendt er det jo også sådan – ikke, at man i øvrigt kan sidestille det, men det er bare et eksempel – at hvis en virksomhed vækster og bliver større, vil det jo også være en naturlig proces der, at man hiver nogle kræfter ind i virksomhedens bestyrelse, som er vant til at lede og sætte retning for en større type af virksomhed.
Så derfor kan det jo give rigtig god mening, når man får flere muskler, at man så også får nogle flere kompetencer eller nogle nye kompetencer ind i bestyrelsen, som måske har nogle andre perspektiver på, hvordan man skal drive et teater af den størrelse.
Men jeg er enig i, at det er et paradoks, og det er jo noget af det, jeg synes vi kan drøfte, altså om man kan gøre noget dér.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2021-05-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne sige tak for opbakningen til forslaget, og det burde jeg i virkeligheden også have sagt til ministeren, men det glippede lige – det beklager jeg.
Jeg vil godt spørge ordføreren i forhold til den del, der handler om bestyrelserne og den sammensætning, der er.
For mig blev det her noget paradoksalt.
Man gør det faktisk rigtig godt derude lokalt og bliver anerkendt for det, og man opnår så for de to teatres vedkommende at få 3 mio. kr. mere.
Det tænker jeg jo er et paradoks, og det kunne jeg da godt tænke mig at høre ordførerens holdning til, og om man vil kigge på at give mulighed for netop også den lokale repræsentation i bestyrelserne.
Jeg er med på, at vi ikke skal behandle de to lokale teatre.
Men det er i virkeligheden også en principiel diskussion for SF.
Kasper Sand Kjær (S), 2021-05-07:
Og jeg synes, det er rigtig godt, at vi nu får sat os ned og drøftet, om vi har fundet den rigtige balance.
Så vi må se, om vi har fundet den rigtige balance, eller om der er noget, vi kan justere.
Mads Andersen (KF), 2021-05-07:
Tak for det.
Der er selvfølgelig ikke nogen tvivl om, at da jeg fik at vide, at jeg skulle være retsordfører, var det jo godnatlæsning som det her, jeg havde glædet mig til at skulle ligge og hygge mig med.
Forslaget handler jo i al sin enkelhed om at styrke og forbedre kvaliteten, kan man sige, i den tillid, vi har til vores danske politi, og det kan jeg jo så også høre at de fleste er enige i er en god idé.
Den tillid tror jeg, uden nødvendigvis at have belæg for det, at rigtig mange lande ude omkring i verden kunne være rigtig misundelige over at vi har i Danmark.
I forhold til den tekniske bevisførelse synes jeg, det giver god mening, og vi tager gerne drøftelserne i udvalget omkring eventuelle ændringsforslag og yderligere snak omkring det.
Det vil vi ikke afvise.
I forhold til stærekasserne er vi sådan set også positive omkring det og ønsker egentlig bare at inddrage andre dele af beredskabet.
Jeg synes, det var et rigtig godt forslag, som hr. Jan E. Jørgensen kom med, og det synes jeg da bare vi skal prøve at tage med og drøfte videre.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2021-05-07:
Det kan jeg simpelt hen ikke på stående fod svare på, altså det sidste, for det er jeg ikke rigtig klar over.
Det er muligt, at jeg har fået det at vide på et tidspunkt, men i givet fald kan jeg ikke huske det, altså om vi helt specifikt har trænet dem eller ej.
Den del af den politiske stabilitet, kan man sige, er nogenlunde genoprettet nu, men på spørgsmålet om, hvorvidt vi gør nok, vil jeg sige: Nej, det er jeg ikke sikker på, og jeg så da også meget gerne EU spille en mere aktiv rolle samlet set og lægge pres på.
Jeg tror så, at vi kan bruge det, at vi er til stede, til netop at lægge det pres og forlange, at de stridende politiske parter i Mali selvfølgelig skal til at tage sig sammen og sørge for at gøre mere for deres befolkning end for sig selv.
Det er jeg hundrede procent enig med fru Eva Flyvholm i.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Det er helt åbenlyst, at det her ikke er nogen nem opgave, og det er et meget, meget komplekst billede.
Men jeg synes, det er helt væsentligt at hæfte sig ved, at også franskmændene faktisk siger: Hvis ikke der kommer politiske forandringer, er det fuldstændig umuligt at vinde den her kamp mod terrorisme, fordi der kommer nye til hele tiden.
Så det er fuldstændig afgørende.
Og derfor synes jeg, det er et meget rimeligt spørgsmål at stille: Gør vi fra dansk side og i øvrigt også fra international side nok for at bidrage til de politiske forandringer?
Jeg mener det ikke, men jeg vil gerne høre et lidt klarere svar på det.
Og endelig er der også spørgsmålet: Kan ordføreren ikke bekræfte, at Danmark har trænet nogle af de generaler, der også stod bag kuppet for et halvt år siden i nationalgarden i Mali?
Martin Lidegaard (RV), 2021-05-07:
Vi er bestemt ikke i mål.
Vi har jo heldigvis en international fredsaftale som baggrundstæppe for det her, og det er jo rigtigt, at der også har været et militærkup undervejs, men ingen af de fraktioner, der strides om magten i Mali, har ønsket, at vi ikke skal være der.
Alle erkender, at forudsætningen for nogenlunde stabilitet og tryghed for civilbefolkningen, især i konfliktområderne, er, at der er en international tilstedeværelse.
Det vurderer FN også.
Så jeg tror bare ikke, man skal bilde sig ind, at hvis vi tog vores gode tøj og rejste hjem i morgen og efterlod Mali alene, var Mali og især civilbefolkningen et bedre sted.
Kan jeg komme med garantier, i forhold til hvad de soldater, vi træner, gør bagefter?
Selvfølgelig kan jeg ikke det, men det, jeg kan garantere, er, at hvis vi ikke forsøger at træne dem, også i krigens love, får vi jo aldrig forandret tilstanden i det maliske militær.
Det handler altså om, at det maliske militær indvilliger i den her form for træning.
Så tingene hænger jo sammen her.
Altså, hvis man har et militært mål, er det faktisk en god idé også at opføre sig ordentligt og rigtigt over for den befolkning, som man jo i sidste ende er afhængig af opbakningen fra.
Så jeg skal ikke stå og lege Komiske Ali og sige, at det her er en let opgave, eller at vi er nået langt med den politiske proces.
Det er dog mit indtryk, at den danske ambassade gør et ret ihærdigt arbejde og deltager aktivt i FN's bestræbelser på at sikre den politiske proces, som vi alle sammen er enige om selvfølgelig er afgørende for at komme i mål i Mali.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Tak for det.
Jeg har to spørgsmål.
Det første er: Kan det ikke være ganske svært at vurdere, hvad de folk, man træner, efterfølgende går ud og laver?
Det er jo ikke mere end et lille halvt år siden, vi så, at nogle af de soldater, der var blevet trænet af Danmark, faktisk stod bag kuppet i Mali.
Det vil jeg gerne lige først høre ordføreren bekræfte.
Derefter er der spørgsmålet, der handler om, at det jo er helt åbenlyst, at det er nødvendigt, at der kommer nogle politiske processer, som kan ændre, kan man sige, forholdene i både Mali og nabolandene, hvis man skal komme de underliggende årsager til terrorisme til livs.
Det siger franskmændene jo også fuldstændig klart, altså at der i den grad er brug for politiske reformer og mere demokratisering.
Og der må man bare sige: Der halter man jo langt bagefter, og det er ikke et sted, hvor jeg oplever, at Danmark gør nær nok for at bidrage til den proces.
Det er ikke et sted, hvor jeg ser, at der sker meget i forhold til at forbedre den politiske stabilitet og i forhold til at inddrage flere befolkningsgrupper, som er noget af det, der er helt afgørende.
Hvordan ser ordføreren på det?
Er det en proces, der er godt i gænge, eller er vi i virkeligheden frygtelig langt bagud der?
Karsten Hønge (SF), 2021-05-07:
Så skulle den dag komme, hvor jeg hører, at der ikke er penge nok til Enhedslisten.
Altså, Enhedslisten siger, at vi nu bruger penge til det, og at der så ikke skulle være penge til udviklingsbistand.
Det er da ikke en begrænsning, jeg i nogen sammenhæng tidligere har mødt fra Enhedslisten, altså at man siger, at vi nu bruger de penge på det, og at der så ikke er penge til noget andet.
Der synes jeg da ellers nok, man i Enhedslistens regnskaber kan få det til at hænge sammen, og det gør det i hvert fald også i SF's.
Det, at vi bruger penge på den her indsats, betyder ikke noget som helst i forhold til udviklingsbistanden.
Jeg vil så sige, at det ikke er et spørgsmål om at være blind, men at det er et spørgsmål om nu at manipulere groft fra Enhedslistens side ved at sige, at det her forslag går ud på, at Danmark skal støtte, at maliske styrker skal angribe civile.
Tværtimod, det går ud på at få maliske og andre styrker til at opføre sig efter de internationale regler og da ikke at bidrage til at lave overfald på civilbefolkningen.
Det er grov manipulation.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Man er simpelt hen nødt til at forholde sig til, at virkeligheden er, at sikkerhedsstyrkerne i Mali altså f.eks. har dræbt flere civile, end terrorister har.
Det er den operation, man fra dansk side går ind og vil være med til at støtte, og det er ikke bare enøjet, men det er simpelt hen blindt, når SF ikke ser de realiteter i øjnene.
Jeg mener, det er et meget, meget stort problem, og de penge, som man bruger på den militære indsats, er simpelt hen bare svære også at bruge på det humanitære.
Så det ville være dejligt, hvis vi kunne være flere, der kunne presse på for det.
Det er ikke, fordi jeg ikke anerkender, at der kan være behov for en militær tilstedeværelse, og derfor har vi også tidligere støttet FN-missionen i f.eks. Mali, men helt ærligt: Det her leder ikke i den rigtige retning.
Der er så meget, der peger på, at det er ved at gå lige så galt, som det har gjort i Afghanistan, og der ville jeg ønske mig, at SF også havde indtaget en lidt mere kritisk holdning.
Det tror jeg ville være gavnligt for både den humanitære udvikling og udviklingen af freden.
Søren Espersen (DF), 2021-05-07:
Nu sagde Enhedslisten, at militære bidrag ikke hjælper – vi talte om flåden og Guinea-bugten.
Jeg tror også, at hvis Enhedslisten havde sagt noget i den modsatte retning, var jeg faldet død om.
Så nu har man altså en metode til at få mig aflivet, hvis det er: at Enhedslisten støtter militære bidrag.
Jeg må bare lige sige, at det, der er problemet for Enhedslisten, er jo, at de her militære bidrag jo virkede i Adenbugten i Det Indiske Ocean.
Der findes stort set ikke pirateri mere, for der blev sat massivt ind med flådefartøjer.
Og det vigtigste var de her skarpskytter på de civile skibe, som vi var meget optaget af dengang, hvor man f.eks. kunne sætte motoren ud på den piratbåd, som kom, uden nødvendigvis at skulle skyde folk, der kom sejlende.
Så det militære bidrag virkede, og det vil jeg gerne have en bekræftelse på.
Der er ikke pirateri ude i det område mere.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Det er jeg helt enig i.
Og det synes jeg er noget af det, vi i langt højere grad fra dansk side skulle se på at prioritere.
For det er en mere langsigtet vaccinering mod pirateri, i stedet for at man skal til at sende flåden af sted og bruge så mange penge og så mange mennesker på noget, som alt andet lige ikke berører særlig mange danske skibe.
Nej, det er ikke det scenarie, Enhedslisten ønsker.
Jeg synes, det er helt åbenlyst, at der er behov for både international og dansk tilstedeværelse i Mali og også i landene omkring.
Vi har fra Enhedslistens side f.eks. også støttet FN-missionen, der er dernede.
Det synes jeg stadig væk giver rigtig god mening at gøre, og jeg synes i den grad, at vi også er nødt til at opskalere vores politiske og humanitære engagement i området.
Så nej, jeg synes ikke bare, vi skal trække os ud, men jeg synes, vi er nødt til at sætte spørgsmålstegn ved, om vi gør det rigtige.
Og der er det vores analyse, at det gør vi ikke med den franskledede militære operation i området, fordi det har så store konsekvenser for civilbefolkningen, fordi der er så mange problemer, også med det maliske militær og med overgreb på civile, fordi der er så mange menneskerettighedsspørgsmål, og fordi vi kan se, at det i rigtig høj grad øger rekrutteringen til de her terrorbevægelser, at der er den internationale tilstedeværelse på den måde, der er.
Martin Lidegaard (RV), 2021-05-07:
Jeg har simpelt hen brug for at vide, om det er Enhedslistens opfattelse, at det bedste, verdenssamfundet kunne gøre i Mali, var at trække alle styrker hjem, altså at man simpelt hen trækker alle de fredsbevarende, trænende, logistiske støttefunktioner, der er der i dag, hjem og lod Mali være Mali alene bortset fra humanitær assistance.
Er det ligesom det scenarie, som Enhedslisten ønsker?
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Jeg synes, det kunne være rigtig, rigtig interessant her i lovarbejdet at få belyst, hvor mange penge der egentlig kommer ind til vores fælleskasse her i Danmark på det her, det er bestemt meget interessant.
For det er ikke bare sådan, at det er danske virksomheder, men det er jo også Mærskskibe, som sejler under alle mulige andre landes flag og i forskellige spændende forretningskonstruktioner, man har kørende.
Så jeg synes, det ville være relevant at få de oplysninger på banen, og lad os tage det.
Men når det så er sagt, er jeg enig med ordføreren i, at målet jo er, at det skal kunne være sikkert at sejle på alle have i verden.
Det er klart.
Det er jo ultimativt vores mål, og der tror jeg simpelt hen, at det, som vi allerbedst kunne gøre, i højere grad var at gå ind og prøve at behandle nogle af de underliggende årsager til pirateri i stedet for bare at gå ind og symptombehandle og bruge så mange ressourcer på at sende en fregat derned, som alt andet lige nok trods alt vil have en begrænset effekt i så voldsomt stort et hav, som vi her står med.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-05-07:
Jeg dropper jo ikke nogen milliarder på banen.
Det er fakta, og derfor er det selvfølgelig også fakta, at det ikke er Mærsk alene, som har 40 skibe dagligt igennem Guineabugten, men at det er en lang række forskellige danske selskaber, som alle sammen betaler skat i Danmark, og det kan godt være, at Enhedslisten sådan tror, vi har pengetræer rundtomkring i verden, som vi bare kan plukke af – det tror man nogle gange, når man ser Enhedslistens økonomiske politik – men det har vi ikke.
Derfor er det danske interesser, som er meget, meget på spil, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, for hvis vi ikke går ind og løser den her lovløshed og får den fjernet, vil det koste for Danmark.
Og Enhedslistens svar til det er jo, at vi så bare må sejle nogle andre steder.
For man får billedet af, at det sådan er et par skibe, der sejler rundt dernede.
Men vi taler om 40 danskopererede skibe om dagen i Guineabugten, som alt i alt reelt transporterer gods for ca. 10 mia. kr. om året.
Så når Enhedslisten sådan vil have os til at forstå, at det åbenbart ikke har en betydning for Danmark, må jeg jo sige, at det har en kæmpe betydning for Danmark.
Derfor er det her jo spørgsmålet om, om vi ønsker at løse en politiopgave, hvor der er nogle forbrydere, som angriber danske mål.
Alternativt kan man, som Enhedslisten foreslår, jo så bare lade være med at sejle derhenne og alt muligt andet og gå glip af alle de her penge, men vi kan også løse vores opgave, som det jo er, nemlig at vi, når der er lovløshed, så selvfølgelig må slå det ned.
Det er jo heller ikke sådan, at politiet i det område, hvor ordføreren bor, hvis der er lovløshed, siger: Nej, det er for farligt, du må hellere bo et andet sted.
Sådan fungerer verden jo heldigvis ikke.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Men man er også bare nødt til at se på, hvordan vi tror, vi bedst når derhen.
Jeg tror da, vi bedst når derhen ved at bekæmpe nogle af de underliggende årsager til pirateri i stedet for at sende en dansk fregat ned på en mission, hvor man må sige, at det er et ret stort havområde, man kommer til at dække.
Søren Espersen (DF), 2021-05-07:
Der var også en anden ting, jeg hæftede mig ved, som Enhedslistens ordfører sagde, og det var noget med, at de der Mærsk-skibe jo bare kan lade være med at besejle Guinea-bugten.
Jeg mener, det var sådan noget lignende.
Hvorfor skulle de det?
De må da selv om, hvor de sejler.
Så bare lige et svar på det: Hvorfor i alverdens riger og lande skulle Mærsk lade være med at besejle Guinea-bugten?
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Så vil jeg gerne spørge ordføreren tilbage: Hvor mange af de mange penge, som ordføreren refererer til her, kommer egentlig forbi Danmark som sådan?
Jeg er helt med på, at det her tjener Mærsks interesser, og jeg er også sikker på, at der har været en meget, meget kraftig lobbyeren fra Mærsk til diverse partier her i Folketinget og regeringen for, at man skulle sætte gang i det her, og jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at de vil blive glade, hvis man gør det.
Men helt ærligt: Hvor mange af de penge fra den skibsfart, som ordføreren her gør værdierne op for, havner i vores fælles kasse?
Det synes jeg bare det er fair at spørge tilbage om, når ordføreren nu dropper de milliarder på banen.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-07:
Det er simpelt hen, fordi vi ikke er så enøjede, som man er i Enhedslisten.
Vi er ikke så fuldstændig fokuserede på, at der kun findes et eneste værktøj.
Det værktøj, som vi her kan blive enige om, findes også, og det hedder udviklingsbistand, og det hedder humanitær støtte, og det betyder utrolig meget for SF, og jeg lod det være en stor del af min ordførertale.
Men det, at vi gør det, udelukker jo ikke, at vi også her og nu har brug for at bruge andre metoder.
Enhedslisten lader, som om der kun findes ét værktøj og man, hvis man ikke gør noget, så ikke gør noget.
Jo, det gør man lige præcis.
Ved ikke at gøre noget gør man også noget, for så efterlader man civilbefolkningen til sig selv.
Derfor tager vi her og nu med de her beslutningsforslag ansvar for en konkret handling.
Men samtidig ved fru Eva Flyvholm udmærket, hvor højt på listen udviklingsbistanden er for SF.
De her ting hænger sammen, og det er ikke en modsætning.
Eva Flyvholm (EL), 2021-05-07:
Jeg vil gerne høre SF's ordfører: Hvis man gerne vil have en seriøs debat af det her, og hvis man gerne vil gøre noget for at forebygge terrorisme og sikre fattige fiskeres børn en fremtid, var det så ikke en idé, at SF faktisk her i dag i Folketingssalen startede med at stemme imod de militære operationer og i stedet for brugte pengene og kræfterne på de humanitære?
Det er 80 mio. kr., det koster at sende den her fregat af sted, 179 mand, som man faktisk kunne bruge til at hjælpe nogle af de fattige fiskere, som ender i pirateri, til at få en anden levevej.
I forhold til indsatsen i Mali og når du snakker om den franskledede indsats »Operation Barkhane«: Vi ved fuldstændig sikkert, at tilstedeværelsen af de internationale styrker er med til at give opbakning til terrorbevægelserne.
Vi ved, at de maliske sikkerhedsstyrker, som danske soldater skal ned at træne, gang på gang har angrebet, dræbt og mishandlet civile.
Vi står og kigger ind i en situation, der er meget lig Afghanistan – det anerkender ordføreren ovenikøbet –
hvordan i alverden kan det så være, at SF stemmer ja til det her fuldstændig uden at ryste på hånden?
Annette Lind (S), 2021-05-07:
Det er en bred mission, vi skal ned på, og derfor skal vi gøre
rigtig mange ting
Det er jo sådan, at det ikke hjælper, hvis vi bare bliver væk, for så gør det jo bare ondt værre.
Det, vi skal ned for at gøre, er selvfølgelig at sørge for, at civilbefolkningen kan leve langt mere sikkert, sådan at vi ikke får en masse migration til Danmark.