runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-05:
Jo, det synes jeg faktisk godt man kan sige der er en pointe i.
Det er jo bemærkelsesværdigt, når man nogle gange hører venstrefløjen sige, at det der med skat ikke rigtig betyder noget i forhold til at tiltrække investeringer og kvalificeret arbejdskraft; nej, folk vil gerne komme hertil, fordi vi har så godt et velfærdssystem.
Men det hjælper nok også, at vi har en særordning, der gør, at man kun betaler 27 pct. i skat.
Det er der da en anerkendelse af på venstrefløjen.
Det er jeg sådan set
rigtig glad for.
Vi synes i LA bestemt, at man burde afskaffe den her forskerskatteordning, men det er jo så under forudsætning af, at vi får et mere rationelt og konkurrencedygtigt skattesystem.
Det er egentlig lidt sjovt, for hvis der ikke her havde været tale om højtuddannede mennesker med høje lønninger, havde man jo kaldt det social dumping; altså, der var nogle udlændinge, som skulle have nogle skattefordele her i Danmark, som danskere så ikke får.
Men nu har vi et meget irrationelt skattesystem og alt for høje skatter i Danmark, og så er det her jo sådan en eller anden pragmatisk løsning for at få nogle højt kvalificerede udlændinge til Danmark.
Og vi ved jo, at de er med til at skabe vækst og velstand og også generere nye arbejdspladser.
Andreas Steenberg (RV), 2017-12-05:
På nær lempelsen af forskerskatteordningen er det her lovforslag ikke Radikale Venstres kop te – og det er endda, selv om te bliver billigere, fordi afgiften på te helt bliver fjernet.
I den har vi fået lempet skatten på kapital til iværksætteri, og der bliver et øget fradrag for virksomheder, når de forsker og udvikler sig, og vi får halveret elvarmeafgiften, så vi kan få grøn omstilling af vores varmeproduktion.
Lovforslaget her indeholder så en række skattelettelser, som andre partier har haft som mærkesag, og som vi stemmer for, fordi det er en del af det kompromis, som den aftale er et udtryk for.
Vi havde hellere set, at man havde lettet skatten på arbejde eller havde lettet skatten yderligere på kapital til iværksættere, end at man havde lettet skatten på nødder og chokolade, men det er der jo altså andre, der har haft som ønske.
Vi bemærker, at det er en såkaldt stemmeaftale.
Det vil sige, at vi stemmer for loven, men det står også Radikale Venstre frit for på et senere tidspunkt at kunne f.eks. genindføre indeksering af punktafgifter og finansiere skattelettelser på arbejde ad den vej.
Og det vil vi jo være interesserede i, hvis der på et tidspunkt kunne være flertal for det.
Men som led i aftalen stemmer vi selvfølgelig for lovforslaget, som det ligger her.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-05:
Er det ikke korrekt, vil jeg spørge hr. Henrik Dam Kristensen, at vi i første omgang kun skal købe ti fly, altså at der skal skrives kontrakt om ti fly efter nytår?
Og kender hr. Henrik Dam Kristensen prisen for det enkelte fly af dem, vi skal købe?
Henrik Dam Kristensen (S), 2017-12-05:
Når hr. Holger K. Nielsen indleder et spørgsmål med at sige: Er det ikke korrekt?
så er jeg altid helt oppe på mærkerne, for så ved jeg, at hr. Holger K. Nielsen har orden i billetterne.
Derfor må jeg for at svare på de her to spørgsmål sige: Det er rigtigt, at vi er med i de to første lot her, det er det, vi træffer beslutning om.
Og så tror jeg også, at hr. Holger K. Nielsen kan huske fra forhandlingerne, at de fremtidige lot ved vi ikke hvornår bliver, og vi ved i øvrigt ikke, hvem det bliver sammen med; det er hele konceptet, der ligger her.
I forhold til prisen kan vi allerede nu se et eksempel på det i Norge, for de første fly, de købte, var dyrere end dem, der kom i efterfølgende lot.
Så vi kender ikke prisen hundrede procent på de fly, som vi køber.
Vi køber ikke selvstændigt kun fire fly, vi køber en portion fly, og jeg tør ikke sige, hvor mange det er, men måske 20 fly, sammen med andre lande, og derfor kan prisen afhænge af det.
Men det, der er det afgørende, er jo også det, at vi skal sørge for, at vi timer det her i forhold til den måde, vi opbygger kapacitet, lufthavne, simulatorer på, og derfor skal der også bruges penge til den form for investering.
Men prisen kender vi ikke, det er fuldstændig korrekt, vil jeg sige til hr. Holger K. Nielsen.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-05:
Som jeg også tror forsvarsministeren nævnte i sin tale, vil der hvert år tilgå Folketingets Finansudvalg en status, der gør nøje rede for, hvordan den udvikling i programmet går, hvad kontraktpriserne forventes at blive eller er blevet, og hvordan man vurderer det fremover.
Så det er ikke sådan, at Folketinget ikke får indsigt i, hvad der foregår i programmet.
Men det, der er, og som adskiller, kan man sige, et kampflykøb fra stort set alle materielindkøb i forsvaret og andre steder i det danske samfund, er jo, at her indgår Danmark i et program sammen med en masse andre lande, hvor vi også er med til at betale udviklingsomkostningerne, og hvor den endelige kontraktpris derfor ikke foregår i sådan et traditionelt udbud, hvor man ligesom siger, at nu vil man gerne have 27 kampfly, og ser på, hvem der kan levere det rigtige, men hvor vi vælger at gå ind i et program.
Den endelige kontraktpris vil i øvrigt afhænge af, hvor striks den amerikanske rigsrevision er, og hvor meget præsident Trump presser de amerikanske priser, og af, vil jeg gerne sige, hvor meget det danske Folketing selvfølgelig holder øje med, at det her er, som det skal være.
Så vil den endelige kontraktpris blive udformet, afhængigt af hvordan produktionspriserne er på materiel, og afhængigt af hvad råstofferne koster på det givne tidspunkt, hvor Danmark køber.
Er det rimeligt?
Ja, det er i hvert fald sådan, man køber kampfly.
Er det tilfredsstillende?
Man ville da helst kunne vide hundrede procent øre til øre, hvad omkostningen bliver.
Men omvendt kan jeg ikke se et bedre alternativ end at lave det estimat, vi har lavet, og sikre, at hvis det svinger ud, er det forsvaret selv, der står til regnskab, hvilket øger motivationen for dem til at holde godt øje med det.
Og hvis det skrider helt ud, har vi mulighed for at anskaffe færre kampfly.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-05:
Synes ordføreren ikke, det er lidt underligt, at man her kommer med et aktstykke og beder om godt og vel 16 mia. kr., som skal bruges frem til 2027, uden at man faktisk ved, hvad prisen for det, man skal købe, er?
For det gør man jo ikke.
Man kender ikke kontraktprisen, som jo skal underskrives her i 2018.
Jeg vil godt høre, om den radikale ordfører vil bede om, at kontraktprisen i hvert fald i det mindste kommer op i forsvarsforligskredsen.
Når jeg spørger, er det, fordi der er lagt op til en lang række beslutninger frem til 2027.
Den første leverance er her til næste år, og derefter er der nogle leverancer.
Så bliver der et stop, kan jeg forstå, før de sidste seks fly.
Det bliver vel omkring 2022 eller der omkring, vil jeg tro, at man får det der stop.
Men indtil da må man forstå det sådan, at Folketinget er koblet helt af, og at måske ikke engang forligskredsen er koblet på.
Forsvaret får bare en pose penge, som man skal bruge til at købe nogle ting for, uden at der er kontrol med, hvad man faktisk køber, og om kvaliteten er i orden.
Er det ikke korrekt?
Og er det forsvarligt?
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-05:
Jamen jeg forventer bestemt, at det vil holde sig inden for de beløb, som forsvarsministeren har oplyst, som er vores beslutningsgrundlag, og det er jo samlet set ca. 66 mia. kr., hvis vi tager også vedligehold og drift med i rigtig, rigtig mange år.
Det er et svimlende beløb.
Det dækker selvfølgelig også en del kampfly i en rigtig, rigtig lang periode, men det er min bedste forventning.
Når vi har lagt de to, om jeg så må sige, buffere ind i forligsteksten, nemlig at hvis det skulle vise sig, at budgettet skrider, er det inden for forsvaret selv, man skal løse det her, og at man har mulighed for at afbestille de sidste seks fly, hvis vi bliver enige om det i forligskredsen, så er det selvfølgelig for at gå med både livrem og seler.
Men min forventning er, at det her kan holde.
Det er Forsvarsministeriets bedste bud, og derfor er det også det, som vi må lægge til grund.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-05:
Ja, det håber jeg da at ordføreren vil stå fast på og råbe højt om.
Jeg frygter, at det bliver meget relevant, for jeg tror, der kommer mange problemer.
Jeg kunne godt tænke mig høre, hvilken udgift det her kampflykøb samlet set vil komme til at medføre for samfundet.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-05:
Jeg forstår godt spørgsmålet.
Grunden til, at vi ikke kunne drive det længere i forligskredsen, er, at fra vi har contracted, altså skrevet kontrakt, på de første kampfly, til vi rent faktisk har dem og derfor kan afprøve dem og teste dem og sikre os, at de er, som de skal være, og til den pris, de skal have, så går der jo nogle år.
Og det er derfor, at vi – som jeg forstår det – ikke rigtig kan nå, havde jeg nær sagt, at vente med at tage stilling til mere end seks fly.
Men jeg vil da også gerne sige, at hvis nu det viser sig, efter at vi har indkøbt de første seks fly, at der opstår en stor skandale i programmet, og enhver kan se, at de fly, der er leveret, f.eks. til nogle af de andre lande, ikke lever op til det, vi havde forventet, så vil vi da selvfølgelig helt klart foreslå, at vi kigger på det igen.
Det er ikke min forventning, for som sagt er de produktionsserier, der er i produktion nu, efter hvad vi har fået oplyst, i langt bedre stand og lever i langt højere grad op til alle de forventninger, som vi også har stillet til dem, herunder antallet af flyvetimer.
Men altså, selv om vi ikke har skrevet det ind i forliget, vil vi da være meget opmærksom på, at flyene – og også de første seks – leverer det, de skal, og vi vil selvfølgelig også råbe højt, hvis det skulle vise sig, at det ikke er tilfældet.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-05:
Jo, der er sådan en række forudsætninger omkring sådan en kontrakt, det er jeg med på.
Det kan man opgøre sådan lidt abstrakt, som ordføreren gør.
Men helt konkret skal der jo skrives en kontrakt næste år.
Det er altså meget konkret.
Og der må man jo vide, hvad prisen er på de ting, man skal købe, og hvad forudsætningerne er.
Og finder han det forsvarligt, at vi her i Folketinget skal behandle et aktstykke, uden at vi overhovedet ved, hvad kontraktprisen er på de første ti fly, vi skal købe?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-05:
Jamen som jeg også redegjorde for i min tale, er det klart, at vi rigtig gerne vil have meget, meget mere åbenhed både omkring de her regnestykker, men i det hele taget om hele den her proces, der har været med hensyn til kampflyene.
Der synes vi jo der har været en ekstremt stor lukkethed, i forhold til hvad det egentlig er, der ligger til grund for de her tal og for hele indkøbet af de her kampfly.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-05:
Var der noget, ordføreren kunne forestille sig ville give mening at gøre i den sammenhæng for at få afklaret nogle af de her usikkerheder?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-05:
Nej, det er det ikke.
Det har jeg i hvert fald ikke prøvet i min tid, men nu har jeg jo heller ikke siddet der så længe, kan man sige.
Men nej, det er ikke hverdagskost.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-05:
Tak til ordføreren.
Nu har jeg jo ikke selv den fornøjelse at sidde i Finansudvalget, men det har netop ordføreren.
Er det sådan hverdagskost i Finansudvalget, at man bliver bedt om at tilslutte sig et så ekstremt stort milliardbeløb, når der samtidig er så store usikkerheder forbundet med økonomien i det her?
Jeg vil gerne starte med lige at kommentere det her.
Jeg synes måske, det er en lille smule friskt at sige, at F-35 indgår som en del af et defensivt forsvar, i og med at det jo er et meget offensivt bombefly, som først og fremmest bliver indkøbt, for at man har det samme fly som amerikanerne, når man skal ud i de internationale missioner.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge ordføreren til, er lige præcis det her med økonomien.
Jeg har jo noteret mig, at De Radikale har bedt om, at man venter med at købe de sidste seks fly for at have en eller anden form for nødbremse i forhold til økonomien.
Det er jo glimrende.
Men det, jeg tænker, er, om det ikke ville give god mening i den nuværende situation at sige: Kunne vi ikke lægge den bremse ind en lille smule før?
For som sagen er nu, står man jo til at købe 21 fly, og det er altså rigtig, rigtig mange penge.
Kunne det ikke give mening, at man sagde: Vi indgår kontrakter om de første f.eks. seks fly, som man jo har gjort i Norge, og så skal Finansudvalget igen tage stilling til, hvordan situationen er.
Martin Lidegaard (RV), 2017-12-05:
Hvis man nu forestillede sig, at der blev en kontraktpris, som stikker fuldstændig af fra det aktstykke, der er lagt frem nu, så tror jeg, at hr. Holger K. Nielsen vil være enig med mig i, at det næppe vil gå stille af i Danmark.
Det vil være sådan, at hvis pludselig prisen var 25, 50 eller 100 pct. eller for den sags skyld 10 pct. højere – for det er store beløb, vi taler om her – ville det selvfølgelig komme frem.
Det forventer jeg ikke.
Sagen er bare, at det er svært at vide med et hundrede procents sikkerhed, hvad prisen bliver, når ikke man har at gøre med et traditionelt udbud, men indgår i udviklingen af selve programmet.
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-05:
Jamen jeg lover, at jeg også i fremtiden vil sige, at vi skal have mange flere fly.
Uanset om forudsætningerne er realistiske eller ej, er det vores holdning, at vi burde have haft flere fly, men selvfølgelig ikke for penge, som vi ikke har.
Der skal afsættes de midler, som skal bruges til at købe det antal fly, som vi beslutter.
Vi kan ikke være bekendt over for forsvaret at købe nogle fly, hvis ikke vi afsætter penge til det.
Men jeg tror ikke, jeg får held med i forligskredsen, hvor der også sidder de partier, tror jeg, efter forliget, at kræve, at vi så skal tilføre flere midler til at købe flere fly.
Det tror jeg simpelt hen ikke der vil være flertal for, desværre.
Men stod det til Konservative, gjorde vi selvfølgelig det.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-05:
Men hvis resultatet bliver, kan man sige, at flyene ikke kan flyve lige så meget, som regeringen siger de vil kunne, hvilket jeg også stadig væk hører ordføreren sige, nemlig at det nok er sandsynligt, at man ikke kan opnå så stor en kapacitet der, så er virkeligheden vel også, at et parti som f.eks. Konservative kan komme og sige, at så skal vi have nogle flere fly, og så vil det jo komme til at blive meget dyrere.
Altså, er det ikke stadig væk et problem, at der ikke er ordentlige rammer, altså at forudsætningerne ikke er i orden, at man har været så optimistisk, og at man f.eks. stadig væk er så optimistisk om, hvor meget flyene vil kunne flyve?
Rasmus Jarlov (KF), 2017-12-05:
Jeg mener, at de beregninger af omkostningerne, som ligger nu, er det mest realistiske bud.
Og der har været en lille stigning, i forhold til da beslutningen blev truffet, så vi nu er oppe på, at vi kan forvente samlede udgifter på 57 mia. kr. i stedet for 56 mia. kr.
Det er inden for, hvad der må være acceptabelt i styringen af så stort og højteknologisk et projekt som det her.
Det, jeg snakkede om før med usikkerhed omkring flyvetimer, og hvor meget kapacitet vi får, påvirker ikke omkostningerne på flyene.
Det påvirker, hvor mange flyvetimer vi kan forvente at de her fly kan levere, altså hvor mange timer i luften de her F-35-fly kan producere.
I forhold til omkostningerne føler jeg, at vi har det mest realistiske bud på, hvad de bliver.
Jeg skal ikke kunne sige, om det ender sådan.
Der er, som flere andre har påpeget, stor usikkerhed, men jeg føler, at vi har de realistiske vurderinger af, hvad omkostningerne bliver.
Der er i hvert fald ikke nogen, der over for mig har kunnet påpege nogle ting, som jeg har sagt virker urealistiske.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-05:
Jeg er selvfølgelig ked af, at Konservative ikke vil støtte forslaget, men jeg har sådan set været meget glad for den kritik, som ordføreren har rejst, om, at det her beslutningsgrundlag simpelt hen var for optimistisk, for det er meget, meget vigtigt for den demokratiske debat, at vi får de ting frem i lyset.
Nu er Rigsrevisionen jo kommet med en kritik, Forsvarsministeriet er kommet med et svar tilbage, og jeg vil sige, at det svar ikke sådan synderlig har beroliget mig.
Jeg tænker stadig væk, at der er store problemer med, at det her grundlag forudsætter nogle ting, som jeg ikke tror vil komme til at blive opfyldt, og at det derfor vil blive meget, meget dyrere med de her kampfly.
Hvordan ser ordstyreren på den situation nu?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-05:
Det er også derfor, jeg hele tiden har fokuseret på de første partier fly, altså fordi jeg synes, der er for stor usikkerhed med hensyn til den første trance, man skal købe – eller rettere sagt, man burde kunne svare på: Hvad er prisen på de første ti fly, der skal købes?
Jeg synes i og for sig, det er meget fornuftigt, i og med at Lockheed Martin producerer i forskellige puljer eller lot, eller hvad det nu hedder, at man så tager dem hver for sig og spørger, hvad prisen er på den og den pulje.
For prisen forandrer sig hele tiden – det ved vi udmærket godt at den gør.
Og man har så i virkeligheden mulighed for at tage det op, hver gang der skal forhandles en ny kontrakt.
Og det er der, hvor det undrer mig at Folketinget ikke kommer ind, og forligskredsen gør det tilsyneladende heller ikke.
Altså, hvorfor kan man ikke løbende diskutere de forskellige kontrakter, der bliver lavet?
For prisen kan jo faktisk ændre sig, også i nedadgående retning – det har jo vist sig at være sådan, og det er jeg udmærket klar over.
Så usikkerhederne er der, men det, jeg anholder i den her debat, er sådan set ikke usikkerhederne, hvad angår at se 10 år eller 30 år frem i tiden, for selvfølgelig er den usikkerhed der, men hvad angår næste år – 2018.
Hvorfor kan vi ikke få nogle mere præcise tal på: Hvad skal vi skrive kontrakt om i 2018?
Og kunne man ikke nøjes, om jeg så må sige, med at få en bevilling i Finansudvalget til de første kontrakter i stedet for at skulle have til dem alle sammen?
Henrik Dam Kristensen (S), 2017-12-05:
Nu var hr. Holger K. Nielsen jo også med til det absolut sidste møde og var derfor med hele vejen igennem, og derfor vil jeg spørge hr. Holger K. Nielsen: Hvis hr. Holger K. Nielsen skulle købe 21 fly, uanset hvilken type det så måtte være, ville hr. Holger K. Nielsen så ikke også komme ud i nogle usikkerhedsmomenter?
Ville hr. Holger K. Nielsen ikke skulle stå på talerstolen, hvis han havde været med til at købe 21 fly, og sige: Her er der nok nogle usikkerhedsmomenter, hvor vi må forlade os på det, som bl.a. eksperterne i Forsvarsministeriet anbefaler os?
Holger K. Nielsen (SF), 2017-12-05:
Da man sad og forhandlede det, foreslog vi 21 fly ud fra det, vi kunne se.
I forhold til typevalget synes jeg det er lidt sværere at svare på det.
Altså, vi kunne godt ønske os et lidt mindre ambitiøst fly end F-35-flyet, men vi er selvfølgelig også påvirkelige af de økonomiske argumenter, som var i forhold til de forskellige flytyper.
Så det vil jeg meget nødig svare på her – altså hvilken flytype vi vil have.
Der måtte vi se lidt nærmere på økonomien i de forskellige flytyper, for der var faktisk en meget stor diskussion, efter at man havde besluttet at tage F-35, hvor eksempelvis Boeing jo ligefrem, mig bekendt, anlagde retssag mod staten, fordi man ikke tog Boeingflyet – eller i hvert fald fordi man har brugt forkerte forudsætninger, som de mener har skadet Boeing.
Og der var en lang diskussion om Super Hornet og dets muligheder i forhold til F-35 og de forskellige beregninger, der er.
Så vi gennemgik det jo meget, meget grundigt – det vil jeg sige at vi gjorde.
Men i de beregninger, der var, synes jeg også der var noget bias, og vi vil godt have gennemført nogle nye analyser, også i forhold til andre missionstyper end dem, der var med i den analyse, som Kampflykontoret kom med.
Men vi foreslog 21 fly – og uden at jeg vil afvise F-35 som det, man skulle vælge.
Henrik Dam Kristensen (S), 2017-12-05:
Tak til hr. Holger K. Nielsen.
Det har jeg al mulig respekt for, og derfor efterlader det to spørgsmål hos mig.
1: Hvor mange fly synes hr. Holger K. Nielsen man i givet fald så skulle have?
Og 2: Hvilken type fly synes hr. Holger K. Nielsen man skulle købe?
Carsten Bach (LA), 2017-12-05:
Igen må jeg konstatere, at definitionen »et demokratisk problem« må være en vurdering, som hr. Holger K. Nielsen gør for sig selv.
Den kan jeg ikke stå til indtægt for.
Jeg mener bestemt ikke, at det er et demokratisk problem, at et meget bredt flertal i Folketinget har besluttet indkøb af nye kampfly for at værne om Danmarks nationale sikkerhed, muligheden for at deltage i internationale operationer og i et internationalt afvisningsberedskab.
Det mener jeg absolut er et udtryk for en fin demokratisk proces.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-05:
Men det her handler jo lige præcis om at kunne se 30 år ud i fremtiden.
For det her kommer til at berøre vores samfundsøkonomi og i øvrigt også forsvarets økonomi, skulle jeg hilse og sige, helt ekstremt meget fremadrettet.
Men hvis det hele er så usikkert, vil jeg gerne høre ordføreren, om det så i det mindste ikke var en idé at sige: Kunne vi ikke nøjes med at skrive under i forhold til nogle fly ad gangen, sådan at vi, hvis vi f.eks. om 5 år kan se, at det er ved at køre helt af sporet, så faktisk har en mulighed for at sige stop, og vi ikke sidder i saksen i forhold til alle flyene?
Peter Juel Jensen (V), 2017-12-05:
Når det drejer sig om den samlede regning, beder ordføreren mig om at se 30 år ud i fremtiden.
Det kan jeg ikke.
Der er ingen tvivl om, at det her bliver dyrt, og der er ingen tvivl om, at vi har forsøgt at tage hensyn og være opmærksomme på, at der kan komme ting ind i det her regnestykke, som er meget, meget svære at forudse.
Det er derfor, at vi har afsat en reserve, det er derfor, at det bliver fulgt så tæt, og det er også derfor, at vi har Rigsrevisionen og statsrevisorer ind over.
Det er jo for at kvalificere det hele løbende.
Men at se 30 år ud i fremtiden kan jeg ikke.
Det her er en stor regning.
Men kan den sikkerhed, som flyene leverer, i bund og grund gøres op i penge?
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-05:
En af grundene til, at vi har taget det her beslutningsforslag ned i Folketingssalen, er jo, at vi synes, der er enormt meget uklarhed om økonomien i det her.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, hvor meget de her nye kampfly egentlig kommer til at koste.
Hvad bliver slutregningen for det her kampflyeventyr?
Peter Juel Jensen (V), 2017-12-05:
Tak for det, formand.
Det sikkerhedspolitiske landskab er i forandring, og Danmarks sikkerhedspolitiske rolle har naturligvis forandret sig i takt med denne udvikling.
Da vores forgængere her i Folketingssalen under den kolde krig besluttede sig for, at Danmark skulle indkøbe F-16-fly, havde de jo ikke nogen mulighed for at forudse, at flyene ville kunne komme på vingerne i så mange forskellige opgaver, som tilfældet har været.
Dengang skulle flyene primært hævde dansk suverænitet i luften og løse andre vigtige hjemlige opgaver under den kolde krig.
At flyene senere har deltaget i operationer og indsatser på Balkan, i Afghanistan, Libyen og Irak og air policing på Island og i de baltiske lande, understreger flyenes fleksibilitet.
De danske kampfly udgør en central kapacitet i det danske forsvar, der både kan indsættes i indsatser sammen med andre lande, vi deler værdier med, men også være en grundpille i vores territoriale afvisningsberedskab.
Kampfly er en vigtig kapacitet, der både løser vigtige hjemlige opgaver, samtidig med at de kan bidrage til missioner langt væk fra Danmarks grænser.
Forslagsstillerne ser gerne, at aktstykket om indkøb af nye kampfly trækkes.
Det er Venstre uenig i.
Vi har behov for vores fly, og de gamle F-16-fly kan ikke meget længere.
Derfor er der behov for at indkøbe nye fly.
Marie Krarup (DF), 2017-12-05:
Som jeg sagde før, er det lige præcis en af de ting, som vi har kritiseret tidligere, hvor vi har været bekymret for, om beregningerne er for optimistiske, og det er også det, som Rigsrevisionen jo nu har peget på.
Derfor mener vi, at det er en god idé at tage op til revision senere i forløbet, om der skal købes flere fly.