runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg er sådan set langt hen ad vejen enig i, hvad der er klog retspolitik, men det, der bekymrer mig rigtig meget, er, at SF nu er med i en aftale, som opretter de her fængselspladser i udlandet.
Amnesty skriver i deres høringssvar, at de også er bekymret for det, og de skriver bl.a. og opfordrer til, at aftalen mellem Danmark og Kosovo bliver sendt i høring.
Det skal jeg bare høre om SF som aftalepart vil skubbe på for.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-06:
Fru Rosa Lund må jo selv bestemme, hvad hun er bekymret for, men hvis jeg var fru Rosa Lund, ville jeg se med positivitet på, at SF er med i aftalen, for det betyder, at der sidder nogle, som er en garant for, at det her bliver en ordentlig aftale.
For os handler det her ikke om en discountløsning, hvor vi skal sende nogen ned til et jordhul i et andet land.
Det handler om, at vi tager ansvar for at løse den udfordring, vi har med hænder og pladser på nuværende tidspunkt, og det tilbud, vi laver i Kosovo, skal være efter danske standarder, og det skal overholde de internationale konventioner, og faktisk betyder diskriminationsforbuddet jo også, at man laver et ringere tilbud.
Så jeg ville måske nærmere se på SF i aftalen som dem, der kan garantere for, at det her kan foregå ordentligt.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Tak for det.
Jeg skal bare spørge Socialdemokraterne, om man mener, at det her lovforslag løser alle de problemer, som vi jo har i vores kriminalforsorg.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Nej, det mener jeg ikke at det gør.
Og det mener jeg heller ikke at vi har sagt at det gør.
Men vi har et akut problem her og nu, som er at skaffe flere pladser i vores fængsler, og der anviser vi noget af det bl.a. ved at leje nogle pladser i udlandet.
Og så har vi et akut problem med, at vores fængselspersonale i dag arbejder under nogle meget, meget hårde vilkår, og dem forbedrer vi også med den her aftale.
Men nej, det ville være forkert at prøve at bilde nogen ind, at vi løser alle problemer med den her aftale.
Men vi tager et vigtigt skridt i retning af en bedre kriminalforsorg.
Altså, modsat Venstre og spørgeren tager vi jo ansvar for at skaffe nogle flere pladser i vores fængselsvæsen med den her aftale.
Og nu har vi anvist 1.000 pladser i den her aftale; vi lejer pladser i udlandet, vi bygger nyt, vi udvider, vi tager andre, gamle pladser i brug igen.
Og skulle det være sådan, at vi så stadig væk står i en situation, hvor der mangler pladser, er det selvfølgelig en opgave, som vi tager på os.
Altså, vi har ikke bildt nogen ind, at vi løser alle problemer med den her aftale, men det, vi gør – som Venstre desværre ikke vil være med til – ja, det er at tage ansvar for vores medarbejdere og for, at der er flere pladser i fremtiden.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Nu er der jo mange måder at løse pladsproblemerne på.
F.eks. kunne man udvide fodlænkeordningen langt mere, end det her lovforslag lægger op til.
Det, man så har valgt, er at leje fængselspladser i udlandet.
Og der skal jeg bare spørge Socialdemokraterne: Kan man med det her lovforslag garantere, at alle indsattes og sådan set også ansattes rettigheder bliver overholdt?
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Ja, altså, forudsætningen for den traktat, der er blevet underskrevet, og den aftale, der er indgået med Kosovo, er jo, at det sker efter danske standarder og inden for de forpligtelser, som Danmark har.
Derfor kommer det jo til at ske i overensstemmelse med de internationale forpligtelser, som vi har tilsluttet os.
I forslaget står der, at arbejdssproget er engelsk i fængslet, og der vil også være noget personale dernede, der taler dansk.
Og så vil det jo være sådan, og det ved spørgeren jo godt, at det vil være Ombudsmanden, som fører tilsyn i fængslet, ligesom de gør i danske institutioner.
Preben Bang Henriksen (V), 2022-05-06:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, hvad ordføreren så vil mene at vi skal gøre fremover, hvis der stadig mangler fængselspladser – hvis det her nu ikke er nok til at skaffe flere fængselspladser.
Skal vi nedsætte straffene yderligere?
Det er jo det, man gør her, som ordføreren korrekt var inde på, med udslusning, fodlænker, covid-19-straffene osv., svindel med hjælpepakker.
Der laver vi strafnedsættelse for at skaffe plads i fængslerne.
Jeg spørger, om det er den vej, Socialdemokratiet vil gå, hvis det her nu ikke er nok.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Det, vi gør med den her aftale, er jo også at oprette flere pladser i fængslerne, for det er der et behov for.
Og så påpeger hr. Preben Bang Henriksen, at vi i den her aftale nedsætter straffen for coronakriminalitet fra en firedobling til en fordobling.
Altså, man får stadig en fordobling af straffen, og man får stadig en firedobling af bødestraffen.
Men det er jo ikke rigtigt, at vi i den her aftale kun laver lempelser.
Altså, det er sådan i den her aftale, at hvis man kunne finde på at begå en fuldstændig vanvittig handling, nemlig at overfalde noget af vores fængselspersonale, så får man i fremtiden en dobbelt straf for det, fordi vi har brug for at sikre, at vores fængselspersonale er bedre beskyttet, end de er i dag.
Nu er Venstre jo ikke med i aftalen, og det er jo ærgerligt, for i den her aftale tager vi faktisk ansvar for både vores fængselspersonales sikkerhed, men også for at skaffe nogle flere pladser.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Jeg er meget i tvivl, om det her kommer til at kunne foregå ordentligt, og jeg kan jo se i pressen og i høringssvarene, at jeg og Enhedslisten ikke er de eneste, som er i tvivl om det.
Så jeg vil omformulere spørgsmålet: Kan SF garantere, at menneskerettighederne kommer til at blive overholdt, at der kommer til at være ordentlig tolkning, at forholdene kommer til at være i orden, på trods af at Kosovo jo ikke har de samme menneskeretlige forpligtelser, som vi har i Danmark?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2022-05-06:
Jamen det er jo sådan, at konventionerne skal overholdes, og jeg synes, vi har lagt trædestenene til, at det kan blive en god løsning.
Vi har sørget for, at der er en dansk ledelse af fængslet.
Vi sørger for, at der kommer en ordentlig sundhedsbehandling i fængslet.
Vi sørger for, at de internationale konventioner er overholdt, og vi sørger også for, at der bliver tilsyn af DIGNITY og Ombudsmanden, nøjagtig som der er i Danmark.
Så jeg synes egentlig, at vi har lagt fundamentet for en aftale, der kan blive forvaltet fornuftigt, men i den bedste af alle verdener ville jeg da ønske, at vi kunne beholde de pladser i Danmark.
Vi har bare ikke muligheden for det på nuværende tidspunkt.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Først og fremmest er der kun 300 fængselspladser i Kosovo.
Vi har 400 udvisningsdømte, som afsoner i Danmark, så der vil stadig være 100, som skal afsone i Danmark.
Man har ikke løst problemet; man har tilnærmelsesvis løst et problem med kapacitet.
Så det har man ikke.
Når jeg kritiserer det her i forhold til udlændingepolitik, er det jo, fordi der er partier, herunder regeringen, som får det her til at fremstå, som om det er udlændingepolitik.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-05-06:
Først vil jeg sige, at det jo ikke passer, at de her folk ikke skal ud.
De skal ud, og de har ikke noget at gøre i Danmark.
Derfor bliver de sendt til Kosovo, og langt, langt de fleste vil så blive sendt hjem til de lande, som de skal til, bagefter.
Derudover vil jeg også bare sige, at det, som fru Pernille Vermund siger, når hun taler om benådning, jo er faktuelt forkert, og at det i virkeligheden er ret plat at stå på talerstolen og bruge de ord og de påstande, når det ikke passer.
Så jeg vil bare bede fru Pernille Vermund om at bekræfte, at der ikke er nogen i danske fængsler i dag, som med den her aftale får en eller anden fribillet og så får lov til at gå ud af fængslerne.
Vil fru Pernille Vermund være venlig at bekræfte det?
For der er ikke nogen, der med den her aftale bliver benådet fra en straf.
Der er ikke nogen, der er blevet idømt en straf nu, som får en rabat.
Det vil være sådan, at fremtidige, der skal dømmes for coronakriminalitet, får en fordobling af deres fængselsstraf og en firedobling af deres bødestraf.
Der er ikke nogen som helst af dem, der sidder inde nu, der får en benådning.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Pernille Vermund om noget.
Nu er det så åbenbart sådan, at det er Nye Borgerliges politik, at vi skal i gang med at benåde en masse mennesker i Danmark.
Så kunne fru Pernille Vermund ikke nævne, hvem det så er, man skal i gang med at benåde?
For der er ikke nogen herinde og ikke nogen i den her aftale, der har talt om at benåde nogen.
Så er det måden, vi løser problemerne i de danske fængsler på at begynde at benåde folk?
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Om du kalder det en benådning, eller om du kalder det, at man slipper folk fri før tid, halverer I med den her lov straffen for folk, der har begået en forbrydelse.
Det er folk, der allerede har begået en forbrydelse, og de havde udsigt til en lang straf, og nu halverer I straffen for dem.
Det er et faktum, og hvis Socialdemokratiet benægter det, synes jeg, at vi skal sende den en tur i Detektor.
Rosa Lund (EL), 2022-05-06:
Tak for det.
Der er jo sådan set andre måder, man kan løse kapacitetsproblemerne på, f.eks. ved at flytte rundt, f.eks. ved at øge brugen af samfundstjeneste, øge brugen af fodlænke og sådan nogle løsninger.
Så jeg skal bare have ministeren til at bekræfte, at det er et politisk valg fra forligspartierne og regeringen, at man løser kapacitetsproblemerne – eller jeg ville måske mere sige, at man tror, at man løser kapacitetsproblemerne – på den her måde.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Fru Pernille Vermunds svar chokerer mig faktisk, for det her er ikke udlændingepolitik, det er en kriminalforsorgsaftale.
Den bundne opgave, der var, var at finde 400 fængselspladser, og ved at sende de udvisningsdømte til Kosovo finder vi 300 fængselspladser.
Så det har ikke noget med udlændingepolitik at gøre.
Det er en kriminalforsorgsaftale.
Og når fru Pernille Vermund så påstår, at danskerne ikke kan mærke det, vil jeg sige: Jo, det kan danskerne.
For nu behøver vi ikke at lade dem gå på gader og stræder, fordi de skal vente på at afsone i Danmark.
Nu har vi fundet pladserne.
Så hvordan vil Nye Borgerlige finde 400 fængselspladser, hvis man ikke vil tage fængsler i udlandet i brug?
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Man kan jo kalde det, hvad man vil.
Faktum er, at man halverer straffen.
Man halverer straffen for folk, der allerede har begået de her forbrydelser.
Man halverer straffen, og det gør man jo med åbne øjne, fordi man gerne vil have dem hurtigere ud af fængslerne.
Det er det, der er formålet.
Om vi så kalder det benådning eller at man slipper dem fri før tid for at give plads til andre, er jeg ligeglad med.
Faktum er, at man vælger at slippe fri før tid, altså før den tid, vi havde aftalt i loven om covid-restriktionerne, og når man vælger at benytte sig af lige præcis den her gruppe til at skabe plads i fængslerne, så er det, jeg slår mig på det.
Altså, jeg synes, det er helt vildt, at man af alle de grupper, man kunne finde på at mindske straffen for, så vælger at mindske straffen for folk, der har begået økonomisk svindel, bedrageri under covid-19 og med covid-19-midler.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-06:
Tak for det.
Det er udlændinge, som er kommet her til landet, har misbrugt vores gæstfrihed ved at begå kriminalitet, og så skal de selvfølgelig ikke have det privilegium, trods alt, at opholde sig i et dansk fængsel.
De skal afsone, og så skal de retur til, hvorfra de kommer.
Mens de afsoner, behøver de jo ikke at være her og optage en plads i et dansk fængsel.
De har fået en dom, som lyder på, at de ikke længere er ønskede her i landet, så med denne aftale går processen hurtigere: Hurtigt ud af Danmark, farvel og tak for ingenting.
Det er på mange planer et rigtig godt forslag, som vi selvfølgelig bakker helhjertet op om.
Der er vel ikke så meget mere at sige, end at dette forslag er et skridt i den absolut rigtige retning.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Forslaget, som vi behandler her i dag, udspringer af den aftale om kriminalforsorgen, som vi indgik i december.
Kriminalforsorgen har i årevis været udfordret, fængselsbetjente har søgt væk, og det har ikke været muligt at rekruttere nok nye betjente, og den spiral har mildest talt gjort arbejdsforholdene i fængslerne vanskelige.
Samtidig står vi nu og mangler 400 fængselspladser.
Vi kan altså se ind i længere ventetider til at komme til at afsone, vi kan se ind i, at kriminelle kan gå frit rundt på gaden endnu længere tid, efter de har begået en kriminel handling og modtaget dom.
Det er farligt, og det er krænkende for retssikkerheden, og det kan vi selvsagt ikke acceptere.
Derfor var det en bunden opgave at lave en kriminalforsorgsaftale, og som et ansvarligt parti, der arbejder med de mandater, vi har, er vi i Det Konservative Folkeparti glade for, at det lykkedes at lave en bred aftale, der både anviser en løsning på, hvordan vi får uddannet flere fængselsbetjente, og hvordan vi skaffer de 400 fængselspladser, som mangler.
Med aftalen her giver kriminalforsorgen et meget, meget tiltrængt løft.
Der er så mange gode tiltag i den her aftale, og de tidligere talere har allerede nævnt en del af dem, så jeg vil blot fremføre nogle af de mest væsentlige.
Vi skaber med forslaget her de retlige rammer for, at udvisningsdømte, primært dem uden familie, kan afsone deres straf i Kosovo.
Ud over at det er et kraftigt signal om, at de ikke hører hjemme i Danmark, skaffer vi også omkring 300 af de 400 pladser, som vi står og mangler i de danske fængsler.
Vi fordobler desuden straffen for vold mod de betjente, der er på arbejde, for det kan simpelt hen ikke være rimeligt, at man som betjent på arbejde i højere og højere grad oplever voldelig adfærd.
Det skal straffes, og det skal straffes hårdt.
Og så sikrer vi en elevløn til fængselsbetjentene.
Vi tror nemlig på, at en bedre løn under uddannelse, det, at man nu kan uddanne sig mange flere steder i Danmark, og det, at man jo nærmest har en jobgaranti, når man er færdig, vil få flere til at søge ind på fængselsbetjentuddannelsen.
Vi er nået rigtig langt med den her aftale, vi er bestemt ikke i mål endnu, men der er rigtig mange gode initiativer, der trækker i den rigtige retning og forhåbentlig sætter en ny retning for kriminalforsorgen og giver fængselsbetjentene bedre arbejdsvilkår.
For Det Konservative Folkeparti er retsområdet en hjørnesten i det danske samfund.
Vi er en del af politiforliget, vi er en del af kriminalforsorgsaftalen, og vi støtter selvfølgelig det her forslag.
Samira Nawa (RV), 2022-05-06:
Det her lovforslag er et produkt af et langt forhandlingsforløb i efteråret.
I Radikale Venstre endte vi med at stå uden for den endelige aftale.
Det er jeg egentlig ret ærgerlig over, for i forhandlingerne lykkedes det os at få flere rigtig gode initiativer med, og jeg glæder mig også til at se de initiativer blive til virkelighed.
Jeg vil særlig fremhæve de ændrede regler for at kunne afsone med fodlænke, etablering af de nye udslusningsfængsler, muligheden for gældssanering og eftergivelse af gæld.
Det er så afgørende, at der bliver skabt en god og solid overgang fra afsoning til en kriminalitetsfri tilværelse.
For sagen er, at mange i dag lever en pendultilværelse mellem frihed og fængsel, hvor de aldrig helt rigtig finder fodfæste i livet uden for murene.
Men der er jo en grund til, at vi i Radikale Venstre står uden for aftalen, og at vi også kommer til at stemme nej til det her lovforslag.
For det er efter vores overbevisning meget kritisabelt, at man vil løse danske fængslers kapacitetsmangel ved at eksportere problemet til udlandet, og det er det, der er tale om.
Man skal ikke læse længe i høringssvarene, før man har samlet en hel buket af årsager til, hvorfor det er en skidt løsning.
Først og fremmest er valget faldet på Kosovo i forhold til leje af fængselspladser.
Kosovo er ikke medlem af hverken FN eller Europarådet og har derfor ikke de samme menneskeretlige forpligtelser, som Danmark har.
Der bliver gjort meget ud af, at de indsatte er under dansk jurisdiktion, og at forholdene bliver de samme som i de danske fængsler.
Det drejer sig eksempelvis om transporten til og fra fængslerne, eller hvis en af de indsatte begår fornyet kriminalitet under afsoning.
Derudover må det også siges at være et problem i forhold til at kunne føre tilsyn med forholdene, altså om de nu er, som de skal være.
Netop det her problem med at føre tilsyn gjorde, at Norge for nogle år siden droppede den aftale, de havde med Holland, om fængselspladser i Holland.
Det var efter kritik fra den norske ombudsmand, der sagde, at ordningen var i strid med landets forpligtelser på menneskerettighedsområdet.
Og så kan man jo så i sit eget stille sind overveje, om betingelserne for succes er bedre, når man har lejet fængselspladser i Kosovo og ikke i Holland.
Så er der andre elementer af aftalen såsom finansiering, hvor man gerne vil skære på integrationsindsats og danskbonus, hvilket vi bestemt heller ikke er glade for i Radikale Venstre.
Så selv om jeg kan glæde mig over flere elementer i den samlede aftale, er der altså nogle ting her, som jeg har fremhævet, der er afgørende for, at vi ikke kan bakke op om det her lovforslag.
Britt Bager (KF), 2022-05-06:
Tak for det, og tak til fru Pernille Vermund.
Jeg undrede mig lidt over, at fru Pernille Vermund sagde, at fordi de udvisningsdømte, der skal afsone i Kosovo, kan komme tilbage til Danmark, kan Nye Borgerlige ikke støtte aftalen.
Altså, det kommer vel ikke bag på fru Pernille Vermund, at man ikke løser problemet med udvisningsdømte i en kriminalforsorgsaftale?
Pernille Vermund (NB), 2022-05-06:
Det kommer bag på mig, at man slår det her op som et stort slagnummer og siger, at nu skal kriminelle udlændinge, som er udvisningsdømte, ud af landet, nu skal de ned til Kosovo, og dermed sidder der formentlig en masse danskere derude, der tror, at gudskelov, så er vi af med dem.
Men det er jo ikke faktum.
Faktum er, at danskerne overhovedet ikke mærker, om de her mennesker sidder i Kosovo, eller om de sidder i deres fængsel i Ringe, som i dag er til de udvisningsdømte.
Til gengæld mærker danskerne præcis som i dag, at de her udvisningsdømte har mulighed for at komme tilbage til Danmark og gå frit iblandt os.
Derfor har jeg det bare sådan, at man ikke skal sælge det her til danskerne, som om det er hardcore udlændingepolitik.
Det er det ikke.
Det har intet med hardcore udlændingepolitik at gøre.
Så længe de fængselspladser i Kosovo er sammenlignelige med fængselspladser i Danmark i øvrigt, er det jo fuldstændig ligegyldigt, om man, så længe man ikke kan være frit i samfundet, sidder i Kosovo eller i Ringe eller på Langeland – fuldstændig ligegyldigt.
Den dag, de bliver sluppet fri, den dag, de er færdige med at afsone, kan de gå frit rundt i Danmark på lige fod med dem, der har afsonet i Ringe.
Derfor har det her ikke noget med udlændingepolitik at gøre.
Jeg erkender, at man frigiver nogle fængselspladser – det har ikke noget med udlændingepolitik at gøre.
Jane Heitmann (V), 2022-05-10:
Tak for det.
Jeg vil godt gentage min tak fra ordførertalen til fru Karina Adsbøl for at fremsætte det her forslag og rejse debatten om omsorg i sundhedsvæsenet og ældreplejen.
Det Etiske Råd har jo udgivet sådan et skriv, og overskriften er »Omsorg i sundhedsvæsenet – 7 budskaber fra Det Etiske Råd«.
Det er en ret ny publikation, og jeg vil bare spørge, om fru Karina Adsbøl har læst den.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-10:
Nu har jeg heldigvis også oplevet rigtig mange enormt dygtige og fagligt kompetente medarbejdere i ældreplejen, og det er jo vigtigt at huske i den situation.
Jeg er sådan set enig i, at det nok er nemmere at definere, hvad omsorgssvigt er, end det er at definere, hvad omsorg er i forhold til den enkelte.
Men det er noget med at behandle hinanden godt eller behandle hinanden dårligt.
Når nu ordføreren selv peger på, at ressourcer også er et spørgsmål, ville det så ikke i stedet for have givet mening at kæmpe for en velfærdslov, hvor vi sikrer, at ressourcerne følger demografien, når vi får flere og flere ældre?
Jane Heitmann (V), 2022-05-10:
Tak for det.
Nu er det jo ikke første gang, vi diskuterer et beslutningsforslag, som stort set har ordlyden som den, vi beskæftiger os med i dag – altså at omsorg skal skrives ind i § 83.
Jeg vil bare opfordre fru Karina Adsbøl til lige at dykke ned i den her udmærkede publikation.
Så det er simpelt hen bare en venlig opfordring.
Jeg har selv læst den og er meget begejstret for den.
Det var også derfor, jeg tillod mig at citere fra den i min ordførertale.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Jamen det er helt fint, at ordføreren i sin ordførertale citerer alle mulige publikationer, som ordføreren har læst.
Nu er det sådan, at når jeg fremsætter forslag i Folketingssalen, gør jeg det ofte på baggrund af mennesker, jeg taler med, henvendelser, jeg får i min indbakke, om udfordringer eller organisationer, som kommer med noget, de gerne vil have løst – og selvfølgelig også udfordringer, man selv oplever i sit politiske arbejde, hvor man tænker: Hov, hvorfor er det sådan?
Hvorfor ændrer vi ikke det, når vi har muligheden for det?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-05-10:
Tak for det.
Også tak til ordføreren for at medgive, hvad jeg jo i virkeligheden godt ved, altså at faste teams og faglige kompetencer er helt afgørende for, at man netop kan yde en værdig og omsorgsfuld ældrepleje til de borgere, man kommer hos.
Det Etiske Råds bud på, hvad omsorg er, vil jeg også gerne flashe her, fordi jeg netop også i min ordførertale prøvede at sige, at omsorg bare er forskelligt, afhængigt af hvad vi er for nogle mennesker.
For nogle kan det betyde noget, at man holder i hånd.
Og vi taler også meget om det der med at have tid til at holde i hånd.
Min far syntes, det var enormt mærkeligt, hvis der var nogen, der kom og holdt ham i hånden eller for den sags skyld krammede ham, fordi han gerne ville have et ligeværdigt og et samarbejdende forhold til sine hjælpere.
Kan ordføreren ikke bare med få ord prøve at sige, hvad omsorg er for ordføreren?
Altså, hvordan vil ordføreren definere omsorg, sådan at alle ville kunne forstå det, hvis det blev skrevet ind i lovgivningen?
Karina Adsbøl (UFG), 2022-05-10:
Jeg stod lige og formulerede en sætning her, hvis det er det, vi skal diskutere.
Det er: Omsorg skal gives individuelt efter borgerens behov.
Det kan vi sagtens skrive ind.
I dag er det sådan, at man fjerner børn, hvis de bliver omsorgssvigtet.
Vi fjerner ikke ældre, hvis de bliver omsorgssvigtet.
Det kan man jo ligesom ikke, vel?
Men altså, det er bare værd at tænke over i forhold til det med omsorgssvigt, og hvornår man vil tillade det.
Så det her er simpelt hen for at sikre en rettighed, altså at skrive omsorg ind i lovgivningen.
For det er da egentlig mærkeligt, at det ikke står der i dag.
Og ja, omsorg er individuelt, men det er da i hvert fald ikke at hænge i en seng og lave afføring over sin seng, som vi har set eksempler på.
Og det er heller ikke, som vi har set eksempler på, den demente mand, som viste tydelige tegn på at skulle på toilettet.
Altså, det er de scener, vi har været vidne til.
Det er blot nogle af de ting ud over det, som også er sket.
Det her kan jo ikke stå alene.