Sophie Hæstorp Andersen (S), 2026-02-05:
Jeg vil jo faktisk stadig sige, at lige præcis børneområdet er et eksempel på, at vi i enhver kommune har et konkret børneudvalg, hvor der også er en dommer med, og man der træffer nogle beslutninger.
Der er også lægpersoner med, bl.a. kommunalpolitikere og andre, som er med til at træffe beslutningen.
Så kan man efterfølgende på netop det område anke det til Ankestyrelsen, som kan ændre på afgørelsen.
Men jeg er da meget åben over for at høre, om der er andre måder, vi kan kigge på børnesager.
Jeg kommer f.eks. med et lovforslag, hvor jeg beder kommunerne om at arbejde sammen omkring børnesager, fordi vi nogle steder kan se, at retssikkerheden ikke er i orden.
Så det er én måde at angribe det på, og jeg vil meget gerne drøfte børnesager.
Men jeg mener ikke, at vi har behov for en forvaltningsdomstol for at løse det, at vi skal have en bedre retssikkerhed på børnesagsområdet.
Det kan vi konkret tale om, og det gør jeg meget gerne.
Tak for debatten her i dag, og så vil jeg måske lige komme med et par ord omkring fremsættelsen af forslaget.
Det er jo sådan, at i forbindelse med at PostNord ikke længere omdeler post, fik jeg forud for det en lang række henvendelser, bl.a. fra både EjendomDanmark, men også fra Lejernes Landsorganisation, der spurgte ind til det her spørgsmål omkring, hvordan vi kunne sikre en mere tidssvarende dialog og digital kommunikation mellem lejere og udlejere.
På den baggrund havde jeg en række møder med flere forskellige, og i den forbindelse kom vi frem til at lave et lovforslag, der netop skulle sikre en balance.
På den ene side har man nogle udlejere, der siger: Lad os bare køre digital kommunikation ud over det hele; lejerne skal slet ikke have mulighed for at sige nej tak til den del.
På den anden side er der måske noget lidt mere afbalanceret, hvor man siger: Jamen lad os dog sige, at vi godt kan tilvælge digital kommunikation med hinanden, men det skal være på en måde, hvor det er et tilvalg, og hvor der er en mulighed for også at vælge det fra, hvis det er sådan, at man stadig væk ønsker at have kommunikationen via brev.
Særlig når det drejer sig om at sikre kommunikation mellem lejer og udlejer, er det rigtig vigtigt, at når man får beskeder, som er ansvarspådragende – det vil sige, at de enten handler om at opsige eller indgå en lejekontrakt eller om, at der kommer nye forhold i lejekontrakten – så er begge parter indforståede med, hvordan vi kommunikerer, og hvor vi kommunikerer.
Derfor lægger lovforslaget også op til, at der skal være et krav om, at når man aftaler sådan en kommunikation, skal parterne være enige om, hvor den kommunikation foregår: Er det via MitID, er det i e-Boks, eller gør man det på nogle af de her forskellige måder, hvor man kan kommunikere sikkert?
Samtidig skal man jo både sikre, at de her meddelelser på den ene side bliver håndteret sikkert,
men man skal også sikre, at de bliver leveret korrekt, for ellers har vi jo simpelt hen et problem her.
Samtidig skal vi også sikre, at hverken lejer eller udlejer som sagt bliver tvunget til at skulle kommunikere via en bestemt platform, som de enten ikke ønsker, eller som de ikke bruger.
Så lovforslaget har altså til sigte at gøre det nemmere for både lejer og udlejer at kommunikere om lejeforholdet, og det er jeg rigtig glad for og tilfreds med.
Jeg synes, at den måde, som det er blevet til på, hvor vi både har inddraget Lejernes Landsorganisation, EjendomDanmark, DI Ejendom og forskellige andre.
I kan også selv læse det ud af høringsmaterialet.
BL - Danmarks Almene Boliger og andre, selv om det ikke gælder for dem, har sådan set også været inde over det her.
Jeg vil sige, at jeg er meget tilfreds med, at vi har fundet en løsning her.
Jeg står naturligvis til rådighed for at besvare spørgsmål, hvis det er sådan, at udvalget har et ønske om at få belyst flere forskellige dele af lovforslaget under udvalgsarbejdet.
Med det vil jeg bare sige tak for ordet og tak for modtagelsen.