Lars Christian Lilleholt (V), 2017-04-18:
Tak, formand, og tak til forespørgerne for spørgsmålet, som jeg vil gøre mit bedste for at besvare.
Her er det korte svar, at regeringen både multilateralt, bilateralt og nationalt arbejder struktureret for at sikre, at vi når målet.
Det sker for det første ved at forsøge at hæve ambitionsniveauet via FN's klimaforhandlinger, og dertil sker det ved særligt at fokusere på de reduktionsområder, hvor Danmarks værdifulde erfaringer kan sikre en omkostningseffektiv omstilling af især energisektoren.
Her har vi faktisk meget at byde på, og vores ekspertise er efterspurgt internationalt i en grad, som vi kun kan være meget tilfredse med som en lille nation.
Her er Danmark en spiller blandt mange, men sammen med resten af EU har vi en stærk stemme.
I de internationale forhandlinger forhandler vi gennem EU.
Regeringen arbejder for at fastholde EU's stærke engagement og ambitiøse tilgang til implementeringen af Parisaftalen, så aftalens målsætninger kan nås.
Lad mig redegøre for, hvad vi arbejder for, både i forhold til at nå Parisaftalens målsætninger og konkret i forhold til spørgsmålet om skærpelsen af klimamål i forbindelse med reviewet, den såkaldte faciliterende dialog i 2018.
Jeg vil herefter vende tilbage til vores internationale og nationale klimaindsatser.
Det ligger i Parisaftalen, at den globale indsats skal øges over tid.
Det kæmpede vi for at nå med aftalen.
Den såkaldte ambitionsmekanisme skal sikre, at vi øger den globale klimaindsats for at nå Parisaftalens langsigtede mål.
En vigtig del af ambitionsmekanismen er det såkaldte globale stocktake.
Det gennemføres hvert femte år fra 2023.
Stocktaket skal gøre status over, hvor langt verden er i forhold til at nå de overordnede målsætninger i aftalen, og så skal det informere parterne forud for deres indmelding af nye klimamål.
Parterne er forpligtede til hver femte år at kommunikere nye nationale klimamål, de såkaldte NDC'er.
Parisaftalens ambitionsmekanisme betyder, at hver gang en part fremlægger et nyt klimamål – dvs. for EU's vedkommende første gang i 2025 – skal det være mere ambitiøst end de forrige klimamål.
Der spørges til, hvad Danmark vil gøre for at sikre, at EU og andre skærper deres klimamål i forbindelse med denne første status i 2018.
Før vi går ind i den diskussion, vil jeg meget gerne tage udgangspunkt i, hvor vi er i forhandlingerne om EU's klimaindsats lige nu.
For det første skal EU levere det, vi allerede har lovet.
Vi skal vedtage lovgivning i EU, der sikrer, at vi indfrier EU's 2030-klimamål.
For det andet har vi brug for et solidt beslutningsgrundlag, før vi tager hul på en ny debat om ambitionsniveauet.
Lad mig starte med det første element.
Ambitiøs klimapolitik handler ikke kun om at sætte mål.
Det handler også om konkret lovgivning, der sikrer, at vi rent faktisk når målene.
Vi skal have fastlagt regler for energisektoren og industriens indsats ved at styrke EU's kvotehandelssystem.
Og vi skal have fordelt indsatsen i de ikkekvotebelagte sektorer på EU's medlemslande.
Jeg vil gerne understrege, at vi stadig har en vanskelig opgave foran os, men vi gør gode fremskridt.
Jeg er stolt af, at vi i Rådet har opnået en aftale om at styrke EU's kvotehandelssystem betydeligt.
Det vil betyde annullering af flere milliarder kvoter.
Det er et konkret bevis på, at EU sætter handling bag ordene.
Når det gælder de ikkekvotebelagte sektorer, er der tale om et nulsumsspil.
Danmark er parat til at påtage sig et ambitiøst mål.
Det er vigtigt, at vi fastholder mulighederne for at indfri målet på en omkostningseffektiv måde og forsvarer Kommissionens forslag mod forsøg på at udvande EU's ambitionsniveau.
Derudover arbejder vi for håndtag i lovgivningen, der skal sikre, at EU i fremtiden kan opdatere sit bidrag til Parisaftalen.
Det er vigtigt, at vi fokuserer på at få lovgivningen på plads, så vi i 2018 kan gå ind i den faciliterende dialog med hjemmearbejdet i orden.
Det vil i sig selv være det stærkeste bevis på EU's klimalederskab.
Lige nu skal vi samtidig være varsomme med at åbne diskussionerne om ambitionsniveauet.
Kommissionen har meldt ud, at det nu og her handler om at få lovgivningen på plads, og at tiden derfor ikke er inde til at genåbne en diskussion om reduktionsmålet.
Det er nemlig ikke sandsynligt, at der nu og her kan opnås enighed.
Det kan tværtimod trække vedtagelsen af lovgivningen i langdrag, og den opfattelse deler regeringen.
Når det er sagt, skal vi selvfølgelig være klar til at genbekræfte eller opdatere EU's bidrag senest i 2020.
Det skal ske på et solidt beslutningsgrundlag.
FN's klimapanel skal i 2018 levere en rapport om Parisaftalens 1½-gradsmålsætning.
Det er forventningen, at Kommissionen på den baggrund vil præsentere en strategi, der bl.a. vil se på implikationerne af EU's klimapolitik.
EU er centralt for vores klimaindsats, men vi arbejder som nævnt naturligvis også i andre spor.
Hvis vi vil øge den globale klimaindsats, skal vi vise, at den grønne omstilling både er teknologisk mulig og økonomisk omkostningseffektiv.
Det gør vi bl.a. gennem vores bilaterale og multilaterale samarbejder.
Arbejdet prioriteres efter muligheden for at skabe størst mulig effekt på det overordnede internationale strategiske mål om en forstærket global omstilling til lavemission.
Reduktioner i særlig verdens vækstøkonomier er en forudsætning for at nå Parisaftalens temperaturmål.
De kan overordnet enten bygge forurenende fossile kraftværker, eller de kan satse på vedvarende energi og energieffektivitet.
Gennem vores bilaterale energisamarbejder er vi helt konkret med til at udbrede danske erfaringer med omkostningseffektive løsninger til en række af verdens vækstøkonomier.
Og det er vel at mærke på baggrund af en specifik efterspørgsel efter danske erfaringer.
Det drejer sig bl.a. om lande som Kina, Mexico, Sydafrika og Vietnam og fremadrettet også Indien.
Det sker med vores medvirkende rådgivning og assistance, så selv et lille land kan gøre en forskel.
Vi rådgiver bl.a. om mulighederne for vedvarende energi, energieffektivisering og langsigtet energiplanlægning.
Og vi hjælper landene med at gennemføre de klimamål, som landene har indmeldt til Parisaftalen.
Med vores bilaterale indsats bidrager vi altså både til den globale omstilling og øger interessen for danske virksomheders grønne løsninger.
Den strategiske målsætning om omstilling særlig i vækstøkonomierne og udbredelsen af centrale danske erfaringer i verden forfølges også via en prioriteret indsats i de mest toneangivende multilaterale internationale energifora, såsom Det Internationale Energiagentur, Clean Energi Ministerial, Mission Innovation og Det Internationale Energiagentur for Vedvarende Energi.
Her er der fokus på at mangedoble den danske indsats ved at få nogle af verdens fremmeste energieksperter til at analysere og rådgive om bl.a. danske løsninger.
Hermed skabes synergier mellem de bilaterale og multilaterale energisamarbejder.
Den multilaterale indsats er velkoordineret med vores indsats i FN-regi, hvor regeringen også arbejder for, at både den faciliterende dialog og Global Stocktake tilrettelægges sådan, at der både gøres status over, hvor langt vi er med den globale klimaindsats, samtidig med at der fokuseres på konkrete omkostningseffektive muligheder for at øge den globale indsats.
Det skal både inspirere andre lande til at øge deres ambitioner og skabe muligheder for at fremvise danske klimaløsninger.
Der er også spørgsmålet om penge, altså finansiering af den grønne omstilling.
Her arbejder vi for at skabe bedre rammevilkår for private klimainvesteringer gennem Den Grønne Klimafond og en række internationale initiativer.
Vi arbejder for at styrke alliancerne med progressive i- og ulande og for at sikre en ambitiøs global implementering af Parisaftalen, bl.a. gennem EU's aktive klimadiplomati.
Via vores internationale engagement bruger vi Danmarks indflydelse der, hvor vi mener, det giver størst effekt, så det globale samfund i fællesskab kan nå Parisaftalens mål.
Nu har jeg gjort rede for store dele af vores indsats uden for Danmarks grænser.
Men det er vigtigt at fremhæve, at vi også nationalt går foran i den grønne omstilling.
Regeringsgrundlaget udstikker regeringens klare visioner for rollen som grønt foregangsland med ambitiøse og konkrete mål for den danske klimaindsats.
I 2030 skal mindst 50 pct. af vores energibehov være fra vedvarende energikilder, og i 2050 skal Danmark være et lavemissionssamfund, der er uafhængigt af fossile brændsler.
Den danske omstilling skal ske på en bæredygtig og effektiv måde, hvor hensynet til danske arbejdspladser og konkurrenceevne går hånd i hånd med hensyn til miljø og klima.
Ved at vise at det er muligt, kan vi forhåbentlig også inspirere andre.
Så alt i alt synes jeg, at regeringen gør en hel del for at udøve indflydelse internationalt og for at sikre en ambitiøs implementering af Parisaftalen.