runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-11:
Jamen jeg synes ikke, der er nogen, der er bondefanget.
Jeg medgiver sådan set, at forløbet i Folketinget sidste år ikke var til et 13-tal i forhold til at få informeret Folketinget eller offentligheden om, hvad det var, der foregik.
Og jeg var også selv lidt overrasket, da jeg læste erklæringen, for jeg blev ringet op af journalister, der bad om en kommentar til det.
Men efter at have læst den og sat mig ind i det og også hørt på den daværende regerings argumenter endte vi jo også i Socialdemokratiet med at sige: Danmark skal selvfølgelig ikke udtræde af den her erklæring og træde et skridt væk fra internationale samarbejder om at håndtere migrationen.
Vi skal være i det samarbejde, så længe det ikke er juridisk bindende.
Og det var jo også noget af det, den daværende regering tog til Marokko og understregede: Den er ikke juridisk bindende.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-11:
Tak, og den her gang har jeg trykket mig ind, og jeg beklager forvirringen før.
Vi så jo ret mange lande, Østrig, USA osv., der sådan sprang i målet, hvis man kan sige det sådan, og valgte enten ikke at stemme for aftalen eller direkte at stemme imod.
Jeg har et sådan mere opklarende spørgsmål: Hvis det var sådan, at vi rent faktisk lykkedes med at få et flertal her i Folketinget for at træde ud af aftalen, kan vi så rent faktisk det?
Kan man bare meddele FN, at nu er der et flertal i Danmark imod Marrakesherklæringen, og vi ønsker egentlig at træde ud?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-11:
Det må jeg indrømme at jeg faktisk ikke har tænkt over, og derfor ved jeg det ikke.
Men jeg vil starte med at sige, at det går jeg kraftigt ud fra, og hvis ikke det er sådan, vil jeg i hvert fald vende tilbage på skrift og irettesætte mig selv.
For det ville jo være mærkeligt, hvis der var en international politisk erklæring, man kun kunne komme ind i og ikke ud af.
Det ville jo være helt uholdbart.
Marcus Knuth (KF), 2020-06-11:
Og som jeg kommer tilbage til i min ordførertale, var der jo også en vis skepsis på tværs af VLAK-regeringen dengang, ikke mindst fra Konservative og dele af Venstre.
En af de bekymringer, der også har været ude i befolkningen, er, at sådan en aftale her med tid kan udvikle sig til at tage form af en konvention, fordi den stille og roligt bliver til praksis og dermed også juridisk bindende.
Kan ministeren hundrede procent afvise, at det kan blive tilfældet?
Mattias Tesfaye (S), 2020-06-11:
Den er ikke juridisk bindende nu.
Det var den ikke for den tidligere regering, det er den heller ikke for den nuværende regering.
Hvis der er nogen andre lande, der med afsæt i den her erklæring ønsker at udvikle en juridisk bindende konvention, skal den til enhver tid siddende regering på det tidspunkt jo tage stilling til det, og så vil jeg da kraftigt anbefale den regering at sikre sig, at man har et flertal i Folketinget bag sig.
For vi har jo ikke altid verdens bedste erfaringer med det, som vi har tilsluttet os internationalt.
Så lad bare det være mine ord i hvert fald.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-11:
Den folkevandring fandt, så vidt jeg husker, sted, da Dansk Folkeparti var Folketingets næststørste parti og havde et medansvar for den blå regering, og der håndterede man jo ikke situationen på nogen videre imponerende måde.
Men omvendt anerkender jeg jo, at det drejer sig om, at vi har et asylsystem, der ikke hænger sammen, og at det grundlæggende skal reformeres.
Det er jo det, der er behov for, så vi kan komme til at løse de her ting.
Det har vi så taget fat på.
Når ordføreren siger, at vi render rundt og reklamerer for det her, så vil jeg godt anholde den påstand, for det gør vi overhovedet ikke.
Jeg går ikke og tænker på den her erklæring til hverdag.
Det her er et beslutningsforslag, der er blevet fremsat af nogle partier i Folketinget, og det er fint – så diskuterer vi det.
Men at man så vælger at lægge alt muligt ind i det, som jeg i hvert fald ikke lægger ind i det, må man jo selv stå på mål for.
Jeg betragter det her som et forum, hvor man kan tale med andre lande og måske finde nye løsninger og samarbejdsflader.
I Socialdemokratiet mener vi, at grænseoverskridende problemer kræver grænseoverskridende samarbejde, særlig i forhold til massive problemer med irregulær migration fra ikkevestlige lande.
I Danmark kan vi ikke løse migrations- og flygtningeudfordringerne helt på egen hånd.
Det er et massivt grænseoverskridende problem, der kræver samarbejde, hvor forskellige lande i fællesskab tager ansvar for at løse de her problemer.
Vi mener dog, at det er godt, at forslagsstillerne har en sund skepsis over for de internationale aftaler om migration, som Danmark indgår i, for det skal selvfølgelig være Folketinget og den danske befolkning, der bestemmer, hvordan udlændingepolitikken i Danmark tilrettelægges, ikke FN.
Det er et urokkeligt princip; sådan skal det være.
FN's migrationserklæring er imidlertid ikke en juridisk bindende erklæring.
Den pålægger os ikke nogen retlige forpligtelser, og det var også en afgørende forudsætning for, at Socialdemokratiet tilbage i 2018 bakkede den tidligere blå regering op i at skrive under på erklæringen.
Hvis vi gerne vil sikre, at langt færre asylansøgere kommer til Danmark og Europa, og at vi dermed får mere kontrol med den ikkevestlige indvandring, er vi nødt til at være en del af et internationalt samarbejde, hvor vi på tværs af landegrænser løser forskellige grænseoverskridende problemer.
Derfor skal vi fortsat være en del af FN's migrationserklæring, og Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Jeg skal bare høre, om jeg forstod ordføreren rigtigt, nemlig at ordføreren er enig med Kommissionens juridiske tjeneste i, at Marrakeshtraktaten har juridisk bindende virkning.
Kathrine Olldag (RV), 2020-06-11:
Der er to forhold, vi diskuterer her, og som faktisk også har været en lille smule uklare for mig, og det har været, hvorvidt vi snakker om FN's migrationsaftale eller Marrakesherklæringen, for overskriften siger en ting, men i selve beslutningsforslaget behandles noget andet.
Selve Marrakesherklæringen er jo ikke, så vidt jeg ved, juridisk bindende.
Nej, vi er fuldt ud tilfredse med, at det her er en politisk aftale, så længe den danner rammen for alle de forskellige typer og den fleksibilitet, som der kan ligge mellem landene, altså at den giver anledning til aftaler, der skal i hus, for at vi kan få løst den her migrationskrise.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Nej, det stod klart, og jeg skal helt undlade at referere de bevægelser rundtomkring i mere eksotiske egne af kloden, hvor Enhedslistens medlemmer begår sig.
Det kunne være Sydamerika, eller det kunne være andre steder.
Så kunne vi tale om undertrykkelse dér.
Nej, det, jeg egentlig ville spørge om, er, at når nu fru Rosa Lund – og det er jo dejligt – jo helt åbent og helhjertet taler for, at den her erklæring skal sikre forskellige fagretlige forhold, går jeg ud fra, at det betyder, at fru Rosa Lund og hendes parti gerne vil have, at hele den her erklæring får juridisk gyldighed, ligesom Kommissionens juridiske tjeneste jo også har lagt op til i forhold til de dele, der er EU-relevante.
Det er bare det, jeg vil høre: Er det Enhedslistens position, at det er det, man vil kæmpe for, altså at den her erklæring får juridisk gyldighed?
Christian Langballe (DF), 2020-06-11:
Jamen jeg opfatter problemet sådan her: Hvis man gerne vil finde et nyt asylsystem, skulle man jo begynde med at gøre asylpolitikken virkelig dansk.
For flygtningekonventionen fra 1951 er jo et eksempel på, hvordan vi har levet under konventionsregimet, og det er jo lige præcis det konventionsregime, der har skabt den situation, vi står i i dag.
Så hvis man virkelig vil gøre noget ved det og lave en ny asylpolitik, kunne man jo starte med at understrege, at den er national, og det vil sige: Vi bestemmer selv, hvem vi lukker ind over vores grænser.
Og jeg vil gerne have et asylstop, skal jeg hilse at sige.
Mads Fuglede (V), 2020-06-11:
Faktisk ret tidligt indser vi, at det, at der er så få, der er i stand til at oversætte ordet compact til korrekt dansk, gjorde, at mange troede, at der var tale om noget, der var meget mere bindende, end det egentlig var.
Så vi havde internt en snak om, at det var rigtig ærgerligt, at den her erklærings formål, rammer og indflydelse blev gjort til meget mere, end nogen sådan rationel og sober debat kunne holde til.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Hvordan skulle ordførerens tale så forstås, altså at man ønsker at få erklæringen gjort juridisk bindende?
For jeg hørte ordføreren tale om Kommissionens udtalelse – Legal Opinion, som det hedder, altså juridiske mening.
Så ønsker Det Radikale Venstre, at Marrakesherklæringen – det, man forkorter som GCM – der blev vedtaget, da statsministeren var i Marrakesh i december 2018, skal have juridisk gyldighed, eller ønsker man det ikke?
Mads Fuglede (V), 2020-06-11:
I Venstre støtter vi fortsat den aftale, vi har indgået mellem en række europæiske og afrikanske lande, altså Marrakesherklæringen.
Marrakesherklæringen bidrager til bedre koordination og kontrol i forhold til bestræbelserne på at stoppe irregulære migrationsstrømme internt i Afrika og i Europa.
Vi ønsker, at færrest mulige migranter kommer til Danmark.
Marrakesherklæringen er en ikkebindende aftale.
I selve teksten er det understreget, at stater selv bestemmer deres indvandringspolitik.
Erklæringen indeholder en række målsætninger, der gavner Danmark, og som er gode grunde til, at vi skrev under.
Aftalen slår fast, at landene er forpligtet til at tage deres egne statsborgere tilbage – sagt med andre ord: tage deres afviste asylansøgere tilbage til der, hvor de kommer fra.
Selv om det ikke er en bindende tekst, er det dog en slags start på en samtale, som vi gerne ser bliver mere bindende.
Erklæringen lægger også pres på de lande, som i dag betragtes som transitlande for migrationsstrømme mod Europa.
Det kunne være lande som Niger og Tchad, der fremover forpligtes til at beskytte deres egne grænser.
Selv om det ikke er en bindende tekst, er det stadig væk også en vigtig samtale at få sat gang i.
Disse to forhold er vigtige og helt i Danmarks interesse.
Vi kan i Danmark ikke gøre meget på egen hånd, men gennem aftaler kan vi lægge et pres på de lande, som er nøglen til at løse en del af migrantudfordringen.
Vi har med Marrakesherklæringen noget at hænge dem op på, selv om Marrakesherklæringen er en meget lille krog, da den netop kun er en erklæring.
Det er små skridt, men trods alt skridt i den rigtige retning.
Vi skal dog ikke bare læne os tilbage og tro, at problemet er løst med denne erklæring; vi skal fortsat arbejde videre internt i EU i forhold til at hjemsende og få afviste asylansøgere til at vende tilbage til deres oprindelseslande.
Vi vil gøre alt, både internationalt og nationalt, for at nå målet om, at færre migranter kommer til Danmark, samt øge muligheden for at hjemsende afviste asylansøgere.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Ja, vi er jo rigtig kede af, at vi ikke rigtig har forbindelse til Venstre i den her sag.
Og jeg husker jo, at der sidste år, da Venstre stadig var i regering, var lidt af en borgerkrig – det kan man vel nok sige – om, hvem man skulle sende af sted.
Det endte så med at være statsministeren; der var ikke rigtig andre, der ønskede at skrive sig ind i historiebøgerne på den måde, og det kan man nok godt forstå.
Men der var et af de væsentlige argumenter jo, at man fandt, at det her dokument ingen juridisk retskraft har.
Der er vi jo så blevet lidt klogere siden, bl.a. i forhold til den del, som angår EU's implementering – EU har selvfølgelig også tiltrådt den her erklæring.
Der vil jeg bare spørge, om Venstre så i lyset af den korrektion kunne overveje at se anderledes på den her traktat, end man gjorde for et års tid siden.
Tak, formand.
Mads Fuglede (V), 2020-06-11:
Ja, det kan vi.
Som jeg forstår det, er det sådan, at alle sådan nogle tekster her kan ende med at få det, der hedder soft law interpretations, altså at selv om de ikke er bindende, begynder domstole at citere dem og bruge dem som grundlag for at afsige domme, som vi ikke mener er vigtige.
Og det var jo derfor, vi lavede den stemmeerklæring, som vi kom med i sin tid, da vi erklærede, at vi gerne så os selv som en del af Marrakeshaftalen
Det er vigtigt, at vi nidkært følger det her område, for vi ønsker ikke, at der er andre lande end Danmark, der bestemmer over vores politik på det her område.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-06-11:
Det er jeg rigtig glad for, og jeg tror også, at vi er mange, der skal være glade for, at det er hr. Mads Fuglede, der er på talerstolen for Venstre i dag.
For det er jo klart, at den brydning, vi så sidste år, formentlig ikke helt er forsvundet her, så jeg er rigtig glad for det tilsagn.
Så vil jeg bare spørge hr. Mads Fuglede: Hvor går grænsen?
Nu sidder jeg her med Flygtningenævnets årsrapport foran mig, og der kan jeg se, at der i den seneste rapport er referencer til FN 164 gange – det er jo en sjat, vil jeg sige.
Så hvor meget vil Venstre acceptere, før man kan stemme for det her forslag?
Mads Fuglede (V), 2020-06-11:
Vi har jo set, hvordan konventioner har ændret natur og er blevet nogle, vi bliver udfordret på og går til grænsen af osv.
Hvis det sker på andre områder, er det jo en udfordring for os, som vi bliver nødt til at bekæmpe med alt det, vi kan, for det er Danmark, der skal bestemme, hvem der kommer ind og ud af Danmark, så at sige.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-11:
Tak for det.
Da daværende statsminister Lars Løkke Rasmussen var på vej til Marrakesh for at underskrive den her erklæring, var der en massiv modstand.
Vi var nogle af dem, der gjorde massiv modstand, og vi kunne mærke, at der var rigtig mange, særlig på sociale medier, som, da de fandt ud af, hvad der var på vej til at ske, blev engageret.
Det kom så meget bag på Venstre, på hr. Lars Løkke Rasmussen, i sin tid, må jeg formode, at man beskyldte de mange bekymrede danskere for at være robotter, fake profiler.
Mange af os fik slettet opslag, blev udskammet, både af den tidligere statsminister, som var formand for Venstre, og også af udenrigsministeren.
I dag er det helt åbenlyst, at der er partier – nu to, måske til og med tre; nu må vi se – i Folketinget, som er dybt bekymrede over, at det her er en forkert retning for Danmark at gå.
Har man i Venstre gjort sig overvejelser om, om den her udskamning af dem, der var kritiske i sin tid, var klog og rigtig?
Mads Fuglede (V), 2020-06-11:
Som jeg husker debatten – og den fulgte jeg især på sociale medier – og nu husker jeg ikke altid alt krystalklart, så sad jeg ikke selv på noget tidspunkt og tænkte, at her var det den russiske efterretningstjeneste, eller hvem andre man beskyldte, der førte pennen, men det var en række mennesker, som jeg nogle gange var enig med og nogle gange var delvis enig med, som var bekymrede her, og det tog jeg selv til efterretning.
Det gjorde jeg til en del af mit arbejde, for vi var meget omhyggelige med, hvordan vi i det her følgedokument markerede, hvad vi forstod ved Marrakesherklæringen, især fordi den indeholder meget, som vi opfatter som sådan noget FN-nonsens, som kommer med, når mange lande samles og laver en tekst, og som noget, vi ikke kan se os selv i.
Så det ville vi gerne klart markere.
Jeg tror ikke, at man nogen sinde gør noget klogt ved bare at beskylde mennesker, man ved ikke er russiske agenter, inklusive fru Pernille Vermund, for at være det.
Det bringer aldrig en demokratisk samtale et bedre sted hen.
Jeg er ked af det, hvis der er nogen fra mit parti, der har gjort det.
Pernille Vermund (NB), 2020-06-11:
Tak for det.
Det er jo lidt barsk at skulle stå her over for hr. Mads Fuglede og diskutere noget, som er sket i hr. Lars Løkke Rasmussens tid, for som det er nævnt tidligere, er Venstre jo et bredt parti, også på det her område, men nu er det hr. Mads Fuglede, der er ordfører.
I den anledning synes jeg også, at man måske kunne tænke sig at få at vide: Var der i Venstre en bagtanke med, at man ikke oversatte Marrakesherklæringen til dansk?
Altså, ret sent i forløbet gik det jo op for medierne, at det her ikke findes på dansk – et dokument, som tidligere er erklæret er massevis af paragraffer, som man ikke havde gjort sig den umage at oversætte, så danskerne kunne forstå det.
Rasmus Stoklund (S), 2020-06-11:
Men nu sker der en sammenblanding af pærer og bananer her, for det er jo ikke en konvention, vi taler om.
Jeg betragter det i vidt omfang også som en diplomatisk arena, hvor regeringer forhåbentlig kan knytte nogle nye bånd i forhold til at være med til at løse nogle af de her problemer.
Dan Jørgensen (S), 2020-06-12:
Det er jo meget præcist fremstillet, altså hvad udfordringen er.
Og det er jo egentlig også bare det, jeg tillader mig at påpege, når der er nogen, der siger: Jamen vi er jo alle sammen enige om, at vi skal have en CO 2 -afgift eller en klimaafgift – vi kan kalde den, hvad det skal være.
Ja, det er meget godt, men det er jo bare kun den ene side af mønten, skulle jeg til at sige; det er det jo ikke engang, det er kun en lillebitte del af spørgsmålet.
For hvis man som Ole Birk Olesen synes, at det kan være en meget god idé, fordi man så samtidig har langt færre penge til hele den der kæmpestore velfærdsstat, som man gerne vil af med, ja, så er det nok ikke os, I får med på det, formentlig heller ikke spørgeren.
Hvis det handler om at finde et system, hvor man derimod kan gøre det på en måde, som er social balanceret, som sikrer, at vi har penge til vores velfærd, og som sikrer, at den grønne omstilling kan fortsætte – det kræver også et provenu – og sikrer konkurrenceevne, så kan vi måske godt blive enige.
Og som sagt har vi en CO 2 -afgift, så det er jo helt nonsens at sige, at vi skulle være imod det.
Nu siger spørgeren så, at hans parti hverken er rødt eller blåt, men han anerkender vel, at der er fordelingsmæssige konsekvenser?
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-12:
Ja, vi anerkender, at der er fordelingsmæssige konsekvenser.
Selv om vi ikke er socialister, er det nogle gange sådan, at vi kommer til de samme konklusioner som socialister, men vi nærmer os det fra en anden baggrund.
Vi nærmer os det fra et værdipolitisk udgangspunkt.
Men selv om man har et værdipolitisk udgangspunkt, kan man f.eks. godt være rigtig meget imod økonomisk ulighed osv. osv., og man kan også være et meget mere frihedselskende parti på det, vi i sin tid kaldte centrum-venstre-fløjen
Men jeg anerkender, at der er ideologiske diskussioner om, hvor sådan et provenu skal kanaliseres hen, og dér er vi i hvert fald ikke til skattelettelser på erhvervsskat.
Orla Østerby (KF), 2020-06-12:
Tak for det.
Ministeren nævnte, at der var nogle, der var rød-grønne, og så var der andre, der var blå-grønne.
Han glemte, at der er nogle af os, der er grøn-grønne.
Det er jo sådan, at De Radikale også er grøn-grønne, og så er de også borgerlige, så det er jo ret naturligt, at de er med; det kunne ministeren ikke forstå.
Jeg tror, at hvis SF ikke var så tætte på ministeren, ville de også have sagt, at det her var en rigtig god idé.
Ministeren nævnte det med sektor ret mange gange.
Det er jo ikke det, der står i teksten.
Der står jo: »Folketinget pålægger derfor regeringen, som led i de igangværende forhandlinger om en klimaaftale, at fremlægge regeringens forventninger til reduktioner på de enkelte områder.«
Det er jo det, man har sagt nu igennem længere tid i klimaforhandlingerne – det er jo, at man vil vide, hvor det er, ministeren vil hen.
Altså, vi ved godt, hvad målet er, men vi ved ikke, hvem der skal levere varen.
Dan Jørgensen (S), 2020-06-12:
Jeg ved ikke, om jeg kan blive ved med at tærske langhalm på det der billede med hammeren, men måske er det bedre at sige: I er enige om, at I skal bruge en hammer, men dem til venstre i salen mener, det er virksomhederne, der skal betale for hammeren, og dem til højre i salen mener, det er arbejderne, der skal betale for hammeren.
Så kan man jo ikke sige, man er enig; jo, man er enig om, at en hammer kan være god.
Vi kunne måske også prøve at gøre debatten en lille smule mere nuanceret og spørge til, hvad det er, vi vil opnå.
I stedet for at tale om, at man er enig om et redskab, som man så i øvrigt ikke er enig om – hvis jeg lige må sige det, men lad os nu bare antage, at man var enig om redskabet – skulle man så ikke også være enig om målet?
Og hvis vi er enige om målet, er der jo lige pludselig alle mulige andre redskaber, man også kan bruge.
I øvrigt vil jeg sige: Det der med, at noget er omkostningseffektivt, er godt – det går vi også ind for – men det er jo ikke det eneste, det handler om, for så havde vi aldrig fået havvindmølleparker i Danmark.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-12:
Tusind tak.
I Alternativet går vi også ind for det, som vi er begyndt at kalde klimaafgifter.
Vi er så ikke rød-grønne.
I den forbindelse hæftede jeg mig ved, at ministeren sagde, at der var to problemer med hensyn til provenuet for eventuelle klimaafgifter.
Det første er, at De Radikale vil bruge dem på selskabsskattelettelser.
Det synes jeg også er et problem, og det skal De Radikale ikke have lov til at bestemme alene.
Det er vi forhåbentlig flere, der skal bestemme.
Alternativet skal heller ikke bestemme det, men vi har trods alt andre forslag, og dér kommer vi jo til et andet problem, nemlig at det vil blive udfaset, eller hvad kan man sige; det er jo en midlertidig afgift, idet vi prøver at få det, som afgiften ligger på, udfaset.
Men det er der jo trods alt i et stykke tid, før vi er så heldige, at det bliver udfaset.
Den tid kunne man jo godt bruge til f.eks. social kompensation, måske endda støtte til grønne iværksættere.
Dan Jørgensen (S), 2020-06-12:
Altså, når der er et flertal i Folketinget, anerkender jeg selvfølgelig det, men der er jo ikke stemt om noget endnu.
Men det må vi da se på; hvis der er et flertal, må vi jo anerkende det.
Det bliver jo så lidt svært, når ikke I kan sige, hvad det er, det betyder.
Altså, hvis det betyder det, vi allerede skal levere i forhold til klimaloven, så kommer vi selvfølgelig til at levere dér; det er da klart.
Vi står foran nogle meget, meget vigtige forhandlinger.
Vi skal bl.a. forhandle verdens mest ambitiøse havvindprojekt – en idé, som De Radikale gerne vil tage æren for også at have født, hvilket der nok er noget rigtigt i – og så er dét, man fokuserer på, i halve eller hele træskolængder at få en vurdering af noget, der skal foregå på noget, man skal forhandle senere.
Det undrer mig.
Ruben Kidde (RV), 2020-06-12:
Det handler jo ikke om sektormål, som det allerede er blevet blotlagt, men det handler jo om i hele eller halve træskolængder at få en indikation af, hvad regeringen forventer på de enkelte områder.
Det ved ministeren også udmærket godt fra det sættemøde, der også er blevet afholdt, altså at et bredt udsnit af partierne rundt om regeringen egentlig ønsker ikke at forhandle i blinde, men at have en eller anden indikation af, hvor vi skal hen.
Så det håber jeg egentlig bare, og jeg vil opfordre ministeren til at anerkende et flertal i Folketinget.
Dan Jørgensen (S), 2020-06-12:
Det var det, jeg også spurgte sådan lidt ind til: Hvad betød det der?
Altså, Alternativet går ind for sektormål – eller jeg ved selvfølgelig ikke, om Alternativet gør det, men det jeg ved de kæmpede for i klimalovsforhandlingerne, men det fik de så ikke.
Jeg ved ikke, hvad De Radikale går ind for og mener længere.
Jeg ved, at Venstre i hvert fald ikke vil have det.
Så hvis ikke det er sektormål, men det er forventningen om, hvordan man når 30, så er vi jo forpligtet til det i klimaloven.
Det skal vi i den klimaplan, der skal laves, så jeg forstår ikke, hvad det er I – i gåseøjne – forlanger, men det må jo være noget vigtigt, siden man ikke vil støtte den rød-grønne tekst, som jeg kalder den, som jo er meget mere ambitiøs, og som jo er meget detaljeret i, hvad man forlanger.
Så det kan spørgeren måske lige uddybe, altså hvad det er, man egentlig mener?