runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Møller (S), 2021-05-17:
Tak for det, formand.
Det er sådan, at forslagsstillerne med det her beslutningsforslag ønsker at få forbedret dagpengene for de selvstændige.
Men forslaget retter sig så heller ikke imod lønmodtagerne i det her tilfælde, men de selvstændige.
Det er sådan, at man ønsker at afskaffe den venteperiode, der er for selvstændige ved ledighed, og gøre det valgfrit for de selvstændige, om de vil anvende de to bedste regnskabsår inden for de sidste 5 år inden ledigheden.
Begrundelsen er et ønske om at sidestille selvstændige og lønmodtagere i dagpengesystemet, ligesom at satsberegningen for de selvstændige tager højde for den aktuelle situation, som også er blevet nævnt, nu hvor coronanedlukningen selvfølgelig og desværre har haft nogle negative konsekvenser for mange virksomheder.
Men som udgangspunkt vil jeg bare sige, at da forslaget er forligsbelagt, kommer Socialdemokratiet ikke til at stemme for det, men som ministeren også åbnede for, deltager vi meget gerne i debatten omkring dagpengesystemet.
Vi er sådan set også som udgangspunkt enige i, at lønmodtagere og selvstændige i videst muligt omfang skal sidestilles i dagpengesystemet, men jeg tror også, at vi et eller andet sted også anerkender, at der er nogle grundlæggende forskelle på de to grupper, hvad der selvfølgelig også afspejles i dagpengesystemet, og som også er gældende i dag.
Som ministeren var inde på, er de selvstændige lønmodtagere jo ikke omfattet af reglen om selvforskyldt ledighed, og derfor ville en afskaffelse af venteperioden for de selvstændige i og for sig ikke sidestille de to grupper, men derimod give de selvstændige en fordel sammenlignet med lønmodtagerne, som er omfattet af reglen.
Det vil så sige, at hvis man gik ind på den præmis, ville man i og for sig heller ikke kunne fortænke nogen i at kræve nogle lempelser af reglerne om selvforskyldt ledighed, hvis vi afskaffer venteperioden for selvstændige.
Der er jo en årsag til, at vi har indført den her ordning, i forhold til at det ikke er uden konsekvenser at kunne træffe et valg om at træde ud fra sit arbejde, men at det har nogle konsekvenser, hvis man gør det.
Derudover har forslagsstillerne også villet gøre det valgfrit for de selvstændige, om de anvendte de to bedste regnskabsår inden for de sidste 5 år inden ledigheden som beregningsgrundlag for dagpengesatsen.
I forslaget argumenteres for, at de selvstændiges indtægtsgrundlag gennem de seneste år ikke nødvendigvis er retvisende set over en længere periode.
Her fremhæves især situationen under coronanedlukningen.
Og der vil jeg bare gentage, hvad ministeren i og for sig også var inde på, nemlig at man fra regeringens side netop har taget højde for den her særlige situation, som de selvstændige under coronanedlukningen har haft, ved at udvide beregningsperioden til 36 måneder.
Vi fik i og for sig også i forhold til model 2 en beskrivelse af, at der var den her med de 5 år i forhold til de muligheder, som ligger her.
Men på baggrund af, at det her er forligsstof, kan vi ikke anbefale beslutningsforslaget.
Stén Knuth (V), 2021-05-17:
Tak for ordet, og tak til De Konservative for muligheden for at drøfte bedre rammer for virksomheder og iværksættere.
Det er vi jo stærkt optaget af i Venstre, altså hvordan vi skaber bedre rammer og mere tryghed for både virksomheder og iværksættere.
Senest har Venstre fremsat forslag om, hvordan iværksættere kan få bedre adgang til kapital, som indeholder fem helt konkrete initiativer.
Forslaget her har til hensigt at forbedre sikkerhedsnettet under virksomheder og iværksættere og på den måde både øge incitamentet til at springe ud som iværksætter, men også øge trygheden.
Venstre støtter op om intentionen om at øge incitamentet til at skabe egne virksomheder, og vi støtter intentionen om at øge trygheden for danske iværksættere.
Vi drøfter derfor gerne videre i udvalgsarbejdet, hvordan vi kan skabe mere tryghed for virksomheder og iværksættere.
Vi ønsker også at få belyst de økonomiske konsekvenserne af forslaget.
Jeg kunne høre, at ministeren har nogle tal, og dem vil vi gerne have efterprøvet.
Vi vil stemme gult til forslaget her, fordi det både indeholder elementer, som vi kan støtte, men også elementer, som vi ønsker at få yderligere belyst.
Så vil jeg sluttelig sige, som flere andre også har sagt, at Venstre mener, at vi skal sikre, at det om de justeringer i dagpengesystemet, som vi her taler om – de indeholder elementer af noget, som er blevet aftalt i en aftalekreds i 2017, da vi indgik det her dagpengeforlig – foregår i den kreds, så vi sikrer en bred politisk opbakning.
Tak for ordet.
Bent Bøgsted (DF), 2021-05-17:
Tak for det.
Der er sagt meget om det her beslutningsforslag, der er et prisværdigt forslag til gavn for små selvstændige, der har lidt problemer.
Som andre synes jeg jo også, at det skal bringes ind i forligskredsen, så vi kan se på det i forbindelse med den evaluering, der kommer.
Jeg har på linje med det, som beskæftigelsesministeren sagde vedrørende det her, opfordret fru Mona Juul til at sørge for, at det bliver indleveret til forligskredsen med henblik på at få det gået igennem, for det er nogle rimelige forslag, der ligger i det.
Men det er i forligskredsen, vi så skal aftale det.
Derfor kan Dansk Folkeparti ikke støtte det, men vi kan støtte, at det bliver bragt ind i forligskredsen, så vi kan se på det.
Karsten Hønge (SF), 2021-05-17:
Forslaget er fra Det Konservative Folkeparti – men det er ikke fuldstændig tosset, altså.
Jeg synes godt, at man kan se på både en ligestilling, men jo nok så meget på en forbedring af dagpengereglerne.
Så hvis man indtænker de her forslag fra De Konservative med en tankegang om i øvrigt at gøre adgangen til dagpengene smidigere – altså lettere at komme ind, sværere at blive smidt ud – så synes jeg, vi skal se på det i udvalgsbehandlingen.
Desværre har SF jo ikke adgang til den fine forligskreds, men vi vil da meget gerne understøtte en diskussion om, hvordan vi for så vidt ligestiller det i de situationer, hvor det ikke er det, men nok så meget forbedrer det.
Samira Nawa (RV), 2021-05-17:
Mange tak.
Tak til Det Konservative Folkeparti og fru Mona Juul for at tage den her debat op, for fuldstændig i lighed med forslagsstillerne mener vi også i Det Radikale Venstre, at coronakrisen har vist os, hvor svært det er at gribe selvstændige erhvervsdrivende og iværksættere, når krisen rammer og arbejdsløsheden rammer.
Sådan som jeg lytter mig frem til det, er der egentlig åbnet op for, at vi kan tage den her debat, om det så er i forligskredsen eller i forbindelse med forhandlinger om sommerpakken.
Det er bare for at sige, at herfra er vi fra Det Radikale Venstres side meget positive over for at se på det her, og det kunne også være, at vi kunne lave en god beretningstekst sammen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Det mener vi at vi skal gøre, og det er i det gode samarbejdes ånd, og det har vi gjort med en lang række forslag i de 2 år, og det bliver vi ved med at gøre.
Vi synes, det er vigtigt for at få et godt samarbejde i den blå blok.
Så vi kommer til at støtte det her.
Nu skal det så i forligskreds og alt muligt andet, og hverken ordføreren eller jeg sad i Folketinget, da det så var, men lad det nu ligge, det finder vi nok ud af.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-17:
Fru Mona Juul nævner jo selv det konkrete forslag, hvor vi har forsøgt at tage højde for den situation, der i 2020 er opstået for mange selvstændige.
Jeg vil ikke på forhånd stå her og afvise, at der enten i de igangværende forhandlinger eller i andre forhandlingsforløb kan blive gjort yderligere.
Jeg vil til gengæld sige, at vi fuldt og helt deler ønsket med De Konservative om, at flest mulige både selvstændige, lønmodtagere, store virksomheder og små virksomheder klarer sig igennem den her pandemi med skindet på næsen og forhåbentlig kommer stærkere ud på den anden side.
Det har vi indtil videre lavet mange aftaler om, og jeg vil ikke afvise, at der kan laves flere aftaler.
Mona Juul (KF), 2021-05-17:
Tak for det.
Med hensyn til det her med, at vi også skal tilgodese de selvstændige – og det har været og er stadig meget voldsomt for rigtig mange selvstændige i forbindelse med den krise, vi er i nu – så nævnte ministeren det her med de 36 måneder.
Kunne man forestille sig, at der bliver foretaget yderligere ting for at sikre, at de selvstændige klarer sig godt igennem?
Kan ministeren måske uddybe noget af det, der blev sagt?
Karsten Hønge (SF), 2021-05-17:
I SF synes vi faktisk, der er god grund til at se på de her modregningsregler.
Vi tror bare, det er en god idé, at vi får set på det sådan i en sammenhæng.
Altså, at tage det her ene element ud nu og behandle det i et snuptag, løsrevet fra, hvilke andre reguleringer vi nok burde gøre inden for pensionsområdet, synes vi ikke ligesom vil hjælpe processen på vej.
Vi synes faktisk, der kan være god mening i at nedsætte modregningen af arbejdsindkomster for pensionister, hvis det vel at mærke understøtter de pensionister med de mindste indkomster.
For jeg vil sige, at vi jo egentlig allerede har lavet forskellige ordninger, der gør det attraktivt at fortsætte efter pensionsalderen.
Så hvis det præcis er det, vi skal tale om, tror jeg faktisk ikke, at det nødvendigvis er den her modregning, der er det vigtigste.
For vi går jo i dag ind og giver nogle ret betydelige præmier til mennesker, der ønsker at fortsætte.
Da vi diskuterede det for et par år siden, hvor vi jo igen flere gange bad om at få fremlagt bare et minimum af evidens for, at det ville gøre, at flere folk ville arbejde videre, var den så mikroskopisk – den arbejdsudbudseffekt, der ville ligge i, at man i dag præmierer det første år med 43.000 kr. og året efter med 25.000 kr. – fordi det langt hen ad vejen ville gå til folk, som i forvejen havde tænkt sig at arbejde længere.
Det typiske billede er en gymnasielærer eller en universitetsprofessor eller folk i gode jobs, hvor de er kommet sent ud på arbejdsmarkedet og har et rigtig spændende indhold i arbejdslivet.
Dem gik vi ovenikøbet hen og gav en klækkelig præmie, selv om det viste sig at være helt marginalt, hvad det ville have af betydning i forhold til de mennesker, der så ville fortsætte, ud over dem, der i forvejen ville.
Men vi vil da ikke helt afvise det.
Altså, selve problematikken, som bliver rejst her, er vi svært meget interesserede i, hvis det bliver skruet sammen på den rigtige måde.
Vi har ikke lyst til yderligere og en gang til at præmiere de pensionister, der i forvejen lever på samfundets solside.
Men til gengæld er der mange pensionister, der hutler sig igennem, og dem vil vi meget gerne se om vi kan målrette det til, også her, altså at man begrænser modregninger.
Samira Nawa (RV), 2021-05-17:
I Radikale Venstre tror vi på, at arbejdet er vigtigt for rigtig mange af os, og også mange seniorer ønsker at arbejde videre, efter de har nået pensionsalderen.
Det er jo godt for vores samfundsøkonomi, men som det er i dag, og som det også bliver påpeget i beslutningsforslaget, så er vores pensionssystem indrettet på en sådan måde, at folkepensionister kan opleve at have en marginalskat på næsten 80 pct., hvis de fortsætter med at arbejde, efter at de har nået pensionsalderen, og det sker som følge af modregningsreglerne.
I Radikale Venstre ønsker vi et pensionssystem, som fremmer deltagelsen på arbejdsmarkedet, og derfor er vi enige med forslagsstillerne i, at modregningen i folkepension for egen indkomst bør afskaffes.
Flere skal nemlig have et incitament til at arbejde, og jeg tror sådan set heller ikke, at der kommer til at gå særlig lang tid, før vi i det her samfund og på beskæftigelsesområdet kommer til at debattere mangel på arbejdskraft.
Vi har fra Radikale Venstres side bragt det her forslag med til finanslovsforhandlingerne tidligere, og derfor er det sådan set i rigtig god tråd med vores politik.
Der er nogle elementer omkring finansieringen i bemærkningerne til beslutningsforslaget, som vi er uenige i, men vi er sådan set meget positive over for beslutningsforslaget.
Vi kommer ikke til at stemme for, fordi det ligesom også er udgiftsdrivende, men lur mig, om ikke vi tager det med til finanslovsforhandlingerne endnu en gang.
Jette Gottlieb (EL), 2021-05-17:
Tak for det.
Der er måske en del ting, vi kunne forestille os lavet om i forbindelse med folkepensionen, men arbejdsindkomstmodregningen står altså ikke forrest i køen.
Måske skulle man på sigt overveje at modregne kapitalindkomst i stedet, altså de arbejdsfri gevinster, for det var jo en mulighed.
Eller burde man måske ændre på ægtefælleafhængigheden?
Det var måske der, vi først skulle sætte ind.
Jo, jo, vi må i hvert fald indstille os på, at folkepensionsordningen er kommet og vil forblive med at være her i mange år frem.
Det vil den, fordi arbejdsmarkedet ændrer sig, og vi får flere og flere med mere og mere løse arbejdsforhold, og de vil også fremover være afhængige af en folkepension.
Så lad os gerne se på hele pensionsproblemet, hele komplekset, men arbejdslønmodregningen er ikke det vigtigste og står ikke forrest i køen, så vi stemmer ikke for.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
I Nye Borgerlige har vi grundlæggende den holdning, at vi skal søge samarbejdet i blå blok, og derfor har vi også den præmis, at hvis der er skattesænknings- og skattelettelsesforslag, som ikke er groet i vores have, men som andre af vores gode kolleger fremsætter, vil vi gerne bøje os, og så vil vi gerne i det gode samarbejdes ånd prøve at se, om ikke vi kan finde hinanden ved det.
Det synes jeg er vigtigt, og det synes jeg vi skal lægge os meget i selen for at gøre i det borgerlige samarbejde.
Jeg har fået at vide, at det koster 40 mio. kr., og der vil jeg sige, at det jo svarer til en stille dags coronatestning lige nu.
Så at man ikke skulle kunne finansiere det i nationaløkonomien, skal man vist længere ud på landet med.
Så vi synes, det er et fint forslag.
Jeg hører også nogle argumentere med, at vi skal vente på den her ydelseskommission, der skulle komme i 2022, men der er vores tilgang til det en lidt anden.
Hvis det er sådan, at det her bare ikke er hensigtsmæssigt og det er administrativt bøvlet og sætter nogle mennesker – det er jo ikke så mange, det her rammer – i en dårlig situation, så lad os da løse det med det samme, og så er der da et problem færre, som den her ydelseskommission skal bøvle med, og som politikerne skal tage stilling til bagefter.
Så vi kan absolut godt støtte forslaget.
Mona Juul (KF), 2021-05-17:
Jeg vil gerne starte med sige tak til ministeren for at tage så seriøst godt imod det her forslag.
Jeg vil også sige tak for den grundige gennemgang – det sætter jeg meget stor pris på.
Jeg sætter også kæmpestor pris på, at ministeren siger, at ministeren er villig til at overveje at drøfte det her, også i forligskredsen, hvilket der selvfølgelig også skal lægges op til her.
Der er to spørgsmål, der lige presser sig på.
Vi kan jo starte med det ene: Har ministeren nogen fornemmelse af, hvor mange færre iværksættere der er i Danmark, alene på grund af at man føler sig utryg ved, at man ikke kan komme på dagpenge på samme niveau eller på samme tid som almindelige lønmodtagere?
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-17:
Først og fremmest vil jeg gerne takke for kvitteringen for den måde, jeg på vegne af regeringen tager imod det her beslutningsforslag.
Det gør jeg jo selvfølgelig, fordi jeg også ved, at det kommer fra et sted hos fru Mona Juul, som er båret af et oprigtigt og brændende ønske og en interesse for at hjælpe selvstændige, som kommer i klemme, ikke bare i forbindelse med covid-19-situationen, men generelt set, og at sikre dem.
Så jeg vil gerne kvittere for det.
Jeg har efter min bedste overbevisning ikke nogen viden om, hvor mange færre iværksættere man vil kunne regne sig frem til at der er, men jeg har jo grundlæggende et varmt og brændende ønske om, at alle selvstændige vil forsikre sig selv mod ledighed og den situation, at de enten er nødt til at lukke deres virksomhed eller går konkurs.
Jeg synes, at vi grundlæggende har en interesse i, at flere – ikke bare lønmodtagere – bliver en del af vores dagpengesystem.
Rasmus Jarlov (KF), 2021-05-17:
Nu skal jeg lige finde min tale frem her.
Tak, fordi I har brugt lidt af jeres aften på at behandle vores beslutningsforslag, som grunder i, at vi mener, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det kan det desværre ikke for folkepensionister, i hvert fald ikke i særlig høj grad.
Hvis man har en arbejdsindtægt på over 344.600 kr., bliver man modregnet i folkepensionen.
Man bliver trukket 30 pct. af den indtægt, som ligger over den her beløbsgrænse, og når man samtidig så skal betale de meget høje danske skatter, er der ikke meget gevinst tilbage ved at arbejde.
Vi vil selvfølgelig ikke tvinge nogen til at arbejde, efter de har nået pensionsalderen, men vi vil gerne lade dem, der gør, få noget ud af det.
Arbejde bærer jo ofte lønnen i sig selv, men det er da også meget rart at få noget økonomisk ud af det.
Det tror vi også er sundt for motivationen for at ville gøre en ekstra indsats lidt længere.
Derfor foreslår vi at afskaffe modregningen.
Det vil selvfølgelig koste statskassen lidt, men det vil være godt for dansk økonomi og meget grundlæggende vigtigt for vores samfund, at vi er flere om at løfte byrderne, i stedet for at der bliver flere og flere ældre, som ikke deltager på arbejdsmarkedet, og færre, som skal tage sig af dem og betale skatten.
Så vi er glade for den opbakning, der har været fra De Radikale, delvis også fra Dansk Folkeparti og fra Nye Borgerlige.
Vi er ærgerlige over, at der ikke er flertal for det, men vi noterer os dog, at så godt som alle faktisk har udtrykt, at de er enige i intentionen om at skabe motivation til at arbejde, også for folkepensionister, og så må vi arbejde med de enkelte ordninger.
Vi havde nok gerne set mere simple systemer, og det mest simple er at afskaffe modregningen, det er nemlig det mest simple, man kan gøre, i stedet for at vi hele tiden bygger på – vi har jo selv gjort det, så det er ikke, fordi jeg vil tillægge andre skylden for det – med seniorpræmie og forskellige satser og hele tiden gør systemet mere og mere kompliceret.
Det er ved at være svært som borger at overskue alle de skatteregler, der er, så det mest simple var jo egentlig bare at afskaffe den her modregning.
Bent Bøgsted (DF), 2021-05-17:
De folk, jeg har snakket med, er både lavtlønnede og højtlønnede, og de synes, det fungerer udmærket.
Så jeg har ikke fået henvendelser om, at vi skulle gå i brechen for at få det her system afskaffet.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-17:
Men det vil altså sige, at der simpelt hen er medlemmer og vælgere i Dansk Folkeparti, som kommer til hr. Bent Bøgsted og siger: Nu må du altså endelig sørge for, at vi indbetaler de der 12,5 pct. til en konto, som vi kan få udbetalt til ferien, for ellers er vi bange for, at vi bruger pengene, inden vi får ferie.
Det er der DF-vælgere som går til hr. Bent Bøgsted og beder om.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-17:
Jeg synes jo egentlig, jeg har redegjort meget fint for det.
For det første deler jeg ikke synspunktet om, at det er umyndiggørende eller noget som helst andet.
Vi har et system, der fungerer, og som sikrer, at lønmodtageren rent faktisk får holdt den ferie, som han eller hun har optjent retten til.
For det andet har vi samtidig et system, der er i fuld overensstemmelse med de EU-regler, der er på området.
Det er vi jo tilfredse med.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Jeg skal bare lige have bekræftet, at det er regeringens opfattelse, at man ikke vil kunne ændre det danske feriepengesystem uden at være i konflikt med artikel 7 i arbejdstidsdirektivet.
Arbejdstidsdirektivet handler jo om at sikre 4 ugers ferie uden nedgang i løn eller uden indtægtsgrundlag.
Det handler jo ikke om, at det danske feriepengesystem skal opretholdes.
Der er en lang række andre lande, der har et andet feriepengesystem.
Så er det ikke korrekt, at man godt ville kunne afskaffe den her, således at de feriepenge bare indgik i lønnen, og når lønnen så kom ud over 12 måneder, ville du stadig væk have ret til at kunne holde dine 4 ugers ferie med løn og stadig væk, uden at det ville være i strid med EU-retten?
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-17:
Jeg føler mig ikke er sikker nok i min viden til i mine svar til at kunne give en nærmere EU-retlig analyse af det, altså at man, hvis man indretter systemet på en bestemt måde, vil kunne finde en måde at gøre det på inden for de hjemler, der er i arbejdstidsdirektivet.
Så det må jeg vende tilbage til hr. Lars Boje Mathiesen om på skrift.
Det, jeg til gengæld bare kan konstatere – og det er jeg blevet oplyst af vores dygtige jurister i Beskæftigelsesministeriet – er, at et forslag som det, der er lagt op til i beslutningsforslaget, ikke ville være i overensstemmelse med EU-retten.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-17:
Det, som EU-retten siger, er, at man er sikret 4 ugers ferie uden tab af indtægt.
Men det har man jo heller ikke, hvis man har fået de 12,5 pct. løbende igennem året.
Så er det jo ikke uden indtægt.
Så er det bare spredt ud over året og ikke via et statsligt system.
Så jeg vil godt have et skriftligt svar på, om det er korrekt, at man ikke kan lave en ordning, som de f.eks. har i Tyskland, hvor det er indbefattet i lønnen, i den naturlige løn hen over året, og derved er man altså sikret fuld løn under sin ferie.
Og dermed vil det ikke være i strid med EU-retten.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-17:
Og det skriftlige svar leverer vi naturligvis meget gerne.
Altså, regeringens holdning, som jeg også har gjort rede for, er jo, at vi hverken ser eller deler analysen af, at vi har et system, der fejler noget.
Henrik Møller (S), 2021-05-17:
Tak for ordet.
Jeg kom - også i forhold til ministerens tale – til at tænke på, at med den samtidighed, som er kommet ind i den nye lovgivning, så er det nok der, hvor vi anskuer tingene meget, meget forskelligt, og jeg vil sige – og nu siger jeg det så på engelsk: If it ain't broke, don't fix it.
Det er egentlig bare lige for at sige, at det er der, hvor jeg tror vi anskuer det her lidt forskelligt.
Vi synes fra Socialdemokratiets side faktisk, at vi på det her område har et system, som fungerer rimelig godt.
Der bliver brugt ord som formynderi og manglende frihed, og der bliver sagt, at danskerne jo selv kan håndtere deres privatøkonomi.
Og vi er sådan set ikke uenige i, at det kan danskerne godt finde ud af, og jeg synes i og for sig heller ikke, at vores feriepengesystem nødvendigvis er udtryk for det modsatte.
Jeg synes, at det feriepengesystem, som vi har indrettet, er med til på en eller anden måde både at sikre, at der er en sikkerhed, og at der er noget beskyttelse rent sundhedsmæssigt, i forhold til at vi ved, at den her ferie bliver afholdt, og at der rent faktisk er økonomi til den.
Jeg tror også på, at det i forhold til vores virksomheder på sigt er en fordel, at vi har nogle medarbejdere, som i de her perioder har mulighed for at restituere sig.
Man kan sige, at det, der er hele essensen i ferieloven, støtter vi fra Socialdemokratiets side sådan set fortsat.
Vi kan også være bekymret for, hvilken konsekvens det vil have for afholdelsen af ferien, hvis vi afskaffer den her automatiske ferieopsparing, som vi har lagt ind.
Man kan jo godt forestille sig et eller andet scenarie, hvor det er dem, der i forvejen er ekstremt hårdt presset, som nu ikke ser anledning til at holde ferie, men hellere vil skabe et bedre økonomisk råderum.
Det er bare for at sige, at det for os at se er en dårlig løsning på den lange bane.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Der er også blevet nævnt noget om EU's arbejdsdirektiv og de kollektive aftaler, der ligger på det her område, og det er jo i hvert fald et af argumenterne for, at der ligger noget rent direktivmæssigt.
Så er jeg sådan set med på, som vi hørte fra Nye Borgerlige før, at man måske kan indrette sig på nogle andre måder, hvor man på en eller anden måde kan omgå det her.
Men vi synes bare helt grundlæggende fra Socialdemokratiet side, at vi faktisk har en meget god model, som har vist sin bæredygtighed igennem rigtig lang tid, og vi ser sådan set ikke anledning til, at vi skal gå ind og ændre på det.
Så med de ord kan vi fra Socialdemokratiets side altså ikke anbefale beslutningsforslaget.