runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-10-06:
Hvad ligger der så i, at det er en betingelse for at pege på fru Mette Frederiksen som statsminister, at der er sådan en markant anden retning?
Jeg spørger, fordi vi jo altså har haft den mulighed også at spørge fru Mette Frederiksen her til morgen om lige præcis det her, og hun har jo svaret, at udlændingepolitikken, hvis der kommer et regeringsskifte, skal funderes hen over den politiske midte, og at den danske befolkning bakker op om den udlændingepolitik, der føres i dag – altså at det er den, der føres i dag, der er udgangspunktet, også fremover.
Det står jo i kontrast til Alternativet, der ønsker en markant anden retning.
Der står bare i artiklen, at det er en betingelse for at pege på fru Mette Frederiksen som statsminister.
Men det kan jo være en misforståelse.
Og så er det jo rart, at vi i dag får besked om, at Alternativet slet ikke stiller sådan nogle betingelser, og at det er en hel misforståelse, der fremgår af Berlingske Tidende den 22. september.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Jeg vil sige, som jeg har sagt 745 gange – og jeg tror, at min leder, hr. Uffe Elbæk, har sagt det 753 gange osv. – at vi er ikke nogen, der stiller ultimative krav.
Men vi kæmper for en politisk retning.
Hr. Kristian Thulesen Dahl må også vide, at Dansk Folkeparti også var et nyt parti på et tidspunkt, der for nogen havde en helt vild udlændingepolitik.
Den er jo blevet mainstream i dag, og det er jo sådan total politisk correctness at ville stramme på den måde, som man har villet i Dansk Folkeparti.
Vi vil kæmpe for noget andet, og jeg håber, vi bliver lige så succesfulde.
Morten Østergaard (RV), 2016-10-06:
Jeg vil også kvittere for en stærk tale.
Jeg deler mange af de synspunkter, der kom.
Nu skal vi jo her i efteråret bl.a. diskutere, hvordan vores skattesystem skal indrettes.
Det meste er kastet op i luften: indkomstskatterne, boligskatterne og energiafgifterne.
Og jeg har forstået, at det, der kom fra hr. Uffe Elbæk over sommeren, om, at man i Alternativet slet ikke ønsker en indkomstskat, måske alligevel var at gå for vidt.
Det forstod jeg i en debat, som jeg forleden havde med hr. René Gade i tv.
Men det, der så åbenbarede sig, var, at den måde, hvorpå man ønsker at de bredeste skuldre skal bære mest, er gennem såkaldt progressive forbrugsafgifter.
Det er altså noget med, at jo mere man bruger, jo højere skal afgifterne være.
Der har jeg bare en ægte nysgerrighed efter at vide, om man er kommet nærmere, hvordan det system skal indrettes, for det synes jeg ikke er krystalklart.
Jeg vil i hvert fald for Det Radikale Venstres vedkommende sige, at vi synes, at skattepolitik er relativt simpelt: Det, man gerne vil have mere af, skal man beskatte mindre, f.eks. arbejde, og det, man gerne vil have mindre af, f.eks. forurening, kan man godt beskatte noget mere.
Der skal bare være en sammenhæng i det.
Det, jeg til gengæld ikke helt forstod, var, hvordan vi kommer nærmere 0 kr. i indkomstskat med progressive og ansvarlige afgifter i det grønne system.
Det håber jeg at vi kan komme nærmere her.
Rune Lund (EL), 2016-10-06:
Tak for det.
Vi håber også fra Enhedslistens side, at vi bliver så stærke, at det vil være muligt.
Men er ordføreren ikke enig i, at der fra de blå partiers side i hvert fald er forsøgt sået tvivl om, hvorvidt kontanthjælpsloftet vil blive rullet tilbage efter et kommende valg?
Og giver det ikke anledning til nogle overvejelser om, hvordan vi frem til et valg, men også efter et valg får presset den resterende del af oppositionen, som består af ét parti, til at anerkende, at vi skal have nogle meget håndfaste løfter om det her for at tænde lys i mørket hos de mange tusinde mennesker, som vil blive ramt af fattigdom på grund af kontanthjælpsloftet?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Det er jo helt afgørende for os, når vi skal i gang med sådan nogle debatter her, at vi så sidder og forhandler om de her tekster.
Der har spørgerens kollegaer jo også siddet med, og det er frem og tilbage, og man skriver, og man ringer, og man gør ved osv.
For os var det vigtigt at få et meget skarpt fokus i den tekst, og vi ville også gerne stå sammen flere partier, og det synes jeg vi har fået en god og velafbalanceret tekst om.
Derfor stemmer vi for det forslag til vedtagelse, som vi er medfremsættere på.
Men det står ikke i stedet for, at vi selvfølgelig vil have afskaffet kontanthjælpsloftet, 225-timersreglen og integrationsydelsen efter et valg.
Det er det, vi gerne vil bruge vores mandater på, og jeg håber, at vi sammen med Enhedslisten og andre partier, der også vil det, bliver så stærke, at vi får heldet med os til at gøre det.
Men der ligger jo et kompromis, når man laver den her slags ting, og det var vigtigt for os, synes vi, at stå flere partier sammen om en forslag til vedtagelses-tekst.
Rune Lund (EL), 2016-10-06:
Jeg vil stille et spørgsmål om kontanthjælpsloftet.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der ligger to forslag til vedtagelse i dag fra oppositionens side.
Det, som jo er forskellen i det forslag, som Enhedslisten har fremsat, er, at der står, at kontanthjælpsloftet skal tilbagerulles.
Jeg synes, at den debat, som vi har haft i dag her i Folketingssalen om kontanthjælpsloftet, viser, at det ville have været meget smukt, hvis en samlet opposition kunne have sagt, at efter et valg, hvor der kommer et nyt politisk flertal til, vil vi tilbagerulle kontanthjælpsloftet.
Jeg mener, det ville være vigtigt i forhold til at tænde lys i mørket for de mange tusinde mennesker, som bliver ramt af kontanthjælpsloftet – de mange tusinde mennesker, som vil opleve, at de vil miste masser af penge hver måned, de massevis af mennesker, som også vil være tvunget til at flytte.
Så mit spørgsmål er egentlig, når nu Alternativet ikke vil være med på det forslag til vedtagelse, om Alternativet så vil fortælle, i hvilket omfang det er en prioritet i forhold til at få kravet kæmpet igennem, når vi på et tidspunkt – forhåbentlig meget snart – får et nyt politisk flertal, som så også kan føre en ny politik.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Det er faktisk også flere store internationale organisationer, IMF osv., der er i gang med at undersøge, hvordan vi egentlig kan måle og regne på vores samfund ud fra nogle andre præmisser, der også har en miljømæssig og social dimension med, som man ikke har med i de beregninger, man gør i dag.
Det er en kritik fra flere internationale, anerkendte organisationer, vi selv er med i, som faktisk siger, at vi bliver nødt til at finde ud af, hvordan vi kan udvikle vores måder at måle vores samfund på – så vi ikke kun måler på ét parameter.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Tak for det.
Jeg har også tidligere forstået på hr. Rasmus Nordqvist, at man ikke sådan helt anerkender de regnemodeller, som resten af verden, herunder det danske Finansministerium og nærværende Folketing, bruger.
Og det er jo fint nok, at man har det på den måde, men så skylder man vel at præsentere et bud på, hvordan man så mener at der skal regnes.
Altså, hvornår kommer Alternativet med det her?
Jeg mener sådan set, at Alternativet har lovet på et tidspunkt at delagtiggøre måbende ordførere som mig selv i, hvordan man så forestiller sig at vi regner, når det ikke er på den måde, vi andre gør det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Det er så dejligt.
Jeg fik også lejlighed til at snakke 30-timersarbejdsuge for 1 år siden, da vi stod her til den første åbning, vi var med til.
Der ligger en masse præmisser bag de beregninger, som vi ikke anerkender.
Vi har efterhånden været ude at kommentere det mange gange.
Der kom også et svar efter de her 134 mia. kr., som Finansministeriet sagde – et svar, der faktisk viste, at man over 14 år kunne indfase en 30-timersarbejdsuge.
Så ville vi ganske vist være mindre rige, end hvis vi ikke havde gjort det, men vi ville have det niveau, som vi har i dag, og som vi mener er godt.
Så man skal huske at læse alle svar fra Finansministeriet og ikke kun de enkelte, der lige passer ind i ens kram.
For det er meget forskelligt, hvad det er for nogle præmisser, vi lægger ind i de her beregninger.
Og vi mener, det er helt afgørende, at vi oversætter den produktivitet, den viden, vi får, når vi bliver dygtigere, til mere tid, så vi kan have mere samfund.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2016-10-06:
Mange tak for det.
Og tak for talen.
Hvis jeg skulle skrive på en af de der gule post-it , ville der nok stå ambitioner – sådan som jeg også talte om.
Men jeg er ikke sikker på, at vi mener det samme med ambitioner, for det kan jo, som jeg også talte om, gå i mange retninger.
Mine ambitioner peger i retning af vækst, og jeg må forstå, at Alternativets måske peger i en lidt anden retning – om ikke i modsat, så i hvert fald i en anden retning.
For som det bliver nævnt, har vi muligheden for at indføre en 30 timers arbejdsuge; det har vi jo.
Finansministeriet har regnet lidt på det, og det vil koste omkring 130 mia. kr. hvert år.
Det er det samme, vi bruger på hele sygehusvæsenet – til alle læger, sygeplejersker, bygninger.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Jeg havde overvejet lidt, at jeg, når jeg fik et spørgsmål om et hr. Uffe Elbæk-citat, ville kigge sådan lidt tomt ud i lokalet og sige: Hvem er det?
For når man sidder og laver et interview omkring visioner for et fremtidigt samfund og sidder og tænker store tanker, kommer der sådan nogle citater, og når hr. Uffe Elbæk endda har været ude at sige, at han gerne vil have lov til at præcisere, hvordan det skal forstås, så synes jeg, at vi skal tage det med.
Så jeg ved godt, hvem hr. Uffe Elbæk er.
Det, vi ønsker i forhold til skatten, er jo faktisk det, som spørgeren selv er inde på, altså at beskatte det, vi vil have mindre af, og at sænke skatten på arbejde.
Vi siger, at det skal være fra bunden.
Vi vil ikke sænke topskatten, men sænke den fra bunden.
Og så vil vi gerne beskatte alle ressourcerne mere.
Det er formuer, ressourceforbrug osv.
Der bliver man jo nødt til at tænke en social trappe ind, så alle ikke bliver ramt på samme måde.
Det er jo derfor, at et skattesystem skal være afbalanceret.
Det, vi sidder og ser på, er, hvordan det så kan fungere i forhold til en progressiv beskatning, også på eksempelvis ressourcer.
Man har før haft en grøn check, som man kastede ud.
Der skal vi jo se på forskellige løsninger.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-10-06:
Jeg vil også gerne rose hr. Søren Søndergaards begavelse og veltalenhed.
Men det, jeg sagde til hr. Pelle Dragsted, handlede ikke om det spørgsmål.
Det handlede om, at hr. Pelle Dragsted havde et godt øje til hr. Anders Samuelsen, og det er noget helt andet.
Men hvis vi skal vende tilbage til spørgsmålet, kan jeg jo ikke stå her og sige: Skal det være den 1. januar 2017, skal det være den 6. juni 2017 eller den 1. januar 2018?
Jeg synes trods alt også, der skal være noget at forhandle om.
Det hele kan jo ikke være røde linjer og ultimative krav.
Men det er det i forhold til at sænke topskatten med 5 procentpoint hele vejen op.
Søren Søndergaard (EL), 2016-10-06:
Nu er jeg desværre ikke i besiddelse af hr. Simon Emil Ammitzbølls ubestridelige begavelse, men jeg må bare sige, at jeg ikke forstod, hvad det var, der gjorde, at Pelle Dragsteds spørgsmål ikke kunne besvares.
Altså, hr. Simon Emil Ammitzbøll sagde selv, at indfasningen af topskattelettelsen, den totale topskattelettelse med de 5 pct. hele vejen op, ikke måtte tage for lang tid.
Der måtte ikke gå for lang tid.
Og så lyder spørgsmålet: Hvad betyder det?
Så siger hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det kan man ikke svare på – forudsætningerne var forkerte eller et eller andet.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Altså, snakker vi om den her valgperiode?
Snakker vi inden for 2025-planen, eller snakker vi på den anden side af 2025-planen?
Pelle Dragsted (EL), 2016-10-06:
Jeg vil egentlig gerne fortsætte, hvor min kollega, hr. Rune Lund, slap lidt tidligere, nemlig med, hvor det er, de her røde linjer for Liberal Alliance går, for dem har vi jo hørt en del om.
Men jeg synes, at det stålsatte blik flakkede en lille smule ovre hos hr. Anders Samuelsen, da hr. Rune Lund spurgte til, hvornår de her topskattelettelser skulle være indfaset.
Jeg tror da egentlig, det er lidt vigtigt, at vi får en klarhed over det her.
Altså, er der ikke nogen grænse, eller er det, som ordføreren sagde lidt senere: Der må ikke gå for lang tid?
Er det 2025, er det 2030?
Er det i den her folketingssamling?
Er det inden for den her regeringsperiode?
Hvis man skal til forhandlinger, må man vel have en grænse.
Ellers tror jeg da nok, at der er nogle, der kan få gode ideer.
Så kan vi ikke få et klarere svar?
Det synes jeg ville være rimeligt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-10-06:
Jeg kan jo ikke blive overrasket over, at en socialdemokrat sidder med janteloven ved sin plads.
Det er jo sådan set ganske oplagt.
Men jeg synes jo, at vi skulle smide janteloven ud og i stedet for få et land, der er præget af optimisme, af begejstring, af vækst, af initiativ.
Og vi ved fra Finansministeriet, og vi ved fra den tidligere finansminister Bjarne Corydon, at lettelser i topskatten er det, der er bedst for væksten.
Og vi skal have vækst, hvis vi vil klare os bedre.
Jeg troede også, at Socialdemokraterne, undskyld, Socialdemokratiet var et vækstparti.
Det har man i hvert fald været historisk i perioder, og det synes jeg man skulle finde tilbage til, så vi sammen kan lave nogle løsninger til gavn for danskerne.
Og der er topskattelettelser, som Socialdemokraterne tidligere har været glade for, jo meget vigtige.
Kaare Dybvad (S), 2016-10-06:
Jeg sad tilfældigvis med Sandemoses »En flygtning krydser sit spor«, og jeg må oplyse hr. Simon Emil Ammitzbøll om, at det ikke har noget med økonomien at gøre, at Sandemose ikke bryder sig om Nykøbing Mors.
Det kan vi tage i en anden anledning.
Jeg vil bare spørge, om det er rimeligt, at man laver en skattelettelse, som jo for en gentofteborger giver et par tusind kroner eller mere, men for en, der bor på Langeland, er det en flad halvtredser.
Er det virkelig rimeligt, særlig når vi ser på, med hvor stor ildhu man går til opgaven med at få flere i arbejde; sørger for, at der er længere mellem offentlige ydelser og lønninger?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-10-06:
Jamen det er jo ikke et enten-eller.
Liberal Alliance er gået til valg på, at ingen, der går på arbejde, skal betale skat af de første 7.000 kr. om måneden – eller 84.000 kr. om året.
Vi vil også i 2025-forhandlingerne kæmpe for, at der kommer lettelser i bunden.
Med Liberal Alliances politik er det sådan, at den, der tjener 2 mio. kr., betaler 16 gange så meget i skat som den, der tjener 200.000 kr.
Er det virkelig så forfærdeligt og asocialt?
Det kunne jeg godt tænke mig et svar på fra hr. Kaare Dybvads side, og det får hr. Kaare Dybvad jo muligheden for at svare på nu.
Kaare Dybvad (S), 2016-10-06:
Jeg vil tage ordføreren med tilbage til præsentationen af 2025-planen og et citat fra statsministeren i den anledning.
Citatet er som følger: »Hvis nogle andre synes, det vigtigste er at sørge for, at bankdirektøren med 10 mio. kr. i løn skal have en skattelettelse hele vejen op, så må de jo kæmpe den sag.
Det er ikke min sag.«
Jeg forstår på den seneste debat, er det til gengæld er en mærkesag for Liberal Alliance at sænke topskatten for de mest velstillede.
Men vil ordføreren ikke redegøre for, hvorfor Liberal Alliance mener, det er helt afgørende, at de tusind rigeste danskere skal have en skattelettelse på 300.000 kr. i stedet for eksempelvis at lette skatten for dem, der tjener mindst.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-10-06:
Da jeg var en stor dreng, tog jeg en bog ud af min fars bogreol, der hed »Grænser for vækst«.
Det eneste problem ved den bog er, at det ikke er sket, og det eneste, den bog har bidraget med, er så, at siderne senere har kunnet bruges til at tænde op i kakkelovnen med hjemme hos min far.
For den bog var ikke det papir værd, den var skrevet på.
Selvfølgelig skal vi tage klimaudfordringer alvorligt.
Selvfølgelig skal vi understøtte med forskning og teknologiudvikling.
Men vi må ikke falde i den fælde, at vi siger, at det skal være på bekostning af vækst og øget velstand, for gør vi det, risikerer vi, at vores børn og børnebørn, efterkommere, får dårligere livsmuligheder end svenskere og tyskere og andre, og det ville dog være dumt og uansvarligt.
Christian Juhl (EL), 2016-10-06:
Jeg er lidt ked af at måtte skuffe ordføreren.
Vi er altså kommet til et punkt i udviklingen, hvor vi er ved at tippe.
Det vil sige, at vi er nødt til at stille nogle kvalitative krav til den vækst.
Og vækst går altså ikke automatisk over i velfærd.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-10-06:
Vækst er godt, fordi det giver mulighed for at lave bedre uddannelser.
Vækst er godt, fordi det giver mulighed for, at vi kan få nogle operationer, som vores forældre og vores bedsteforældre kun kunne drømme om, og de endte med at dø af de sygdomme, som man i dag bliver helbredt for.
Hvis ikke vi havde haft vækst i mere end 100 år i dette land, ville vi jo ikke i dag være et af verdens rigeste lande.
Og får vi ikke vækst i de kommende 100 år, vil vi ikke om 100 år være et af verdens rigeste lande, og dermed vil vi skabe nogle meget kedelige forudsætninger for det liv, som den næste og den næste og den efterfølgende generation vil komme til at leve.
Hr. Anders Samuelsen, se mig dybt i øjnene.
Er vi enige om, at vi ikke flakker?
Pelle Dragsted (EL), 2016-10-06:
Jamen det synes jeg er rigtig godt at de to ærede medlemmer af Liberal Alliance kan blive enige om.
Jeg synes også, det ville være rigtig godt, hvis jeg kunne få et svar på mit spørgsmål.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-10-06:
Vi er tilbage ved spørgsmålet om, hvorvidt nogle, hvis man laver nogle forandringer, hvor de ikke skal betale det, som de hidtil har betalt, så vil få flere penge til sig selv.
Svaret er ja.
Det gælder også enlige mødre, der går på arbejde, og som vil få glæde af Liberal Alliances forslag om, at man ikke skal betale skat af de første 7.000 kr. om måneden, altså 84.000 kr. om året.
Det gælder også enlige mødre, som betaler topskat, fordi de er der sådan set også.
Nicolai Wammen (S), 2016-10-06:
Jamen jeg synes, det er interessant, om hr. Simon Emil Ammitzbøll rent faktisk mener, at det er rimeligt, at en direktør, der måske tjener 20 mio. kr. om året, skal have en skattelettelse i millionklassen, samtidig med at det her Folketing har besluttet, at den enlige mor skal miste 2.600 kr. om måneden.
Er det rimeligt set med ordførerens øjne?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-10-06:
Det vil jeg da ikke.
Det vil jeg da ikke, for det ved hr. Nicolai Wammen godt, og jeg synes ikke, at vi skal have den slags debatter her i Folketinget, hvor man stiller spørgsmål, man godt kender svaret på.
Nicolai Wammen (S), 2016-10-06:
Det har jo været meget, meget spændende at høre hr. Simon Emil Ammitzbøll forklare rimeligheden i, at man skal give topskattelettelser til de allerrigeste i Danmark.
Vil hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke forklare, hvor meget en direktør, der tjener 20 mio. kr. om året, ifølge Liberal Alliances plan vil få i topskattelettelse, hvis det lykkes for hr. Simon Emil Ammitzbøll at sørge for, at der kommer blå skyer og solskin over hele landet?
Josephine Fock (ALT), 2016-10-06:
Tak for det.
Det undrer mig jo, at Liberal Alliance mener, at lettelser af benzinafgifter er noget af det, der kan være med til at redde Danmarks fremtid.
Jeg synes faktisk ikke, at ordføreren svarer på mit spørgsmål om, om der ikke kan være en pointe i at gøre noget godt for miljøet nu.
Det gør også, at vi sparer penge på sigt.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-10-06:
Bare for at rydde enhver misforståelse af vejen vil jeg sige, at Liberal Alliance selvfølgelig da også synes, at man skal passe på miljøet.
Det siger da sig selv.
Vi ønsker da ikke, at der skal være en lovgivning, der sørger for, at man f.eks. ikke kan drikke vandet.
Selvfølgelig skal man da tænke over det med miljøet.
Det tror jeg faktisk vi er enige om bredt i Folketinget.
Så vil jeg gerne sige tak for de pæne ord.
Det er lige før, at det simpelt hen er nummeret før topskattelettelser på 5 pct. hele vejen op, at gruppeformanden for Alternativet næsten var overbevist om, at vækst var en god idé.
Jeg tror næsten ikke, at det kan gå bedre i dag end det.
Altså, der kan simpelt hen ikke ske noget bedre i dag.
Medmindre der er nogle, der går op og siger, at nu har man 90 mandater til at lette topskatten, så kan der ikke ske noget bedre i dag efter den bemærkning fra fru Josephine Fock.
Mange, mange tak.
Josephine Fock (ALT), 2016-10-06:
Tak til ordføreren for talen, og tak til ordføreren for ordførerens involverende og gode retorik på talerstolen.
Jeg bliver så imponeret, det må jeg sige.
Ordføreren taler jo sindssyg varmt for vækst.
Det er jo lige ved, man sidder og bliver overbevist.
Det, som jeg godt kunne tænke mig at spørge ordføreren om, er bare: Er det vækst på bekostning af alt?
Jeg siger, at vækst ikke er på bekostning af alt andet, og jeg har jo den opfattelse, at vækst kan være på bekostning af miljøet.
Så er der ikke også noget i den pointe, hr. ordfører?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-10-06:
Jo, men jeg svarer ikke på spørgsmål, der hviler på forkerte forudsætninger.
Det er bare meget vigtigt, at man ikke ofrer mennesket.
Vi er bekymret over den måde, man behandler mange af de svageste borgere på i vores samfund.
Vi kan tale om stofmisbrugere, vi kan tale om prostituerede, vi kan tale om hjemløse, vi kan tale om nogle af de mest udsatte børn.
Vi kan tale om, at Danmark faktisk ikke er særlig god til social mobilitet med den her højt elskede velfærdsstat.
Det hjælper faktisk ikke særlig meget.
Det, der er brug for for at hjælpe alle de mennesker, er jo, at der er økonomisk rum og mulighed for, at virksomheder kan tage et større ansvar, at borgere kan tage et større ansvar, og at foreninger kan tage et større ansvar.
Der er vækst forudsætningen.
Vækst er ikke målet, vækst er forudsætningen for menneskers lykke.
Christian Juhl (EL), 2016-10-06:
Ordføreren sagde til start, at han mente, at der var to kriser i verden: en vækstkrise og en migrationskrise – eller måske var det kun i fædrelandet.
Det ved jeg ikke.
Så sammenlignede han økonomisk vækst med velstand.
Der vil jeg gerne sige, at der også findes en klimakrise, og der findes også efter min bedste overbevisning en moralsk krise, men det vil jeg vende tilbage til en anden gang, hvor vi har tid til det.
Men hvad angår klimakrisen, er vi nødt til at sige, at vækst og velstand ikke er det samme.
Jeg vil minde ordføreren om, at vi rent faktisk har 60.000 mennesker, der får sat helbredet over styr hvert eneste år på grund af den måde, vi laver vækst på i Danmark, og på grund af den måde vi driver vores arbejdspladser på.
Det er en meget, meget ekstensiv måde at drive økonomisk vækst på.
Hvis den skal opnormeres, bliver det altså rigtig, rigtig dyrt.
Claus Kvist Hansen (DF), 2016-10-06:
Nu har jeg her over det sidste års tid fulgt Alternativet lidt, og jeg har lagt mærke til, at der på udlændingeområdet jo nok er nogle nuanceforskelle i opfattelserne, dels i forhold til regeringens, dels i forhold til Socialdemokraternes opfattelse.
Det kunne jeg godt tænke mig lige at få uddybet en lille smule.
Alternativets formand, hr. Uffe Elbæk, har på et tidspunkt nævnt, at udlændingepolitikken skal ændres engang i fremtiden, og at den skal have en markant anden retning – det har vi været inde på før – og han har så ovenikøbet understreget, at der ikke er nogen, der skal komme og bosse Alternativet.
Jeg tænkte, at hr. Rasmus Nordqvist måske lige kunne uddybe lidt, hvad der mon ligger i det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-10-06:
Det kan jeg ikke stå og gøre her, nej, men jeg synes, at spørgeren skulle snakke med min rigtig gode kollega fru Josephine Fock, som faktisk arbejder meget med det her område.
Jeg ved, at vi deler ambitionen om at afbureaukratisere.
Så er der ambitionen om, hvad vi så skal bruge alle de ressourcer, der bliver sat fri, til, og den deler vi ikke helt, ved jeg fra tidligere diskussioner, da vi jo gerne vil geninvestere dem netop i de offentlige institutioner.
Det er vist ikke helt planen fra Liberal Alliances side.