runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-04-28:
Tak for det, formand.
I lighed med det foregående forslag handler det her forslag helt grundlæggende om at sikre den enkelte patient i hele landet den gode og rigtige behandling.
Vi etablerer supersygehuse ud over landet i den her tid, og jeg hørte på et tidspunkt en læge sige, at de skulle være så super effektive, at patienterne stort set kom bevidstløse ind og bevidstløse ud.
Det betyder jo, at der skal være et system, der kan tage over i forhold til de der patienter og håndtere dem i den tilstand, de måtte være i, og det er jo der, kommunerne kommer ind.
Det er jo der, vi har behov for at sikre på nationalt plan kvaliteten og kvalitetsstandarderne, og det er jo der, det her kommer ind.
Jeg vil gerne takke Venstre for at bringe det her forslag frem.
Dansk Folkeparti kunne sagtens have stået på forslaget også.
Vi var jo fælles om at lave det tilbage med den tidligere regering, og vi synes selvfølgelig, at det her er et glimrende forslag, for vi er simpelt hen nødt til at arbejde videre med at sikre, at vi kan opretholde kvaliteten ude i alle kommuner.
Så kan man diskutere, hvordan man så bruger sundhedsklyngerne, som vi også skal diskutere i næste uge.
Kan man lave noget på tværs?
Enhedslisten nævner, at der er noget, hvor nogle kommuner kan være for små, og det er fuldstændig rigtigt.
Vi har den der bermudatrekant mellem kommuner, regioner og praktiserende læger, og hvordan sikrer vi, at patienterne ikke forsvinder i den, men rent faktisk altid får den behandling, de har behov for, uanset hvem det så er, der måtte stå at være ansvarlig for det?
Det må være hovedopgaven, og det er det, vi skal have løst.
Det går jeg ud fra vi løser i forhandlingerne med ministeren, men ellers må vi jo tage det her forslag videre og få det vedtaget.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Jeg har hørt flere sige det her med, at der ikke skal være forskel i behandlingstilbuddene grundet geografien.
Det lyder jo rigtigt nok, men spørgsmålet er også, om der er forskel grundet geografien, eller om der er forskel grundet forkerte og dårlige politiske beslutninger og prioriteringer.
Det er jo to forskellige ting.
Jeg kan godt lide idéen om, at der er lige behandlingsmuligheder for Tove i Hjørring og Tove i Hvidovre.
Jeg synes, det er et sundt princip, og det er et princip, som vi også hylder i Nye Borgerlige, og vi bruger det også, i og med at vi siger, at pengene skal følge borgeren.
Om det så sikrer, at der reelt er en behandlingsmulighed, er ikke sikkert.
Derfor kan det være en god idé med nogle generelle standarder, men jeg synes bare, at man skal være meget varsom med, at der ikke bliver for meget detailstyring.
Det er heller ikke det, jeg hører fra Venstre, men man skal passe på med, at det ikke bliver en detailstyring, i forhold til hvordan man når derhen, hvor man gerne vil hen.
Det er i hvert fald noget, som grundlæggende strider imod den decentraliseringsdagsorden, som vi i Nye Borgerlige ønsker.
Så man skal være meget varsom, når man laver de her ting, så det ikke bliver til øget centralisering, hvor man fratager dem den faglige viden og kompetence, som de har ude de enkelte steder, for at levere det.
Det er bare for lige at hejse et lille rødt flag.
Så er jeg sådan set enig i de her ting med, at der, hvis vi bliver enige om en sundhedsreform, skal være en finansiering, hvis der er nogle nye tiltag.
Det var også derfor, at vi i Nye Borgerlige fremlagde et finanslovsforslag, som rent faktisk tilførte sundhedsområdet 3 mia. kr. årligt – varigt og hvert eneste år.
For vi mener, at der er behov for et løft på det her område.
Der havde vi fundet pengene.
Så var der nogle, der ikke var enig i finansieringen og syntes, at det var bedre at give pengene til DR end til sundhedsvæsenet.
Der er vores prioritering klar: Vi vil noget hellere give midlerne til sundhedsvæsenet end give dem til DR.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-04-28:
Der er jeg fuldstændig enig.
Så jeg er meget glad for at høre, at ministeren siger det her, og jeg ser frem til, at vi drøfter mere, hvordan vi så skal finde balancen imellem, hvordan man så vælger at løse den opgave, man får pålagt.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-28:
Ja, det er et godt spørgsmål, og det er helt centralt.
En stor motor i leveringen er jo for os at se de her kommende sundhedsklynger, som regioner og kommuner skal samarbejde om, og de er jo ikke ens
Vi kan jo se på et landkort, og vi kender demografien og sundhedstilstanden og udfordringerne, og både rekrutteringsudfordringerne og de sundhedsmæssige udfordringer er forskellige fra klynge til klynge, og der vil man jo så skulle have et ansvar for at løfte i det sted, hvor man så er.
Men vi kan ikke acceptere, hvis man ligesom går på kompromis med kvaliteten.
Martin Geertsen (V), 2022-04-28:
Tak for det og tak for ministerens modtagelse af det her beslutningsforslag.
Jeg er med på det med akutpladserne i kommunerne.
Jeg har lidt til gode at finde ud af, om ministeren mener, at man også skal lave kvalitetsstandarder allerede nu her i første omgang i forhold til mennesker med kroniske lidelser.
Det er mit ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål handler om, at vi jo har en række andre forslag med, og det havde vi også i 2019 i vores sundhedsreform dér, f.eks. rehabilitering af kræftpatienter, rehabilitering af mennesker med hjerneskade.
Var det noget, ministeren kunne se indgå i den aftale, som en række af partier formentlig indgår på et tidspunkt?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-28:
Ja, det er helt oplagt.
Det er et arbejde, som jo vil ske i kommunerne, altså de her rehabiliteringsindsatser.
Og hvis man tager en sygdom som stroke, der rammer hver syvende dansker, kan vi bare se, at der er gigantiske forskelle, både på den akutte indsats, altså at få en hurtig, hurtig indsats, og det er minutter, det drejer sig om her, men jo også store forskelle på, hvor god man er til en rehabilitering og genoptræning, og det kan gøre en virkelig livsforandrende forskel, hvis man får den rette hjælp på rette tid med den tilstrækkelige kvalitet.
Og netop stroke er noget af det, som vi også skriver om i vores sundhedsreformudspil.
Martin Geertsen (V), 2022-04-28:
Jeg har to spørgsmål til ministeren her, kan man sige.
Det ene er: Ser ministeren for sig, at Sundhedsstyrelsen skal spille den samme rolle over for den kommunale del af sundhedsvæsenet, som man gør over for det, der foregår i det specialiserede sundhedsvæsen, altså at have den der controllerfunktion og sørge for, at kvaliteten er i orden?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål: Kommunerne vil helt sikkert nu sige, at de godt kunne tænke sig at få noget finansiering.
Er ministeren villig til at give dem det?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-28:
Det sidste er helt sikkert, det siger de hele tiden, det er også deres opgave.
Til det første spørgsmål: Det er jo ikke nøjagtig det samme, det tror jeg er vigtigt, for det er jo ikke den samme opgavetype, som man varetager på et højt specialiseret sygehus og ude i en kommune, hvor man er meget, meget tættere på borgeren og afhængig af, hvordan borgerens situation er.
Så derfor kan det ikke blive en til en det samme.
Men det bliver nationale krav til kvalitetsstandarder, og det vil sige, at det altså går fra kan-opgaver til skal-opgaver.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-28:
Tak for det, og tak til sundhedsministeren for talen.
Der er jo ikke noget af det her, vi kan gøre, uden at vi har ressourcer til det, og derfor vil jeg bare i første omgang høre sundhedsministeren om noget.
Når nu vi ved, at vi står med en fremtid, hvor vi får et stigende antal ældre, også flere behandlingskrævende ældre, er det så en forudsætning for at kunne gøre det her, at vi som minimum holder hånden under det niveau, vi har nu, altså at vi sikrer, at vi følger det demografiske træk, så vi i hvert fald sikrer, at der følger øgede ressourcer med til det stigende antal ældre, altså at det er en forudsætning for overhovedet at kunne løse den her opgave?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er i forlængelse af hr. Martin Geertsens spørgsmål: Vi ved allerede i dag, at der er en geografisk ulighed kommunerne imellem, og hvis vi skal gøre op med den geografiske ulighed og undgå, at de kommuner med den største andel af behandlingskrævende ældre og samtidig også den mest udfordrede økonomi bliver nødt til at skære ned på andre områder, er ministeren så ikke enig i, at vi bliver nødt til at tilføre nogle midler for at gøre op med den geografiske ulighed, vi ved der eksisterer i dag?
Magnus Heunicke (S), 2022-04-28:
Til det første må jeg sige, at det er jeg helt enig i.
Vi kan ikke blive ved med at have en situation, hvor der kommer flere patienter, flere med kroniske sygdomme, og hvor opgaverne bare tårner sig op i vores sundhedsvæsen, både det regionale og det kommunale, som jo er det, vi taler om.
Vi kan ikke blive ved med det, hvis ikke vi er klar her fra Christiansborgs side til at sige, at så må pengene også følge med.
Når antallet af opgaver stiger, når patientantallet stiger, må pengene også følge med.
Det mener jeg er en fuldstændig grundlæggende præmis for, at det overhovedet vil kunne lade sig gøre.
Men det er jo heller ikke engang nok, og det er også det, jeg hører hr. Peder Hvelplund sige, for en ting er at følge med, at der kommer flere patienter, men det er så med den nuværende kvalitet, og det er jo ikke vores ambition, for vores ambition er at styrke kvaliteten.
Nogle steder fungerer det godt, men der er altså mange steder, hvor det ikke er tilfældet, og det er rigtigt, at det er de steder, hvor pengene er små, at antallet af kroniske patienter måske procentvis er mange i forhold til andre, så det er klart, at der kommer til at være en økonomisk prioritering af det her.
Peder Hvelplund (EL), 2022-04-28:
Tak for det.
Det er jeg glad for at høre ministeren sige, og derfor ærgrer det mig også lidt, at der ikke er afsat flere midler i det udspil, der ligger fra regeringens side nu, men det er klart, at det er noget af det, vi også kommer til at presse på for i forhandlingerne, netop fordi vi ved, at der i dag er en geografisk ulighed.
Og man kan sige, at hvis man bare indfører flere krav til kommunerne uden at sikre, at der følger midler med, betyder det, at enten vil den geografiske ulighed fortsat eksistere, eller også vil der være kommuner, der skærer ned på andre dele af kernevelfærden for at få råd til det.
Så det er bare en anerkendelse af, at ministeren også anerkender problemstillingen, og jeg kan i hvert fald garantere, at det bliver et spor, som Enhedslisten kommer til at forfølge i de videre forhandlinger.
Magnus Heunicke (S), 2022-04-28:
Det er ingen overraskelse, at det er Enhedslistens krav, og det er så også en ros til Enhedslisten, at I er præcise i jeres politik.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-04-28:
Tak for det, og tak til ministeren, der siger mange ting, jeg er enig i.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren ikke gør sig nogen overvejelser i forhold til de her nationale kvalitetsstandarder, som jeg hører vi alle sammen er enige om vi skal have, hvor man på den ene side kunne have en model, hvor man, hvis man sætter det på spidsen, meget rigidt herindefra bestemmer, at det skal være sådan og sådan, at alle skal gøre det, og man på den anden side har noget mere frihed til, hvordan regioner eller kommuner ønsker at nå i mål med, hvad vi så end vælger at have som standarder.
Har ministeren gjort sig nogen overvejelser omkring, hvordan balancen skal være mellem de to?
Martin Geertsen (V), 2022-04-28:
I forhold til at man overhovedet ikke ønsker at drøfte det her i Folketingssalen, har der været bemærkelsesværdig mange bemærkninger alligevel, må man jo sige, ikke?
Nå, det her forslag går i al sin enkelhed ud på at sørge for, at der er en, som det også er blevet nævnt, ensartet høj standard, i forhold til hvad man som dansker kan forvente af den kommunale del af sundhedsvæsenet.
Og det er, uanset hvor man bor i landet.
I dag er det desværre lidt af et postnummerlotteri, og i takt med at vi ser en øget specialisering af de danske hospitaler, har vi også set, at flere og flere opgaver på sundhedsområdet er gledet, om jeg så må sige, over til kommunerne.
Og jeg synes jo egentlig, at det som udgangspunkt er positivt nok.
Det er jo en god ting, at vi ser sundhedsvæsenet rykke tættere på den enkelte borger, hvad enten det så foregår i kommunalt regi, hos den praktiserende læge eller sågar i folks eget hjem.
Det bliver dog problematisk, når det så ender i, at der er for stor forskel fra kommune til kommune i forhold til den kommunale del af sundhedsvæsenet.
Og derudover har vi jo så altså også det problem, at vi ser alt for mange genindlæggelser, simpelt hen, altså patienter, som bliver udskrevet fra hospitalet, og som lynhurtigt bliver genindlagt, fordi den måde, som patienterne bliver taget imod på ude i kommunerne, om jeg så må sige, ikke har tilstrækkelig høj kvalitet.
Og nogle af de problemstillinger gik vi jo ind i allerede i sidste valgperiode, da vi var i regering og vi lavede en sundhedsreform, som der jo så ikke var flertal for efter valget – og fred nu være med det.
Men den sundhedsreform gav jo altså startskuddet til, som noget meget væsentligt og vel nærmest som sådan en halv rygrad i det, at fastsætte nogle nationalt fastsatte kvalitetsstandarder for den kommunale del af det danske sundhedsvæsen.
Derfor vil vi i virkeligheden i al sin enkelhed med det her beslutningsforslag adressere det spørgsmål nu igen ved at sætte skub i arbejdet med at udarbejde nogle nationalt fastsatte kvalitetsstandarder for den kommunale del af det danske sundhedsvæsen.
Og de standarder skal altså bidrage til en styrket og mere ensartet kvalitet og vil være med til at forhindre, i hvert fald i udgangspunktet, unødige genindlæggelser.
Kvalitetsstandarder, som vi her taler om, handler dybest set om at beskrive den faglighed og den kvalitet, som kommunerne skal levere.
Og så er det selvfølgelig helt oplagt også at indføre kvalitetsstandarder for de mange af vores ældre medborgere, som i dag oplever, at de med den nuværende model ryger ud og ind af de danske hospitaler, om jeg så må sige.
Det skal vi sådan set gøre alt, hvad vi kan, for at undgå for fremtiden.
Her afslutningsvis vil jeg bare lige – og det står også i beslutningsforslaget – betone vigtigheden af, at de her kvalitetsstandarder skal udarbejdes i samarbejde med de væsentligste aktører i sundhedsvæsenet.
Og det vil umiddelbart sige Kommunernes Landsforening, Danske Regioner, de faglige organisationer og patientorganisationerne.
Jeg ser frem til det videre arbejde med det her beslutningsforslag i udvalget, og hvor det ellers efter folks opfattelse bør foregå henne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Nu nævner ordføreren, at SF vil bekæmpe uligheden i samfundet, og jeg stillede jo et spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, som to gange prøvede på ikke at svare på spørgsmålet.
Men kan SF's ordfører svare på det spørgsmål, altså om uligheden grundet den politik, som regeringen har ført med finanslove og reformer, som er støttet af SF, rent faktisk er blevet øget i samfundet?
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-04-28:
Ja, selv tak.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Undskyld, formand.
Grunden til, at jeg ikke tog ordet igen, var, at ordføreren – og det er fair nok – vikarierer for en anden ordfører, og så bliver diskussionen for teknisk.
Men tak til ordføreren.
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-04-28:
Det vil jeg ikke umiddelbart afvise.
Det tror jeg sagtens vi kan finde ud af.
Nu er jeg jo vikarierende ordfører på området, så jeg vil nødig bringe alt for mange løfter ind på vegne af ordføreren på området, men vi er altid åbne over for sammen med andre partier at sætte os sammen og komme med forslag.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Tak til ordføreren, og tak for at støtte op om intentionen, vi er selvfølgelig ærgerlige over, at I ikke vil bakke op om forslaget.
Da jeg skulle udarbejde det her forslag, kiggede jeg også på de andre partiers formuebeskatninger, og der kan jeg se, at SF vil have en flad formueskat på 0,5 pct. af formuer, der overstiger 5 mio. kr. Men det mener vi jo er uretfærdigt, for der beskatter man både milliardærer og dem, der har over 5 mio. kr., ens, og dermed tager du ikke et opgør med formuerne.
Men jeg vil her på falderebet spørge ordføreren, om SF, hvis det er procentsatserne her, der generer, så er klar på sammen med f.eks. Enhedslisten og Frie Grønne at udarbejde et formuebeskatningsforslag, som vi så kan fremsætte her og forhåbentlig få igennem?
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-04-28:
Tak, hr. formand.
I SF deler vi intentionen om at indføre en formueskat, og det gør vi, fordi vi har den grundlæggende opfattelse, at de mennesker, der har mest, også skal bidrage mest, og fordi vi mener, at der faktisk er mere at gøre, når det kommer til at bekæmpe en økonomisk ulighed i Danmark.
Vi ønsker et lige og retfærdigt samfund, og der er faktisk et potentiale til, at de bredeste skuldre kan bære et større læs, og hertil er en formueskat også et værktøj.
Vi ønsker en økonomisk politik, der ikke bliver dikteret af, at dem, der har mest, bestemmer politikken, fordi de truer med at flytte til udlandet.
Vi har tidligere i SF foreslået, at man skulle indføre en formueskat på 0,5 pct. af den del af nettoformuerne, der overstiger 5 mio. kr., og det har vi gjort, fordi vi ser en formueskat som endnu et retfærdigt værktøj.
Men det, vi diskuterer i dag, er altså en formueskat på et noget andet niveau.
For SF er det vigtigt at sige, at en formueskat jo ikke er det eneste værktøj, man kan tage i brug, når man skal øge den økonomiske lighed i Danmark.
SF har tidligere foreslået både at hæve og omlægge arveafgiften, sådan at den bliver mere progressiv.
Vi har også ønsket at fjerne de resterende smuthuller på skatteområdet, der eksisterer for store multinationale selskaber.
Så når vi ikke kan støtte op omkring det her forslag, vi diskuterer nu, så skyldes det grundlæggende, at den foreslåede formueskat set med SF's briller ikke nødvendigvis er den rigtige og ikke nødvendigvis er den mest hensigtsmæssige, og det er bl.a., fordi de foreslåede procentsatser er for høje.
Men når der forhåbentlig bliver vedtaget en formueskat, mener vi, at der skal laves et grundlag, hvor alle de relevante aktiver medtages, herunder også unoterede aktier.
Vi deler altså forslagsstillernes intention om en progressiv formueskat, men vi synes, niveauet her er for højt og for urealistisk, så derfor kan vi ikke umiddelbart bakke op om forslaget.
Anne Rasmussen (V), 2022-04-28:
Men det her er slet ikke Venstres dagsorden.
Vi er ikke ude på at gøre de rige fattigere.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Ca. 90 pct. af den danske befolkning bliver ikke ramt af det her forslag.
Man skal uden gæld og uden udskudte skatter have 3,5 mio. kr. plus i formue, før det er, man bliver ramt af det her forslag, og så bliver man ramt med 1 pct., hvis man har op til 10 mio. kr., og det er først 20 pct., når du har over 1 mia. kr. Så det er ikke den almindelige borger, der bliver ramt med det her.
Vores formål er at bekæmpe de store formuer, ikke den almindelige dansker.
Anne Rasmussen (V), 2022-04-28:
Så vil jeg gerne lige korrigere ordføreren og sige, at der blev sagt op til 20 pct.
Men for at vende tilbage: Det her handler jo bare om, at det rammer nogle mennesker, som har brugt deres arbejdsliv på at opføre sig økonomisk ansvarligt og spare op og investere og betale af på deres gæld.
Det er jo ikke alle mennesker, der har ret til en Arnepension, og de mennesker har så i stedet for valgt at spare op til deres pension, og det synes vi ikke man skal straffes for.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak til ordføreren for at kalde Frie Grønne kreative; det tager jeg som en kompliment.
Vi fremsætter ikke det her forslag, for at vi skal finansiere noget.
Der kommer et skatteprovenu, og det kan vi bruge til at bekæmpe ulighed og klimaproblemer, men for os handler det grundlæggende om at bekæmpe de store formuer og bekæmpe den ulighed, som der er i vores samfund.
Men jeg vil gerne lige også korrigere ordføreren, når ordføreren nævner 20 pct.
Altså, med vores forslag kommer 90 pct. af alle dem, der vil være omfattet af det her forslag, kun til at betale 1 pct. i skat.
Den rigeste ene procent kommer til at betale mere end 1 pct. Så det kommer ikke til at ramme almindelige mennesker med 20 pct.
Man skal altså have en formue på 1 mia. kr., for at det er 20 pct., man bliver beskattet med.
Og så kommer mit spørgsmål, og jeg har 2 sekunder tilbage: Mener ordføreren, at det er unfair, hvis et par med en nettoformue på 7 mio. kr. skal betale 10.000 kr. om året, og hvor det samtidig bekæmper uligheden?
Jan Bjergskov Larsen (SF), 2022-04-28:
Det er også et relativt teknisk spørgsmål, og jeg vil ikke komme ind og snakke Ginikoefficienter og den usikkerhed, der ligger omkring det.
Jeg vil sige, at det jo er Socialdemokratiet, som grundlæggende må stå på mål for den førte politik.
SF har støttet op omkring en lang række forslag, og hvis vi ser, at alternativet er værre, så bakker vi op, også selv om det kan påvirke uligheden.
Men der er jo ingen tvivl om, at vi bekæmper uligheden og gør alt, hvad vi kan.
Vi har presset på for Ydelseskommissionen, og vi venter også på de forhandlinger, som snart skal afsluttes, i forhold til at vi faktisk mener, at vi skal have givet dem, der har mindst, nogle bedre vilkår.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-04-28:
Jeg vil gå så langt som til at sige, at SF snakker om at bekæmpe uligheden, men at den førte politik jo så gør det modsatte.
Målt pr. år er Mette Frederiksens regering, som SF støtter via forståelsespapiret, den regering, som har øget uligheden målt på Ginikoefficienten – og det er nu det, vi måler det på – mest, selv når man sammenligner med Løkkeregeringen og Thorningregeringen.
Så faktum er, når man kigger på den reelt set førte politik, at uligheden lige nu øges stort, og er det SF's politik?
Man har støttet det i 3 år.
Lotte Rod (RV), 2022-04-28:
Tak for talen, og tak til ministeren for, at regeringen deler ambitionen om at lave en psykologfaglig overbygning til lærere og pædagoger.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at bruge mit spørgsmål til at få ministeren til at sætte nogle flere ord på, hvad ministeren tror det vil betyde både for børn, men også for lærere og pædagoger i skolen, hvis det var det normale, at der var skolepsykologer, som selv havde en baggrund som lærere eller pædagoger.
Jesper Petersen (S), 2022-04-28:
For så vidt angår det at uddanne lærere og pædagoger videre, og hvad det er for kompetencer, man så vil have, er det hos mig og i det her regi, vi diskuterer det.
De nærmere behov i PPR, og hvad man ville kunne løfte yderligere ved at lave en uddannelse som den her, er jo noget af det, som man ville skulle kortlægge i det arbejde med PPR, som skal ske i regi af Børne- og Undervisningsministeriet, og som fru Lotte Rods parti selv har været med til at iværksætte i forbindelse med sidste års finanslovsaftale.
Men jeg vil sige sådan bare helt overordnet, at jeg tænker og mener, at der er en god mening i, at folk, der har arbejdet som lærere og pædagoger med al den viden og erfaring, de har inden for det felt og har med barnet i skolen eller med barnet i fritidstilbuddet, oven på det kan bygge nogle psykologfaglige kompetencer, der kan blive til gavn for arbejdet i PPR.
Men den nærmere indholdsmæssige diskussion om indretningen af PPR osv. vil jeg mene man bør tage med børne- og undervisningsministeren.
Undskyld, jeg gik lidt over tiden.
Lotte Rod (RV), 2022-04-28:
Så vil jeg gerne følge op med et spørgsmål, som i hvert fald et hundrede procent ligger hos uddannelsesministeren.
Hvilke overvejelser gør ministeren sig omkring betydningen af, at lærere og pædagoger kan tage en sådan overbygning tæt på, hvor de bor, og ikke kun ét sted i landet?