runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-04-10:
Tak skal De have, hr. formand, og tusind tak til SF for et godt forslag.
Jeg synes, SF er heldigt stillet, i og med at de har en ordfører, som er dygtig, men samtidig også utålmodig, ligesom Det Konservative Folkeparti har.
Vi synes sådan set, det er et meget sympatisk forslag.
Jeg tror også, at der er flere ting i det her.
For ét er jo at gøre det billigere, noget andet er, at man skal passe på, at man ikke overser det faktum, at den kollektive transport ofte er upålidelig og ineffektiv.
At gøre den billigere løser jo ikke det grundlæggende problem med dens mangel på pålidelighed og kvalitet.
Det tror jeg vi skal have med.
Vi kan ikke støtte forslaget på nuværende tidspunkt.
Det kan vi ikke, fordi vi ligesom de andre ordførere venter på ekspertgruppens vurdering.
Men vi synes, der er noget rigtigt i det her med at lære at starte med at bruge den offentlige transport.
Jeg vil sige, at nu har ordføreren jo ligesom jeg selv i større eller mindre grad nogle rødder i Vejle, hvor der kører busser en gang i timen, både til Mølholm, Vinding og Bredballe, og hvad det alt sammen hedder, og jeg kan i hvert fald se, at de unge mennesker, som kommer i mit hjem, ikke bruger den offentlige transport, og det gør de ikke, fordi tilgængeligheden ikke er der.
Så jeg tror, at det, man skal huske, når man kigger på ekspertgruppens vurdering, er, at det handler lige så meget om tilgængelighed, som det handler om pris.
Tak for ordet
Sofie Lippert (SF), 2024-04-10:
Det er godt at høre.
For jeg fornemmer jo, at man i Dansk Folkeparti godt mener, at vi kan beslutte ting, inden ekspertgruppen kommer med deres anbefalinger.
Er det generelt sådan, at man i Dansk Folkeparti – modsat resten af højrefløjen – er klar til at lave politik om den kollektive transport, inden ekspertgruppen kommer med deres anbefalinger?
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-10:
Vi har sådan set ikke lagt os fuldstændig fast på et finansieringsforslag.
Der vil vi være åbne for flere forskellige muligheder.
Så det er jo meget forskelligt, hvordan man gør rundt i landet i dag.
Der er jo nogle kommuner, der eksempelvis tilbyder kort til vores ældre medborgere, som gør, at de kan drøne rundt med offentlig transport hver evig eneste måned for et eller andet beløb.
I nogle kommuner er det 700 kr., i andre kommuner er det 500 kr. eller 300 kr. osv.
Så at finde ud et eller andet, i forhold til hvordan vi kunne strømline det, så det måske bliver en mere ensartet pris, uanset hvorhenne i Danmark man er ældre borger, ville der også være en form for fairness i.
Så der er vi sådan set åbne over for flere forskellige muligheder.
Sofie Lippert (SF), 2024-04-10:
Jeg tør i hvert fald godt komme med et løfte i forhold til erhvervsuddannelserne, da det allerede er en del af forslaget.
Egentlig er vi jo i SF fuldstændig enige i, at det også bør gælde folkepensionister.
Så mit eneste spørgsmål er, om man i Dansk Folkeparti har et finansieringsforslag, for det kommer vi jo desværre til at stå og mangle til det her ændringsforslag.
Men vi er sådan set politisk fuldstændig enige i, at folkepensionister har nogle af de samme udfordringer, som unge har, når priserne stiger på den kollektive transport.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-10:
For at være fuldstændig klar vil jeg sige, at vi selvfølgelig anerkender betydningen af at gøre offentlig transport mere tilgængelig for alle borgere.
Men vi mener også, at man skal prioritere de grupper, som har mest brug for hjælp.
Og i den her sammenhæng er det så Dansk Folkepartis overbevisning, at det altså også involverer folkepensionister og ikke kun unge mennesker.
Derfor har vi besluttet os for i Dansk Folkeparti, at vi egentlig godt vil være med til at stemme for SF's forslag, hvis de til gengæld vil være med til at udvide det her forslag til, at det også skal gælde for alle mennesker, der går på en erhvervsuddannelse, og at det skal gælde for folkepensionisterne.
Det mener vi sådan set kun er rimeligt.
Så det skal være ordene herfra.
Christina Olumeko (ALT), 2024-04-10:
Tak for ordet.
Jeg kommer til at gøre min tale forholdsvis kort.
Først og fremmest tusind tak til SF for at have fremsat det her forslag.
Vi kan næsten ikke få armene ned over forslaget i Alternativet.
Vi synes, det er en rigtig god model for billigere offentlig transport til unge, som SF foreslår med det her forslag.
Så er der måske nogle, der tænker: Hvorfor har vi brug for sådan en ny model, når nu vi har ungdomskortet?
Der er nemlig det problem med ungdomskortet, at ungdomskortet er uigennemskueligt, og det er forholdsvis kompliceret.
Det betyder, at der er ret mange unge i dag, der ikke bruger ungdomskortet.
Så vi har altså brug for ny model, og vi synes i Alternativet, at den model, som SF foreslår her, er rigtig god.
Så tak for den opfindsomhed, og tak for ordet.
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-04-10:
Jamen selvfølgelig gør der det.
Det er der ingen tvivl om, og vi skal også passe på, at der ikke går for meget excelark i den, for det er jo det andet spørgsmål.
Jeg synes, det er vigtigt at lære de unge mennesker at bruge den offentlige transport.
Derudover synes jeg, det er rigtig, rigtig vigtigt, ja, faktisk fundamentalt, at vi i lige så høj grad fokuserer på løsninger, som vil gavne alle passagerer, såvel unge som ældre, således at vi får brugerne over i den offentlige transport.
Jeg tror bare, at en af de vigtige løsninger på det er tilgængelighed, tilgængelighed, tilgængelighed.
Ordføreren kan med garanti give mig ret i, at man bruger den offentlige transport mere i København, end man gør i Vejle, og det er jo på grund af tilgængeligheden.
Sofie Lippert (SF), 2024-04-10:
Når ekspertgruppen kommer med sine anbefalinger, hvad er så vigtigt for De Konservative, når det kommer til prissætningen for ungdomsrabatterne?
Hvad er politisk vigtigt, når vi skal lave en reform?
For jeg tænker ikke, at der er nogen af os, der bilder sig ind, at der findes en ekspertløsning, som er fri for ideologi og politik.
Der går nok politik i den alligevel.
Niels Flemming Hansen (KF), 2024-04-10:
Jamen ordføreren ved jo lige så godt som jeg, at vi tidligere som partier har samarbejdet med hinanden.
Der er jo uden at skulle blive alt for akademisk en akse her mellem pris og kvalitet, og det skal gå op i en højere enhed.
Det er jo den akse, som ekspertgruppen skal se på, og de skal komme med forslag til, om vi så har en forpligtigelse til at udmønte det.
Sofie Lippert (SF), 2024-04-10:
Tak for rosen.
Jeg ved ikke, om der er opstået en misforståelse, som går ud på, at vi i SF tror, at hvis bare det var billigt, så var alle glade.
Det stemmer ikke rigtig overens med noget af det, vi foretager os.
Ordføreren slutter jo af med at sige, at det handler lige så meget om prisen som det faktum, at tilgængeligheden er for dårlig.
Er De Konservative enige i, at der er brug for, at vi ser på prisen og på den måde, vi giver ungdomsrabatter på i dag, for at sikre, at flere unge har råd til at tage den kollektive transport?
Jette Gottlieb (EL), 2024-04-10:
Jeg bliver helt rørt.
Alle ordførere indtil nu har jo forklaret, hvor enormt vigtig den kollektive transport er.
De har også alle sammen sagt, at den ikke er god nok, og at den endda er blevet ringere, som jeg forstår det.
Samtlige ordførere har indtil nu også sagt, at der nok kommer en god løsning i morgen.
Det er altså lidt skræmmende, at vi står der.
Jeg ser derfor det her forslag som et forslag om at holde diskussionen varm, og som sådan værdsætter jeg virkelig det forslag, der er fremsat, og Enhedslisten kommer også til at stemme for det.
Det kan holde diskussionen i gang, og det kan også holde de ordførere fast, som nu siger, at kollektiv transport er vigtig, og at kollektiv transport skal være så billig, at dem, der har mest brug for den, kan betale den, og at kollektiv transport skal have en bedre kvalitet, end den har i øjeblikket.
Det er rigtig mange gode sætninger, jeg har skrevet ned og vil bruge mod samtlige ordførere, hvis vi kommer i en situation, hvor det viser sig, at man hellere bruger pengene på noget andet, når det kommer til stykket.
Og det er det, vi ellers ser mest af alt i øjeblikket, nemlig at man hellere bruger dem på at lave større vejprojekter, hellere bruger pengene på at lave billigere flymuligheder og hellere bruger pengene på at sikre, at man f.eks. får lavet motorvejsforbindelser, fordi man synes, det er vigtigere, at der er seks spor, end at der er fire spor, og alle sådan nogle ting.
Så når vi kommer til realiteterne i forhold til det med den gode løsning i morgen, er det så sådan, at vi får resultater og udspil fra et ekspertudvalg, som selvfølgelig er fuldstændig værdifri, og at vi så får en diskussion om, hvordan vi konkret sikrer og skal indrette den kollektive transport, som jo er en nødvendighed for en tredjedel af befolkningen?
Det er jo det, vi hele tiden holder fast i, nemlig at en tredjedel af befolkningen i deres mobilitet er afhængige af, at der findes en kollektiv transportform.
Men vi må så se i øjnene, at det ikke bliver i morgen, men nok snarere i overmorgen eller en hel del senere.
Men vi støtter forslaget, fordi det kan holde diskussionen varm indtil da.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-10:
Men det er jo bare ikke sådan, at vores sagsbehandlere selv kan sidde at vurdere, hvad de synes er relevant.
Det er relevant at partshøre, det er relevant at journalisere osv., og selvfølgelig skal de leve op til lovgivningen, når det er, at den er sådan.
Så nævnte ministeren #enmillionstemmer og deres vidnesbyrd.
De påpeger jo alle sammen, at det faktisk ikke er penge, der mangler, men at pengene bliver brugt helt forkert.
Her synes jeg jo, det er mærkeligt, at regeringen ikke har lyst til at sætte ind med noget gennemsigtighed i økonomien og indhentning af data, så vi rammer rigtigt med indsatserne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-10:
Jeg har en oplevelse af, at socialrådgiverne og sagsbehandlerne i kommunerne har fået pålagt at skulle lave rigtig mange ting, som er komplet irrelevant, i løbet af deres arbejdsdag.
Det er noget, som de synes er irrelevant, som borgerne synes er irrelevant, og som koster kommunerne, jeg ved ikke hvor mange penge i lønkroner.
Min oplevelse er, hvis vi fjerner det, får de samme sagsbehandlere og socialrådgivere tid til at behandle de sager, de sidder med, som faktisk er relevante, og hvor det giver mening, også i forhold til borgerne, på en ordentlig måde.
Derfor vil jeg mene, at der er en tæt sammenhæng mellem de opgaver, vi pålægger kommunerne herindefra – mængden af dem og relevansen af dem – og så også deres evne til i sidste ende at udføre dem, både på en ordentlig vis, men også på en rigtig vis.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-10:
Fejlvurderinger snakker ministeren om, og jeg er med på, der også er fejlvurderinger, men de massive omgørelser, vi ser i Ankestyrelsen, kan vel næppe alle sammen være fejlvurderinger og principafgørelser.
Vi ser jo i alt for stor stil, at det er helt elementær lovgivning, som de ikke kan finde ud af længere.
Der er manglende partshøringer og manglende journalisering.
Jeg har hørt om folk, der er kommet til at give borgeres journaler væk til andre mennesker, som overhovedet ikke havde noget at gøre i de journaler.
Det kan vel næppe være super svært at finde rundt i meget af den lovgivning, som vi kan se de ikke kan finde rundt i nu.
Altså, har vi med kommuner at gøre, som også tester deres sager i Ankestyrelsen og skubber dem så lang tid?
Vi ser efterhånden kommuner, der gør alt for ikke at hjælpe de handicappede.
Det er vel ikke fejl?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-10:
Ja, regeringens udgangspunkt vil være, at dem, der arbejder med borgere med handicap, i højere grad får tid til at være sammen med borgerne med handicap i stedet for f.eks. – bare for at komme med et andet eksempel – det her, vi har, med, at man skal registrere det, hver gang man påhæfter en sele og tager den af igen, selv om borgeren altid kommer til at have brug for selen, og selv om det er for at undgå, at borgeren falder ud af sin kørestol.
Det er jo ikke det, medarbejderne skal bruge tid på.
Der skal medarbejderne selvfølgelig kunne bruge deres faglighed til at være sammen med den borger, som vel også er årsagen til, at de har taget deres uddannelse og arbejder i det fag.
Så ja, selvfølgelig vil vi ind at kigge på lige præcis det, at det altså er i relationerne, magien sker på socialområdet, og selvfølgelig særlig, hvis man også har godt, uddannet og nok personale.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-10:
Jeg kunne komme med flere eksempler på både meget interessante og uinteressante måder at forvalte lige præcis det område på, som også ministeren kommer med.
Der er desværre nogle rigtig grelle eksempler på, hvordan tingene foregår, men det er jo, fordi der er sat en styringsform, som er helt forkert.
Så jeg vil bare lige høre igen: Ministeren siger, at der vil være noget omkring relationel velfærd.
Altså, så det bliver en del af det handicapudspil, som regeringen kommer med, at man prøver at gøre, hvad man kan for at indføre relationel velfærd i det arbejde, som medarbejderne har derude, i forhold til de enkelte mennesker med kognitive såvel som andre funktionsnedsættelser.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-10:
Jamen tusind tak for det, og jeg er så enig i, at en af de ting, der bliver ødelagt med new public management, jo netop er relationen, fordi det er alt muligt andet, man måler og vejer på.
Min opfattelse er, at f.eks. den der merudgiftsydelse, bare for at blive ved med den, som er den, der giver rigtig mange af både tilbagevisningerne og klagesagerne, simpelt hen er new public management gone mad.
Altså, det er simpelt hen et af de værste eksempler fra hele vores offentlige sektor på, hvad new public management kan ødelægge, og hvordan man har fået fokuseret på noget fuldstændig forkert.
Der var en af socialcheferne eller forvaltningscheferne, der var ude at sige, at de skulle lave en markedsanalyse af, hvad hueforbruget var hos almindelige danskere, for så at kunne udmåle, hvilke tilskud man så skulle have til huer, hvis man havde en bestemt type fysiske handicap.
Det kan jo simpelt hen ikke være rigtigt.
Altså, den markedsundersøgelse i sig selv – man kunne jo simpelt hen have 27 livs forbrug af huer for det, en markedsundersøgelse koster, og det er alene, fordi nogen åbenbart har haft et behov for, at man i forhold til hver enkelt lille dims er 100 pct. sikker på, at der ikke er nogen, der får hverken 2 øre mere eller mindre, og midt i det har man så brugt et kæmpe beløb på noget, der aldrig kommer borgerne til gavn.
Jeg synes jo, vi skal bruge pengene på borgerne og sørge for, at borgerne kan møde systemet med værdighed, og derfor er det bestemt tanken, at en del af opgøret med new public management præcis skal ske på handicapområdet.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-10:
Mange tak.
Jeg bemærkede en større kronik af statsministeren i Politiken her for nogle dage siden.
Den handlede om, at vi skulle tage et opgør med new public management, og det synes jeg jo lyder rigtig spændende, for noget af det, jeg i hvert fald har med mig fra uddannelsen til sygeplejerske, er at sætte relationen i centrum for alt, hvad man gør, og derfor blev jeg selvfølgelig glad for at læse, at det var et opgør, man var klar til.
Jeg vil derfor også bare høre ministeren her i dag, om der ligger nogle tanker omkring det, altså i relation til at indføre relationel velfærd, i forbindelse med at der også skal ske en større reform af handicapområdet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-10:
Hvis man tager det allerførste af de vidnesbyrd, som #enmillionstemmer leverede i påskeferien, er der en, der tilkendegiver at have brugt flere timer på at sidde til møder end den tid, som vedkommende fik udmøntet i hjælp.
Derfor skal man være meget klar over, når man taler om handicapområdet, at det, der sker, er, at der er sådan et stort sug på økonomien, som slet ikke kommer borgerne til gavn.
Det ligner faktisk ikke i særlig høj grad resten af vores velfærdssamfund.
Hvad er det, der gør, at det er sådan?
Ja, det er, fordi de regler, vi har lavet på Christiansborg, faktisk ikke handler om finanslovsaftalerne, men om den ordlyd, der er i serviceloven, som gør, at man skal gøre tingene på en bestemt måde i kommunen.
Peter Kofod (DF), 2024-04-10:
Tak for det.
Så vil jeg gerne spørge, hvad ministeren i talen mente med, at der også var et økonomisk aspekt i det her spørgsmål.
Hvorfor egentlig?
Altså, de to ting må hænge sammen.
Så jeg kan egentlig ikke forstå, at der er det her spørgsmål om økonomi, fordi kommunerne skal, som jeg forstår det – det håber jeg ministeren er enig med mig i – forvalte efter de regler, der er.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-04-10:
Lad mig først og fremmest sige, at vi jo sidste forår behandlede den store hjemløsereform og den store reform for udsatte børn.
Nu sidder vi jo så og er i gang med at slå streger under en reform på handicapområdet, og så har vi i regeringsgrundlaget også annonceret, at vi vil ind at kigge på den gruppe, vi kalder de udsatte voksne, dvs. folk, der eksempelvis er misbrugere og har svær psykisk sygdom.
Det vil sige, at når man som tidligere undervisningsminister har beskæftiget sig med folkeskolen, er der i sagens natur også problemer der, særlig hvad angår måske nogle af de samme grupper, som vi taler om her på handicapområdet, men dybden af problemerne på socialområdet har en helt anden karakter, end de f.eks. har på skole- og sundhedsområdet.
I forhold til vores ambitionsniveau er det jo at komme hen over alle de fire store områder på socialområdet.
Det vil sige hjemløsereform, udsatte børn, nu handicap, og at vi får kigget på misbrugstilbud og de psykiatriske tilbud.
Peter Kofod (DF), 2024-04-10:
Tak for det, og tak til ministeren for en, synes jeg, egentlig god tale
Det er jo fair nok, at vi kan være uenige om noget, men jeg synes, at når man ser omgørelsesprocenterne, er det noget, man næsten kan få ondt i maven over.
Altså, næsten 50 pct. er omgørelsesprocenten på børnehandicapområdet i Ankestyrelsen.
Så det er sådan, at man tænker: Det er jo virkelig ikke bare godt nok.
Der må gøres et eller andet, der er rimelig drastisk.
Jeg synes jo, der er ret meget luft i det forslag, vi lægger frem her, og jo også til, at regeringen kan sige, at de gerne vil noget bestemt, men det er også væsentligt, at vi kommer i gang med at gøre noget, fordi vi ikke kan leve med, at det her område i så høj grad sejler, som det gør, og det er jo det, det gør.
Når næsten halvdelen får medhold i sådanne type sager, vil jeg tillade mig sige, at så sejler det.
Så jeg vil måske gerne have, at ministeren måske bliver lille smule mere konkret på, hvad regeringens ambitioner er her.
Det er punkt 1.
Jeg har jo forstået det sådan, at den her regering, en flertalsregering, er skabt for, at man kan løse meget store komplicerede problemer, som man ikke ville kunne i en mindretalsregering.
Så jeg er jo spændt på, hvordan man vil løse det her meget store komplicerede problem, som jo i mange år har martret Danmark.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-10:
Men så undrer det mig jo virkelig, at man som et liberalt parti er med til at træffe så vilde beslutninger som det, der lægges op til, på det her grundlag.
Man har ingen evidens for, hvad der virker, og man har meget lidt fakta, i forhold til hvad pengene rent faktisk bliver brugt til, eller hvad der driver de øgede udgifter.
Det kan man jo stort set ikke få et svar på i Social-, Bolig- og Ældreministeriet.
Så jeg vil igen spørge Venstre: Hvordan i alverden kan I deltage i det her, når det jo netop ikke er på baggrund af at have noget viden om, hvad der driver udgifterne?
Anni Matthiesen (V), 2024-04-10:
Nu er det sådan, at Liberal Alliances ordfører jo ikke ved, hvad det er, Venstre deltager i.
Vi har ikke præsenteret noget endnu.
Jeg kan sige, at noget af det, som jeg i hvert fald kan love ordføreren, bl.a. er – nu stillede ordføreren et spørgsmål til den tidligere ordfører om det – at det med den økonomiske gennemsigtighed er noget af det, som er vigtigt, i hvert fald både for mig og for Venstre.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-10:
Nej, hvor er jeg glad for at høre, at Moderaterne ønsker gennemsigtighed i økonomien.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre helt specifikt, hvordan Moderaterne ønsker at vi skaber gennemsigtighed i økonomien.
Rosa Eriksen (M), 2024-04-10:
Vi vil altid gerne spille med i Moderaterne, men lige præcis i forhold til det specifikke spørgsmål er jeg meget spændt på at se Sundhedsstrukturkommissionens anbefalinger, og hvad de kommer med, inden jeg vil stå at love, at vi vil være med til at flytte et område eller noget af et område til f.eks. regionerne.
For vores sundhedspolitik tror jeg alle kender, og den er ikke så regionsvenlig.
Så det er en interessant tanke, men jeg vil gerne afvente at se, hvad kommissionen siger.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-10:
Tak for det, og hvor er det befriende dejligt med klar tale.
Så ved vi alle sammen, hvor I står.
Det synes jeg vi i det mindste skylder hinanden og i hvert fald og under alle omstændigheder borgerne derude.
Så kan de bedre tage stilling til, hvem de vil have siddende herinde.
Det, jeg gerne vil høre Moderaterne om, er, om man kan se, at regionerne kan spille en central rolle i lige præcis specialeplanlægningen.
Regionerne kan jo stå for en helt anden specialisering, end kommunerne kan.
Det ser vi bl.a. på sundhedsområdet.
Så kan Moderaterne se sig selv i, at vi også styrker lige præcis det her felt og netop bruger regionerne som medspiller i at kunne få løftet kvaliteten på handicapområdet?
Rosa Eriksen (M), 2024-04-10:
Det var tre gode spørgsmål.
Det her med at investere i området, altså om vi vil sende flere penge, tror vi i Moderaterne ikke nødvendigvis er løsningen.
Der er masser af eksempler på, at pengene ikke bliver brugt rigtigt, og der peger pilen også indad mod Christiansborg.
Så det vil vi gerne tage et opgør med.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at Moderaterne er et parti, der går ind for frisættelse, og jeg vil sige noget i forhold til alt det, vi står her og siger om, at der skal være relationelt samarbejde mellem borger og socialrådgiver.
Der har vi jo det problem, at vi har en kæmpestor udskiftning af socialrådgivere, og så er det dæleme svært at opbygge en relation.
Så vi vil gerne have, at det her område får et eftersyn, og vi tror virkelig på, at specialeplanlægning er den vej, vi skal gå, for også at opsamle viden og blive klogere.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-04-10:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Ja, det er godt, at vi kan have nogle konstruktive debatter, også selv om vi står forskelligt politisk, og ja, det her er et svært område.
Det, jeg gerne vil spørge Moderaterne om, er i virkeligheden, om vi kan blive lidt klogere på, hvad ambitionerne egentlig er for handicapområdet.
Anerkender man, at der er udfordringer med økonomien i kommunerne?
Anerkender man, at der er udfordringer med, at alle kommuner kan sikre den specialiserede indsats?
Og anerkender man, at der også skal investeres, for at vi kan få tilrettelagt området i forhold til specialeplanlægningen, så alle vores fine og flotte ord og visioner kan ske fyldest?
Rosa Eriksen (M), 2024-04-10:
Det er et rigtig, rigtig godt spørgsmål, og jeg tror, der er mange modeller for, hvordan man kan gøre det.
Det er noget af det, vi også er ved at undersøge i vores parti – hvad vi tror er en rigtig god løsning på det.
Men vi er klare på, at vi mener, at det vil være nødvendigt, også i forhold til at vi skal have et godt samarbejde med både private aktører og kommuner i vores samfund.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-04-10:
Jeg har ikke læst det pågældende lovforslag omkring magtanvendelser, som lige p.t. er i høring.
Men når det er, at det har været i høring og kommer tilbage, får vi det jo fremstillet her i Folketinget, og så vil jeg selvfølgelig læse det helt detaljeret, i forhold til hvordan det ser ud.
I forhold til relationen er svaret, at ja, så er det først og fremmest dén, der er i centrum, og magtanvendelse er jo sådan set det sidste middel, man skal tage op af den værktøjskasse, der handler om at sikre hjælp til borgerne.