runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2021-03-03:
Islamisk Stat har halshugget børn.
Islamisk Stat har korsfæstet børn.
Islamisk Stat har begravet børn levende.
Islamisk Stat har brugt børn som selvmordsbombere.
Islamisk Stat har kidnappet børn og solgt dem som sexslaver.
Alligevel har folk med dansk statsborgerskab tilsluttet sig Islamisk Stats dødsrige.
Disse landsforrædere drømte om et kalifat med henrettelser af vantro – et kalifat, hvor fundamentalistisk islam dikterede dagens orden.
Men da deres afskyvækkende drømme om kalifatet blev slukket, fik disse krystere kolde fødder.
Disse fundamentalister har intet at gøre i Danmark.
De har begået landsforræderi, og de har svigtet alle grundlæggende værdier om medmenneskers ligeværdighed.
Mange IS-krigere er heldigvis døde, andre er taget til fange af kurderne, og også folk med dansk statsborgerskab er taget til fange.
Som bekendt er der kræfter i Danmark, der ønsker disse terrorsympatisører, disse Islamisk Stat-tilhængere, som har bakket op om kalifatets tortur og henrettelser af børn og andre uskyldige, evakueret til Danmark, fordi de er danske statsborgere.
Der er kræfter i Danmark, der mener, at vi skylder disse islamister at komme dem til undsætning, men det gør vi ikke.
Hvad jeg hidtil har sagt, ændrer jo ikke på, at der er børn, der i dag lider under deres forældres handlinger.
Det er tragisk, at der lever børn i IS-lejrene i Nordsyrien.
Det er børn, der betaler en høj pris for, at deres forældre har valgt en fremtid i et islamisk kalifat – et kalifat, hvor blodsudgydelser er så naturlig en del af hverdagen, som det for os andre er at tage bussen.
Der befinder sig også børn i al-Roj- og al-Hol-lejren, som har dansk statsborgerskab, og de har i modsætning til deres forældre mulighed for konsulær bistand, men det er ikke muligt, som nogen foreslår, at tvangsfjerne dem.
Det ville være et brud på både dansk og international lov.
Men udgangspunktet er, at vi ikke henter nogen, ikke fordi små børn udgør en fare, men fordi deres forældre, som er en del af Islamisk Stat, udgør en fare – og de følger med.
Islamisk Stats forbrydelser er begået tusindvis af kilometer væk.
Det kan derfor vise sig vanskeligt at dømme dem i Danmark.
Men de syrere, irakere, kurdere, yazidier og andre, som har mistet familiemedlemmer, har været sexslaver og er blevet pisket og tortureret, har en berettiget forventning om, at deres bødler kommer for retten frem for blot at blive evakueret til Danmark, fordi Danmark engang var deres hjemland.
Svigter man så fundamentalt sit fædreland, som Islamisk Stats tilhængere har gjort, hører man ikke længere til i Danmark.
Jeg har et forslag til vedtagelse med fra Venstre, Konservative, Liberal Alliance og Socialdemokratiet: Forslag til vedtagelse
»Folketinget fordømmer på det kraftigste terrorgruppen Islamisk Stat og de horrible terrorhandlinger og drab, som gruppen er ansvarlig for.
Folketinget er af den klare opfattelse, at fremmedkrigere, der frivilligt har rejst til og tilsluttet sig Islamisk Stats dødsrige, har vendt Danmark ryggen og må leve med konsekvenserne af deres handlinger.«
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Nej, og nu havde jeg jo forudskikket, hvad det var for et opfølgende spørgsmål, der kom, og der havde jeg gættet fuldstændig rigtigt.
Jeg vil sige, at jeg er valgt her i Danmark for at være med til at skærme danskerne mod de farer, der lurer.
Og så må de tage konsekvensen af deres handlinger der, hvor de nu engang befinder sig i verden.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-03:
Dermed er Dansk Folkepartis politik jo noget dobbelt.
For hvis man skulle følge Dansk Folkepartis logik helt til dørs, skulle det også være sådan, at hvis der var en fra Danmark, der tog til udlandet og begik meget alvorlig kriminalitet, så ville det da være klart, at det land, vedkommende opholdt sig i, ikke nødvendigvis syntes, det var en god idé, at danskeren fortsat opholdt sig der, men skulle vende tilbage til Danmark.
Så kan ordføreren ikke godt se, at der er en noget mangelfuld logik i den måde, Dansk Folkeparti fører sin politik på på det her område?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Ja, det er da helt klart; vi skal skærme Danmark.
Og jeg kan næsten regne ud, hvad det opfølgende spørgsmål er.
Så vil jeg svare det samme: Vi er her, fordi vi skal værne om Danmark og skærme Danmark mod de farer, der lurer ude i verden.
Kristian Hegaard (RV), 2021-03-03:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl kan bekræfte, at det er Dansk Folkepartis politik, at man, hvis man kommer til Danmark og ikke har dansk statsborgerskab, men begår alvorlig kriminalitet – det kunne være planlægning af terror eller andet – straks skal sendes tilbage til sit hjemland.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Af de 19 børn tror jeg de 10 er født dernede.
Så gentager jeg bare: Jeg er jo ikke uenig i en vurdering, hvis PET og andre måtte komme frem til, at man måske godt kan hente børn i en meget ung alder til Danmark, hvis man fuldstændig kan skærme dem fra radikaliserede miljøer og få dem til at vokse op i en god dansk familie med gode danske værdier.
Men pointen er – og det vil Enhedslisten jo ikke forholde sig til: Hvad sker der, hvis deres radikaliserede forældre følger med?
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-03-03:
Grænsen er jo hullet som en si, og det er bl.a. regeringens skyld, men det er selvfølgelig også EU's ansvar.
Derfor er svaret jo at træde ud af Schengensamarbejdet, for så kan vi selv bestemme, hvordan grænsekontrollen skal være.
Ministeren har forsøgt at vige uden om svaret ved at sige, at så bliver den fuldstændig hermetisk lukket, men pointen er jo, at hvis vi træder ud af Schengensamarbejdet, kan vi selv afgøre, hvordan vi vil have en grænsekontrol.
Det kan vi ikke i dag.
I dag er det EU, der mere eller mindre bestemmer det, og så er det derudover også Tyskland, som ånder os i nakken.
Og når vi har en pandemi, og når vi har terrorister i Europa, giver det da god mening, at vi selv tager hånd om det.
Så hvorfor i alverden vil regeringen ikke træde ud af det der Schengensamarbejde, for så kan vi selv styre det?
Nick Hækkerup (S), 2021-03-03:
Det er vel ikke sådan i virkeligheden.
Hvis vi kigger tilbage, fra vi blev ramt af pandemien, har vi haft masser af problemer, men vi har vel sådan set ikke haft et EU-problem med at håndtere grænsesituationen.
Eller holder de op med det, hvis vi træder ud af EU?
Bliver relationen til Tyskland så en anden?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Jo, og derfor tænker jeg også, at noget af det, vi skal diskutere, f.eks. i forbindelse med den nye lovgivning, vi skal vedtage i morgen, er armslængden.
Altså, hvor meget skal vi overlade det til fonden selv at have styr på, hvad der foregår, og hvor meget er vi nødt til at sikre at vi faktisk kan se igennem, altså at der er en gennemsigtighed i det, der foregår?
Og det vil jeg selvfølgelig tage op i morgen, men derfor vil jeg alligevel gerne høre ministerens kommentar til, hvordan man sikrer, også i forbindelse med den nye lovgivning, at der bliver den gennemsigtighed, som er nødvendig, for at vi kan genskabe tilliden.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-03:
Men lige præcis den drøftelse, spørgeren og jeg har haft i selskab med de øvrige ordførere omkring armslængdeprincip i forhold til styring af det her, peger jo netop i retning af, at vi godt politisk må have en holdning til det her, og at vi også godt politisk må have et stort indblik i, hvordan tingene foregår.
Og begge dele bidrager lovforslaget, vi skal diskutere i morgen, jo til, og derfor synes jeg, det er klogt og godt, at vi i fællesskab har besluttet det med hinanden.
Men det ændrer jo ikke på, at de regler, der så nu engang er, også skal overholdes, og det er så bl.a. det, som den her tilsynssag også peger tilbage på, og det er den opgave, fonden nu står med.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Det er jo lige præcis derfor, at jeg i dag spørger ministeren, hvad ministeren konkret vil gøre, for at vi i aftalekredsen omkring Innovationsfonden kan have tillid til det – og ikke bare os, men i høj grad også hele det forskningsmiljø, som jo modtager midler og selvfølgelig skal have tillid til, at når midlerne bliver uddelt, bliver de også uddelt på den rigtigste måde.
Så igen: Hvordan er det, ministeren vil overtyde os og forskningsverdenen om, at det her kommer til at ske?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-03:
Men selvfølgelig er det i sidste instans også et ansvar, der påhviler mig som minister, især når jeg lægger op til – med tillid fra jer ordførere fra ordførerkredsen – faktisk at gå ind og ændre i lovgrundlaget for nogle af de her ting.
Så er det jo også et spørgsmål om, at der skal være styr på tingene.
Når vi hvert år sidder og forhandler penge til Innovationsfonden til gavn for forskning i Danmark, skal der jo været styr på tingene.
Og derfor er jeg også glad for, at vi både har haft tilsynet, men at Innovationsfonden så i øvrigt også vil bede Kammeradvokaten om assistance, i forhold til om der skal gøres yderligere, sådan at der er øjne på bolden, så vi ikke ser det her i fremtiden.
Heidi Bank (V), 2021-03-03:
Hvorfor mener ministeren, at Christianias erhvervs- og kulturliv skal have covid-19-hjælpepakke i form af huslejenedsættelse eller refusion, jf. aktstykke 170 i Finansudvalget, som ikke er andre erhvervsdrivende eller kulturinstitutioner forundt?
Simon Kollerup (S), 2021-03-03:
Tak for spørgsmålet.
Jeg skal måske indledningsvis sige, som spørgeren også godt ved, at regeringen har foreslået, at indenrigs- og boligministeren besvarer spørgsmålet, da det pågældende aktstykke samt Fristaden Christiania ligger under hans ressortområde.
Indenrigs- og Boligministeriet oplyser, at staten som udlejer til Fonden Fristaden Christiania har en løbende dialog om lejeforholdet, herunder huslejebetalinger.
Fonden Fristaden Christiania samt de virksomheder og kulturinstitutioner, der lejer arealerne, har svært ved at leve op til deres huslejeforpligtelser i denne tid.
Denne udfordring søges løst inden for Bygningsstyrelsens almindelige bevilling, og Fonden Fristaden Christiania har tidligere oplyst det daværende Transport- og Boligministerium, at den særlige fællesskabsstruktur på Christiania indebærer, at mange af virksomhedernes omkostninger betales i fællesskab, og at udgifter til husleje, forbrug og drift således ikke kan henføres direkte til den enkelte virksomhed eller kulturinstitution.
I sådanne tilfælde med fælles betalinger har virksomheder og kulturinstitutioner ikke kunnet få kompensation fra hjælpepakkerne og har dermed ikke kunnet bidrage til fonden.
Det gælder bl.a., at man ikke kan få kompensation to gange for den samme omkostning.
Hvis en virksomhed f.eks. har modtaget kompensation fra den ordning i hjælpepakkerne, vi har for de faste omkostninger, og så senere får en huslejenedsættelse som forudsat i det aktstykke, der er omtalt, skal kompensationsbeløbet altså modregnes, så den samme omkostning ikke dækkes to gange.
Modregningen vil så i givet fald blive foretaget af Erhvervsstyrelsen ved slutafregningen, og her skal modtageren indberette de faktiske forhold i kompensationsperioden, med henblik på at kompensationsbeløbet fastsættes endeligt og korrekt.
Heidi Bank (V), 2021-03-03:
Tak for det, og også tak for den her præcisering til sidst fra ministeren, for det er jo lige præcis det, det her handler om.
Det handler om hjælpepakker og om, at der skal være ret og rimelighed og ikke mindst gennemsigtighed, i forhold til hvem der er berettiget og hvem der ikke er.
Derfor virker det helt galt, at regeringen vælger at skubbe en hjælpepakke ind ad bagdøren til Christiania i en tid, hvor så mange selvstændigt erhvervsdrivende i hele Danmark har måttet stifte gæld for at holde hjulene i gang.
Det står jo sort på hvidt i aktstykket: »Fonden oplyser, at Christianias erhvervs- og kulturliv som følge af COVID-19 er økonomisk presset på samme måde som erhvervs- og kulturlivet i resten af Danmark.
Fælleskabet Christiania har derfor vanskeligt ved at betale bygningsleje til fonden, som efterfølgende har vanskeligt ved at betale leje til staten.«
Derfor foreslår fonden, at de skal have tilskud i form af reduktion af husleje, altså en hjælpepakke.
Mener ministeren virkelig, at det er en ordentlig måde at behandle resten af Danmarks erhvervs- og kulturliv på?
Simon Kollerup (S), 2021-03-03:
Jeg har jo den generelle tilgang, at vi skal have gode hjælpepakker til vores erhvervs- og kulturliv i Danmark.
Man skal ikke have mulighed for at få dækket omkostninger to gange, som jeg også fandt anledning til at præcisere i min indledning her.
Men jeg synes da, at staten i det her tilfælde, hvor jeg forstår, at der med Bygningsstyrelsen på vanlig vis har været en dialog med Fonden Fristaden Christiania om vilkårene for deres aftale med staten, i virkeligheden jo også opfører sig som en ordentlig udlejer, som jeg også synes man skal og bør gøre i det øvrige erhvervsliv, nemlig forholde sig til situationen og se på, hvordan vi kan hjælpe med, at vi kommer igennem coronakrisen.
Det tror jeg der er mange udlejere, der har gjort over for deres lejere, og det er også det, Bygningsstyrelsen og staten gør i det her tilfælde.
Heidi Bank (V), 2021-03-03:
Tak igen.
Jeg må sige, at det overrasker mig, at ministeren kan sige, at man skal sikre, at der ikke sker en overkompensation, og at man ikke skal kunne få betalingen to gange, for virkeligheden er jo, at der ikke er styr på det her.
Det er sådan, at vi har et erhvervsliv og et kulturliv i dag, der skal igennem nogle ret præcise ansøgningsprocedurer, når de skal have de her hjælpepakker.
De skal låne i banken, eller de kan i hvert fald stå i en situation, hvor de må låne i banken.
Og her åbner man bare bagdøren og laver en særlig hjælpepakke, for det er det, der er tale om.
Simon Kollerup (S), 2021-03-03:
Omkring det med udgifter til revisorer osv. er der jo lagt det ind – og det har vi i fællesskab gjort – at man kan få dækket en del af de omkostninger, der er til revision, fordi det er et rigtig vigtigt led i at få en god beskyttelse af de penge, vi her bruger i vores hjælpepakkesystem.
Men jeg vil gerne understrege igen, at hvis man er en virksomhed eller kulturinstitution på Christiania og får huslejenedsættelse her som følge af det aktstykke, der nu er til behandling, som indenrigs- og boligministeren har til behandling, og man samtidig har fået dækket faste omkostninger i form af husleje i hjælpepakkerne, så vil jeg sige, at det kan man ikke, og der skal ikke være dobbeltkompensation.
Der vil jo være, som jeg også sagde i min tale, en slutafregning i forhold til Erhvervsstyrelsen, hvor man vil gå ind og tage fat i de her forhold.
Heidi Bank (V), 2021-03-03:
Der må jeg bare sige, at det jo er godt, hvis det er sådan, men det fremgår bare på ingen måde af det aktstykke, at det er der, man har tænkt sig at gøre.
Der står det sort på hvidt, at ud af en husleje på 6,7 mio. kr. vil man give en huslejenedsættelse på 3 mio. kr., og baseret på de måneder, der er tale om, er der tale om, at man vil give lige knap 50 pct. i huslejereduktion.
Det kommer simpelt hen igennem som et aktstykke, sådan lidt bagom, og det her er en hjælpepakke – længere er den ikke.
Simon Kollerup (S), 2021-03-03:
Det er vi ikke helt enige i, for det, der er sket i den her situation, er, at Bygningsstyrelsen på helt vanlig vis har haft en dialog med fonden om de vilkår, der gælder for lejen, og så har man i den konkrete situation – ligesom jeg faktisk tror mange andre udlejere også gør i det private erhvervsliv – sagt, hvordan vi kan hjælpe vores lejere igennem, altså haft en dialog om det.
Men jeg synes, det er vigtigt, at vi har dialogen her og får præciseret de her forhold om ikke at kunne få overkompensation, og jeg kan da kun tilkendegive, hvad jeg har gjort her, og hvis der bliver stillet spørgsmål i forbindelse med aktstykket, er jeg sikker på, at der også bliver svaret i tråd med det, jeg har sagt her, så det står tydeligt, når man i givet fald måtte tage den beslutning i Finansudvalget om aktstykket.
Det er i hvert fald mit forsøg på at kortlægge, hvordan situationen gerne skulle være.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-03:
Er ministeren enig i, at det var en fejl at tildele indfødsret til den unge mand, der for nylig blev idømt 12 års fængsel for at have dræbt en 31-årig familiefar med fire stik i venstre side af overkroppen, og som i 2001 fik indfødsret som biperson til sin far, og fortryder ministeren på sit partis vegne, at man i sin tid lagde stemmer til at tildele en sådan familie indfødsret?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-03:
Jeg har nærlæst det her nøje, i forhold til hvad det er for en kritik, der bliver rejst af fonden.
Det er klart, at når der opstår tvivl om, hvorvidt tingene foregår efter reglerne, så har vi et helt system, der sætter i gang med en tilsynssag og med mulighed for at få Kammeradvokaten indover.
Det er det, vi har benyttet os af, og det synes jeg er godt, altså at den proces har været der.
Fonden er en meget vigtig kraft i det danske forskningslandskab, som udbetaler rigtig mange penge, og derfor er det selvfølgelig også noget, hvor der skal være stor opmærksomhed på, at det foregår efter reglerne.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Vi er fuldstændig enige om, at det er afgørende, at det sker på en ordentlig og forsvarlig måde, også netop fordi vi jo giver rigtig, rigtig mange midler, der deles ud via Innovationsfonden.
I morgen skal vi stå her i salen og diskutere lovgrundlaget for Innovationsfonden, og derfor er det selvfølgelig rigtig centralt, at vi har fuldstændig styr på, om vi kan have tillid til den fond, som vi lægger så store beløb i.
Jeg kan så også læse i Berlingske, at der på mange måder kommer kritik: »
To nu afskedigede medarbejdere i Innovationsfonden advarede i klare vendinger ledelsen om ulovlig forskelsbehandling.
I en mail til den daværende chefjurist affejede direktør Anne-Marie Levy Rasmussen bekymringen om lovbrud og forklarede, at hastebehandlingen var godkendt af tilsynsmyndigheden og den samlede bestyrelse.
Der var bare ét problem.
Tilsynsmyndigheden har aldrig godkendt hastebehandlingen, lyder det i redegørelsen, hvor det med andre ord altså konkluderes, at der var hold i chefjuristens bekymring.
« Bekymrer det ikke ministeren, at vi tilsyneladende får forkerte oplysninger af ledelsen i Innovationsfonden?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-03:
Venstre har ønsket at få en status på udmøntningen af luftfartspakkerne på fredag og også at få en status på den økonomiske kompensation, som luftfartsbranchen så i øvrigt får.
Det er også derfor, jeg ved, for det har jeg været nødt til at spørge om i Erhvervsministeriet, at foreløbig har 100 selskaber fået bevilliget støtte på 1,6 mia. kr.
Det er jo ikke småpenge, må man sige.
Og sandsynligheden for, at der vil blive bevilget yderligere støtte, er ret stor, for det her er opgjort pr. 15. februar, og hjælpepakkerne fortsætter jo ind i april.
Og så er der et lille hjørne ...
Anni Matthiesen (V), 2021-03-03:
For det var måske reelt lidt for tidligt – som ministeren også selv sagde – man fik den bevilget, i 2020.
For der havde man håbet på, at man kom på vingerne igen.
Det er man så stadig væk ikke.
Så er det sådan, at den økonomiske hjælp skal forhandles hos transportministeren, eller vil det så eventuelt komme til at foregå ved finansministeren?
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-03:
Altså, de generelle hjælpepakker bliver forhandlet i Finansministeriet og Erhvervsministeriet.
Jeg har også tidligere i dag tilkendegivet, at vi kigger på det lille hjørne, der handler om det, man kalder AOC'er.
Det er faste lønomkostninger, der er for personale, som man ikke bare kan hjemsende.
Det har vi dækket under genstartspakken i 2020.
Der blev ansøgt om samlet 18 mio. kr., og det blev også bevilget, og dét kritiske personale skal vi drøfte nærmere på fredagens møde.
Anni Matthiesen (V), 2021-03-03:
Jamen jeg tror egentlig, jeg vil runde af med at sige tak for, at der nu bliver et møde på fredag.
Det er jeg også blevet orienteret om af de personer, der også kommer til at deltage fra Venstre sides i mødet på fredag.
Og jeg håber, vi på tværs af partier også har en interesse i, at luftfartsbranchen overlever.
Det tror jeg vi alle sammen har brug for, så de også hurtigt kan komme på vingerne igen.
Men jeg håber, ministeren også vil gøre en kæmpe indsats på fredag i forhold til at finde nogle løsninger.
Benny Engelbrecht (S), 2021-03-03:
Man kan i hvert fald sige, at det, som vil være det allervigtigste, er at sikre, at Danmark også i fremtiden har en central hubfunktion a la det, vi kender fra Kastrup Lufthavn, sådan at vi også bliver en central aktør i den globale rejseaktivitet.
Og det tror jeg vi må sande at man næppe kan sikre alene ved at give hjælpepakker eller genstartspakker.
Der skal nok andet og mere til, som bl.a. handler om internationalt samarbejde.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-03-03:
Tak for det.
Har ministeren tænkt sig at gøre noget ved problemet om, at visse skoler anvender agenter til at rekruttere udenlandske studerende til danske skoler, fordi skolerne får tilskud pr. elev, og hvad vil ministeren gøre ved det?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-03-03:
Tak for spørgsmålet.
Ja, det har ministeren planer om.
Lige i øjeblikket er vi i gang med fra ministeriets side at kulegrave, hvor stort et omfang det her egentlig finder sted i.
For der skal ikke være nogen tvivl om, at det er helt vildt, at vi har uddannelsesinstitutioner, der bruger skattekroner på den form for markedsføring, hvor man rekrutterer EU-studerende hertil, som ikke har forudsætninger for at følge undervisningen.
Det ser ud til at være tilfældet, i hvert fald i den sag, der har været fremme, og det skal stoppes.
Men vi skal også blive klogere på, om det er noget, der foregår andre steder, eller om det er en enlig svale.
Altså, de her institutioner er jo sat i verden for at løse en vigtig samfundsmæssig opgave, og det forventer jeg selvfølgelig at de gør.
Så det er jo en komplet misforståelse, hvis der sidder nogle derude og tror, at det her skal drives som en forretning, hvor man kan bruge den her metode til lige at polstre økonomien ved at optage nogle EU-studerende, som er dårligt kvalificerede.
Altså, det skal ikke være vores uddannelsespolitik i Danmark, og derfor har vi i første omgang fået en redegørelse fra UCL, og der er nogle opfølgende spørgsmål til den, i forhold til at der ikke er redegjort fuldt ud tilfredsstillende, og det er vi i gang med.
Men vi er også, som jeg sagde før, i gang med ligesom så at spørge bredere og sige: Det var så det, der kom frem på UCL – hvad sker der egentlig på de andre uddannelser derude?
Og derfor har vi bedt dem redegøre over hele banen for deres brug af agenter, og det afventer jeg selvfølgelig som minister.
Men jeg vil ikke afvise, at hvis der kommer noget frem, som kalder på yderligere handling, så er jeg helt sikkert klar til det.
Det kan godt være, at der er brug for at skærpe reglerne på nogle af de her dele.