René Christensen (DF), 2016-09-06:
Tak for det, formand.
Det handler om planen frem til år 2025.
Dansk Folkeparti har jo set kataloget, der er kommet fra regeringen, og vi ser det som et idékatalog.
Der er ingen tvivl om, at jeg tror, at rigtig mange partier har set frem til, at efteråret skulle komme.
Det er så sket nu.
Hvorfor har vi så set frem til det?
Det er jo, fordi der er rigtig meget arbejde foran os.
Der er ingen tvivl om, at det her efterår gerne skulle ende med, at vi får styr på vores PSO.
Hvorfor er PSO'en vigtig?
Det er den bl.a., fordi vi gennem flere år på tværs af partierne har været enige om, at den måde, den er skruet sammen på, desværre er løbet løbsk.
Vi har kunnet se, at PSO'en har været en vækstbremse for dansk erhvervsliv.
Som den er skruet sammen i dag, stiger PSO'en, når elprisen falder.
Det vil sige, at i resten af verden får man bedre konkurrenceevne.
Det gør man desværre ikke i Danmark.
Der er heller ingen tvivl om, at vi skal have løst udfordringerne med PSO under hensyntagen til den fremadrettede grønne omstilling.
En anden ting, som har ligget og ventet på os, og som har ligget rigtig længe, er boligbeskatningen.
Der er ingen tvivl om, at det er en bunden opgave, vi skal have løst.
Vi har længe haft et boligbeskatningssystem, som ikke har fungeret optimalt.
Vi har kunnet se, at nogle betaler for meget, men der er desværre også en stor gruppe, som betaler for lidt.
Hvis ikke vi får løst udfordringen med boligbeskatningen, vil vi skabe for stor usikkerhed på boligmarkedet, og det vil ikke være godt for det opsving, som vi sådan set ser nu ikke kun i de store byer, men også i provinsen, hvor priserne er begyndt at stige.
Det er vi nødt til at få styr på.
Det er også en del af det, vi skal frem mod 2025.
Så det er jo ikke sådan, at der ikke er noget at tage fat på her i efteråret.
Derfor synes vi også, det er positivt, at regeringen er kommet med et idékatalog med rigtig mange forslag på rigtig mange områder, også i forbindelse med finansloven for 2017.
Det er topskattelettelser.
Er det egentlig det, der er det vigtigste?
Står det på dagsordenen fra nu af og frem til jul og for den sags skyld også efterfølgende?
Det mener vi ikke.
Vi er jo ikke et parti, der mener, at skatten skal være så høj som mulig.
Vi mener faktisk, det skal kunne betale sig at arbejde.
Vi mener sådan set, at de penge, folk tjener ude på det private arbejdsmarked og andre steder, skal de beholde så mange som muligt af selv.
Men vi ønsker sådan set også, at vi har et samfund, der er velfungerende.
Vi har haft en diskussion om livsforlængende medicin.
Skal det være et alderskriterium, der bestemmer, hvornår folk ikke skal have livsforlængende medicin?
Derfor er vi sådan set også glade for, at regeringen, som er gået til valg på nulvækst, har lagt op til, at der skal være en lille, moderat vækst frem mod 2025.
Det hilser vi velkommen.
Der er behov for en lille, moderat vækst i det offentlige forbrug for at kunne opretholde det velfærdssamfund, som vi kender i dag, og som vi jo alle sammen bryster os af.
Der er ingen tvivl om, at en ting, der udfordrer det velfærdssamfund, som vi bryster os af, er ikkevestlig indvandring.
Der kan være nogle, der siger, at det siger Dansk Folkeparti altid.
Hvis man læser det konvergensprogram, som regeringen kom med før sommerferien, ser man, at der meget tydeligt skrives, at det er en af de største udfordringer, også efter 2025.
Det er faktsik sådan i dag, at når der kommer 1.000 borgere med ikkevestlig baggrund til Danmark, kommer de 700 af dem ikke i beskæftigelse.
De 700 af dem kommer på passiv forsørgelse, og det er livsvarigt.
Hvordan kan man sige det?
Man laver selvfølgelig statistik over selvforsørgelsesgraden, altså kommer folk i job?
Og af den gruppe er kun 30 pct. selvforsørgende.
Så kan man godt glæde sig over, at der kun kommer 10.000 til Danmark i indeværende år.
Men ud af de 10.000 vil de 7.000 altså ikke blive selvforsørgende.
Så kan man sige 7.000, 14.000 og så kan man fortsætte sammenlægningen.
Det er med udgangspunkt i 10.000.
Sidste år kom der altså 25.000.
Hvilket setup skal vi have, når flygtninge kommer til Danmark?
Vi taler her om 25 års fejlslagen integrationspolitik.
Hvorfor ikke tale om det, det handler om?
Det handler om ophold og beskyttelse.
De her mennesker er på flugt.
De skal have ophold og beskyttelse.
Hvorfor så ikke tale om, at de mennesker, mens de er her, får et godt ophold, får beskyttelse og også gerne uddannelse – de må gerne blive nogle stærkere mennesker –
men målet er selvfølgelig, at de skal tilbage til deres hjemland og være med til at bygge det op, når freden kommer.
Jeg tror sådan set, at det økonomisk ville være rigtig godt for det danske samfund, og rigtig mange af dem, som kommer til Danmark, tror jeg også vil have meget, meget stor glæde af at kunne komme tilbage til deres hjemland bedre udrustet og også bedre uddannet, end da de kom til Danmark.
Det vil vi også gerne have med i diskussionerne om finansloven og så sandelig også 2025-planen.
Vi er et skattefinansieret samfund.
Det har de ikke kunnet kradse ind hos SKAT.
Så har vi altså en ret stor udfordring, når vi har et skattefinansieret velfærdssamfund.
Derfor er vi sådan set også glade for, at regeringen har sat nogle penge af til det.
Spørgsmålet er egentlig bare, om det er nok.
En restance på 93 mia. kr. er, undskyld, jeg siger det her fra Folketingets talerstol, helt vildt.
Vi har aldrig ultimative krav, men jeg vil da gerne sige her fra Folketingets talerstol, at vi mener, der er behov for det.
Der er ingen tvivl om, at hvis vi får permanent grænsekontrol og kan lave asylbehandling på grænsen, så hjælper vi selv og så sandelig også de mennesker, som kommer her, rigtig meget.
Det er jo paradoksalt, at man kan komme fra et sted, der ligger mange, mange tusinde kilometer væk, ikke fra Europa, ende ved den danske grænse og sige, at man er flygtning.
Man har dog været igennem en del sikre lande, før man eksempelvis er nået til den dansk-tyske grænse.
Derfor mener vi helt klart, at det må være i alles interesse, at man har en permanent grænsekontrol, en sikker grænsekontrol, hvor man selvfølgelig kan håndtere de udfordringer, der er på grænsen.
Der har været en diskussion efterfølgende om, hvem det nu var, der fik de dyre biler.
Nu var det også de rige, der fik lov til at køre i bedre og mere sikre biler.
Vi mener sådan set, at man skal holde fast i ikke gang på gang i finansloven at kæmpe procentsatsen ned.
Der er partier, som gerne vil have, at man får nogle sikrere og bedre biler til danskerne inklusive pendlerne.
For Dansk Folkeparti gør det ikke noget, at man får dem lidt bedre og lidt billigere, også når man kører fra provinsen og ind til byen, hvor arbejdspladserne er.
Derfor så vi gerne, at man i en del af forhandlingerne kigger på bilafgifterne.
Men det skal gøres samlet set, så man ikke kun kigger på procentsatsen.
Man må gerne kigge på eksempelvis den norske model.
Her tages det i betragtning, hvilken type bil der er tale om med hensyn til sikkerhed, miljøbelastning osv.
Der er ingen tvivl om, at det er positivt.
Det glæder Dansk Folkeparti, at vi kan se, at den sidste lempelse, man gav, ikke har medført så store udgifter som forventet.
Derfor mener vi også, at tiden er inde til at tage diskussionen om bilafgifter overordnet set.
Vi skal lave et nyt system i forhold til det, man kender i dag.
Dansk Folkeparti går til forhandlinger om finansloven med nogle helt klare mål om ikkevestlig indvandring og grænsekontrol.
Vi går til forhandlingerne om en 2025-plan med et åbent sind.
Og der er ingen tvivl om, at vi står foran nogle udfordringer, som vi skal løse.
Det er PSO, det er bolig, og så har vi en ret stor udfordring med SKAT.
Vi tror måske ikke, at den løsning, der er, med at lægge 1,3 mia. kr. frem på bordet er nok til, at det hele så er klaret.
Der skal måske mere til.