runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-12-01:
Jeg spurgte ordføreren med henblik på discountdiskussionen.
Ordføreren plæderede for ganske få minutter siden for, at det er en discountmodel, man har i Storbritannien og i Norge.
Så bruger ordføreren det argument, at de også står udenfor.
Vil det så betyde, at de har en bedre aftale, fordi de står udenfor, og at vi så skal have en dårlig aftale, fordi vi vælger at være en del af det europæiske samarbejde, men på et mellemstatsligt niveau?
Er det virkelig Socialdemokratiets politik, at fordi vi er medlem af EU, skal vi have en dårligere aftale end de lande, der står uden for EU?
Jeppe Jakobsen (DF), 2016-12-01:
Det er dog pudsigt at høre ordføreren blive ved med at nægte at svare på spørgsmålene og sige, at man bare vil vide, hvad konsekvenserne er ved at stå uden for Europol.
Når ordføreren nu ikke ved, hvad konsekvenserne er ved at stå uden for Europol, hvorfor kørte ordføreren så så massiv en kampagne op til folkeafstemningen sidste år for vigtigheden af Europol, når ordføreren nu ikke har nogen anelse om, hvad man fik ud af at være inde i selskabet?
Hvorfor var det så vigtigt at blive der, hvis man ikke vidste, hvad det handlede om?
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Tak for det.
Og tak til justitsministeren for at stille op til denne forespørgselsdebat.
Hvis jeg kender justitsministeren ret, er det her er et emne, som ligger ham mindst lige så meget på sinde, som det gør for os ...
Forhandling
Det, vi skal diskutere i dag, er det europæiske politisamarbejde, og det er et af politiets allervigtigste redskaber til at bekæmpe og opklare den allermest alvorlige kriminalitet, da den meget ofte er grænseoverskridende.
Baggrunden for forespørgslen er kendt.
Danskerne stemte for et år siden nej til en tilvalgsordning på retsområdet.
Regeringen har det seneste år arbejdet intenst – og det har vi ingen grund til at så tvivl om – for at få en parallelaftale om Europol.
Det har set ganske sort ud, og trods forlydender om, at der muligvis er noget på vej, er det en kendsgerning, at det endnu ikke er lykkedes at opnå en aftale, og at der i det tilfælde, at det rent faktisk skulle lykkes at få en aftale, sandsynligvis ikke bliver tale om en parallelaftale, der giver fuld og hel adgang til Europol, men en særaftale af mere operativ karakter, der kun giver begrænset adgang til dele af Europol.
Det må man formode var baggrunden for, at daværende justitsminister Søren Pind i oktober bad rigspolitichefen om at forberede en udtrædelse af Europol.
Det var en fornuftig og rettidig beslutning.
Det var også den konkrete anledning til, at vi rejste denne forespørgselsdebat.
For debatten om tilvalgsordningen op til folkeafstemningen handlede jo mest om tilvalgsordningens anatomi, altså selve aftalens konstruktion.
Debatten om selve Europol fyldte til gengæld ikke så meget, da der var et bredt politisk og folkeligt flertal bag samarbejdet og Dansk Folkeparti garanterede, at Danmark kan fortsætte som fuldgyldigt medlem af Europol også efter et nej til tilvalgsordningen.
Dem, der derimod sagde, at et nej kunne betyde farvel til Europol, blev beskyldt for at føre skræmmekampagne, og da en situation uden for Europol således blev anset for urealistisk, var interessen for at diskutere konsekvenserne af et sådant scenarie stærkt begrænset.
Rigspolitiets arbejde med at forberede et muligt exit fra Europol giver os endelig mulighed for at få et klart billede af, hvordan en eventuel fremtid uden for Europol vil se ud, og hvilke politiske, strategiske og operationelle konsekvenser det vil have.
Jeg ved, at der sikkert er nogle, der vil indvende, at en aftale er på trapperne, men så vidt jeg har forstået, er det stadig helt uvist, hvilken form en sådan aftale vil have.
Derfor finder jeg det stadig relevant at diskutere et muligt exitscenarie, og desuden vil ministerens redegørelse og oversigt over konsekvenserne kunne fungere som en mulig målestok for en eventuel operativ særaftale.
Vi vil kunne bruge den til at vurdere, i hvor høj grad en eventuel aftale afbøder konsekvenserne ved en fuld exit.
Vi ser derfor frem til redegørelsen.
Det er fint, det er godt.
Begrundelse
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Jeg kan forstå, at fru Zenia Stampe har bevæget sig til Det Gule Danmark, og det er jo altid rart at komme ud og besøge nogle af dem, man ikke forstår.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at stille fru Zenia Stampe et meget konkret spørgsmål.
Hvordan søger man i Europol?
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Så vidt jeg ved, søger man via sin computer.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Så fru Zenia Stampe er af den opfattelse, at enhver politibetjent i Danmark bare kan søge i Europol?
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Nej, men nu hørte vi før ministeren redegøre for antallet af søgninger, og det var 90.000 søgninger alene på et år, dvs. omkring 250 søgninger om dagen.
Det vil sige, at det er et redskab, som man bruger i temmelig udstrakt grad, og som man bl.a. også bruger i forbindelse med grænsekontrol.
Og man kan spørge sig selv: Hvad er relevansen egentlig af den grænsekontrol, hvis man ikke kan søge i Europol?
For hvis der kommer nogle, som man synes ser mistænkelige ud, men som i øvrigt har papirerne i orden, og som man ikke kan slå op i Europol og på den måde finde ud af, at de i virkeligheden er omrejsende kriminelle, hvad er så meningen med grænsekontrollen?
For så bliver man jo nødt til at lukke dem ind.
Det synes jeg egentlig er et spørgsmål, som Dansk Folkeparti skylder et svar på.
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-01:
Jeg må indrømme, at jeg synes, at det er den mest, hvad skal jeg sige, utidige forespørgselsdebat, man kan forestille sig.
Altså, vi er midt i en forhandling om at få en fortsat tilknytning til Europol, og den tekst, som bl.a. fru Zenia Stampe lægger frem, indeholder ikke engang en opbakning til regeringen om det – man noterer sig det bare.
Der er ikke engang en opbakning til regeringens forhandlinger for at få den tættest mulige tilknytning.
I stedet for skal vi stå her og diskutere, hvor alvorligt det er, at vi ryger ud.
Så er der også et konkret spørgsmål fra mig, for nu har fru Zenia Stampe åbenbart været nede ved grænsen og fået at vide, at man søger i Europols registre, og derfor vil jeg godt vide: Når man så står nede ved grænsen og søger i Europols registre, hvad er det så konkret, man kan få af oplysninger ved den søgning?
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Det var rigtig mange spørgsmål på en gang – det kan være, vi når dem alle sammen i anden runde.
Først til kritikken af, at vi ikke bakker op om regeringen: Det gør vi.
Jeg startede faktisk med at sige, at jeg gerne vil anerkende regeringen for det intense arbejde for at få en parallelaftale, som nu ser ud til at blive en operativ særaftale.
Det er der overhovedet ikke nogen tvivl om.
Den her debat handler heller ikke om den særaftale.
Den handler om et scenarie, hvor vi står fuldstændig uden for Europol.
Og jeg forklarede faktisk i min motivation, hvorfor vi har valgt at lægge snittet sådan.
Det er, fordi der efter vores opfattelse i virkeligheden ikke var særlig meget fokus på netop det scenarie i kampagnen op til folkeafstemningen, fordi debatten kom til at handle om aftalens konstruktion eller anatomi.
Og det var i virkeligheden den, som et flertal af danskerne stemte nej til, og altså ikke om man ville være medlem af Europol.
De meningsmålinger, vi har set i forhold til det spørgsmål, viser jo, at der er bred opbakning til Europol, og det er der, så vidt jeg ved, også her i Folketinget.
Så den her forespørgselsdebat handler om at få et realistisk billede af Danmarks stilling uden for Europol.
Og nu er der meget, der peger på, at vi ikke kommer til at være uden for Europol, men derfor kan den her forespørgsel jo godt være et rigtig godt redskab i forhold til så at måle den her særaftale op mod det.
Får den afbødet alle de konsekvenser, som justitsministeren redegjorde for, eller ej?
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-01:
Så lad mig spørge på en anden måde.
Nu er fru Zenia Stampe så uheldig, at jeg desværre lige har været på besøg i Europol.
Hvad betyder det, når et tredjeland retter henvendelse – det, der kaldes en akut henvendelse – om en potentiel terrorist?
Hvor hurtigt kan man få de oplysninger fra Europol?
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Det synes jeg er et spørgsmål, vi skal stille til ministeren.
Det er derfor, jeg har bedt om den her debat.
Men det, jeg nu kan fornemme på Dansk Folkeparti, er, at man er ved at bevæge sig derhen, hvor man i virkeligheden ikke længere synes, at Europol er så afgørende.
Derfor er det ikke mig, der har foretaget et kursskifte.
Det er Dansk Folkeparti.
På trods af at Dansk Folkeparti har en formand, der lovede, at der ville blive en afstemning om Europol – hvis vi ikke kunne få en fuldgyldig parallelaftale om Europol, ville det blive sendt til afstemning, og man ville nu anbefale et ja – er Dansk Folkeparti på grund af en eller anden efterrationalisering ved at lave rygsvømning væk fra det, og man begynder at blive mere kritisk over for Europol.
Det synes jeg er uheldigt, især fordi jeg kender Dansk Folkepartis holdning til kriminalitetsbekæmpelse: Man kan slet ikke få nok.
Og så må jeg bare sige, at så tror jeg, Europol er et nødvendigt redskab.
Men det er derfor, vi har debatten i dag.
Det er for at få at vide, hvor vigtigt et redskab det i virkeligheden er.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-12-01:
Jeg synes jo allerførst, at det ville være klogt af ordføreren at holde sig til det, der er ens egen politik, i stedet for at bruge taletiden, der i øvrigt skulle være brugt på at svare på hr. Carsten Kudsks spørgsmål, på at kritisere Dansk Folkeparti og det tankemylder, som ordføreren ellers gav udtryk for.
Det var altså lidt pinligt.
Men jeg vil spørge ind til noget af det, ordføreren sagde i sin tale.
Ordføreren sagde i sin tale, at Danmark formentlig ikke kan få en parallelaftale, men en operationel særaftale.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at redegøre for forskellen på de to typer aftaler og også fortælle, hvad det er ordføreren ved, som gør, at konklusionen er, at man ikke kan få en parallelaftale, men godt kan få en operationel særaftale.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Da jeg motiverede forespørgselsdebatten, sagde jeg, at jeg ikke ville gå for langt ind i forhandlingerne af respekt for regeringen og de forhandlinger, der er i gang.
Men vi må jo konstatere, at da vi havde en afstemning for et år siden, talte man og ikke bare man, men også Dansk Folkeparti, konsekvent om en parallelaftale.
Det var også det ord, som statsministeren brugte tidligere i dag i sin redegørelse.
Derfor er der jo tale om en anden type aftale, og det, vi også skal grave ned i i dag, er, hvilke muligheder vi har, men ikke på en måde, så vi forstyrrer den forhandling, som er i gang.
Det, jeg egentlig ikke forstår ved Dansk Folkepartis mange spørgsmål, er, at det på en eller anden måde skulle handle om et politisk spil.
Men for mig er det her faktisk ikke et politisk spil; for mig handler det om at få sort på hvidt, hvad Danmark får ud af at være med i Europol.
Det er jo bl.a. derfor, vi har en forespørgselsdebat; det er for at spørge ind til den slags ting.
Det her handler ikke om at quizze mig om Europol.
Det handler faktisk om at få et dybdegående kendskab netop til den type spørgsmål.
Det er derfor, jeg har inviteret til forespørgselsdebatten.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-12-01:
Jeg bliver endnu mere forvirret af svaret, end jeg var i forvejen, for nu siger ordføreren, at vi skal se på, hvilke muligheder der er, og for et par svar siden ville ordføreren overhovedet ikke gå ind i hele forløbet omkring en aftale.
Der handlede det om, hvad konsekvenserne skulle være, hvis vi røg ud.
Altså, jeg må bare konstatere, at jeg synes, det er mærkeligt, at ordføreren overhovedet indkalder til en forespørgselsdebat, hvis det drejer sig om faktuel viden om Europol.
Må jeg ikke foreslå ordføreren at stille nogle udvalgsspørgsmål og få de svar, der kommer, rundsendt til hele udvalget?
Altså, det virker ærlig talt meget bizart for os at følge det her.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Jeg har indkaldt ministeren til en forespørgselsdebat, fordi jeg er interesseret i at stille ministeren en række spørgsmål og i at få den redegørelse, som han kom med tidligere i dag.
Hvis man er så uinteresseret i forespørgselsdebatten, undrer det mig ærlig talt, at der her sidder en, to, tre, fire, fem, seks, syv medlemmer af Dansk Folkeparti.
Så kunne man måske bruge sin tid lidt klogere end på en forespørgselsdebat, som man synes er uinteressant.
Jeg er sådan set bare interesseret i en kortlægning af konsekvenserne ved at stå uden for Europol.
Det kan jeg ikke forstå skaber så stor furore og undren i Dansk Folkeparti.
Det er lige præcis et af de spørgsmål, jeg gerne vil stille ministeren, fordi det, jeg hørte på grænsen, var, at man slår folk op i Europol, og derfor vil jeg gerne høre uden at komme for tæt ind på den mulige aftale, der er på vej, hvilke konsekvenser det vil have, hvis man ikke har umiddelbar adgang til Europol.
Det er sådan nogle spørgsmål, jeg er interesseret i at få afklaret med forespørgselsdebatten i dag.
Det er ikke mig, der har svaret.
Det er mig, der stiller spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2016-12-01:
Når politiet så i dag står nede ved grænsen og slår op i Europol og har den adgang, får politiet nogle oplysninger.
Hvad mener ordføreren om karakteren af de oplysninger, som politiet i dag med den nuværende ordning har adgang til?
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Jeg forstår ikke spørgsmålet, men jeg må sige, at et af de spørgsmål, jeg selv er interesseret i at få besvaret, netop er, hvad det vil betyde for grænsekontrollen, hvis man ikke har adgang til at bruge Europol på grænsen.
Det er et spørgsmål, jeg også er meget interesseret i at få svar på.
Søren Søndergaard (EL), 2016-12-01:
Men okay, det er ordførerens valg.
Jeg skal bare lige høre: Hvad er det for nogle oplysninger – helt præcist – som dansk politi får, når de står nede ved grænsen og søger i Europols registre?
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Det var jo bl.a. det, justitsministeren redegjorde for før, og det er jo bl.a., om der er tale om omrejsende kriminelle.
Det er jo ikke noget, man bare kan se på folk, når de kommer kørende, men det er sådan noget, man kan få oplysninger om i et register.
Jeg kan ikke huske, hvad hr. Søren Søndergaards indvending var, men jeg synes egentlig også, jeg har redegjort udmærket for, hvorfor vi tager en diskussion om det scenarie, hvor vi står fuldstændig uden for Europol.
For jeg mener i virkeligheden, at det bliver et udmærket scenarie at måle en aftale op mod, og jeg håber da, at de fleste af de negative konsekvenser, som ministeren har redegjort for, får vi afbødet via en aftale.
Men jeg synes også, det er reelt over for os selv og over for danskerne at vise: Hvad er stillingen helt uden for Europol, og hvad er det, vi så får afbødet ved en eventuel aftale, og hvordan ville vi i virkeligheden stå, hvis vi var fuldgyldigt medlem af Europol?
Christian Juhl (EL), 2016-12-01:
Jeg synes også, det er besynderligt i en situation, hvor vi har oplevet, at regeringen langt om længe tager sig sammen til at forhandle i stedet for at råbe ulven kommer, og at nejsigerne var dumme, og jeg ved ikke, hvad der efterhånden har været i pressen af besynderlige kommentarer til dem, der anbefalede et nej for 11 måneder siden.
Det er, som om man vil have skabt en hysterisk stemning, for at man kan være helte bagefter og sige, at her har vi en løsning.
Jeg synes, at det ser lige omvendt ud.
Man prøver på at lade, som om man har knoklet som bare pokker, og så får man jo sandsynligvis en løsning.
Nu har vi lige hørt statsministeren sige, at han i næste uge vil invitere partilederne, og det er sandsynligvis for at præsentere en mulig løsning.
Det vil jeg gætte på.
Hvorfor skal de ellers drikke kaffe ovre hos ham?
Derfor virker det jo lidt mærkeligt at begynde at tegne scenarier.
Jeg kunne jo også tegne mange mærkelige scenarier omkring EU.
Jeg tror bare, at danskerne synes, det er ret irriterende, at det skal være enten total katastrofe eller totalt supergodt at være i EU.
Hvornår får vi muligheden for at diskutere lidt mere nuanceret om tingene?
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Jeg mener faktisk, at den her forespørgselsdebat er et forsøg på at skabe den nuancering, for man kunne jo også have spurgt anderledes.
I stedet for at have spurgt om de negative konsekvenser ved udtræden kunne man jo også bare vende det positivt om – det havde måske behaget Enhedslisten – og have spurgt: Hvad er gevinsterne ved at være en del af Europol?
For min skyld ingen alarm, sådan kan vi også vende debatten.
Men det handler jo netop om: Hvad er det, Danmark får ud af at være en del af Europol?
Og når vi har fået den liste af punkter, så er det også nemmere at vurdere den eventuelle særaftale, som regeringen får forhandlet hjem til Danmark – forhåbentlig.
Carsten Kudsk (DF), 2016-12-01:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Zenia Stampe: Fremtidens måde at fange forbrydere på er via dna og fingeraftryk – forefindes de oplysninger i EIS, Europol-systemet?
Christian Juhl (EL), 2016-12-01:
Jamen der er ikke noget nyt, absolut intet nyt.
Jeg kunne endda forstå, hvis fru Zenia Stampe spurgte ministeren: Hvad regner ministeren med at der er i den kommende aftale, som regeringen vil fremlægge i næste uge, hvis den vil det?
Så begyndte vi da at oplyse hinanden.
Der er intet af det, som ministeren sagde nu, som vi ikke diskuterede på de møder, som jeg deltog i op til den 3. december – intet, absolut intet!
Hvis vi skal være tilsluttet Europol, så vil danskerne have en mellemstatslig aftale.
Danskerne er meget klare på det område, der er bare nogle enkelte frustrerede politikere, som ikke er tilfredse med danskernes mening.
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Men nu taler hr. Christian Juhl jo igen, som om det er en given sag, at vi kan få en mellemstatslig aftale.
Det var jo sådan set det, der for mig at se var problemet i hele debatten, nemlig at man sagde, at det her ikke var et spørgsmål om Europol eller dansk deltagelse i Europol, men et spørgsmål om, om vi skulle have en mellemstatslig aftale om Europol eller deltage i det overstatslige samarbejde om Europol.
Og der siger jeg – og det er udgangspunktet for den her debat: Vi bliver også nødt til at have en debat om Europol i sig selv, når det har vist sig, at der faktisk er en reel risiko for, at vi ryger ud af Europol, fordi vi ikke blev en del af tilvalgsordningen.
Og vi kan håbe på, at det ikke bliver tilfældet.
Der er noget, der tyder på, at der er en aftale på vej.
Den er dog formodentlig ikke lige så god som de garantier, vi hørte fra Dansk Folkeparti og måske også Enhedslisten, for så vidt jeg kan høre, er der nogle begrænsninger i den aftale, og det er jo ikke optimalt.
Men det har vi bedre muligheder for at vurdere, når vi kender de fulde konsekvenser af en total udtræden af Europol.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-12-01:
Jeg tvivler egentlig ikke på intentionerne bag fru Zenia Stampes lyst til at gennemføre den her forespørgselsdebat.
Det har jo nok været sådan en dagsorden, hvor man har troet, man kunne benytte lejligheden til at tryne Dansk Folkeparti lidt.
Og der må jeg så sige til ordføreren, at der tror jeg måske, man vil blive en kende skuffet, for vi er faktisk ganske godt tilfredse med den måde, som det fungerer på.
Men jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren i forhold til det her med interessen fra andre EU-lande, som jo er med i Europol-aftalen.
Hvilken interesse skulle andre lande have i, at Danmark skulle stå udenfor, set i forhold til eksempelvis grænseoverskridende kriminalitet?
Kan ordføreren komme med et eksempel på, hvorfor der lige pludselig skulle være en interesse i, at vi fuldstændig skulle smides ud af Europol?
Det er jo et af de scenarier, man har yndet at føre frem fra de EU-begejstredes side.
Vi har jo Nordens største lufthavn ganske få kilometer herfra.
Hvad skulle interessen dog være i at begrænse mulighederne for, at politimyndigheder osv. i så stor en lufthavn skulle have lov til at gå ind og bruge de efterforskningsværktøjer, der er brug for?
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Nu synes jeg i virkeligheden ikke, det er mit arbejde at skulle gisne om andre landes interesser.
Men vi må bare konstatere, at vi fra flere aktører, bl.a. en EU-kommissær, har hørt, at det ikke skulle være en given sag, at vi kunne få en aftale.
Og hvis vi så alligevel skal begive os ud i øvelsen med at gå ind i hovedet på andre lande og undersøge deres interesse i, om vi står udenfor eller indenfor, så har der jo været en diskussion både før og efter Brexit om, at en eventuel parallelaftale med Danmark kunne give andre gode ideer, altså andre lande, der gerne vil have mulighed for at vælge og vrage imellem de forpligtelser, der ligger i et fuldgyldigt EU-samarbejde, og at en sådan aftale på en eller anden måde kunne åbne for en række af medlemslandene, der på den måde vil have sådan en slags, hvad kan man sige, frit valg-medlemskab.
Jeg ved ikke, om det er det, der har været bevæggrunden for, at nogle har udtrykt sig kritisk/skeptisk over for Danmarks muligheder for at få en fuldgyldig parallelaftale, men det kan jo godt have været en af grundene til det.
Hans Kristian Skibby (DF), 2016-12-01:
Jeg synes godt nok, det er noget af en slap argumentation, der kommer fra fru Zenia Stampe: En eller anden kommissær skulle have udtalt, at vi måske ville stå i en vanskelig situation.
For det første er en kommissær jo en politiker, og mig bekendt er de fleste af dem, der er kommissærer inden for EU-systemet, sådan ret begejstrede for EU.
Det er sådan den holdning, jeg i hvert fald har, og den klare tolkning, jeg har af den måde, det fungerer på. For det andet ændrer det ikke på, at hvis man kigger på den folkeafstemning, der har været i Danmark, så var det jo en folkeafstemning, som viste et klart billede af, at danskerne altså sagde nej tak til, at det hele skulle være fuldstændig overstatsligt.
Man har ønsket en forhandling om det her, naturligvis, og vi har også fra Dansk Folkepartis side sagt, at vi selvfølgelig er interesseret i, at Europol fortsætter, og at Danmark er en aktiv del af det.
Men hvorfor har man så ikke bare taget en folkeafstemning alene om det, hvis det var det, der var det altafgørende?
Zenia Stampe (RV), 2016-12-01:
Jamen man kan heller ikke afvise, at det en dag bliver tilfældet.
For nu taler vi jo på den helt korte bane om en særaftale, som kan afbøde de værste konsekvenser af at stå udenfor, men det kan godt være, at de konsekvenser bliver større og større i takt med den teknologiske udvikling.
Så til argumentet om, at bl.a. de her kommissærer er begejstrede for EU, så hvorfor vil man ikke tillade Danmark at være med i sådan en parallelaftale?
Jamen det er måske netop på grund af begejstringen for EU og frygten for, at EU falder sammen, hvis man får skabt en præcedens for, at lande på den måde kan vælge og vrage mellem de forpligtende dele af samarbejdet.
Og den bekymring forstår jeg sådan set.
Det er nu et ganske realistisk scenarie, for de andre lande – altså dem, der vil få adgang til Europols informationssystem – vil kunne få det på sådan nogle mobile enheder.
Så det er fremtiden, og derfor er det ikke hypotetisk.
Det bliver muligvis det scenarie, vi skal forholde os til, og derfor synes jeg også, at Dansk Folkeparti bør forholde sig til det nu.
Men hvis ikke det bliver nu, bliver det måske om en uge, og så glæder jeg mig til at høre svaret.
Trine Bramsen (S), 2016-12-01:
Jeg tror, jeg bliver nødt til at sige til hr. Kenneth Kristensen Berth, at politik ikke er noget, vi leger.
Det her handler ikke om, hvem der kan komme med de mest nedværdigende ord i Folketingssalen eller gøre sig humoristisk på andres bekostning.
Det her handler om, hvordan vi skaber tryghed i Danmark, og jeg bliver nødt til at minde om, at vi har en situation, hvor terrortruslen er på det højeste i mange år.
Vi ser indbrudsbander, som krydser grænser, og vi ser stigende kriminalitet på internettet.
Det er det, der er situationen lige nu.
Så kan man godt gøre sig morsom, men det, vi i Socialdemokratiet er optaget af, er at ruste vores politi bedst muligt, og vi er bekymret over ikke at kunne gøre det, hvis vi forlader Europol, og det er der meget der tyder vi gør.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2016-12-01:
Jamen jeg kan forsikre fru Zenia Stampe om, at når der foreligger en aftale, forholder vi os selvfølgelig til den.