runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2016-11-09:
Nu handler de varslede fyringer jo ikke bare om 2020.
Det handler om fyringer, som både er varslet og på vej.
Jeg giver ministeren en sidste chance, ellers må vi jo tage en runde til her.
Bekymrer det ikke ministeren, at der er vedtaget 2 plus 2 plus 2 plus 2 plus 2 pct. i besparelser, over 1 mia. kr., og har hun slet ikke nogen som helst bekymringer om, hvorvidt det betyder noget for kvaliteten af nogle meget vigtige velfærdsuddannelser?
Jeg håber, at ministeren nu vil bruge anledningen til at svare i stedet for en gang til at stille et modspørgsmål.
Carsten Kudsk (DF), 2016-11-09:
Mener ministeren, at det var den rigtige beslutning, at Langeland Kommunes ansættelseskontrakter for de ansatte og frivillige tilsyneladende indeholdt en klausul med en form for ytringsfrihedsindskrænkning i forhold til forholdene på asylcentrene?
Inger Støjberg (V), 2016-11-09:
Jeg kan indledningsvis oplyse, at det er Udlændingestyrelsen, der er ansvarlig for at tilvejebringe og drive indkvarteringsstederne for asylcentrene.
Udlændingestyrelsen har indgået kontrakter med en række indkvarteringsoperatører, som driver asylcentre på vegne af Udlændingestyrelsen, og Langeland Kommune er som bekendt en af de indkvarteringsoperatører.
Det er alene indkvarteringsoperatøren, der som arbejdsgiver rekrutterer personale til asylcentrene, og det er således også indkvarteringsoperatøren, som inden for rammerne af den gældende lovgivning indestår for ansættelseskontrakter med personalet.
Når det er sagt, kan jeg svare ganske kort på spørgsmålet.
Nej, jeg mener selvfølgelig ikke, at det kan være den rigtige formulering, som Langeland Kommune anvendte i deres aftale med de frivillige på det pågældende asylcenter.
Det mener jeg også at jeg har gjort ganske klart i de svar, som jeg har afgivet til Folketinget den 18. marts i år, og det var så svar på spørgsmålene 383 og 386.
Det fremgår ligeledes af de besvarelser, at Langeland Kommune derfor allerede i februar 2016 justerede ordlyden af aftalen med de frivillige medarbejdere.
Endelig fremgår det af besvarelsen, at Langeland Kommune netop justerede kontrakterne for at sikre, at der ikke kan rejses tvivl om, at Langeland Kommune ikke ønsker at begrænse de frivilliges ytringsfrihed.
Jeg håber jo derfor også, at jeg med det her svar har besvaret spørgsmålet tilfredsstillende.
Hvis vi skal gå mere konkret ind i den her enkeltsag, vil jeg bede om, at det bliver gennem et skriftligt svar via udvalget.
Vedrørende musketereden og min ministerpost kan jeg sige, at for mig er det vigtigste, at der er styr på udlændingepolitikken.
Hvem der så end måtte bestride posten,
er mere ligegyldigt.
Søren Pind (V), 2016-11-09:
Spørgsmålet har samme emne som et beslutningsforslag fra januar, hvor en række af Folketingets medlemmer ønskede at pålægge regeringen at ændre persondataloven, så enkeltpersoner, virksomheder, foreninger m.v. kunne offentliggøre billeder og videoer fra overvågningskameraer af formodede tyve og indbrudstyve.
Derfor skal jeg beklage, hvis mit svar bliver det samme som under drøftelsen af det beslutningsforslag, men det er jo, fordi jeg stadig mener det samme. Som reglerne er i dag, må billeder og lydoptagelser med personoplysninger, der optages i forbindelse med tv-overvågning i kriminalitetsforebyggende øjemed, kun videregives, hvis der er indhentet samtykke; hvis videregivelsen følger af lov; eller hvis videregivelsen sker til politiet i kriminalitetsopklarende øjemed.
Baggrunden for denne ordning er, at udveksling af oplysninger, der hidrører fra tv-overvågning i kriminalitetsforebyggende øjemed, medfører en risiko for misbrug.
Indbrud og tyveri udgør alvorlige krænkelser af den private ejendomsret, og det er frustrerende, hvis sådanne lovovertrædelser ikke kan opklares af politiet, og jeg forstår godt, hvis man kan føle et behov for og lyst til selv at gøre noget for at opklare sådanne lovovertrædelser, men det er samtidig også meget indgribende at blive hængt ud som lovovertræder i butikker, på sociale medier eller andre steder på internettet, og det kan jo altså vise sig – og det er det egentlige grundhensyn – at det ikke er den rette person, som bliver hængt ud.
Desuden vil det i mange tilfælde ikke stå mål med den begåede lovovertrædelse at blive hængt ud, slet ikke når man i betragtning, hvor svært det er at slette oplysninger fra internettet eller fra den kollektive erindring; det smelter jo efterhånden sammen.
Jeg har også nævnt risikoen for misbrug, og så må jeg også fremhæve, at det efter min opfattelse er en politimæssig opgave at efterforske strafbare forhold.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-09:
Tak for det.
Finder ministeren, at reglerne er rimelige, når man ikke må lægge billeder på nettet af butikstyve, som helt tydeligt har stjålet fra butikken?
Finder ministeren, at reglerne er rimelige, når man ikke må lægge billeder på nettet af butikstyve, som helt tydeligt har stjålet fra butikken?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-09:
Der er på finansloven en negativ budgetregulering, som partierne drøfter, og det er jo sådan set det, den konkrete opgave består i.
Lea Wermelin (S), 2016-11-09:
Men nu er det jo sådan, at jeg har bedt ministeren om at komme her i salen i dag, fordi jeg faktisk gerne vil have et svar på her, hvordan ministeren forholder sig til det her spørgsmål.
Det kan jeg så høre at ministeren ikke er så interesseret i.
Det, vi er interesserede i, er at finde ud af, om regeringen agter at fastholde det.
Er der en aftale?
Skal de ældre fortsætte med at have den utryghed, de oplever, eller er der lagt noget på bordet fra ministerens side, som kan erstatte det provenu, som man forventer kommer ind i forhold til boligydelsen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-09:
Men i øvrigt er det et udmærket talepapir, der redegør for min position i forhold til det her, og det vil jeg anbefale spørgeren at læse.
Lea Wermelin (S), 2016-11-09:
Det er lidt friskt, synes jeg, når man bliver spurgt her i salen i forhold til at forklare en sag, som man jo må forstå ministeren gerne vil stå på mål for, nemlig at man skærer i boligydelsen, og man så siger: Gå ind og find det, jeg har sagt noget om det på et eller andet tidspunkt, det må I selv lige finde på en eller anden hjemmeside.
Altså, jeg beder jo sådan set bare om et konkret svar på, om ministeren mener, at der er en aftale i forhold til boligydelsen eller ej.
Det tænker jeg er ret konkret at kunne svare på – ja eller nej?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-09:
For ikke at forvirre spørgeren mere end højst nødvendigt vil jeg henvise til det oversendte talepapir fra det samråd, vi holdt i Finansudvalget for et par uger siden.
Jeg vil nødig bidrage til usikkerheden hos spørgeren om, hvordan status er.
De seere, der følger den her udsendelse, kan gå ind og finde det talepapir, og det kan spørgeren også.
Lea Wermelin (S), 2016-11-09:
Men så er det jo dejligt, at finansministeren har muligheden for at oplyse mig.
For det første kan man sige, at vi klart har sagt, at vi er meget ærgerlige over, at man har valgt den her vej, både fra regeringens side, men jo også fra blå bloks side, fordi vi mener, at det rammer så utrolig skævt, at man vil skære ned på de ældres boligydelse.
Det er jo også noget af det, som Ældre Sagen har været ude at sige, altså at de er meget, meget bekymrede for de store konsekvenser, som det her forslag får.
Så det er jo derfor, at vi viser stor interesse for det og holder samråd og er optaget af, hvorvidt I rent faktisk har tænkt jer at føre det ud i livet.
Vi så jo allerhelst, at det blev hældt af brættet.
Men samtidig har vi jo så også kunnet følge den forvirring, der netop er, som finansministeren også var lidt inde på i sin besvarelse, altså at man først indgik en aftale, så var der noget uklarhed om, om det skulle gennemføres eller det ikke skulle gennemføres, så ville man mødes igen, og de uklarheder ville være afklaret, og så kan vi se, at man stadig indregner det i det finanslovsforslag, der ligger.
Altså, mener ministeren, at der er en aftale, eller er der ikke nogen aftale?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-09:
For en måneds tid siden brugte jeg en lørdag på at køre til Silkeborg.
Jeg var oppe at besøge Laura og Henrik Thomsen, der har en forretning, hvor de sælger noget meget, meget dyrt tøj.
De havde været ude for en episode med en butikstyv, som man ikke rigtig fra politiets side – kan jeg vel godt sige – havde vist sådan meget stor interesse for at fange.
De havde set den her butikstyv på nogle billeder, som de lagde offentligt ud, og nu er situationen så, at de her butiksejere, der gør en indsats for at forsørge sig selv og betale skat osv., risikerer en strengere straf end den tyv, der stjal en jakke til mange, mange tusinde kroner.
Synes ministeren virkelig, at det er rimeligt?
Søren Pind (V), 2016-11-09:
Jeg tror, retsordføreren kender min holdning.
Kriminalitet er kriminalitet, og kriminalitet skal straffes, og det skal straffes i overensstemmelse med den til enhver tid gældende retsfølelse, som er i det samfund, man er i.
Jeg er lodret modstander af tyveri, jeg mener, det er en samfundsplage, og jeg mener også, det skal straffes i overensstemmelse med den tilgang til det.
Mattias Tesfaye (S), 2016-11-09:
Tak for svaret.
Jeg bor selv i Albertslund – det er i øvrigt den kommune i landet, hvor husene sælges hurtigst.
Vi har brug for nogle nye beboere, og vi har brug for byudvikling, bl.a. på fængselsgrunden, og kommunen er egentlig allerede i dialog med statens ejendomme om, hvordan den byudvikling kan ske.
Derfor synes vi, at det er lidt trist, at staten nu fortsat skal gøre brug af arealet, selv om jeg anerkender, at det er nødvendigt, og at jeg også anerkender, at det er nødvendigt med et beredskab.
Men kunne man ikke forestille sig, at regeringen kunne sætte en dato på, bare et stykke tid ude i fremtiden, som kommunen kunne planlægge efter, og hvis vi så nærmede os den dato og kunne se, at vi fortsat havde brug for det beredskab, kunne regeringen planlægge et udrejsecenter et sted, hvor der ikke er kommunale planer for byudvikling.
Søren Pind (V), 2016-11-09:
Vridsløselille Fængsel har siden januar været brugt til frihedsberøvelse af udlændinge.
Jeg er klar over, at der ikke i øjeblikket sidder særlig mange frihedsberøvede udlændinge i Vridsløselille, og derfor kan jeg også forstå, hvis man undrer sig over, at fængslet ikke lukkes.
Justitsministeriet vurderer naturligvis løbende kapacitetsbehovet, det sker sammen med Direktoratet for Kriminalforsorgen, og på nuværende tidspunkt er det altså regeringens opfattelse, at der desværre fortsat er behov for at opretholde Vridsløselille.
Det er jo beredskabets natur, at man forbereder sig bedst muligt på de udfordringer, der kan opstå, ellers risikerer man, som vi jo også så det, at udfordringerne, hvis de materialiserer sig, bliver meget svære at håndtere.
Mattias Tesfaye (S), 2016-11-09:
Hvornår kan Albertslund Kommune forvente at regeringen lukker fængslet i Vridsløselille, så bygninger og arealer kan frigives til byudvikling?
Hvornår kan Albertslund Kommune forvente at regeringen lukker fængslet i Vridsløselille, så bygninger og arealer kan frigives til byudvikling?
Søren Pind (V), 2016-11-09:
Jamen jeg tror ikke, der er nogen tvivl om, at bl.a. hele den måde, de sociale medier griber om sig på, udbredelsen af hævnporno og lignende, som også ordføreren og jeg har drøftet, gør, at vi er nødt til løbende at kigge på, om vores lovgivning er i overensstemmelse med den virkelighed, der findes derude.
Det er der ingen som helst tvivl om.
Men mit hovedsigte er altså, at det på grund af risiko for fejltagelser er politiet, der offentliggør den slags billeder – ikke umiddelbart andre.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-09:
Så lad mig spørge på en anden måde.
Hvad vil ministeren gøre ved det her?
Med den udvikling, der er med sociale medier og alt muligt andet, vil det jo være fuldstændig naivt at forestille sig, at den her udvikling stopper i morgen, og uanset hvor stærk man i øvrigt gør politiet, vil man stadig væk stå med lige præcis den her udfordring.
Jeg synes ikke, der er noget galt i, at man passer på sine ting, at man gør en stor indsats, sætter arbejdspladser i gang osv.
Jeg synes faktisk, det er prisværdigt, at der er nogen, der i de her tider tager det ansvar på sig, og derfor kunne jeg godt tænke mig, at regeringen meldte klart ud, hvad man vil gøre netop for at tage hånd om den her slags mennesker.
Jeg synes i virkeligheden, at vi i Danmark har alt for travlt med at tage hensyn til den kriminelle, alt for travlt med at tage hensyn til tyveknægten.
Man kunne jo få den tanke, at hvis nu bare tyveknægten havde opført sig ordentligt, havde der aldrig været noget problem her.
Søren Pind (V), 2016-11-09:
Jeg vil ikke gå ind i konkrete sager, men det, jeg kan sige om det, er, at hvis man bryder loven, er man jo principielt kriminel.
Det er sådan, det er.
Derfor er der selvfølgelig alligevel forskel på forskellige sager.
Men i udgangspunktet er det selvfølgelig sådan, at hvis nogen begår en strafbar handling, er vedkommende kriminel.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-09:
Kriminalitet er kriminalitet, og det skal straffes, var det, ministeren sagde.
Så vil jeg gerne spørge ministeren, om Laura og Henrik Thomsen fra Silkeborg er kriminelle?
Søren Pind (V), 2016-11-09:
Som tidligere byplanborgmester har jeg stor sympati for kommunens ønske om at komme videre med det her område, men nej, vi kan ikke sætte dato på for nærværende, fordi vi er meget optaget af, at den situation, vi så ved grænsen i fjor, ikke gentager sig, og at vi i en fortumlet tid viser, at de demokratiske institutioner altså kan håndtere det her og i øvrigt har kapaciteten til at håndtere det.
Derfor kommer jeg til at bede om lidt tålmodighed på det her felt.
Jeg er optimistisk, i forhold til at det her kan afsluttes inden for en rimelig tid, men jeg kan ikke sætte en dato på for nærværende.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-09:
Som jeg har forklaret for spørgeren i adskillige samråd, er der indbudgetteret en negativ budgetregulering svarende til provenuet for boligydelsen, og vi er i forligskredsen blevet enige om at søge det udmøntet her ved finanslovsforhandlingerne.
Så må vi jo se, om der er vilje til at finde pengene.
Ellers skal vi krone til krone finde pengene på andre måder.
Det er sådan, sagen er.
Men det overrasker mig en lille smule, at spørgeren efter adskillige samråd og adskillige spørgsmål om det her ikke er fuldt ud klar over, hvordan den her sag står.
Lea Wermelin (S), 2016-11-09:
Jeg læser spørgsmålet op: Agter ministeren i finanslovsforhandlingerne at søge opbakning i blå blok til at få ført den tidligere indgåede aftale om besparelser på boligydelsen til de ældre ud i livet?
Jens Joel (S), 2016-11-09:
Nej, men der indgår nogle bestemte finansieringselementer, som jeg har nævnt, altså de syge på sygedagpenge eller de unge på produktionsskolerne, og så er der jo en reserve.
Der har man jo også set, at nogle fra det parlamentariske grundlag i den blå blok har haft nogle ønsker om, at man skulle give nogle skattelettelser dér, som ville komme særlig de velstillede til gode.
Der er det bare, jeg spørger: Er det vigtigt for finansministeren, at den finanslovsaftale, man laver, ikke bliver socialt skævt, eller er det ikke vigtigt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-09:
Jeg forstår sådan set slet ikke baggrunden for spørgsmålet, for der indgår jo ikke skat i finanslovsforhandlingerne.
Jens Joel (S), 2016-11-09:
Jeg tror bestemt, at vi alle er interesserede i en ordentlig kræftbehandling, og det vil gavne bredt.
Men så lad mig spørge på en anden måde: Regner finansministeren med, at det her bliver trukket i en mere skæv retning?
Altså, er det i de forhandlinger, man sidder i, da afgørende for Venstre, at finansloven ikke bliver mere socialt skæv, og at man ikke får lavet nogen fordelinger, hvor man giver en meget stor gevinst til eksempelvis direktørerne, hvorimod den kontante gevinst, der kunne være til folk med lavere lønindkomster, bliver forsvindende lille?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-09:
En af hovedprioriteringerne er jo altså som sagt en Kræftplan IV, og den vil jeg gætte på at kassedamen får lige så stor gavn af som bankdirektøren.
Jens Joel (S), 2016-11-09:
Tak for det.
Grunden til, at jeg spørger, og også grunden til ordvalget handler jo lidt om, at Venstre, som det vil være finansministeren bekendt, ved en tidligere formand, nemlig Uffe Ellemann-Jensen, var ude at besøge en kassedame og satte meget fokus på, at det var vigtigt, at Venstre også tilgodeså eksempelvis kassedamerne i deres politik.
Før valget hørte vi meget den nuværende statsminister tale om, at beskatningen skulle sættes ned på særlig deres indkomster, altså at man skulle tilgodese de almindelige, hårdtarbejdende mennesker på det danske arbejdsmarked.
Men når vi ser på, hvad der bliver lavet af aftaler, og hvad regeringen foreslår, så står det jo i skærende kontrast til det, fordi det som regel er pilskævt rent socialt.
I sidste års finanslov var det familierne på kontanthjælp og de ældre, der boede til leje og fik boligydelse, der måtte betale for, at man fik billigere biler, billigere porscher, eller lavere arveafgift.
I år kan vi så se, at det bl.a. er syge på sygedagpenge og unge på produktionsskoler, som skal betale for nogle af de ting, man har tænkt sig at dele ud i finansloven.
Det er jo derfor, jeg spørger, om finansministeren er garant for, at det ikke er bankdirektøren, der kommer til at tjene mest på en kommende finanslov, men at det faktisk er lønmodtagere i almindelighed, de kassedamer, som hr. Uffe Ellemann-Jensen og andre har kæmpet så hårdt for i tidens løb – eller de har i hvert fald sagt, at de gjorde det.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-09:
Vi forhandler jo i øjeblikket om finansloven for 2017, og regeringen har fremsat et finanslovsforslag, hvor der bl.a. satses på velfærd og sundhed.
Vi har således fremsat forslag om en Kræftplan IV.
Derudover er der en forhandlingsreserve, som partierne forhandler om, og det er jo sådan set status på det.
Jens Joel (S), 2016-11-09:
Ja, jeg læser spørgsmålet op i første omgang: Hvem mener ministeren vil få størst gavn af en kommende blå finanslovsaftale – bankdirektøren eller kassedamen?
Hvem mener ministeren vil få størst gavn af en kommende blå finanslovsaftale – bankdirektøren eller kassedamen?
Lea Wermelin (S), 2016-11-09:
Agter ministeren i finanslovsforhandlingerne at søge opbakning i blå blok til at få ført den tidligere indgåede aftale om besparelser på boligydelsen til de ældre ud i livet?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-09:
Jeg er jo bare nødt til at gentage over for hr. Jens Joel, at det, vi forhandler om, er regeringens finanslovsforslag, og længere er den ikke.
Og i det forslag indgår der ikke skat.
Det indgår der derimod i regeringens helhedsplan, og det er jo en plan, vi vender tilbage til på et senere tidspunkt.
Jens Joel (S), 2016-11-09:
Men når vi nu på baggrund af det, finansministeren selv har svaret, har etableret, at den her skattelettelse på aktie- og kapitalindkomst lige præcis kommer direktørerne til gode, men ikke lønmodtagere med helt almindelige indtægter
, og når finansministeren så siger, at man har fremsat et forslag, hvor det ikke står, så siger jeg, at der også ligger en reserve, og der er folk i finansministerens parlamentariske grundlag, som ønsker det her ind i det.
Og jeg spørger bare finansministeren: Når det nu er socialt pilskævt, kan jeg så regne med, at finansministeren siger, at det ikke skal være en del af finansloven, for det ønsker man ikke?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-09:
Altså, det, vi forhandler i finansloven, er jo det finanslovsforslag, som regeringen har fremsat, og det går jeg ud fra at spørgeren har sat sig ind i hvad handler om.
Og derfor kan jeg sige, at det er det, det handler om.
Jens Joel (S), 2016-11-09:
Ja, det har vi naturligvis gjort.
Vi har jo spurgt finansministeren, hvordan det her udmønter sig, og hvis finansministeren ikke selv kan huske svaret, hvilket jeg godt kan forstå, så vil jeg gerne erindre om, at det fremgår af det, finansministeren selv har svaret, at den her lettelse på aktie- og kapitalindkomstbeskatning giver knap 70.000 kr. i lettelse til de 1.000 rigeste, hvorimod den giver 195 kr. til befolkningen som helhed.
Så det er jo et fuldstændig klokkeklart eksempel på en skattelettelse, der kun er til den rigeste del af befolkningen.
Så forstår jeg, at finansministeren siger, at det ikke er en del af forhandlingen om finansloven, og det vil jeg så bare gerne have finansministeren til at bekræfte at det heller ikke bliver.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-09:
Finanslovsforhandlingerne omhandler ikke de ting, som spørgeren spørger om.
Men hvis der spørges ud fra sådan en teoretisk indfaldsvinkel om, hvordan skat rammer eller skattelettelser rammer eller skattestigninger rammer, så vil jeg i og for sig bede spørgeren om at stille et skriftligt spørgsmål, og så kan man jo lave den slags beregninger.
Jens Joel (S), 2016-11-09:
Jamen grunden til, at jeg spørger om det her, er jo, at der er nogle områder, hvor man kan se at elementer fra helhedsplanen er blevet flyttet over i finanslovsforhandlingerne, eksempelvis på udlændingeområdet, og så spørger jeg vel egentlig bare i al sin enkelhed finansministeren, om det her forslag om reduceret aktie- og kapitalindkomstbeskatning også flyttes med over i finanslovsforhandlingerne, og om finansministeren kan bekræfte, at det jo giver en meget, meget stor gevinst til de 1.000 rigeste, hvorimod det giver en meget lille gevinst til befolkningen som helhed og dermed er socialt skævt.
Så spørgsmål nr. 1 er, om det også er et element man regner med at trække over i finanslovsforhandlingerne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2016-11-09:
Regeringen har jo i forbindelse med helhedsplanen fremlagt et forslag til en jobreform.
Det særligt kendetegnende ved den jobreform er, at skatten lettes i bunden, og at skatten lettes i toppen, det vil sige både for personer med lave indkomster og for personer med relativt høje indkomster, så derfor er det jo meget svært at se isoleret på det her spørgsmål.
For der er ingen tvivl om, at vi i vores helhedsplan bruger mange, mange flere penge på at lette skatten i bunden, end vi gør i toppen.
Jens Joel (S), 2016-11-09:
Jeg starter med at læse spørgsmålet op: Hvem får mest ud af en nedsættelse af beskatningen på aktie- og kapitalindkomst – bankdirektøren eller kassedamen?
Inger Støjberg (V), 2016-11-09:
Det kan jo være svært i dag og her på stående fod fuldstændig at afveje alle muligheder i den her retning, men jeg kan sige, som jeg sagde før, at det også indimellem strider imod min retsfølelse, når man ser kriminelle få lov til at blive i Danmark.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-09:
Jeg er jo glad, og jeg skal huske at rose det, hver gang jeg synes nogle tager et skridt i den rigtige retning, og det gør regeringen jo, hvis man siger, at man vil stramme op.
Men jeg vil også gerne høre, om ministeren ikke kunne uddybe det lidt mere.
Altså, vil det ikke bare være nemmere for alle parter – både for domstolene, for retsfølelsen og i forhold til de kriminelle, der jo så ved, at der bliver trukket en meget klar streg – at sige, at man helt udelukker muligheden for betinget udvisning?
Enten er man udvist, eller også er man ikke.
Inger Støjberg (V), 2016-11-09:
Jeg vil i hvert fald sige, at jeg er enig så langt, at det kan stride mod ens retsfølelse, at man kan opleve udlændinge begå nogle også meget alvorlige former for kriminalitet uden at blive udvist, og at det jo netop også er derfor, at vi ønsker at stramme op på det her felt.