Sophie Hæstorp Andersen (S), 2025-02-18:
Tak for ordet.
Beslutningsforslag nr. B 83 er fremsat af repræsentanter fra Liberal Alliance og omhandler muligheden for at omdanne andelsboliger til ejerlejligheder.
Lad mig starte med at slå det fast: Regeringen kan ikke støtte forslaget.
Liberal Alliance har begrundet forslaget med et ønske om, at andelshaverne skal kunne blive herre i eget hus.
Liberal Alliance mener dermed, at de nuværende andelshavere skal have lov til selv at bestemme, om de vil være underlagt andelsboliglovens regelsæt om bl.a. maksimalpris, eller om deres andelsboliger skal være ejerlejligheder, der kan omsættes på det frie marked.
Som det fremgår af forslaget, er idéen ikke ny.
Liberal Alliance har tidligere fremsat et lignende beslutningsforslag, der blev behandlet her i salen den 13. maj 2016.
Ejerlejlighedsudvalget blev nedsat i juni 2016, og udvalgets rapport blev udgivet i 2018.
Rapporten har dannet grundlag for, at vi i dag har fået en ny ejerlejlighedslov.
Som nævnt kan regeringen ikke støtte forslaget, fordi vi risikerer, at beboersammensætningen i byer bliver ændret, og at vi bevæger os længere væk fra en blandet by.
Det er ikke noget, vi som regering kan støtte, og hvis forslaget nyder fremme, vil det jo medføre, at en stor del af andelsboligerne vil forsvinde.
I ejerlejlighedsudvalgets rapport fra 2018 blev det vurderet, at op mod 93 pct. af alle andelsboliger i hovedstadsområdet ville blive omdannet, hvis det her var muligt.
Det svarer rundt regnet til, at 120.000 andelsboliger ville forsvinde fra hovedstaden.
Det er mange andelsboliger, der stort set fra den ene dag til den anden ville forsvinde.
Det må formodes, at forslaget vil medføre, at langt de fleste nuværende andelsboligforeninger, hvor andelshaverne har købt en andelsbolig under andelsboligvilkår, ville vælge en konvertering.
For det giver jo selvfølgelig mening for den enkelte.
De får en begunstigelse, når de efterfølgende kan sælge på det frie marked.
Derved vil forslaget medføre, at andelsboligformen praktisk talt vil forsvinde.
Det vil også medføre, at der er flere persongrupper, der ikke længere vil have mulighed for at bo i byen.
Det er de personer, der normalt ville ønske at købe en andelsbolig: de enlige, de korttidsuddannede og personer i lavindkomstgrupper.
De ville altså skulle til at finde boliger uden for byerne.
Hvilke byer ønsker vi os i fremtiden?
Der mener regeringen, at en blandet by er afgørende for, at vi som mennesker kan trives og udvikle os, men det sikrer også sikkerhed i vores byer, at vi bor dør om dør med alle typer af indkomstgrupper, både ældre, unge og børnefamilier, og det vil beslutningsforslaget gøre svært, for det vil som nævnt medføre, at byernes beboersammensætning vil ændre sig i retning af, at det i højere grad kun er dem, der har råd, der vil have mulighed for at være der.
Forslaget vil samtidig gøre, at danskerne opdeles i to grupper, nemlig en gruppe, der har råd til at bo i byen, og en gruppe, der ikke har råd til at bo i byen, og det er ikke det, som jeg og regeringen ønsker.
Jeg vil kæmpe for, at vi har en blandet by med en blandet beboersammensætning.
Derudover har beslutningsforslaget også en lidt mere teknisk afledt effekt på udbuddet af private lejemål.
Når en udlejningsejendom skifter ejer, skal den i mange situationer, før overdragelsen bliver endelig, tilbydes til lejerne på andelsbasis.
Det er den såkaldte tilbudspligt.
Hvis forslaget nyder fremme, vil man derfor som lejer kunne blive ejer af en ejerlejlighed ved brug af den her tilbudspligt.
Det sker jo i tre trin: Først har vi en udlejer, der gerne vil sælge udlejningsejendommen til en køber, men skal tilbyde lejerne ejendommen på andelsboligbasis.
Lejerne overtager ejendommen på andelsbasis, og andelsboligforeningen vil efter overdragelsen straks kunne konvertere ejendommen til ejerlejligheder.
Derfor må vi formode, at hvis beslutningsforslaget nyder fremme, vil lejeboligmarkedet, især i storbyerne, lige så stille blive udvandet.
Det ønsker regeringen heller ikke, for vi er glade for den boligdiversitet, der er i byen, og på den baggrund kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.