Søren Pind (V), 2016-10-11:
Tak til ordførerne for den positive modtagelse af beslutningsforslaget.
Med beslutningsforslaget foreslår jeg, at Folketinget meddeler sit samtykke til, at regeringen på Danmarks vegne tilslutter sig EU-direktivet om databeskyttelse på retshåndhævelsesområdet.
Direktivet blev vedtaget den 27. april 2016 og er omfattet af det danske retsforbehold, men da det samtidig udbygger Schengenreglerne, kan Danmark tilslutte sig direktivet senest den 27. oktober 2016.
Det er regeringens opfattelse, at bl.a. hensynet til beskyttelsen af danskernes personoplysninger og hensynet til samarbejdet med retshåndhævende myndigheder i andre medlemsstater, herunder i forbindelse med Schengensamarbejdet, taler for, at Danmark tilslutter sig direktivet og gennemfører det i dansk ret.
Direktivets hovedformål er at sikre fysiske personers ret til beskyttelse af personoplysninger samt at sikre fri udveksling af personoplysninger mellem retshåndhævende myndigheder i EU.
Formålet er endvidere at lette samarbejdet mellem EU's medlemsstater på retshåndhævelsesområdet.
Direktivet fastlægger et minimumsniveau for beskyttelse af personoplysninger på retshåndhævelsesområdet.
For Danmarks vedkommende vil det i vidt omfang indebære en videreførelse af, hvad der allerede gælder i Danmark i dag.
Direktivet vil dog også medføre ændringer.
Der vil bl.a. blive indført nogle flere rettigheder for borgerne.
Som et eksempel på en rettighed, der indføres med direktivet, kan jeg nævne, at retshåndhævende myndigheder forpligtes til at stille en række oplysninger til rådighed for de borgere, som myndighederne f.eks. registrerer oplysninger om.
I særlige tilfælde forpligtes myndighederne til at give borgeren en række oplysninger, så borgeren kan udøve sine rettigheder.
Det kan f.eks. være udøvelse af retten til at få indsigt i oplysninger om sig selv, hvilket er en rettighed, som vi allerede kender på området i dag.
Derudover får borgeren ret til at få urigtige eller ufuldstændige oplysninger om sig selv berigtiget eller fuldstændiggjort og en ret til at få oplysninger slettet, hvis de f.eks. er indsamlet ulovligt.
Omvendt er der ligesom for de rettigheder, der allerede gælder, en adgang til at begrænse rettighederne af hensyn til en række offentlige interesser, herunder hensynet til efterforskningen af en straffesag eller statens sikkerhed.
Det sker med nye og specifikke krav til, hvordan myndighederne skal sikre overholdelsen af reglerne om beskyttelse af personoplysninger.
Herunder er der specifikke krav til sikkerheden for, at personoplysninger ikke kommer uvedkommende til kendskab eller misbruges.
Der stilles eksempelvis specifikke krav om, at myndighederne skal gennemføre passende tekniske og organisatoriske foranstaltninger, som er designet til databeskyttelse.
Der stilles desuden som noget nyt krav om, at myndighederne udpeger en databeskyttelsesrådgiver, som skal rådgive om og overvåge myndighedernes overholdelse af reglen i direktivet, herunder kravet til sikkerhed.
Endelig forpligtes myndighederne til at underrette tilsynsmyndigheden om brud på persondatasikkerheden, når bruddet indebærer en risiko for beskyttelsen af borgernes personoplysninger.
Beskyttelsen af personoplysninger er af stigende betydning som følge af samfundsudviklingen og de teknologiske muligheder.
Det er et område, som regeringen tager yderst alvorligt.
Et enigt Retsudvalg har med sin beretning om datasikkerhed fra januar i fjor bekræftet, at det er et område, der er bred enighed om at prioritere.
I god tråd med det øgede fokus på beskyttelse af danskernes personoplysninger fastlægger direktivets regler et minimumsniveau for retshåndhævende myndigheders beskyttelse af personoplysninger.
Efter regeringens opfattelse vil det kun være til gavn for beskyttelsen af danskernes personoplysninger at tilvælge EU's direktiv om databeskyttelse på retshåndhævelsesområdet.
Det vil derudover gavne samarbejdet mellem Danmark og andre EU-landes retshåndhævende myndigheder, at Danmark har det samme minimumsniveau for databeskyttelse som i resten af Den Europæiske Union.
Omvendt kan det være til skade for samarbejdet, hvis Danmark ikke tilslutter sig direktivet.
Manglende tilslutning vil bl.a. betyde, at Danmark risikerer en eksklusion af Schengensamarbejdet, da direktivet som nævnt indledningsvis udbygger Schengenreglerne, navnlig databeskyttelsen inden for Schengensamarbejdet.
Danmark risikerer altså at få endnu vanskeligere ved at forhandle sig frem til en særaftale med de andre EU-lande på politiområdet og de øvrige retshåndhævelsesområder.
Det skyldes, at direktivets beskyttelsesniveau må anses for at blive en grundlæggende forudsætning for store dele af samarbejdet på retshåndhævelsesområdet i EU.
Jeg vil i den forbindelse gerne understrege, at det er helt afgørende, at dansk politi og andre danske retshåndhævelsesmyndigheder fortsat kan arbejde tæt sammen med deres europæiske kollegaer og fortsat har adgang til og kan udveksle de nødvendige oplysninger i kampen mod alvorlige forbrydelser.
Med disse ord vil jeg gerne takke for en god debat, og jeg ser frem til en velvillig behandling af beslutningsforslaget i Europaudvalget, hvor jeg vil besvare de spørgsmål, der måtte være.