runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Nå, men det synes jeg da netop ikke var en sang fra de varme lande, og jeg synes også, det er naturstridigt, hvis man netop i Dansk Folkeparti skulle synge sange derfra.
Så jeg anerkender da fuldstændig, at ordføreren altså fortæller, at det er de rå betingelser i jernindustrien, at det er en beslutning, der er taget ikke af ordføreren selv, men i de sammenhænge, ordføreren indgår i.
Det er fair nok.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-01:
Man kan jo sådan demonstrativt påstå, at man har opnået noget ved at klæde sig ud i bestemte sammenhænge og sige: I dag tager jeg en sjov hat på, fordi det er festligt det her; eller: Jeg tager et slips på, fordi det er festligt.
Og det kan jo være udtryk for, at der måske ikke er så meget substans i det, for hvad var det egentlig, som Socialdemokratiet gik til valg på?
Det, som lovforslaget her siger, er, at man skal være mindst 47 år på arbejdsmarkedet, før man kan gå tidligere på pension.
Så det kan godt være, at Socialdemokratiet synes, det er festligt, men hvad med de vælgere, som troede på det, Socialdemokratiet sagde i valgkampen?
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-01:
Jeg har mødt mange vælgere.
Jeg har fået breve fra mange vælgere, siden vi indgik den her aftale.
Og der er stort set udelukkende taksigelser.
Taksigelser, fordi – og det er også vigtigt – vi rent faktisk gennemfører noget, nogle forbedringer, som vi har sagt vi ville gennemføre, på trods af at tidligere statsministre sagde, at det slet ikke kunne lade sig gøre teknisk, på trods af at modstanden har været stor bl.a. fra hr. Ole Birk Olesens parti, og på trods af at modstanden har været stor andre steder fra.
Så derfor har jeg ingen udfordringer med at se de mange danskere i øjnene.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-01:
Men det var jo rigtigt, at det ikke kunne lade sig gøre.
Socialdemokratiets forslag om, at man skulle kunne gå på pension, efter at man havde været 40 år på arbejdsmarkedet, for de penge, som Socialdemokratiet havde afsat til formålet – 3 mia. kr. – kunne jo ikke lade sig gøre.
Så derfor valgte Socialdemokratiet en anden model, som ikke var efter 40 år på arbejdsmarkedet, men efter mindst 47 år på arbejdsmarkedet.
Så alt, der blev sagt dengang, om, at det ikke kunne lade sig gøre, hvad Socialdemokratiet foreslog, var jo rigtigt.
Kan beskæftigelsesministeren forholde sig til det, eller kan beskæftigelsesministeren kun svare udenom?
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-01:
Jeg svarer bestemt ikke udenom.
Jeg har glædet mig til den her debat, også med hr. Ole Birk Olesen.
Socialdemokratiet gik til valg på syv principper, som skulle sikre en tidligere tilbagetrækning for folk med lange og hårde arbejdsliv.
Et af de principper var, at det skulle gælde folk, der havde været mere end 40 år på arbejdsmarkedet.
Det er det kriterie, der er blevet fastsat ved, at man opgør ens anciennitet på arbejdsmarkedet til enten 42, 43 eller 44 år på arbejdsmarkedet, og at man kan trække sig tilbage op til 3 år før den til enhver tid værende folkepensionsalder.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Enderne kunne det ikke lykkes at få til at nå sammen den her gang, men sådan er det jo nogle gange.
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-01:
Jeg tror, der var en lidt for ophedet stemning, for jeg kan godt bekræfte, at både hr. Lars Boje Mathiesen og fru Pernille Vermund, i de drøftelser, jeg havde med Nye Borgerlige, egentlig grundlæggende deler den problemformulering, som både regeringen, Socialdemokratiet og en række andre partier har sat, nemlig at der er nødt til at være en mere rimelig og værdig måde at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet på.
Jeg synes selv, at det var ærgerligt, at der var andre forhold, der gjorde, at Nye Borgerlige ikke ønskede at deltage, men jeg kan bekræfte, at den grundlæggende problemformulering og ønsket om en mere retfærdig tilbagetrækning var det mit indtryk at Nye Borgerlige også delte.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-01:
Jeg vil spørge, om ordføreren kan bekræfte, at det forslag, vi lige har behandlet, handler om nogle helt andre mennesker end dem, som det her forslag handler om.
Det, vi behandlede før, var et spørgsmål om en behandling af de mennesker, der er i 60'erne i dag, mens det, vi er i færd med at behandle nu, handler om nogle meget yngre mennesker og om udhulingen af den ordning, vi lige har stået og snakket om, i forhold til deres muligheder for at komme på tidlig pension.
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-01:
Det kvitterer jeg for.
Jeg havde en forhenværende partifælle, som også var minister i vel nok den øverste del af regeringenshierarkiet i sidste valgperiode.
Han sagde fra tid til anden, at man havde fundet fulde, hele og dækkende løsninger for ting.
Jeg tror ikke selv på, at det her nødvendigvis er en fuld, hel og dækkende løsning, men jeg tror, at vi er kommet meget tættere på en løsning for rigtig mange mennesker med ret til tidlig pension kombineret med de lempede krav, der er i forhold til seniorpensionen, som bl.a. Dansk Folkeparti ønskede sig i forhandlingerne, og det synes jeg også de fortjener ros for.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-01:
Jeg bad ministeren om i sin tale at adressere det her lidt mærkelige forløb, vi var udsat for i Alternativet.
Vi var egentlig de første, der stod på den der talerstol og talte om tidlig tilbagetrækning, efter den tyske model, og vi var egentlig også utrolig positive, da vi kom over for at forhandle i ministeriet, men så røg vi pludselig ud af forhandlingerne.
Det var en meget mærkelig oplevelse.
Kan ministeren sige, hvad det handlede om?
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-01:
Der har aldrig nogen sinde været et ønske om eller en beslutning om, at Alternativet skulle ryge ud af forhandlingerne.
Jeg tror til gengæld, at den meget klare tilkendegivelse, Alternativet kom med først, var så klar, at der indledningsvis ikke var så meget mere at drøfte.
Så var det selvfølgelig ærgerligt og beklageligt, at Alternativet ikke var med i slutspurten, og det tror jeg primært skyldes, at det var en hektisk, en kaotisk og ifølge nogle måske endda en forvirret slutspurt.
Det skal jeg kun beklage, og jeg vil i øvrigt takke for, at Alternativet allerede har tilkendegivet, at de vil stemme for lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-01:
Jamen tak for en okay forklaring, en fair forklaring.
Der er flere kaospiloter i vores stab, og vi er med i masser af lovgivninger.
Betyder det så, kan jeg så forstå på ministeren, at vi er velkomne til at komme fuldt og helt med i aftalen?
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-01:
Retfærdigvis plejer forligskredsen også lige at skulle sige god for det, men jeg ser ikke noget til hinder for, at Alternativet kan tilslutte sig.
Det, som Alternativet selvfølgelig skal overveje – apropos det, hr. Lars Boje Mathiesen sagde før – om alle dele af finansieringen også er spiselige og acceptable, og om man vil tage del i at udmønte det.
Og her tænker jeg selvfølgelig navnlig på den del af finansieringen, der handler om jobcentrene, som jeg ved også er noget, Alternativet har stærke holdninger til.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-12-01:
Tak for det.
I 2006 blev man enige om at lave det såkaldte velfærdsforlig.
Her besluttede man, at pensionsalderen løbende forlænges, i takt med at vi bliver ældre.
Det gjorde man netop for at sikre penge til fremtidens velfærd, den velfærd, vi alle sammen holder af, og som vi alle meget nødig vil undvære.
Socialdemokratiet var med i aftalen under den forudsætning, at efterlønnen bestod, fordi vi jo godt ved, at det ikke er alle, der kan arbejde så længe.
Vi vidste jo godt, at dem, som starter med at arbejde, fra de er helt unge, i et hårdt fysisk arbejde som ufaglærte eller faglærte, tit vil opleve store smerter og hutle sig igennem de sidste år på arbejdsmarkedet.
Og for at sikre, at de netop havde muligheden for at få en værdig pensionsalder, så var det vigtigt for os at beholde efterlønnen, som den var.
Senere så man desværre, at efterlønnen blev forringet så meget, at færre og færre dermed gjorde brug af den, og derfor mener vi, at der skal rettes op på velfærdsaftalen og den kontrakt, vi dengang lavede med vælgerne.
Netop derfor stod vi i salen for lidt siden i et par timer og var med til at sikre den her gruppe muligheden for at trække sig tidligere tilbage.
Vi holder stadig fast i velfærdsaftalen og vil også stemme for dette forslag.
Det er et forslag, der betyder, at folkepensionsalderen fastsættes til 69 år for alle, der er født efter den 31. december 1966.
Vi har brug for en god økonomi.
Vi har brug for at sikre en ordentlig velfærd, men vi har også brug for et pensionssystem, der er retfærdigt, og et system, folk kan regne med, og som folk kan forstå.
Derfor var det så vigtigt for os at få indført en ret til tidlig pension, som man jo nok kunne høre på mig, da jeg stod på talerstolen for et par timer siden.
Når det så er sagt, skal vi altid kigge på vores pensionssystem og se, om det er godt nok, eller om det skal forbedres.
Vi skal kigge på, om det fortsat er et trygt system, man kan regne med, og et system, man kan forstå.
Det er da helt fair at sætte spørgsmålstegn ved det, nemlig om vi nu også kan arbejde så længe, og om pensionsalderen skal stige så hurtigt, altså om vi egentlig har det fleksible pensionssystem, som vi nu ønsker.
Det er jo netop grunden til, at vi har nedsat en kommission, der skal belyse dette, så vi alle kan diskutere og beslutte på et meget bedre grundlag.
Det er et arbejde, jeg glæder mig rigtig meget til, og det er en diskussion, jeg glæder mig meget til.
Det er noget, som bestemt er nødvendigt, og som vi selvfølgelig skal gøre og også løbende skal gøre.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Ja, og det er jo ingen hemmelighed, at det, der skilte os, var finansieringen, i hvert fald fra vores side af.
Den var vi ikke enige i.
Jeg vil godt komme med en opfordring til, at det her ikke bliver en sovepude til at tro, at problemerne nu er løst.
Min opfattelse er, at der stadig væk vil være folk derude, som falder igennem, og som det her ikke omfatter.
Altså, jeg er meget bekymret for de mennesker, som måske skal være på arbejdsmarkedet i de her 39 år eller 58 år eller noget andet.
Der er altså nogle der, som vi ikke adresserer med det her.
Så jeg håber, at man er villig til at fortsætte et arbejde med at finde ud af, hvordan vi kan få fat på de mennesker, så de også får en god mulighed for stadig væk at kunne være på arbejdsmarkedet eller kunne træde ud, når de har behov for det.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-01:
Undskyld, hvis jeg ikke var klar nok.
Nu har vi debatteret det så mange gange i Folketingssalen, at jeg holdt det i brede vendinger.
Vores forslag går konkret på, at hvis man har fået en fængselsdom, betinget eller ubetinget, så skal man ikke kunne få dansk statsborgerskab.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-02:
Det kan jeg godt følge.
Hvis det var dertil, vi kom, så ville de nok alligevel begynde at skrive en tekst.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Der ved vi jo, at både test og isolation er fuldstændig afgørende, så burde vi ikke ud fra et sundhedsfagligt synspunkt netop tilbyde den ordning til også de her mennesker?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Nej, for de her mennesker er jo mennesker, som er her illegalt.
Det er jo mennesker, som ikke har ret til at være her.
Det er jo sådan, situationen er.
Vi har en gruppe mennesker, som har fået afslag på at være her.
De opholder sig altså på den ene eller anden måde illegalt her i Danmark, og derfor skal de ikke være her.
Hvis man har ret til at være her, har man også ret til alle de goder, som generationer før os har bygget op, og det synes jeg er et smukt og rigtigt princip.
Men jeg synes også, at det er et rigtigt princip, at hvis man er her illegalt, så er det ikke planen, at man skal være her længere.
Rosa Lund (EL), 2020-12-02:
Tak for det.
Man kan benytte sig af de her mobile teststationer.
Så har vi et sundhedsmæssigt problem, for som min gode kollega hr. Peder Hvelplund lige sagde, er de her mennesker jo på gaden ligesom os andre og benytter sig af de samme faciliteter, både indkøbssteder, men også offentlige pladser, parker osv.
Så derfor kan jeg ikke forstå, at man ikke af hensyn til sundheden laver en frit lejde-ordning.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Det vil jeg ikke, og jeg mener, at det ville have nogle meget, meget uheldige implikationer.
Men det er sådan, at når det angår testning, kan den her persongruppe benytte sig af de her udkørende testfunktioner, som bl.a. er lavet for at teste socialt udsatte, herunder hjemløse, for covid-19, og det gælder jo altså også udlændinge uden dansk cpr-nummer.
Turister osv. har jo også mulighed for at gøre brug af dette.
Jeg kender ikke til det konkrete tal.
Hr. Peder Hvelplund nævnte et meget, meget højt tal, nemlig 25.000 illegale immigranter, men det er et højt tal, vi har i Danmark.
Det er ikke højt i forhold til mange andre lande, heller ikke mange andre europæiske lande, men det er jo et højt tal.
Jeg mener, at det på mange måder er meget problematisk at have et så højt antal boende illegalt i landet.
Og nogle lande har meget, meget højere tal, og de har jo endnu større sundhedsmæssige problemer, sociale problemer, arbejdsmarkedsmæssige problemer, kulturelle problemer og kriminalitetsproblemer.
Det er jo sådan, det må være.
Mit svar er, at hvis man er her lovligt og har ret til at være her, så har vi gratis test, vi har et sundhedsvæsen, der hjælper, og vi har endda også gratis isolation.
Hvis man er her illegalt, skal man ikke være her.
Rosa Lund (EL), 2020-12-02:
Men vi står jo nu engang bare i den situation, at der er nogle mennesker, der er her illegalt, og der er en meget klar grund til, at vi spørger sundhedsministeren og ikke udlændinge- og integrationsministeren om det her.
For den diskussion og den beslutning, vi gerne vil have, omhandler sådan set ikke spørgsmålet om, hvordan vi sikrer, at der er færre mennesker, der opholder sig illegalt i Danmark.
Den beslutning og den diskussion, vi gerne vil have, handler om, hvordan vi sikrer vores alle sammens sundhed; hvordan vi sikrer, at færre bliver smittet.
Og når nu de her mennesker er her, burde vi så ikke sikre, at de trygt kunne gå i isolation ligesom alle os andre?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Der er mulighed for at lade sig teste, og der er også mulighed for at gå i isolation.
Jeg tror, det ville medføre det modsatte, nemlig at vi ville få problemet til at vokse yderligere frem for at få inddæmmet problemet, og at der vil komme endnu flere mennesker.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Tak for det.
Nu kender jeg jo sundhedsministeren godt nok til, at sundhedsministeren godt ved, at virus sådan set er ligeglad med, hvilken status man har.
Smittespredningen kommer til at foregå, og derfor vil jeg gerne spørge ministeren igen: Når nu vi har den viden – vi ved, at de mennesker er her, og vi ved, at de er med til at kunne bidrage til både selv at blive smittet og bære smitten videre – hvorfor er det så, vi ikke skal sikre, at vi får bremset smittekæderne, som jo er det, der er vores primære opgave lige nu?
Og så kan vi diskutere, om de mennesker skal være her eller ej.
Det kan vi diskutere med udlændinge- og integrationsministeren, men med sundhedsministeren kan vi diskutere, at de er her, og at vi har brug for at bryde de smittekæder, der opstår.
Er ministeren ikke enig i det?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Den del er jeg fuldkommen enig i.
Det er også en af grundene til, at vi jo har udkørende testfunktion, bl.a. til udsatte personer, især hjemløse – altså præcis den gruppe, som bliver nævnt her.
De kan benytte sig af tilbud om testning.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Men nu er det jo ikke tilfældigt, at det er sundhedsministeren, vi rejser spørgsmålet over for.
Det er jo, fordi der er et sundhedsaspekt i det her.
Vi har været fuldstændig enige med regeringen i den måde at håndtere corona på, altså i at have en forsigtighedsstrategi og i at have fokus på de sårbare og udsatte grupper.
Men nu er det jo sådan, at der er 25.000 illegale migranter her i Danmark.
Det er hvert fald det, ROCKWOOL Fonden anslår, og det er jo folk, der går ude på gaden, og som vi kører i bus sammen med, og som handler de samme steder, som vi gør, og som bor i de byer, vi også bor i.
Det er folk, vi kan smitte, og det er folk, der kan smitte os.
Derfor er det jo fint, at der bliver stillet både isolationsfaciliteter og testmuligheder til rådighed.
Men når det viser sig, at der er 0 – altså ingen ud af de 25.000 – der benytter sig af det, så bør det da give anledning til bekymring.
Hvis det, der er forudsætningen for, at de kan lade sig teste og isolere, er, at de risikerer at få en enkeltbillet ud af landet, så er det jo ikke underligt, at de ikke benytter sig af det.
Men det giver jo en sundhedsmæssig udfordring, og det er derfor, at både Røde Kors og Gadejuristen og Rådet for Socialt Udsatte opfordrer til, at man laver en frit lejde-ordning, så de netop har muligheden for at henvende sig, så vi kan sikre, at de bliver testet og isoleret.
Coronavirus ved vi jo er fuldstændig ligeglad med, hvilken status mennesker har.
Den spreder sig uanset hvad, og derfor skal vi også sikre, at de mennesker, der er i samfundet, har mulighed for både at blive testet og isoleret, og jeg synes især, at der med baggrund i de øgede smittetal, vi nu ser her i hovedstadsområdet, burde være anledning til at sige, at vi selvfølgelig skal sikre, at de mennesker får samme mulighed for at blive testet og isoleret.
Derfor skal jeg spørge sundhedsministeren efter, om sundhedsministeren ikke ud fra en sundhedsvinkel vil vægte folkesundheden over hensynet til en formynderisk udlændingelovgivning og sikre, at der bliver en frit lejde-ordning for de her mennesker.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-02:
Jamen det er jeg sådan set glad for at høre at justitsministeren kan svare på så relativt klart her i salen.
For det, der sådan set er baggrunden for, at jeg har stillet spørgsmålet, er, at regeringen jo lige nu grundlæggende har skabt tvivl om, hvorvidt regeringen vil støtte de internationale skoler i Danmark; om regeringen vil støtte også mindretallets skoler; om regeringen vil støtte skoler, der kan have et religiøst grundlag.
Og det skyldes jo ikke kun den grundlovsfortolkning og den notits, som jeg spørger til i spørgsmålet.
Det skyldes jo også de meldinger, som Socialdemokratiet kom med før valget.
Når jeg også har behov for at få klart svar fra regeringen i relation til støtten til de tyske mindretalsskoler, så er det jo, fordi vi lige har set eksempler på, at regeringen jo godt nok siger, at man ønsker at sikre det tyske mindretals institutioner, men samtidig har man et lovforslag i høring, hvor man har lagt op til, at de tyske gudstjenester ikke længere må holdes på tysk i Danmark, og at også andre institutioners gudstjenester ikke må holdes på deres sprog.
Vi så en finanslovsaftale sidste år, hvor man valgte at sige, at man ikke skulle sikre bedre normeringer til selvejende og private institutioner i Danmark, hvilket helt konkret har haft den konsekvens, at 11 ud af de 19 tyske børnehaver nu får mindre i støtte end andre institutioner i Danmark.
Og det er jo grundlæggende fuldstændig imod de aftaler, vi har lavet med både Københavnerklæringen og Bonnerklæringen, altså de aftaler, vi har forpligtet os til i relation til at sikre, at vores nationale sproglige mindretal egentlig ligestilles med flertalsbefolkningen.
Det er jo også derfor, jeg i dag spørger justitsministeren meget klart og tydeligt, i forhold til om vi kan være helt sikre på, at der ikke ligesom med andre lovforslag sådan lige pludselig kommer lovforslag fra regeringens side, hvorved også det tyske mindretals institutioner, i det her tilfælde på skoleområdet, nu bliver bragt i fare som følge af den ændring af grundlovsfortolkningen, som Justitsministeriet har lavet.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Jeg vil gerne anholde præmissen om, at mindretallet i grænseområdet ikke bliver behandlet ordentligt.
Faktisk har vi i forbindelse med covid-19-krisen gjort meget for at sikre, at der er mulighed for fortsat samfærdsel på tværs af grænsen, også i en situation, hvor man godt rent sundhedsfagligt ville kunne sige, at her kunne man godt være mere restriktiv.
Så jeg er ikke enig i præmissen.
Men i øvrigt må man sige, at hvis spørgerens nervøsitet står til troende, kan spørgeren jo trøste sig med, at det i givet fald, som jeg sagde før, ville rejse væsentlige spørgsmål i forhold til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-02:
Justitsministeren har også sagt det i svarene på nogle af de spørgsmål, der er blevet besvaret, og det kan være, at vi også får det svar i morgen, når vi har et beslutningsforslag, der er en genfremsættelse af det B 32, som oprindelig gav anledning til notitsen.
Men når jeg alligevel spørger i Folketingssalen i dag, er det jo, fordi vi har gentagne eksempler på, at regeringen jo, som ministeren også siger, kerer sig om det tyske mindretals institutioner, men så konkret i forbindelse med lovgivningen, både i forhold til børnehaverne og i forhold til gudstjenesterne, alligevel gør noget andet.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Spørgeren har også selv været minister og ved derfor, hvad det vil sige, at man har et ressort og ikke har et ressort.
Den del af grænsespørgsmålet, som rammer mit ressort, er først og fremmest i de her tider spørgsmålet om muligheden for at rejse på tværs af grænserne, hvor jeg synes, vi har bestræbt os for at sikre, at der kunne være så normalt samkvem som muligt, også i en meget, meget besværlig situation.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-12-02:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at det jo på justitsministerens ressort – efter en lang periode, hvor der stod betonklodser på grænseovergangene mellem Danmark og Tyskland, og hvor der jo var hermetisk lukket, sådan at folk ikke kunne besøge deres familiemedlemmer – jo heldigvis lykkedes, også efter pres fra mine kollegaer, at få åbnet op, og det var vi glade for.
Det burde der bare have været fra starten, og det er egentlig også derfor, jeg rejser spørgsmålet i dag i relation til den notits, som Justitsministeriet har lavet.
Gang på gang på gang oplever vi, at det er nogle andre, der skal bringe bekymringerne om det tyske mindretals institutioner ind, for det indgår ikke i regeringens første udspil eller første lovforslag, hvilket f.eks. gør sig gældende på gudstjenesteområdet.
Nick Hækkerup (S), 2020-12-02:
Det er jeg ikke enig i.
Og jeg synes også, at i forhold til de spørgsmål, som der er rejst, kan man være betrygget ved, at selv om der er en mulighed for at fremsætte lovforslag, er der ingen pligt til at fremsætte lovforslag.
Og i øvrigt kan man være betrygget ved den beskyttelse, der ligger i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-02:
Tak for det.
Spørgsmålet til sundhedsministeren lyder: Vil ministeren, i lyset af at 0 af de anslåede 25.000 illegale migranter, der er i Danmark, har benyttet tilbuddet om coronatest og isolationsfaciliteter, sikre, at illegale migranter kan sikres anonymitet ved både test og isolation, som bl.a. Røde Kors anbefaler, så de ikke efterfølgende risikerer en hjemsendelse?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-02:
Som spørgeren ved, hører det her spørgsmål under Udlændinge- og Integrationsministeriets ressort.
Jeg har derfor hentet bidrag derfra.
Først og fremmest understreges det, at der findes både testmuligheder og isolationsfaciliteter til illegale migranter.
Illegale migranter kan på lige fod med andre uden dansk cpr-nummer benytte sig af de tilbud om test, der stilles til rådighed for eksempelvis udlændinge.
Samtidig vil de kunne benytte den udkørende testfunktion, hvor der tilbydes test til bl.a. socialt udsatte personer.
Regeringen har sørget for, at der kan stilles en seng, mad og sundhedstilbud til rådighed for dem, der ikke har noget sted at bo eller gå i isolation, og som hører under Udlændingestyrelsens forsørgelse.
Og jeg er blevet oplyst om, at Udlændingestyrelsen ikke inden for de gældende regler har mulighed for at tilbyde indkvartering eller sundhedstilbud uden for asylcentersystemet.
Derfor skal udlændinge, der opholder sig illegalt i Danmark, som udlændinge- og integrationsministeren også har sagt allerede ved etableringen af indsatsen, selvfølgelig ikke være her.
Det ændrer corona ikke ved, og jeg må henvise til den pågældende minister for yderligere spørgsmål om udlændinges opholdsgrundlag i Danmark.