runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-19:
Jeg er glad for, at der bredt i Folketingssalen er en anerkendelse af, at vi står med et problem her, som vi skal have løst.
Tilbage i 2016 var problemstillingen sidst oppe, og dengang ville man undersøge, hvordan det her problem skulle håndteres.
Vi kan konstatere, at der ikke er sket så meget, og på den baggrund valgte vi så at fremsætte det her beslutningsforslag, fordi vi betragter ethvert pas som en nøgle til Danmark, som vi selvfølgelig skal passe rigtig godt på, fordi vi ikke har i sinde at lukke hvem som helst ind i vores dejlige land.
Med forslaget her har vi to konkrete bud på, hvordan vi skal håndtere den her udfordring.
Dels foreslår vi, at man selv skal møde op og afhente sit pas, ligesom man i øvrigt skulle før i tiden, så det er der ikke noget nyt i, for det har man gjort før.
Det er vores håb, at det kan begrænse det tab, der er af danske pas, på omkring 200 – tallet svinger en lille smule, men omkring 200 – om året.
Vi må forsøge at begrænse det svind, der er, uanset hvor det er, og det her er i hvert fald noget, vi kan sætte ind over for.
Så foreslår vi samtidig, at der lægges nogle begrænsninger for, hvor mange pas man kan få udleveret.
Jeg synes egentlig, det var et udmærket forslag, ministeren kom med, om, at man skulle se på, om der er en særlig gruppe, der henter rigtig mange pas.
Jeg mener også, der skal være en grænse for, hvor mange pas man kan få udleveret i løbet af gyldighedsperioden, men om vi har lagt os fast på den rigtige balance, kan vi jo tage en snak om i Retsudvalget eller med regeringen for at finde en balance i det spørgsmål.
Vi er meget bekymrede for, om de her pas falder i de forkerte hænder.
Europol og Interpol har tidligere sagt, at problemet med bortkomne pas og bortkomne identitetspapirer er et reelt sikkerhedsproblem.
Vi ved også, at i forbindelse med nogle af de terrorangreb, der har ramt Europa i løbet af de seneste år, har terrorister brugt stjålne pas og identitetspapirer til at skabe falske identiteter for at smugle sig ind i Europa og for at ramme ganske almindelige borgere.
Det er vi selvfølgelig utrolig bekymret for, og derfor ønsker vi, at der strammes op på det her.
Men overordnet er vi glade for mange af bemærkningerne, og så må vi jo tage den her snak videre.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-19:
Tak for det.
I Alternativet er vi helt enige i, at det, at der forsvinder pas, er problematisk, men det, der lægges op til i det her beslutningsforslag, nemlig at man skal hente det personligt og møde op, synes vi, når det er så få pas, der er tale om ud af den samlede mængde pas, vil gøre det bureaukratisk og omstændeligt for alle de mennesker, som ikke mister deres pas, men bare skal have udstedt et nyt pas.
Det vil indskrænke bevægelsesfriheden alt for meget.
Så vil jeg gerne kvittere for det, ministeren sagde, for som jeg oplever det, tager ministeren selvfølgelig det her problem alvorligt og har sat gang i nogle ting.
Det bakker vi helt op om, og vi venter spændt på at høre, hvad der kommer ud af det.
Morten Bødskov (S), 2018-04-19:
Tak for ordet, formand.
Justitsministeren har jo endnu engang redegjort fyldigt for indholdet af det her beslutningsforslag, og jeg tror, at man må sige, at vi også her ligger helt fint i forlængelse af justitsministerens bemærkninger.
Forslaget, synes vi, virker, for at sige det som det er, temmelig voldsomt, altså at man skal kunne straffes med fængsel hver gang, må man forstå, i minimum 14 dage og maksimum 3 år.
Der har været nævnt eksempler her fra justitsministeren på, at hvad nu, hvis man kaster et stykke papir ud eller, som nogle har gjort, dværghøns.
Og er det måske ikke lige voldsomt nok?
Vi er enige i, at når det handler om at følge Folketingets debatter, skal det ske i god ro og orden.
Det er jo her, demokratiet udfolder sig, det er her, vi har debatterne om lovgivningen, og derfor er det selvfølgelig vigtigt, at alle kan følge med, og at alle har mulighed for at deltage i det på en ordentlig måde.
Derfor er der jo også i dag lovgivning for det.
Det synes jeg folk skal holde sig fra, men det er måske lige rigeligt nok, at de skal 14 dage i fængsel.
Så Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-19:
Tak for det.
Indledningsvis skal jeg sige, at jeg tillige taler på vegne af hr. Naser Khader fra Det Konservative Folkeparti.
Det er jo sådan, at når man er et mindre parti, kan det være svært at være mange steder samtidig.
Så det lider man jo under i den situation.
For så vidt angår forslaget her, vil Dansk Folkeparti sætte straffen op for at forstyrre Folketinget, og man vil herudover lave en minimumsstraf på 14 dages fængsel.
Jeg skal ikke trække debatten meget længere end at sige, at jeg er enig i de to foregående taleres bemærkninger.
Vi skal slet ikke negligere, at det her er en alvorlig sag, altså at forstyrre folkestyret i de her lokaler.
På den anden side synes vi måske nok, at det er lidt overkill at reagere nu.
Selv for os, der har vores dagligdag her, er der altså langt imellem, at vi oplever protester af nogen som helst art eller i hvert fald deciderede forstyrrelser.
Et hurtigt opslag i Ugeskrift for Retsvæsen fortæller i hvert fald, at der var en forstyrrelse i 1976, der gav 20 dagbøder a 100 kr. for at smide nogle løbesedler ud og så stå og fløjte lidt, og i 2016 var der en forstyrrelse, som jeg tror de fleste af os husker, hvor der var nogle, der begyndte at synge – i øvrigt en meget flot sang, vil jeg sige – med støjende adfærd og til gene for arbejdet, ingen tvivl om det.
Der har sikkert også været flere andre episoder, men det er de her, der har fundet vej til de trykte medier på området.
Så kort fortalt, vi støtter selvfølgelig tanken, men vi kan ikke støtte forslaget, og det gælder begge elementer i forslaget, både strafferammen og minimumsstraffen.
Rosa Lund (EL), 2018-04-19:
I Enhedslisten er vi meget enige med tidligere ordførere i, at det ville være ret uproportionalt at hæve strafferammen her fra bøde til fængselsstraf.
Så det er en årsag til, at vi er imod det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti.
Man skal selvfølgelig ikke forstyrre Folketingets arbejde, og det er selvfølgelig meget alvorligt, det er vi helt enige med Dansk Folkeparti i, men det ville være uproportionalt at straffe det på den måde, som det er foreslået i beslutningsforslaget her.
Det er den ene ting.
Så vi stemmer imod det her forslag fra Dansk Folkeparti.
Christina Egelund (LA), 2018-04-19:
Nu er det jo kun torsdag aften, så det er vel ikke her, vi sådan bytter rundt på partierne.
Det er sådan, at strafferammen for at forstyrre en lovlig offentlig sammenkomst ifølge straffelovens § 137 er bøde eller fængsel indtil 2 år.
Begrebet offentlig sammenkomst dækker bl.a. Folketingets arbejde.
Denne paragraf i straffeloven er med til at beskytte de demokratiske spilleregler, som vores samfund bygger på, derfor er det naturligvis heller ikke hverken i orden eller lovligt at forstyrre Folketingets arbejde.
I Liberal Alliance synes vi, at den nuværende strafferamme er passende, og at den strafskærpelse, som Dansk Folkeparti her foreslår, er lidt voldsom.
Derfor kan vi i Liberal Alliance ikke støtte Dansk Folkepartis forslag om at indføre en minimumsstraf på 14 dages fængsel for at forstyrre Folketingets arbejde.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-19:
Tak for det.
Beslutningsforslaget har til formål at forhøje straffen for at forstyrre Folketingets arbejde.
I dag kan man straffes med bøde eller fængsel indtil 2 år, hvis man ved larm eller uorden forstyrrer Folketingets arbejde.
Forslagsstillerne ønsker bl.a., at strafferammen i bestemmelsen forhøjes fra 2 til 3 års fængsel og at overtrædelse af bestemmelsen skal udløse en minimumsstraf på 14 dages ubetinget fængsel.
Muligheden for at idømme bødestraf vil dermed helt udgå af bestemmelsen.
Det vil også have den afledte konsekvens, at straffen som hovedregel vil fremgå af den private straffeattest i 3 år.
Det fremgår af bemærkningerne til beslutningsforslaget, at forslagsstillerne ønsker at signalere, at forstyrrelse af Folketingets arbejde er en alvorlig sag.
Det tror jeg egentlig vi alle sammen er meget enige i.
Når jeg og den øvrige regering så alligevel ikke støtter beslutningsforslaget, skyldes det, at vi ikke ser noget reelt behov for at foretage de ændringer af § 137, som forslaget lægger op til.
Jeg vil gerne lige forklare nærmere hvorfor.
Forslaget indebærer jo som nævnt, at strafferammen forhøjes fra 2 til 3 års fængsel, og at muligheden for at idømme bødestraf helt udgår af bestemmelsen.
Som forslagsstillerne rigtigt anfører i bemærkningerne til beslutningsforslaget, straffes overtrædelse af § 137 i dag normalt med bøde, men den paragraf giver jo altså også i dag mulighed for at idømme fængselsstraf.
Og jeg synes faktisk – hvis jeg skal være helt ærlig – at det er ganske fornuftigt, at bestemmelsen både giver mulighed for at idømme bødestraf og fængselsstraf.
Og jeg mener, at det fortsat bør være muligt at pålægge en bøde, når det konkret vurderes, at fængsel vil være for hård en straf.
Jeg vil ikke på nogen måde underkende alvoren i at forstyrre Folketingets arbejde; det skal naturligvis straffes.
Men spørgsmålet er, om det er nødvendigt at gå så langt som til at sige, at det altid skal straffes med fængsel.
Og det mener jeg ikke.
Jeg mener, det er fornuftigt, at man beholder muligheden for at idømme bødestraf for overtrædelse af § 137, stk. 2. Og det er baggrunden for, at vi ikke støtter beslutningsforslaget.
Christina Egelund (LA), 2018-04-19:
Mange tak.
Det er vigtigt at værne om borgernes retssikkerhed og forhindre, at personlige og private dokumenter og oplysninger såsom pas ikke havner i de forkerte hænder.
Men vi kan ikke støtte op om den måde, som Dansk Folkeparti her foreslår man fremover skal hente sit pas på, nemlig ved personligt fremmøde på borgerservice.
I Liberal Alliance mener vi ikke, at det giver mening at gøre pasfornyelsesprocessen mere omstændelig og besværlig for borgerne, end den er i forvejen.
På den baggrund kan Liberal Alliance ikke støtte beslutningsforslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-19:
Tak for det.
Jeg er glad for, at ministeren anerkender præmissen om, at sikkerheden i forhold til vores pas skal være rigtig høj, og jeg er glad for, at ministeren vil undersøge det her emne nærmere.
Det gjorde ministerens forgænger også tilbage i 2016, og det skete der ikke noget nævneværdigt ved.
Jeg er bare nysgerrig, når man siger fra regeringens side, at man gerne vil kigge på at skærpe sikkerheden, men afviser de her to konkrete forslag, som var de forslag, vi umiddelbart kunne finde frem til at man kunne bruge for at skærpe sikkerheden, om regeringen har nogle forslag til, hvad man kan gøre.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-19:
Jeg anerkender, at det her er svært, og det er derfor, at vi har taget en dialog med Rigspolitiet.
Kontrol med pas er blevet styrket væsentligt i de seneste år.
Der er nu en stikprøvekontrol af pas ved den midlertidige grænsekontrol ved grænsen til Tyskland, ligesom der sker en systematisk og grundig paskontrol ved Danmarks ydre Schengengrænser.
Derfor er det blevet sværere at anvende et ugyldig pas til at passere Danmarks og Schengens grænser.
Set i lyset af det respekterer jeg stadig væk, at det her skal vi passe meget på, og derfor har jeg bedt Rigspolitiet om inden sommerferien at komme med nogle forslag til det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-19:
Grænsekontrol er en god idé, det kan vi hurtigt blive enige om, ministeren og jeg.
Altså, hvor mange pas synes ministeren at man skal kunne få udstedt, hvis et eksisterende pas bortkommer?
Der er jo den her 10-årsgyldighedsperiode.
Så hvor ofte må man smide passet væk for at få et nyt, hvis ministeren kunne bestemme?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-04-19:
Det, jeg faktisk synes vi skal sætte benhårdt ind over for, og som vi også er ved at undersøge, er – og det synes jeg faktisk er det vigtigste – dem, der får påfaldende mange pas udstedt, altså den lille gruppe, som det jo er, men alligevel.
Det synes jeg er det allerallervigtigste at få kigget på og få stoppet.
Morten Bødskov (S), 2018-04-19:
Tak for det, formand.
Justitsministeren har selvfølgelig redegjort i detaljer for forslaget.
Vi kan langt hen ad vejen læne os op af justitsministerens argumenter for ikke at støtte det her forslag.
Der er jo løbende historier om, at det sker.
Vi ved ikke med sikkerhed, hvad der sker med de her mange bortkomne pas.
Bliver de solgt på det sorte marked?
Noget tyder på det.
Hvad bliver de brugt til?
Ja, det er jo det, der er diskussionen.
Når det så handler om, hvad vi gør ved det, så deler vi justitsministerens synspunkter i forhold til det konkrete forslag her fra Dansk Folkeparti.
Det er mange mennesker, man beder om at dukke op i borgerservice.
Det er ikke engang sikkert, at de har plads til alle de her mennesker, hvis de skulle komme.
Det er, synes jeg, lige voldsomt nok.
Det er også lige voldsomt nok, at det så kun bliver muligt at få udstedt et pas yderligere ud over det, man selvfølgelig har ret til.
Men det betyder ikke, at vi ikke er klar til se på forslag, som kan gøre, at vi kan få bedre fat i det her.
Jeg synes, at de initiativer, som justitsministeren har iværksat i forhold til Rigspolitiet, lyder fornuftige.
Det her er noget, vi har diskuteret mange gange, og jeg synes, at justitsministeren skal prøve at indkalde Folketingets partier til at snakke om, hvordan vi kan få bedre fat om det her, men fat på en måde, som også er realiserbar og realistisk, og som ikke betyder, at der nogle steder, f.eks. i borgerservice, skal bruges voldsomt mange flere ressourcer på at håndtere et problem her, som man måske kan finde andre måder at håndtere på.
Så Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-19:
Tak for det.
Selv om Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget, vil jeg jo sige tak for de bemærkninger, der kom fra ordføreren, som jeg på mange måder synes er positive, nemlig at man anerkender, at der her er et problem, som man gerne vil hjælpe med at løse.
Hr. Morten Bødskov nævnte konkret det her med antallet af pas i gyldighedsperioden.
Så jeg vil stille det samme spørgsmål til hr. Morten Bødskov, som jeg stillede til justitsministeren
: Hvor er smertegrænsen, altså hvor mange pas kunne man forestille sig, at folk skal have udleveret i løbet af den her 10-årige periode, hvis det bortkommer?
Det kan jo ske, men hvad skal begrænsningen ligesom være?
Og så vil jeg spørge hr. Morten Bødskov om den faktisk glimrende bemærkning, som justitsministeren havde, om, at man skulle se meget grundigt på, om der var en gruppe, der misbrugte det her, altså fik lavet rigtig mange pas i løbet af gyldighedsperioden.
Morten Bødskov (S), 2018-04-19:
Jeg tror, at det er den sidste vej, man skal gå.
Jeg tror, at man skal have en relativt pragmatisk tilgang til det.
Der er forhåbentlig i systemet – det ved jeg at der er – et overblik over, hvem der får hvor mange pas.
Man kunne starte med at kigge i den statistik, og så kunne man jo altså prøve at undre sig lidt over, at der åbenbart er folk, der skal have byger af pas.
Og så kunne man tage fat i det problem, uden at man skal genere almindelige borgere, som er uheldige.
Nogle kan være uheldige en eller to eller tre gange, sådan er det jo en gang imellem.
Men de situationer, hvor der er få, som får rigtig mange nye pas, synes jeg man skal prøve at koncentrere sig om.
Det kan vi jo sætte os ned og se på.
Det er Socialdemokratiet i hvert fald klar til, for der er ingen tvivl om, at der meget vel kan være et problem, vi skal prøve at kigge lidt på her.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-19:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for at bringe emnet op.
Det har været fremme i debatten og er også dokumenteret, at der er tale om et ganske alvorligt problem med bortkomne pas, der i øvrigt, så vidt jeg er oplyst, handles for pæne beløb på det sorte marked rundt om i verden.
Dansk Folkepartis forslag indeholder to elementer.
Det ene element er, at der skal være en begrænsning for, hvor mange pas man kan få udstedt.
Og det andet element er, at man skal hente det ved personligt fremmøde.
Hvis vi tager det første først – det var dog mest naturligt – altså det, der handler om begrænsningen i antallet af pas, så ser jeg i bemærkningerne, at man alene skulle kunne få udstedt ét nyt pas ud over det oprindelige i en periode på 10 år.
Jeg har fuld forståelse for baggrunden, men jeg må sige, at det her er en alt for alvorlig konsekvens.
Altså, hvis man får sit pas stjålet – det er jo ikke sådan, at man lige selv har smidt det væk – er man på en eller anden måde fanget med det sidste pas, man overhovedet kan få i de næste 10 år.
Så det kan vi ikke støtte, men vi respekterer som sagt Dansk Folkepartis opmærksomhed på det her alvorlige emne.
Det andet element, der ligger i det, er, at man skal afhente sit pas ved personligt fremmøde.
Både justitsministeren og den tidligere taler, hr. Morten Bødskov, har begrundet, hvilke problemer der kan være i forbindelse med den her ordning.
Vi må jo sige, at det er 228 pas, der i 2017 forsvandt.
Ikke at de 228 pas ikke er et alvorligt problem, når de kommer ud og bliver omsat på det sorte marked, men umiddelbart mener jeg desværre, og måske heldigvis, at det er for lille et problem til at lave en så radikal ændring, som det er foreslået her.
Og det er vel at mærke også en ændring, der betyder, at folk jo selv skal hen på borgerservice for at afhente et pas – 460.000, det er mange mennesker, der bliver ulejliget.
Så fra Venstres side kvitterer vi for, at der er et problem, og vi kvitterer for, at justitsministeren arbejder på det.
Men den her løsning kan vi ikke tilslutte os.
Rosa Lund (EL), 2018-04-19:
Der er ikke nogen tvivl om, at bortkomne pas er et stort problem, men jeg er ikke sikker på, at Dansk Folkepartis forslag er løsningen.
Jeg er meget enig i nogle af de argumenter, som tidligere ordførere har fremført, og jeg vil tilføje, at jeg faktisk ser det her som en lidt bureaukratisk manøvre, som vil være til stor gene for størstedelen af de danskere, som hvert år får udstedt nyt pas, fordi det gamle er udløbet, eller fordi de har mistet deres pas.
Vi kan i Enhedslisten ikke støtte det her forslag.
Vi anerkender, at der er et problem, og vi vil gerne være med til at diskutere, hvordan det kan løses, men det her er en for bureaukratisk øvelse.
Karina Due (DF), 2018-04-19:
Igen vil jeg sige, at jeg ikke spørger til foreningen, for de personer kunne være nogle, som bare ville lave et statement.
Det kunne være nogle, som bare ville komme med et vink med en vognstang, om man så må sige.
Så jeg snakker om klædedragten i sig selv og ikke om nogen forening – de behøver slet ikke at være medlem af nogen forening.
Vi vil i Dansk Folkeparti under ingen omstændigheder stå inde for, at folk må gå klædt som Ku Klux Klan i Danmark.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-04-19:
Jo, det har jeg læst, og jeg har faktisk også meget stor forståelse for det, men jeg synes også, at det her lovforslag sætter en ramme, som faktisk giver nogle af svarene.
Det er stadig væk lægen, der beslutter, om der skal tolkes.
Det er lægen og sygeplejersken og alt det andet sundhedsfaglige personale, som ikke sætter noget op, som er en begrænsning, inden de giver patienten den behandling, som der vurderes er den rigtige.
Der er ingen, der skal betale, før en behandling kan blive sat i stand.
Det er et spørgsmål om, at man får en opkrævning efterfølgende fra regionen.
I forhold til børnetolkning er den socialdemokratiske holdning fuldstændig klar.
Loven i dag er fuldstændig klar.
Der er ingen under 18 år, der må tolke.
Der er nogle, der af lægen kan få lov til at tolke, fra de er 15 år, hvis lægen vurderer, at alvoren ikke er der.
Så der er, fru Stine Brix, givet svar på rigtig mange af de ting her, og det er inden for det, der ligger i rammen.
Men den socialdemokratiske overordnede vurdering er, at vi bliver nødt til at skabe nogle andre incitamenter for, at folk tilegner sig det danske sprog bedre og hurtigere end det, der er tilfældet i dag.
Stine Brix (EL), 2018-04-19:
Tak for det.
Derfor synes jeg, at det er lige lovlig let, at sundhedsordføreren bare siger, at det vil ikke komme til at ske igen, når både driftsherrerne, regionerne, som står med det, og samtlige de organisationer, der repræsenterer personalet og patienterne, siger, at det er erfaringerne, og at det er deres vurdering, at det vil ske igen.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ordføreren: Er der et eneste sundhedsfagligt argument for det her forslag, for der bliver ikke fremlagt et eneste sundhedsfagligt argument for, at det her skulle være en god idé, i alle de høringssvar, vi har fået?
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-04-19:
Jamen fru Stine Brix har hørt det rigtigt.
Jeg fremførte ingen sundhedsmæssige argumenter.
Jeg sagde, at den socialdemokratiske vurdering er, at vi bliver nødt til at tage skeen i den anden hånd i forhold til integration.
Vi bliver nødt til at skabe nye incitamenter til at lære det danske sprog, så man kan få en samhørighed i det danske samfund, som vi ønsker det fra socialdemokratisk side.
I forhold til børnetolke er det ikke en mulighed i dag.
Så jeg forstår slet ikke, at fru Stine Brix bringer det her frem, og at høringssvarene gør det, for loven er fuldstændig klokkeklar.
Vi har endda fra socialdemokratisk side stået i spidsen for den lovgivning, og vi har udtrykt det meget tydeligt, også i vores udlændingeudspil.
I forhold til udeblivelser må vi blive klogere på, om det så vil være sådan, og derfor skal vi naturligvis også lave en monitorering på det her område.
Vi ønsker ikke, at uligheden skal blive større, men en dårlig integration, dårlige sprogkundskaber er faktorer ved ulighed i vores samfund.
Marcus Knuth (V), 2018-04-19:
Jeg mener jo, at det her forslag er rigtig, rigtig fint.
Det er en hjørnesten i god integration at tilegne sig det danske sprog og især at gøre det inden for en kort årrække.
Vi har jo på det seneste set eksempler i medierne med f.eks. personer fra Somalia, der havde boet i Danmark i op mod 20 år og stadig væk ikke kunne basalt dansk.
Jeg jo glad for at høre de ting, ordføreren kommer med – et lige samfund; forventninger om, at man skal kunne klare sig på dansk, når man er her i længere tid; vigtigheden af det danske sprog.
Men jeg bliver bare lidt forvirret, når jeg kigger på, hvad ordføreren tidligere har sagt.
Ordføreren har bl.a. sagt: »At gøre op med den lige adgang til sundhedsvæsnet ved at henvise til sproget er et skråplan.«
Stine Brix (EL), 2018-04-19:
Tak for det.
Ordføreren sagde i sin tale, at han havde læst høringssvarene grundigt.
Der ligger jo en stor bunke, og ikke i et eneste gives der udtryk for, at det her lovforslag er en god idé.
Hvis jeg bare skal citere et enkelt af dem, nemlig Lægeforeningens, så siger deres formand, hr. Andreas Rudkøbing, at i yderste konsekvens kan tolkegebyret koste menneskeliv, hvis lægen og patienten ikke forstår hinanden ordentligt.
Hr. Flemming Møller Mortensen forholdt sig overhovedet ikke til de bekymringer, som bringes i det ene høringssvar efter det andet, for, hvad det her tolkegebyr kan betyde for sundheden og for sundhedsvæsenet.
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre en kommentar til, for det synes jeg er ret centralt for det her lovforslag.
Marcus Knuth (V), 2018-04-19:
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad er det, der har gjort, at Socialdemokratiet er gået fra at have det synspunkt, at det var et skråplan, til nu at mene, at det er en grundpille?
Det er jo et forholdsvis stort skift på ikke særlig lang tid – det er ikke meget mere end et års tid siden, at ordføreren kaldte det et skråplan.