runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-07:
Alt andet lige vil det i hvert fald på den korte bane forringe konkurrencen mellem fagforeninger, at man vælger en gruppe ud og siger, at de ikke skal have mulighed for at benytte sig af fradragsretten.
Det vil det.
Men det ændrer ikke ved regeringens holdning, og det er, at vi synes, de fradragsregler, der er nu, er rimelige, og de er med til at understøtte den fri konkurrence.
Så vi har en politisk uenighed.
Sådan er det nogle gange.
Jamen jeg må sige, at jeg har fulgt debatten på fagforeningsområdet, og der er jo kamp mellem fagforeningerne.
Jeg synes oftest, at den foregår på rimelig vis, men der er den her kamp mellem nogle af de gamle fagforeninger og så nogle af de nye, der er kommet ind.
Nu er det ikke så meget oppe i tiden, men det var det jo for år tilbage.
Derfor er det jo pudsigt, hvad effekten af det forslag, SF her stiller, er.
Det er nemlig at tilgodese de gamle, som traditionelt set mig bekendt også har støttet op om Socialistisk Folkeparti og andre partier på venstrefløjen.
Og de nye fagforeninger, som forholder sig mere neutralt, skal så straffes.
Det synes jeg dog er påfaldende.
Derfor tillader jeg mig at nævne det.
Jeg synes bestemt også, der er værdi i ikke bare at indgå overenskomster – vi har et overenskomstbåret arbejdsmarked, det er jeg og regeringen glade for – men også i andre af de ting, som fagforeningerne yder, f.eks. juridisk hjælp, hvis man er i klemme og står som arbejdstager med ingenting over for en arbejdsgiver, som kan en masse.
Det er der en masse rimelighed og samfundsfornuft i, og derfor skal det selvfølgelig være omfattet af fradragsretten.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Det var dog en usædvanlig manipulerende måde at udlægge tingene på, skatteminister, altså at det her skulle være en opdeling i rigtige og forkerte fagforeninger.
For det første er der slet ikke tale om fagforeninger på begge sider.
På den ene side er der faktisk tale om fagforeninger; på den anden side er der tale om rent private forretninger.
Og gør man en samfundsnyttig indsats, hvis man bare har en privat profitforretning?
Det kan man måske gøre ved at producere et eller andet.
Men her har vi jo det, det står og falder med: Udfører man et samfundsnyttigt arbejde ved at tegne overenskomster?
Hvilken mening er der i at understøtte foreninger, der ikke er i nærheden af at tegne overenskomster, når man sætter dem over for de fagforeninger, der rent faktisk sammen med deres arbejdsgiverorganisationer skaber det fundament, der er, for det danske arbejdsmarked, nemlig kollektive overenskomster?
Det er jo der, den skelnen ligger, ikke mellem rigtige og forkerte.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-07:
Så vidt jeg ved, er det ikke fagforeningen, der trækker kontingentet fra.
Det er lønmodtageren.
Det er jo lønmodtagerne, der har fradraget for det fagforeningskontingent, de indbetaler, og det har ikke noget med fagforeningen at gøre.
Der er måske 300.000 lønmodtagere, der har meldt sig ind i en fagforening, hvor hr. Karsten Hønge nu vil sige, at de der 300.00 borgere ikke skal have lov at have et fradrag for det kontingent, de betaler.
At de så har et lavere kontingent og de ikke har så stort et fradrag, er så noget andet.
Men lønmodtagerne skal have de samme rettigheder, uanset hvilken fagforening de har meldt sig ind i, når den er registreret som fagforening.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Jeg er igen fuldstændig paf.
Vi er simpelt hen nået frem til, at det bare er, fordi man har snydt Dansk Folkeparti.
Det skal så hverken være første eller sidste gang, det sandsynligvis kommer til at ske.
Men jeg mener bare: Fordi man kalder sig en fagforening, får man lov til at trække kontingentet fra.
Her løber man jo fuldstændig om hjørner med Dansk Folkeparti.
For man må vel sætte nogle kriterier op for, hvornår det så er en fagforening, og der stiller jeg kun et eneste kriterium op, og det er, at der tegnes overenskomster.
Hvis man ikke er i stand til det som fagforening, er man altså ikke en fagforening.
Det er jo ikke noget med, at man, bare fordi man siger, at man er det, så skal have retten til at kunne trække kontingentet fra.
Jeg vil bede hr. Bent Bøgsted om at forholde sig til det ene pejlemærke: Er man i stand til at tegne overenskomster?
Jeg sætter jo ovenikøbet barren meget lavt ved at sige 25 pct.
Kan man leve op til det, udfører man en samfundsnyttig opgave, og man kan trække kontingentet fra.
I den anden situation kalder man sig fagforening, men man laver ikke fagforeningsarbejde.
Så det giver jo ikke mening, at man trækker kontingentet fra, bare fordi man kalder sig det.
De er jo ikke i nærheden af at udføre fagforeningsarbejde.
Så én ting er, at de løber om hjørner med Dansk Folkeparti, men det er da meget værre, at man åbenbart indtil nu har kunnet løbe om hjørner med et flertal i Folketinget.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-07:
Nu er det ikke foreninger generelt, vi snakker om her.
Det, som hr. Karsten Hønge har fremsat beslutningsforslag om, er fagforeninger, som borgerne kan melde sig ind i og få hjælp fra.
Det er sådan, at man har fradrag for kontingent til en fagforening og til en a-kasse.
Det er noget, vi har bestemt herinde i Folketinget, og når vi så afgør, om man skal have fradrag for et kontingent til en bestemt forening, i det her tilfælde fagforeninger og a-kasser, så siger vi ikke herinde i Folketinget, at vi skal gøre forskel.
Det kan godt være, at SF vil gøre det, men det gør vi ikke i Dansk Folkeparti.
Det er så ikke a-kassekontingentet, hr. Karsten Hønge taler om her – det skal lige siges, at det ikke er det – det er selve fagforeningskontingentet, men de foreninger er registreret som fagforeninger, og så skal borgeren selvfølgelig også have det samme fradrag, som alle andre har.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Det var et virkelig interessant og fuldstændig overraskende indlæg fra hr. Bent Bøgsted.
Det er da helt uendeligt, hvad der vil være af alle mulige mystiske, suspekte foreninger i det her land, hvor man øjensynlig nu efter hr. Bent Bøgsteds opfattelse skal have lov at trække sit kontingent fra.
For det handler jo om foreningsfrihed, og så handler det om, at den ene forening er lige så god som alle andre.
Jamen det ville da være helt uendeligt, også økonomisk, hvis vi nu skulle til at give skattefradrag for kontingent til alle mulige foreninger, for det er det, der er tale om her.
De der foreninger, Krifa og Det Faglige Hus, og hvad de ellers hedder, har jo ikke en snus med fagforeninger at gøre.
Det er rene forretninger eller rene private foreninger.
Derfor beder jeg hr. Bent Bøgsted om at tage stilling til: Udfører de en samfundsnyttig opgave med at deltage i at tegne overenskomster på det danske arbejdsmarked?
Det er det eneste pejlemærke, jeg sætter op.
Det handler ikke om noget som helst med, om jeg kan lide dem eller ej.
Men jeg vil da lige spørge ind til: Er det virkelig sådan, at der ikke er forskel på foreninger i Danmark?
For så vil det da blive en meget stor økonomisk udskrivning.
Bent Bøgsted (DF), 2019-02-07:
Tak for det, formand.
Den her debat er jo egentlig en debat, vi har haft tidligere, nemlig for et par år siden.
Det går simpelt hen på, at dem, der er medlem af det, man kalder de gule fagforeninger – det er måske i bund og grund 300.000-400.000 lønmodtagere – ikke skal have fradrag for deres fagforeningskontingent efter hr. Karsten Hønges opfattelse.
Det er også fair nok.
Man har lov at have den opfattelse.
Men i Dansk Folkeparti har vi den opfattelse, at vi har foreningsfrihed.
Man har ret til at melde sig ind i, hvilken forening man vil.
Vi vil ikke lave forskelsbehandling på den måde og sige, at der er nogle, som godt må få et skattefradrag for fagforeningskontingent, men at andre ikke må.
Det, SF egentlig gør her, er at sige: Jeg kan ikke lide dem; de skal i hvert fald ikke have lov at have et skattefradrag.
Jeg ved godt, at hr. Karsten Hønge så vil sige, at det er fagforeningerne, han ikke kan lide, men det rammer altså de medlemmer, der af egen fri vilje har valgt en anden fagforening.
Når det så er sagt, kan vi være fuldstændig enige om, at fagforeninger skal gøre en indsats for deres medlemmer.
De skal leve op til det, man forventer af en fagforening.
Det mener vi også i Dansk Folkeparti, og det er, uanset hvilken fagforening det er.
De skal levere den service til medlemmerne, de har krav på at få, men vi kan ikke støtte et forslag, der forskelsbehandler borgerne i Danmark på den måde, at man siger, at nogle må få et fradrag for et kontingent, og at andre ikke må.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-07:
Det forstår jeg udmærket.
Jeg synes bare, det er lidt synd, for nu har SF gjort sig den ulejlighed at skrive et konkret forslag ned, som jo egentlig er meget nemt at forstå og enkelt at forholde sig til.
Så ville det da bare fremme diskussionen og måske også kunne gøre Enhedslisten, som har tænkt sig at støtte forslaget, klogere.
Hvis det nu viste sig, der var nogle problemer i det, ville vi da gerne have det frem på bordet så hurtigt som muligt.
Det er så bare en lille beklagelse over, at man ikke går ind i substansen af det.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-07:
Jeg synes sådan set, jeg var meget konkret i min tale, for jeg sagde præcis også, hvad det er, vi synes, der skal gøres.
Hr. Finn Sørensen får det til at lyde, som om vi er imod det.
Altså, der er jo en grund til, at vi stemmer gult.
Det er jo ikke rødt, det er et gult.
Og det er netop også derfor, vi siger, at det ville være en rigtig god idé at vende de her ting, når og hvis vi forhåbentlig kommer til på et tidspunkt, og så tage det med parterne.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-07:
Tak til ordføreren, og også tak for de positive signaler.
Jeg synes, at det, der giver mening op til et valg – og det er ligesom det, ordføreren taler om – er, at man kommer med nogle klare meldinger, og her ligger der jo et meget konkret forslag, som man så ikke vil støtte fra Socialdemokratiets side.
Og så er det bare, jeg synes, det ville fremme diskussionen om det her forslag, hvis ordføreren løftede sløret for, hvad det så er for nogle betænkeligheder, man har, ved det her forslag.
Altså, det må tages til efterretning, at man ikke vil stemme for det, men det ville da være godt for den videre diskussion, hvis ordføreren ligesom var lidt konkret og gik ind i substansen og forholdt sig til, hvad det er for nogle betænkeligheder, man har, og om man ser nogle juridiske problemer i det her forslag.
Jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis vi i det mindste kunne få det ud af debatten.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-07:
Jeg synes faktisk, det er rigtigt at tage det her med arbejdsmarkedets parter.
Der er jo forskel på at sende det i høring, hvor man kan stille nogle spørgsmål og fremsætte nogle bemærkninger, og så sidde med arbejdsmarkedets parter og kigge dem i øjnene og sige: Hvordan gør vi det her rigtigt?
Måske kan de også selv få lov til at arbejde med det.
Det synes jeg faktisk giver rigtig god mening.
Og hvis det så lykkes os at opnå regeringsmagten, må arbejdsmarkedsrådet jo også se at finde ud af, om de kan se sig selv i det her.
Og så må vi tage diskussionen på det tidspunkt, hvis det bliver relevant.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Jo jo, vi er jo enige på lange stræk.
Jeg forstår bare ikke lige rækkefølgen i hr. Leif Lahn Jensens argumentation, for hverken et kommende arbejdsmarkedsråd eller spørgsmålet om at få vendt alle de juridiske sten i det skal da være argument for, at man ikke stemmer for beslutningsforslaget.
Det er hele argumentet for, at man stemmer for beslutningsforslaget, fordi det netop både vil blotlægge alle de juridiske knaster og lægge op til, at vi får et arbejdsmarkedsråd, der rent faktisk har stærke organisationer som medlemmer.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-07:
Jamen hvis ikke vi har en høj organisationsgrad og stærke parter på arbejdsmarkedet, når der bliver rødt flertal og Socialdemokratiet kommer i regering, varer det desværre længe, inden det sker.
Derfor giver det her jo også mening.
Og forhåbentlig har vi også nogle stærke parter om 3-4 måneder.
Selvfølgelig har vi det.
Og derfor giver det jo også mening at oprette sådan et arbejdsmarkedsråd, en idé, som jeg også har hørt at parterne – og også formanden for LO, Lizette Risgaard – har taget godt imod.
Og så vil jeg sige, at jeg synes, det giver mening, når vi er så tæt på et valg, at vi lander den der og taler med parterne, for det er jo ikke kun lønmodtagerne, der har et problem med organisationsgraden.
Det er jo sådan set også arbejdsgiverne, og det er også vigtigt, at de er stærke.
Så vil jeg også sige til hr. Karsten Hønge, at det er fint nok at bede den her regering om at lave sådan et forslag, og så kan man sende det i høring og alt muligt andet, men jeg ville nu være mere tryg ved, at det kom forbi arbejdsmarkedets parter, og at sådan nogle som hr. Karsten Hønge og jeg sad ved forhandlingsbordet og sørgede for, at det blev landet på den rigtige måde.
Og det kan vi forhåbentlig gøre efter et valg.
Karsten Hønge (SF), 2019-02-07:
Men jeg kunne nu godt tænke mig at spørge ind til to ting i det.
Det ene er, at hr. Leif Lahn Jensen siger, at der er brug for, at man sådan får vendt alle juridiske sten.
Men hele pointen i at fremsætte et beslutningsforslag er jo, at hvis der bliver flertal for det her, skal regeringen fremsætte et lovforslag, og så får vi jo netop vendt alle sten med høringssvar og den lovproces, der vil være omkring det.
Så vil det jo sådan set give mening, at Socialdemokratiet stemmer for det her, så vi kan forsøge at få flertal for det, for så kommer den proces, der vil endevende det hele.
Det er det ene.
Det andet er, at der for så vidt lyder interessante tanker omkring sådan et arbejdsmarkedsråd, men vil hr. Leif Lahn Jensen ikke også give mig ret i, at det ikke giver nogen mening at have sådan et arbejdsmarkedsråd, hvis man ikke har stærke organisationer?
Altså, stabile aftaler med arbejdsmarkedets parter forudsætter jo, at der også er organisationer.
Så jeg synes jo, at det her beslutningsforslag på alle punkter vil understøtte det, som socialdemokraterne efterspørger.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-07:
Tak for det.
Jeg sad lige og lyttede med, og så blev jeg lidt forundret.
Er det virkelig Alternativets holdning, at en virksomhed, som kalder sig en fagforening, men ikke har nogen som helst overenskomster, er lige så berettiget til at få et fradrag som en fagforening, der har overenskomst, og som på den baggrund forhandler løn og arbejdsvilkår for dets medlemmer?
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-07:
Jeg synes egentlig, at det, jeg lige sagde, var svar på det spørgsmål.
Jeg ved ikke, hvordan jeg skal tydeliggøre det mere.
Vi synes netop, at man også i de gule fagforeninger kan få en hjælp som lønmodtager, som kan være gavnlig.
Derfor synes jeg, det er rimeligt, at det også indgår i den her ordning af fradrag for fagforeninger.
Og igen vil jeg sige, at derfor synes jeg også, det er fint, at fradraget er højt, sådan at det ikke kun dækker den form for forening, men også dækker dem, som gør et større arbejde og tager et større ansvar.
Og så også efterfølgende, udover at melde sig ind, sørge for at arbejde for den her kultur, så vi gør brug af dem, og så vi faktisk holder fast i de styrker, der er i de her fagforeninger.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-07:
Det er for at svare på ordføreren for Dansk Folkepartis spørgsmål til, hvad vi mener med en international minimumssats på selskabsskat, og det er noget, vi også har stillet forslag om her.
Det, vi forestiller os, og det, vi foreslår, er en mellemstatslig aftale, hvor lande kan gå med, hvis de har lyst.
Hvorfor det?
For at stoppe ræset mod bunden, som vi lige nu oplever på selskabsskatteniveau, hvor man konkurrerer om at have det lavest mulige niveau, som betyder, at der mangler penge i statskassen til velfærd.
Hvorfor skal man så have sådan en aftale med en række lande, der ønsker at være med?
Så jeg håber, at den her afklaring fører til, at Dansk Folkeparti kan støtte op om forslaget.
For jeg synes, det ville være fint, hvis Dansk Folkeparti også var med til at arbejde for en national dansk sortlistning.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-07:
Skønt, så får man det sidste ord.
Det kunne jo ikke være bedre.
For et par uger siden diskuterede vi her i Folketinget instigeret af Enhedslisten to forslag vedrørende bekæmpelse af skattely, og i dag er det så det tredje forslag.
Det sker jo f.eks., når virksomheder i skattely får del i offentlige udbud.
Vi er også principielt tilhængere af en dansk sortliste over skattely, men det er ikke alle dele af Enhedslistens beslutningsforslag, vi er enige i.
Vi er således imod Enhedslistens ambition om, som der står i forslaget, at etablere: »en international bund for selskabsskatten, som er væsentlig højere end 9 pct.«.
For hvem er det, der skal gøre det?
Vi er ikke fra Dansk Folkepartis side tilhængere af, at EU skal gøre det.
Jeg ved ikke, om det er EU, som Enhedslisten vil have til at træffe den beslutning, for Enhedslisten er jo mig bekendt imod EU.
Så er der OECD, og det tvivler jeg helt ærligt også på.
I Dansk Folkeparti er vi grundlæggende af den opfattelse, at stater må gøre, som de vil, også når det kommer til, hvilket niveau selskabsskatten skal være på, men – og det er en vigtig kvalifikation – så må andre lande også have ret til at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at imødegå meget lave selskabsskatter og andre skattelylignende konstruktioner, f.eks. ved at udelukke virksomheder i skattely fra at få del i offentlige udbud.
Så at en national dansk liste over skattelylande præcis skal udformes, sådan som Enhedslisten foreslår, er ikke nødvendigvis sikkert, men vi vil gerne udtrykke vores principielle opbakning til idéen om en national sortliste over skattely og til forslaget som helhed, selv om der altså er nogle af bemærkningerne, som vi ikke deler.
Tak for det, hr. formand.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-02-07:
Det er, fordi vi er meget optaget af internationalt samarbejde, vi er meget optaget af EU og har nok en anden holdning til Det Europæiske Fællesskab, end Enhedslisten har og Dansk Folkeparti, som jo nok hellere så EU's hæl end tå.
Det er klart, at der vil være en uenighed om, hvor det er, man skal løse de her ting, hvad det er for nogle lister.
Vi kunne jo også se et problem, hvis hvert land lavede deres helt egne lister, for det er i den grad problem, som krydser landegrænser, men det betyder ikke, at man ikke her i det danske parlament skal tage det her meget alvorligt.
Det synes vi sådan set også vi har gjort fra socialdemokratisk side, når der er de her store problemer med netop penge, der fosser væk fra skattevæsenet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-07:
Men hvorfor?
Altså, Enhedslisten vil også gerne i Europa-Parlamentet for at kæmpe mod skattely, men vi vil da også bruge vores plads i Folketinget til at kæmpe mod skattely.
Vi har et kæmpestort hul, for at være lidt billedlig, som milliarder fosser ud af, og vi står med en værktøjskasse, hvor der ligger et værktøj, der hedder en national sortliste.
Hvorfor ikke bruge det værktøj?
Det stopper ikke alt, men det er et skridt på vejen.
Hvorfor ikke tage det værktøj op og bruge det?
Hvad er argumentet for, at Socialdemokratiet ikke ønsker det?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-02-07:
Selvfølgelig begynder kampen i Danmark.
Spørgsmålet er, hvilke lister der skal gælde, og hvor man kan lave dem.
Nu vil ordføreren jo også gerne selv ned i Europa-Parlamentet.
Det er jo også en kamp, man kan kæmpe der.
Men jeg vil sige, at det socialdemokratiske medlem af Europa-Parlamentet har gjort rigtig meget, og der er jo forskellige holdninger til det her i Europa-Parlamentet, men det er en kamp, som jeg mener primært skal kæmpes i internationale fora og i Europa-Parlamentet, hvor der selvfølgelig er forskellige holdninger.
Det ændrer jo ikke ved, at man selvfølgelig også kan tage diskussionen her, men når vi skal lave en liste, mener vi, at det er helt fint, at det er noget, som man kæmper for nede i Europa-Parlamentet.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-07:
Tak for det.
Det er klart, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at stoppe skattely.
Det skal vi da gøre i alle fora, hvor vi overhovedet har mulighed for at gøre det, men et af de steder, hvor vi kan gøre noget, er jo her i Folketinget, og virkeligheden er jo, at EU har lavet en sortliste, som er dybt utilstrækkelig.
Altså, bare for at citere hr. Peter Hummelgaard Thomsen, Socialdemokratiets EU-ordfører, så sagde han, citat: EU's sortliste set med socialdemokratiske øjne er lidt til grin.
Det gjorde han i Folketingets Europaudvalg.
Samtidig har hr. Jeppe Kofod, dansk EU-parlamentariker for Socialdemokraterne, skrevet et indlæg her, som siger: Hvorfor affinder vi os med den situation, altså, i parentes bemærket, at EU ikke kan finde ud af at lave en effektiv indsats.
Kunne Danmark ikke gå foran her?
Kunne Danmark ikke gå foran her?
Socialdemokraterne har lavet et udspil for at støtte kampen mod skattely med fru Mette Frederiksen på forsiden, hvor man siger, at bekæmpelsen af skattely og skattespekulation begynder i Danmark, for selv om det også skal bekæmpes på EU-niveau, er der rigtig meget, vi selv kan gøre, eksempelvis en national sortlistning.
Hvorfor ikke bakke op om det her forslag fra Enhedslisten?
Det vil være et skridt på vejen for at stoppe det svineri, som skattely er.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-02-07:
Jeg skal gøre det kort.
Skatteministeren har jo sagt meget af det, som vi sådan set også er enige i.
Vi mener fortsat, at man skal arbejde på det i EU-regi og andre internationale fora.
Og så har i hvert fald vores gruppe i Europa-Parlamentet været meget aktive i forhold til at få lavet den her liste, som selvfølgelig hele tiden skal optimeres.
Men vi kan ikke se nogen løsning i, at hvert land laver deres egen liste.
Vi mener, der er behov for et meget internationalt samarbejde, også fordi det her problem i den grad krydser landegrænser.
Så vi siger primært en EU-plan og ellers andre fora.
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-07:
Jamen jeg kan jo kun gentage mine argumenter.
Hvis man ikke er enige i dem og enige i forslaget fra Alternativet, har vi en politisk uenighed.
Det sker jo en gang imellem.
Men at et mindre land som Danmark med en åben økonomi laver sådan en sortliste, som her er beskrevet af Enhedslisten, vil jeg advare mod.
For min vurdering som skatteminister er, at det ikke vil have anden effekt end den symbolske.
Så kan man selvfølgelig diskutere det symbolske i at gå foran, men jeg tror bare, det er bedre at gå foran i EU-regi.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-02-07:
Jeg synes ikke, det var lige sådan helt berigende eller oplysende for mig, hvad det konkret var, andet end sådan netop spekulation om, hvorvidt vi har gavn af at have selskaber i Danmark, som snyder i skat.
Jeg synes ikke, det er det, vi skal bakke op.
Men jeg blev ikke så meget klogere på, hvad det lige konkret er i det her forslag, som ikke vil have en effekt eller vil gøre det symbolsk.
Karsten Lauritzen (V), 2019-02-07:
Dels tror jeg, man risikerer at løbe ind i nogle EU-retlige udfordringer, med hensyn til hvad man kan, så længe Danmark er medlem af Det Europæiske Fællesskab, i forhold til at lave sådan en national liste med de kriterier, som Enhedslisten lægger op til – det kan vise sig, at dele af det, i hvert fald med de kriterier, der er beskrevet, slet ikke juridisk kan lade sig gøre, og det kan ende i nogle store juridiske slagsmål – dels er Danmark en lille, åben økonomi.
Og selv om vi betragter os selv med stolthed og er en stolt nation, og det har vi også grund til at være, så må vi også erkende, at vi i en stor verden er et mindre land med en meget, meget åben økonomi.
Derfor er der mange af de her selskaber, som spekulerer i lovlig skatteplanlægning – og nogle desværre også i ulovlig skatteplanlægning – der kan gå uden om Danmark og fortsat føre deres forretninger.
Det svarer sådan til diskussionen om at bede den gamle reder Møller om at forlade landet; så bliver vi fattigere som land, men ligheden bliver større.
Det giver ikke meget mening.
Og jeg er bange for, at meget af den samme symbolik vil gøre sig gældende for en national sortlistning af skattely.