runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Nu håber jeg jo, at det arbejde, der er lokalt, bl.a. i områder som Syrien, vil føre til, at mange af de her mennesker vil blive sat for en domstol lokalt og så straffet, og i forlængelse af det håber jeg også, at de vil få frataget deres danske statsborgerskab.
Men hvis jeg bare må prøve at komme ordføreren en smule i møde, kan ordføreren se, at der er noget præventivt for de hjernevaskede unge mennesker, der måske lige nu går og overvejer at tage ned til Syrien, i, at de ved, at hvis det er sådan, at de gør det, jamen så får de frataget deres danske statsborgerskab eller i hvert fald løber en risiko for det?
Kan ordføreren i det mindste give mig ret i, at der er en præventiv effekt i det her?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Altså, jeg synes, det er en umådelig stor tillid, ordføreren har til det tyrkiske retssystem i forhold til at dømme mistænkte forbrydere.
Jeg tror, Lars Hedegaards attentatmand kom fra Tyrkiet og faktisk slap fri dernedefra, selv om han var mistænkt for temmelig alvorlige forbrydelser.
Så det er jo ikke nogen sikkerhed.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-10-30:
Tak for talen.
Ordføreren vil gerne have, at man bliver straffet.
Det er noget af det værste, der kan ske for de her personer, hvis ordføreren spørger dem.
Lad os så bare sige, at de får en straf i Danmark, som ordføreren ønsker.
Kunne ordføreren så forestille sig, at man kunne begå noget, der var så groft, at man efter udstået straf faktisk kunne miste sit statsborgerskab?
Er det noget, der overhovedet findes i Enhedslistens verden, at det kan være en konsekvens af de ting, der er sket?
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Sådan er det jo allerede i lovgivningen i dag, altså at man kan få frataget statsborgerskabet.
Jeg var lige ved at sige ordførerskabet – det kan man muligvis også.
Man kan få frataget statsborgerskabet, hvis det er sådan, at man bliver straffet efter straffelovens kapitel 12 eller 13, altså ved forbrydelse mod staten og terrorhandlinger.
Så den mulighed findes jo allerede i dag.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-10-30:
Jeg er med på, at den findes, men er det noget, som Enhedslisten støtter, altså at man kan miste sit statsborgerskab?
Nu snakker vi om, hvordan loven er, men jeg spørger bare, om Enhedslisten generelt mener, at det egentlig er fair nok, at man kan miste sit statsborgerskab.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Altså, det er jo en del af lovgivningen i dag, og det er jo ikke det, vi debatterer her i dag.
Så det er jo ikke det, der er aktuelt nu.
Jeg synes, at når vi diskuterer statsborgerskab, er det langt mere relevant at diskutere mulighederne for at opnå statsborgerskab – hvorfor det skal være så umådelig svært at opnå dansk statsborgerskab.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Jeg er jo glad for, at De Konservative og ministeren er enige om, at det er rigtig godt, at vi kan fratage folk, der vender Danmark ryggen, deres statsborgerskab.
Men jeg håber også, at vi er enige om, at de her mennesker jo slet ikke skulle have haft det danske statsborgerskab til at begynde med.
Derfor er mit spørgsmål, nok ikke overraskende, til ministeren: Hvornår kan vi få forhandlinger om dansk statsborgerskab, således at vi kan få strammet op, således at de her mennesker fremover forhåbentlig slet ikke vil få det danske statsborgerskab til at begynde med?
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-30:
Det er jo ret afgørende, hvordan Det Konservative Folkeparti retspolitisk ser på det her.
For i de seneste år har Det Konservative Folkeparti haft justitsministerposten ad flere omgange, og derfor er Det Konservative Folkepartis holdning til det her jo meget væsentlig og betydningsfuld.
Derfor vil jeg spørge, om ordføreren ser det som ren teknik, at der, hvis der er begået noget kriminelt, så skal foregå en domstolsprøvelse af det.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Jeg er rigtig, rigtig glad for de år, hvor Det Konservative Folkeparti har haft justitsministerposten, og der er også blevet taget nogle tiltag, som har været skelsættende i dansk historie og i dansk jura, som forbuddet mod Loyal To Familia.
Jeg er stolt af at være fra et parti, som ikke er bange for at slå hårdt ned, og som ikke er bange for nye tiltag, når det kommer til at beskytte Danmark, og det er jo præcis det, som det her lovforslag handler om, altså at beskytte Danmark, og jeg er glad for, at et så bredt flertal af medlemmer i det her Folketing støtter det her lovforslag.
Jeg er ked af, at Radikale Venstre siger, at man er enig i hensigten med, at folk, der vender Danmark ryggen, ikke skal have dansk statsborgerskab, men at man alligevel ikke vil gøre det på grund af den, lad os så kalde det struktur eller teknik – man kan kalde det, hvad man vil – i den måde, lovforslaget er sat sammen på.
Det synes jeg bare er ærgerligt.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-30:
Nu er ordføreren blevet spurgt tre gange, om ordføreren mener, at det er ren teknik, at der sker domstolsprøvelse, i forbindelse med at en person har begået kriminalitet, og jeg synes, det ville være ønskeligt, hvis ordføreren ville forholde sig til det.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Jeg synes faktisk, hr. Rasmus Stoklund fra Socialdemokratiet beskrev det meget fint.
Vi skal da ikke have folk løbende rundt i de danske gader, som, efter at de måske har hugget hovedet af nogen nede i Syrien, så risikerer at gøre det i Danmark.
Jeg synes, det er så klart, som det overhovedet kan blive, at de ikke skal tilbage til Danmark, og derfor støtter vi det her lovforslag.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Tak for ordet.
Jeg kan simpelt hen ikke begribe det.
Vi er valgt til Folketinget for at beskytte danskerne, og nu kan jeg så høre, at flere af partierne på venstrefløjen stadig – stadig – vil svigte danskerne og lade farlige terrorister komme tilbage til Danmark.
Vi opfordrer fortsat regeringen til at gå hårdere til værks, og derfor stiller vi selv et ændringsforslag til det her lovforslag.
I Nye Borgerlige mener vi nemlig, at folk med dansk statsborgerskab, der har meldt sig under Islamisk Stats sorte fane, aldrig nogen sinde skal lukkes ind i Danmark igen.
De skal have frataget deres danske statsborgerskab, og vi er fløjtende ligeglade med, om de så bliver statsløse.
De har valgt.
De har valgt Danmark fra, og nu skal vi selvfølgelig vælge dem fra.
Jeg vil virkelig opfordre regeringen og de partier, der støtter dette forslag, til at gå hårdere til værks, og jeg vil opfordre – dybfølt – alle partier til at tænke over, hvilke udlændinge de fremover tildeler dansk statsborgerskab.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-30:
Tak, formand.
Det er kun et år siden, at indfødsretsloven blev ændret i en hastebehandling, hvor der indførtes en hjemmel i indfødsretsloven, der gav udlændinge- og integrationsministeren mulighed for administrativt at fratage en person det danske statsborgerskab.
Det blev med loven muligt administrativt at fratage statsborgerskabet, mens den pågældende person ikke befinder sig i Danmark.
Det er kritisabelt, når fratagelse af statsborgerskab sker administrativt og ikke ved en uafhængig domstol.
Denne holdning er også gennemgående, når man ser på de indkomne høringssvar til det her lovforslag, og var det ligeledes i høringssvarene til det forslag til lov om ændring af lov om dansk indfødsret og udlændingeloven, som blev vedtaget den 24. oktober 2019 efter en hastebehandling i Folketinget.
Det lovforslag blev i sin tid fremsat uden en solnedgangsklausul, men mange høringssvar fra organisationer ønskede dette, og derfor blev der indarbejdet den her klausul.
Ministeren udtalte selv for et år siden, at vi til den tid vil være i en situation, hvor vi kan vurdere, hvordan loven har fungeret.
Måske vil der være behov for at justere den lidt, sagde ministeren.
Siden lovens forhastede vedtagelse er der truffet afgørelse om en administrativ fratagelse af dansk statsborgerskab i seks sager vedrørende personer, som opholder sig i udlandet.
Tre af disse sager er indbragt for domstolene.
Det virker endnu engang forhastet at behandle ophævelsen af solnedgangsklausulen nu, før vi kender udfaldet af de tre verserende sager.
Advokatrådet påpeger i høringssvaret, at man inden ophævelsen af solnedgangsklausulen bør behandle lovens indhold i dybden, henset til at der nu ikke længere er tale om en akut hastende situation.
Dette kan vi i den grad tilslutte os i Alternativet.
Vi ser en problematik i, at Danmark muligvis ikke møder forpligtigelsen til at undgå statsløshed, hvis den administrative tilbagekaldelse af det danske statsborgerskab resulterer i statsløshed.
Og sidst, men ikke mindst, ser vi børn, der kan komme i klemme, fordi deres forældres statsborgerskab er blevet frataget dem administrativt.
Dette fastholder børn i krigszoner, hvor deres helbred og liv er i fare.
I Alternativet er vores grundlæggende holdning, at vi altid skal kunne stole på, at staten ikke misbruger sin magt, men værner om alle menneskers demokratiske frihed og rettigheder.
Og når vi ser lovgivning, der tilsidesætter magtens tredeling, er vi simpelt hen nødt til at sige fra.
Alternativet støtter ikke lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2020-10-30:
Jeg vil starte med at sige tak for debatten om lovforslaget.
Regeringen tog sidste efterår, i 2019, initiativ til en ændring af lov om dansk indfødsret og udlændingeloven, som betyder, at fremmedkrigere kan få frataget deres danske statsborgerskab administrativt, hvis de pågældende har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for landets vitale interesser, medmindre de pågældende derved bliver statsløse.
Det er efter min opfattelse vigtigt at gøre, hvad der er muligt for at få taget det danske statsborgerskab fra fremmedkrigere med dobbelt statsborgerskab og derved sikre, at de personer ikke kommer til Danmark og udgør en trussel i det danske samfund.
Lovforslaget blev hastebehandlet af Folketinget for et år siden, og reglerne er siden hen blevet brugt.
Af de nyeste tal fremgår det, at otte personer har fået frataget deres danske statsborgerskab administrativt, og ingen af de her personer er efterfølgende kommet til Danmark.
Der er to yderligere sager under vurdering i Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Ud af de otte sager er fem af afgørelserne nu indbragt for domstolene, og der er ikke faldet dom i nogen af sagerne endnu.
I forbindelse med behandlingen af lovforslaget i oktober 2019 blev der indsat en solnedgangsklausul i loven, der betyder, at loven og dermed muligheden for administrativt at fratage fremmedkrigere deres danske statsborgerskab bortfalder den 1. juli 2021, medmindre Folketinget beslutter sig for noget andet.
Det ønsker jeg ikke skal ske, og vi foreslår derfor med det her lovforslag, at vi ophæver solnedgangsklausulen, sådan at vi også efter den 1. juli 2021 vil være i stand til at fratage en person sit danske statsborgerskab, hvis den pågældende har dobbelt statsborgerskab og har udvist en handlemåde, som er til alvorlig skade for landets vitale interesser.
Jeg mener selv, at loven hidtil har virket efter hensigten.
Med muligheden for administrativ fratagelse har det været muligt at tage statsborgerskabet fra personer, mens de stadig opholder sig uden for Danmarks grænser, og det har været muligt at gøre det væsentlig hurtigere end tidligere.
Samtidig er der indbygget de retsgarantier, som jeg mener skal være til stede i et demokratisk samfund som vores, og som også fem ud af de otte altså har gjort brug af.
Som verden desværre ser ud, er det også min opfattelse, at der nok bliver behov for at bevare muligheden for administrativt at kunne fratage fremmedkrigere deres statsborgerskab det kommende stykke tid – desværre.
Med de her ord vil jeg gerne sige tak til ordførerne for en god debat, og jeg vil selvfølgelig som altid understrege, at vi står til rådighed i forhold til både mundtlige og skriftlige besvarelser i forbindelse med lovbehandlingen.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Jamen så svarer jeg for fjerde gang, og det gør jeg med stor glæde.
Lige nu har vi nogle personer – hundredvis af personer – der har været i Syrien, og mange af dem er vendt tilbage igen.
Her har vi et lovforslag med meget, meget bred opbakning i det folkevalgte danske Folketing, der gør det muligt at fratage nogen det danske statsborgerskab.
Jeg synes, det er så demokratisk og fint, som det overhovedet kan være.
Retsstaten er det fantastiske lokale, vi står i i dag.
Det er demokratiet, og det er grundlæggende rettigheder.
Og i og med at et så bredt flertal i det her Folketing mig bekendt går ind for det her – nu har vi ikke hørt alle ordførertalerne, men mig bekendt er vi med alle blå partier og Socialdemokratiet oppe i nærheden af tre fjerdedele af det folkevalgte danske Folketing, der går ind for det her – synes jeg, det er ærgerligt, at Det Radikale Venstre på grund af, lad mig kalde det et teknisk spørgsmål går ind og går imod det her.
Altså, jeg forstår ikke, hvordan man kan stå her, som fru Lotte Rod har gjort, og sige, at man gerne vil fratage statsborgerskabet fra mennesker, der vender Danmark ryggen, men at man alligevel ikke vil gøre det i praksis.
Det forstår jeg ikke.
Lotte Rod (RV), 2020-10-30:
Men mener De Konservative i dag, at det bare er noget teknisk, at der er en domstolsprøvelse – noget helt fundamentalt i vores retssamfund?
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Når man selv har stået i den situation at skulle give et dansk nødpas til en person, der har været inde at kæmpe for en terrororganisation, og som vil vende hjem til Danmark uden nogen form for konsekvens, synes jeg, det er et fortrinligt lovforslag.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Tusind tak, og tak for en rigtig god ordførertale, som jeg synes sætter tingene rigtig meget på spidsen.
Jeg kan jo sådan set være enig i rigtig meget af det, som ordføreren siger.
I Nye Borgerlige mener vi slet ikke, at vi skal tildele statsborgerskab til folk, der kommer fra et land med muslimsk flertal, og som er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne.
Men så er jeg nødt til at spørge ordføreren, om ordføreren den her gang vil støtte det her ændringsforslag til det her lovforslag om, at man fratager alle IS-terroristerne deres danske statsborgerskab, uanset om de bliver statsløse eller ej.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
For os er det vigtigste, at de her mennesker slet ikke får dansk statsborgerskab, og det er derfor, jeg bruger så meget tid og energi på igen og igen at spørge ministeren, hvornår vi kan få forhandlinger om dansk statsborgerskab.
Og med al ære og respekt for det, som Nye Borgerlige vil, synes jeg ikke, at det er ambitiøst nok.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Men der er jo ingen sikkerhed for, at vedkommende bliver retsforfulgt eller dømt.
Hvis det er en dansk statsborger, har vi jo muligheden for at tage vedkommende hjem til Danmark og sikre, at vedkommende bliver straffet i Danmark.
Vil det ikke være mere rimeligt, at man, hvis man er mistænkt for så alvorlige forbrydelser, så får en straf i forhold til det, frem for at man bare får frataget et statsborgerskab, og at vi så i øvrigt kan overlade det til alle mulige andre lande at dømme?
Altså, vi har jo en tradition for, at vi ønsker, at folk tager deres statsborgere hjem og giver dem en straf, hvis de er kriminelle.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Jamen som sagt: Når man har prøvet at stå i en situation, hvor man giver et dansk nødpas til en mand, som så skal hjem uden konsekvenser, så bakker man helhjertet op om den meget hårde strafferamme, som vi selv indførte, da vi havde regeringsmagten.
Vi bakker helhjertet op om, at man skal kunne fratage folk deres danske statsborgerskab, og lige nu ligger Konservatives fokus på at sørge for, at de her mennesker slet ikke får dansk statsborgerskab.
Jeg synes egentlig, det er en meget fin kombination af tre effektive indsatsområder.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-30:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg skal bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at konsekvensen af det her lovforslag vil være, at en dansk statsborger, som er mistænkt for terrorhandlinger i udlandet, så i princippet bare kan få lov til at rejse videre rundt og fortsætte sine terrorhandlinger, fordi den eneste konsekvens bliver, at vi fratager vedkommende statsborgerskabet.
Marcus Knuth (KF), 2020-10-30:
Som jeg sagde før, da ordføreren selv var på talerstolen, foregår der et arbejde for, at de mennesker, som har lavet de her handlinger og har været en del af en terrororganisation et sted som Syrien, gerne skulle blive dømt lokalt.
Vi har jo også selv fra dansk side i forhold til pirateri arbejdet for domfældelse lokalt, og det synes jeg er en rigtig, rigtig god ting.
Men det vigtigste for mig er, at folk får den hårdest mulige straf for det, de har gjort, og at man, hvis man har dansk statsborgerskab og vi kan fratage det, ikke kommer tilbage til Danmark.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Det er derfor, vi er et af de eneste partier, som stemmer nej konsekvent til den halvårlige massetildeling af danske statsborgerskaber.
For vi har jo kunnet se igennem årtier, hvordan danske politikere har smidt om sig med det danske statsborgerskab, desværre inklusive ordførerens parti.
Men jeg fik ikke rigtig svar på mit spørgsmål.
Vi er meget optaget af, at vi ikke skal massetildele statsborgerskaber, men at det er ganske, ganske få, der kan få det.
Men det, vi taler om nu, er at sikre, at IS-terrorister kan få frataget deres danske statsborgerskab, uanset om de bliver statsløse eller ej.
Kan Konservative bakke op om det?
Astrid Carøe (SF), 2020-10-30:
Tak for det.
Vi skal have lavet en ny langsigtet løsning for fordelingen af elever på gymnasier.
Det tror jeg godt rigtig mange af os herinde kan finde en enighed om, og jeg tror også, at vi efterhånden er klar over, hvad udfordringerne er.
Der er brug for, at vi sikrer de små gymnasier i de mindre byer, og der er brug for, at vi får løst udfordringen med polarisering, som for SF's vedkommende især handler om, at vi selvfølgelig skal mødes og gå i skole på tværs af samfundslag.
Det er udfordringer, der kalder på forskellige løsninger forskellige steder i landet, og det er udfordringer, som vi skal have løst, hvis ikke det skal betyde skolelukninger og et mere opdelt samfund.
Men en udskydelse af solnedgangsklausulen har været nødvendig på grund af corona.
Derfor støtter vi forslaget.
Men det nytter ikke noget, hvis ikke der snart kommer skub i forhandlingerne.
Det ser vi også gerne sker i det her efterår, så vi ikke om et år behøver at udskyde ændringen endnu en gang.
I SF mener vi i øvrigt også, at det er vigtigt, at en ny model for elevfordeling hænger sammen med en ændring af taxametersystemet, og at det forhandles samtidig.
Det håber vi ministeren også vil tage initiativ til.
Med det sagt kan vi støtte lovforslaget og ser frem til forhandlinger om både elevfordeling og taxameter inden næste skoleår, så vi ikke behøver at stå her igen og udskyde solnedgangsklausulen.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-30:
Tusind tak.
Jeg ville egentlig bare høre også SF's ordfører om, hvilket empirisk grundlag ordføreren har for at mene, at den her fordeling af elever vil gavne.
For jeg går ud fra, at man, hvis man vil lave så stor en omkalfatring, som man er i gang med at tale om nu på gymnasieområdet, så har et virkelig, virkelig stærkt fagligt fundament for at lave den her ændring, altså et opgør med det frie valg, hvad man jo er i fuld gang med, og som den her aftale også er en del af.
Hvad er det for et grundlag, som SF har for at tro, at det her vil virke?
Astrid Carøe (SF), 2020-10-30:
Jeg tror, jeg vil starte med at understrege, at man jo også i dag elevfordeler.
Det gør vi også i dag.
I dag er der heller ikke helt frit valg.
For SF er det enormt vigtigt, at der selvfølgelig er et frit uddannelsesvalg.
Og så tror jeg, jeg vil understrege, at det frie valg også handler om at opretholde gymnasier i de små byer, fordi de risikerer at lukke, hvis ikke vi gør noget.
For de mange elever, der ikke kan rejse langt, er det frie valg jo også, at vi stadig tilbyder det udbud.
Vi har elevfordeling i dag.
Der er ikke frit valg i dag.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-30:
Det er en udsøgt fornøjelse at vikariere for vores ordfører på det her lovforslag, Anne Sophie Callesen, og det er nok, fordi det er et lovforslag, der også ligger mig meget på sinde.
Jeg er selv opvokset på de samme kanter som fru Ellen Trane Nørby og bor nu på Sydsjælland, hvor børnetallet rasler ned.
Så det her er i allerhøjeste grad en meget, meget nærværende, alvorlig diskussion, som vi i Radikale Venstre selvfølgelig tager alvorligt.
Lad os lige vende tilbage til, hvad det her forslag handler om: Det handler om at forlænge den midlertidige løsning for elevfordeling, altså det såkaldte fordelingsudvalg i regionernes mulighed for at lave lokale elevfordelingsregler, og det vil sige fordeling efter andre kriterier end afstand, som ellers er kriteriet, og det er jo dejligt.
I et liberalt hjerte – i hvert fald i mit – passer det ualmindelig godt, at den her handleret lægges ud lokalt, hvor man kender forholdene, fordi de lokale elevfordelingsregler kan bruges med det formål at løse eller imødegå udfordringer af faglig, pædagogisk eller social karakter, som har sammenhæng med elevsammensætningen på en eller flere skoler i fordelingsudvalgets område.
Fordelingsudvalget skal kunne sandsynliggøre, at elevsammensætningen på en eller flere institutioner i fordelingsudvalgets område giver anledning til faglige, pædagogiske eller sociale udfordringer.
Det ligger i den midlertidige løsning, at institutioner, der oplever problemer, kan anmode fordelingsudvalget om at fastsætte lokale elevfordelingsregler.
Det er godt nok.
Men det er svært for en institution at træde frem som eksemplet på en skole med dårlig søgning eller skæv elevsammensætning.
Det bliver i vores øjne selvforstærkende og løser ikke de grundlæggende problemer.
Derfor har Radikale Venstre længe presset på for at få en varig løsning på udfordringerne med elevfordeling, og vi er derfor også meget ærgerlige over, at vi nu er nødt til at forlænge den midlertidige løsning.
Vi burde have forhandlet en løsning i sidste folketingssamling, corona eller ej.
Vi kunne også være gået i gang før corona.
Som en del af aftalen om at forlænge den midlertidige løsning her har vi derfor også betinget os, at en varig løsning skal forhandles i dette efterår.
Foreløbig er det kun blevet til indledende sonderinger af terrænet, og vi glæder os derfor til at blive indkaldt til rigtige forhandlinger – hellere i dag end i morgen.
Vi er klar.
Men selv om vi er utålmodige for at finde en varig løsning, må vi jo erkende, at det ikke er muligt at nå det til næste skoleår, og derfor støtter vi selvfølgelig op om lovforslaget her.
Astrid Carøe (SF), 2020-10-30:
For SF er det enormt vigtigt, at der er frit uddannelsesvalg i Danmark.
Selvfølgelig skal man kunne vælge, hvilken uddannelse man går på.
Men vi bliver nødt til at holde hånden under de her udkantsgymnasier.
Vi bliver nødt til at gøre op med polariseringen.
Og så tror jeg bare, jeg lige vil understrege, at når man går på en ungdomsuddannelse, er man typisk under 18 og har typisk ikke kørekort til at kunne køre bil.
Det kan være, at man kan føre en knallert.
Men derfor er det altså vigtigere at kigge på busafgange.
Netop derfor er det vigtigt, at vi holder hånden under de små gymnasier, så folk ikke skal gøre det.