runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-05-09:
Vi sad og så på det her forslag, og så tænkte vi: Er det sundhedsordføreren, er det EU-ordføreren?
Og så læste jeg motivationen bag forslaget, og så kan jeg jo forstå, at det i den grad handler om EU-ordføreren, for det er jo bare en undskyldning for at snakke imod den fri bevægelighed, og jeg citerer fra motivationen: Vi bør ikke acceptere, at EU forhindrer det danske Folketing i at vedtage regler, som sikrer et højt niveau af patientsikkerhed. Hensynet til EU og arbejdskraftens fri bevægelighed bør ikke stå over hensynet til patientsikkerheden.
Det gør det bare heller ikke.
Men det, vi gør i EU, er faktisk, at vi anerkender hinandens kompetencer.
Det er da godt.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor vi skal gå ned med hensyn til den her anerkendelse, fordi man så, kan jeg forstå, ønsker at åbne op for anerkendelse fra andre lande.
Så jeg synes egentlig, det er ærgerligt at opleve Enhedslisten komme med det her forslag.
Selvfølgelig er sprog en kompetence, det er det i en ansættelsesprocedure.
Så jeg må indrømme, at selv om der har været gode sundhedsordførere fra andre partier heroppe og tage den mere sundhedsfaglige stilling til det her forslag, så synes jeg egentlig også, at det er værd at tage det, som det egentlig handler om, som jo er det EU-politiske, som jeg kan forstå ud fra den her motivation, som Enhedslisten har lavet, og faktisk også på de fleste af de spørgsmål, som Enhedslistens ordfører, EU-ordfører, også til det her forslag har stillet til andre.
Men Alternativet kan ikke støtte det, for vi mener faktisk, det er godt, at vi har den anerkendelse internt i EU.
Vi mener, at det med den fri bevægelighed er godt, fordi vi mener, at det gør os bedre som fællesskab.
Og vi har nu engang et naturligt område at gøre det inden for, nemlig inden for EU, hvor vi har et tæt samarbejde.
Kunne man så også give anerkendelse til andre landes læger?
I alle lande?
For hvilke fora skulle det laves i?
Så derfor må vi afvise det her forslag, og jeg troede egentlig ikke, det var Enhedslisten, der havde fremsat det, da jeg læste det.
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-09:
Tak til ordføreren.
Mener ordføreren, at det er et irrelevant problem, at halvdelen af ældre patienter ikke forstår, hvad lægen har sagt til dem?
Det viser den undersøgelse, som jeg refererede til før.
Mener ordføreren, at det er et mindre problem, og at vi bare kan sige, at hvor der handles, der spildes?
Ja, det mener jeg er muligt, men hvor langt vi kan komme ad den vej, ved jeg ikke.
Men det kan spørgeren måske give et bud på; jeg har ikke noget bud.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-09:
Tak for det.
Det er ikke særlig liberalt, at Folketinget skal ophæve en aftale til lov.
Det havde været langt at foretrække, at regioner og tandlæger var blevet enige i forhandlingerne.
Jeg vil også gerne medgive, at der er flere forhold i aftalen, som jeg ikke finder særlig liberale.
Jeg er derfor glad for, at vi nu får mulighed for at se på en model for tandlægeområdet.
Jeg vil meget gerne tale med tandlæger, tandplejere og andre aktører på området og håber, at mange vil byde ind med input.
I mellemtiden er vi selvfølgelig nødt til at have et loft på økonomien.
Tandlægerne har siden 2014 overskredet den aftalte ramme med 300 mio. kr.
Tandlægerne siger, at de blot følger de nationale retningslinjer.
Det er Sundhedsstyrelsen tilsyneladende ikke enig i, og jeg ved ikke, hvem der har ret.
Men indtil vi finder en ny model, er vi nødt til at have styr på økonomien, og den aftale, som tandlægernes formand har skrevet under på, og som tandlægerne har godkendt, må gælde, indtil vi finder en ny model.
Liberal Alliance støtter lovforslaget.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-09:
Som vi har hørt fra de tidligere ordførere, handler det her lovforslag om, at man i forhandlingerne mellem Danske Regioner og Tandlægeforeningen ikke har kunnet nå frem til en aftale om en ny overenskomst.
Flere har også været inde på det, og jeg skal heller ikke kunne sige, hvor problemet ligger i den forhandling.
Når nu vi taler om tandlægeområdet, og det gør vi jo også, fordi vi skal i gang med en forhandling om en tandlægereform, vil jeg gerne benytte lejligheden til at sige, hvordan vi har det i Alternativet.
Vi har i vores sundhedsvision en vision om en forebyggende grundpakke til alle.
Gennem de seneste år har der været fokus på den store sammenhæng mellem fysisk og mental sundhed.
Et hullet tandsæt og dårlig vedligeholdelse af tænder har ikke kun kosmetisk og social betydning, det er også forbundet med en risiko for alvorlige lidelser som kræft og hjertesygdomme og diabetes, hvis man eksempelvis går rundt med kroniske betændelsestilstande i munden.
I 2015 blev verdenskonferencen inden for mund- og tandsygdomme afholdt i Japan, og WHO udformede nogle klare anbefalinger til, hvordan de forskellige landes sundhedsmyndigheder kunne få større fokus på vigtigheden af og måder til at forebygge og behandle mund- og tandsygdomme.
I Alternativet ønsker vi derfor og har en vision om, at alle borgere skal have en gratis forebyggende tandlægegrundpakke, som f.eks. kan bestå af undersøgelser, røntgen, tandrensning og fyldninger, og vi ser frem til at være en del af forhandlingerne om, hvordan vores tandlægesystem fremover skal være.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-05-09:
Som de øvrige ordførere allerede har sagt, er hensigten med den her lov først og fremmest at sikre, at patienterne stadig får offentlige tilskud til de tandbehandlinger, de hidtil har fået tilskud til, samtidig med at den økonomiske ramme overholdes.
Den ramme, som Danske Regioner og Tandlægeforeningen gensidig har indgået, har gennem flere år haft en stor årlig budgetoverskridelse, og når rammen overskrides, må regionerne ud og finde pengene på andre sundhedsområder.
Det er selvfølgelig ikke holdbart, og da Tandlægeforeningen og Danske Regioner ikke kunne nå til enighed om en ny ramme, opsagde Danske Regioner aftalen.
Som Folketing har vi naturligvis et ansvar for, at patienterne stadig får tilskud til det, de er berettiget til, og derfor laver vi den her midlertidige lov.
Den er midlertidig forstået på den måde, at vi har aftalt med hinanden, at vi samtidig igangsætter et arbejde, der skal undersøge modeller for voksentandplejen, som kan understøtte og udbygge den gode og tværfaglige forebyggelsesindsats, understøtte bedre overgang mellem børne- og ungetandplejen og voksentandplejen, understøtte social lighed i tandsundhed og understøtte lavere og mere rimelige priser i tandplejen.
Det arbejde ser vi rigtig meget frem til i Radikale Venstre.
For os er det afgørende, at Danmark fortsat kan have verdens bedste og sundeste tænder.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-09:
Tak for det, formand.
I SF er vi superærgerlige over, at det ikke lykkedes for tandlægerne og regionerne at indgå en aftale.
Tandsundhed er et vigtigt indsatsområde, og borgerne skal kunne være sikre på, at de kan få den hjælp, som de har brug for.
Derfor stemmer SF også for den her særlov.
Jeg vil også gerne understrege, at det er en nødløsning.
Det tror jeg i øvrigt også alle mine kolleger er enige om, og jeg håber, at sundhedsministeren straks herefter indkalder relevante parter og partierne til egentlige forhandlinger om, hvordan vi i fremtiden kan sikre den danske tandsundhed.
For når nu situationen er, som den er, tænker jeg også, at det er vigtigt at se på mulighederne, for jeg tror egentlig også, at de fleste er enige om, at der stadig er noget at komme efter, ikke mindst strukturelt, hvor organiseringen af tandplejen igennem tiderne har udviklet sig på godt og på ondt.
De mange tiltag har resulteret i lidt af et kludetæppe af løsninger.
For selv om vi for første gang nogen sinde har en hel generation med egne tænder hele livet, så er det jo ikke uden omkostninger, for jo længere vi har vores egne tænder, desto større chancer er der altså også for sygdomme i munden som f.eks. paradentose, som desværre kan resultere i andre sygdomme.
Det er også en udfordring, at det er svært at få de helt unge til at gå til tandlæge, når de selv skal betale for ydelsen.
Det er dyrt, hvis man er en fattig studerende.
På samme måde ved vi, at vi netop i forhold til tandsundhed desværre oplever den største ulighed i sundhed.
Jeg tror virkelig på, at både tandlægerne og tandplejerne også har ambitioner om endnu bedre tandpleje og tandsundhed, ligesom vi har det her.
Så for SF's vedkommende vil jeg blot garantere, at vi vil bide os rigtig godt fast i bordkanten.
Vi ser frem til en videre drøftelse af, hvordan vi så kan organisere tandplejen i fremtiden.
Jeg glæder mig til samarbejdet, for det her er et vigtigt indsatsområde.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-05-09:
Lovforslaget her er en opfølgning på den politiske aftale mellem alle Folketingets partier om nye rammer for voksentandplejen.
Det sker på baggrund af, at Regionernes Lønnings- og Takstnævn har opsagt tandlægeoverenskomsten i februar måned.
Da der er en opsigelsesfrist på 3 måneder, betyder det, at vi inden den 1. juni i år skal have lavet en ny aftale på området, når overenskomsten bliver opsagt.
I lovforslaget her foreslås det, at der indføres en ordning, hvor praktiserende tandlæger, der ønsker at levere tandlægehjælp til borgerne med tilskud fra regionerne, meddeler dette valg til regionen, hvorefter tandlægehjælp hos de omfattede privatpraktiserende tandlæger ydes på en række nærmere fastsatte vilkår og betingelser svarende til de vilkår og betingelser, der hidtil har været reguleret ved tandlægeoverenskomsten.
Samtidig sikrer lovforslaget, at den gældende økonomiske ramme for voksentandplejen overholdes, og at de rammeoverskridelser, der har været igennem flere år, ophører, samt at vi igangsætter et arbejde med at gentænke voksentandplejen i Danmark.
For Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at vi sikrer, at borgerne kan gå til tandlægen, som man hele tiden har gjort det, og at man som borger er berettiget til tilskud til tandlægehjælp, som man hele tiden har været det, og vi kan på den baggrund støtte lovforslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2018-05-09:
Tak til ministeren.
Så hvordan kan det være, at ministeren vil forhindre, at det her stof kommer under kontrol, ved at vi sørger for, at man kan dyrke det selv i stedet for at skulle i de kriminelle miljøer og købe det uden overblik over skadevirkningerne?
Hvordan kan det være, at ministeren ikke vil være med til at sikre, at vi nu får det her under kontrol, og vise ansvarlighed – nu, når ministeren netop kan nævne alle de her skadevirkninger?
Ellen Trane Nørby (V), 2018-05-09:
Jamen som jeg sagde i min tale, er det ikke Sundhedsstyrelsens opfattelse, at en ophævelse af forbuddet vil være gavnligt i forhold til forebyggelsesindsatsen.
Som jeg også nævnte i forhold til Justitsministeriets vurdering, er det ikke sådan, at Justitsministeriet deler Alternativets opfattelse af, at det her vil begrænse de kriminelle miljøer markant.
Så vi ser jo forskelligt på det, og jeg henholder mig både til det bidrag, der ligger fra Sundhedsstyrelsen, og den vurdering, der ligger fra Justitsministeriets side.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-05-09:
Tak for det, formand.
Det er ikke så hyppigt, at vi her i Folketingssalen har lovforslag, som bliver hastebehandlet, men det gør sig faktisk gældende med det her lovforslag.
På samme måde må jeg også sige, at det ikke er så hyppigt, at vi, når vi går på arbejde, bliver mødt af en demonstration, som består af tandlægefagligt personale.
Det har også været tilfældet i dag.
For Socialdemokratiet betyder tandsundhed rigtig, rigtig meget.
Det betyder meget for det enkelte menneske, at ens tænder har høj funktion.
Det betyder rigtig meget for folks selvværd, at tænderne er i en god stand.
Derfor vægter vi også i meget høj grad forebyggelse og sundhedsfremme generelt og i særdeleshed også i forhold til det, vi debatterer i dag på tandområdet.
Vi er jo i Danmark generelt nået til et meget højt niveau i forhold til tandsundhed, men det skal også slås fast, at der også er meget stor social ulighed, hvad angår tandsundheden i Danmark.
Det bliver vi naturligvis nødt til at fokusere på i fremtiden.
Det havde vi meget gerne set fra Socialdemokratisk side.
Det betyder jo så, at vi i ordførerkredsen og sammen med sundhedsministeren måtte drøfte, hvad vi så gør nu, når aftalen falder bort fra 1. juni.
Ja, det var dejligt, at alle partier kunne blive enige om, at vi bliver nødt til at lave den her hastelovgivning for at sikre borgernes tilskud til tandbehandling, som de har været vant til at have, altså at bibeholde det i samme omfang som hidtil.
En anden ting, der også har været vigtig for os, har selvfølgelig været at sikre, at økonomien omkring det offentlige tandtilskud blev holdt fast i den ramme, der er lagt.
Og det tredje og sidste, vi blev enige om, er, at vi skal lave en gentænkning af hele voksentandplejen i Danmark.
Det ser vi fra socialdemokratisk side frem til med rigtig stor interesse, og vi vil lægge meget, meget energi i det, for vi mener, at der i voksentandplejen er udfordringer, som den nye ramme skal tage højde for.
Det er vigtigt, og det skal gerne kendetegne vores land også fremover, at tandsundheden er høj, at indsatsen for forebyggelse og sundhedsfremme bliver prioriteret højt.
Det er vigtigt at sige for mig, at den lovgivning, vi behandler her i dag, jo er en lovgivning, der skal sætte en midlertidig ramme.
Vi ønsker fra socialdemokratisk side, at vi hurtigt må nå frem til at få et aftalegrundlag igen omkring det offentlige tilskud til voksentandplejen i Danmark.
Det er, hvad jeg ønsker at sige.
Det er dejligt, at partierne står sammen om det her, og vi støtter fra socialdemokratisk side hermed lovforslaget.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-09:
Så der er åbenbart en eller anden tvivl, man skal have kigget på.
For hvis der er den her mulighed, mener Enhedslisten garanteret ligesom Dansk Folkeparti, at det selvfølgelig er noget, vi skal kigge på.
Er det ikke korrekt?
Søren Søndergaard (EL), 2018-05-09:
Jo, det er jo bl.a. derfor, vi stiller spørgsmålet.
Altså, i modsætning til visse andre partier, har vi ikke den opfattelse, at vi på forhånd i forhold til EU skal sige: Det kan ikke lade sig gøre, og det kan ikke lade sig gøre.
Vi har den opfattelse, som vi f.eks. også havde i forhold til giftstoffer i babylegetøj og den slags ting, og som vi i øvrigt har i forhold til tatoveringsblæk, at nogle gange skal man faktisk teste grænserne.
Det er nødvendigt at teste grænserne, og her synes vi der er et relativt oplagt sted at teste grænserne, fordi det er så tydeligt, at der er en stor forskel mellem f.eks. anerkendelsesdirektivets minimumskrav og så de krav, som vi stiller til en normal dansk lægeuddannelse.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-05-09:
Mange tak, formand.
Når der i lovarbejdet viser sig at være uhensigtsmæssigheder, så skal vi politikere være hurtige til at få rettet op på dem.
Vi laver ikke love i Danmark for at give folk, der arbejder frivilligt, og sundhedsprofessionelle yderligere problemer.
Loven her i dag handler om det, vi greb til politisk for et par år siden, hvor vi indførte et risikobaseret tilsyn, som det hedder, med alle sundhedsprofessionelle personer.
Det gjorde vi for at højne patientsikkerheden i det hele taget og for at få styr på ting, der ikke havde været så godt styr på hidtil.
Det har vist sig, at der var uhensigtsmæssigheder i den her lov.
Dem retter vi nu op på.
Der var mange faggrupper, der rejste sig og sagde, at det gebyr, vi havde indført, for at de skulle lade sig registrere med deres fagprofession, var for højt i forhold til det, at en læge måske var tilsynslæge ved et idrætsstævne.
Det kunne bare være et eksempel.
Et andet eksempel, der rejstes kraftigt i medierne og gav stor omtale, var, at mange af de læger, der indgår i regionernes vagtlægeordning, sagde, at de ikke gør det ret hyppigt, og det gebyr, de skal betale for at være en del af vagtlægeordningen, næsten overstiger det, de må tjene, hvis de kun har ganske få vagter.
Derfor var det rigtig godt, at vi politisk greb det her.
Jeg var selv med til at tage initiativ til at opfordre sundhedsministeren til at tage en fælles dialog og drøftelse med alle ordførerne og alle interessenterne på det her område.
Et supergodt møde.
Det har resulteret i, at der nu er lagt op til, at det er Styrelsen for Patientsikkerhed, der fremover kan fastsætte de regler for undtagelser, som er nødvendige i den lov, som er så god, omkring det risikobaserede tilsyn.
Nu får vi fjernet det, jeg kalder uhensigtsmæssigheder i den.
Det er godt, at det er Styrelsen for Patientsikkerhed, der kommer til at sidde med det.
Det er dem, der lynhurtigt vil kunne reagere, hvis der skulle være andre ting, der ikke er efter hensigten.
Så vi laver altså nødvendige justeringer med det her lovforslag.
Det gør vi, fordi vi vil have, at både sundhedsvæsenet, de sundhedsprofessionelle, men også hele vores civilsamfund skal kunne fungere så smidigt som overhovedet muligt.
Socialdemokratiet støtter det her lovforslag, som jeg gav udtryk for, fordi det er nødvendige justeringer.
Liselott Blixt (DF), 2018-05-09:
Vi har jo efterhånden i et par år arbejdet med at få et tilsyn, der sikrede, at vi fik et sundhedsvæsen, som borgerne trygt kunne henvende sig til.
Dengang havde der været flere sager, hvor tilsynet ikke havde fungeret optimalt.
Vi så flere sager blive oprullet i medierne, og patienterne var blevet behandlet meget kritisk.
Dengang fik det flere af os til at reagere og forlange, at der skulle ske noget på området.
Det fik den daværende minister til at indkalde os til forhandlinger om, hvordan vi kunne sikre et tilsyn, der blev mere risikobaseret, så de kunne reagere hurtigere og rykke ud, hvor det var nødvendigt.
Tilsynet skulle omfatte alle behandlingssteder, hvor autoriserede sundhedspersoner eller personer, der arbejder på disses ansvar, udfører faglig virksomhed.
Men at have et tilsyn, der tager på flere besøg, koster naturligvis også penge, og derfor fik vi ved samme lejlighed lavet et gebyr, som skulle betales af disse behandlingssteder.
Det viste sig dog, at det førte til nogle uhensigtsmæssigheder.
Det var simpelt hen ikke proportionalt i forhold til risiko for patientsikkerhed, som det enkelte behandlingssted udgjorde, ligesom det pludselig blev svært at have et ulønnet arbejde som behandler i en sportsklub m.m.
Derfor er det jo rigtig godt, at vi engang imellem herinde kan sige, at jamen det bliver vi nødt til at kigge på.
Hvordan kan vi gøre det, så vi stiller folk tilfredse?
Vi kunne jo selv se de uretmæssigheder, der var.
I Dansk Folkeparti er vi rigtig glade for, at vi fik kigget på det hele, og at vi nu får lavet et gebyrsystem, der bliver mere retfærdigt, og at man ikke tager de frivillige behandlere som gidsler, for frivillige behandlere skulle vi gerne have til vores sportsklubber og andet, som også tidligere ordførere var inde på.
Jeg har blot et enkelt spørgsmål, som jeg er blevet opmærksom på i forhold til sagens behandling, og det vedrører apoteker, som giver vacciner.
så det vil jeg i hvert fald stille spørgsmål om.
Det kunne jo være, at ministeren og andre ordførere også mente, at der dér måske skulle være en lillebitte justering, så vi også lige havde den med.
Den anden del af lovforslaget er at etablere en ny styrelse under Sundheds- og Ældreministeriet.
Det er Styrelsen for Patientklager, som skal behandle klager fra patienter over sundhedsvæsenets sundhedsfaglige virksomhed og klager over brud på patientrettigheder samt klager over afgørelser vedrørende erstatning for behandlings- og lægemiddelskader truffet af Patienterstatningen.
Hensigten med Styrelsen for Patientklager m.v. er at stå for sekretariatsbetjeningen af Sundhedsvæsenets Disciplinærnævn, Tvangsbehandlingsnævnet, Det Psykiatriske Ankenævn, Ankenævnet for Patienterstatningen og Abortankenævnet.
Det er rigtig mange nævn.
Styrelsen for Patientklager vil overtage de opgaver fra den nuværende Styrelse for Patientsikkerhed.
Det her sker jo i anledning af, at vi har udflyttet en masse statslige arbejdspladser, sådan at vi kunne få flere højtuddannede rundtom i landet og få en bedre geografi i forhold til arbejdspladserne.
Vi kan godt tilslutte os forslaget, men vi har lige det ene spørgsmål om apotekerne.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-05-09:
Tak for det.
Det gav god mening, dengang vi indførte det risikobaserede tilsyn.
Som ordet siger, er ideen at målrette tilsynet mod der, hvor risikoen for patienterne er størst.
Imidlertid har det vist sig, at der har været flere situationer, hvor registreringspligt og gebyrbetaling har vist sig at være uhensigtsmæssigt og ikke efter hensigterne.
Det retter vi så op på nu.
Og selvfølgelig skal en læge ikke betale gebyr for at hjælpe sin familie.
Ligeledes lempes kravene for vagtlæger og for virksomheder med lav omsætning.
Jeg er meget glad for, at det har været muligt at tilrette loven.
Det er dejligt, når demokratiet virker og den lovgivende magt lytter til borgere og aktører.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-05-09:
Som flere af ordførerne har nævnt, handler det her lovforslag om flere ting.
Det handler bl.a. om, at da vi indførte det risikobaserede tilsyn, blev alle behandlingssteder, hvor sundhedspersoner udfører sundhedsfaglig behandling, pålagt en registrerings- og gebyrordning.
Der har ministeren lyttet til de indvendinger, der har været, fordi der har været nogle situationer, der har været uhensigtsmæssige, f.eks. i forbindelse med, som det også er blevet nævnt tidligere, vagtlæger og sundhedspersoner, der udfører frivilligt, ulønnet arbejde, og små virksomheder med lav omsætning.
Så det er den ene del af lovforslaget, og vi støtter selvfølgelig, at der bliver ændret på det.
Den anden del handler om at oprette Styrelsen for Patientklager, og umiddelbart har vi ikke nogen indvendinger imod det, selv om det her med Danmark i balance jo ikke er vores politik.
Så vidt vi kan se, at der ikke nogen store indvendinger imod det i høringssvarene.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-05-09:
Radikale Venstre stod uden for aftalen om det risikobaserede tilsyn, da den blev forhandlet i 2016.
Vores begrundelse var især, at vi syntes, at det var uhensigtsmæssigt, at vores læger og sygeplejersker hele tiden skulle løbe stærkere, og at vi så samtidig ansatte en række medarbejdere til at kontrollere dem.
I dag forhandler vi så et lovforslag, som gennemfører visse ændringer i loven, idet det har vist sig, at registreringspligten omfatter en række situationer, som ikke var forudsat ved reglernes tilblivelse.
Det risikobaserede tilsyn vil med det her lovforslag stadig være finansieret af de behandlingssteder og sundhedspersoner, som er underlagt tilsyn, men ændringerne vil medføre, at færre læger og sundhedspersoner end tidligere vil være omfattet af registrerings- og gebyrordningen, fordi vagtlæger og frivillige og behandlingssteder med lav omsætning m.v. med det her lovforslag vil blive fritaget fra at skulle betale gebyrer.
Vi har selvfølgelig diskuteret i den radikale gruppe, om vi skulle gå med i aftalen nu.
Og argumentet for, at vi nu er kommet til den konklusion, at vi går med, er, at vi bakker op om, at færre skal være omfattet af registrerings- og gebyrordningen.
For vi mener ikke, at det skal koste penge at lave frivilligt, ulønnet arbejde eller at gøre en ekstra indsats på arbejdsmarkedet.
Det handler altså om at forbedre den model, som allerede foreligger, til fordel for læger og andre sundhedspersoner.
Radikale Venstre kan derfor støtte lovforslaget i sin helhed.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-05-09:
Tak for det, formand.
Jeg skal prøve at gøre det rigtig kort, for mine kolleger har allerede gjort rede for forslaget, som er blevet til, fordi der viste sig nogle uhensigtsmæssigheder med det oprindelige forslag om tilsyn, klage og erstatningsadgang i sundhedsvæsenet, konkret i forhold til gebyrer.
Det her forslag er derfor i virkeligheden også et udtryk for, at demokratiet har det meget bedre end sit rygte.
Det betaler sig at blande sig, man kan få indflydelse, og konkret bliver loven nu rettet til, fordi det giver mening.
SF støtter selvfølgelig forslaget.