runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2021-04-07:
Jeg har et par gange overværet et foredrag af Manuel Hassassian, som jo er ambassadør for palæstinenserne i Danmark.
Han har et foredrag om et paradigmeskifte fra tostats- til enstatsløsning, hvor han siger, at vi har set os blinde på tostatsløsningen og glemt at kigge på de andre løsninger siden Osloaftalen, som jo er gået ad Pommern til dårligt, og som er proklamationer og ingen handling.
Der taler han jo om de tre løsninger, som jeg nævnte som mulige løsninger til status quo – en tostatsløsning, en enstatsløsning eller noget midt imellem, der kan skabes via en proces.
Og der synes jeg, at kravet om menneskerettigheder og ligeværdighed er et meget centralt punkt at starte med.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-04-07:
Igen kan jeg kun sige, at jeg er enig i, at der er behov for at åbne diskussionen op, uden at man så bliver set på, som om man går i den helt forkerte retning.
Jeg er faktisk sådan lidt desperat over, at der ikke sker noget, og at det udvikler sig i den stik modsatte retning af, hvad vi håber på.
Derfor bliver idéen om en tostatsløsning mere og mere illusorisk.
Og derfor synes jeg, at vi skulle have modet til at åbne op for nogle andre scenarier, og det er det, som vi har påpeget.
Søren Espersen (DF), 2021-04-07:
Tak til udenrigsministeren, fordi han forholder sig til det, som jeg egentlig synes var en værdifuld diskussion.
Altså, jeg ved godt, at det er den politiske holdning og har været det i Danmark igennem mange år.
Jeg vil bare lige understrege, at Genèvekonventionen altså taler om to lande, og da der i det her tilfælde jo ikke er tale om andet end ét land og så nogle disputed areas, som vi kalder det, så er det en anden situation.
Men, altså, vi ved godt, at når vi gør noget ulovligt, overtræder en lov, det kan være straffeloven, det kan være færdselsloven, det kan være grundloven, så henviser vi til en lov, og derfor må jeg også spørge udenrigsministeren: Hvilken lov er det, der er overtrådt?
Hvis vi lægger til grund, at det er ulovligt, hvad er det så for en lov, der er overtrådt?
Det må være let at henvise til, at det er den og den lov, paragraf det og det.
Jeppe Kofod (S), 2021-04-07:
Ja, og det er jo også den debat, der var heroppe, og jeg forstår også, at der har været en konference for nogle år siden, da hr. Martin Lidegaard var udenrigsminister, som også berørte det spørgsmål her.
EU har indtaget samme synspunkt.
Og i en vejledende udtalelse fra 2004 fastslår Den Internationale Domstol i Haag, at de israelske bosættelser udgør en krænkelse af folkeretten – udtalelse, præmis 120.
Så der er mildest talt, kan man sige, ret bred enighed om, at bosættelserne udgør en krænkelse af konventionen, og at de dermed er ulovlige.
Så det er sådan set det, der er.
Men jeg synes også, at det er vigtigt at sige her, at det, som er regeringens bestræbelse, er at gøre alt, hvad vi kan, for at understøtte, at vi får en forhandlet tostatsløsning, og at gøre begge parter i stand til at komme til det punkt.
Martin Lidegaard (RV), 2021-04-07:
Til det sidste spørgsmål kan man ikke svare andet end ja, for sådan er det med det.
Men hvad angår det første, kan jeg huske, at vi, hr. Søren Espersen og jeg, har haft lejlighed til at diskutere spørgsmålet om lovligheden af bosættelserne under en hel konference nede i Landstingssalen for en del år siden – jeg mener, jeg selv var udenrigsminister på det tidspunkt – hvor vi havde allehånde internationale eksperter inde og folk fra Den Internationale Straffedomstol osv., og jeg må bare sige, for at springe direkte til konklusionen, at for mig er der ingen tvivl om, at de bosættelser er vold på international ret, simpelt hen fordi det pågår på et territorium, som ikke er Israels.
Så enkelt er det.
Man kan ikke bare hoppe ind på et andet territorium og sige, at nu annekterer vi det, og så begynder vi at lave bosættelser og placerer vores egen befolkning inde i det område, når ikke man har legal status på området.
Så enkelt er det for mig.
Så det er jo ikke nogen dansk lov, der er overtrådt, men det er det helt grundlæggende princip i international ret.
Israel besatte nogle områder, og dem er man nu i gang med at bosætte sin egen befolkning i.
Der kan ikke være nogen tvivl om, at det ikke er lovligt i forhold til international ret, og det mener jeg også vi påviste den pågældende dag.
Søren Espersen (DF), 2021-04-07:
Jeg kan godt give hr. Uffe Elbæk har ret i, at det er ærgerligt, at det så bliver til en juridisk diskussion.
Jeg rejste det egentlig kun, fordi samtlige tilstedeværende taler om ulovlige bosættelser.
Og derfor synes jeg bare, og det vil jeg egentlig vil spørge hr. Uffe Elbæk om: Er det ikke det, vi gør nu, altså fremover siger, at det her er en politisk diskussion?
Det er ikke en juridisk diskussion, for der vil man havne i et dumt hul, hvor man så kan vente i 17 år på at få en afgørelse fra Den Internationale Domstol.
Lad os sige, at det er politisk, at den her debat er politisk, og lad os så undgå, at man hele tiden siger det der med de ulovlige bosættelser, og at de strider mod international lov.
Så skal vi ikke bare fremover sige, at det her er politik, og så glemme de her beskyldninger om forskellige juridiske problemer?
Christian Juhl (EL), 2021-04-07:
Jeg vil gætte på, at det, når vi engang får fakta at vide om de forhandlinger, så er det sædvanlige, altså noget for noget.
Jeg vil også gætte på, at USA har givet nogle enorme indrømmelser til de her lande, og det passer jo nogle af landene ganske fint, at Marokko f.eks. anerkender besættelsen af Vestbredden mod, at Israel anerkender, at Marokko godt må besætte Vestsahara.
Og begge ting er jo med til at forhale begge konflikter og er med til at forhale en ordentlig løsning på de to konflikter.
Så man kan sige, at de aftaler jo i hvert fald ikke gavner i fredsprocessen mellem Israel og Palæstina, hvis det er det, ordføreren spørger om.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-07:
Jamen tak for det.
Efter at vi kan forstå, at i hvert fald dele af Hamas ifølge Enhedslisten åbenbart er sådan nogle helt tilforladelige folk, hvorfor skal Hamas så ikke stå til regnskab for, hvad det er, der sker i Gazastriben?
Hvis man går ind og kigger på, hvad det er, der sker i Gazastriben, og hvordan og hvorledes man også tager forskellige midler, der er blevet givet til byggearbejdspladserne, til at skabe bedre sanitet og alle mulige andre gode ting, vil jeg sige, og stadig væk bruge dem til at blive ved med at bygge tunneller og stadig væk bruge pengene til at blive ved med at kunne gentage sine terrorangreb mod civile i Israel, så er det jo altså ikke noget, som bare dele af Hamasstyret gør.
Det tyder på, at det er voldsomt indgribende, og at det er hovedparten af Hamasstyret, som er med til det, og som er hovedansvarlig for det her.
Christian Juhl (EL), 2021-04-07:
Nu har jeg jo prøvet i nogle tidligere indlæg at sige, at der er en årsag og virkning, og når unge mennesker bakker op om f.eks. Hamas, er der jo en årsag.
Vi er selv medansvarlige ved, at vi bare snakker om konflikten, og når vi sætter unge mennesker i en frustrerende situation, hvor de ikke engang får lov til at lave deres egen virksomhed, ikke engang har lov til at få et arbejde, ikke engang har lov til ordentlig uddannelse og ordentlige sociale forhold, så er vi med til at skabe en frustration, som kan slå over i nogle anarkistiske ting, som også kan slå over i terror.
Og den effekt tror jeg at vi alle sammen kender, og derfor er vi nødt til at sige, at der er en forklaring på det; det er jo ikke, fordi mennesker decideret er onde.
Så griber de jo til det, som tilsyneladende er en autoritet, og i Gaza er det i øjeblikket Hamas.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-07:
Ja, hvis reglerne ikke er lavet helt om.
Men én ting er jo, at unge mennesker står og kaster sten mod israelske soldater – det tror jeg alle har sådan en forståelse for er en radikalisering – og at folk, så at sige, ikke kan se noget alternativ.
Men en anden ting er, hvis Hamasstyret decideret går ind og bruger penge, som de får på deres budget, til at bygge tunneller og til at give midler til gamle martyrer, der har lavet terrorangreb osv.
Det er jo ikke nogle radikaliserede unge, der gør det her; det er Hamasstyret, der gør det her.
Christian Juhl (EL), 2021-04-07:
Man skal jo altså have nogle mennesker til at gøre det, hvis man skal lave terror.
Jeg prøver bare at finde en forklaring på, hvordan mennesker kan komme i sådan en situation.
Ja, det er lovligt.
Hvis folk bliver paniske, ja, så kan de gribe til det.
Det gjorde vi også under anden verdenskrig.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-07:
Tak for det, tak for ordet.
Dagens forespørgselsdebat handler om udviklingen på Vestbredden efter Israels planer om annektering af området og om, hvad regeringen vil gøre for at få forhandlingerne mellem Israel og palæstinenserne tilbage på sporet.
I 2019 lancerede Israels premierminister, Netanyahu, for første gang planer om at annektere de områder på Vestbredden, hvor Israel har etableret bosættelser.
Planerne ville indebære nye bosættelser samt gøre området til israelsk territorium, og planen var, at det skulle ske i juli 2020.
Planerne blev dog udskudt og til sidst suspenderet i august 2020.
Det skete som led i en forhandling, hvor Israel indgik et normalt diplomatisk forhold til De Forenede Arabiske Emirater i bytte for annekteringsplanerne.
Der er således ikke sket nogen annektering, og der har ikke været yderligere planer fremsat siden suspenderingen i 2020.
USA fremsatte under Trump en fredsplan i januar 2020, som palæstinenserne afviste, og planen er nu taget af bordet, efter at USA har fået en ny præsident.
En tilbagetrækning fra Vestbredden uden en fredsaftale er ikke realistisk.
Vi har set, hvordan det er gået, efter at israelerne trak sig ud af Gaza, og det er ikke et eksempel til efterfølgelse.
Danmark skal utvetydigt støtte op om Israel og bør flytte sin ambassade til Jerusalem.
Nye Borgerlige kan støtte den vedtagelsestekst, der er fremsat af Dansk Folkeparti.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2021-04-07:
Så må vi også finde en vej til at få dem til at handle, når de ikke vil handle.
Jeg tror, vi er enige om, at de er godt tilfredse med status quo-løsningen, hvor de langsomt kan udbygge bosættelserne og efterhånden har gjort det totalt umuligt med en tostatsløsning.
Vi tør jo ikke engang at udtale i en udtalelse, at vi vil have fjernet de gamle bosættelser, vi vil have stoppet den nuværende bosættelsesudvikling.
Derfor mener jeg: Punkt 1, har et besat folk ikke ret til at gå til modstand?
Jeg er ikke tilhænger af et voldeligt oprør, men jeg vil bare gerne have præciseret folkeretten, for vi snakker om den, som om at ingen har ret til noget som helst.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-07:
Det mener jeg klart.
Så hvis der er en, der skal være hovedansvarlig, vil det nok være, hvad ved jeg, 60 eller 70 pct. i den favør.
Lad os nu sige, at der ikke kommer en Netanyahuregering, og at der kommer en anden regering efter de her forhandlinger, der er dernede i øjeblikket, så tror jeg ikke på, at du så automatisk har grobund for en aftale, hvis ikke også du får løst det, som jeg nævnte før om korruptionen i de palæstinensiske områder, om Irans betydning, om Tyrkiets betydning osv.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-04-07:
Jeg har været inde på det et par gange efterhånden nu: den forskelsbehandling, der er, mellem palæstinenserne og israelerne på Vestbredden.
Og hvis man har været dernede, tror jeg, at konklusionen er klar: Det er apartheidlignende vilkår, vi ser her.
Derfor virker hele diskussionen om tostatsløsningen også sådan lidt som en drøm, som alle godt ved måske aldrig bliver til virkelighed.
Og hvad er løsningen så?
Jeg har ikke et bud på det, men det starter i hvert fald med, at borgere, der bor på det samme område, har de samme rettigheder.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-07:
Jeg er jo enig i, at det desværre bliver sværere og sværere realistisk at se en tostatsløsning for sig.
Men problemet er bare, at jeg absolut ikke mener, at en etstatsløsning er en løsning.
Jeg tror, vi alle sammen her i lokalet har været i Hebron – jeg har været der flere gange – og det er jo totalt demotiverende og nok et skrækeksempel på, hvad der i min verden ville ske, hvis der skulle være en etstatsløsning, nemlig at det aldrig vil blive sådan, at palæstinenserne og israelerne vil kunne leve side om side.
Så du vil få bygget et eller andet op, hvor den ene gruppe har lidt mere magt, lidt flere muligheder, end den anden gruppe har.
Og det er bare ikke optimalt.
Så ja, jeg er helt enig.
Det er svært, men vi skal bare have en tostatsløsning.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-04-07:
Ja, det er små babyskridt, og de går nok ikke fremad, de går baglæns.
Det er selvfølgelig det, der er så bedrøveligt, og det tror jeg vi alle sammen er enige om.
Det kan man jo høre i de ordførertaler, der allerede har været.
Men nu siger ordføreren, at palæstinenserne også har et ansvar for at løse den her problemstilling.
Der er selvfølgelig altid to parter i en konflikt, men hvis nu ordføreren sådan skulle billedliggøre, hvem der har det største ansvar for at løse den her konflikt – altså, hvis vi har en skala fra en til ti – hvor stort er Israels ansvar for at løse den her konflikt så, og hvor stort er palæstinensernes ansvar?
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-04-07:
Det er to relevante spørgsmål.
Til det ene vil jeg sige, at jeg har læst et halvt års erhvervsjura, som ikke gik videre godt, så jeg skal ikke gøre mig til den helt store jurist.
Men jeg vil bare sige det sådan, at der er meget stor diskussion om folkeretten, altså hvor meget man efter så mange årtier reelt har ret til at lave selvoprør, ikke mindst set i lyset af at der altså ikke var et land, som hed Palæstina, som Israel er gået ind og har besat.
Det er jo jordansk territorium, hvis vi kigger på Vestbredden osv.
Så det er jo en meget stor og lang diskussion, vi kan få, på flere timer, tror jeg, og derfor siger jeg også bare, at der er forskellige holdninger til, hvad man kan og ikke kan som besat folk efter så mange årtier.
I forhold til det andet spørgsmål, som også er rigtig relevant: Det er jeg jo enig i.
Altså, du oplever, at det selvfølgelig, når der er så mange arbejdsløse, som ikke kan se nogen fremtid, og som kan føle, at de er andenrangsborgere i deres eget område – det område, de bor i – er grobund for radikalisering osv.
Det er også derfor, jeg prøver at sige – og det ved jeg ikke om hr. Christian Juhl er enig i – at Hamas så også skal til at bruge nogle af de penge, de får, på at skabe jobs i stedet for at bygge tunneller og foretage raketangreb.
Christian Juhl (EL), 2021-04-07:
Det er det, der er det djævelske ved det, ikke?
Hamas opbygger sundhedssystemer, laver også visse job, de kan inden for rammerne, og får dermed stemmer, fordi de ses som en reel mulighed for i hvert fald Gazafolkene.
Dermed får de opbakning.
De tvinger jo ikke folk til at stemme.
Annette Lind (S), 2021-04-07:
Det håb tror jeg vi bliver nødt til at blive ved med at holde fast i.
Selvfølgelig gør vi det.
Hvad er alternativet?
Vi kan ikke finde et alternativ til, at vi vil have den løsning.
Som jeg sagde i min ordførertale, har konflikten stået på alt, alt for længe, og det er sådan, at en løsning på konflikten er vanskelig og møjsommelig at nå til.
Som ministeren sagde, er der ingen snuptagsløsninger, men vi bliver jo ved med at have bilaterale møder, vi bliver ved med at skulle presse, som vi gør, igennem EU, og vi gør det også, ved at vi står sammen med vores andre allierede om de her ting.
Jeg synes ikke, vi på noget tidspunkt skal slippe håbet, og det ved jeg faktisk også at hr. Uffe Elbæk aldrig ville gøre selv.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-04-07:
Når man har besøgt Vestbredden og snakket med de unge – og for den sags skyld også de ældre og gamle – har man fået en fornemmelse af total desperation.
Derfor er det altså svært at blive ved med at sige: Jamen vi har en tostatsløsning.
For alt siger det modsatte.
Det, man kunne diskutere, var, hvordan vi sikrer, at de får lige rettigheder.
Annette Lind (S), 2021-04-07:
Ja, men hvad er alternativet til en tostatsløsning?
Det er konflikten, som den er nu.
Derfor skal vi selvfølgelig blive ved med at arbejde for en tostatsløsning.
Det, som vi også skal have for øje, er, at der er et håb i maj, når man har valg i Palæstina.
Det er jo sådan, at den interne uro, som der har været, kan vi håbe på bliver mindre, efter at der har været valg i maj måned.
Vi kan i hvert fald kun sætte vores lid til, at der bliver afholdt demokratiske og frie valg, og at det, hvis vi sender observatører ned, er med til at hjælpe i den retning.
Det synes jeg vi skal gøre fra Folketingets side, og det synes jeg vi skal gøre fra dansk side.
Christian Juhl (EL), 2021-04-07:
Det er lidt i samme spor, for jeg kan også godt forestille mig en sekulær enstatsløsning som noget, der måske endda er mindst lige så muligt.
Men det er jo sådan, at der er to parter i den her sag, det er vi enige om: en besætter og en besat.
Ifølge folkeretten har et besat folk ret til at gøre modstand og gå til modangreb.
Det er helt elementært.
Det husker vi fra 1940-45, hvor det var fuldstændig i folkerettens ånd, at vi eller rettere nogle af os, for jeg levede ikke dengang, gjorde modstand i Danmark.
Andre førte samarbejdspolitik.
Det er jo en del af folkeretten, at et undertrykt folk, et besat folk, har ret til at gøre modstand.
Så kan man vel ikke ligestille den besættende og den besatte, hvad angår ansvar?
Det ser ud til, at Israel er ganske godt tilfreds med status quo, for de kan lige så langsomt bosætte hele Vestbredden.
Annette Lind (S), 2021-04-07:
Egentlig synes jeg, at den vedtagelsestekst, vi i fællesskab – også med Enhedslisten – har lavet, meget, meget tydeligt og klart siger, hvad det er, vi vil.
Vi vil have, at Israel indstiller sin bosættelsespolitik.
Den er ulovlig, og den er mod folkeretten.
Men jeg står ikke og opfordrer til, at vi skal gøre det med magt.
Det, som vi ønsker, er, at der skal være en fredelig løsning.
Christian Juhl (EL), 2021-04-07:
Jeg tror da, at vi alle sammen synes, at fredelige løsninger altid er det bedste, men ofte fordømmer vi det jo, hvis nogle gør modstand mod besættelsesmagten på Vestbredden.
Hvad vil ordføreren gøre, hvis nu der er frie og fair valg i Palæstina, men Hamas får flertal i f.eks. Gaza?
Annette Lind (S), 2021-04-07:
Tak for det spørgsmål.
Lige præcis den problemstilling talte jeg med den palæstinensiske ambassadør om lige før påske.
Det er ikke sort-hvidt, og det ved hr. Christian Juhl også at det ikke er, og derfor er det jo så vigtigt, at det her valg bliver demokratisk.
Det er også vigtigt for os, at der kommer demokratiske forhold efter et valg, og vi må jo alle sammen håbe på, at det er dem, som vil det, der vinder magten i Palæstina.
Men det, der også skal til i Palæstina, er, at de skal have hjælp.
De er jo fattige, og de skal have hjælp, og det gør vi med vores udviklingspakke på 450 mio. kr., som vi lige har lanceret.
Det er et skridt på vejen til at hjælpe palæstinenserne til at få et bedre liv.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-07:
Det er folkeretten, det handler om.
Når et land har besat et andet land, skal de give landet tilbage til den befolkning, der boede der, og man må ikke tilføre et besat område sin egen befolkning, hvad Israel gør i stor stil ved at lave bosættelser.
Naser Khader (KF), 2021-04-07:
Tak skal du have.
Ordføreren nævnte ikke noget om de andre historiske fredsaftaler, der er blevet lavet mellem Israel og andre arabiske lande – Abrahamaftalerne.
Hvad er SF's holdning til de fredsaftaler, der er blevet lavet, og som er historiske?
Karsten Hønge (SF), 2021-04-07:
Jeg kan forstå, at debatten i dag, der handler om, hvordan Israel annekterer besatte områder, ender i et større folkeretligt ridt, hvor vi ikke, før hr. Søren Espersen kom med i sit indlæg, kunne have mulighed for at indstille os på en præcis gennemgang af, hvad det er for nogle ting, der er blevet forbrudt sig mod.
Jeg kan så sige, at jeg synes, det var interessant at høre hr. Søren Espersens indlæg.
Men det er faktisk nyt for mig i dag, at det skulle betvivles, at bosættelserne er ulovlige, og at Vestbredden er besat.
Jeg tror stort set ikke, jeg har hørt før, at man ikke mener, at Vestbredden er besat og der derfor nu arbejdes med planer om at annektere området; at det strider mod folkeretten, fordi et land, der har besat et område, skal give det tilbage.
Naser Khader (KF), 2021-04-07:
Med andre ord kan man ikke lave fredsaftaler i området, før der bliver skabt fred mellem Israel og palæstinenserne.
Er det det, ordføreren siger?
Skal de aftaler rulles tilbage?
Karsten Hønge (SF), 2021-04-07:
Hvad der skal være fremtiden for aftalerne, må jo også blive et spørgsmål, som Israel håndterer sammen med de lande.
Det er bare blændværk at tro, at det er vejen til fred; det er tværtimod vejen til krig og konflikt.
For hvis man vil forsøge på at undgå forhandlinger med dem, man har konflikten med, og det er palæstinenserne, ved sådan at køre uden om konflikten ved så at lave aftaler med andre arabiske lande, så gør man det bare værre.
For sandsynligheden for, at man får en løsning med dem, man har konflikten med, bliver mindre og mindre.
Karsten Hønge (SF), 2021-04-07:
Jeg forstår sagtens Israels intentioner med det.
Jeg ser jo også Israel som et land, der er hårdt presset, ikke?
Problemet er bare, at det bringer freden længere væk, for det kan skabe en bilateral forbindelse mellem Israel og et af de andre arabiske lande, men fred med palæstinenserne, som er omdrejningspunktet, kommer længere og længere væk, for muligheden for at lave en løsning er ude af billedet, når Israel kan tro på en chance for at lave sådanne enkeltstående bilaterale aftaler.
Derfor er det i virkeligheden på længere sigt ødelæggende for freden og dermed faktisk ødelæggende for Israel selv, når man tror, at det er en vej at gå; for det er ikke løsningen på konflikten.
Man kan ikke løse en konflikt uden at tale med de mennesker, man har konflikten med, og det er palæstinenserne.
Søren Espersen (DF), 2021-04-07:
Ordføreren siger, at der er tale om ulovlige bosættelser, der strider imod folkeretten.
Det synes jeg kunne være interessant at få at vide af ordføreren: Hvilken lov er det, der er blevet overtrådt?
Det var faktisk det, jeg kom ind på i min ordførertale, hvor jeg bestred, at der er tale om et besat område.
Jeg brugte jo faktisk hele min taletid på at forklare, hvorfor det hænger sådan sammen, at international lov ikke er overtrådt, fordi Genèvekonventionen taler om, at der skal være tale om et andet land, hvis territorie man besætter.
Men da der ikke er noget andet land at forhandle med, så kan det jo ikke være en overtrædelse af Genèvekonventionen.
Uffe Elbæk (UFG), 2021-04-07:
Jeg er ikke i tvivl om, at Dansk Folkeparti bestrider det – det står lysende klart – men jeg snakkede ikke om en stat, men om civilbefolkningen.
Jeg tillader jeg mig at kalde dem det, for jeg tror, at det står rimelig klart for befolkningen på Vestbredden, at de bor i et besat område.
Søren Espersen (DF), 2021-04-07:
Jeg vil sige, at der var en professor i international ret, Alan Baker, fra det, der hedder The Institute for Contemporary Affairs, som i en kronik i USA Today skrev: Territorierne er hverken besatte eller palæstinensiske.
Der har på intet tidspunkt været truffet nogen lovmæssig beslutning om overhøjheden over disse territorier, ligesom der ikke mellem Israel og PLO er truffet nogen aftale om deling.
Territorierne er derfor lovmæssigt alene at betragte som uafklarede stridspunkter, idet der jo er to parter, som gør krav på området.
En situation, der har været i tusindvis af i verden gennem tiderne.
Citat slut.