runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tommy Ahlers (V), 2019-03-13:
Tak for spørgsmålet.
Det er en vigtig prioritet for regeringen og for mig som uddannelses- og forskningsminister, at vi har gode videregående uddannelser af høj kvalitet – det gælder naturligvis også for sygeplejerskeuddannelsen.
Sygeplejerskeuddannelsen er en meget vigtig uddannelse.
Dygtige sygeplejersker udgør rygraden i vores sundhedsvæsen.
Det er samtidig en uddannelse, der kræver betydelige investeringer, hvilket også kommer til udtryk i bevillingssystemet for de videregående uddannelser, hvor sygeplejerskeuddannelsen udløser en takst pr. studenterårsværk på lige lidt under 70.000 kr., hvilket er lige så meget som f.eks. maskinmesteruddannelsen eller skibsofficeruddannelsen.
Når det er sagt, er det vigtigt at pointere, at det er uddannelsesinstitutionerne, som har ansvaret for at udbyde uddannelser af høj kvalitet inden for den gældende bevillingsmæssige ramme.
Det er bl.a. afspejlet i bevillingssystemet for de videregående uddannelser ved, at institutionerne modtager et fast grundtilskud, som understøtter deres mulighed for at prioritere uddannelsesmidler, så de gør størst mulig gavn.
På samme måde har uddannelsesinstitutionerne også ansvaret for at udmønte det omprioriteringsbidrag, som de har været omfattet af siden 2016.
Omprioriteringsbidraget tilskynder uddannelsesinstitutionerne til at løse deres opgaver mere effektivt og har samtidig frigjort midler, bl.a. til at styrke dansk politi og kræftbehandlingen på vores sygehuse.
Omprioriteringsbidraget omfatter hver uddannelsesinstitution som helhed.
Omprioriteringsbidragets betydning for sygeplejerskeuddannelsen afhænger derfor af de konkrete prioriteringer på den enkelte uddannelsesinstitution.
Når det er sagt, er det klart, at de økonomiske rammer spiller en rolle for de videregående uddannelser, også for sygeplejerskeuddannelsen.
Og jeg anerkender, at det er en udfordring for institutionerne at tilpasse omkostningerne til de bevillingsmæssige rammer og samtidig fastholde en høj kvalitet i uddannelserne.
Det er mit indtryk, at uddannelsesinstitutionerne har taget ansvaret på sig og arbejder konstruktivt med at effektivisere deres arbejdsopgaver, så der også fremover vil blive uddannet dygtige sygeplejersker til det danske sundhedsvæsen.
Mette Reissmann (S), 2019-03-13:
Ja, jeg læser lige mit spørgsmål op: Hvilke konsekvenser mener ministeren at regeringens besparelser på sygeplejerskeuddannelsen har for kvaliteten på uddannelsen?
Merete Riisager (LA), 2019-03-13:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at det er vuc's lokale bestyrelse, der på baggrund af en lokal prioritering beslutter, om lokale udbud skal nedlægges eller ej.
Vuc'er har altså stor frihed til at foretage økonomiske prioriteringer og indrette sig efter, at der er aktiviteter, som giver overskud, mens andre aktiviteter giver underskud.
Omprioriteringsbidraget fører ikke pr. definition til, at lokale afdelinger må lukke, men jeg anerkender, at det kan være en svær opgave at gennemføre effektiviseringer, og jeg anerkender også, at det kan være relativt sværere at opretholde lokalt forankrede udbud i tyndt befolkede områder, hvor søgningen til uddannelserne er lavere.
Det gælder f.eks. på Thy-Mors HF og VUC.
Vuc'er, som dækker et stort tyndt befolket areal, kompenseres økonomisk via et regionalt undervisningstilskud, som udbetales i en anerkendelse af, at det er relativt mere omkostningsfuldt at opretholde et udbud i yderområderne.
Selv om Thy-Mors HF og VUC er et af de mindste vuc'er i landet, er det et af de vuc'er, der modtager mest i regionalt undervisningstilskud, i alt 2,8 mio. kr. i 2019.
Partierne, som sad i forhandlingslokalet, var fuldt klar over, at etableringen af fgu ville få konsekvenser for vuc'erne, og at det særlig ville kunne få konsekvenser i yderområderne, hvor elevgrundlaget i forvejen er lavt.
Af samme grund afsatte vi en pulje på 60 mio. kr. til tilpasninger på vuc'er, der som følge af fgu-aftalen ville være i risiko for at blive nødlidende og med henblik på opretholdelse af udbud i landdistrikterne.
Aftalekredsen har nu fastlagt kriterierne for at fordele disse midler, og ansøgningsprocessen er gået i gang.
Thy-Mors HF og VUC vil dermed også kunne søge om at få andel i disse midler med henblik på at skabe et varigt bæredygtigt udbud i Nykøbing Mors.
Simon Kollerup (S), 2019-03-13:
Tak for det.
Jeg har svært ved at finde ud af, om ministeren mener, at det er realistisk, at der fortsat vil være en vuc-afdeling i Nykøbing Mors på baggrund af omprioriteringsbidraget.
Det fremgår ikke tydeligt af den besvarelse, ministeren giver, for det er jo helt rigtigt, hvad rektor på vuc-centeret siger, om, at med det omprioriteringsbidrag, der bliver fastholdt af regeringen i indeværende år, men også i de kommende år, så bliver det rigtig svært at drive en afdeling, som der måske ikke er den store søgning til, fordi det er i en tyndt befolket del af Danmark, at udbuddet skal opretholdes.
Derfor passer det jo som en boksehandske til et blåt øje, når regeringen fastholder et omprioriteringsbidrag, der hele tiden skærer i muligheden for at opretholde udbuddet på Mors.
Jeg er meget bekymret for, hvordan det stiller lokalbefolkningen i forhold til uddannelsestilbud, i forhold til nye veje videre i arbejdsliv og liv i øvrigt, hvis en så vigtig aktør som vuc ikke længere er i Nykøbing.
Alt det, der vedrører fgu-delen og søgningen, har ministeren jo ret i.
Det er jo håndteret med den pulje, så derfor er vi tilbage ved omprioriteringsbidraget.
Og mit spørgsmål er bare, om ministeren virkelig mener, at det er realistisk, at man kan opretholde det her tilbud på Mors.
Det mener rektor jo ikke det er, hvis omprioriteringsbidraget fortsætter.
Merete Riisager (LA), 2019-03-13:
Jeg ved godt, at man i Socialdemokratiet gerne vil mene, at omprioriteringsbidraget måske er den eneste faktor, der har betydning for, hvorvidt man træffer valg om at fortsætte vuc-udbud, særlig i udkantsområderne.
Jeg siger heller ikke, at omprioriteringsbidraget ikke er en del af den samlede pulje af påvirkninger, som der jo er for en uddannelsesinstitution, men det er næppe den faktor, der har den afgørende betydning, når vi har lavet en fgu-aftale med åbne øjne, også sammen med Socialdemokratiet, som har en langt større betydning for vuc'ernes forretning.
Simon Kollerup (S), 2019-03-13:
Mener ministeren, at omprioriteringsbidraget gør det nemmere eller sværere at opretholde et vuc-tilbud i Nykøbing Mors?
Merete Riisager (LA), 2019-03-13:
Jeg mener, at elevgrundlaget, altså det, at der er borgere lokalt til stede, at der er et elevgrundlag, er en langt større faktor, og jeg mener, at fgu-aftalen er en langt større og vigtigere faktor i forhold til at drive en vuc, også ude i udkantsområderne.
Det var vi helt klar over, da vi lavede fgu-aftalen, det var alle klar over, som var i lokalet, og som lavede den aftale.
Simon Kollerup (S), 2019-03-13:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at det er så svært for ministeren at anerkende, at omprioriteringsbidraget selvfølgelig gør det sværere at opretholde et vuc-tilbud på Mors.
Selvfølgelig gør omprioriteringsbidraget det sværere – det giver sig selv, når man skærer 2 pct. hvert eneste år.
Jeg synes i hvert fald, at når ministeren ikke har andre løsninger til borgerne på Mors, så burde hun måske kunne komme dertil, at hun i dag bare ville anerkende det.
Derfor spørger jeg bare som afslutning: Vil ministeren anerkende, at omprioriteringsbidraget gør det sværere at opretholde vuc-tilbud på Mors?
Merete Riisager (LA), 2019-03-13:
Jeg anerkender, at det er en vanskelig opgave at være leder af en offentlig organisation, som skal effektivisere – og der gælder præcis det samme for private organisationer, som skal effektivisere.
Det er altid en udfordring at stå som leder og skulle effektivisere, men det er ikke desto mindre også en del af den opgave, man vil stå over for som leder, både i den private og i den offentlige sektor.
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Det sagde jeg ikke noget om, men jeg ved ikke, hvad der kommer til at ske.
Det er ikke mig, der skal skrive regeringsgrundlaget, i nogen scenarier – det kan jeg i hvert fald ikke forestille mig – efter et folketingsvalg.
Det vil forhåbentlig være min formand, statsministeren, som jeg kæmper for er statsminister efter et folketingsvalg.
Derfor kunne jeg godt begive mig ud i at spå om, hvad der kan ske, og hvad der ikke kan ske, men det vil jeg altså holde mig for god til, for det er jeg ikke herre over.
Jens Joel (S), 2019-03-13:
Okay, men så helt kort, for jeg er sådan set enig med skatteministeren i det: Venstre går ikke til valg på og siger ikke, at man vil sænke topskatten, men skatteministeren siger også, at det godt kan være, det kommer til at ske.
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Jeg vil godt komme med den indrømmelse over for spørgeren, at jeg har meget svært ved at se for mig, at regeringen skulle komme igennem med den del af regeringsgrundlaget, inden der kommer et folketingsvalg, al den stund at de penge, der var til at sænke skatten, har vi besluttet at bruge på noget andet.
Så formelt set er det stadig regeringens ambition at levere på regeringsgrundlaget, men jeg oplever hverken i Finansministeriet eller i Statsministeriet eller i mit eget ministerium, at der sådan er hemmelige forhandlinger om en stor, hemmelig skattereform.
Så det kommer vi nok ikke igennem med, må jeg være ærlig og indrømme.
Lea Wermelin (S), 2019-03-13:
Okay, jamen så kom vi måske lidt tættere på det nu, og det er jo sådan set bare det, som vi ret simpelt spørger til
Er det regeringens holdning, at topskatten skal sænkes?
Vi støtter ikke regeringen i det, og vi synes, det er en rigtig dårlig idé, men vi kan jo ikke rigtig få skatteministeren til sådan set at stå ved det, der står i regeringsgrundlaget, og hvad det egentlig er, som man arbejder for i regeringen.
Men det vil vi da rigtig gerne have et klart og konkret svar på.
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Jamen vi har jo arbejdet for at sænke topskatten; det har jeg gjort som skatteminister, og det har vi haft masser af forhandlinger om.
Det ville Socialdemokraterne ikke være med til, på trods af at de lempede topskatten ret voldsomt.
Den største topskattelettelse i nyere tid er den, spørgerens parti stod for tilbage i 2012.
Man ville ikke være med til at gå videre.
Dansk Folkeparti ville heller ikke være med til det.
Det står jeg ved, og det er alle i regeringen glade for at vi er kommet igennem med.
Kommer vi igennem med resten af vores regeringsgrundlag?
Har vi penge til det inden et folketingsvalg?
Så formelt set
er det, der står i regeringsgrundlaget, jo regeringens politik.
Er det realistisk, at vi kan levere på det, og arbejder vi for det?
Nej, for det kan nok ikke lade sig gøre, inden vi når et folketingsvalg.
Lea Wermelin (S), 2019-03-13:
Det er sådan lidt udenomssnak, hvor man er meget optaget af at tale om nogle andre skattelettelser end dem, som man rent faktisk skrev ind i sit regeringsgrundlag.
Og jeg kan godt forstå det, for det var en rigtig dårlig sag, og der er ikke særlig mange danskere, som er enige med regeringen i, at der skal gives topskattelettelser.
Men helhedsplanen kaldte regeringen »Helhedsplan – for et stærkere Danmark«.
Er det skatteministerens holdning, at Danmark ville blive stærkere, hvis der blev gennemført topskattelettelser?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Altså, samfundsøkonomisk er det jo meget, meget fornuftigt at ændre på topskatten, for det gør, at danskerne arbejder mere og vi bliver rigere.
Ud fra sådan en rimelighedsbetragtning kan man også sige, at topskatten er en skat for folk, der er meget flittige, fordi de ofte er nogle, der arbejder mere, bl.a. de mange medlemmer af Dansk Metal, som rammes af topskatten, fordi de arbejder i mange timer.
Men det ændrer jo ikke ved, at de penge, regeringen havde sat af til det, har vi brugt på noget andet – dem kan vi ikke bruge igen – og vi ikke har penge.
I øjeblikket diskuterer vi at bruge penge på sundhedsområdet og en række andre velfærdsområder.
Så den del af regeringsgrundlaget tror jeg nok jeg må sige at vi nok ikke kommer igennem med, men det tror jeg ikke er en overraskelse for nogen, hverken her i salen eller udenfor.
Jens Joel (S), 2019-03-13:
Jamen så kan vi jo så konstatere, at regeringen havde afsat nogle penge til at lette topskatten.
Dem var der heldigvis nogle andre partier der fik lavet en anden prioritering på.
Nu er de penge der så ikke mere.
Kan jeg så ikke bare få skatteministeren til at sige, om de penge, man havde sat af – som skatteministeren kalder det – kom fra råderummet, og om man dermed også kunne have investeret dem i noget af det, vi har brug for derude, nemlig flere pædagoger i daginstitutionerne, bedre behandling på sygehusene eller et eller andet andet?
For det virker jo, som om skatteministeren har meget travlt med at sige, at regeringen havde sat penge af til det, og så er der ikke nogen, der ville være kommet til at bøde for det.
Men ville man igen kunne skaffe sig sådan et råderum, hvis man var villig til at prioritere det og skære ned på velfærden?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Altså, man kan jo kun bruge penge én gang.
Det er også derfor, at Socialdemokraterne har sat hele den her debat i gang.
For jeg tror, man er ked af det i Socialdemokratiet over, at mit parti, Venstre, har sagt: Det der med topskatten kommer vi ikke til at gå til valg på.
Det er man ked af, for så smuldrer skræmmekampagnen.
Det skulle man jo bare være glad for.
Men man kan kun bruge penge én gang, og de penge, der var i den her valgperiode, har vi brugt på at sænke skatten for helt almindelige hårdtarbejdende danskere, og vi er jo ikke kommet igennem med at lette topskatten.
Jens Joel (S), 2019-03-13:
Men det er jo rørende, at skatteministeren har så travlt med at snakke om folk, der sidder i kassen i Netto.
Det, jeg spørger til, er, at det, der står i regeringsgrundlaget, er, at man vil sænke topskatten.
Og så spørger jeg: Er det stadig væk skatteministerens intention?
Og så kan man jo ikke svare, at man har sænket skatten for nogle andre.
Spørgsmålet lyder: Ønsker man at sænke topskatten, som der står i det regeringsgrundlag, skatteministeren siger han står ved?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Altså, regeringen har jo et regeringsgrundlag, og det havde den tidligere regering også.
Noget kommer man igennem med, noget kommer man ikke igennem med.
Den skattepolitik, jeg står for som skatteminister, er jeg stolt af, og det er en skattepolitik, der gør, at helt almindelige hårdtarbejdende danskere, f.eks. HK'eren, der sidder i kassen i Fakta – arh, HK'eren sidder måske ikke i kassen, men ude på kontoret – har fået en skattelettelse.
Og det er skattelettelser, der bliver rullet ud i de kommende år, og topskatten er ikke lettet med en bøjet 25-øre.
Det blev den til gengæld i den socialdemokratisk ledede regerings tid.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-03-13:
Okay, så ministeren går i troværdighedens tegn til valg på noget andet end det, ministeren egentlig drømmer om kunne blive til virkelighed.
Det er jo fair nok.
Men ministerens øvrige regeringskolleger siger faktisk ærligt, at de går til valg på stadig væk at håndhæve den her politik.
Så de øvrige partier i regeringen siger meget tydeligt, at de gerne vil sænke topskatten.
Ministeren mener faktisk personligt det samme, og partiet Venstre mener i sin helhed, at topskatten bør sænkes, men det er ikke det, I går til valg på.
Er det sådan, det skal forstås?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Man må forstå, at vi ikke går til valg på at sænke topskatten, bl.a. i lyset af, at det parti, som spørgeren repræsenterer, har gjort rigtig meget i forhold til topskatten og jo har sørget for, at 275.000 topskatteydere i de kommende år ikke længere skal betale topskat.
Man kan faktisk sige, at det parti, der har lettet topskatten mest de sidste 8 år, er spørgerens parti, det er Socialdemokratiet.
Det synes jeg man skulle stå ved, og det er en god politik forstået på den måde, at det samfundsøkonomisk giver god mening.
Men nej, Venstre går ikke til valg på at lette topskatten yderligere.
Lea Wermelin (S), 2019-03-13:
Men hvad var det, der skete sidste gang efter valget?
Det var, at man skrev ind i sit regeringsgrundlag, at man ville sænke topskatten.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Og er det så også det, vi må forvente den her gang?
For så vil jeg da gerne tage det væddemål eller måske i virkeligheden indgå et andet med ministeren.
Hvis blå blok genvinder regeringsmagten, kommer ministeren så til at være minister i en regering, hvor man har ambitioner om at sænke topskatten?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Jeg forstår godt Socialdemokraternes ærgrelse, for man går ud uden for de her vægge på Facebook og andre steder og vil gerne tegne et billede af, at mit parti, Venstre, er sådan et parti, der ikke vil fremtidssikre vores velfærdssamfund, men bruge alle pengene på skattelettelser til de rigeste.
Men det er ikke mit partis politik.
Det har det ikke været, og det bliver det aldrig.
Og det er selvfølgelig træls for Socialdemokraterne, at man ikke kan føre denne skræmmekampagne videre, men grundlæggende skulle man bare glæde sig over, at det er sådan, det er.
At der så er andre partier, der ønsker og mener noget andet og har gjort det og vil gå til valg på andet, er jo meget fint.
Så må vælgerne tage stilling, når de står i stemmeboksene og skal sætte deres kryds.
Jens Joel (S), 2019-03-13:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Er det fortsat som anført i »Helhedsplan – for et stærkere Danmark« regeringens politik at sænke topskattesatsen, såfremt der kan samles et flertal for dette?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Altså, regeringen har jo præsenteret en skattereform eller et udspil til at lette skatten.
Det indeholdt – det er fuldstændig rigtigt – forslag til at lette topskatten.
Det forhandlede vi med Dansk Folkeparti, og der var ikke opbakning til at sænke topskatten.
I stedet var der opbakning til at give en helt almindelig hårdtarbejdende dansker – en helt almindelig LO'er eller HK'er – som virkelig har fortjent at blive belønnet for at tage på arbejde, en skattelettelse.
Det har vi gjort sammen med Dansk Folkeparti.
Spørgerens parti stemte imod – uforståeligt!
Så de penge, der var afsat til at lette topskatten, har vi brugt på at lette skatten et andet sted, så dem kan vi ikke bruge igen.
Man kan kun bruge pengene én gang.
Det, der står i det her regeringsgrundlag, står vi naturligvis ved.
Men der er ikke udsigt til, at der er en stor sum penge til at lette skatter for, inden der kommer et folketingsvalg.
Så det har jeg meget svært ved at se for mig.
Jens Joel (S), 2019-03-13:
Skatteministeren siger, at det, der står i regeringsgrundlaget, står man naturligvis ved.
Er det rigtigt forstået, at der også er en ambition om at sænke topskatten?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Det er sådan i hele træskolængder korrekt forstået, altså forstået på den måde, at vi har lagt en helhedsplan frem, og det var en helhedsplan, hvor det var et element.
Planen var der ikke opbakning til.
Den regering, jeg er en del af, har jo også forsøgt at lette topskatten på andre måder, og det har der heller ikke været opbakning til.
Analysen i mit parti er, at der ikke er udsigt til, at man kan få ændret på topskatten, selv om det samfundsøkonomisk ville være en god idé.
Det tager vi ned.
Vi mener, at vi kommer til at opleve en valgkamp, hvor det handler om troværdighed og de ting, vi lover.
Vi vil i hvert fald ikke i Venstre være med til at love at lette en topskat, når vi kan se, at Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti og en række andre partier ikke vil være med til det.
Og vi kan også se ind i en periode, hvor vi jo ikke har så stort et råderum som tidligere, og hvor vi ønsker, at der skal være råd til at fremtidssikre vores velfærdssamfund, og det tror jeg også er gjort klart af min statsminister.
Så det med topskat er ikke noget, som Venstre som parti går til valg på.
Så er der jo andre partier i regeringen, og de ser anderledes på skattepolitikken, og det er helt rimeligt.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2019-03-13:
Er ministeren uenig i De Konservatives ønske om at forhøje topskattegrænsen betydeligt, eller mener han bare, at det er svært at finde flertal for det?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
De Konservative har jo givet udtryk for, at de ønsker at gøre noget ved topskattegrænsen.
Jeg tror faktisk også, at den konservative partiformand, hr. Søren Pape Poulsen, har sagt, at han er inspireret af den skattepolitik, som fru Helle Thorning-Schmidt, altså den socialdemokratiske statsminister, førte, og af den skattereform, man lavede tilbage i 2012, hvor man øgede grænsen for, hvor mange der skal betale topskat.
Jeg kan sige, at det ikke er mit partis politik.
Det, der er mit partis politik, har vi jo redegjort for tidligere.
Min udmærkede kollega, fru Louise Schack Elholm, der er Venstres skatteordfører, har sagt, at Venstre ikke går til valg på at lette topskatten.
Jeg er skatteminister for tre partier, og det, jeg står for, er det, der står i regeringsgrundlaget, og det er den skattepolitik, vi har ført.
Den skattepolitik, vi har ført, har ikke ført til, at vi har ændret på, hvad man skal betale i topskat, eller på, hvem der skal betale topskat.
Men vi er i regeringen glade for, og det tror jeg også at De Konservative er, at den socialdemokratiske regering, der sad før os, har lempet topskattegrænsen og har lavet en plan for indfasningen af det, så det frem mod de kommende år er langt færre, der skal betale topskat.
Det tror jeg er godt for samfundet.
Det tror jeg også De Konservative er glade for.
De vil så gå videre end det.
Det er ikke det samme, som at det er regeringens politik, og det er heller ikke det samme, som at det er Venstres politik.
Og det er fint, at de partier, der er i regeringen, går til valg på noget forskelligt.
Jeg står her som skatteminister og skal repræsentere det, der står i regeringsgrundlaget.
Men jeg vil som sagt godt afsløre, at selv om regeringen har prøvet at sænke topskatten, er vi ikke kommet igennem med det, og jeg tror næppe, vi gør det inden et folketingsvalg.
Til gengæld er vi kommet igennem med en lang række andre ting, som jeg oplever at alle partier i regeringen er glade for, nemlig at få sænket skatten på at arbejde ganske markant til glæde for helt almindelige hårdtarbejdende danskere, hvoraf mange i øvrigt er socialdemokrater.
Lea Wermelin (S), 2019-03-13:
Tak for det.
Udelukker ministeren som Venstremand at sætte topskatten ned i en kommende valgperiode, skulle man stadig have regeringsmagten?
Karsten Lauritzen (V), 2019-03-13:
Nu er jeg ikke statsminister.
Man ved selvfølgelig aldrig, hvad der kan ske, men jeg tror næppe, jeg bliver det efter et folketingsvalg.
Venstres statsministerkandidat er hr. Lars Løkke Rasmussen, og derfor er det også statsministeren, der vil lave et regeringsgrundlag og et valgprogram og finde ud af, hvem man skal være i regering med, og det er der, man vil afklare sådan et spørgsmål.
Så det kan jeg ikke svare på, i hvert fald ikke sandfærdigt, her i salen i dag.
Altså, jeg vil sige til spørgeren, at spørgsmålet ikke er stillet til privatpersonen Karsten Lauritzen, men, som der står, til skatteministeren, og derfor repræsenterer jeg jo ikke mig selv.
Jo, det gør jeg selvfølgelig også, men jeg repræsenterer regeringen.
Spørger man regeringen, får man svar på, hvad der er regeringens politik, og det ville også være mærkeligt, hvis jeg svarede noget andet.
Så hvis man gerne vil vide, hvad jeg mener personligt, så skal man ikke stille et spørgsmål hernede i spørgetiden.
Jeg kan sige, at jeg står på mål for den skattepolitik, vi har ført, og som står i regeringsgrundlaget, men hvad der sker efter et valg, er jeg ikke herre over.
Lea Wermelin (S), 2019-03-13:
Men samtidig forsøger skatteministeren jo at stå her i salen og sige: Bare rolig derude, vi sagde godt nok inden sidste valg, at vi ikke ville have topskattelettelser; vi indførte det i regeringsgrundlaget efterfølgende, og nu siger vi, at vi går til valg på det samme som sidste gang.
Og så vil man alligevel have folk til at tro på, at man ikke også den her gang, skulle man få regeringsmagten, vil skrive det ind i regeringsgrundlaget.
Så det er jo ikke så mærkeligt, at vi spørger.
Det er, fordi historikken har vist, at man faktisk ikke gjorde det, som skatteministeren nu står og siger at man vil gøre ved det her valg.