runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-31:
Jeg spørger, fordi jeg synes, der var et vigtigt citat, som ordføreren glemte i sin tale, nemlig af en royal person, Frederik VI – nu ved jeg, at De Konservative godt kan lide royale personer – som sagde: »Fordi vi er fattige, behøver vi ikke også at være dumme«.
Det kan man også godt overføre til det her ved at sige: Hvorfor ikke investere i uddannelse, hvorfor ikke investere i det?
Hvorfor ikke lytte til bl.a. tidligere gode royale personer?
Så kunne godt tænke mig at vide, om det er rigtigt forstået, at det er vigtigere for Det Konservative Folkeparti at investere i soldater og sniperrifler end at investere i skolekridt og skolelærere.
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Hvis vi ikke investerer i vores danske forsvar i en situation, hvor vi har Rusland, som opruster, og som bruger langt, langt flere penge på militær, sikkerhed, politi osv., end vi gør herhjemme, ja, hvis vi ikke formår at tage ansvar for vores egen sikkerhed, så kan det være fuldstændig ligegyldigt med uddannelsessystem og beskæringer og videregående uddannelser og alt mulig andet.
Vi er nødt til grundlæggende at forsvare os som nation.
Det har vi forpligtet os til.
Jeg er ikke enig med Donald Trump i ret meget – det skal guderne vide – men jeg forstår godt, at han som amerikansk præsident undrer sig over, at vi ikke er villige til herhjemme at investere det, der er nødvendigt, i at forsvare os selv, når truslen mod Europa er større, end den har været i mange årtier.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-31:
Tak for det, og tak for den ordrige tale, vil jeg sige til ordføreren, der i meget høj grad og meget stålsat – efter hendes observation – italesatte behovet for, at vi skal øge forsvarsbudgettet til 2 pct. svarende til 17 mia. kr.
Jeg kunne forstå på ordføreren, at det ville gøre en meget stor forskel, hvis man fik investeret ekstra.
Ordføreren nævnte ikke noget om den store massakre, man har lavet på uddannelser de seneste år med uddannelsesloftet, besparelser på gymnasier og universiteter osv., så jeg vil bare spørge: Hvordan kan det være, at de ekstra penge til Forsvaret vil gøre en forskel, når man ikke mener, at ekstra penge til uddannelse vil gøre en forskel?
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Jeg kan fuldt ud tilslutte mig rosen til Viborg Kommune.
Der har vi en dygtig konservativ borgmester, som også arbejder ihærdigt på det her område.
Der vil komme et udspil fra regeringen, som adresserer ungdomskriminalitet.
Det vil være et balanceret udspil, for naturligvis skal der tænkes i forebyggelse, men jeg må også bare sige, at vi er nødt til at sende et signal også til unge mennesker om, at det har konsekvenser, når man kommer på kant med loven, når man begår hærværk, når man øver vold.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-31:
Det er jo også det, jeg som retsordfører igen og igen har undret mig over, nemlig at vi, når vi har en justitsminister, der har arbejdet med SSP-medarbejdere, endda i Viborg Kommune, som bliver rost for sit arbejde – jeg ved ikke, om det er en ros, der er kommet siden hen, men det er i hvert fald en kommune, der skiller sig ud – så igen og igen skal høre: Jamen det ordner vi senere.
Hver eneste gang der er et problem med de umuligste unger, med de umulige unge, dem, der bliver kriminelle, så hører vi kun straf, straf, straf.
Jeg håber ikke, at det er det fulde billede af Det Konservative Folkeparti.
Mette Abildgaard (KF), 2017-05-31:
Naturligvis skal Danmark ikke i krig med Rusland.
Det har jeg ikke noget ønske om, det kommer ikke til at ske.
Danmark er en del af en alliance, hvor vi har lovet hinanden at beskytte hinanden, hvis vores suverænitet bliver krænket.
NATO er et fællesskab, det er en alliance.
Det er en alliance, som vi har svigtet i mange år ved ikke at bidrage med vores andel til det fælles forsvar.
Christian Juhl (EL), 2017-05-31:
Det var også en fortalelser fra min side, for jeg er sådan set godt klar over det med politiet.
Men jeg var så til gengæld ikke klar over, at lønnen er forskellig, og det er jo da noget, vi er nødt til at rette op på.
Jeg vil sige, at vi gerne vil støtte ligestilling der, for når man er et rigsfællesskab, skal der selvfølgelig også være lige vilkår, uanset om det er en bygd eller Københavns Centrum.
Det er noget, der siger sig selv.
Jeg har forstået, at der også er problemer med domsdatabaserne og retsinformation i Grønland.
Er det stadig væk sådan, at der er problemer med f.eks. at have en database, hvor man ligesom i Danmark kan se de forskellige domme, som er afsagt, hvor man bruger de gamle domme til at få ensartede domme?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Jeg er nødt til lige at rette noget i forhold til politiet.
For man har faktisk en uddannelse på samme niveau, men man får bare ikke den samme løn, hvis man er uddannet i Grønland, som hvis man er uddannet i Danmark.
Det er en klar skævvridning, som man er nødt til at rette op på.
Der bør være en lige løn for lige indsats.
I forhold til betjentene på anstalterne får de en kortere uddannelse, og det er en af de ting, som vi fra Inuit Ataqatigiitis side synes, der skal rettes op på.
I forhold til kredsdommerne kan man sige, at det jo er en uddannelse, som retsvæsnet har strikket sammen med nogle juridiske undervisere, men at sikre kredsdommerne en juridisk uddannelse vil helt sikkert være et mål for Inuit Ataqatigiit.
Christian Juhl (EL), 2017-05-31:
Tak for det.
Fra besøg i Grønland ved jeg jo, at der er mange gange mere vold og mange gange flere mord og mordforsøg end i Danmark.
Men det er nyt for mig, at voldtægtsraten er så høj, som fru Aaja Chemnitz Larsen fortæller her, og også for sædelighedsforbrydelserne.
Der synes jeg det er vigtigt, at vi går på to ben og siger, at det forebyggende arbejde og retssystemet selvfølgelig skal fungere sammen.
Nu vi snakker om retssystemet, mener jeg at have forstået, at det er rigtigt, at der mangler uddannelse af både politi og de ansatte på anstalterne, men det gælder også af kredsdommerne, har jeg forstået.
Jeg troede ellers, at de var fuldt på højde med danske kredsdommere i deres uddannelse.
Jeg vil gerne have ordføreren til uddybe, hvordan vi kan styrke hele dommerområdet, ud over at sige, at der skal være noget mere uddannelse.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-31:
Tak for det.
Det går jeg så ud fra er på Grønland, og det vil sige, at det, vi snakker om her, er at hjælpe med finansiering i forhold til uddannelsesområdet på Grønland.
Eller kan ordføreren uddybe det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
I forhold til justitsområdet handler det grundlæggende om at sikre, at der er nogle ordentlige kompetencer inden for retsvæsenet.
Man har det, man kalder equality of arms, og det vil sige, at både forsvarer og anklager skal være klædt godt på uddannelsesmæssigt.
I dag har man som forsvarer en relativt kort efteruddannelse.
Man har det som et bijob, og det synes jeg understreger, at vi desværre har en skævvridning, i forhold til hvilke kompetencer og hvilke redskaber både anklageren og forsvareren står med.
Folk løser det rigtig godt inden for de rammer, de nu engang har – det er i hvert fald min oplevelse ude i kredsretterne –
men der er behov for, at vi får et generelt løft af kompetenceområderne i retsvæsenet.
Ja, det er i Grønland, og det er derfor, jeg synes, det er så vigtigt, at vi netop hører folk, altså også lovudvalget i Inatsisartut, som jo også var med til den her høring.
Vi har fremsat et beslutningsforslag, som skal behandles i morgen, og som netop tager højde for nogle af de her ting.
Justitsområdet er jo også politi og kriminalforsorg, skal vi huske på, og her er der altså også nogle rigtig store og åbenlyse mangler, som vi er nødt til at forholde os til.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-31:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil gerne sige tak for samarbejdet på retsområdet, som jeg synes har været rigtig spændende.
Senest havde vi jo en høring om retsområdet på Grønland, og det, mit spørgsmål går på, er egentlig, hvad ordførerens parti ønsker at vi her i Danmark hurtigst muligt får fat på.
Er det hele domstolsanliggendet, eller er det i forhold til anbringelser, eller hvad er det?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Grundlæggende tror jeg, det handler om viden, for jeg tror også, at mange måske ikke lige er bevidste om, hvor stor en udfordring det egentlig er.
Vi tog i IA initiativ til en diskussion i Grønland om justitsområdet, og det er faktisk relativt nyt, at man tager de her sådan meget konkrete områder, som egentlig er et folketingsanliggende, op i IA.
Men jeg synes faktisk, det er et rigtig godt eksempel på, hvordan man netop hjemme i Grønland kan diskutere, hvordan det er, vi gerne vil have at vores retssamfund skal se ud i fremtiden, og hvad det er, der er vigtigt for os, netop i forhold til at sikre forebyggelse og i forhold til det kriminalpræventive område.
Og den klare holdning i Grønland er, at vi rigtig gerne vil have et samarbejde mellem Grønland og Danmark i forhold til at finde nogle løsninger.
Morten Østergaard (RV), 2017-05-31:
Det er præcis det, der er min pointe, for her kommer vi jo til noget.
Hvis det, der er målsætningen, er færre sædelighedsforbrydelser og færre voldtægter i Grønland, så er det jo ikke bare gjort med at styrke retsvæsenet.
Så kan man forhåbentlig sikre, at retfærdigheden sker fyldest, men det interessante er jo, hvordan vi får mænd til at holde op med at voldtage kvinder.
Og hvis de har gjort det en gang, hvordan sikrer vi så, at de holder op med det, når de kommer ud af fængslet igen?
Det er jo der, hvor tingene krydses, og hvor jeg nogle gange synes der er en tendens til, at der går lidt politik i den.
Og jeg ville ønske, at vi kunne finde veje til at diskutere det, som jo er en åbenlys problemstilling, som burde interessere alle: Hvordan kan vi forbedre sådan nogle forhold?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-05-31:
Mange tak for spørgsmålet.
Indimellem, når man kommer fra Grønland, kræver det noget mod at tage fat på nogle af de svære diskussioner.
Det gælder også, når vi taler f.eks. forfatningsarbejdet, selvstændighedsarbejdet.
Det er vigtigt at huske på, at der skal være råd til stærke skoler i fremtiden, der skal også være et stærkt retssamfund.
Her i Folketinget har vi et ansvar på justitsområdet.
Kigger man på tallene, ser man, at der er ti gange så mange sædelighedsforbrydelser i Grønland, som der er i Danmark.
Jeg mener, der er 34 gange så mange voldtægter i Grønland, som der er i Danmark.
Selvfølgelig har vi et socialt ansvar i Grønland.
Vi har jo hjemtaget hele socialområdet.
Men justitsområdet er også med til at sikre, når der sker en lovovertrædelse, at der kan blive grebet ind, og det er med til at sikre et effektivt og kompetent retsvæsen.
Morten Østergaard (RV), 2017-05-31:
Jeg vil også gerne sige tak for godt samarbejde.
Jeg synes, at fru Aaja Chemnitz Larsen har været god til at bringe nogle vigtige diskussioner op.
Jeg tænker bl.a. på konferencen om børns vilkår og nu altså også spørgsmålet om retsvæsenet.
Det vil vi selvfølgelig være meget åbne over for.
Jeg synes, at det, der har været vanskeligt i de her diskussioner, har været at finde en balance.
Hvordan diskuterer man åbenlyse udfordringer i det grønlandske samfund, uden vi kommer med hjælp, vi ikke er blevet bedt om?
Derfor synes jeg, det er rigtig vigtigt, at de diskussioner kommer herind, så vi kan gøre noget i fællesskab.
Det gælder både på områder, der er hjemtaget, og på områder, der ikke er.
Så vi kan vi i fællesskab finde ud af at løfte nogle af de udfordringer, der er.
Det gælder især udsatte børn og unge og Justitsministeriets område, kriminalitetsområdet, hvor jeg synes det ville være godt, hvis vi i fællesskab kunne bringe Grønland videre.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Man kan sige, at i Grønland er retsområdet bygget om omkring nogle grønlandske folketingslove, og det er jo netop, fordi vi har valgt at have et nærhedsprincip, og det vil sige, at man får behandlet sin sag tæt på det sted, man bor.
Samtidig har vi også et lægmandssystem, hvor vi har autoriserede forsvarere, og vi har anklagere, som typisk er politibetjente, og så har vi en kredsdommer.
Vi så jo gerne fra Inuit Ataqatigiits side, at man, bl.a. i forhold til kredsdommerne, sikrede, at de fik en juridisk bacheloruddannelse.
Det er noget, som er under etablering under Grønlands Universitet, så der er faktisk en reel mulighed der, kan man sige.
I forhold til beregningen har Inuit Ataqatigiit været til møde med Justitsministeriet, hvor vi har fremlagt de forskellige input, som vi har, og det har været meget klart fra vores side, at vi rigtig gerne vil være med til at lave en prioritering, det er vi med på, og som sagt kommer Naalakkersuisut så også med det her.
Det har ikke været muligt at få den her beregning fra Justitsministeriet, og det er jo selvfølgelig ekstremt ærgerligt, fordi det ville have givet os et bedre grundlag for at have en diskussion i dag.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-06-01:
Jeg siger tak for inputtene og den viden, som forslagsstilleren nu kunne viderebringe til mig.
Jeg synes sådan set, at uddannelsesperspektivet er interessant i forhold til de jurister, der skal bruges, for som jeg ser det, løses det her ikke nødvendigvis ved bare at poste penge i det.
Noget af det er realiserbart med økonomi, men meget af det kræver lige præcis uddannelse af de medarbejdere, der skal tage de her jobs i kredsretterne.
Så der er en del af det, der handler om penge, og der er en del af det, der handler om tid for de grønlandske børn og unge.
Så jeg tror egentlig, der er to veje, men jeg tror ikke nødvendigvis, der er noget, jeg er uenig med forslagsstilleren i, i hvert fald ikke i det, der er blevet sagt.
Jeg tror, vi er enige om, hvilken retning vi ligesom skal bevæge os i.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Vi har heldigvis i Grønland flere og flere grønlandske advokater, som klarer sig rigtig godt, og som bidrager rigtig meget til samfundet.
Noget af det, vi fra Inuit Ataqatigiits side er optaget af, er ofrene.
Vi så gerne et mere effektivt retsvæsen, for hvis der går halvandet år, fra man som barn f.eks. har været udsat for seksuelt et overgreb, kan man jo gå og se gerningsmanden i halvandet år, uden at personen er blevet dømt.
Det er en af de ting, som jeg synes er helt, helt central, altså at vi fokuserer meget mere på ofrene i hele sagsbehandlingen.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener om det.
Christian Juhl (EL), 2017-06-01:
Jeg vil gerne høre Dansk Folkepartis ordfører, hvad han mener om, at der faktisk i næsten 20 år har været arbejdet på det her område, og at der har været lavet aftaler, som ikke er blevet realiseret.
Er det ikke en pligt, at vi faktisk står ved de ting, vi har lavet, f.eks. i 2014 og i den 10-årige periode, inden de aftaler blev lavet, sådan at vi ikke igen og igen oplever, at der er forskel i rigsfællesskabet på den standard, vi bruger i retssystemet?
Jeg mener: Vi ville jo ikke finde os i, at f.eks. hele Sønderjylland havde en sekundær retsstandard.
Det ville vi omgående få besked på at rette op på.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-06-01:
I Retsvæsenskommissionens anbefalinger, som fremkom i et stort bind allerede tilbage i 2014, hele 497 sider,
står alt det, som forslagsstillerne i bemærkningerne tydeliggør skal igangsættes.
Og det er de ønsker, som Grønland og Danmark er blevet enige med hinanden om, og det er den prioriteringsliste, man gerne vil have, som ikke er blevet implementeret endnu.
Jeg spørger igen: Tror ordføreren, at der er andre ønsker, som man skal vente på?
Karin Gaardsted (S), 2017-06-01:
Altså, jeg har forsøgt at liste op, hvad der står i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Der står 15 forskellige forslag.
Og jeg vil rigtig gerne have at vide: Hvad er det, vi først og fremmest skal gribe fat i?
Det er ikke nok, at man kommer med en lang liste.
Vi må være sikre på, når vi arbejder med det i Folketinget, at vi får tingene gjort i den rækkefølge, som man helst vil have i Grønland.
Man må fra Grønlands side have nogle ting, som man prioriterer frem for andet, og jeg synes, det er rimeligt, når listen er på 15 forskellige ting, at vi så får at vide af grønlænderne: Hvor synes I vi skal starte?
Aleqa Hammond (UFG), 2017-06-01:
Jeg hører på ordføreren, der taler på vegne af Socialdemokratiet, at man generelt er meget positiv i forhold til selve forslaget, og at man indstiller til udvalget at se på, hvorvidt arbejdet kan bringes videre, og at Socialdemokratiets ordfører siger, at prioriteringslisten vil man gerne se fra Naalakkersuisuts side, inden der træffes en endelig beslutning.
Retsvæsenskommissionens anbefalinger fremkom i 2014.
De fylder hele 497 sider, og i dem står alt det, som forslagsstillerne præciserer skal implementeres og igangsættes af nye, konkrete initiativer fra regeringens side.
Hvad er den anden prioritering, ordføreren tænker på, når ordføreren siger, at man gerne vil se listen, når denne i forvejen er nedfældet tilbage i 2014?
Karin Gaardsted (S), 2017-06-01:
Jeg vil lige sætte en krølle på det med kommunefogederne.
Og det er jo helt urimeligt, at en kommunefoged skal komme hjem til kone og børn med en mand, der lige har slået en eller to ihjel.
Så det er med i det videre arbejde.
Alt, hvad vi kan gøre, der handler om, hvordan man kan hjælpe børn af afsonere, vil vi også være positive over for at gå ind i arbejdet med.
Og det synes jeg vi skal tage op i Grønlandsudvalget, sådan at vi kan være med til at sætte fokus på, hvad vi vil anbefale, og sådan at det også kan gå videre til Justitsministeriet.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Mange tak.
Vi vil i hvert fald gerne fra Inuit Ataqatigiits side blive ved med at tænke videre i forhold til, hvordan vi kan sikre kommunefogeder.
Vi har været med til at sikre, at der er sket en lønstigning på området, og at der er kommet noget mere udstyr til kommunefogederne, men jeg er sikker på, at der er flere ting, vi kan gøre, også fra politisk hold.
Ordføreren nævner også politiforliget, og jeg synes egentlig, det er på sin plads også at understrege, at Grønland jo ikke er repræsenteret i hverken politiforliget eller kriminalforsorgsforliget.
Jeg synes, det er en skævvridning, at man ikke netop også er med til at sikre, at et øget fokus på f.eks. børn af indsatte i Danmark også kommer til at medføre et fokus på børn af indsatte i Grønland.
Karin Gaardsted (S), 2017-06-01:
Altså, jeg kan love fra den talerstol her, at vi rigtig gerne vil være med til at arbejde fremad, ikke bare på et område eller to områder, men på en hel række af de områder, som forslagsstilleren har nævnt i bemærkningerne til sit beslutningsforslag.
Med hensyn til kommunefogederne vil jeg sige, det er rigtigt.
Jeg har stået her en del gange efterhånden og sagt, at jeg ikke synes, det er godt nok, at der ikke er kommunefogeder i alle bygder.
Jeg er kommet til at tænke over, hvad vi gør ved, at der ikke er en lokal, der har lyst til at påtage sig den opgave.
Kan vi gøre noget ved det?
Kan vi tvinge nogen til at gøre det?
Det lyder i hvert fald lidt barsk i mine øren, men jeg kunne måske nævne et forslag om, at det kunne være et borgerligt ombud.
Måske kunne det være med til at sørge for, at der kommer en kommunefoged i de sidste 13 bygder.
Jeg er helt enig i, at der bør være en, der tager sig af lov og orden i enhver bygd.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Mange tak til ordføreren for ordførertalen.
Generelt synes jeg, det er vigtigt at understrege, at vi netop fra Grønlands side gerne vil samarbejde.
Og jeg synes, netop samarbejdsviljen blev understreget, dengang Inatsisartut også havde drøftelsen.
Naalakkersuisuts initiativ i forhold til en strategi på området er jo også en understregning af, at vi rigtig gerne vil samarbejde.
Vi ved godt, der er nogle gråzoner, kan man kalde det, imellem et grønlandsk ansvar og et dansk ansvar.
Vi ved også, hvor vigtigt det er, at socialforvaltningerne og politiet arbejder rigtig godt sammen.
Og man må jo give ordføreren ret i, at der er steder, hvor vi mangler kommunefogeder.
Der er 13 steder, og det har faktisk stået på i rigtig, rigtig mange år efterhånden.
Og selv om jeg hører en generel tilkendegivelse af, at man anerkender den udfordring, som Grønland står over for, og at man egentlig gerne vil bakke op, synes jeg, det kunne være interessant at høre, hvad Socialdemokratiet konkret vil være med til at arbejde for.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-06-01:
Det har hr. Christian Juhl langt hen ad vejen jo fuldstændig ret i, men det er bare mere kompliceret end det.
Altså, bare det at besøge kredsretterne var jo, må man sige, en noget anderledes oplevelse end at besøge en ganske almindelig ret i Danmark, særlig i forhold til de medarbejdere, der er, og de uddannelseskompetencer, der måtte være.
Så allerede der er der i virkeligheden en kæmpe forskel.
Der er bare forskel, og det er jo noget, man kommer til at arbejde med.
Jeg tror ikke, man kan løse det her sådan med et snuptag eller med et fingerknips.
Jeg tror ikke, der var noget i spørgsmålet, jeg sådan set er uenig i, for vi bevæger os jo hen imod det mål, der hedder, at der gerne skulle være den samme tilstand.
Karin Gaardsted (S), 2017-06-01:
Altså, jeg kan ikke her stå og lire 400 sider af.
Jeg har ikke læst den rapport fra ende til anden, og jeg ved dermed ikke, at der står en fuldstændig klar prioriteringsliste.
For hvis der havde stået en fuldstændig klar prioriteringsliste, kan jeg ikke forstå, hvorfor forslagsstillerne til dette beslutningsforslag ikke bare har sagt, at der er en henvisning til den prioriteringsliste, der er i Retsvæsenskommissionens anbefalinger.
Så jeg efterspørger sådan set, at vi får frembragt den prioriteringsliste.
Peter Juel Jensen (V), 2017-06-01:
Jeg prøver at gentage for tredje gang: Vi deler intentionen i forslaget her fra ordføreren.
Vi bakker fuldt ud op omkring en ordentlig og en god dialog i en respektfuld tone mellem den danske regering og selvstyret.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-06-01:
Personligt vil jeg sige, at det, jeg er drevet af i den her sag, er retfærdighed, og det er at skabe en tryghed.
Jeg mener faktisk også, at det er sund fornuft langt hen ad vejen, og jeg tror også, at det er derfor, at der er så mange, som godt kan se, at vi er nødt til at gøre noget, og den anerkendelse synes jeg at vi skal holde fast i.
Derfor synes jeg, at det kunne være interessant at høre Venstre: Hvordan vil man stille sig i en forhandlingssituation i forhold til at være med til at bakke op om det, når vi fra Grønlands side kommer med nogle anbefalinger på justitsområdet, som er i god tråd med det, man gerne vil i Grønland, også fra Naalakkersuisuts side?
Er man så villig til at bakke op?
Peter Juel Jensen (V), 2017-06-01:
Jeg tror lige, at jeg vil gentage, hvad jeg startede min ordførertale med, hvis ordføreren ikke har forstået det.
Der sagde jeg, at jeg gerne ville starte med at tilkendegive, at vi deler intentionen bag det her forslag fra fru Aaja Chemnitz Larsen, men vi synes også, at det her altså skal være i en god dialog.
Hvis ordføreren har hørt, at jeg på nogen måde lægger afstand, har ordføreren hørt forkert.
Jeg er godt klar over, at det her er en sag, som ordføreren prøver på at profilere sig på, men jeg hørte også en minister, der sagde, at der er god dialog og det er i en god gænge.
Jeg synes ofte, at jeg har hørt ordføreren tale for, at det her og alle udfordringer på Grønland skal løses i respekt og i dialog med selvstyret, så det her er vel bare, som vi plejer at gøre det.