runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2020-10-08:
Ja, ordføreren tror, og jeg kan sådan set godt forstå, at ordføreren har svært ved at komme med et klart svar.
For sandheden er, at der intet empirisk grundlag er for det, tværtimod.
En rapport fra 2019 lavet af Rambøll viser, at social kontrol og selvsegregering blandt muslimske elever er udpræget på gymnasierne, og at det er forældrenes indstilling til det danske samfund, der i høj grad styrer, hvorvidt der sker en social integration.
Og forskning fra Aarhus Universitet viser, at de ikkevestlige elevers karakterer og trivsel i grundskolen faktisk forværres, når de henvises til skoleklasser med en majoritet af danske elever.
Er fru Pia Olesen Dyhr stadig sikker på, at tvangsfordeling er vejen frem?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-10-08:
Jeg tror, det er godt, at vi mødes på tværs.
Ja, det gør jeg, og jeg synes, jeg har et glimrende eksempel i min egen folketingsgruppe.
Fru Halime Oguz oplevede jo netop det at komme på et universitet og møde andre etniske danske, og det gjorde, at hun fik nogle muskler til at bryde ud af den negative sociale kontrol, hun var i, og vi oplever rigtig mange kvinder af anden etnisk herkomst få de muskler, fordi de bliver en del af det danske samfund.
Jeg er egentlig lidt overrasket over, at Nye Borgerlige i den grad ønsker at isolere dem endnu mere og udsætte dem for mere social kontrol.
Det bryder vi kun med ved at bryde med det i skolen, i ungdomsuddannelserne og i daginstitutionerne.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Lad mig lige starte med at rose fru Pia Olsen Dyhr for en god og passioneret tale – hvor der var noget eftertænksomhed og nogle følelser med, og det synes jeg er dejligt, det klæder Folketinget og i øvrigt også ordføreren – om et vigtigt emne, nemlig unge, der mistrives.
Det tror jeg vi kommer til at diskutere meget mere i Folketinget i det kommende år.
Men det er nu egentlig ikke det, jeg vil tage fat på.
Jeg bed mærke i, at i svaret til hr. Søren Pape Poulsen nævnte fru Pia Olsen Dyhr, at det jo er vigtigt, at når man går på arbejde, skal man kunne være tryg, ved at ens mor bliver behandlet godt på plejehjem og ens børn har det godt i daginstitutioner, og frem og tilbage.
Og det handler jo ikke kun om, at den offentlige sektor skal have flere penge, det handler også om, at der skal være en god ledelse, og at man kommer af med dårlige ledere i det offentlige – altså, bare et eksempel på det er det plejehjem, som Else var på, Kongsgården.
Ja, der er lederen for det plejehjem jo ikke blevet fyret, den leder er bare blevet flyttet til et andet plejehjem.
Det synes jeg et eller andet sted er en skandale, men det er jo lidt den kultur, der er i den offentlige sektor: at de dårlige leder ikke bliver afskediget.
Derfor mener vi i Liberal Alliance, at der er brug for en fyringsreform i det offentlige, der gør det lettere at komme af med dårlige ledere.
Og jeg vil egentlig høre, om SF er enig i problemstillingen og gerne vil se på nogle løsninger.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-10-08:
Jeg er i hvert fald enig i, at vi kunne trænge til en ledelsesreform i den offentlige sektor.
Jeg bliver altid lidt bekymret, når Liberal Alliance siger fyringsreform, for så ser jeg en masse offentligt ansatte, som ikke længere skal passe eller være sammen med vores børn, og jeg ser heller ikke nogen ansatte på vores plejehjem.
Men jeg tror ikke, at det er det, hr. Alex Vanopslagh mener.
Derfor vil jeg sige, at jeg også er optaget af at kigge på ledelse i den offentlige sektor, og jeg tror, at vi kan gøre rigtig meget og gøre det meget bedre, og det gælder helt lige fra plejehjemmet og til vores sundhedsvæsen og vores daginstitutioner.
Jeg synes faktisk, vi har fået nogle erfaringer her under corona, der jo i den grad viser, at når vi tør sætte de offentligt ansatte lidt mere fri, så de får mere ansvar for deres eget arbejdsfelt og dyrker deres faglighed, kan vi meget mere.
Og det kunne jeg da godt tænke mig vi gjorde langt mere, langt hen ad vejen i den offentlige sektor.
Så vil jeg også gerne takke for opbakningen.
Jeg ved godt, at jeg blev en lille smule følelsesmæssigt påvirket, men jeg synes, det er en ufattelig vigtig diskussion, vi mangler.
Vi mangler virkelig at diskutere, hvad vi gør ved mistrivsel hos vores børn og unge, så tak for opbakningen til det.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-10-08:
Den diskussion vil jeg meget gerne tage en anden gang.
Det er simpelt hen en for vigtig og for stor diskussion til, at man kan klare den på 20 sekunder, især fordi det jo er et problem, der er i hele Vesten.
Det er ikke bare i Danmark.
Det er ikke bare på grund af vores sociale ydelser, at vi har for mange forventninger i uddannelsessystemet.
Det er i hele den vestlige verden, at de unge har det svært i livet.
Men den tager vi en anden gang.
Vi er fuldstændig enige om mere frihed til de offentligt ansatte, naturligvis.
Det, jeg er interesseret i at vide, er: Vil et rødt flertal med SF også være interesseret i at se på, at man skal fjerne nogle af de privilegier, der gør, at det simpelt hen er for svært af komme af med bl.a. ledere i det offentlige?
Det er bl.a. sådan i det offentlige, at de bliver betragtet som en part, der har ret til at bliver partshørt, hvis de skal afskediges.
Det er nogle af de privilegier i den offentlige sektor, man kan gå ind at fjerne, men det kommer jo til at gøre ondt, også på nogle kernevælgere hos SF.
Men det er til gavn for borgerne.
Er det noget, man er villig til?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-10-08:
Nu synes jeg egentlig, at partshøring er et meget godt princip at have, når man fyrer mennesker, så man hører, hvad de har af vurderinger af sagen.
Jeg tror ikke, at det er det, der er til hinder for at fyre offentligt ansatte ledere.
Jeg vil meget have den her diskussion, og jeg synes også, vi kan gøre det bedre i den offentlige sektor.
Vi kan jo se – og nu bor jeg selv i Københavns Kommune – at nogle af de steder, hvor man har haft dygtige ledere i vores folkeskole, jamen så har man faktisk kunnet være med til at løse nogle af de integrationsproblemer, vi har set.
Rådmandsgades Skole er et godt eksempel på det, hvor det er lykkedes ret godt at knække kurven, og så har vi andre skoler, hvor det ikke er lykkedes.
De erfaringer bør vi jo give videre, og derfor er vi også nødt til at diskutere, om man er en dygtig nok leder.
Torsten Gejl (ALT), 2020-10-08:
Tak, og tak for en god tale.
11.000 danskere er nødt til at forlade deres hjem, tusinde af dem bliver smidt ud, nogle af dem midt under den her pandemi.
Det er ikke, fordi de har larmet, og det er heller ikke, fordi de ikke har betalt husleje, det er, fordi de er blevet ramt af ghettopakken, som SF har stemt for.
Meningen har jo været at lave social spredning, og det synes vi i Alternativet er en god idé, men vi synes bare ikke, at det skal ske på den her måde.
Både Institut for Menneskerettigheder og Sofie Lippert, som er ungdomsformand i SF, mener, at det er direkte racistisk.
Mit spørgsmål er: Når vi smider så mange kvinder, mænd, børn, børnefamilier ud af deres hjem – og det her er også mennesker, selv om mange af dem har en anden hudfarve – er prisen så ikke for høj, i forhold til hvad der er formålet med den lov?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-10-08:
Jeg synes, det er vigtigt, at der er en balance mellem den private og den offentlige sektor, og grunden til, at det er vigtigt, er jo, at vi hver især, når vi går på vores arbejde, skal vide, at vores tante Else, som måske bor på et plejehjem, er tryg, så vi ikke skal gå og bekymre os over det hver eneste dag, så vi kan gå trygt på arbejde og være effektive på vores arbejde.
Jeg noterede mig, at Dansk Erhverv jo igen og igen har været ude og været dybt bekymret for, at der ikke er gode nok forhold i vores daginstitutioner, for de er bekymret for, om forældrene bruger al deres tid på at tænke på deres børn i stedet for at være effektive på deres arbejde, og den balance er da vigtig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-10-08:
Nu svarede ordføreren ikke helt på spørgsmålet.
Jeg vil gerne høre, om SF vil være med til at sikre, at der bliver lavet en aftale, som ikke øger iblandingen af fødevarer fra 2022 i den transportaftale, der laves.
Jeg er helt enig i, at der kan opstå et eller andet i fremtiden, som er langt bedre end at putte fødevarer i tanken, og det er vi sådan set også i Enhedslisten meget for at se på, men der er vi inde på den der bane, hvor man kan håbe på et eller andet, som kommer tæt på 2030.
Men vil SF være med til at sikre, at der ikke bliver et forøget iblandingskrav med hensyn til fødevarer i førstegenerationsbiobrændstoffer fra 2022?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-10-08:
Svaret er ja, og jeg vil gerne sige ja igen.
Jeg prøvede også bare at putte lidt flere ord på det, fordi jeg synes, det er en vigtig dagsorden.
Når vi snakker om klima og transporten, er det jo der, vi skal investere, hvis vi skal i gang med de næste generationer af biobrændsler.
Det er f.eks. på Måbjergværket ovre i Vestjylland, hvor vi godt ved at man kan begynde at brænde fødevarerester af, altså affaldet fra vores fødevarer.
Det er noget af den vej, vi skal ned ad for at løfte klimadagsordenen.
Så ja, vi kæmper sammen med Enhedslisten her, og så må vi håbe, at vi kan flytte alle de andre og få ambitionerne op.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-08:
Tusind tak, og tusind tak for talen.
I Radikale Venstre undrer vi os en lille smule over, at en række udsatte boligområder med stigende arbejdsløshed grundet corona nu står til at ryge på den hårde ghettoliste, og det betyder nedrivning af gode lejligheder, tvangsflytninger, genhusning samt et eventuelt salg af almene boliger og bygninger til private.
Det er jo noget af det, som vi undrer os over, og så er spørgsmålet til SF: Vil I ikke være med til at sætte ghettolisten på pause for at mindske utrygheden blandt beboerne i boligområder, som er på vippen til at blive stemplet som hårde ghettoer?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-10-08:
Det var så lidt.
Jeg synes jo, at corona er en helt særlig situation, og vi har andre steder kæmpet for, at det samme skulle gøre sig gældende.
Bl.a. har SF været med til at sikre en død periode for dagpengene, og det samme gælder i forhold til vores udsatte områder.
For så bliver det svært at løfte de opgaver, der er med at sørge for, at alle får mulighed for det gode liv.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Tak for det, og tak for talen.
Ordføreren indledte med at sige lidt om, at nogle var sure over det ene, og at andre var sure over det andet.
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg ikke er sur over noget som helst – næsten.
Men når jeg nu hørte ordførerens tale, vil jeg sige, at jeg forstår alvoren i den, men at den på visse stræk jo heller ikke var jubeloptimistisk, og det er det her, som jeg nogle gange synes bliver lidt tungt, nemlig den her evige snak om hele den offentlige sektor, og at alt bare er galt, at den har været udsultet, og at nu skal vi genopbygge den, og at alt er oh ve og skræk, og at det næsten ikke kan blive værre.
Så må vi da håbe, at der findes et sted på Jorden, hvor man så kan bo, for jeg ved næsten ikke, hvor man skulle tage hen, hvis man skulle have det bedre.
Men hvor er respekten for dem, der er i arbejde?
Det er, som om vi siger, at vi bare kan give folk en masse i overførselsindkomst, at der ikke skal være et kontanthjælpsloft, at der ikke skal være forskel på at være i arbejde og på overførselsindkomst.
Skulle vi ikke overveje på et tidspunkt at stille krav til mennesker og også bede mennesker om at tage et ansvar, have forventninger til dem, i stedet for bare at sige, at vi skal sørge for, at du har en næsten lige så stor indkomst ved at sidde derhjemme som ved at gå på arbejde?
Det tror jeg ikke er godt for noget menneske.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-10-08:
Jeg bliver helt i tvivl om, om hr. Søren Pape Poulsen hørte min tale.
For jeg tror ikke, at jeg talte om ydelser på noget tidspunkt.
Jeg talte faktisk om nogle af de mange svigtede børn, som ikke bliver set i dag, som lander mellem stolene, og hvor jeg ikke bare siger, at velfærdssamfundet skal samle dem op.
Jeg siger, at det er vores ansvar, også alle her, og det gælder alle voksne.
Jeg er meget stor tilhænger af stærke civilsamfundsorganisationer, der er med til at løfte de her børn ind i fællesskabet, så de ikke bliver isoleret.
Så derfor blev jeg en lille smule overrasket over spørgsmålet.
Dermed kan vi jo gå videre til en diskussion om velfærdssamfundet, og om vi synes, det er godt nok.
Nej, det synes jeg ikke.
Børneområdet får efter 20 år med besparelser nu et kæmpe løft med minimumsnormeringer, og det er ikke, fordi det bliver et paradis derude, men vi sørger for, at der er en bund, og så er der en chance for, at nogle af de børn, der har en svær dagligdag, også bliver set.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Lad os så være enige om i fællesskab at gøre alt, hvad vi kan, for et stærkt civilsamfund.
Der kan vi så i hvert fald finde hinanden.
Men det er jo sådan, at hvis man vil styrke det, som ordføreren kalder velfærd – så kan vi diskutere meget, hvor grænserne for det er, og hvad udgifterne er og alt det her – så koster det nogle flere penge, må vi så i hvert fald være enige om.
Og så tænker jeg: Hvor er det, de skal komme fra?
Hvis vi tager folk ud af arbejdsstyrken og vi bliver fattigere alle sammen, hvor er det så, væksten skal komme fra?
Vi har vel brug for en vækst for at betale for den øgede velfærd, og er der for SF en grænse for, hvor stor den offentlige sektor overhovedet skal være?
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-08:
Jeg beklager i øvrigt den direkte tiltaleform, jeg kom til at tage mig selv i.
Det synes jeg er et ekstremt glædeligt svar fra SF, som burde rydde nogle overskrifter.
Jeg sender det gladelig videre til vores bagland, så jeg takker mange gange for velvilligheden.
Søren Søndergaard (EL), 2020-10-08:
Tak for det, og tak for talen.
For Enhedslisten er det jo også afgørende, at den grønne omstilling, som skal gennemføres, ikke skaber øget ulighed, og at den ikke går ud over velfærden, men at vi tager der, hvor pengene er.
Derfor har vi jo fremlagt et finansieringsforslag, hvor vi bl.a. ønsker en progressiv millionærskat.
Vi ønsker øget kontrol med skattely; vi ønsker, at kapital- og aktieindkomster beskattes som lønindkomster osv. – ting, som ligesom retter sig mod den rigeste del af samfundet.
Den radikale skatteordfører karakteriserede det som en gammelkommunistisk tankegang.
Jeg vil bare høre, om det at bekæmpe skattely, det, at mangemillionærer skal betale lidt mere i skat, ifølge radikal opfattelse er gammelkommunistisk.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Ja, og hvis vi sikrer, at vi har en ansvarlig økonomi fremadrettet.
Det er det modsatte, jeg rigtig frygter.
Det er, at man bliver ved med at sige: Vi nåede desværre ikke det grønne, for vi skulle jo nå det røde.
Den modsætning, den opstilling, kan jeg ikke acceptere, for så når vi ikke i mål, og det er det vigtige for os.
Det tror jeg at vi har redegjort for for længst, men jeg vil gerne gøre det igen.
Vi har for længst besluttet, at vi ikke er sat i verden for at være imod andre partiers prioriteter, men vi er sat i verden for at have råd til den grønne omstilling, for at nå vores mål og for fremadrettet at have en ansvarlig grøn økonomi.
Det er det, vi har forsikret os om i det forståelsespapir, som Socialdemokraterne er forpligtet på og skal leve op til.
Deri står jo, at tager man mennesker ud af arbejdsmarkedet, er man forpligtet til at sørge for, at der kommer mennesker ind på arbejdsmarkedet; det er den garanti for, at vi kan levere på de forpligtelser, som vi mener vi har.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Det lyder jo godt, hvis jeg hørte rigtigt.
Det, jeg hører, er, at hvis der bliver indgået en sådan aftale, kan jeg gå ud fra, at det er i finansloven, at man skal komme med andre initiativer, der kan veje det op.
Det går jeg så ud fra har været Det Radikale Venstres krav til sådan en finanslov, for ellers har regeringen ikke flertal for en finanslov, eller hvordan skal det forstås?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Det er korrekt forstået, at vi hvert år senest på finansloven gør det op.
Det havde da været smukt, hvis det allerede var på plads, men altså senest på finansloven, og så må vi jo gøre op, om der er en tydelig og klar retning og en plan for, hvordan de mennesker skal findes.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-08:
Tusind tak, og tusind tak for talen.
Som jeg opfatter Det Radikale Venstre, er det et parti, som står last og brast med FN og mere eller mindre bifalder alt, der kommer fra FN's hovedkvarter i New York.
Om det så er verdensmål, flygtninge, konventioner eller noget helt fjerde.
Er Det Radikale Venstre også på det punkt enig med FN, hvis klimapanel i en rapport har slået fast, at vi har meget travlt, hvis vi skal holde de globale temperaturstigninger på 1,5 grader, og at det sandsynligvis ikke kan lykkes uden større brug af kernekraft?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2020-10-08:
Ja, der er ikke nogen, der skal havne på gaden.
Sidst, jeg tjekkede, og jeg beklager, at det nok er et par uger siden, var der endnu ikke nogen, der stod på gaden eller var blevet smidt ud af deres hus eller lejlighed.
I virkeligheden skal vi jo gøre vort bedste for, at det slet ikke sker, og det handler om at ændre de præmisser, der er i vores almennyttige boliger nogle af de steder, der er på ghettolisten.
Det handler om at få folk i arbejde, det handler om at sørge for, at det er mere blandede boligområder.
Det har man selvfølgelig, fordi vi skal have nogle at spejle os i.
Jeg kommer altså fra et hjem, hvor der var alkohol; jeg kommer fra et hjem, hvor man var på overførselsindkomst, og hvis ikke jeg havde haft nogle andre at spejle mig i, havde jeg ikke været her i dag.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Det er godt.
Tak for spørgsmålet og for anledningen til at vise lidt uenighed med FN måske i den her sammenhæng.
Det er egentlig allermest, fordi vi ikke mener, at det for Danmark er vejen frem, fordi vi er så heldige, at vi i forvejen på en lang række andre og langt grønnere energiformer kan komme til at levere 100 pct. vedvarende energi.
Mette Thiesen (NB), 2020-10-08:
Så er FN's verdensfjerne verdensmål sagen for Det Radikale Venstre, men det er FN's anbefaling om kernekraft åbenbart ikke.
Med svaret kan jeg også næsten regne ud, at Det Radikale Venstre ikke vil stemme for Nye Borgerliges forslag om at gøre det muligt at tilrettelægge den offentlige energiplanlægning ud fra den forudsætning, at kernekraft kan anvendes.
Men så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren, formanden, om der er andre anbefalinger fra FN's klimapanel, som Det Radikale Venstre også vil hælde ned ad brættet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Det ved jeg ikke, for dem har jeg ikke lige liggende heroppe, men det er der sikkert.
Der er også rigtig mange, vi går ind for, men vi skriver ikke under på hvad som helst, bare fordi det kommer fra FN.
Men verdensmålene er jo bare mål på papir.
Det, der er vigtigt ved dem, er, hvis vi kan implementere dem, sådan som danske virksomheder sammen med alle mulige andre virksomheder verden over er i gang med, for det synes jeg er sindssyg vigtigt og et vildt imponerende arbejde, altså at det faktisk er rigtigt forankret i civilsamfund og virksomheder.
Henrik Dahl (LA), 2020-10-08:
Tak for ordet, og tak for talen.
Jeg bemærkede, at fru Sofie Carsten Nielsen i sin tale sagde – og jeg citerer: Klimakrisen truer vores børn og børnebørns mulighed for at leve et meningsfuldt liv på denne planet.
Citat slut.
Min tidligere kollega i Folketinget, Merete Riisager, har lige udgivet bogen »Selvbyggerbørn«, og i parentes bemærket har den fået rigtig gode anmeldelser, og her advarer hun imod tendensen til, at de voksne inducerer angst i børn specielt i forhold til problemer, som ligger fuldstændig uden for børns muligheder at gøre noget ved.
Jeg er enig med fru Merete Riisager, og derfor vil jeg spørge fru Sofie Carsten Nielsen, om hun slet ikke kan se et problem i at stå på Folketingets talerstol og fyre op under den her form for angst hos børn?
Tak for ordet.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Det er et godt spørgsmål og et relevant dilemma.
Man skal selvfølgelig hele tiden balancere det, og det var også derfor, jeg endte med at tale om alt det, vi kunne, hvis vi ville handle sammen, fordi der er masser af muligheder.
Jeg tror, det kan blive en fantastisk fremtid.
Men virkeligheden er bare, at hvis ikke vi handler, kan det blive rigtig besværligt.
Det var det, jeg forsøgte at balancere, og nu taler jeg også til jer, og I er jo ikke børn.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-10-08:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil gerne lige holde lidt fast i hele den her diskussion om Arnepensionen og de konsekvenser, som den jo har.
Derfor kunne jeg bare godt tænke mig at høre, hvor Det Radikale Venstre egentlig står i den her diskussion.
Man kan jo vælge at sige, at det må regeringen gøre, og at man i den her diskussion er sat ud på et sidespor, eller man kan aktivt gå ind og sige: Kære regering, vi er støtteparti for jer; det her kan I simpelt hen ikke gøre, og hvis I gør det, har det nogle konsekvenser, eller også skal der komme noget andet i stedet for.
Det ville selvfølgelig ligge mig fjernt at ønske, at det skulle gå galt for den her regering.
Det ville da være ærgerligt.
Men jeg tror faktisk, at vi langt hen ad vejen er enige i lige præcis det her spørgsmål, og jeg kunne godt tænke mig, at der kunne lukkes lidt op for posen, med hensyn til hvordan De Radikale har tænkt sig at reagere, når nu den aftale kommer i morgen, eller hvornår den nu kommer.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Jeg tror aldrig, at vi kommer til at enes om, hvordan vi anser økonomi, hr. Rune Lund, men jeg synes egentlig, det er nogle lidt voldsomme beskydninger.
Vi skal nok fremlægge vores 2025-plan med vores bud, men det er jo ikke os, der har stillet forslag om at trække 9.000 mennesker ud af arbejdsstyrken, og derfor bør det vel heller ikke være os, der har ansvaret for at levere forslagene til det.
Vi går ikke op i arbejdsudbud.
Vi går op i, at der er råd til at investere i den grønne omstilling, at der er råd til velfærd i fremtiden, at vi ikke lægger regningen hos vores børn.
Det er det, vi går op i; det er det, en ansvarlig grøn økonomi betyder for os.
For mig ville det smarte være at udnytte et af de mange centre, der står tomme i dag, og så bruge det i stedet for at bruge millioner af kroner på at oprette noget nyt.
Det er vel egentlig ret enkelt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-10-08:
Tak for det.
Jeg forstår De Radikale på den måde, at man insisterer på, at forbedringer af et udsultet velfærdssamfund skal modsvares af et såkaldt større arbejdsudbud.
Men det betyder jo reelt bare, at der er nogle mennesker, der kommer til at stå i kø i jobcenteret og dér være nødt til, hvis de er sultne nok, også at være klar til at tage lige præcis det job, der er til rådighed uanset løn og uanset arbejdsforhold.
Men lavtlønsstillinger i et presset arbejdsmiljø er også det, der sender tusinder og atter tusinder i kø til sygedagpenge og førtidspension.
Er det virkelig helt utænkeligt, at De Radikale kunne se fidusen i at investere i eksempelvis et godt arbejdsmiljø, også på velfærdsområderne, for på den måde at forebygge store nedslidninger og en stor regning til efterkommerne?
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2020-10-08:
Det er ikke bare ikke utænkeligt, det kommer vi til i vores eget finanslovsforslag.
Det er en rigtig god idé at investere i bedre arbejdsmiljø.
Det er vi hundrede procent for.
Men jeg vil gerne anfægte præmissen for, at det at skaffe flere mennesker i arbejde skulle betyde, at nogle står udsultet i et jobcenter – det gør det ikke.
Det betyder flere mennesker i arbejde, hvis vi afskaffer modregningen for folkepension eller gør den mindre – så får vi flere mennesker, der har mulighed for at arbejde; der er masser og masser af forslag.
Vi kan også sænke grænsen for, hvornår folk må komme udefra for at arbejde her i Danmark.
Det koster ingenting, og det fører til masser af mennesker, der kan bidrage, bl.a. nogle af de 40.000 faglærte, som vi kommer til at mangle, fordi vi desværre ikke når at uddanne nok til det – det skal vi også investere i.
Og hvis vi skal have råd til at investere i det, skal der jo være nogle til at udfylde jobbene imens, ellers kommer pengene ikke i kassen.