runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Man ved jo simpelt hen ikke, om man skal le eller græde over den her forestilling.
Altså, vi taler om en total lempelse af udlændingepolitikken.
Det er folk, der kommer hertil efter asylreglerne, og som skulle have været sendt hjem, men fordi socialisterne har taget kvælertag på regeringen, bliver de ikke sendt hjem, hvis de kan finde et eller andet job – det er det, der er sagen.
Og så lykkes det ministeren at stå og tale om beløbsgrænser for østeuropæere osv., som om ministeren er beskæftigelsesminister.
Det er han jo ikke.
Jeg ved ikke, om det er sådan en konkurrence om, hvem der hurtigst muligt kan blive Christiansborgs svar på Komiske Ali.
Altså, sagen er simpelt hen bare, at regeringen leverer et førsteklasses løftebrud, og det er helt åbent og naturligt, for ellers ville regeringen jo ikke være regering.
Det handler da om magt, og der har man altså bare deponeret sin handlefrihed i lejren med SF, Alternativet og Enhedslisten, og hvad de hedder alle sammen.
Altså, det er da helt utroligt, at ministeren får lov til at stå her og snakke om beløbsgrænser for vandrende arbejdstagere.
Vorherre bevares.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Det er en god start på dagen og en god tilgang til tilværelsen.
Derfor vil jeg også sige, at beløbsgrænsen ikke handler om østeuropæere; beløbsordningen handler om folk uden for EU, som ønsker at komme til Danmark for at arbejde.
Der har vi en regel om, at hvis de kan få et job i Danmark til 36.000 kr., så er de velkomne til at komme hertil.
Vi har også en regel – det er den samme regel – om, at hvis man er i Danmark og man mister sit opholdsgrundlag, kan man få et nyt, hvis man har et job, hvor man kan få mere end 36.000 kr.
Hvis den tidligere, borgerlige regering havde fået sin vilje, havde det ikke været 36.000 kr. Så havde det været markant mindre.
Det blev så blokeret, bl.a. af spørgerens og mit eget parti, fordi vi hævede beløbsgrænsen.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-14:
Jamen jeg lover, at jeg aldrig nogen sinde vil kritisere, når Socialdemokratiet rammer den rigtige knap.
Problemet er bare, at her rammer Socialdemokratiet den forkerte – altså ikke i forhold til socialisterne selvfølgelig, men i forhold til hvad man har lovet vælgerne.
Det her handler jo ikke om beløbsgrænser, det handler ikke om østarbejdere.
Det her handler om folk, der kommer som asylansøgere, det handler om flygtninge.
Meget galt går der i Østeuropa, men man er trods alt ikke begyndt at flygte derfra endnu, vel?
Altså, det her handler om folk, der kommer fra Afrika og Mellemøsten, som langt overvejende ikke burde være i Danmark, fordi de hverken ønsker det eller ønsker andet end en andel i den danske velfærd.
Derfor har vi en interesse i at få dem hjem – flest mulige.
Men den her lov forhindrer dem i at komme hjem, og det er det, som ministeren ikke vil stå på mål for, og derfor taler han udenom.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Jeg synes ikke, jeg taler udenom.
Men spørgeren har ret i, at når folk har mistet deres opholdsgrundlag, skal de rejse hjem.
Og vi har for tiden 1.100 mennesker, som er i udsendelsesposition, og som vi ikke lykkes med at få sendt hjem.
Og det er et problem, det er et politisk problem og en kæmpe hovedpine, både for den daværende og den nuværende regering.
Det har bare ikke noget med det her lovforslag at gøre.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Med dette lovforslag oprettes en supplerende positivliste for faglærte fra tredjelande på områder, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Det er et forslag, der alene imødekommer arbejdsgivere i Danmark, der i forvejen lever op til krav om ordentlige løn- og ansættelsesvilkår samt opfylder deres pligt til at uddanne lærlinge og elever.
Der bliver derfor en stram kontrol med, hvilke personer der får lov til at komme ind på den nye ordning.
Styrelsen for International Rekruttering og Integration, SIRI, vil afholde møder hvert kvartal med de regionale arbejdsmarkedsråd, hvor udviklingen på området følges.
Samarbejdet skal sikre en løbende opdatering af positivlisten, så den alene omfatter fagområder, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Loven skærper samtidig bødeniveauet for virksomheder, der ansætter illegal arbejdskraft, fordi det er helt uacceptabelt, når nogle arbejdsgivere udnytter udlændinge uden arbejdstilladelse og ansætter dem under helt urimelige løn- og ansættelsesvilkår.
Derfor finder vi det også retfærdigt og godt, at virksomheder fremover, når den her lov træder i kraft, straffes med langt mere mærkbare bøder, hvis de benytter sig af illegal arbejdskraft.
Adgangen for udenlandsk arbejdskraft til Danmark skal være ansvarlig og kontrolleret, og den må ikke forringe vores arbejdsmarkedsmodel eller føre til social dumping.
Med lovens konstruktion er vi i Socialdemokratiet trygge ved, at denne erhvervsordning ikke gør nogen af delene.
Socialdemokratiet støtter derfor forslaget.
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Tak for ordet.
Er ordføreren ikke enig med Dansk Folkeparti i, at dette er endnu en lempelse af udlændingepolitikken; at det her er en ordning, som vil gøre Danmark mindre dansk og mere fremmed i fremtiden?
Og er ordføreren ikke bekymret over alle de meget negative reaktioner, der er kommet fra det traditionelle socialdemokratiske bagland i forbindelse med det her forslag?
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Jeg synes, det er en underlig påstand, al den stund at reglerne for permanent ophold jo fuldstændig står ved magt, som de også har været aftalt i forbindelse med debatterne om paradigmeskiftet.
Derudover synes jeg også, det er et paradoks, når man tænker på, at hr. Mads Fugledes parti jo selv har argumenteret for en række lempelser af andre erhvervsordninger, f.eks. beløbsgrænsen, som jo i vidt omfang ville føre til en meget større indvandring af folk, og det skulle jo i så fald være den samme argumentation: at det var den største eller en endnu større lempelse af udlændingepolitikken end det her meget mere marginale forslag.
Jeg mener, det her er en garanti imod skøre enkeltsager, som man kender dem fra aviserne, hvor der en gang imellem er nogle medarbejdere, som er en kvalitet for deres arbejdsplads, og som er faldet godt til i lokalområdet, der pludselig bliver sendt hjem på grund af nogle rigide regler.
Det her er jo en erhvervsordning, som jeg faktisk på lange stræk er langt mere tryg ved end nogle af de erhvervsordninger, der har været dominerende, bl.a. i den tid, hvor Dansk Folkeparti har understøttet forskellige Venstreledede regeringer, altså erhvervsordninger især fokuseret på folks indtægt, hvor man jo har haft et erklæret mål fra en række borgerlige partier om at gøre det endnu lempeligere for folk fra tredjelande at komme til Danmark ved at sænke beløbsgrænsen.
Der er forskellen jo, at der her er en helt klar faglig afgrænsning, og det er også en afgrænsning, i forhold til at det skal være arbejdsområder, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Men der skal også være et kvalifikationsniveau, som gør, at man ikke bare kan tage ufaglærte og folk med meget lave kvalifikationsniveauer fra den tredje verden og bringe dem til Danmark og ansætte dem på nogle dårlige løn- og ansættelsesvilkår – sådan som andre partier i blå blok i årevis har ønsket det ved at sænke beløbsordningen.
Derfor synes jeg, at det her er en erhvervsordning, der på en fin måde rammer ind, at det faktisk er godt for både erhvervslivet og for danske lønmodtagere.
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Ordføreren kan tale solen sort.
Jeg kan godt se, at man har trænet derhjemme i de sene aftentimer for at få det her til at gå op på en eller anden måde.
Og jo, så kan vi da også godt skælde ud på Venstre og på de liberalistiske partier – det kan vi hurtigt blive enige om, os to, tror jeg.
De havde mange dårlige forslag i den sidste periode, som vi heldigvis fik stoppet.
Men det ændrer jo ikke på, at det her er en erhvervsordning, som har med fremmede mennesker at gøre, fremmede mennesker , der kommer til Danmark, og det er en lempelse af udlændingepolitikken, og det skader det danske arbejdsmarked og de danske arbejdere; det har 3F og FH jo sagt meget klart.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Først og fremmest tak for komplimenterne.
Derudover synes jeg, at ordføreren i stedet for skulle glæde sig over, at man nu slipper for nogle af den type erhvervsordninger, som ordførerens venner i blå blok nok ville foretrække.
Altså, her får vi fordoblet bøderne for nogle af de virksomheder, der forbryder sig imod de regler, der er.
Vi har nogle helt klare forpligtelser til at sikre, at de arbejdsgivere, der benytter sig af den her ordning, lever op til deres pligt til at uddanne lærlinge og elever, og det vil jo sige, at det her alene er noget, der kan finde anvendelse for virksomheder, der har gjort, hvad de kunne, og hvor der er en reel mangel på arbejdskraft.
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Men hvad er årsagen til, at man ikke vil opkvalificere og omuddanne danskere, især nu, hvor vi kommer i en situation, hvor der vil være mange ledige?
Det virker fuldstændig barokt.
Jeg kan ikke andet end at fordømme, at Socialdemokratiet på den måde svigter sine egne vælgere.
Ud over at man svigter Danmark ved at løsne for udlændingepolitikken, svigter man da også sine egne vælgere ved at lave en ordning af den her art, hvor man hellere vil tage fremmede ind, end man vil hjælpe danske ledige til at blive opkvalificeret eller uddannet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Det er det vigtigste, det ligger øverst i bunken.
Men jeg er ikke enig i, at det her lovforslag er en hån mod nogen i det danske samfund.
Jeg tror, det kommer til at styrke dansk økonomi.
Når det er sagt, har jeg forståelse for, at timingen i, hvornår lovforslaget træder i kraft, selvfølgelig er aftalt, før vi havde coronasituationen, og dermed også før vi så de ledighedstal, der er kommet de sidste par måneder.
Det kan jeg godt forstå får nogle til lige at løfte øjenbrynene.
Til det vil jeg så sige, at man skal huske på, at de stillingsbetegnelser, der kommer på positivlisten, jo vil være dem, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Så i en situation, hvor arbejdsløsheden stiger, vil der alt andet lige være færre stillinger på den her positivliste end ellers.
I den forstand tager positivlisten – både den eksisterende, men også den, vi indfører her – højde for, at konjunkturerne går op og ned.
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
Der vil man jo bare lukke øjnene og tordne fremad i den retning, som Det Radikale Venstre har udstukket for regeringen, og benægte, at det er en lempelse.
Det har jeg forstået på debatten i dag.
Derfor vil jeg spørge om noget andet: Hvordan forholder ministeren sig til, at forbundssekretær i 3F Søren Heisel har udtalt, at det her lovforslag er en direkte hån imod de mange fyrede danskere, og at FH også opfordrer til, at man i det mindste udsætter gennemførelsen af det her lovforslag?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Man kan selvfølgelig altid diskutere, hvorfra finansieringen skal komme.
Det, jeg i hvert fald synes er et godt princip helt generelt set på erhvervsordningerne, er, at det ikke er velfærdssamfundets kasse, der finansierer det, men at det enten er gebyrer ved dem, der ansøger, eller en anden finansiering, der i hvert fald ligger uden for den almindelige sådan samfundshusholdning.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-14:
Dertil har jeg et andet spørgsmål.
Det handler om, at finansieringen af administrationen skal komme fra aub.
På den ene side kan det jo give fin mening, at nogle af pengene tages derfra, fordi man jo skal se, om de lever op til målsætningerne, men på den anden side kan jeg også være lidt bekymret for, at vi tager nogle penge fra et område, der har brug for så mange penge, som vi overhovedet kan give.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Tak for spørgsmålet.
For at være helt ærlig synes jeg, at det kan falde ud til både den ene og den anden side, for jeg synes, at ordføreren fra Det Radikale Venstre har en pointe i, at det giver noget tryghed for de mennesker, der kommer hertil, og for den virksomhed, der ansætter folk, men jeg anerkender også fuldstændig de overvejelser, som Enhedslistens ordfører fremlægger.
Derfor forestiller jeg mig også, at det, når vi nu har aftalt, at den her ordning skal evalueres allerede efter et år, er noget af det, vi skal se på.
Altså, bliver der forlængede opholdstilladelser i virksomheder, som ikke længere lever op til deres uddannelsesansvar, i et omfang, som er bekymrende, synes jeg helt åbenlyst, at det er noget af det, vi må sætte os sammen og diskutere.
Victoria Velasquez (EL), 2020-05-14:
Tak til ministeren, og også tak for samarbejdet under finanslovsforhandlingerne, bl.a. med at sikre de værn, der skal holde det, sådan at det ikke kommer til at blive misbrugt til social dumping.
Jeg har et spørgsmål om det med, at virksomheden kan forlænge aftalen uden at leve op til de målsætninger, der er, for elev- og lærepladser.
Så jeg vil bare høre, hvad ministeren har af overvejelser der.
Jeg kan godt følge De Radikales argument om, at det kan være en usikkerhed for den borger, det drejer sig om, men jeg håber også, at vi deler ambitionen om at skulle have flere elev- og lærepladser.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens overvejelser.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Jeg vil starte med at takke for en god debat om lovforslaget, som er en udløber af aftalen om finansloven for 2020, som vi blev enige med de øvrige aftalepartier om.
Og her blev vi enige om at indføre en ny positivliste for stillinger på minimum faglært niveau.
Det er indlysende fornuftigt.
Et vigtigt element i lovforslaget er, at ordningen kun er for de arbejdsgivere, der lever op til kravet om danske løn- og ansættelsesvilkår og tager et samfundsmæssigt ansvar ved at leve op til deres pligter om uddannelse af lærlinge og elever.
Derudover indeholder lovforslaget også et forslag om, at der sættes yderligere ind over for brug af illegal arbejdskraft ved at hæve bødeniveauerne på området markant.
Hammeren skal altså falde hårdere for de virksomheder, der forbryder sig mod de fælles spilleregler.
Det underminerer den danske samfundsmodel, hvis der opstår et parallelt og illegalt arbejdsmarked, hvor mennesker ulovligt arbejder til meget lave lønninger og under helt uacceptable forhold.
Tiltagene vil efter vores vurdering samlet set føre til et bedre og mere velfungerende arbejdsmarked, mere kvalificeret arbejdskraft, men også hårdere konsekvenser for dem, der bryder samfundskontrakten.
Og det er til vores alle sammens fælles bedste.
Med de ord vil jeg gerne takke alle ordførerne for en god debat, og jeg ser nu frem til den videre behandling af lovforslaget i Folketinget.
Og vi er selvfølgelig altid parate til at besvare de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Torsten Gejl (ALT), 2020-05-14:
Alternativet synes, det er en god idé at lave en ny positivliste for folk, som lever op til de danske løn- og arbejdsmarkedsvilkår, og fordoble bødeniveauet for at ansætte illegal arbejdskraft.
Og det er jo egentlig i sin enkelhed det, som det her går ud på.
Det er også en del af finansloven, så det er klart, da Alternativet er med i den, at vi jo allerede har gjort vores stilling klar, altså at vi støtter det her lovforslag.
Henrik Dahl (LA), 2020-05-14:
Altså, der kan man selvfølgelig godt i et eller andet omfang støtte sig til noget empiri fra fortiden, men det handler jo om, hvordan man tror det kommer til at virke.
Og der må jeg bare sige, at der var flere ordførere, som havde noteret sig, at mange asylmigranter af en eller anden grund er rigtig gode til at omgå de regler, vi har, eller vende dem til deres egen fordel – det tror jeg er en rigtig observation.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Men det er der, jeg synes paradokset er, for da ordningen, som vi diskuterede tidligere, L 187, eksisterede i perioden 2011-2018, var der ikke en eneste med asylbaggrund, som fik ophold på den ordning – og det var cirka ti mennesker om året, som den var relevant for.
Og det er bare der, hvor jeg siger: Argumentationen hænger jo ikke sammen; det er ikke konsistent.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Hvem er det, der svigter danske lønmodtagere?
Er det den tidligere regering, eller er det den nuværende?
Der er rekordmange penge afsat til at bekæmpe social dumping i den her finanslov.
Der føres en fuldstændig anderledes arbejdsmarkedspolitik.
Vi kommer til at føre en helt anden politik, når det handler om f.eks. opkvalificering og efteruddannelse.
Der er et helt andet fokus på f.eks. amu-centrene.
Vi har fjernet opholdskravet for ret til dagpenge.
Jeg synes på ingen måde, man kan argumentere for, at den her regering svigter lønmodtagerne – tværtimod.
Pernille Vermund (NB), 2020-05-14:
Men vi har et problem med, at man i årtier har ført en udlændingepolitik, hvor man har sagt, at for at vi kan få udenlandsk arbejdskraft til Danmark, tager vi alt, hvad der kan komme, og man har også taget og været åben for at tage folk fra de lande, som vi jo kan se vi har store problemer med.
Jeg ved godt, at det ikke er vildt mange – til trods for at Stine Bosse og andre af hendes typer forsøger at bilde os det ind – højtuddannede mennesker, der kommer fra den muslimske verden, men alligevel synes jeg i en situation, hvor vi står med så massive udfordringer, som vi gør, det havde været rart, hvis man i det her lovforslag havde lagt et parameter ind, som tog højde for det, så man havde sagt, at der er visse lande, vi kan åbne for, mens der er andre lande, vi ikke kan åbne for.
Har det været med i overvejelserne?
Carl Valentin (SF), 2020-05-14:
Tak, formand.
Med L 189 behandler vi som bekendt et forslag, som gerne skulle gøre hele området mere simpelt og gennemskueligt.
Den intention støtter jeg og SF op om og ser overordnet dette forslag som et positivt tiltag.
I et land som Danmark synes jeg godt vi kan være stolte af vores lovarbejde og måde at skabe og forvalte lovgivning på, men som dette lovforslag viser, er det også nødvendigt at rydde op en gang imellem, sådan at lovene forbliver nemme at fortolke og håndhæve for alle.
Jeg hæfter mig ved, at Foreningen af Udlændingeretsadvokater i høringssvaret bekræfter ministerens betragtning om, at der er brug for en oprydning på området.
Jeg hilser derfor ministerens initiativ velkommen med et ønske om, at dette vil gavne gennemsigtigheden på hele udlændingeområdet.
I forhold til de konkrete punkter i lovforslaget er jeg særlig positiv over for, at der med L 189 kommer en højere grad af retssikkerhed for mindreårige uledsagede asylansøgere, hvilket Røde Kors også bemærker i høringssvaret.
Et andet element i L 189 er bagatelgrænsen, som i korte træk går ud på, at mindre beløb, der eventuelt er betalt for meget i forhold til udgifter forbundet med sagsbehandling, ikke tilbagebetales, såfremt beløbet er under denne bagatelgrænse.
Da disse tilbagebetalinger ofte er komplicerede og tidskrævende grundet mange udenlandske ansøgere, der af gode grunde ikke har en nemkonto, synes jeg, det giver god mening, at vi ikke spilder de gode medarbejderes tid med sagsbehandling af bagateller.
Jeg hæfter mig desuden ved, at Institut for Menneskerettigheder i høringssvaret har en bemærkning om, at der ikke er taget højde for en overordnet menneskelig vurdering af de skærpede tiltag, og at børnekonventionen bør gælde for alle børn på dansk jord og ikke kun dem med dansk statsborgerskab.
Det er selvfølgelig overvejelser, som vi også vil bringe med videre i det kommende udvalgsarbejde.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2020-05-14:
Hvor de sidste to lovforslag handlede rigtig meget om beskæftigelsespolitik, er det her jo nok udlændingepolitik, så jeg vil derfor sige, at jeg er her på vegne af min kollega Andreas Steenberg.
Jeg læser hans tale op.
Radikale Venstre ser med tilfredshed på, at ministeriet har foretaget denne grundige oprydning og præcisering i en lang række love på udlændingeområdet.
Det har ministeriets embedsmænd sikkert fået tid til, da der er sat en ny retning for Danmark, hvor der ikke igen og igen skal findes på nye stramninger.
I stedet er der fundet tid til, som mange høringssvar beskriver, at styrke retssikkerheden, og det glæder Radikale Venstre.
Vi bemærker også, at der mange steder ændres, fordi den oprindelige lovtekst var uklar.
Spørgsmålet er, om det skyldes de alt for mange hastelove på dette område.
Det kunne vi godt have en mistanke om – så meget desto bedre, at der nu rettes op.
Sluttelig vil jeg sige, at Radikale Venstre er enige med høringssvaret fra f.eks. Bedsteforældre for Asyl, der kritiserer de generelle regler på særlig udrejsecentrene, men forbedringerne i dette lovkompleks er så store, at jeg kan meddele, at vi støtter lovforslaget, medmindre der skulle dukke noget uventet op i udvalgsarbejdet.
Marie Krarup (DF), 2020-05-14:
I Dansk Folkeparti opfatter vi L 189 som et teknisk lovforslag, som ikke har nogen indflydelse på indholdet i udlændingepolitikken.
Derfor kan vi støtte L 189.
Mads Fuglede (V), 2020-05-14:
Det er et meget omfangsrigt lovforslag, vi behandler i dag, og det er måske også lige vel rigeligt.
Men jeg er glad for, at vi løbende har været inddraget i en dialog – og det vil jeg gerne kvittere for – i forbindelse med lovforslaget, hvor vi har haft mulighed for at stille spørgsmål og sikre os, at det ikke har utilsigtede konsekvenser for udlændingepolitikken, og at der ikke var gemt noget i detaljen.
Det har vi fået garanti for, og vi er ret sikre på, at vi ikke på nogen måde lemper udlændingepolitikken – det har vi gjort så rigeligt i dag – og bl.a. på den baggrund kan Venstre støtte lovforslaget.
Rasmus Stoklund (S), 2020-05-14:
Med dette lovforslag har vi at gøre med en lidt blandet landhandel.
Lovforslaget rummer adskillige justeringer og tekniske ændringer af lovgivningen på udlændinge- og integrationsområdet.
Det er mange justeringer og tekniske ændringer, der til dels har til formål at forenkle og tilpasse lovgivningen, så den bliver mere gennemskuelig for borgere og også for virksomheder og samtidig enklere for embedsværket at administrere.
Endelig skal justeringerne sikre, at lovgivningen er i overensstemmelse med vores internationale forpligtelser.
Lovforslaget sikrer desuden hjemmel til iværksættelse af sociale foranstaltninger over for ledsagede børn og unge uden lovligt ophold i Danmark.
I fremtiden kommer det til at fremgå tydeligt af udlændingeloven, at disse børn og unge også er underlagt regler for iværksættelse af sociale foranstaltninger.
Denne justering af lovgivningen sker efter anbefaling fra Ombudsmanden, og det bakker vi op om.
Det er vigtigt, at udlændingelovgivningen er gennemskuelig for både borgere, virksomheder og myndigheder, og det bidrager dette lidt tekniske samlelovforslag til.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Jeg vil gerne starte med at sige, at det vil jeg gerne først have en diskussion med de partier, der står bag finansloven.
Men jeg skal nok love at vende tilbage, også inden der skal afgives betænkning i udvalget; det skal jeg nok love.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-14:
Det ville være meget rart at vide; det er faktisk et ret vigtigt spørgsmål at få besvaret med et klart ja eller et klart nej
og ikke med et måske
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Derfor vil det være mit udgangspunkt i første omgang at række ud til dem.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-14:
Jeg lagde lidt op til det her i min ordførertale, og jeg beklager, hvis ministeren allerede har besvaret mit spørgsmål: Forventer ministeren som minimum at inddrage de partier, der stemmer for lovforslaget, i udmøntningen af den supplerende positivliste?
Mattias Tesfaye (S), 2020-05-14:
Jeg synes helt generelt, vi har en god tradition for her i Folketinget, at hvis der er et parti, der beder om at få opdelt et lovforslag, så gør vi det, medmindre det giver nogle helt ekstraordinære juridiske eller praktiske problemer.
Så som udgangspunkt er mit svar på det spørgsmål ja.
Men jeg vil egentlig bare appellere til, at spørgeren stiller et skriftligt spørgsmål, for så kan vi i forlængelse af det, hvis ellers det juridisk og praktisk er muligt, få opdelt lovforslaget.