runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-03-15:
Mange tak for det.
Lovforslaget er en del af »Aftale om udmøntning af reserven til foranstaltninger på social-, sundheds- og arbejdsmarkedsområdet 2022-2025«, og det gør det muligt for kommunerne via en ansøgningspulje at hjælpe mennesker på det, som jeg vil sige er en dejlig anderledes og mere personlig måde, end den her gængse kassetænkning, som vi tit ser.
Folk, der har svært ved at styre deres økonomi, har som regel også nogle andre udfordringer, og her går man både ind og hjælper dem med at lave budgetter og kombinerer det med personlig støtte, så man dermed kan se på forskellige aspekter i borgerens liv.
Man kan vel sige, at det her sådan kan være en slags allroundmentor, som kan være med til at se borgerens potentiale, og som kan være med til at lede vedkommende lidt på vej.
Jeg tror, at vi alle sammen drømmer om et samfund, hvor vi hjælper dem, der har det svært, på en varm og personlig måde, hvor hele borgerens liv er i centrum, og hvor man finder folks styrker frem, og hvor man støtter dem i deres personlige udvikling.
Mennesker vokser, når de opnår en stor grad af selvbestemmelse, og vi mener, at lovforslaget er et godt skridt i den rigtige retning mod det samfund, vi drømmer om, hvor vi møder mennesker, der har det svært, i øjenhøjde, og hvor vi hjælper dem med at vokse derfra, hvor de står, i stedet for at de bare er en sag hos kommunen.
Så i Dansk Folkeparti kan vi godt støtte forslaget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2022-03-15:
Lovforslaget her udmønter dele af aftalen om reserven, som vi forhandlede i efteråret.
Her besluttede partierne bag aftalen, at der skal laves forsøg med personlige borgerstyrede budgetter til socialt udsatte borgere i udvalgte kommuner.
Formålet med forsøget er at tilbyde borgere med særlige sociale problemer et personligt budget, som kombineres med en socialfaglig støtte, med henblik på at borgeren støttes til en større grad af selvbestemmelse og medansvar for egen livssituation.
Det Konservative Folkeparti er med i aftalen og støtter lovforslaget, og vi vil følge forsøget med stor interesse.
Tak for ordet.
Pernille Skipper (EL), 2022-03-15:
Der er flere ordførere, der allerede heroppe fra talerstolen har bemærket de gode erfaringer, der har været med forsøgene, og som har talt meget varmt om den tilgang, der gennemsyrer projektet omkring borgerstyrede budgetter, nemlig at man møder mennesker med tillid, at man tror på, at de vil og kan noget, og så viser det sig, at de kan det.
Det at give mennesker muligheden for at være herrer over eget liv gør, at de fleste ikke bare vågner til dåd, men at de også brillerer meget mere, end de ellers ville.
Og jeg synes egentlig, at jeg ud over at tilslutte mig de gode argumenter, der er, for at gennemføre det her lovforslag, vil minde om, at den tilgang måske burde gennemsyre en større del af vores beskæftigelsessystem.
Det er jo nok meget sigende, at det her forsøg kun handler om mennesker, som er målgruppen i det, der hedder afsnit 5 i serviceloven, som er de allermest udsatte, som er mennesker i misbrug, i hjemløshed, voldsramte, folk, som ellers har brug for bostøtte, eller som bor på botilbud.
Altså, det er jo de allerallermest udsatte.
Alle os, der sidder herinde i dag, fra den ene ende af salen til den anden ende af salen, står jo og siger til hinanden, at den tilgang bare ødelægger mennesker, og at folk, hvis vi møder dem med tillid og noget kontrol over eget liv, faktisk kan meget mere.
Hvorfor er det, at det kun er over for den her allermest udsatte gruppe, vi har den tilgang?
Det synes jeg vi skal spørge os selv og hinanden om.
Derudover vil jeg også bare sige tak til hr. Torsten Gejl og Alternativet for så vedholdende at hænge ved i det her.
Det er ikke, fordi der ikke også er andre partier, som synes det har været godt at have støttet hr. Torsten Gejl undervejs – jeg er selv stolt af at være en af dem, der har gjort det – men det er bestemt en af jeres fortjenester, og jeg håber, at det her forsøg ikke bare vil blive permanentgjort, men at det også vil sætte en kile ind i det beskæftigelsessystem, som møder mennesker med alt, alt for meget mistillid.
Så tak for det, og Enhedslisten støtter selvfølgelig forslaget.
Christina Thorholm (RV), 2022-03-15:
Bedre muligheder for de mest udsatte mennesker
for at finde fodfæste handler det her lovforslag om, og det glæder De Radikale, og vi kan tilslutte os lovforslaget, som giver særlig socialt udsatte mennesker mere handlefrihed i forhold til deres eget budget.
Vi fandt pengene i forhandlingerne om reserven, fordi det er vigtigt at fortsætte støtteordningen med de personlige borgerrettede budgetter.
Et personligt budget giver mulighed for et beløb på op til 50.000 kr. i en periode for 15 måneder.
Det er en ret stor frihed til at beslutte, hvad pengene skal bruges til, og vi har lagt vægt på, at det skaber livskvalitet og handlekraft.
Det viste evalueringen fra de fire kommuner, som deltog i den første del af forsøget.
Erfaringerne viste, at beløbet blev brugt til uddannelse, beskæftigelse, bedre boligforhold, og at borgerne opnåede deres langsigtede mål.
Andre ordførere har gjort rede for, at knap hver fjerde borgerne vurderer, at de har opnået deres langsigtede mål, og halvdelen vurderer, at de løbende er kommet tættere på deres langsigtede mål.
Det handler også om sammenhængen mellem de penge, de har fået, og samarbejdet med kommunen, hvor de i højere grad har oplevet selvbestemmelse.
Det samarbejde, der er mellem borgere og støttepersoner, har stor betydning for udmøntningen.
Der er også afsat penge til en evaluering, som er vigtig, for når vi igangsætter nye initiativer, er det vigtigt at følge det op.
Vi ser jo gang på gang, at vi ikke ved nok om det sociale område, så at der er sat penge af til at se på, hvordan indsatsen virker, er vigtigt for Radikale Venstre.
Trine Torp (SF), 2022-03-15:
Tak for ordet, og tak til ministeren for at fremsætte forslaget.
SF er med i den politiske aftale, der ligger bag det her lovforslag, og støtter det selvfølgelig varmt.
Vi er ret positive over for det her lovforslag og tror, at der ligger et kæmpe potentiale i brugen af borgerstyrede budgetter kombineret med en social støtte fra kommunen til at understøtte borgeres selvbestemmelse, rehabilitering og livskvalitet.
SF har også tidligere fremsat beslutningsforslag om udbredelsen af borgerstyrede budgetter i kommunerne til brug for indsatsen for de jobparate kontanthjælpsmodtagere, bl.a. på baggrund af de gode erfaringer, som den socialdemokratiske ordfører også nævnte, fra Aarhus, hvor flere jo har fundet vej ud af ledighed ved egen drivkraft.
Hvis vi skal have borgere tilbage til et aktivt liv, hvor de oplever selv at have drivkraften til de forandringer, som er nødvendige for dem, men også selv at kunne sætte deres mål efter de ønsker, de måtte have, og den viden, som de har fra deres eget liv, så kan vi sikre, at de indsatser, der bliver sat i gang, rent faktisk også er relevante for den enkelte borger.
For borgerne er eksperter i deres eget liv, og den viden kan vi kun profitere af, hvis kommunen møder dem med en fremstrakt hånd og en åben tilgang til de ønsker, de måtte have.
Så vi håber altså derfor, at vi i fremtiden vil se endnu flere af de her initiativer, hvor tilgangen til borgeren vendes lidt på hovedet.
Som Rådet for Socialt Udsatte opfordrer til i høringssvaret, synes vi derfor også, det ville være interessant at begynde at kigge på, hvordan de personlige budgetter vil kunne udbredes og blive et fast element i den socialpolitiske værktøjskasse i alle kommuner.
Den dybe tallerken er opfundet, så lad os holde fokus på de gode erfaringer og have blik for, hvordan de kan udbredes.
SF støtter forslaget.
Camilla Fabricius (S), 2022-03-15:
Tak for ordet.
Jeg har simpelt hen helt grundlæggende glædet mig til det her lovforslag.
Det er ikke, fordi det sådan er spritnyt, men fordi det her baserer sig på en virkelig god aftale om udmøntning af reserven, som vi lavede tilbage i november.
Jeg har også glædet mig, fordi forsøget faktisk grundlæggende tager afsæt i det, socialområdet handler om, nemlig dem, som er socialt udsatte, og dem, vi arbejder for skal have bedre livskvalitet og mere medbestemmelse.
For vi tror på, at mennesker vokser under ansvar, og det kommer til at ske, ved at man vender rollefordelingen i forhold til kommunen på hovedet, og så giver man borgerne ret til at bestemme, i forhold til hvad det er for nogle ønsker og målsætninger, de har for forløbet.
Så er jeg også rigtig glad af en anden grund.
Hvis man kigger lidt og laver et par googlesøgninger, kan man se, at det her også kaldes Aarhusmodellen, og for sådan en bundaarhusiansk jyde som mig er det altså en fornøjelse som medlem af Folketinget at stå her med et ganske udmærket lovforslag af en ganske udmærket minister, som netop rummer muligheden for, at vi nu igen kan lave en pulje med penge, som kommunerne kan søge, og sådan at vi kan inddrage endnu flere erfaringer.
For uden lovforslaget kan man nemlig ikke udmønte den her pulje, og så kan kommunerne ikke søge den, og så kan der ikke blive lavet de forskellige typer aktiviteter for borgerne, der er nødvendige, for at rollefordelingen i netop deres sag bliver vendt på hovedet.
De kommuner, som allerede har stiftet bekendtskab med det, giver udtryk for, at det her gør en reel forskel.
Der er mennesker, som har fået en computer, som har fået et kursus, eller som har fået kørekort og på den måde på ny har kunnet klare sig selv.
Når jeg er kommet nede i Nåleparken tæt på Skraldecaféen i Aarhus og har set, hvad det er for en forskel, som personlige borgerbudgetter har gjort, må jeg sige, at vi altså her har at gøre med en ændring af loven, som rent faktisk giver folk en direkte mulighed.
Så derfor kan Socialdemokratiet med klapsalver og stor ståhej sige ja tak til forslaget.
Astrid Krag (S), 2022-03-15:
Tak for det.
Jeg synes jo, jeg i min tale her har redegjort, også relativt grundigt, for, at det har og kan have store konsekvenser i dag at udøve samværschikane og samarbejdschikane, herunder at komme med falske påstande om den anden forælder.
I sidste ende kan det ende med, at man mister forældremyndigheden.
Det har vi domspraksis for.
Det har vi også vendt på flere samråd.
Så det er jo ikke sådan, at jeg står her og siger, at det ikke skal have nogen konsekvenser.
Det har allerede i dag konsekvenser.
Det skal det også have.
Vi kan bare ikke lave en automatik, der hedder, at fordi den ene forælder siger noget, der er forkert, så skal den anden automatisk have samværsretten, eller at den, der siger noget forkert, ikke skal have ret til samvær, eller hvad det ellers er for en processuel skadevirkning, som forslagsstillerne mener der skal være.
Det fremgår jo ikke klart.
Vi bliver nødt til at kigge på, hvad det samlede billede omkring barnet er.
Vi bliver også nødt til at handle på det, hvis der er en bekymring for, om barnet f.eks. bliver udsat for vold.
På den måde kan vi ikke straffe bekymringer, men selvfølgelig skal det afdækkes, og er der ikke noget om bekymringen, ja, så skal den jo heller ikke lægges til grund nogen steder.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-03-15:
Der står i forslaget, at straffen for at fremsætte usande påstande om den anden forælder skal være mærkbar, og det kan f.eks. være en bøde af ikke uvæsentlig størrelse.
Altså, man skal ikke kvit og frit kunne fortælle usandheder om den anden.
Man skal ikke kvit og frit kunne udøve forældrefremmedgørelse, og det ser vi desværre eksempler på.
Jeg skal bare høre: Anerkender ministeren, at der foregår forældrefremmedgørelse?
Anerkender ministeren, at det kan være et problem i en skilsmisse?
I forældreansvarsloven står der ikke noget som helst om forældrefremmedgørelse, og da man forhandlede det her, blev forældrefremmedgørelse og samarbejdschikane jo ikke nævnt.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-03-15:
Jeg anerkender fuldt ud, at der findes sager, hvor der er nogle, der prøver at obstruere sagen fra den ene side.
For dem er det vigtigste samværet med deres børn, og der er der jo allerede en bøde eller en straf ved det, når man prøver at obstruere sagen; det viser f.eks. de sager, der har været i Højesteret.
Så jeg tænker, at strafmæssigt er den største straf jo, at man får mindre samvær med sit barn, når man prøver at obstruere sagen.
Og det, der så kunne være en løsning, er, at man prøver at investere flere ressourcer i at få et bedre samarbejde mellem forældrene tidligere i forløbet, så konflikterne ikke løber af sporet.
Marcus Knuth (KF), 2022-03-15:
Jeg vil egentlig bare sige tak til ministeren, og jeg håber, at implementeringen kan være så lidt rigid som muligt, netop fordi det jo er en helt anden situation med ukrainere, idet mange har familiemedlemmer eller kontakter i Danmark i forvejen.
Det var mere bare en kommentar.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-03-15:
Tak for en hurtig tale.
Jeg skal lige høre ordføreren for SF: Hvad er det for nogle ting i systemet, som SF gerne vil have ændret?
Og anerkender SF's ordfører, at der kan foregå forælderfremmedgørelse, at der kan være forældrechikane, at der kan være en forælder, der kommer med usande påstande om den anden forælder og sætter den anden forælder i et dårligere lys?
Altså, hvordan vil SF løse de udfordringer?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2022-03-15:
Vi har sympati for forslagets intention, men det er ikke den rette vej at gå.
Det har allerede processuel skadevirkning i dag, hvis en part prøver at obstruere en sag i det familieretlige system.
Desuden mener vi, det vil være konfliktoptrappende, hvis der ved siden af en sag i Familieretshuset skulle køre en straffesag i et andet system.
Derudover vil ventetiden i sagsbehandlingen formentlig igen stige yderligere, hvis Familieretshuset også skulle inddrages i straffesager.
I stedet bør der gøres brug af virkemidler, der allerede er til stede, f.eks. tvangsbøder, når aftaler brydes, og så skal der sættes tidligere ind i forhold til at støtte samarbejdet mellem forældrene.
Tak for ordet.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-03-15:
Tak for det spørgsmål.
Altså, i forhold til hvad vi egentlig mener der burde kunne gøres bedre her og nu, har jeg netop foreslået at rykke de her såkaldte røde sager, altså § 7-sagerne, direkte videre til domstolsregi.
Det var derfor, vi bakkede hundrede procent op om Nye Borgerliges forslag.
Vi mener faktisk, at det er et af de steder, hvor vi netop kan rykke på nogle parametre.
Vi er også villige til at kigge på, om der er mere, der skal ændres i det her.
Altså, det er jo en kæmpe reform, og den har haft nogle år, og den er stadig væk ikke implementeret fuldstændigt, og det er et eller andet sted også håbløst, at det går tilbage til 2019; jeg tror, at implementeringen er stoppet ved 65 pct.
Det tyder også på, at der er nogle udfordringer med det her system, vi i den grad skal have kigget på.
Så synes jeg også, at det forebyggende arbejde, som er en del af reformen, er meget, meget vigtigt at have med.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-03-15:
Men måske Venstres ordfører så kan oplyse dem, der følger med i debatten, om, hvad det er, Venstre gerne vil.
Hvordan vil Venstre sikre, at Familieretshuset sørger for, at familierne og børnene får den ordentlige og værdige behandling, de skal have?
Hvordan sikrer man, at den her proces bliver ordentlig for alle parter?
Hvordan vil Venstre gøre et forsøg på det?
Hvad er Venstres forslag til, at der skal ske ændringer?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-03-15:
Det korte svar er ja.
I Venstre er vi heller ikke afvisende over for at kigge på, om der skal ændres noget i forældreansvarsloven.
Egentlig viser de her sager – højesteretssagen, og jeg tror, det var to landsretssager – at man i domstolsregi ligesom har forsøgt at vise vejen.
Og som jeg også sagde i min tale, anerkender jeg fuldt ud fru Karina Adsbøls intention bag det her.
På nuværende tidspunkt mener vi bare, at med de udfordringer, der er i Familieretshuset, er der rigeligt at tage fat på.
Det blev helt indledende sagt af ordføreren.
Jeg er en til en enig med ordføreren i, at Familieretshuset netop har de her udfordringer, og derfor synes vi på nuværende tidspunkt ikke, at vi som sådan skal kigge på at lave lovgivning om det her, når der i forvejen er en mulighed.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-03-15:
Tak for det.
Venstre har jo også været meget optaget af at sikre, at der sker handling på det her område.
Nu kommer jeg så med det her forslag for netop at sætte fokus på det, for forældrefremmedgørelse er jo noget, vi i hvert fald har fået mails om også er noget, man oplever på egen krop – den ene af parterne, der står i en skilsmisse, oplever, at den anden part kan udøve det over for børnene og altså vende børnene imod en.
Det er den ene ting.
Den anden ting er i forhold til dommene.
Der står netop ikke noget i forældreansvarsloven om de her ting, der handler om injurierende udtalelser, og injurier er det jo også svært at føre en sag om.
Det er også svært, i forhold til om politiet vil tage sådan en sag.
Camilla Fabricius (S), 2022-03-15:
Jeg er jo helt oprigtigt glad for, at ordføreren stiller det spørgsmål, for jeg synes egentlig, at både jeg selv og mit parti i den grad har stået forrest i forhold til gerne at ville handle på det og skabe en bedre hverdag både for børnene og for familierne.
Er det så gjort med det?
Har vi knipset med fingrene, og så er alt i orden?
Er det sådan, at vi vågner op i morgen, og så findes der ikke familier, hvor man skændes, og hvor der er store udfordringer?
Nej, det tror jeg ikke.
Jeg vil give ordføreren ret i, at vi bliver ved med at have en opgave, vi skal have løst.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-03-15:
Så når vi har en forældreansvarslov, der ikke har taget højde for forældrefremmedgørelse og samarbejdschikane på den måde, at det ikke er skrevet ind i loven, så synes ordføreren ikke, at vi skal ændre det, altså at vi ligesom skal have fokus på, at det også er det, der kan foregå, når forældre er i konflikt; at det er det, der sker.
Det er jo det, jeg i hvert fald også har fået en række henvendelser om sker.
Og lige pludselig sker der det, at tiden er gået, og at man som forælder ikke har set sit barn i lang, lang tid, og så er det svært at komme tilbage på sporet.
Så hvad vil den socialdemokratiske ordfører gøre for de forældre?
Camilla Fabricius (S), 2022-03-15:
Nej, jeg synes faktisk, at jeg forsøgte at svare ret tydeligt på det, nemlig at Familieretshuset blev født med en underfinansiering, som vi har hjulpet hinanden over; at det er født med et virkelig godt børne- og menneskesyn; at vi har arbejdet på at få en faglighed ind i Familieretshuset.
Det har været nye mennesker, der har været ansat rigtig mange steder, og man har skullet sætte hatten anderledes på.
Noget af det, som vi har haft fokus på, er jo bl.a. det her med at have en voldsfaglig tilgang, altså det at forstå, hvordan både fysisk og psykisk vold udmønter sig i den relation, der er mellem forældre, og hvilken indvirkning det kan have på barnet.
Så jeg synes faktisk, at jeg anerkendte, at der har været udfordringer.
Jeg sagde også, at jeg synes, at vi er et langt bedre sted, end vi var for 3 år siden.
Så den her grundlæggende præmis, der er i beslutningsforslaget, er jeg simpelt hen ikke enig i.
Karina Adsbøl (UFG), 2022-03-15:
Tak for det.
Jeg ville også være blevet overrasket, hvis den socialdemokratiske ordfører havde stået på talerstolen og sagt, at hun støttede forslaget.
Og når der er lang sagsbehandlingstid, øger det også konfliktniveauet, fordi der jo går længere tid, før man kan komme ind til samtale.
Anerkender ordføreren, at der er nogle udfordringer i Familieretshuset, for det havde jeg egentlig svært ved at vurdere ud fra ordførerens tale?
Astrid Krag (S), 2022-03-15:
Tak for det.
Man lavede jo en pakke – jeg mener, det var i 2015; jeg var selv hverken minister eller ordfører på området – som indførte nogle af de ting, jeg var igennem i min tale, og som netop dæmmer op for muligheden for at sabotere afgørelser om samvær og andet, f.eks. ved at man indførte mødepligt.
Vi kan se, at det allerede er sådan, at der er domspraksis, hvor det kan have den konsekvens, at man mister forældremyndigheden, hvis man udøver samværschikane.
Så de ting, der efterlyses, er i systemet i dag.
Og nej, der er intet godt at sige om skilsmisseforældre, der ikke kan finde ud af at samarbejde om deres børn.
Det er der ikke noget godt at sige om.
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-15:
Jeg mener, at den danske udlændingelov er god, ellers ville jeg jo fremsætte forslag om at ændre den.
For mig er det vigtigste argument for den her særlov, at hvis ikke Danmark og andre europæiske lande fremsætter den her type af lovgivning, ville de europæiske asylsystemer de facto brase sammen.
Vi plejer at få en håndfuld mennesker, der banker på oppe i Sandholm hver dag og siger »asyl«.
Nu kommer der busser ind.
Hvis ikke vi ret hurtigt får behandlet deres ansøgninger om opholdstilladelse efter den her særlov og rigtig hurtigt får dem ud i kommunerne, så kan vi simpelt hen ikke åbne nok asylcentre i Danmark til at kunne indkvartere alle de mange mennesker, og det ville få sagsbehandlingstiderne for alle udlændinge, der søger asyl, til at blive forlænget i meget, meget lang tid, og vi ville skulle bruge uanede mængder af ressourcer på advokater og tolke, som vi i forvejen har ventetid på.
Danmark har et asylsystem, der er rimelig veldrevet.
Jeg tror, det belgiske, det hollandske, det østrigske og mange asylsystemer vil kollapse fuldstændig.
Så det, vi gør, er, at vi siger: Alle dem, der kommer fra den her afgrænsede konflikt, som er fordrevet af den, kan få opholdstilladelse efter den her særlov, og så kan det normale asylsystem køre parallelt ved siden af med en nogenlunde sagsbehandlingstid og en nogenlunde adgang til tolke og advokater og indkvartering.
Rosa Lund (EL), 2022-03-15:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne gentage det spørgsmål, som jeg stillede for efterhånden et par timer siden til hr. Rasmus Stoklund, nemlig spørgsmålet om, hvordan det kan være, at regeringen, Socialdemokratiet, mener, at den danske udlændingelov er god nok til mennesker, der flygter fra Syrien, mennesker, der flygter fra Afghanistan, mennesker, der flygter fra Somalia, men ikke er god nok til de mennesker, der flygter fra Ukraine.
Ministeren ved jo udmærket godt, at vi i Enhedslisten helst havde set, at man ændrede den danske udlændingelov, så den netop kunne beskytte folk på flugt fra Putin, så vi ikke skulle have den her særlov, men så vi kunne sikre alle mennesker, der flygter, og det mangler jeg egentlig stadig et svar på.
Hvorfor er den danske udlændingelov god nok til syrer, men ikke til ukrainere?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-15:
Med al ære og respekt synes jeg ikke, ordførerens argumentation hænger sammen.
En indisk studerende, der forlader Ukraine og kommer til Polen, er jo ikke et sted, hvor bomberne falder ned om ørerne på vedkommende.
Så er den indiske studerende jo i Polen.
Så er opgaven for den indiske ambassade i Polen da at hjælpe sådan en studerende hjem, ligesom det ville være opgaven for den danske ambassade, hvis der var krig et andet sted, at hjælpe en dansker hjem.
Opgaven er da ikke, at sådan en indisk studerende skal til Danmark.
Hvad skal han hertil for?
Sikandar Siddique (FG), 2022-03-15:
Men hr. minister, sådan fungerer det jo ikke i en krig.
Sådan fungerer krig ikke.
Vi skal have menneskene væk fra den bomberegn, uanset hvor de kommer fra.
Og vil ministeren så ikke medgive – når vi siger, at vi vil hjælpe ukrainerne, fordi de skal flygte fra Putins bomber, men samtidig sender syrere tilbage til Putins bomber i Syrien – at det kan forvirre?
Mattias Tesfaye (S), 2022-03-15:
Men når vedkommende opholder sig i Polen, mener jeg, det er en opgave for den nepalesiske ambassade i Warszawa at hjælpe sådan en nepaleser hjem til Nepal.
Det er klart, at hvis han siger, at han ikke vil til Nepal, fordi han frygter for sit liv, hvis han tager til Nepal, så har vi jo et almindeligt asylsystem til det.
Men jeg kan simpelt hen ikke se, hvorfor sådan en nepaleser pludselig skulle have ret til ophold i Danmark.
Det synes jeg simpelt hen ikke giver nogen mening.
Derfor synes jeg, det er meget fornuftigt, som det fremgår af lovforslaget, at opgaven for tredjelandsborgere, når de er i sikkerhed uden for Ukraine, er at søge hjem til de lande, de nu engang kom fra.