Heidi Bank (V), 2022-03-15:
Tak for det.
Men ud over etablering af almene boliger på ekstra dyre adresser krydser lovforslaget flere aftaler og politikområder, fra driftsstøtte over hjemløse til øerne.
Lovforslaget handler som sagt om Nybyggerifonden, som etableredes lige før årtusindskiftet, da man i 1998 ændrede finansieringsreglerne for almene boliger.
Nybyggerifonden skulle yde støtte til ydelser på lån optaget til finansiering af nyt alment byggeri med henblik på at styrke sektorens selvfinansiering.
Det var forventningen, at der ville gå op mod 30 år, førend Nybyggerifonden ville have midler af betydning til at bidrage til finansieringen i form af ydelsesstøtte.
Det fremgår af bemærkningerne til den oprindelige lov, at det var intentionen, og det var forventet, at det ville tage tid at nå dertil.
Det skyldes, at den beboerbetaling, der går til dækning af kapitaludgifterne, først på dette tidspunkt ville forventes at overstige ydelserne til de optagne lån, og at de første lån ville være udamortiserede.
Men sådan skulle det ikke gå.
På grund af de lave renter er der allerede nu omkring 1 mia. kr. i Nybyggerifonden.
Det er den såkaldte negative ydelsesstøtte, som er indbetalt af og indbetales af de almene lejere i boligforeninger i hele Danmark.
Men lovforslaget kommer ikke alle landets beboere i de almene boligforeninger til gode.
Det er altså at stikke borgerne blår i øjnene, at det skulle give mange nye almene boliger.
Det giver i hvert fald ikke flest mulige almene boliger i og omkring de største byer, for der er lagt op til, at der skal bygges eller omdannes, hvor det er særlig dyrt.
Mest kan jeg undre mig over, hvordan ministeren kan forsvare at bruge enorme summer på at opkøbe boliger, der i dag bliver brugt til privat boligudlejning.
Det giver ikke flere boliger, formentlig ikke en eneste, blot meget dyre almene boliger.
Ministeren løser ikke det grundlæggende problem, at der skal bygges mange flere boliger i og omkring de største byer – mange flere, både ejerboliger og lejeboliger, og mange flere attraktive mindre boliger, der er til at betale.
Og hvad mener ministeren egentlig med, at Nybyggerifonden så vidt muligt lægges i dvale frem til 2035?
Beboere i de almene boligselskaber betaler da ind i Nybyggerifonden, også i årene fra 2022 til 2035.
Fonden er ikke lagt i dvale, når det kommer til de indbetalinger, der skal komme fra lejerne i den almene sektor.
Tværtimod er pengene jo allerede brugt af regeringen, og når Nybyggerifonden tømmes, bortset fra 150 mio. kr., hvordan stiller det så de almene boligforeningers muligheder for at yde ydelsesstøtte, jævnfør Nybyggerifondens formål, nemlig at yde ydelsesstøtte til etablering af almene boliger?
Venstre ser positivt på den mindre del af lovforslaget, der rummer elementer om tilpasning af ældreboliger, flere almene boliger på småøerne og i økommunerne samt en styrket hjemløseindsats og et spadestik mod et fremtidigt enklere og mere retvisende driftsstøttesystem.
Men vi synes, at mange flanker åbnes med det foreliggende lovforslag.
Vi er bekymrede for den kommunale økonomi.
Der er tale om store kapitalbindinger, jævnfør oversigten over økonomiske konsekvenser.
Hvordan vil det påvirke kommunernes økonomi, manøvrerum og kommende kommunalpolitiske prioriteringer?
Den manglende koordinering med hjemløseindsatsen bekymrer os.
Den sociale indsats er først planlagt til 2023, men nærværende aftale træder i kraft i 2022.
Læg oven i det Københavns Kommunes kritik i forhold til realismen for prisniveauer for, antal af og størrelse på de særlig billige boliger.
Venstre vil gerne have fremsendt de beregninger, svar og notater, der ligger til grund for aftalen.
Aktivitetsniveauet i byggebranchen er tårnhøjt, det samme er materialepriserne, og vi er i Venstre bekymrede for det almene byggeri.
Hvad får ministeren for pengene nu?
Hvilken kvalitet får ministeren og i øvrigt den almene boligsektor for pengene?
Hvor meget grøn omstilling og bæredygtigt byggeri får ministeren, den almene boligsektor og de almene lejere for pengene nu?
Hvor meget mere af det allerede planlagte byggeri, der inden for gældende rammer allerede kan bygges, skal vi forvente bliver sat i bero, primært på grund af voldsomt stigende materialepriser, fordi der ikke bliver set på udfordringerne, den almene sektor står med lige nu?
Vi bemærker desuden, at ministeren vil sætte en ramme for driftsstøtten til renoveringsprojekter.
Det giver mening med enkelhed og klarhed for driftsstøtten og med større styring.
Det var en del af den grønne boligaftale, men hvilken betydning har denne første fase for gennemførslen af renoveringsprojekter i det almene byggeri, og hvilken betydning har det for klima og bæredygtighed?