runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2021-12-14:
Jeg er meget, meget skeptisk, og jeg kan også godt her afsløre, hvad det bunder i.
Når man først har set et menneske i en dyb, dyb hashpsykose og kan se, hvor ødelæggende det kan være, så vil man – i hvert fald når man er mig – altid have et skeptisk forhold til det her.
Jeg synes, der er mange diskussioner, vi burde have som samfund og blandt alle dem, der går ned og køber det.
Og en af dem er: Kunne man ikke lade være?
Altså, når man nu godt ved, at hvis man går på Christiania eller andre steder, er man med til at finansiere den kriminelle underverden i Danmark, er man med til at understøtte bander og rockere, organiseret kriminalitet, der er samfundsnedbrydende, kunne man så ikke lade være med det?
Kunne vi ikke have en diskussion med hinanden om, at dem, der går ned og køber, i virkeligheden er med til at understøtte en kriminel underverden, som vil ødelægge vores samfund, og som ødelægger vores samfund – apropos skyderier i gaden, som jo givet er banderelateret.
Den diskussion kunne jeg godt tænke mig at have.
Og jeg må sige: Jeg har ingen naivitet i forhold til organiseret kriminalitet.
Jeg er af den fuldstændig klare overbevisning, at fjerner man én mulighed for at tjene penge, så finder de kriminelle en anden.
De er fuldstændig hamrende ligeglade med, hvad de skal handle med, hvad de skal sælge, hvad de skal købe, hvem de skal slå ihjel på deres vej.
Så det, jeg i hvert fald ikke køber, er logikken om, at hvis man legaliserer cannabis, så har vi pludselig ikke bander eller organiseret kriminalitet.
De finder en anden vej.
Mit første spørgsmål i den sammenhæng er: Hvorfor i alverden gider man egentlig at støtte bander og rockere?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Og vi ville jo løse mange problemer, hvis folk lod være.
Torsten Gejl (ALT), 2021-12-14:
Nu må vi antage, at folk ikke bare stopper med at gå ned og købe cannabis.
Det vil de formentlig blive ved med, uanset hvor meget vi drøfter det.
Og det skaber de her problemer, som jo også bekymrer os i Alternativet, og det viser sig, at højere straffe og højere bøder og mere politiindsats ikke løser problemet, hverken i Danmark eller andre steder, og det viser sig, at vi med de midler, vi bruger nu, ikke løser problemerne – man kan jo købe cannabis i hver eneste flække i det her land, og det kan mindreårige også.
Når der så er store lande, der tager initiativet til at prøve at løse det på en anden måde, få det under kontrol, tage noget af omsætningen ud af de kriminelle netværk, som selvfølgelig ikke bare forsvinder – det gør de ikke; de vil selvfølgelig prøve at tjene penge på andre måder og se, om de kan finde andre markeder, men det er trods alt et par milliarder i omsætning, og det ville jo ikke være rart for dem at miste dem – så er det bare, at jeg gerne vil høre statsministeren, med hensyn til hvad det f.eks. er for nogle parametre, som statsministeren synes er interessante i forhold til den tyske legalisering.
Hvor er det, at det skal lykkes for dem, for at vi måske kan bruge nogle af de erfaringer, som de skaber dér?
Sikandar Siddique (FG), 2021-12-14:
Mit tredje spørgsmål handler om ministrenes ansvar i forhold til at deltage aktivt i den offentlige debat på deres ressortområde.
Der har tidligere været situationer, hvor ministre har udelukket dele af civilsamfundet fra at se, hvad ministrene skriver på deres offentlige profiler på internettet.
Senest har vi set, at klimaministeren blokerede sekretariatschefen for Klimabevægelsen i Danmark, Frederik Sandby, på de sociale medier, altså Twitter.
Frederik Sandby er en vigtig stemme for de unge, for klimabevægelsen.
Derfor vil jeg spørge statsministeren: Mener statsministeren, det er acceptabelt, at en minister eller et ministerium udelukker borgere og civilsamfund fra oplysninger og debat ved at blokere dem på de sociale medier?
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-14:
Jeg har et spørgsmål, der er noget mere konkret.
I forhold til arbejdstøj ved jeg er der mange firmaer, som bruger arbejdstøj – solidt, tungt arbejdstøj – som de egentlig bare brænder.
Er der nogle indsatser i gang i forhold til at få det stoppet?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-14:
Tak til ministeren for den gode gennemgang af alle de små skridt, vi har taget.
Når vi har fremsat det her forslag, er det jo, fordi det netop ikke er nok, og som ministeren selv siger: Vi skal tage endnu flere skridt.
Derfor står det spørgsmål tilbage for mig, der egentlig er det vigtigste: Har ministeren nogen sikkerhed for, at der i Kommissionens udspil, som kommer her i foråret, er et udvidet producentansvar?
Og hvis det ikke er en del af Kommissionens forslag, hvilket man jo kan høre på udtalelser fra medarbejdere i Kommissionen, vil ministeren så være villig til at tage nationale skridt for at få indført et udvidet producentansvar?
Lea Wermelin (S), 2021-12-14:
Først i forhold til det her med, at der skulle være taget små skridt: Det kan jeg sådan set ikke genkende.
Nu har vi jo i den aftalekreds, der er om hele klimaplanen for affald, netop valgt, at Danmark skal være blandt de ambitiøse lande, og derfor har vi sat fristen for, hvornår vi skal affaldssortere vores tekstiler, før andre lande.
Så Danmark er jo i starthullerne ved at sige: Hvordan kan vi sikre, at vi får handlet på det her meget stort problem?
Så kan man sige, at det normalt vil være sådan, at når vi tager stilling til nogle af de her store og vigtige strukturelle forandringer, der skal til, for at levere på de grønne forandringer, skal vi jo også have et beslutningsgrundlag.
Det er jo lige præcis den analyse, som jeg også lægger op til at vi nu skal have, om et udvidet producentansvar.
Og Danmark har sammen med ti andre EU-lande presset på for, at det udspil, der kommer fra Kommissionen, bliver ambitiøst.
Præcis hvordan det udspil så ser ud, ved vi jo af gode grunde ikke endnu.
Men jeg synes sådan set, at vi gør begge dele.
Det er ikke et enten-eller, men et både-og.
Vi gør både noget i Danmark, men vi arbejder sådan set også hårdt på, at ikke bare Danmark skal gøre noget, men at vi 500 millioner forbrugere, som vi er i EU, skal gøre noget i fællesskab.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-12-14:
Når jeg siger små skridt, er det, fordi de ting, vi har besluttet indtil videre, som er vigtige nok, handler om at håndtere affald.
Et udvidet producentansvar vil gå ind og tvinge en branche til også at tænke i nye forretningsmodeller, nye måder at organisere salget på osv. osv., og det er der, vi skal hen, hvis vi for alvor skal rykke ved den her branche.
Ministeren svarer ikke på mine spørgsmål.
For det første: Et er at være ambitiøs, men har man specifikt i det brev fra de ti lande bedt Kommissionen om, at der er et udvidet producentansvar?
Og for det andet: Er man villig til at gå videre, hvis der ikke er et udvidet producentansvar i EU's udspil?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-14:
Af principielle årsager går jeg ikke ind i en diskussion i offentligheden om efterretningstjenesternes måde at arbejde på, men jeg bliver bare nødt til at sige, at man ikke tager ansvar af at holde taler.
Det gør man simpelt hen ikke.
Man tager ikke ansvar af at fremføre påstande eller deltage i spørgetimen.
Man tager ansvar, når man stemmer i Epidemiudvalget.
Når man nu også fra Liberal Alliances side har haft et meget, meget stort ønske om, at myndighederne skulle tillægges større vægt, hvad er det så, der sker lige nu?
Det er, at nu har vi lavet en organisation i Danmark, hvor der er en Epidemikommission, der kommer med anbefalinger, og næsten ved førstkommende lejlighed, ikke helt, men næsten, er der en række borgerlige partier, der siger: Det vil vi søreme ikke tage ansvaret for.
Sådan kan vi jo ikke arbejde; sådan kan vi simpelt hen ikke arbejde.
Lea Wermelin (S), 2021-12-14:
Når det gælder usolgt tekstil, er det jo allerede i dag forbudt.
Så kan man spørge, hvad der så skal ske med de tekstiler, man har brugt i forvejen.
Der vil vi jo rigtig gerne derhen, hvor alt, der kan bruges til genbrug, selvfølgelig skal gå til genbrug.
Men grunden til, at vi i den brede aftalekreds bag klimaplanen for affald har besluttet, at man skal genanvende tekstilerne, altså sortere dem og også bruge det, der i dag bliver brændt af, til enten nyt tøj eller nye fibre, der kan bruges til noget andet, er jo netop, at vi vil undgå, at man udleder CO 2 ved at brænde noget af det tøj af, som godt kunne have en værdi andre steder.
Så med hensyn til den del af det synes jeg sådan set, at vi allerede er godt i gang.
Så er der jo på hele indkøbssiden, og der har vi jo, som jeg sagde, i regeringens strategi for grønne offentlige indkøb også fokus på, hvordan vi også der kan gøre en indsats i forhold til al det tekstil, som vi fra det offentliges side indkøber, så vi kan sikre, at det kan få et mere grønt aftryk, end det har i dag.
Susanne Zimmer (FG), 2021-12-14:
Jeg synes egentlig ikke, jeg fik et konkret svar på spørgsmålet om arbejdstøj.
Det, vi snakker om, er indsamling af tøj ved husstande, men det her er jo noget andet.
Jeg tænker også på, at vi selvfølgelig skal genbruge mest muligt, for det er det mest bæredygtige, men der er også noget, der ikke kan genbruges mere, og så kan man i stedet foretage upcycling af tøj, så man kan omdanne det til nyt stof.
Er det noget, som ministeren tænker kunne være værd at sætte ind i forhold til, altså at man kunne sprede de gode historier om det eller måske give det noget støtte?
Lea Wermelin (S), 2021-12-14:
Hvad angår det her med sortering på tekstilområdet, er det jo en del af den klimaplan for affald, vi har, som Frie Grønne desværre har valgt ikke at være med i, men hvor vi jo netop truffet beslutninger om nogle af de her meget, meget store strukturelle forandringer på affaldsområdet.
En af de beslutninger, vi har, drejer sig jo sorteringen af tekstiler.
Men det, der er meget vigtigt – og det er en dialog, vi bl.a. har haft med mange af de organisationer, der er i Danmark i dag – er jo, at vi skal sørge for, at det fortsat er sådan, at alt det, som godt kan blive brugt igen, går til genbrug, og hvad angår alt det tekstil, som f.eks. hullede strømpebukser eller andet, man ikke lige umiddelbart kan bruge, skal vi så finde en måde at genanvende det på.
Jeg har helt fra start også sagt, at det kan være et godt værktøj.
Det er jo bl.a. det, vi har taget fat på, når det gælder plastik.
Men vi gør jo også mange andre ting på plastikområdet.
Vi er jo også lige nu i gang med at skulle sortere plastik, netop fordi vi gerne vil genanvende den, genbruge mere af den plast og komme af med nogle af engangsplastprodukterne.
Så jeg synes, det er vigtigt at sige, at værktøjskassen er større end det.
Men jeg synes, det er en god idé at få kvalificeret det beslutningsgrundlag, der så vil være, i forhold til producentansvaret, men vi har fra dansk side netop sammen med de her ti lande presset på for, at vi får en ambitiøs strategi fra EU's side, fordi vi i fællesskab skal samarbejde om det i EU.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-12-14:
Tak for ordet.
Venstre har stillet et ændringsforslag om at skubbe ikrafttrædelsesdatoen i det her lovforslag, L 64, som handler om et styrket tilsyn og et styrket økonomisk tilsyn.
Det er simpelt hen ikke rimeligt, at den på nuværende tidspunkt er sat til den 1. januar.
Jeg kan også berette, at det strider imod Justitsministeriets vejledning om god lovkvalitet, når vi taler om erhvervsrettet lovgivning, som siger, at der skal være en implementeringsfase på minimum 4 uger.
Med de bemærkninger vil jeg egentlig bare som Venstres ordfører sige, at vi ønsker lovforslaget sendt tilbage til fornyet udvalgsbehandling.
Mai Villadsen (EL), 2021-12-14:
Heldigvis kan man jo også se på tallene, at rekordmange er i arbejde, og vi er helt enige om den målsætning.
Men det betyder jo ikke, at det skal have den pris, at det går ud over børnene, når vi har et ydelsessystem, som lige nu rammer rigtig hårdt.
Ved sidste spørgetime talte statsministeren om værdighed for dem, der har de hårdeste liv.
Og jeg var rørende enig – rørende enig – i det, der blev sagt.
Men det fik mig også til at tænke på: Hvad med værdigheden for de børn, der lever de hårdeste liv?
Det er hårdt at være et af de fattige børn, som ikke har råd til lejrskolen, fodboldklubben og vinterstøvlerne.
Mener statsministeren ikke også, at de børn, der lever de hårdeste liv, fortjener værdighed og fortjener, at vi handler nu?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-14:
I virkeligheden er det danske system jo ret enkelt: En minister kan kun være minister, hvis ministeren nyder tillid fra Folketinget, og i det øjeblik Folketinget måtte nå frem til, at en minister ikke nyder tillid, kan man ikke fortsætte som minister.
Og så bliver jeg nødt til at understrege arbejdsfordelingen i vores demokrati.
Rigsretssager er ikke et anliggende for siddende regeringer, det er et anliggende for Folketinget.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-12-14:
Jeg vil gerne starte med at takke statsministeren og i virkeligheden regeringen for den fortsatte indsats med at holde Danmark kørende på trods af corona i knap 2 år.
Vi ved alle sammen, at det er en vanvittig stor udfordring at skulle håndtere oven i det, der ellers sker i Danmark.
Og jeg har faktisk behov for at sige det, for det virker indimellem, som om vi er blevet så vant til, at corona er her, at vi tager håndteringen af den og det enorme ekstra pres, som den medfører, for givet.
Så tak herfra til alle dem, der kæmper for, at vores samfund trods alt stadig væk er blandt et af de mest åbne og velfungerende i verden.
Men den nye omikronvariant ventes i løbet af meget kort tid at kunne smitte flere end 10.000 danskere om dagen – det sagde statsministeren også i sin indledning.
Vores ansvar er selvfølgelig først og fremmest at beskytte danskerne mod corona, men jeg tror ikke, at jeg er den eneste her, der efterlyser en klar køreplan for de forskellige scenarier, som vi ser ind i, altså for det, vi kan forvente, og at Folketinget selvfølgelig bliver taget med på råd i forhold til det, som det så skulle betyde.
Og derfor vil mit første spørgsmål til statsministeren være meget åbent.
Det handler i virkeligheden om, hvad vi gør, hvis det mest optimistiske scenarie, som jo er det, vi arbejder efter lige nu, ikke holder.
Hvad er planen så?
Mette Frederiksen (S), 2021-12-14:
Jeg kan jo svare på den måde, at hvis man sidder og kigger ned i tallene for deltavarianten, som nu er den gamle covid-19-variant, og for omikronvarianten – lige nu har vi jo to epidemier i gang i Danmark – og man kigger på deltaen og deltaens udvikling, så lå vi faktisk rigtig, rigtig godt til takket være de beslutninger, der er truffet, og selvfølgelig i allerhøjeste grad takket være danskerne.
Det så faktisk rigtig, rigtig fint ud.
Mange er vaccineret, vi er et af de eneste lande, der stadig har et åbent samfund – nu er der enkelte restriktioner, men ellers har vi et åbent samfund.
Og når man kigger ind i tallene, er der faktisk meget, der tyder på, at vi havde kunnet komme igennem vinteren med deltavarianten nogenlunde som det Danmark, vi ser nu, måske endda med færre restriktioner.
Det er omikron, der slår tingene i stykker, og det er jo ikke kun her; det er endnu ikke i hele verden, men i hvert fald i Europa og i en række andre lande.
Jeg forstår godt, at man gerne vil have klare scenarier og direkte indikatorer.
Der har været nedsat et ekspertudvalg, de er kommet anbefalinger, og dem har vi fulgt.
For det er jo helt nødvendigt, at der er nogle partier, der tager ansvar, især når andre ikke vil.
Men det er omikron, der gør, at vi nu står i en helt ny situation, og der synes jeg, at myndighedernes svar indtil videre er det rigtige, nemlig at alle, der er over 40 år, skal have et tredje stik, fordi meget tyder på, at det tredje stik er og yder en god beskyttelse også mod omikron.
Og så skal vi derudover leve med nogle enkelte restriktioner, især hvad angår nattelivet.
på mig virker det, som om vores myndigheder igen i et ukendt terræn rådgiver os godt.
Det afgørende er jo så, at vi politisk følger op på det.
Men med den nye variant tør jeg ikke sige, hvor verden er henne om en måned – det har jeg simpelt hen ikke nogen forudsætninger for at kunne.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-12-14:
Tak for det svar.
For det første synes jeg, det er en god idé med udrulningen af tredje stik.
Det tror jeg mange danskere ser positivt på og heldigvis også tager imod.
Jeg hører dog stadig væk sundhedsmyndighederne, senest i morges Henrik Ullum, sige meget tydeligt, at han er bekymret.
Og det tager jeg ganske alvorligt, eftersom han er en af de største faglige kapaciteter på det her område.
Når jeg spørger, er det også, fordi julen nærmer sig, og det er en tid, der er vigtig for os alle sammen – vores børn, vores familier.
Det er også en sæson, hvor vi er mange sammen til større arrangementer i familien og blandt venner, og derfor er der to bekymringer.
Det ene er, at jeg er bekymret for en jul, hvor mange af vores ældre medborgere risikerer at komme til at sidde alene, fordi smitten er eksploderet, og hvor smitteudviklingen hen over julen betyder, at vores børn heller ikke kommer i skole i januar.
Det andet, der bekymrer folk lige nu, er jo, at vi ser ind i en lang vinter, hvor vores ældre bliver ensomme, vores børn risikerer at miste deres sociale liv, og familien skal jonglere med hjemmeskole.
Det er jeg også dybt bekymret for.
Så når vi nu har den her erfaring, vil statsministeren så give SF håndslag på, at vi tager alle midler i brug for at inddæmme smitten, før vi overvejer længerevarende hjemmeskole, begrænsning af besøgene hos ældre og lignende?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2021-12-14:
Det er jo helt vildt, at det nu lykkes statsministeren to gange at snakke fuldstændig udenom.
Altså, jeg spørger lige igen: Hvordan vil statsministeren være med til at sikre, at der er lighed for loven?
Statsministeren har ansvaret for sine ministre.
Vi har en minister, der foreløbig er gået af på grund af minkskandalen – hr. Mogens Jensen er gået af som minister.
Det er det ministeriums ansvar og dermed den ministers ansvar.
Så nu er der sket en ulovlighed – det ved vi.
Man har brudt ministeransvarlighedsloven – det ved vi.
Så er spørgsmålet, hvem der har skylden.
Der er en minister, der er gået af, og som statsministeren selv siger har hovedansvaret.
Så spørger jeg bare, hvordan vi sikrer lighed for loven i forhold til fru Inger Støjberg, der nu har fået 60 dages ubetinget fængsel – altså, hvis nu det ellers var tanken, at hr. Mogens Jensen skulle have lov til at gå af, ligesom hr. Morten Bødskov tidligere gik af efter en nødløgn til Retsudvalget og sad i nogle år her i Folketingssalen og nu er skatteminister i statsministerens egen regering.
Så statsministeren må da påtage sig et medansvar for at finde ud af, hvordan vi kan sikre lighed for loven, så ministre behandles ens, når de overtræder ministeransvarlighedsloven.
Mette Frederiksen (S), 2021-12-14:
Jeg kan i hvert fald sige i forhold til hjemmeskole, at det er der ingen af os, der ønsker.
Vi ved godt, at det kommer med en stor pris.
Og vi har jo også kigget hinanden i øjnene politisk og sagt, at det er det, vi nødigst vil gribe til.
Nu er det en, synes jeg, skånsom model, der er valgt, for der er i forvejen en juleferie.
En række elever sendes hjem nogle enkelte dage inden og nogle enkelte dage efter.
Det er ret skånsomt.
Men politisk er jeg af hensyn til børnene og i øvrigt af hensyn til børnefamiliernes ve og vel enig i, at vi skal gøre, hvad vi kan for ikke at komme ind i en nedlukning af skolerne a la det, vi har set før.
Jeg bliver også nødt til at sige, at vi kan klare mere smitte den her vinter, end vi kunne sidste vinter, og end vi kunne, da vi var i marts 2020 – det er snart i 2 år, vi nu har skullet håndtere den her situation – fordi vi er vaccineret.
Men det er så også vaccinerne, der er det afgørende.
Rigtig meget tyder på, at danskerne over en bred kam har sagt ja til det tredje stik – der bliver booket mange tider, og der blev vaccineret rigtig mange mennesker i går – så vi holder vejret lige nu, både i regeringen og hos myndighederne, og håber på, at de næste par uger giver det rygstød, der skal til, for at vi netop ikke kigger ind i det, som fru Pia Olsen Dyhr er bekymret for.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2021-12-14:
Tak for svaret.
Nu nævnte statsministeren selv det tredje stik.
Det er jeg selv ret optaget af, og der er jeg lidt bekymret for, om det går hurtigt nok.
Der er mange, der vaccinerer.
Der er rigtig mange, der kommer til lægen, på apoteket og alle mulige steder hen, men der er stadig væk lang kø.
Vi ved det i SF, fordi vi har sendt et par næstformand ud at vaccinere – de er heldigvis sygeplejersker; det er ikke hvem som helst, vi sender af sted.
I finansloven lavede vi en aftale, hvor vi sørgede for, at pensionister kan hjælpe med vaccineudrulningen uden at blive modregnet.
Det synes jeg er et positivt skridt, og derfor vil jeg også høre, om statsministeren vil være villig til at kigge på nogle af de mange efterlønnere, der lige nu holdes tilbage af selv samme modregning, og som egentlig gerne vil stille sig til rådighed for at vaccinere.
Mette Frederiksen (S), 2021-12-14:
Det er da i hvert fald ikke noget, jeg bare står og afviser, for vi har vitterlig behov for alle mand på dæk.
Det er rigtigt, at der er noget ventetid, men jeg må også sige, at jeg hører om rigtig mange mennesker, der kommer meget, meget hurtigt til og bliver vaccineret.
Det, at de praktiserende læger mange steder er kommet med, og nu også apotekerne, gør jo, at man ikke alene har tilbuddet omkring www.vacciner.dk, men også både på apoteker og hos egen læge.
Så det er igen en opfordring til, at hvis man har booket tid, og der bliver hele tiden lagt nye vaccinationstider ud, eller man ikke er kommet igennem endnu, kan det være, at egen læge eller apoteket hurtigere kan få en igennem.
Men hvis det er noget modregning, som vi skal kigge på, kommer jeg i hvert fald ikke til bare at stå og modsætte mig, for vi har behov for alle mand på dæk.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2021-12-14:
Tak for det.
Det er på mange måder nogle ret alvorlige dage i dansk politik.
Der afhøres i kommission, og i går blev fru Inger Støjberg dømt i Rigsretten, og det er voldsomt.
Jeg er selv af den overbevisning, at kommissionerne var og er nødvendige, og at vi nødt til at komme til bunds i sagerne og vel på en måde vende vrangen ud på vores demokrati for også at passe på det.
Men jeg mener – måske modsat den tidligere spørger – slet ikke, det burde være kommet hertil.
Det burde være håndteret tidligere, og det er jo et krisetegn, at vi skal bruge vores kræfter på, at demokratiet og flertallet herinde ikke sørgede for, at det ikke kom dertil, at der skulle dømmes ved en rigsretssag.
For klimakrisen raser, og vi er på vej mod alt, alt for høje temperaturstigninger.
Senest i dag har en ny rapport vist, at der var 38 grader i Sibirien i sommer – det er aldrig set før.
Økonomien risikerer også at koge over, fordi vi mangler mennesker, som kan hjælpe til, og verden er, som statsministeren selv har været inde på, igen ramt af en ny og, ser det ud til, voldsom coronabølge.
Men her ser folk jo altså deres politikere gå ind og ud af retssale og tage imod domfældelser, mens vi faktisk burde bruge de fleste af vores kræfter på at løse de problemer, som vi er valgt til at få styr på.
Som et aktuelt eksempel kan jeg nævne Ahrtal i Tyskland, som ligner en krigszone.
Det er 4 måneder siden, at området lå under vand som et af de hårdest ramte under sommerens oversvømmelser.
Forleden dag hørte jeg Michael Reiter sige på DR, at det ligner et område, der har været i krig.
Så klimakrisen er her jo.
Men jeg synes alligevel – og det er egentlig det, altså måden at håndtere tingene på, jeg gerne vil spørge ind til – at det er svært at få det taget alvorligt nok.
Vi har lige lavet en aftale om at fordoble den grønne strøm, men hvorfor er det, at vi med hensyn til alle de andre ting – en CO 2 -skat, et klimabidrag på fly, mere skov – hele tiden skal trække de grønne beslutninger frem?