runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-21:
Det er rigtigt, at det ikke er en forudsætning for at få støtten, at man aldrig har modtaget offentlig hjælp; det er rigtigt nok.
Jeg læste f.eks. engang et interview med Henrik Sass Larsen, der sagde, at han havde været til møde i SiD Køge, hvor en række tyrkiske gæstearbejdere havde rejst sig op og sagt, at de havde været glade for at arbejde i industrien i Køge, men nu var de altså kommet i den alder, hvor de godt ville hjem til Tyrkiet.
Og så var der opstået en diskussion om, om det ikke er rimeligt, at man får en pose penge med hjem fra det danske samfund, når man har betalt skat her fra sin industriarbejdsplads i Køge hele livet og man ikke har tænkt sig at trække på det danske velfærdssamfund som pensionist.
Altså, jeg tror, at det for en lille globaliseret økonomi er en god idé at sige: Du må gerne komme hertil og arbejde, og vi kræver en forholdsvis høj skat, men hvis du hellere vil være pensionist i dit hjemland, så er det en ærlig sag; så kan vi ikke betale, hvad der svarer til vores udgifter til sundhedsydelser, folkepension og hjemmehjælp, men vi vil gerne give dig en erkendtlighed.
Og det synes jeg at det her gør – en flot erkendtlighed, det vil jeg gerne indrømme.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-21:
Tak, formand.
Jeg skal bare spørge, hvordan det kan være, at når det kommer til minkavlere, som får eksproprieret deres erhverv, kan regeringen finde ud af at fremsætte et lovforslag, der ikke klart tilkendegiver, at der er tale om ekspropriation, og at man derfor ikke skal have ekspropriationserstatning i medfør af grundlovens § 73, men når det kommer til en, som angiveligt har myrdet både sin ægtefælle og et barn i Syrien, er det et kæmpestort problem for regeringen at undgå at udbetale den her repatrieringsydelse, for så mener man lige pludselig med en fuldstændig klippefast viden, at det er ekspropriativt.
Altså, hvordan kan det være, at noget, som er Danmark så fremmed, skal behandles på den ene måde, mens minkavlere og et kæmpe erhverv behandles på sådan en helt underlig, vag måde?
Pernille Vermund (NB), 2020-12-21:
Tak for det.
Jeg kan forstå på ministeren, at man er overrasket over, eller at det kommer bag på regeringen og politikerne generelt, at der er en mand, der har modtaget repatrieringsydelse, som tager tilbage til sit hjemland og begår grov kriminalitet.
Når man nu har den her ordning, er det vel, fordi der er nogle udlændinge i Danmark, som man hellere så bagdelen end fronten af.
Altså, man så dem gerne rejse ud.
Når vi gerne ser dem rejse ud, er det, fordi de er en belastning økonomisk, og fordi de i alt for høj grad fylder i kriminalitetsstatistikkerne.
Så hvordan kan det komme bag på et flertal i Folketinget?
Og nu må jeg spørge: Hvordan kan det komme bag på Socialdemokratiet, at når man laver en repatrieringsydelse, som er møntet på nogle folk, som vi ved i højere grad end andre begår kriminalitet, så har de også den her adfærd, når de kommer tilbage til deres hjemland?
Og hvordan kan man fastholde en ydelse til nogle mennesker, som vi jo, hvis vi lukkede kassen for dem, let ville komme af med?
Nu belønner man dem for at rejse ud.
Hvordan kan man det?
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-21:
Tak for det.
Vi har jo lige i sidste uge indgået en bred aftale om en ny epidemilov, hvor der var bred enighed om, at der i forbindelse med de tvangsmæssige tiltag, der følger af epidemiloven, skal være en automatisk domstolsprøvelse.
Kan ministeren så forklare, hvorfor man ikke mener at der skal være domstolsprøvelse i det her tilfælde med tvangstest, som jo også er en ret indgribende foranstaltning i det enkelte menneskes liv?
Og kan ministeren forklare, hvilke sundhedsfaglige kompetencer der er til stede i Hjemrejsestyrelsen, som jo skal vurdere, hvem der er sårbare i den her situation?
Rosa Lund (EL), 2020-12-21:
Tak for det.
Jeg læste i Information den 8. december et interview med ordføreren, og for en sjælden gangs skyld var jeg meget enig i det, hr. Mads Fuglede sagde, for hr. Mads Fuglede sagde nemlig, at pisken ikke kan stå alene.
Mads Fuglede (V), 2020-12-21:
Altså, nu handlede det interview især om piger, der bliver sendt på genopdragelsesrejse, og noget af det, som jeg har fået åbenbaret – jeg har bl.a. haft nogle samtaler med pigen, hvis fortælling er i den bog, der er kommet frem, og jeg skulle have haft et møde i dag med en anden, men har fået det skubbet til senere – er, at noget af det, som er meget nødvendigt, er at få lavet en mulighed for, at man kan henvende sig til nogle, der forstår pigernes sag indefra på en bedre facon, sådan at man ikke tror, at man ved at straffe forældrene kan frisætte pigerne.
Det er det spor, jeg tror der er noget i.
Og jeg tror, at hvis vi skal de her genopdragelsesrejser til livs, kan vi ikke bare straffe forældrene, hvis det har den sideeffekt, at pigerne så bare bliver forvist til eksempelvis Pakistan, sådan som den bog, jeg udtaler mig på baggrund af, beskriver.
Rosa Lund (EL), 2020-12-21:
Igen er jeg meget enig i, at det er et spørgsmål om, at der også skal være nogen i det miljø, hvis man kan sige det sådan, som de forældre, som udsætter deres unge, både drenge og piger, for negativ social kontrol, kommer fra.
Og et forslag fra Enhedslistens side til det, som jeg egentlig bare vil høre om Venstre bakker op om, er, at man får noget mere og noget bedre undervisning i rettigheder og ligestilling mellem kønnene, når man kommer til Danmark og f.eks. er flygtet fra lande som Pakistan og Iran eller andre steder, hvor der ikke er den samme lighed mellem kønnene, som der er i Danmark.
Mads Fuglede (V), 2020-12-21:
Det lyder jo alt sammen meget, meget fornuftigt.
Et sådant forslag er jeg sikker på at vi vil se meget positivt på.
Derudover mener jeg også i forhold til den måde, man har bygget systemet op på nu, hvor man kigger meget på, hvad forældrene kunne finde på at gøre, at der er behov for på en eller anden måde at skabe en instans, der ved, hvad det er, pigerne udsættes for, og hvad de egentlig direkte har brug for.
Så der er noget dér, vi kan gøre meget bedre.
Tak for ordet.
Regeringen har fremsat dette lovforslag om negativ social kontrol, og det indeholder en række tiltag, som bl.a. drejer sig om, hvordan man laver en eksplicit henvisning i straffeloven om forbud mod religiøse vielser, om mulighed for at inddrage eller nægte at udstede pas til mindreårige, hvis der er grund til at antage, at barnet bliver gift i udlandet, samt en skærpelse af sprogkravet til religiøse forkyndere, der søger om forlængelse af deres opholdstilladelse.
Og det er alt sammen tiltag, som vi i den grad kan se os selv i.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at social kontrol er en af de allervigtigste ligestillingskampe overhovedet, og jo længere jeg har beskæftiget mig med det her område, des mere er jeg blevet overbevist om, at den dag, vi får fart på vores integration, falder sammen med den dag, hvor ligestillingsspørgsmålet bliver rejst i de miljøer, der især er tale om her.
Vi vil i Venstre ikke acceptere, at der er miljøer i Danmark, hvor ligestilling er sat helt ud af spil – hvor mænd mener, at de er mere værd end kvinder; hvor ægtemænd, fædre og brødre tyranniserer kvinder og piger, og hvor kvinder umyndiggøres og fratages deres frihed.
I Danmark har vi ligestilling, og vi skal selvfølgelig have lige muligheder.
Der er nogle konkrete forslag, vi gerne vil have indarbejdet i lovforslaget, så man faktisk skærper det endnu mere, og derfor vil jeg gerne sige heroppefra på vegne af fru Fatma Øktem, der er den egentlige ordfører på det her område, at vi umiddelbart godt kan støtte store dele af lovforslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen, så vi kan få det landet, sådan at det har den bedst tænkelige effekt, og så vi kan komme det her uvæsen til livs.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-21:
Tak for ordet, formand.
Det skal bekæmpes.
Radikale Venstre er derfor glade for, at der i finansloven er afsat en ramme på 10 mio. kr. årligt i perioden 2021-2024 til indsatser på området.
Midlerne kan gå til f.eks. styrket opsporing, bedre og mere uddannelse af de faggrupper, som møder unge udsat for negativ social kontrol, og eksempelvis til udslusning fra krisecentre.
Den seneste tid har der bl.a. været fokus og opmærksomhed på skilsmissekontrakter, hvor en skilsmisse åbenbart kun må finde sted under visse situationer.
Den går selvfølgelig ikke i et frit og lige demokratisk samfund.
Det eneste, der regulerer mulighederne for skilsmisse, er det, der står i den danske lov, eller øvrige danske forpligtelser, og her er det selvfølgelig selvklart, at kvinder såvel som mænd frit kan lade sig skille.
Man må forelske sig i den, man vil, og man må skilles, når man vil.
Sådan er det.
Det skal ingen andre bestemme i et frit samfund.
Den går ikke, og det synes vi er godt at der bliver sat fokus på i det her lovforslag.
Derfor hilser vi flere af punkterne velkommen, bl.a. præciseringen af ordlyden af straffelovens bestemmelse om psykisk vold.
Vi hilser også velkommen, at man udvider anvendelsesområdet for straffelovens bestemmelse om ulovlig tvang, og at man sikrer en bedre retsstilling for voldsramte udlændinge, som er familiesammenført til flygtninge.
Det, som vi også ønsker at gøre opmærksom på, er, at man ikke kan lovgive sig ud af social kontrol, og derfor er der også behov for flere initiativer som det, der blev aftalt i finansloven.
Til gengæld vil vi også i lovbehandlingen her spørge lidt ind til det her med, at forældre bl.a. kan straffes, hvis deres barn vies, for de forældre eller en af dem kan i virkeligheden også som følge af det være blevet udsat for negativ social kontrol.
Derudover er vi også ret skeptiske over for de regler, der handler om udvisning og familiesammenføring, som er blevet blandet ind i det her.
Det ser vi gerne være for sig, og det håber vi på at man kan finde en løsning på særskilt i den kommende lovproces, som vi i Radikale Venstre ønsker at bidrage konstruktivt til, fordi et opgør med negativ social kontrol er afgørende i et demokratisk samfund som Danmark.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-21:
Tak, hr. formand.
Vi synes, det her er et rigtig, rigtig fint lovforslag.
Det er ikke lang tid siden, vi havde udlændinge- og integrationsministeren, justitsministeren og udenrigsministeren i fælles samråd på baggrund af en sag fra en af vores egne konservative byrådskandidater, Roya Moore, som har iransk baggrund, og som oplevede at blive ringet op af den iranske ambassade, der sagde, at for at hendes skilsmisse kunne blive anerkendt i Iran, skulle hun også lige et smut forbi Imam Ali-moskéen og have den godkendt dér, og det er jo fuldstændig afsindigt.
Jeg synes, den sag jo, ligesom vores samråd gjorde det, også afspejler, hvor bredt det her favner.
Det her er altså meget, meget omfattende, og det er derfor, at vi også følte, det var nødvendigt at indkalde tre ministre, men vi kunne også godt have udvidet med kirkeministeren til fire forskellige ministre.
Jeg synes faktisk, det er rigtig, rigtig flot at høre, hvad ordføreren siger.
Det står sådan lidt i kontrast til Radikale Venstre.
Det er ikke så lang tid siden, vi havde en debat om udfordringerne med den stigende islamisering i Danmark, hvor Radikale Venstre så gik på talerstolen og sagde, at man syntes, det var en underlig debat, fordi der var der ikke nogen udfordringer.
Så med de ord tak til ministeren for et godt lovforslag.
Jeg er sådan set enig med Venstre i, at vi godt kan se på, om man skal komme med nogle ændringsforslag, der gør det her endnu mere produktivt.
Det er vi klart åbne over for, men vi kan i hvert fald med ro i sindet sige, at vi støtter lovforslaget, som det ligger her.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-21:
Hvis det her ikke har noget med coronasituationen eller covid-19 at gøre, så forstår jeg bare ikke, hvorfor det fremgår af indledningen på side 2 i lovbemærkningerne, hvor man nævner corona og covid-19 som eksempel.
Så det har jo baggrund i den situation, vi er i i øjeblikket.
Det synes jeg vi må få svar på.
Og hvad er det for nogle sundhedsmæssige kompetencer, der er i Hjemrejsestyrelsen til at foretage de her meget væsentlige vurderinger?
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-21:
Med dette lovforslag opruster vi indsatsen mod negativ social kontrol.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at sikre danske borgeres helt grundlæggende rettigheder.
Indvandringen fra Mellemøsten har medført, at der er blevet importeret skikke og traditioner til Danmark, som kolliderer med helt grundlæggende danske værdier – eksempelvis i forhold til synet på piger, kvinder, homoseksuelle og folk, der ellers bliver frataget helt basale rettigheder som retten til selvbestemmelse over egen krop og egen tilværelse i bred forstand.
Med dette lovforslag foreslår vi bl.a., at negativ social kontrol skrives ind i straffelovens bestemmelse om psykisk vold.
Derudover strammer vi grebet om imamer, der bidrager til den negative sociale kontrol, eksempelvis ved at udarbejde religiøse skilsmissekontrakter.
Dernæst vil vi gøre det muligt at nægte at udstede eller inddrage et barns pas eller rejselegitimation i tilfælde, hvor der er grund til at antage, at barnet vil blive sendt til udlandet for at blive viet religiøst.
Udlændinge og religiøse forkyndere, der bidrager til negativ social kontrol eller religiøse vielser af mindreårige, skal i højere grad kunne udvises, og hvis en person eller dennes partner er dømt for at have stået for en religiøs vielse af en mindreårig, skal det have konsekvenser for vedkommendes mulighed for at kunne få et barn her til landet.
Vi sætter med andre ord massivt ind over for negativ social kontrol, religiøse vielser af mindreårige og tvangsægteskaber.
Det er middelalderlige fænomener, der på et tidspunkt er kommet hertil fra Mellemøsten, men som ikke hører til i Danmark.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-21:
Det har selvfølgelig noget med coronasituationen at gøre.
Jeg tror ikke, vi havde stået med det her lovforslag i dag, hvis ikke der havde været en global epidemi, pandemi, eller hvad det nu hedder.
Jeg siger bare, at det her lovforslag ikke handler om at håndtere situationen med covid-19 i Danmark – i den forstand har det ikke noget med sundhedspolitik at gøre.
For mig har det noget med hjemrejsepolitik at gøre.
Og når det er Hjemrejsestyrelsen, som har til opgave at pålægge udlændinge at få foretaget en test, så er det, fordi det er dem, der har myndighedsansvaret for at få folk på flyet og ud af landet.
Rosa Lund (EL), 2020-12-21:
Tak for det.
I lighed med hr. Kristian Hegaard har vi jo i Enhedslisten svært ved at se, hvad det her har med udlændingepolitik at gøre.
Nu har ministeren så gjort os en lille smule klogere.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren forklare, hvordan det her skal foregå i praksis.
Altså, er det de gode mennesker fra Hjemrejsestyrelsen, som skal bæltefiksere og så tvinge den her test igennem, eller er det noget sundhedspersonale, eller er det en anden afdeling af politiet, der skal gøre det?
Altså, hvordan skal det her foregå i praksis?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-21:
Jeg vil starte med at sige, at for mig er det her ren og skær udlændingepolitik – det her handler ikke om at håndtere covid-19-epidemien i Danmark.
I den forstand er der ikke noget sundhedspolitik i det her, set fra mit synspunkt i hvert fald.
Det her handler ene og alene om, at folk, der er dømt til udvisning eller har fået afslag på asyl, skal på flyet hjem, og at det ikke skal være muligt at læne sig tilbage i sofaen og sige: Jeg vil ikke lade mig teste.
Så er det rigtigt, at vi har nogle regler om, at hvis man bliver frihedsberøvet, er der mulighed for domstolsprøvelse, men vurderingen i forbindelse med det her lovforslag har ikke været, at man kan betragte det som en frihedsberøvelse, at man f.eks. med politiets bistand får foretaget en test for covid-19, fordi det ikke er af et omfang, hvor der er tale om frihedsberøvelse.
Det bliver Hjemrejsestyrelsen, der ringer til politiet og beder om bistand til at få foretaget en covid-19-test.
Jeg tror, at alene det, at den her lov forhåbentlig bliver vedtaget, vil have en forebyggende effekt, i og med at der forhåbentlig er færre, der modsætter sig at blive testet, og flere, der siger: Okay, hvis alternativet er, at politiet bliver indblandet, så vil jeg nok alligevel gøre det frivilligt.
Måske vil der også være folk, der, når de er i et lokale og kan se, at der er uniformeret politi, der kan bruge magt, alligevel siger: Okay, så skide være med det, så bliver jeg testet for covid-19.
Hvis ikke der er det, skal det selvfølgelig foregå inden for politiloven.
Det betyder også, at det skal være mindst indgribende, og at man ikke skal lave et unødigt magtindgreb, men det er jo de generelle regler, der gælder for alt, hvad politiet foretager sig.
Det vil også gælde her.
Rosa Lund (EL), 2020-12-21:
Så det er altså politiet, der skal stå for det her.
Synes ministeren virkelig, det er rimeligt at bede vores politi, som i forvejen har så mange opgaver – altså, det er jo regnet ned med opgaver over vores politi, og man har lige lavet et nyt politiforlig, hvor både jeg og gode kollegaer også har nogle andre problemer, som vi gerne vil have at politiet løser – om at løse så uproportionel en opgave, som man her giver dem?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-21:
Jeg skal starte med at sige undskyld til formanden, selv om jeg ikke er helt sikker på, hvad det er, jeg undskylder for.
Dernæst vil jeg sige, at ja, jeg synes, det er helt rimeligt at bede politiet om at foretage den her opgave.
Politiet hjælper i forvejen Hjemrejsestyrelsen med masser af arbejde på hjemrejseområdet, fordi der er folk, der kun kan udsendes, hvis det sker med brug af tvang.
Det kan Hjemrejsestyrelsen ikke.
Hjemrejsestyrelsen må ikke bruge tvang på den måde.
Derfor er vi afhængige af, at politiet kan hjælpe, og nu får de så også den her opgave.
Jeg tror dog ikke, det bliver så mange, for hvem det bliver relevant.
For jeg tror, at alene det, at vi vedtager lovgivningen, kommer til at hjælpe os lidt.
Der har desværre været nogle eksempler, også for nylig, hvor vi ikke har kunnet få folk på flyene, fordi vi ikke har kunnet fremvise en negativ covid-19-test.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-12-21:
Jamen jeg er simpelt hen blevet helt vild med den omsorg for politiet fra Enhedslistens side – det er nye toner, men det er fint nok, når det vel at mærke falder på de passende steder.
Jeg skal bare bede ministeren bekræfte, at det her tiltag sådan set bare er et tiltag, der kommer nu, fordi vi har de tilstande, som vi har, og fordi det er nødvendigt som middel til at tvangsudsende udlændinge, som ikke er ønsket i Danmark.
Politiet har faktisk – det ved jeg ikke om Enhedslisten og Radikale Venstre er klar over – nogle ret skrappe betingelser i forhold til at tvangsudsende udlændinge.
Jeg har hørt om en del, og jeg synes, det er fuldstændig på sin plads, at hvis man modsætter sig en tvangsudsendelse, så skal der tages skrappe midler i brug, og det er politiet virkelig velegnet til, også i forhold til det her.
Og det kan godt være lidt barskt, men det skal det også være.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-21:
Jeg er også glad for, at Enhedslisten er en del af det nye politiforlig, og jeg er særlig glad for, at politiets tilstedeværelse i samfundet på den måde bliver lidt afdramatiseret.
Det skal jo ikke være et slagsmål mellem højre og venstre.
Vi kan slås om indholdet af loven, men når den så er vedtaget, giver det sig selv, at så skal vi have et politi – ellers kan vi ikke håndhæve loven.
Så det synes jeg er rigtig positivt.
Så er det rigtigt, at covid-19-situationen er anledningen til, at vi fremsætter det her lovforslag.
Hvis jeg bare skal gøre det sådan lidt personligt, vil jeg sige, at jeg selv bliver lidt provokeret, når jeg er i dialog med Hjemrejsestyrelsen og de fortæller, at nu er det lykkedes at få et chartret fly af sted til dét land, eller nu er det lykkedes at få nogen overbevist dér.
Men selv om der er pladser tilbage på flyet, og selv om vi har udlændinge i udrejseposition, som koster os 1.000 kr. om dagen – det gør folk faktisk, hvis de er på vores udrejsecentre – så kan vi ikke få dem af sted, fordi de ikke vil have den vatpind ned i halsen, som hundredtusindvis af danskere har fået ned i halsen og har fået ned i halsen af hensyn til samfundet.
Men det nægter de så; det er jo enormt provokerende.
Det hører også med til historien, skal jeg huske at sige, at de fleste, der får at vide, at de skal udrejse, jo gør det fuldstændig frivilligt og uden drama.
Og det hører vi jo aldrig om.
Men det tror jeg til gengæld også at de gør, fordi vi har en rimelig håndfast hjemrejsepolitik, så de ved, at hvis de ikke rejser hjem frivilligt, så er der udrejsecenter og opholdspligt og meldepligt og det ene og det andet.
Jeg betragter bare det her lovforslag som en naturlig forlængelse af den hjemrejsepolitik, vi har i Danmark.
Tommy Ahlers (V), 2020-12-22:
Tak for det.
Jeg kan så forstå, at der har været en lovning, som den nuværende finansminister, der er på barsel, har været ude med i pressen, i forhold til at der i løbet af 2021 vil komme: » ... konkrete initiativer, der vil kunne sikre cirka 11.000 i øget arbejdsudbud«.
Der står så i det her, at det vil ske i løbet af 2021.
Lad os nu sige, at vi står her om et halvt års tid ved afslutningsdebatten og der ikke er kommet et eneste konkret initiativ endnu, er det så tilfredsstillende for Det Radikale Venstre?
Pause Pause (Pause), 2020-12-22:
Mødet er udsat.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-12-22:
Tak for det svar.
Det er jo helt rigtigt, at der er nogle helt åbenlyse udfordringer i forhold til at erstatte nogle af de mistede jobs med andre jobs.
Men er der andet i SF's verdensbillede, der skal til, for at vi fastholder vores velstand eller faktisk udbygger den, andet end uddannelse?
Er der behov for at gøre noget for at styrke dansk erhvervsliv, eller har dansk erhvervsliv de rammevilkår, der skal til?
Tak for det, og tak til hr. Karsten Hønge for en altid farverig tale.
Den har jeg jo selv haft fornøjelsen af at høre mange gange, ikke lige den samme tale, men pointerne, i debatterne her i salen tidligere.
Det, jeg blot vil spørge lidt ind til, er jo hele den her diskussion, der pågår, om, hvordan man kan gøre kagen større.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der er forskellige synspunkter.
Hvordan ser SF på en model, hvor Danmark bliver rigere?
Hvad er det, der efter SF's opfattelse skal til, for at Danmark bliver rigere som samfund?
Og det tror jeg vi vel alle sammen kan håbe sker.
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Jeg mener ikke, at det er den rødeste finanslov, overhovedet.
Jeg mener ikke, at det er rød politik f.eks. at gøre noget ved klimaet.
Jeg mener heller ikke, det er rød politik, venstreorienteret politik, at investere i uddannelse.
Jeg har også bemærket, at Venstre har fremsat forslag om en biodiversitetslov.
Er det så venstreorienteret politik, at vi har sat lidt over 800 mio. kr. af til naturpolitik?
Er det virkelig rød politik at styrke medie- og kulturlivet?
Det håber jeg da at der også er en del borgerlige der vil kunne se sig selv i.
En del af finansloven er jo også, som hr. Rune Lund fra Enhedslisten var inde på, at give skattelettelser til erhvervslivet for at få gang i de grønne investeringer.
Er det virkelig en rød finanslov?
Så den præmis køber jeg overhovedet ikke, hr. Valentin.
Kim Valentin (V), 2020-12-22:
Så må jeg lige komme med en lille bedømmelse, for det er jo Radikale, der er det liberale bolværk i finansloven – eller hvad?
Danskerne bliver fattigere, vi får mindre vækst, virksomhederne får sværere ved at drive deres forretning, arbejdsudbuddet falder, gælden stiger, staten gøres større, og det frie valg forsvinder.
Jeg synes altså ikke, det går særlig godt.
Andreas Steenberg (RV), 2020-12-22:
Det er ikke korrekt.
Arbejdsudbuddet falder ikke som følge af finansloven.
Arbejdsudbuddet falder, fordi Venstres støtteparti, Dansk Folkeparti, har lavet en aftale med regeringen og venstrefløjen i september måned, tror jeg det var.
Finansloven gør ikke det her land fattigere – tværtimod gør den det rigere.
Vi investerer i at skabe arbejdspladser, lette skatten på virksomheder, investere i uddannelse.
Det er at gøre landet rigere – det bliver ikke fattigere med den her finanslov.