runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-22:
Jeg står her med noget, for i stedet for en tale printede jeg en masse lovgivning ud.
Undskyld, regnskov, men jeg skal nok læse det og bruge det.
Vi har et hav af lovgivning på ligestillingsområdet.
Noget af det handler om, at man ikke må forskelsbehandle på baggrund af køn.
Det bakker vi fuldstændig op om.
Jeg synes, det er fantastisk at leve i et land, hvor vi siger, at det vil vi ikke finde os i; i Danmark er mænd og kvinder ligestillede, og vi skal have de samme muligheder.
Men alligevel vil jeg sige, at den her lovgivning er gennemsyret af en ambition om, at mænd og kvinder skal være ens, og det er simpelt hen så skørt at tænke på, at vi kommer fra en tid, hvor vi var tvunget til, var bundet af vores køn, og hvor man så havde en kamp for, at man kunne sige, at køn ikke skulle have den betydning, og hvor vi alle sammen sagde, at ja, det var vi alle enige om.
Men nu skal køn igen have en betydning.
Det skal have en betydning, i forhold til hvor mange der er af hvem hvor, selv om vi er vidt forskellige og overhovedet ikke som befolkning skal deles op i to kollektive grupper baseret på noget så usagligt som køn.
At vi har fået ligestilling har skabt nogle ændringer.
Nogle ting skal vi stadig vænne os til, og nogle ting udvikler vi stadig.
Vi kan se på lægestudiet, at der er der langt flere kvinder nu end mænd.
Det er heller ikke et problem.
Vi skal simpelt hen stoppe med at gøre det til et problem, når der er forskel på mænd og kvinder gennemsnitligt, for der er forskel på os alle sammen, og det rummer vores lovgivning ikke i dag.
Det gør, at vi i Liberal Alliance overhovedet ikke kan se os selv i og se vores navne skrevet på den lovgivning, som er skrevet på den præmis, at det er en positiv ting at have en ambition om, at der skal være en ligelig fordeling.
Det giver ingen mening.
Vi skal have en ambition om, at folk ikke går rundt og forskelsbehandler på baggrund af køn, og at vi har samme muligheder, men det er da absurd at tænke, at det er præcis halvdelen af kvinderne og halvdelen af mænd, der passer ind alle steder.
Det er det jo ikke.
Det bliver simpelt hen nødt til at stoppe.
Så derfor støtter vi i Liberal Alliance ikke forslaget, selv om vi er glade for, at der bliver afbureaukratiseret.
Det er jo fint.
Men det bliver gjort, fordi der skal spares penge i det offentlige, og ikke, fordi man tænker, at det her er skørt.
Og hvorfor går man kun i det offentlige?
Det her er fra Erhvervsstyrelsen – ja, undskyld, nu har jeg en rekvisit med her: Jeg står og holder en vejledning fra Erhvervsstyrelsen til vores private virksomheder, som skal opfylde måltal og politikker på ligestillingsområdet.
Den er stor.
Hvorfor har man ikke også taget dem med?
Hvorfor må de ikke også komme af med noget af deres demokratiske bøvl?
Det håber jeg også man vil tage fat i, for det her bygger på en præmis, der er helt forkert, og det er ikke kun i Danmark.
Det er mange steder i verden, at man har fået det her fokus, og jeg tror, vi en dag kommer til at kigge tilbage på det her og sige: Nøj, hvor var det skørt.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2024-10-22:
Jeg tror, der er rigtig meget andet, der spiller ind, end at der nødvendigvis sidder en eller anden i en lederstilling og siger nej til kvinder.
Det kan sagtens være, de gerne vil gå på deltid i en periode, og det kan sagtens være, de gerne vil have et job i staten i stedet for, hvor arbejdstiderne måske er lidt bedre.
Carl Valentin (SF), 2024-10-22:
Den præmis anerkender jeg simpelt hen ikke.
Jeg mener, at vi i Socialistisk Folkeparti bruger masser af tid på at fokusere på dagsordener, hvor mænd er under- eller overrepræsenterede, alt efter om det er godt eller dårligt.
F.eks. har jeg i årevis brugt enormt meget energi på at sætte fokus på den store problematik, der er med ludomani, som går meget hårdt ud over særlig mænd og unge drenge, og vi har et kæmpe problem der med mænds sårbarhed på det område.
Og der er masser af brancher, der godt kunne bruge, at der var bedre plads til mænd, og det snakker vi gerne om.
Jeg vil sige, at jeg var faktisk meget enig i starten af hr. Kim Edberg Andersens tale, for jeg mener også, at ligestillingskampen ofte bliver for elitær.
Jeg synes også, det er problematisk, at man altid fokuserer på bestyrelser og topposter.
For mig at se bør man ikke kun se snævert på kønsdiskrimination, men også på klasse, og se lidt mere sådan intersektionelt, for at bruge et fint ord, på det her spørgsmål.
Så jeg vil meget gerne tale om sager, der også vedrører mænd, og som handler om mennesker, der ikke er en del af overklassen.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-22:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Man kan sige, at det er sådan en lidt nem tale for en SF'er at gå op og holde, for man forholder sig ikke til flere ting.
SF er jo et parti, som slår sig op på, hvordan børn skal have det.
Og så snakker man faktisk kun om, at det er en problemstilling at få ændret på måltal i bestyrelser.
På SF's egen hjemmeside står der, at man vil arbejde for flere kvinder i bestyrelser og ledende stillinger.
Er det ikke et lige så stort ligestillingsproblem, at folketingspolitikerne herinde kun fokuserer på toppen af samfundet, når vi f.eks. kan se, at syv ud af ti pædagoger er kvinder?
Der burde SF jo være fortaler og nævne det som et eksempel i sådan en tale som i dag.
Så hvorfor er SF ikke fokuseret på sådan rigtige ligestillingsproblemer, hvor det er mænd, der er i undertal, hvor det er mænd, der er det underrepræsenterede køn?
Hvorfor er det, at SF ikke fremhæver mandlige problemstillinger?
Carl Valentin (SF), 2024-10-22:
Tak for det.
I Socialistisk Folkeparti vil vi gerne være med til at afbureaukratisere, hvor det giver mening.
Jeg er enig med regeringen i, at ligestillingsredegørelserne ikke virker i deres nuværende form.
Efter at jeg har været i dialog med flere af de organisationer, der arbejder med ligestilling, har jeg også måttet konstatere, at det er en opfattelse, der er relativt bredt forankret, altså at de ikke virker i den form, de har i dag.
Men fra at konstatere, at redegørelserne ikke virker i deres nuværende form, og så til at konkludere, at vi nærmest som sådan en automatreaktion i afbureaukratiseringens navn er nødt til at afskaffe dem, er der for mig at se alligevel et stykke.
For når vi fjerner et redskab til at overvåge og evaluere ligestillingsindsatsen, uden at man kommer med noget andet i stedet for, så risikerer vi at tage et skridt tilbage i kampen for ligestilling.
Derfor vil vi i SF gerne have lovning på, at ligestillingsministeren og resten af regeringen er med til at sikre, at der kommer et bedre alternativ til ligestillingsredegørelserne, frem for blot at udsulte ligestillingsområdet.
Kan regeringen garantere, at de arbejdstimer, der før blev lagt i at lave ligestillingsredegørelser, nu vil blive lagt i andre mere meningsfulde ligestillingsprojekter?
Det synes vi ville være en oplagt tilgang.
Men for mig at se ligner det med det her lovforslag, der ligger nu, at der blot forsvinder arbejdstimer fra ligestillingsområdet.
Der er masser af initiativer, der kunne sættes i gang på områder med ligestillingsudfordringer.
Vi ved f.eks., at der er et stort karaktergab mellem piger og drenge i folkeskolen.
Vi ved også, at kvinder er 17 pct. mere tilbøjelige til at dø i bilulykker, end mænd er, fordi de lovpligtige sikkerhedstests kun er foretaget på mandlige dukker.
Dertil kommer det vedvarende løngab på arbejdsmarkedet, som fortsat skaber økonomisk ulighed imellem kønnene.
Vi kunne kigge på implementeringen af løngennemsigtighedsdirektivet, sikre ambitiøs implementering, hvor virksomheder med færre end 100 ansatte også kommer med, eller lad os kigge på ligestillingsvurderingerne af nye lovforslag, hvor kun 12 pct. af nye lovforslag bliver ligestillingsvurderet.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-22:
Så er det jo bare problematisk, at SF på deres egen hjemmeside har den her elitære tilgang og kun nævner kvinder, men det kan folk jo selv gå ind og læse, altså at det kun er kvinder, man fokuserer på der.
For det er selvfølgelig rigtigt, at ligestilling gælder begge veje.
Tidligere var der en ordfører fra Venstre oppe og sige, at vi siden 2014 har arbejdet med det her, og der er ikke sket noget, så kunne det ikke tænkes, at problemstillingerne måske er, at folk uanset køn træffer valg gennem livet, som så fører en et sted hen, så man eventuelt ikke bliver pædagog, man bliver ikke pilot, og man bliver ikke bestyrelsesformand, altså at det er personlige valg og ikke køn, der mange gange bestemmer, hvor man ender henne?
Rosa Eriksen (M), 2024-10-22:
Der er ikke et køn, der skal have en fordel.
Som jeg har nævnt mange gange, tror vi i Moderaterne på, at der findes lige så dygtige mænd som kvinder ude på det danske arbejdsmarked.
Det handler om, at alle skal have lige muligheder.
Der har været en tendens, og den er der stadig, til, at mænd vælger mænd, og at kvinder vælger kvinder.
Og jeg tror desværre også, at det vender på et tidspunkt, så vi kommer til at skulle se den anden vej, så det er kvinder, der er flere af i bestyrelser end mænd, og så er det jo det samme, men bare omvendt.
Det er vigtigt med diversiteten for at få det bedste resultat og få det bedste arbejdsmiljø for borgerne.
Så nej, det mener jeg ikke det er.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-10-22:
Tak for det.
Når ordføreren for Moderaterne stiller sig op på talerstolen og siger, at det, de ønsker nu, er at få kvinderne længere frem i samfundet, er det jo en til en diskrimination.
Det er det.
Ordføreren vælger at sige, at et køn skal have en fordel, og det er diskrimination.
Så kan man kalde det måltal og alt muligt andet, men det er faktuelt bare diskrimination.
Så vil jeg gerne høre, om det virkelig er Moderaternes politik, at det er o.k. at diskriminere mænd, for nu synes man, som SF siger, at man skal have flere kvinder i ledende poster i bestyrelser.
Rosa Eriksen (M), 2024-10-22:
Jeg synes nu, at ordføreren lægger ord i min mund.
Nej, selvfølgelig mener jeg ikke det.
Selvfølgelig er der forskel på mænd og kvinder.
Men når man er så meget imod måltal – lige nu er det jo kvinder, vi gerne vil have længere frem på arbejdsmarkedet, som også har ledelsesambitioner, men ikke får det – men anerkender, at hvis der er flest mænd i en bestyrelse, er det bare helt okay og handler ikke om bias eller diskrimination, så er det det, jeg anfægter.
Derfor har vi brug for måltal, altså for at vi får øjnene op for, at der er lige så dygtige og kvalificerede kvinder, som der er mænd.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-22:
Er der virkelig ingen andre ting, som ordføreren kan komme i tanke om, der kan spille ind i en forskellig fordeling af mænd og kvinder forskellige steder?
Mener ordføreren virkelig, at mænd og kvinder er en til en ens, og derfor må enhver ulighed overhovedet skyldes diskrimination eller forskelsbehandling, eller har ordføreren lyst til at trække det tilbage?
Susie Jessen (DD), 2024-10-22:
I en virksomhed inden for det offentlige sidder der nogle og skal ansætte nogle, og der er også et krav om, at de skal opfylde nogle måltal.
Nu siger vi, at Jørgen sidder ude i det offentlige, og de har nogle måltal, de skal opfylde.
Er der så ikke også en risiko for, at han vælger Grethe i stedet for Hans til stillingen, fordi han har et måltal, han skal opfylde?
Rosa Eriksen (M), 2024-10-22:
Svaret er helt klart nej, for det her handler jo ikke om private virksomheder.
Det her handler om det offentlige; det handler om kommuner, regioner og statslige institutioner.
Så nej, det vil det ikke.
I Moderaterne tror vi på, at vi herindefra kan være med til at skabe sunde strukturer, der gør, kan man sige, at udbuddet af kvalifikationer bliver bredere og større, når man laver de her måltal.
Man sender et signal om, at vi ikke skal tænke gammeldags, og at vi både skal have mænd og kvinder, fordi det også giver den bedste synergi på en arbejdsplads og det giver mere værdi til en arbejdsplads.
Susie Jessen (DD), 2024-10-22:
Tak for talen.
Som det helt rigtigt nævnes, handler det her lovforslag jo også om måltallene og indførelse af den her bagatelgrænse og om, at de her indberetningsintervaller bliver længere.
Men det, jeg godt kunne tænke mig at dvæle lidt ved, er netop de her måltal, og hvad de har af effekt.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om måltal i sig selv kan komme til at få den konsekvens, at en virksomhed kommer til at diskriminere på baggrund af køn.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-22:
Jeg synes, at de partier, der støtter måltal og støtter ambitioner om ligelig kønsfordeling, skylder danskerne en ærlighed om, at de også støtter forskelsbehandling – det er det, det fører til.
Så det offentlige henvender sig konkret til alle dommere, der kunne være relevante på baggrund af deres køn.
Det vil sige, at man behandlede kvinder anderledes end mænd.
Vi tog eksemplet lige før med Danmarksdemokraterne, hvor man ikke henvendte sig til deres finansordfører, fordi han er en mand.
Det er, fordi man sætter nogle tal, der skal opfyldes, og der skal opnås en kønsbalance, så der sker en decideret forskelsbehandling, fordi man vil åbne øjnene op.
Man kan godt åbne øjnene op.
Jeg ved ikke, hvorfor man kan have så lidt tiltro til de danske virksomheder og til vores medmennesker her i Danmark og tro, at de går rundt og diskriminerer alle, medmindre man tvinger dem til at skrive en rapport.
Susie Jessen (DD), 2024-10-22:
Ork jo, jeg mener, der er rigtig, rigtig mange ekstremt dygtige kvinder derude.
Min formand er en af dem.
Hun er en superdygtig formand for vores parti, så der er rigtig mange gode kvinder.
Man kan også nævne Det Blå Danmark som eksempel, altså Danske Havne og Danske Rederier og Danske Maritime – Tine Kirk, Anne Steffensen, Jenny Braat.
De er alle sammen superdygtige kvinder.
Men man når ikke derhen ved at have et eller andet mål om lige repræsentation i de her bestyrelser og ledelsesposter rundtomkring, for så risikerer man netop at ende med, at man udelukker nogen på baggrund af deres køn.
Og jeg synes, det er ekstremt ærgerligt, hvis det kommer til at ske, at mænd bliver udelukket, fordi man har et eller andet kæmpe mål om, at der skal være lige mange af det ene og det andet køn.
Rosa Eriksen (M), 2024-10-22:
Tak for en rigtig god tale, på trods af at alle ved, at vi måske ikke er helt enige.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvis man skal måle på kvalifikationer, og når vi kan se, at der er flere kvinder, der går på universitetet i dag, end der er mænd, giver det så ikke mening, at der er lige repræsentation af kønnene i eksempelvis bestyrelser og lignende?
Jeg synes, det er ærgerligt, at debatten kommer til at handle om, om man bliver valgt på sit køn.
Der er jo ikke nogen virksomhed, der tager sig selv seriøst, som kunne finde på at ansætte en ukvalificeret kvinde.
Der er jo masser af kvalificerede kvinder derude.
Så jeg er lidt nysgerrig på præmissen: Mener Danmarksdemokraterne, at der ikke er lige så mange kvalificerede kvinder til eksempelvis ledelsesposter, som der er mænd, hvis man vælger kvinder kun på grund af deres køn?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-10-22:
Jeg tror sådan set, at man ser på de enkelte kandidater, men at man, når man har et måltal, og når man har politik for, hvordan man vil arbejde med ligestilling i rekrutteringen, også tvinger sig selv til at tage stilling til, om man egentlig hiver de rette frem i systemet.
Når vi kan se, at andelen af kvindelige medlemmer af bestyrelser og også i ledelse har stået stille i mange år, selv om der er masser af kompetente kvinder derude, så kan vi også se, at der nok er en bias.
Vi har også undersøgelser, som viser, at kvinder på studiet og i starten af deres karriere har ledelsesambitioner og alligevel ikke opnår de poster.
Så jeg mener, at det er helt fair, at vi også forsøger at gøre noget ved det problem.
Susie Jessen (DD), 2024-10-22:
For ellers ville man jo ikke lave dem til at starte med.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-10-22:
Reglerne om måltal og -politikker handler jo netop om at bede virksomhederne og de offentlige institutioner om at sætte et måltal for det underrepræsenterede køn og også vedtage en politik, i forhold til hvordan man arbejder med ligestilling.
Susie Jessen (DD), 2024-10-22:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg vil gerne lige følge lidt op på det, som min kollega fra Liberal Alliance tager op her, nemlig det her med, i hvor høj grad det her handler om antallet af mænd og kvinder på en given arbejdsplads, eller hvor meget det egentlig handler om en kultur- eller mentalitetsændring, der skal til.
For det ene er jo sådan noget resultatlighed, som vi kan sidde og bakse op eller ned herindefra, og det andet handler om en kultur, hvor man taler om tingene.
Jeg er da helt med på, at der sagtens kan være nogle steder, der stadig har en lidt forældet opfattelse, men når man til en ændring ved at lave måltal, hvor det er, at man risikerer det omvendte, nemlig at man ekskluderer et bestemt køn på baggrund af netop vedkommendes køn?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-10-22:
Jeg mener, at det i høj grad også handler om at få alle talenter i spil og sikre, at der er lige muligheder for mænd og kvinder.
Der er en efterspørgsel på diversitet fra virksomhedernes side, og der er jo også kommet mange nyuddannede årgange af kompetente kvinder, som sagtens kunne træde ind i nogle af de roller.
Så her er jo i hvert fald noget, hvor vi kan se, at der ikke sker en udvikling i verden.
Rosa Eriksen (M), 2024-10-22:
Det, ordføreren siger, synes jeg er enormt interessant, for kommer det her til at vende?
Kommer det underrepræsenterede køn til at blive mændene i fremtiden, fordi der er flere kvinder, der går på universitetet?
Det synes jeg er en utrolig interessant debat at tage en dag.
Men anerkender ordføreren ikke, at alle de eksempler, ordføreren også kommer med, jo netop handler om, at vi herindefra er med til at skabe incitamenter og strukturer i samfundet, der gør, at kvinder netop har lige muligheder, de samme muligheder som mænd?
Susie Jessen (DD), 2024-10-22:
Nej, jeg køber ikke helt den der præmis om, at det går helt vildt dårligt.
Ude i kommunerne er syv ud af ti ledere kvinder.
Det er en overrepræsentation.
Jeg synes, det er en sådan lidt underlig bestræbelse at have på en eller anden måde, fordi man netop kommer til at udelukke mange af det ene køn, og det synes jeg er sådan en farlig vej at gå.
Man skal virkelig passe på med det.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at der er nogle steder i vores land, hvor der stadig sidder nogle med en forældet tilgang til, om en kvinde kan passe en given stilling, og om en mand kan passe en given stilling.
Det løser vi ved at tale om de her ting, skabe en kulturændring og have rollemodeller, f.eks. som de tre kvinder, jeg nævnte tidligere, altså Anne Steffensen, Tine Kirk og Jenny Braat fra Det Blå Danmark.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-10-22:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg vil gerne følge op på ordførerens svar til Moderaternes ordfører.
Her sagde hun, at mænd virkelig ikke må fravælges på grund af deres køn.
Er ordføreren ikke lige så bekymret, hvis det er kvinder, der bliver fravalgt til stillinger på grund af deres køn?
Susie Jessen (DD), 2024-10-22:
Det er da også dejligt, at Socialdemokratiet kan lukrere lidt på den politik, som min formand har ført ud i livet som minister.
Det er jo rigtig fint, men det, der egentlig er pointen, er, at der stadig er masser af historier.
Der har været historier i Berlingske, hvor man hen over sommeren har fortalt om, at der stadig væk er piger – 14-årige piger – der bliver viet og islamisk gift i Danmark.
Der er en stigning i antallet af genopdragelsesrejser.
I Jyllands-Posten i går har der været en historie om en stor del af de muslimske danskeres tilgang til homoseksuelle og også til kvinders ret til noget så basalt som at vælge deres egen kæreste.
Det går den forkerte vej.
Jeg mangler et social kontrol-udspil fra Socialdemokratiet.
Jeg mangler, at man tager det alvorligt.
Anders Kronborg (S), 2024-10-22:
Der må jeg så sige, at man altid kan efterspørge mere handling.
Jeg synes i den grad, at der har været handling.
For det, der virkelig er afgørende, er antallet af personer, der kommer til Danmark, og hvis vi går ind og ser på de faktiske tal, bliver der uddelt færre danske pas, og der kommer færre til Danmark, end dengang Danmarksdemokraternes formand sad i, om man så må sige, førersædet ovre i Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-10-22:
Tak for svaret.
Det er også bare for at tydeliggøre, at vi jo ikke sætter rigide måltal op herindefra.
Men det er jeg sådan set glad for at høre at ordføreren siger, for så går jeg ud fra, at ordføreren også synes, det er bekymrende, når vi kan se på undersøgelser, at unge mænd og kvinder har samme drømme om ledelse, når de rammer arbejdsmarkedet, men at vi samtidig kan se, at kvinder er underrepræsenteret i ledelser og bestyrelser i danske virksomheder.
Så må ordføreren vel også synes, det er et problem, og når den udvikling har stået stille, at der så måske skal mere til, end at vi taler om det?
Susie Jessen (DD), 2024-10-22:
Tak for det.
Der er jeg altså også bare nødt til at sige, at vores statsminister har været statsminister siden 2019, og hvis jeg skal være helt ærlig: Hr. Anders Kronborg og jeg kan godt være enige på rigtig mange områder i forhold til udlændinge og social kontrol, men jeg mangler altså noget handling fra vores statsminister.
Vores statsminister står så ofte heroppe på den her talerstol og tordner imod kønsopdelt svømning og alle de her forskellige historier om kvinder, der er bag lås og slå ude i vores ghettoer, men helt ærligt, der er jo ikke kommet særlig meget fra Socialdemokratiet i de mange år, vi efterhånden har haft fru Mette Frederiksen som statsminister.
Så jeg savner noget mere handling, måske lidt mindre retorik og så egentlig bare nogle flere lovforslag.
Det kunne være dejligt.
Anders Kronborg (S), 2024-10-22:
Tak for det.
Når vi debatterer herinde i Folketingssalen, har vi det jo meget med, at man skal skyde lidt på nogle fra den anden side af salen.
Jeg vil faktisk lige gribe fat i et element af talen, jeg synes var ganske glimrende, og kvittere ordføreren positivt for det.
Det er jo nemlig spot on, at ordføreren identificerer, at der er nogle områder, der er nogle boligområder, og der er nogle grupperinger i Danmark, hvor ligestillingen er meget, meget gammeldags.
Det er jo også derfor, vi har indført en arbejdspligt, så man faktisk har pligt til at komme ud på arbejdsmarkedet og blande sig med andre.
For vi vil ikke acceptere et Danmark, hvor der er kvinder, der bare bliver isoleret hjemme i deres lejligheder, hvor paraboler hænger ude på altanen og de så er fuldstændig afskåret fra samfundet.
Så jeg vil bare kvittere for, at jeg synes, det var et fuldstændig spot on indlæg.
Susie Jessen (DD), 2024-10-22:
Det er netop fuldstændig korrekt.
I et ligestillet samfund taler man ikke så meget om køn, for der er det mennesket, man ser, og ikke kønnet.
Nu er vi endt i en situation, hvor vi taler rigtig, rigtig meget om, hvilket køn vi har.
Og jeg vil ikke tale om, hvilket køn jeg har; jeg vil tale om, hvad jeg har af holdninger som politiker – ikke om, hvad jeg har imellem mine ben.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-22:
Jeg tror, det kommer til at ske for begge køn, for begge sider, hvor der er en overrepræsentation, fordi vi konstant sender et signal om, at der skal være en lige fordeling.
Ja, DR har så nu lanceret en plan om, at de vil have fifty-fifty eller en 50-50-fordeling på køn og også på, om man er fra hovedstaden eller ej.
Jeg må som kvinde fra Jylland sige, at jeg ikke har lyst til at deltage.
Vi skal da bekæmpe diskrimination, og vi skal sikre lige muligheder, men tak for, at du også bakker op om, at det ikke altid betyder lige fordeling.