runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Samira Nawa (RV), 2020-11-12:
Ordførerne før mig har gennemgået lovforslaget, som jo dels handler om, at udstationerede lønmodtagere sikres de samme rettigheder som danske lønmodtagere – den del af lovforslaget er baseret på anbefaling fra arbejdsmarkedets parter.
Det bakker vi op om.
Ligeledes bakker Radikale Venstre op om den anden del af lovforslaget vedrørende en målretning af anmeldelsespligten, som følger af en åbningsskrivelse fra Europa-Kommissionen fra 2018.
Victoria Velasquez (EL), 2020-11-12:
Også tak til ordføreren for at rejse nogle af de her vigtige problemstillinger.
Nu bliver konfliktgrundlaget for fagbevægelsen klargjort her, men jeg hæfter mig ved, at en af løsningerne på det, ordføreren efterspørger, jo kunne være at se på, om der er noget, vi kunne gøre i forhold til rettighedsmaterialet, oplysningsmaterialet eller nogle andre ting, sådan at lønmodtagerne også ved og bliver oplyst om, hvad det er for nogle rettigheder, de har.
Er det noget, ordføreren ville være med til at se på, så vi netop styrker den her del, som ordføreren også udtrykte bekymring om?
Morten Dahlin (V), 2020-11-13:
Tak for det.
I dag behandler vi det her beslutningsforslag, som er fremsat af Det Konservative Folkeparti.
Forslaget pålægger regeringen inden udgangen af 2020 at fremsætte et lovforslag, der fjerner loftet for, hvor store donationer til velgørenhed man kan trække fra i skat.
Helt grundlæggende synes vi fra Venstres side, at det er et sympatisk forslag; det er et godt formål at støtte donationer til velgørenhed.
De frivillige organisationer spiller en væsentlig rolle i hele vores samfund, og som liberalt parti går vi sådan set altid ind for at styrke civilsamfundet.
Der er dog en stor udfordring ved forslaget, og det er, at der ikke er anvist nogen finansiering, og når man er liberal, er man også økonomisk ansvarlig, og derfor kan vi umiddelbart ikke støtte forslaget.
Men jeg vil da gerne tilkendegive noget – nu må man ikke tale engelsk fra talerstolen, men man må gerne citere.
Det gør jeg bagefter.
Jeg vil citere fra filmen »Jerry Maguire«, hvor der flere gange bliver råbt: »Show me the money!«, altså: Vis mig pengene!
Og hvis Det Konservative Folkeparti er klar til at gøre det, kan vi da også overveje, om vi kan støtte det her forslag, men det kan vi ikke på det grundlag, der ligger nu.
Vi er sådan set ikke overbeviste om, at der med den regering, der sidder lige nu, bliver skabt tilstrækkelig vækst i samfundet, til at det her forslag finansierer sig selv.
Vi har en regering, der har fremsat et finanslovsforslag, som er fuldstændig blottet for vækstinitiativer, som laver nye sociale hjælpeprogrammer, der trækker i tusindvis af mennesker ud af arbejdsmarkedet og forringer arbejdsudbuddet.
Så på den måde er vi fuldstændig enige i hr. Ole Birk Olesens analyse af, at der, når der bliver skabt vækst, i øvrigt også bliver skabt flere skatteindtægter, der på den måde kunne lukke det hul, som det her forslag vil efterlade.
Men vi har ikke nogen tillid til, at der med den nuværende regering bliver skabt særlig meget vækst og fremgang i samfundet.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-13:
Tak til ordføreren for en glimrende tale.
Ja, vis mig pengene, bliver der sagt.
Det ligger mellem 6 og 13 pct. Og jeg vil bare gøre opmærksom på, at vi Konservative fik skrevet ind i den seneste forhandling om forskningsreserven, at vi også skal forske i frivillighedens samfundsøkonomiske betydning
Så jeg håber, at vi på sigt bedre kan vise, hvordan frivilligheden også giver penge til samfundet.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-13:
Det er dette råderum, som Det Konservative Folkeparti her foreslår som finansiering.
Så det er da finansieret.
Troels Ravn (S), 2020-11-13:
Beslutningsforslaget, vi behandler her i dag, er fremsat af Det Konservative Folkeparti, og det har til formål at fjerne loftet for, hvor store donationer til velgørenhed man kan trække fra i skat – og tak for forslaget.
Forslagsstillerne begrunder det med, at man vil give ubegrænset fradrag, fordi det vil styrke civilsamfundet og skabe rum for flere private donationer og dermed flere ressourcer til frivillige organisationer.
Det kan jeg kun have sympati for.
Sagen er dog, at de nuværende regler i ligningsloven tillader fradrag for gaver til godkendte almennyttige foreninger, stiftelser institutioner m.v., herunder altså også religiøse samfund, for et beløb op til 16.600 kr. i 2020.
Derudover er der også, som skatteministeren har redegjort for, ubegrænset fradragsret for donationer til foreninger m.v., der anvender midlerne til forskning.
Det nuværende loft er blevet hævet ad flere omgange, men der har hidtil været bred enighed om, at der bør være et loft for fradrag, da der ønskes en balance mellem at give et incitament for borgerne til at støtte almennyttige formål og så det uhensigtsmæssige i, at staten automatisk skal betale 25 pct. af de donationer, som borgerne har lyst til at give.
Derudover er der ikke anvist finansiering til forslaget, men der er alene henvist til råderummet.
Socialdemokratiet mener, at der er en passende balance i de gældende regler og kan derfor ikke støtte det her beslutningsforslag.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-13:
Tak for det.
Lovforslaget rummer flere elementer, hvor vi kan bakke op om alle, muligvis på nær en.
Jeg siger muligvis, fordi vi er lidt usikre på de konsekvenser, selve lovforslaget har for folk med en aldersopsparing, altså deres muligheder for at investere aldersopsparingen i unoterede aktier.
Jeg troede ved læsningen af lovforslaget, at det handlede om, at man med lovforslaget forbød folk at gøre det.
Jeg kan så høre på den radikale ordfører, som er dygtig til skattepolitik, at det også kan læses anderledes, altså at det er noget, man gør i anden sammenhæng i en bekendtgørelse, og selve lovforslaget gør det så blot muligt for folk med aldersopsparing på en mere smidig måde at trække aldersopsparing ud til andet formål.
Så vi må lige kigge på lovforslaget en gang mere for at finde ud af vores stillingtagen til den her del også.
Men vi bakker ellers op om ønsket om, at man deler lovforslaget op, så det er muligt for Folketinget at tage stilling til det meste af lovforslaget separat, og så det med aldersopsparing også bliver separat.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-13:
Så er det godt, jeg ikke begiver mig ud i sådan nogle udfordringer.
Jeg vil gøre det meget klart her og kort blot meddele, at vi er enige i Venstres bemærkninger og kan støtte en opdeling af lovforslaget.
Morten Dahlin (V), 2020-11-13:
Det synes jeg er rigtig spændende, og det forskningsprojekt vil jeg personligt følge med stor interesse, og jeg vil glæde mig til at se resultaterne, som jeg er helt overbevist om vil flugte med de resultater, vi åbenbart ser i andre lande – og selv hvis de ikke skulle gøre det, vil jeg sige, at jeg ikke tror, at man kun kan måle samfundets værdi i økonomien.
Det giver så meget mere end penge i form af livsværdi, medmenneskelighed og hjælp til mennesker i nød, at man slet ikke kan sætte kroner og øre på.
Men jeg synes da, det lyder interessant, og jeg kan da også afsløre, at Venstre i den her folketingssamling kommer til at fremsætte adskillige forslag, der har til formål at styrke civilsamfundet og de frivillige foreninger, som er en bærende søjle i vores samfund.
Vi har lige nu en regering, som er meget centreret omkring det statslige og det offentlige, og at det er der, alt initiativ skal udgå fra.
Men vi er jo et parti, der med vores historie og vores rødder altid har sat pris på det frivillige samfund.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-13:
Jeg er meget enig med ordføreren i forhold til alt det, det giver af den værdi, der styrker vores sammenhængskraft og vores fællesskab i samfundet.
Men da regeringen afviser det på grund af økonomien, vil jeg påpege, at vi laver det her studie.
Men det her studie er også foranlediget af, at mange frivillige organisationer oplever, at kommunerne går langt ud over deres grænser.
Opgaver, som blev løst af de frivillige, skal nu løses af det offentlige.
Så vi vælger faktisk dyrere løsninger ved ikke at bruge de frivillige.
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-13:
Ud fra det, jeg har sagt hidtil om, at vi forventer, at det betyder en mindre brug af pvc, fordi der er en tilskyndelse til at omstille til andre produkter.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-13:
Hvis man har et lille projekt i Smørumnedre og tænker, at nu vil man gerne prøve at starte det her initiativ, men man så skal igennem at sende ansøgninger ind til det offentlige, og der bliver et stort bureaukrati, tror du så ikke, det kan være med til at demotivere frivilligheden?
Rosa Lund (EL), 2020-11-13:
Jamen jeg mener sådan set ikke, at der er en modsætning mellem frivillighed, altså det at skulle gøre noget frivilligt som borger, og at vi som Folketingets partier afsætter nogle penge til netop de her organisationer.
Det står jo stadig folk frit for, borgerne i Danmark frit for, hvilke organisationer de vil donere penge til, men vi kan jo ikke bygge en finansieringsmodel af de her organisationers projekter op på, at der sidder danskere derude og gerne vil støtte dem, og derved give fradrag.
Men det er ikke en modsætning, synes jeg, til frivillighed.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-13:
Jeg er jo glad for, at I kan bakke op om intentionen.
Jeg skal bare lige forstå, hvad Enhedslisten så definerer som frivillighed.
For som jeg hører ordføreren sige, skal det gå gennem større projekter – større projekter, der er defineret – og de skal så finansieres offentligt, men hvor er så det frivillige henne?
Rosa Lund (EL), 2020-11-13:
Jeg er igen vikar for hr. Rune Lund, som hverken er min mand eller min storebror, men min kollega.
Jeg vil starte med sige, at Enhedslisten støtter forslagets intention.
Det at støtte og styrke velgørende organisationer er jo i virkeligheden meget, meget sympatisk.
Problemet er, at det, Konservative foreslår her, simpelt hen er en dårlig måde at gøre det på.
De penge vil vi hellere bruge på de kollektive prioriteringer, som der politisk træffes beslutning om i fællesskab.
Forslagsstillerne peger selv på, at nogle af de organisationer, det her handler om, varetager vigtige opgaver og er med til at løse problemer med hjemløshed og stofmisbrug samt psykisk mistrivsel og vold i hjemmet.
Det er jo også helt rigtigt.
Og forslagsstillerne skriver også, at det er problematisk, at en for stor del af de her organisationers finansiering kommer i form af løsrevne projekter og dermed enkeltbevillinger.
Det er også helt rigtigt set; det er vi enige i i Enhedslisten.
Men at konklusionen på de udfordringer skulle være at lade en større del af organisationernes finansiering afhænge af, hvorvidt mennesker, der har råd til det, har lyst til at donere penge til dem, giver altså ikke mening.
Hvis vi mener, at organisationerne varetager vigtige opgaver, og at vi skal sikre dem en sund økonomi, så må løsningen være at sikre dem en stabil offentlig finansiering, som ikke løber fra finanslov til finanslov eller fra pulje til pulje.
Derfor kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.
Ina Strøjer-Schmidt (SF), 2020-11-13:
SF's ordfører på området kunne desværre ikke være her, men jeg har lovet at læse hans tale op.
SF kan ikke støtte forslaget.
Vi synes som udgangspunkt, at det er sympatisk af borgere at donere penge til velgørende formål.
Dog synes vi, at den foreløbige grænse på 16.600 kr. i skattefradrag er fornuftig, ikke mindst fordi den normale lønmodtager i Danmark næppe har råd til at donere et højere beløb om året.
Det er heller ikke, fordi man ikke må donere flere penge end netop det beløb.
Man kan bare ikke trække det samlede beløb af donationer fra i skat, så snart det overstiger denne grænse.
Hvis vi fjerner loftet og tillader folk at trække al donation fra i deres skat, risikerer vi en skævvridning af velgørenhed.
Ordningen kan resultere i, at et mindretal får kontrollen over, hvilke projekter der skal finansieres.
Hertil er det vigtigt at lægge mærke til, hvad et velgørende formål indebærer.
På skat.dk oplyses, at det er organisationer, der strækker sig fra humanitære formål til kulturhuse, museer og sportsforeninger.
Vi risikerer derfor, at potentielle skattekroner bliver fordelt af private borgere til lokale, specifikke initiativer, der kun gavner en meget smal og ikke sårbar gruppe.
Så er det også vigtigt at finde ud af, hvordan denne ordning skal finansieres, for fjerner vi loftet helt for donationer til velgørenhed, vil staten miste essentielle skattekroner, der ville kunne blive brugt på velfærd for samtlige borgere.
Kathrine Olldag (RV), 2020-11-13:
Tak for det.
I Radikale Venstre har vi meget stor sympati for det her beslutningsforslag, og tak for det, Konservative.
Det er fuldstændig, ligesom de andre partier også har givet udtryk for.
Civilsamfundet er en bærende pille i Danmark og skal også blive ved med at være det.
Det er også rigtig godt, at de har gode arbejdsvilkår, og derfor er vi faktisk umiddelbart positivt stemt for at kigge på det her fradragsloft.
For det første er det jo en form for blankocheck.
Hvis der mangler et loft, vil de meget, meget store bidragsydere jo fuldstændig uhindret kunne lægge så mange penge ind, og så skal vi stadig væk blive ved med at betale de 25 pct. fra statens side.
Så set fra et husholdningsperspektiv er det måske meget godt med et loft, så vi ligesom ved nogenlunde, hvad det er, vi kan risikere at ende med at skulle af med.
Det er den ene ting.
Der er også en anden ting.
Selvfølgelig har Dansk Folkeparti helt ret i, at man altid kan pege på råderummet; det er ethvert partis ret, men der kan det også undre mig lidt, at man måske på forhånd forsøger at få et flertal i Folketingssalen.
Man har selvfølgelig ret til at forsøge, men hvorfor tager Konservative det ikke bare med til finanslovsforhandlingerne, som jo stadig væk er i gang, og hvor Konservative jo også stadig væk sidder med ved bordet?
Så det vil jeg helt klart opfordre til at gøre.
Men som beslutningsforslaget ligger nu – altså på grund af at der ikke er noget loft, og så på grund af at der ikke udpeges en specifik finansiering og at det er 50 mio. kr., som også er lige i overkanten – er vi i Radikale Venstre ikke med i den her omgang, selv om vi har stor sympati for forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2020-11-13:
Beslutningsforslaget omhandler jo ligningslovens § 8 A, som handler om, at man kan trække donationer for op til 16.600 kr. om året fra i skat, hvis man donerer til almennyttige formål, altså til foreninger, som er godkendt efter loven.
Civilsamfundet løfter uden tvivl en kæmpe opgave derude, og det har jo den positive bivirkning, at de får fat i f.eks. rigtig mange udsatte grupper, som mange andre, bl.a. det offentlige, har svært ved at få fat i.
Der er jo tale om en bred vifte af foreninger, herunder religiøse grupperinger, som kan få støtte, hvis de er godkendt til det, og der synes vi, at det er ganske fornuftigt, at man støtter dem.
Det er på mange leder og kanter også foreninger, som kan være presset rent økonomisk, og jeg tror også i tråd med det, den konservative ordfører nævnte i et spørgsmål, at man får pengene igen rigtig mange gange, fordi der foregår rigtig meget frivilligt arbejde.
Jeg tror, det er svært at sætte et beløb på, hvor meget man egentlig får for pengene.
Men jeg vil også sige, at det i sådan en debat her er vigtigt at tage højde for, at velfærd ikke kun er det offentlige, men at det også er det offentlige.
Jeg synes jo, at det her er et godt supplement, og at der er plads til både at have gode offentlige tilbud, hvad enten det er sundhedstilbud eller det er sociale tilbud, til folk, der er udsatte, og foreninger, som faktisk kan tilbyde noget andet og kan fange folk på en helt anden måde, end en offentlig institution kan.
Så jeg synes, der er plads til begge dele.
Jeg har ikke samme bekymring for finansieringen af det her som visse andre, og jeg synes egentlig, at den bekymring er lidt spøjs, for hvis man er i regering, kan man godt i en finanslov foreslå, at der skal 250 mio. kr. mere til Danmarks Radio, finansieret af råderummet.
Det gør ikke noget.
Hvis man er Venstre og sidder med i bilforhandlingerne, vil man godt foreslå milliardstore skattelettelser til folk, der ejer elbiler, finansieret af råderummet.
Man kan så forstå ud af debatten i dag, at hvis man er konservativ og foreslår, at der skal gå 50 mio. kr. til udsatte og til velgørende formål, så må man ikke foreslå, at det tages fra råderummet.
Det er jo netop der, man kan foreslå de her prioriteringer.
Jeg synes jo, at det er fair, at nogle foreslår, at det skal gå til socialt udsatte, og at andre synes, at det skal gå til ejere af elbiler, og andre igen synes, at det skal gå til Danmarks Radio.
Jeg må sige, at jeg her mest er på hold med De Konservative, og jeg synes, det her er et godt forslag og faktisk også et billigt forslag sammenlignet med mange af de andre ting.
Det er jo fair nok, men beregningerne er tilbage fra 2006, hvilket er lang tid tilbage, synes jeg.
Altså, det er en 14 år gammel beregning, sådan som jeg læser forslaget.
Der kunne man godt gøre sig den umage at stille et spørgsmål om, hvad man tror det vil koste i dag, men det kan vi jo så eventuelt gøre under udvalgsbehandlingen.
Det er nok en mindre detalje i den her sammenhæng, vil jeg sige.
Men der er støtte fra Dansk Folkepartis side.
Vi regner med at støtte det her beslutningsforslag.
Morten Dahlin (V), 2020-11-13:
Det er en meget interessant problemstilling, ordføreren rejser.
Jeg har selv gennem de mange år, hvor jeg i øvrigt både har været aktiv i det frivillige foreningsliv og siddet i et byråd, beskæftiget mig med den her problematik om grænsen mellem frivillighed og det kommunale.
Har vi i dag altid fundet den balance?
Er der nogle kommuner, der er supergode til det?
Det synes jeg at der er.
Er der andre kommuner, der bestemt går alt for langt?
Det tror jeg at man skal være Komiske Ali for at benægte.
Så det virker, som om vi har en fælles interesse i at kigge mere på det her område.
Ordføreren sagde, at Enhedslisten støtter det her forslag, fordi det er godt for miljøet.
Hvor ved ordføreren det fra?
Rosa Lund (EL), 2020-11-13:
Tak for det.
Enhedslistens skatteordfører, hr. Rune Lund, kunne desværre ikke være her, så jeg læser den her tale op med hr. Rune Lunds budskaber.
Der er her tale om et ganske teknisk lovforslag, som indeholder en række ændringer og tilpasninger inden for især pensionsområdet samt reglerne for medarbejderaktier.
De tekniske ændringer ser i vores optik fornuftige ud.
Vi var ikke selv tilhængere af de nye regler for medarbejderaktier, der blev indført med erhvervspakken i 2017, men de justeringer, som EU har krævet, er i vores optik fornuftige opstramninger, trods alt.
Derfor kan vi støtte det, selv om vi ikke støtter selve ordningen om medarbejderaktier fra erhvervspakken.
Til gengæld finder vi det element, der omhandler tilbagetrækning af to forbehold i relation til vores dobbeltbeskatningsoverenskomster, meget problematisk.
I dag afgøres tvister mellem skattemyndigheder og multinationale koncerner, som f.eks. transfer pricing, som udgangspunkt af de danske domstole.
Det gælder også andre tvister, der er reguleret af dobbeltbeskatningsoverenskomsterne.
Som vi læser forslaget, kan selskaberne nu alternativt vælge at overlade sager til international voldgift i stedet for og dermed tage afgørelserne væk fra de danske domstole.
Afgørelserne kan ikke appelleres af skattemyndighederne.
Til gengæld kan virksomheden, der er anden part i sagen, indbringe sagen for retten, hvis den er utilfreds med afgørelserne.
Det skaber en uligevægt mellem sagens parter.
Danmarks tilslutning til OECD's voldgift er p.t. givet under forbehold af, at formanden for voldgiftspanelet, der har den afgørende stemme, er dommer, og at offentligheden kan følge med i afgørelserne via et sagsresumé.
Samme betingelser stilles efter EU's voldgiftsdirektiv.
Sådanne betingelser har hidtil fra dansk side været set som afgørende for, at man kunne have tillid til, at panelet træffer rigtige afgørelser, der ikke er ensidige.
Hvis nogen mener, at Danmark ikke gyldigt kan tage forbehold for tilslutningen til voldgiftsmekanismen, således som den er udformet, må konsekvensen være, at Danmark slet ikke er tilsluttet mekanismen.
Enhedslisten vil derfor bede om en opdeling af forslaget, så vi kan stemme nej til denne markante svækkelse af vores muligheder for at få styr på en aggressiv skatte
– det er et ord, jeg ikke kan tyde, som Rune har skrevet, beklager.
Det var det.
Jette Gottlieb (EL), 2020-11-13:
Jeg vil meddele, at vores ordfører, hr. Rune Lund, ikke kan være til stede, og derfor vil jeg fremføre hans synspunkter.
Jeg vil sige, det er meget interessant, for jeg kan jo høre, at intentionerne er ens nærmest hele vejen rundt.
Det er vigtigt, at vi tager nogle initiativer, der begrænser rygning.
Det er vigtigt, at vi sætter prisen op, og det er vigtigt, at vi gør det i store spring, for det er det, der virker i forhold til nye rygere.
Det har været grotesk at være vidne til, hvordan tobaksproducenterne har dumpet cigaretpriserne.
Da vi sidste år vedtog afgiftsstigningen, var det med et meget klart mål om, hvad en pakke cigaretter skulle koste.
Og vi skal selvfølgelig ikke finde os i, at tobaksproducenterne bruger alle tricks i bogen for at sno sig under det prisniveau for cigaretter, som vi har besluttet os for.
Vi skal selvfølgelig også forhindre, at vi kommer til at stå i en lignende situation igen.
Selv om vi nu forhåbentlig får sat en stopper for den her adfærd, er en del af skaden jo sket.
Vi ved, at det har langt større effekt især på unges tilbøjelighed til at købe cigaretter, når afgifterne hæves i et stort ryk i stedet for langsomt over tid.
Men den afgiftsstigning, der allerede er trådt i kraft, har tobaksindustrien effektivt fået bidt over ved at holde priserne kunstigt lave.
Det må simpelt hen ikke ske igen.
Af de to grunde støtter vi forslaget, og det ville være dejligt, hvis folk, der havde de samme intentioner, også var storsindede nok til at støtte forslaget.
Det ville give en bedre forhandling og være en bedre holdning til tingene, for man kan selvfølgelig godt trække hesten til truget, men man kan ikke tvinge den til at drikke.
Kathrine Olldag (RV), 2020-11-13:
Vi ønsker jo heller ikke, at der er nogen unge, der begynder at ryge; den deler vi fuldstændig.
Med hensyn til det mere tekniske i SF's beslutningsforslag her vil jeg også forlade mig på det svar, som skatteministeren tidligere har givet, som jo er inde i tingene og har hele sit ministerium i ryggen: at der stadig væk er grænser for, hvor langt vi kan gå her, fordi vi også opererer inden for rammerne af EU-retten.
Det kan nogle gange være rigtig irriterende.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-11-13:
Jeg er udmærket i stand til at forstå, hvad skatteministeren svarede.
Jeg lytter mig også til, at Radikale Venstre også misforstår forslaget, fordi det her forslag jo netop ikke handler om at etablere den mindstepris, som vi ikke kan etablere på grund af EU-retten.
Det venter vi på, men det kan vi også komme til at vente længe på.
Så forslaget handler i stedet for om, at man stiller krav om, at producenterne som minimum skal inkludere deres produktionsomkostninger og deres distributionsomkostninger og skabe transparens om det – det gælder allerede i dag for de største producenter – af konkurrencemæssige hensyn.
Hvis man lod det omfatte også andre, ville man på den ene side kunne skabe en lige konkurrence, og så slap man for alt den ballade, og på den anden side ville vi også allerede nu kunne begynde at håndhæve vores eget ønske om, at det nu skal være slut med at sælge billige cigaretter til unge og på den måde rekruttere nye rygere på et tidspunkt, hvor vi gerne vil have sat en stopper for det.