runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Halime Oguz (SF), 2020-01-17:
Tak, og tak for oplægget.
Fru Rosa Lund snakkede om, at hun havde sin daglige gang på Nørrebro, og at hun der oplevede børn, der hele tiden skulle forsvare sig selv, i forhold til hvor danske de er.
Det er ikke rigtig en virkelighed, jeg kender til.
Den er i hvert fald ikke en udbredt virkelighed, for jeg kommer fra en anden virkelighed og er født ind i den virkelighed, der hedder mellemøstlig kultur.
Det, jeg oplever er den største barriere for selve integrationen, er faktisk danskheden, og deri ligger de danske værdier.
Det er den største barriere for integrationen.
Det, jeg oplever, er, at flertallet helst vil have sig frabedt at blive kaldt dansk.
De har deres egen etnicitet og deres egen baggrund.
Anerkender ordføreren ikke, at det er selve de danske værdier og danskheden, der er den største udfordring i integrationsdebatten?
Rosa Lund (EL), 2020-01-17:
Jeg er da fuldstændig enig i, at vi ikke skal have islamistiske værdier til at slå rod i vores samfund, ligesom vi heller ikke skal have nogen andre religiøse værdier til at slå rod i vores samfund.
I Enhedslisten går vi ind for en adskillelse af kirke og stat.
Vi gik forrest i kampen for at få afskaffet blasfemiparagraffen, så jeg vil da sige, at vi da om nogen går ind for, at religion og politik ikke på den måde skal hænge sammen.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Nu er det næppe sådan, at der er nogen, der sætter sig ned og laver et lovforslag om at afskaffe religionsfriheden.
Den vil stille og roligt forvitre, hvis vi lader islamiske værdier slå rod i vores samfund.
Det kan vi se, når vi ser ud i verden.
Det kan vi se i de parallelsamfund, hvor islam vinder frem – både i andre europæiske lande, men også i Danmark.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge fru Rosa Lund: Vil mere islam i Danmark – større indvirkning fra islamiske værdier – give mere religionsfrihed eller mindre religionsfrihed i Danmark?
Rosa Lund (EL), 2020-01-17:
Det bekymrer mig rigtig meget, at der er nogle mennesker i Danmark, som ikke kan gå i fred på gaden, fordi de dyrker en bestemt religion.
Det være sig jøder, men det være sig også muslimer.
Det bekymrer mig rigtig, rigtig meget.
Min påstand her fra talerstolen er jo mere, at der herinde ikke er nogen, der er i gang med at afskaffe religionsfriheden.
Det mener jeg sådan set ikke at der er.
Det er også en værdi, som vi ligesom vil værne om i Enhedslisten, på trods af at vi jo er socialister og dermed nok har et lidt andet forhold til religion end de fleste andre herinde.
Hvad angår de 36 mia. kr., koster det måske mere, eller måske koster det mindre.
Der synes jeg da virkelig, at vi skylder hinanden at gå ordentligt ind i de her tal.
Men ja, jeg mener faktisk, at det er en fair pris.
Vi har i Danmark ret mange penge i forhold til de områder, hvor de her mennesker kommer fra.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-01-17:
Nu var det jo ikke mig, men Socialistisk Folkeparti, der brugte det som eneste eksempel stort set, at hiphop var et bidrag, da jeg stillede det samme spørgsmål til dem.
Men så vil jeg i lighed med hr. Mads Fuglede spørge om de her 36 mia. kr., som er de økonomiske omkostninger.
Måske er det mere, men det er det officielle tal, der ligger.
Jeg tror måske, der er nogle mørketal, men det er det officielle tal, og det er også højt nok.
Men står det mål med de meget få eksempler, hvoraf ingen var konkrete, som Enhedslisten kom med?
Carl Valentin (SF), 2020-01-17:
Ja, det synes jeg, men jeg synes heller ikke kun, man kan måle det op i forhold til en berigelse af det danske samfund, for når vi tillader mennesker at komme til det her land, er det jo ikke kun for vores egen skyld.
Nogle gange er det f.eks. for at hjælpe mennesker, der flygter fra krig, eller nogle, som gerne vil familiesammenføres med det menneske, de elsker.
Der kan være mange forskellige grunde til, at man kommer til det her land, og jeg synes ikke, vi skal føre en politik udelukkende på den baggrund, at vi gerne vil se, hvad vi selv får ud af den politik.
Der kan være mange grunde til, at folk kommer til Danmark, og det synes jeg de skal have lov til.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Det er vist ikke nogen hemmelighed – det er det da i hvert fald ikke, hvis man læser efterretningstjenesternes rapporter – at den største terrortrussel mod Danmark på nuværende tidspunkt, som faktisk er relativt stor, kommer fra radikale muslimer.
Og jeg siger bevidst radikale muslimer.
Vi har i Krystalgade hernede en synagoge, som siden det seneste terrorangreb i Danmark har været beskyttet – først af politiet, siden af militæret.
Det betyder, at der er mennesker i vores samfund, som ikke kan dyrke deres tro – deres religion – uden militær beskyttelse.
Har vi fået mere eller mindre religionsfrihed?
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
For mig er det meget klart.
Der er nogle moskeer, som rent faktisk går ud og organiserer vælgermøder, hvor det alene er for røde partier.
Man går ud og peger specifikt på Enhedslisten og Det Radikale Venstre.
Var det rent faktisk noget, som ordføreren gik ud og tog afstand fra?
For det ville være en god måde at sige: Vi vil ikke arbejde med de her moskeer.
Hvis der var en rabiat imam, der gik ud og sagde, at man altså skulle stemme på Marcus Knuth fra De Konservative, så ville jeg reagere rigtig hurtigt og sige, at det der ville jeg ikke have noget med at gøre.
Mig bekendt blev de her møder gennemført uden et eneste kritisk ord fra Det Radikale Venstre eller Enhedslisten.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-17:
Jeg tror, det er sådan, at man kan komme til at lægge vægten for meget på det ene ben, og jeg tror måske, ordføreren kan have en tendens til så at lægge vægten lidt for meget på det andet ben.
For jeg mener, at hvis man skal give en ærlig version, bliver man nødt til at have begge dimensioner med, og man må ikke lade danskerne sidde tilbage med en oplevelse af, at der var nogle hundrede, der rejste til Syrien, og at det så er der, vi har radikaliseringsproblemerne, for jeg tror, det er langt mere omfattende.
Det, der foregår i en del af moskeerne, det, der foregår i crossoverkriminaliteten mellem bandeaktivitet og radikalisering, den alt for store opbakning til gerningsmanden i forbindelse med terrorangrebet, social kontrol og undertrykkelse fortæller én historie.
Og så er der en anden historie om alle de mennesker, der står op hver morgen eller om natten og går på arbejde, passer deres ting, sørger for, at deres børn kommer godt i vej, stemmer til valgene, er tjekket ind i det danske samfund, og begge historier er nødt til at komme med.
Katrine Robsøe (RV), 2020-01-17:
Det er bare lige for i hvert fald først at slå det fast: Jeg har faktisk, da jeg fik kendskab til, at der måske havde været et eller andet møde – og jeg har jo ikke hørt om det under valgkampen eller noget – sagt, at jeg da altid ville opfordre til, at man havde så mange partier som muligt med.
Jeg synes da kun, det er en fordel, at man får belyst forskellige synspunkter.
Men jeg vil gerne høre: Hvor er det, Radikale og Enhedslisten har sagt, at moskeer skulle opfordre til at stemme på os?
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Tak til statsministeren – også tak for den præcisering, i forhold til om Gud har vigepligt eller ej.
Det kan jo hurtigt blive lidt teoretisk og lidt teologisk, men den præcisering, som statsministeren kom med, synes jeg var god og præcis, for ellers kunne man godt føle, at det var vores kristne tro, der havde vigepligt.
Det er jeg glad for ikke er tilfældet.
Så siger statsministeren, at det er ærgerligt, at vi ikke kan blive enige om et fælles forslag til vedtagelse.
Jeg vil jo mene, at det, vi har lavet, er et, som alle kan se sig selv i, når det gælder de udfordringer, som nogle af os i hvert fald og statsministeren er enig i vi har.
Men jeg ved jo godt, hvorfor Socialdemokratiet ikke er med i vores forslag til vedtagelse.
Det er, fordi vi netop går ind og kritiserer de højere ydelser til flygtninge, som alt andet lige gør det mere attraktivt at søge asyl i Danmark.
Så når statsministeren siger, at vi er et flertal, der er enige i det her, er vi det jo ikke, fordi Socialdemokratiet går ud og gør det mere attraktivt at søge asyl i Danmark.
Det ville jeg bare gerne lige påpege.
En ting, vi har diskuteret meget i dag, er den her moské i Aarhus, der inviterede de røde partier.
De pegede godt nok på Det Radikale Venstre og Enhedslisten, men Socialdemokratiet deltog også, i hvert fald ifølge Berlingske, og er det noget, som statsministeren bakker op om?
Mette Frederiksen (S), 2020-01-17:
Det er jo faktisk et utrolig vigtigt element at få ind i diskussionen.
For jeg tror, at det, vi gamle danskere eller etnisk oprindelige danskere, eller hvad det hedder, glemmer, er, hvor svært det kan være – hvor svært det kan være for den kvinde, der vil ud på arbejdsmarkedet; som ikke vil tale sit modersmål, men vil tale dansk; som vil ned at stemme; og for den unge mand, som ikke vil giftes med en, familien synes han skal giftes med.
Og sådan kunne jeg blive ved.
I den kamp kan man jo kun stille sig ét sted, og det er på de progressives side, og dermed kæmpe sammen med dem mod den undertrykkelse eller den gamle kultur, som holder dem fast i noget, der ikke er foreneligt med det danske samfund.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Tak for det.
I forlængelse deraf synes jeg, man skylder at sige, at statsministeren også er statsminister for de indvandrere og efterkommere, som er i landet, og som faktisk har taget vores værdier til sig, men som vi tidligere kunne høre fra fru Halime Oguz fra SF i høj grad oplever, at det at være dansk, det at tage danske værdier til sig er en større kamp, ikke fordi man synes, det alene er svært, men fordi der er et modpres fra de mennesker, som deler ens kulturbaggrund, og som siger, at det at være dansk er noget skidt.
Så jeg vil bare høre statsministeren, om den forpligtelse, der ligger i at være statsminister, ikke også naturligvis – og jeg formoder selvfølgelig, at svaret er ja – handler om at værne om de her rettigheder for dem, der har taget vores værdier til sig, og tage det ekstra slag, vi skal slå, for, at den undertrykkelse ikke fortsætter.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-17:
Jeg tror, at en af de oplevelser, der har gjort størst indtryk på mig i det her spændingsfelt mellem integration, danskhed, demokrati og minoritetsanskuelser, var, da jeg besøgte et gymnasium på den københavnske vestegn i umiddelbar forlængelse af terrorangrebet efter selv at have deltaget i begravelsen af de to ofre.
Der havde jeg en diskussion med en række elever om terrorangrebet, og der var så en elev, der rejste sig op og sagde: Det var jo ikke et terrorangreb; det er bare jeres sædvanlige racisme og angreb på muslimer.
Og så var der en betydelig del af eleverne, der klappede – en betydelig del af eleverne, der klappede.
Hvad er det?
Kan det fanges ind i en undersøgelse?
Det er jo et øjebliksbillede, der viser, hvor langt vi kan stå fra hinanden, og det er i mine øjne også næsten det værste, man kan gøre over for det samfund, man nu er en del af, nemlig ikke at anerkende, hvad den radikaliserede islamisme har af negativ betydning, både konkret for de mennesker, den går ud over, men også i forhold til hvordan den sætter sig i vores samfund.
Så meget går godt med integrationen, men man kan ikke påstå, at der ikke stadig væk er enormt store udfordringer, og at vi skal have dem løst.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Tak for ordet.
Nu er det jo altid sådan en ærgerlig situation at stå på Folketingets talerstol og blive stillet spørgsmål om antal og store flertal eller mindre flertal.
For når man står der, har man ikke tallene ved sig, og hvis ikke det er noget, man lige har siddet med, kan det være svært.
Derfor tænker jeg, at jeg lige vil komme statsministeren til undsætning på et enkelt område.
Vi taler jo ofte om enten kriminalitet eller bidrag på arbejdsmarkedet, og de statistikker formoder jeg at statsministeren kender.
Der er også undersøgelser, som siger noget mere fundamentalt om, om der er en opbakning til vores demokratiske værdier, f.eks. vores religionsfrihed og vores ytringsfrihed.
De undersøgelser, der er lavet, af herboende muslimer, som handler om, om man skal indskrænke ytringsfriheden af hensyn til islam – vi så det under Muhammedkrisen – viser altså entydigt, som tiden er gået efter Muhammedkrisen, at et flertal af herboende muslimer mener, at ytringsfriheden som demokratisk værdi må vige for religion, for hensynet til islam og islams profet.
Så det er bare for at komme statsministeren til undsætning.
Det viser undersøgelser, hvis vi taler om demokrati, som ytringsfriheden jo er en del af, og hensynet til islam, som er det religiøse spørgsmål her.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-17:
For vi skal jo have proportioner i tingene.
Var det 150 minoritetsdanskere eller muslimske danskere, der rejste til Syrien?
Der er 300.000 muslimer i Danmark.
Det er bare for lige at få proportioner i tingene.
Derfor vil jeg sige, at jeg efterlyser i debatten og i høj grad også fra statsministeren, at vi italesætter tingene, som de er, at vi siger det, som det er.
Lad os sige højt, at flertallet gør det rigtig godt.
Og så har vi også problemer – kriminalitetsproblemer og kvinder, der ikke er i arbejde – men det drejer sig om et mindretal, og det skal vi arbejde med.
Men lad os i højere grad italesætte det – det tror jeg at mange minoritetsborgere forventer af en ny regering og af vores nye statsminister.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-17:
Nu skal jeg jo ikke kunne gøre rede for, hvordan alle mennesker har det i vores land, men jeg vil tro, at der er mange minoritetsborgere, der er mere ærgerlige over de minoritetsborgere, der ødelægger det for det store flertal, end de er over min tale.
For jeg tror faktisk, at den træthed, mange af os her i salen føler over, at der er folk, der er kommet hertil udefra og ikke opfører sig ordentligt og ikke respekterer Danmark, deler vi med mange nye medborgere, som er lige så fly forbandede over fyrværkeri mod brandfolk, kønsopdelt svømning eller social kontrol af klassekammeraterne.
Meget integration fungerer, men man kan ikke påstå, at integrationen er en succes, uden at få nuancerne med, f.eks. med hensyn til kriminalitet og kvindeundertrykkelse og ikke mindst også med hensyn til, at der er nogle økonomiske udfordringer.
Så jeg synes, at begge sandheder hører med, hvis man skal give et fyldestgørende billede.
Det er mit klare indtryk, at også mange muslimer i Danmark har det godt her, har taget Danmark til sig og tager ansvar for vores samfund, men jeg kan ikke sige det uden også at gøre opmærksom på, at der i forbindelse med terrorangrebet i 2015 f.eks. var alt for mange, der mødte op til begravelsen af gerningsmanden, og det viser desværre et modsat billede.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-01-17:
Tak til statsministeren.
Jeg er bange for, at der er mange minoritetsborgere derude, som knokler for fællesskabet og knokler for deres familie, som vil være kede af at høre udtalelserne fra statsministeren, når statsministerens siger, at integrationen ikke går godt.
Jeg vil høre statsministeren, som er vores alle sammens statsminister, om hun er af den opfattelse, at størstedelen af vores minoritetsborgere – og nu snakker vi så meget om islam og muslimer, så derfor vil jeg specificere det yderligere og sige vores muslimske medborgere – i Danmark rent faktisk bidrager til fællesskabet og praktiserer islam fuldstændig efter dansk lovgivning og de demokratiske værdier, og at de faktisk på ingen måde udgør et problem.
Er statsministeren af den opfattelse?
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Når man nu ikke må sige, at forfatteren til den her debatbog er fuld af det, som jeg ikke må sige her på talerstolen, så kan jeg sige, at han i hvert fald er meget alternativ.
Det betyder, at den 1. januar lige efter midnat er der ingen kriminelle i Danmark.
Det er jo håbløst.
Sådan kan man jo ikke tale om tingene.
Hvis man gør det, bilder man folk noget ind, som ikke er rigtigt, og det er jo det, der er problemet med, at de fra Alternativets side sidder og lægger en debatbog frem, som ikke har andet formål end at være – hvad skal man sige – afledningsmanøvre for nogle virkelig reelle og seriøse problemer i vores samfund.
Rasmus Stoklund (S), 2020-01-17:
I forlængelse af det spørgsmål, der lige blev stillet med henvisning til en debatbog, vil jeg bare spørge ordføreren, om ordføreren er enig i, at det er en speciel måde at opgøre kriminalitet på at sige, at hvis man bliver dømt efter straffeloven f.eks. den 30. december, er man kriminel, men den 2. januar tæller man ikke som kriminel længere.
Er ordføreren enig i, at det er en lidt pudsig måde at opgøre ret alvorlig kriminalitet på?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om ordføreren er enig i, at det også er lidt underligt, at debatbogsforfatteren her i et interview i Weekendavisen har sagt, at han ikke betragter det at have en betinget dom som belæg for, at man har begået noget kriminelt.
Det var bare de to spørgsmål.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-17:
Nej, det er det ikke.
Marcus Knuth (KF), 2020-01-17:
Det er jeg glad for at høre.
Jeg kunne i hvert fald læse, at det var fire røde partier, tror jeg, der deltog.
Det var godt nok ikke Socialdemokratiet, moskeen pegede på at man skulle stemme på, men der var et rødt vælgermøde, hvor der i hvert fald ifølge medierne var deltagelse af socialdemokrater.
Men det vil sige, at hvis en lignende situation opstår, hvor en moské kun inviterer røde partier til et møde, er det noget, som Socialdemokratiet vil tage afstand fra.
Pernille Vermund (NB), 2020-01-17:
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at det ikke nytter noget at føre en dommedagsprofeti og -retorik, fordi vi jo sidder her og har mulighed for at ændre på den udvikling, vi har set i alt for mange år.
Dommedagsretorikken kommer jo først, når der ikke er et flertal for rent faktisk at vende udviklingen, altså når der ikke er et flertal i Folketinget, som siger: Okay, vi er nødt til at gøre, hvad der skal til, for at de her problemer ikke år for år samlet set bliver værre, men bliver bedre.
Det er jo det, der indimellem gør nogle af os lidt modløse.
Vi hører her en ordførertale, hvor man rigtig fint forklarer, hvad det er for udfordringer, der er, i de muslimske miljøer eller i nogle af de muslimske miljøer, men omvendt lægger man også afstand til, og det gør man jo konkret, det, som både er de borgerlige partiers forslag til vedtagelse, DF's forslag til vedtagelse, vores forslag til vedtagelse og sågar Socialdemokratiets forslag til vedtagelse, og dermed laver man i dag et forslag til vedtagelse sammen med Radikale Venstre og sammen med Enhedslisten, og det får mig til at spørge: ... Er det forkert forstået?
Undskyld!
Men I laver et forslag til vedtagelse, som er i konflikt med Socialdemokratiets, og derfor bliver jeg nødt til at spørge: Hvad er det, der gør, at man stadig i SF stiller sig på den side, hvor man ikke engang kan bakke op om et forslag til vedtagelse fra regeringen?
Mette Frederiksen (S), 2020-01-17:
Det er helt korrekt, og vi er rigtig glade for forståelsespapiret.
Vi er også glade for det fokus, der er på integration.
Man kan sige, at det, vi bliver nødt til at samarbejde med nogle andre partier om, jo er at have styr på den samlede udlændingepolitik.
Det siger jeg jo direkte, og det ved alle partier her godt.
For man kan ikke kun nøjes med det ene.
Det skyldes jo, at nogle af dem har fået et statsborgerskab, de aldrig skulle have haft.
For Danmark er ikke deres land længere og bør ikke være det.
Men jeg kan godt bekræfte, at vi har et godt forståelsespapir i forhold til intentionen om integration, og det er vi glade for.
Rosa Lund (EL), 2020-01-17:
Så skal jeg gøre det helt kort, selv om det jo var meget fristende at tage en debat med Det Konservative Folkeparti og Venstre gennem statsministeren, men det vil selvfølgelig være en lille smule fjollet.
Så jeg skal bare bede statsministeren bekræfte, at det er rigtigt, at vi ikke har et fælles forslag til vedtagelse i dag, men at vi heldigvis har et fælles forståelsespapir, hvori der står, at integration er en målsætning.
Mette Frederiksen (S), 2020-01-17:
Altså, nu er det jo mig selv, der har rejst debatten omkring 37 timers pligt, og jeg har set ganske mange svar fra Venstre i den her sag og kan også konstatere, at det ikke blev gennemført i den tidligere regerings periode, selv om man havde rigtig mange år til det.
Nu har vi taget de første afgørende skridt med at få nedsat en Ydelseskommission, og jeg vil gerne sige det igen-igen: Jeg mener ikke, at man bare skal hæve ydelserne.
Jeg er nok også nået til den konklusion, at det faktisk ikke engang er nok, når vi taler danske værdier og integration, at sørge for, at alle kommer i beskæftigelse.
Det er en meget, meget vigtig forudsætning – derfor ideen om de 37 timer for overhovedet at kunne modtage en ydelse – men det, at folk kommer i arbejde, er faktisk ikke engang nok for at sikre de danske værdier.
For nogle af de problemer, som vi har diskuteret her i dag – radikalisering, social kontrol, manglende opbakning til demokratiet – lever faktisk også hos folk, der er i beskæftigelse.
Så det er ikke engang nok.
Morten Dahlin (V), 2020-01-17:
Jeg vil så gentage, hvad statsministeren sagde lige før til hr. Mads Fuglede, og sige, at jeg vælger at se bort fra den polemiske del af statsministerens svar, og så konstatere, at statsministeren sådan set slet ikke svarer.
Så jeg spørger bare statsministeren igen: Hvordan mener statsministeren at det at hæve de sociale ydelser til arbejdsløse flygtninge og indvandrere, så færre af dem bliver en del af arbejdsfællesskabet, forbedrer integrationen?
Men det er Socialdemokraterne jo så ikke enige med Venstre i.
For den politik, Socialdemokraterne har ført, siden statsministeren er blevet statsminister, har jo været at hæve de sociale ydelser og målrette dem til arbejdsløse flygtninge og indvandrere.
Så nu får en integrationsydelsesfamilie altså 2.000 kr. ekstra hver måned skattefrit for ikke at blive en del af det arbejdende fællesskab, og det får så færre til at stå op om morgenen eller om natten for at gå på arbejde.
Kunne statsministeren så ikke i al sin visdom forklare mig, hvordan det øger integrationen, når færre flygtninge og indvandrere deltager på arbejdsmarkedet?
Mette Frederiksen (S), 2020-01-17:
Dels oplever vi en større lydhørhed ved den nye Kommission i EU, end jeg synes vi har oplevet tidligere, dels har vi kastet os ind i nogle mere bilaterale snakke med nogle forskellige lande, hvor jeg også oplever en fremdrift i den her diskussion.
Jeg kunne godt ønske mig, at det gik hurtigere, og jeg kunne godt ønske mig, at der var en bredere europæisk erkendelse af, at det nuværende system er dysfunktionelt, og at vi derfor bliver nødt til at starte forfra og lave et helt nyt.
Det kommer til at tage noget tid, men vi er på bolden; det er næsten det bedste svar, jeg kan give.
Mads Fuglede (V), 2020-01-17:
Men der var ingen polemik tiltænkt, og jeg er ked af, hvis det fremstod sådan.
Vi synes, det er spændende tanker.
Vi arbejdede selv for et udrejsecenter, hvilket selvfølgelig er noget andet end et modtagecenter, og fandt ud af, hvor svært det er, også selv om vi valgte et bilateralt spor; så det er ikke noget, man gør nemt.
Jeg spørger af oprigtig interesse.
Man har haft den her debat i rigtig, rigtig mange år, og vi er enige i, at det er på tide at få et helt nyt system, og at det er bedst, hvis vi får det i et større forum af lande, men at det kan være nødvendigt, at man gør noget alene, hvis man oprigtigt mener, at der skal tænkes helt nyt på det her område.
Det var sådan set bare for at efterspørge, om vi ikke er ved at være der, at nu gør vi noget, og om det så er et modtagecenter eller et udrejsecenter, tror jeg er ét fedt for Venstre.