runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-26:
Der skal stadig en hel del mere til for at stå mål med den demografiske udvikling.
Og når vi netop kigger på ældreområdet, må vi sige, at det ikke nytter ensidigt at kigge på velfærdsteknologi.
For det er jo simpelt hen hænder, der skal til for at løse opgaven.
Så hvis vi skal løse den kæmpestore udfordring i forhold til fremtiden, skal der afsættes forholdsvis flere penge.
Der er taget højde for sund aldring i Finansministeriets tal her.
Jane Heitmann (V), 2018-04-26:
Jamen vi har i Venstre den prioritering, vi har haft siden regeringsskiftet og også før det, nemlig at sundheds- og ældreområdet har en afgørende betydning for os.
Og det er jo derfor, at vi har investeret massivt både i danskernes sundhed, men også i hele ældreområdet.
Det er første gang, at vi har en ældreminister.
Før det havde vi en sundheds- og ældreminister.
Jane Heitmann (V), 2018-04-26:
Jeg vil blot spørge om noget.
Ordføreren nævner nedskæring på ældreområdet.
Jeg er bare lidt nysgerrig på, hvad det helt konkret er for nedskæringer, som ordføreren mener der er foretaget på ældreområdet.
Stine Brix (EL), 2018-04-26:
Som jeg nævnte, kan vi jo se på antallet af hjemmehjælpstimer, der bliver leveret, at der siden 2008, altså over de sidste 10 år, er blevet leveret 6 millioner færre hjemmehjælpstimer.
Det er jo helt konkret et udtryk for, at der er blevet skåret markant i hjemmehjælpen, og der er jo ikke nogen saglig grund til det, når vi kan se, at der i samme periode er kommet markant flere ældre til.
Så derfor er det jo de facto virkeligheden derude, at der dels er nogle ældre, som slet ikke bliver visiteret til hjemmehjælp, selv om de har brug for det, dels er der nogle ældre, som er visiteret til hjemmehjælp, men som får et markant ringere tilbud.
Jeg nævnte eksemplet med bad, hvor vi kan se, hvis vi sammenligner med årene fra 2015 til i dag, at det bare er blevet markant ringere.
I dag er det blevet normen, at det kun er én gang om ugen, man bliver tilbudt bad.
Det så anderledes ud i 2015.
Så det er nogle eksempler på, hvad det er for nogle forringelser og hvad det er for nogle nedskæringer, vi ser derude.
Jane Heitmann (V), 2018-04-26:
Tak for det.
Jeg vil godt understrege, at jeg – hvad skal man sige – også deler ordførerens forargelse, når man kan høre, at der er ældre, der ikke kan komme i bad, at de får de forkerte piller, at de ikke kommer ud af sengen, og at de ligger med våde bleer og alting.
Jeg er helt på linje med ordføreren; jeg bliver så forarget.
Men når jeg ligesom spørger ind til det her med nedskæringer, er det sådan set blot for at høre, om ordføreren anerkender, at vi fra Folketingets side har løftet ældreområdet markant under den her regering, og at kommunerne samlet set planlægger at bruge flere penge på ældreområdet under den her regering, end der blev brugt under den tidligere regering.
Stine Brix (EL), 2018-04-26:
Alt andet vil jo være fuldstændig vanvittigt, i og med at der bliver markant flere ældre.
Men det, der er det centrale problem, som jeg også gentog flere gange i min tale, er jo, at pengene slet, slet ikke følger med i forhold til behovet.
Det er jo en glædelig nyhed, at der er flere af os, der bliver ældre, men med det følger der jo også et øget behov for hjælp, og det ser vi bare slet ikke at der bliver fulgt op på.
Jeg tror, det er, fordi vi har en regering, som er meget optaget af at have en meget, meget stram vækst i det offentlige og er meget optaget af at bruge penge på skattelettelser, og det betaler de ældre bl.a. prisen for, i kraft af at man altså ikke finansierer det, at der er flere ældre, der har brug for hjælp.
Det er der også andre grupper der betaler prisen for, men de ældre gør det også.
Jane Heitmann (V), 2018-04-26:
Jeg tror faktisk ikke, at man kan, hvad skal man sige, omsætte det demografiske træk til konkrete merudgifter.
Jeg kan konstatere, at vi i Venstre og i regeringen jo prioriterer sundheds- og velfærdsområdet højt.
Alene sundhedsområdet har vi jo løftet med 4,4 mia. kr. ekstra – ekstra – siden valget i 2015.
Og alene med finansloven her har vi løftet ældreområdet med 2,7 mia. kr.
Det er en markant økonomisk prioritering af to meget, meget vigtige kernevelfærdsområder.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-26:
Tak for det.
Nul komma det ene eller nul komma det andet – så lad os blive lidt mere konkrete.
For det er et faktum, at der kommer flere og flere ældre, og det er et faktum, at der er færre og færre til at tage sig af dem.
Og hvis vi bare skal forholde os til Finansministeriets beregninger i forhold til den demografiske udvikling, så kan vi se, at den forudsætter, at der i gennemsnit skal afsættes 1½ mia. kr. hvert år frem til 2025.
Der er et stykke vej i forhold til de overvejelser, regeringen gør sig.
Mener ordføreren, at det er muligt at videreføre en god og værdig ældrepleje uden at tage højde for den demografiske udvikling, som finansministeren selv har sagt drejer sig om 1½ mia. kr. om året?
Jane Heitmann (V), 2018-04-26:
Jeg skal være helt ærlig og sige, at vi ikke har diskuteret Venstres prioriteter i forbindelse med finansloven endnu.
Men jeg deler da fuldstændig det udgangspunkt, som ordføreren selv nævnte, om, at vi har en problemstilling i forhold til at sikre sosu-hjælpere til at passe på fremtidens ældre.
Vi har også en problemstilling i forhold til stærke fællesskaber og ensomhed, og jeg kunne nævne mange problemstillinger, men jeg er sådan set i udgangspunktet ikke uenig i det, som Dansk Folkeparti fremførte som noget af det væsentlige.
Så langt er vi ikke.
Jeppe Jakobsen (DF), 2018-04-26:
Kan ordføreren for regeringens største parti så leve med et finanslovsudspil, som ikke adresserer de problemstillinger, som ordføreren jo er enig i at der er?
Jane Heitmann (V), 2018-04-26:
Jeg synes, det er præmaturt at stå her og – hvad skal man sige – ligesom lægge sig fast på, hvilke prioriteter der skal være i finansloven.
Jeg synes, det er helt legitimt at sige, at vi ikke har drøftet finanslovsudspillet endnu.
Astrid Krag (S), 2018-04-26:
Så vil jeg da tage tråden op fra min kollega i Dansk Folkeparti og spørge Venstres ordfører, om Venstres ordfører er tilfreds med de tal fra Finansministeriet, der viser, at der er kommet 2.300 færre ansatte i ældreplejen under den nuværende regering.
Jane Heitmann (V), 2018-04-26:
Jeg er så tilfreds med, at man ude i kommunerne prioriterer ældreområdet, jeg er meget, meget tilfreds med, at kommunerne samlet set bruger flere penge på ældreområdet under den her regering.
Jeg er også tilfreds med, at man ude i kommunerne selv har muligheden for at tilrettelægge, hvordan arbejdsgangene skal være.
Det udgangspunkt deler vi ikke i Venstre.
Vi mener, det er vigtigt, at kommunerne selv kan planlægge og tilrettelægge, hvem der skal ansættes til de opgaver, der skal løses.
For os er det afgørende, at der bliver ansat kvalificeret personale.
Astrid Krag (S), 2018-04-26:
Hvis det svar skal give mening, skal det jo forstås sådan, at Venstres ordfører ser det som et udtryk for en prioritering af ældreområdet, at der nu er 2.300 færre medarbejdere.
Hvis det er sådan, en prioritering viser sig i hverdagen, tror jeg da, at de fleste medarbejdere i ældreplejen gerne vil have sig frabedt, at man prioriterer området yderligere fra regeringens side.
For så kan det da hurtigt ende med at blive farligt i forhold til, hvor mange kollegaer man har.
Lad mig så stille Venstres ordfører et spørgsmål.
Der er jo tre partier i regeringen, som i udgangspunktet har forskellige holdninger til væksten i de offentlige budgetter, i takt med at der bliver stadig flere ældre.
Jane Heitmann (V), 2018-04-26:
Jeg er jo fuldstændig opmærksom på, hvad der står i regeringsgrundlaget, og det er klart, at vi fra Venstres side bakker op om regeringen.
Man glemmer jo nogle gange i diskussionen de optimeringer, der faktisk foregår ude i virkeligheden.
Det handler jo om, at man bliver bedre til at behandle sygdomme, det handler om, at man bliver bedre til at bruge velfærdsteknologi.
Det, der er afgørende for mig, er, at vi har prioriteret ældreområdet med 2,7 mia. kr., og at der samlet set bliver brugt flere penge ude i kommunerne under den her regering end under den tidligere regering.
Marcus Knuth (V), 2018-04-26:
For mig er det vigtigt at understrege, at kriminelle udlændinge skal have klar besked om, at de ikke er velkomne i Danmark.
Derudover skal vi naturligvis have en udbredt kontrol og viden om, hvilke personer der kommer til Danmark.
Som jeg ser det, er dette beslutningsforslag dog ikke nødvendigt på nuværende tidspunkt.
Vi har nemlig allerede gældende regler – hr. Mattias Tesfaye opsummerede dem meget fint – som betyder, at en adgang til Danmark bortfalder ved en eventuel udvisning.
I slutningen af februar fremsatte regeringen desuden lovforslag om skærpede regler om udvisning af kriminelle udlændinge.
Med det lovforslag ønsker vi, at der skal ske udvisning i videst muligt omfang.
Det her er med andre ord et område, vi allerede har fokus på.
Regeringen holder hele tiden øje med, om vi har de nødvendige kontrolinstanser.
Det vil vi fortsætte med, og det er årsagen til, at jeg er tryg ved det arbejde, ministeriet allerede har sat i gang tidligere i år, i februar.
Derfor støtter Venstre ikke dette beslutningsforslag.
Inger Støjberg (V), 2018-04-26:
Jeg kan i hvert fald sige så meget, at ambitionen er, at man inden sommer har fået gransket både de seneste domme, der er faldet, og også den praksis, der måtte være rundtomkring.
Mattias Tesfaye (S), 2018-04-26:
Det synes jeg da i hvert fald som udgangspunkt lyder som en udmærket diskussion, som vi meget gerne vil deltage i.
Jeg kan ikke gennemskue, om vi støder mod nogle konventioner eller noget andet, men princippet i, at det, hvis man har begået alvorlig kriminalitet i Danmark og bliver udvist i f.eks. 8 år og man efter de 8 år søger familiesammenføring, så skal indgå som en del af vurderingen af den ansøgning, hvorvidt man tidligere har fået en udvisningsdom, synes jeg da umiddelbart lyder som noget fornuftigt noget, vi godt kunne diskutere, ja.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-04-26:
Jeg har det jo sådan, at jeg har stor tillid til kommunerne og til, at de opgaver, som kommunerne har, og som de skal løfte, kan de godt finde ud af at løfte, og at de godt kan finde ud af at håndtere det at ansætte medarbejdere og bruge de medarbejdere, de har, til de opgaver, som de nu skal have løst.
Det må jeg sige jeg har stor tillid til.
Jeg kender jo også som kommunalbestyrelsesmedlem til, hvordan det fungerer.
Anni Matthiesen (V), 2018-04-26:
Håbet er lysegrønt, det giver jeg ordføreren ret i.
Jeg kunne godt tænke mig lige at prøve få lidt styr på, hvad det egentlig er, som SF helt konkret gerne vil.
For jeg er lidt i tvivl om, om det er kvaliteten i det tilbud, der gives, som SF gerne vil sikre, eller om det egentlig er, at alle skal gå i modtageklasser.
Jacob Mark (SF), 2018-04-26:
Der er ingen garanti for, at folk er rustet til opgaven.
Med den her lov gør man noget, man normalt aldrig har gjort før, når en skole skal drives.
Man siger, at det er nogle voksne uden nogen bestemte kvalifikationer, der kan få lov til at undervise et ukendt antal børn i de her særlige tilbud.
De skal ikke kunne noget særligt.
Så med det, ordføreren lige har sagt, mener ordføreren så ikke, at det netop er et problem ved den lov?
Anni Matthiesen (V), 2018-04-26:
Jamen det glæder mig faktisk at høre, at ordføreren for SF jo egentlig på den måde godt vil være med til at diskutere det, og det kan vi jo så fortsætte med, når vi skal evaluere loven i 2019.
Jeg er helt enig i, at vi selvfølgelig skal sikre, at der er en kvalitet, også for de børn, som ikke kan eller bør starte i en modtageklasse, fordi man lokalt vurderer, at det faktisk vil være bedre for de børn at starte direkte i en normal klasse.
Men så synes jeg også, at vi taler om noget helt andet, for så har man stadig væk friheden, men sætter fokus på, at det, man tilbyder børnene generelt, skal vægtes højt.
Og det er en idé, jeg godt vil have bekræftet, altså at det ikke er for at aflive muligheden for andre tilbud, at SF fremsætter det her lovforslag, men at det faktisk er for at kigge på kvaliteten.
Jacob Mark (SF), 2018-04-26:
Jeg synes, at hvis man er en god kommune, der vil integrere flygtningebørn ordentligt, så vælger man enten at putte dem i en modtageklasse med et lavt antal børn i klassen og så med gode udslusningsmuligheder, eller også vælger man den model, som jeg har været lidt skeptisk over for, men som jeg har set været benyttet på en ordentlig måde, hvor man siger, at de kommer direkte ud i skolen, under forudsætning af at der er særlige foranstaltninger for børnene, særlig hjælp, for ellers går det både ud over flygtningebarnet, men sådan set også klassekammeraterne, som lige pludselig oplever, at der bliver brugt rigtig meget tid på det barn, selvfølgelig.
Jeg vil gerne sikre kvaliteten.
Da jeg sad som byrådsmedlem, fik vi hvert år, når vi skulle spare penge, sådan et budgetkatalog, og hvert år stod der, at modtageklasserne var et oplagt sted at spare.
Og derfor er jeg ikke et sekund i tvivl om, at når man i den her lovgivning gør det muligt for kommunerne at hæve klassekvotienten fra 12 til 18, så er det en potentiel sparemulighed, og den vil blive brugt rundtomkring, og det går ud over børnene.
Derudover mener jeg, at det er helt forkert at sige, at vi parkerer børn ude i nogle særlige undervisningstilbud væk fra folkeskolerne.
Det mener jeg forringer kvaliteten af det tilbud, som vi kan give til børnene.
Jeg ville gerne være med til en lovgivning, der tog udgangspunkt i, at børnene skulle i modtageklasser og udsluses, men hvis kommunerne, f.eks. som det, fru Anni Matthiesen sagde, kun havde et eller to børn, så kunne de komme direkte ud i klassen, hvis der så var særlige foranstaltninger for barnet.
Det ville jeg synes var fint, for så er det stadig god kvalitet.
Så det er det, jeg er optaget af.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-04-26:
Selvfølgelig gør kommunerne og skolerne og lærerne det på bedste vis, for det er jo pligtopfyldende mennesker, men vi gør det jo ikke på bedste vis, i og med at vi ikke har modtageklassemodellen som den eneste model, som er en god model, fordi man tager hånd om eleverne.
Jeg er glad for, at ordføreren siger, at det ikke er rimeligt, men samtidig siger man så, at man respekterer en aftale, men den aftale kan man jo bare lave om, og så kan man stemme for SF's lovforslag her i salen.
Hvis man ikke synes at det er rimeligt, hvorfor stemmer man så ikke for?
Anni Matthiesen (V), 2018-04-26:
Fordi jeg stadig væk mener, at der er steder, hvor man måske vil løse det på en bedre måde, end at alle skal i en modtageklasse.
Jeg har været ude at besøge skoler, som måske har ganske, ganske få elever af anden etnisk herkomst, som er kommet hertil, og hvor de jo simpelt hen kan se, at her er der en dreng, som faktisk hurtigere vil kunne blive integreret ved at få lov til at komme direkte ind i klassen.
Jeg går ud fra, at de lærere og for den sags skyld også psykologer osv., som eventuelt også er tilknyttet de skoler, på bedste vis vurderer, hvad der er bedst for de enkelte børn, og jeg holder egentlig af, at vi har friheden til det, også rundtomkring i kommunerne.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-04-26:
Da vi i foråret 2016 behandlede lovforslaget om at indføre den her særlov, der særlig rettede sig mod flygtningebørn, var vi i Enhedslisten lodret imod forslaget.
Vi opfattede det som diskriminerende, fordi man gav andre vilkår for denne gruppe børn.
Konkret indebar lovforslaget jo – der er ikke nogen grund til at gentage det hele – bl.a. den her mulighed for, at man kunne øge klassekvotienterne eller klasseloftet med 50 pct.
Så den korte historie er, og jeg synes, der var mange principielle og konkrete indholdsmæssige grunde til at sige nej til forslaget, og man må vel her et par år efter sige, at det bar noget præg af at være en forhastet og lidt panisk reaktion på, at der i en kort periode ankom et meget betydeligt antal flygtningebørn til Danmark.
Jeg vil sige, at jeg jo også oplevede det, at der så blev enighed om en solnedgangsklausul som en erkendelse af, at vi faktisk tilbød et ringere skoletilbud til flygtningebørnene end det, vi havde med den tidligere lovgivning.
Hvorfor ellers lave en solnedgangsklausul, hvis man syntes, at det her var et væsentlig bedre tilbud?
Efter Enhedslistens opfattelse burde loven aldrig have været vedtaget, og vi synes egentlig også, at det, at SF nu fremsætter forslaget – og tak for det – burde fremkalde en refleksion blandt de af Folketingets medlemmer, der i sin tid stemte for forslaget, en refleksion over, om det alligevel ikke var forhastet.
Men når det nu viste sig, at den vurdering ikke holdt stik og behovet ikke er der, så forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor man med djævelens vold og magt vil holde fast i, at lad os beholde et skoletilbud til flygtningebørn, der er ringere; hvor der ikke er krav til klasselærerne, og hvor der kan komme væsentlig flere børn ind i klasserne.
Så jeg havde håbet, at flertallet ville skifte med det udmærkede forslag, SF har fremsat.
Enhedslisten kan støtte forslaget.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-04-26:
Det vil jeg komme tilbage til, når evalueringen er lavet.
Jeg kan af gode grunde ikke svare dig på nu, hvad vi forestiller os der skal foregå, når evalueringen er lavet.
Det må vi vende tilbage til, når vi har den.
I forhold til udformningen af det synes jeg selvfølgelig, det er vigtigt, at der er en vis form for kvalitet, og at der er nogle mennesker, som er i stand til at påtage sig den her særlige opgave, det er at modtage tosprogede børn.
Det er, hvad enten man laver en modtageklasse eller sluser dem ud i klasserne.
Det er selvfølgelig vigtigt, at man er rustet til den opgave.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-26:
Tak for ordet, og tak til SF for at fremsætte det her lovforslag, som jo handler om lovforslag 190, forslag til lov om kommunale særlige tilbud om grundskoleundervisning til visse udenlandske børn.
Det blev, som flere andre ordførere har sagt, vedtaget af et flertal i Folketinget og var fremsat ud fra en stærk bekymring i regeringen over antallet af asylansøgere i 2015.
Man var bange for, at et højt antal asylansøgere ville blive en udfordring for kommunerne, og på uddannelsesområdet valgte man derfor at sige, at man kunne lave nogle særlige tiltag for de her asylbørn – man skulle ikke nødvendigvis sætte dem i den danske folkeskole.
De her særlige tilbud lever jo ikke op til de krav, som man normalt stiller til undervisningen i modtageklasserne.
Det var allerede ved fremsættelsen af lovforslaget efter vores opfattelse svært at se, hvori de her bedre rammer bestod.
Vi mente ikke, at det var bedre rammer for flygtningebørnene, og størstedelen af de organisationer, der sad og behandlede lovforslaget dengang, leverede også høringssvar, som var stærkt kritiske over for og bekymrede over det lovforslag.
Derfor er vi selvfølgelig rigtig glade for det lovforslag, som SF har fremsat, og som handler om at ophæve den lov tidligere end det, der er lagt op til, nemlig i 2019 i stedet for i 2020-21.
Vi mener, at den lov, der ligger, aldrig nogen sinde skulle være vedtaget, for selvfølgelig skal flygtningebørn, som kommer her til landet, ud blandt danske børn med det samme og modtage den samme kvalitetsundervisning som danske børn.
Så synes vi også, hvis man ser på de seneste tal over mennesker, der kommer til landet, at der overhovedet ikke er nogen begrundelse for at opretholde den lov.
Så der er fuld opbakning til SF's lovforslag.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-04-26:
Forslaget her fra SF går ud på at ændre datoen for, hvornår loven om kommunale særlige tilbud om grundskoleundervisning til visse udenlandske børn og unge skal ophæves.
SF ønsker med forslaget at fremrykke datoen 2 år.
Loven blev vedtaget i 2016 som en opfølgning på regeringens topartsaftale med KL om en række initiativer på integrationsområdet.
Med loven fik kommunerne frihed til selv at oprette særlige tilbud om grundskoleundervisning til tosprogede børn og unge uden for rammerne af folkeskoleloven.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, det er positivt, at kommunalbestyrelserne har frihed til at udforme det modtagelsestilbud, der passer bedst til de enkelte lokale behov, prioriteringer og ønsker.
Jeg sidder selv i en kommunalbestyrelse, og i min kommune har vi været glade for selv at have mulighed for at oprette det tilbud, der nu passer til os, og det tror jeg at mange andre kommuner også er glade for.
Og det har fungeret ganske udmærket; vi har oprettet modtageklasser.
I forbindelse med vedtagelsen af lovforslaget i 2016 blev det aftalt, at loven skulle evalueres i 2019, og i respekt for kommunerne, som bruger loven, vil vi gerne afvente evalueringen i 2019.
Samtidig har vi jo også lavet en aftale med KL, som vi fra Det Konservative Folkepartis side ønsker at overholde og ikke lave om på her midt i perioden.
Jacob Mark (SF), 2018-04-26:
Tak for det.
Nu ved jeg, at fru Brigitte Klintskov Jerkel er byrådsmedlem, så jeg tænkte: Gad vide, hvordan man har organiseret det i den pågældende kommune.
Jeg kan høre, at ordføreren mener, at kommunerne sådan set bare skal have meget frihed.
Det er mit første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Da De Konservatives ordfører, hr. Anders Johansson, stod på talerstolen, da man vedtog lovforslaget, sagde ordføreren, at ordføreren var rigtig godt tilfreds med, at det skulle evalueres efter 2-3 år.
Kan ordføreren sige lidt om, hvad Det Konservative Folkeparti forestiller sig man skal gøre, når der er lavet den evaluering?
Christina Egelund (LA), 2018-04-26:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler her, handler om, at SF ønsker at ændre datoen for, hvornår loven om kommunernes særlige tilbud om grundskoleundervisning til visse udenlandske børn og unge ophæves.
Loven blev vedtaget i 2016 som en opfølgning på regeringens topartsaftale med Kommunernes Landsforening om forskellige initiativer på integrationsområdet.
Her fik kommunerne mulighed for uden for rammerne af folkeskoleloven at oprette særlige tilbud om grundskoleundervisning til tosprogede børn og unge.
I Liberal Alliance respekterer vi aftalen med KL og ønsker ikke at løbe fra den.
I Liberal Alliance glæder vi os i stedet over, at man i hver enkelt kommunalbestyrelse faktisk har fået frihed til at udforme netop det tilbud, som passer til den enkelte kommunes lokale ønsker.
Det har vi tillid til man godt kan vurdere lokalt, og derfor kan vi ikke støtte lovforslaget.
Merete Riisager (LA), 2018-04-26:
Jeg mener, at evalueringen i hovedtræk er ganske positiv over for stu-uddannelsen og også kommunernes varetagelse af den.
Det er rigtigt, at der er kommunale forskelle, ligesom der i øvrigt er på mange andre uddannelser.
Bl.a. er der på folkeskoleområdet, som kommunerne jo også drifter, meget, meget store forskelle, selv om de er underlagt den samme lovgivning.