Karsten Hønge (SF), 2024-05-02:
Der er nu på en eller anden måde en vis friskhed over, at regeringen sætter det her lovforslag til behandling lige efter 1. maj og kun få dage efter store bededag.
Det er igen her, hvor regeringen leverer et af de her dobbeltslag i form af en ordentlig lussing med forhånden og så en ordentlig lussing med baghånden: Først stjæler regeringen en fridag fra lønmodtagerne og selvfølgelig en dag, hvor f.eks. dagpengemodtagere også skal stå til rådighed, og dernæst tager regeringen også en del af den udbetaling, som de mennesker skulle have haft.
Jeg kan godt høre, at der sådan intuitivt kan ligge en vis snusfornuft i det, når der bliver argumenteret for, at fordi lønmodtagerne arbejder en ekstra dag, skal mennesker på overførselsindkomster ikke have ekstra, fordi de jo ikke arbejder ekstra.
Men vi har jo også hørt Socialdemokraternes ordfører, hr. Jens Joels, tale, og vi blev ikke klogere af talen og slet ikke af svarene.
For hvis man fører den der intuitive snusfornuft ud i livet, er der ikke noget, der giver mening i øvrigt i reguleringen mellem lønninger og overførselsindkomster, for de baserer sig netop på et forhold mellem lønindtægt og overførsel.
Så hvis man nu forestiller sig, hvad vi jo lige har set, stærke offentlige fagforeninger tilkæmpe sig gode lønstigninger til de ansatte, kunne man vel også argumentere for, at fordi de offentligt ansatte har rottet sig sammen i nogle fagforeninger og har fået nogle højere lønstigninger, hvad har det så at gøre med overførselsindkomster?
Man kunne forestille sig nogle mennesker, der får nogle nye maskiner, og at effektiviteten stiger og lønningerne stiger, men hvad har det at gøre med, at man er på førtidspension?
Den argumentation fornemmede jeg bare fortabte sig i tågen som så meget andet hos Socialdemokraterne.
Den konklusion, man er nået frem til, giver jo ikke mening, altså at præcis i forhold til store bededag skal man ikke have ekstra, fordi man er på overførselsindkomst.
Faglige Seniorer skriver i høringssvaret, og jeg citerer: »Det vil medføre et klart brud på princippet om, at overførselsindkomster og pensioner skal reguleres i takt med lønudviklingen for at sikre en jævn udvikling i indkomstfordelingen.«
ROCKWOOL Fonden skrev den 23. december 2023: »Lønningerne stiger generelt hurtigere end overførselsindkomsterne.
Dette skyldes, at overførselsindkomsterne normalt reguleres i henhold til lønvæksten to år tidligere, men fratrukket 0,3 procentpoint.«
Og et andet sted skriver ROCKWOOL Fonden: »Selvom lønningerne er ved at genvinde den tabte købekraft, gælder dette langt fra overførselsindkomsterne.«
Lovforslaget kommer oven i købet på toppen af en periode på 30 år, hvor overførselsindkomsterne støt og roligt er sejlet agterud i forhold til lønningerne.
Og det er dokumenteret af Cevea, som jo i en rapport fra februar 2024 skriver: »Det betyder, at kontanthjælpen bid for bid er blevet udhulet sammenlignet med gennemsnitslønnen i de sidste tre årtier, og at afstanden mellem kontanthjælpsmodtagere og lønmodtagere er blevet kraftigt forøget.
Mens gennemsnitslønnen før skat er steget med ca. 22 pct. siden 1994 ..., så er kontanthjælpssatsen for en voksen ikke-forsørger kun steget med ca. 2 pct.«
Et andet sted i den samme rapport skriver Cevea, hvis jeg kan finde det, at ... Nej, det må vente til en anden dag.
FH skriver til gengæld kort og klart i høringssvaret, at det vil øge uligheden mellem beskæftigede og dem, der står uden for beskæftigelse, og at det vil underminere det sociale sikkerhedsnet og den danske arbejdsmarkedsmodel.
FH konstaterer, at forslaget betyder en nedgang på 1.100 kr. om året for en dagpengemodtager, og at købekraften for de ledige efter de seneste års inflationsstigninger først bliver genoprettet i slut 2020'erne.
Ældre Sagen påpeger på samme måde, at lovforslaget forøger pensionernes efterslæb i forhold til lønningerne.
Cevea skriver et andet sted i deres rapport, og jeg citerer: »I hele den periode, hvor vi har haft det moderne kontanthjælpssystem, har det været en grundlæggende ambition, at kontanthjælpen og andre overførselsindkomster skulle følge lønudviklingen på arbejdsmarkedet.
Det har i hvert fald været fortællingen.
Alligevel har kontanthjælpen i hele perioden været underlagt forskellige former for mindreregulering, som betyder, at det er undtagelsen snarere end reglen, at kontanthjælpen faktisk er steget i takt med lønnen.
Derfor er værdien af kontanthjælpen blevet udhulet markant i forhold til gennemsnitslønnen i de seneste tre årtier.«
Nu fortsætter vi så med det her lovforslag.
Spørgsmålet, der står tilbage, er: Hvornår er det at øge uligheden egentlig blevet socialdemokratisk politik?