runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-14:
Jeg er meget, meget enig.
Men vil ordføreren eventuelt være med til at arbejde på, at vi måske kan finde en løsning, også her, hvor vi laver en type revideret klageadgang, som lever op til de demokratiske forpligtelser, som vi synes vi har, men som måske kan gøre, at det bliver mere smidigt?
Og hvis ikke, mener ordføreren så, at det skal være generelt, at vi skal afskære klageadgangen for de store anlægsprojekter?
Eller er det bare i det her projekt?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-10-14:
Der er jo et godt spørgsmål.
Der er to ting.
Vi bakker op om forslaget, men vi er klart åbne for at se på muligheder for alternative måder for klageadgang, så man også får en tillid til de her store projekter, der etableres.
Det, som vi ser nu, er også, at vi flere steder har en folkelig modstand mod flere store projekter for vedvarende energi, og det er jo vigtigt, at vi har borgernes opbakning til den grønne omstilling, og derfor er det også vigtigt, at de har en tillid til den demokratiske proces.
Så hvis vi her kan se, at der er noget, også rent lovgivningsmæssigt, reguleringsmæssigt, vi skal have opdateret, justeret i forhold til den grønne omstilling – og det tror jeg sådan er generelt, vi har det jo også med hensyn til havnelovgivningen og et par andre ting, hvor vi har nogle regulatoriske stopklodser – så skal vi se på, hvad det er, der skal til.
For vi står over for en kæmpe transformation, og der må vi sikre, at vores lovgivning og demokratiske rettigheder er på plads.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-10-14:
Tak for det.
Jeg havde bare sat mig i hjørnet for at vente på, at det blev min tur.
Men det betyder ikke, at det er en god idé at bygge flere vindmøller i Danmark – faktisk er det en rigtig dårlig idé.
Vi har alt for mange vindmøller i Danmark.
Det fremgår tydeligt af, at vi stopper vindmøllerne, når vinden blæser meget, simpelt hen for at slippe for den ubrugelige strøm.
Nogle steder er der ikke transmissionskapacitet til at føre strømmen frem til brugerne, og andre steder betaler tyske producenter danske vindmølleejere for at stoppe produktionen for ikke at få markedet til at bryde sammen på grund af for meget produceret strøm.
Danmarks overdrevene vindmøllekapacitet er kun mulig, fordi vi kan trække på nabolandenes baseloadkapacitet.
Hvis vores nabolande vælger at gå samme vej, som vi har gjort i Danmark, vil vores elsystem blive endnu mere ustabilt, end det er i dag.
I dag kan vi eksportere dele af den overskydende produktion til vores nabolande, når vi producerer mere, end vi selv har brug for, og vi kan importere, når vi ikke kan dække vores eget forbrug.
Men hvis vores nabolandes produktion bliver lige så ustabil som den danske og i fase med udsvingene i Danmark, får vi et alvorligt problem.
Så vil vi ikke kun opleve voldsomme udsving i prisen – i sidste uge ramte prisen på et tidspunkt 6 kr. pr. kilowatt-time, altså 20 gange normalprisen – i værste fald vil vi få strømudfald, altså at der ikke er strøm i kontakten.
Hvis der opstår mangel på elektricitet, kan vi ikke regne med, at vores nabolande vil fylde hullet op i Danmark, fordi vi har fjernet vores backupkapacitet.
Når snakken går på mere vindkraft, tales der altid om lagring af strømmen, ptx osv., men det er ikke en tilgængelig teknologi på nuværende tidspunkt.
Måske bliver den det, det er tænkeligt.
Teknisk set er processerne mulige, men vil de også blive det kommercielt?
Hvis det kommer til at koste – hvad ved jeg? – 20 kr. eller 50 kr. at fremstille 1 l benzin
vil det ikke slå igennem, så derfor er det uansvarligt at foruddiskontere med, at det naturligvis bliver en mulighed.
Lad os vente med at bygge de ekstra vindmøller, til vi er sikre på, at der er mulighed for at omsætte strømmen på en brugbar måde og på rentabel vis.
Det burde derfor være indlysende, at vi ikke skal bygge mere og producere mere vindenergi, før muligheden for at lagre strøm er til stede.
Energiøer vil kun gøre energiforsyningskrisen værre i fremtidens Danmark med høje omkostninger, afhængighed af vores nabolande og risiko for blackout, blot for at forfølge en ideologisk tilgang til vindenergi.
Hvis vi skulle dele sol og vind lige, burde Danmark langt hellere fokusere på forskning i atomkraft.
Når det gælder vindenergi, står vi desværre ret alene med det her på Christiansborg.
Tak for ordet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-10-14:
Vi har den samme bekymring i Alternativet, som Venstre har, i forhold til klageadgang.
Og i forhold til det der med at prøve at lave en proces, der sikrer, at man på en anden måde måske kan få en mere direkte klageadgang og en hurtigere proces, hvad er det så, der gør, at vi ikke kan prøve at gøre det i den her proces?
Altså, vi har jo brug for en hurtigere type klageadgang, også i andre projekter, så hvorfor ikke prøve det her og se, om vi ikke kan blive enige om en løsning, sådan at vi ikke tilsidesætter demokratiet for klimaet?
Carsten Kissmeyer (V), 2021-10-14:
Jeg lagde sådan set op til, at Venstre meget gerne går ind i et arbejde med at se på, hvordan vi kan få procedurerne til at køre hastigere.
Men det kræver et særskilt stykke arbejde, og i den givne situation synes vi ikke vi har tid til det.
Så derfor vælger vi i den givne situation at støtte op om lovforslaget, som det ligger.
Ulla Tørnæs (V), 2021-10-14:
Mange tak.
Som netop nævnt af den socialdemokratiske ordfører er det her jo et ganske glimrende lovforslag, vi har til behandling her.
Med lovforslaget slår vi faktisk flere fluer med ét smæk, og det er jo altid sådan i effektivitetens navn godt.
Med lovforslaget retter vi op på en række skævheder, som har eksisteret i en årrække inden for su-systemet, og faktisk er lovforslaget en opfølgning på en aftale, som su-forligskredsen indgik tilbage i foråret.
Lad mig sige med det samme, at der er tale om ganske fornuftige ændringer, som vi fuldt ud kan støtte fra Venstres side.
Som Socialdemokratiets ordfører nævnte, synes vi også, at det er superfornuftigt med en opdatering af reglerne for tildeling af ekstra su-stipendier til studerende, der bliver forældre i studietiden.
Med lovforslaget sikrer vi nemlig fuld – og jeg understreger det – fuld ligestilling mellem mor og far i tildelingen af su-stipendier til par, der bliver forældre, mens begge er su-modtagere.
Det synes vi er supersuperfornuftigt.
Fremadrettet bliver det sådan, at begge forældre hver får indtil 9 måneders ekstra su i forbindelse med fødsel eller adoption.
Hver forælder vil kunne overføre 3 måneder af den ekstra su til den anden forælder, og det synes vi også er supersuperfornuftigt.
Enlige forsørgere vil som hidtil kunne få 12 måneders ekstra su i forbindelse med fødsel eller adoption.
Jeg synes, at der her er tale om en væsentlig forbedring af ligestillingen mellem forældrene, og det er godt.
De nuværende regler betyder nemlig, at moren automatisk har kunnet få 12 ekstra måneders su, mens faren alene har kunnet få 6 måneders su, og det er altså det, vi med forslaget her ændrer.
Med forslaget retter vi også op på en anden helt og aldeles urimelig ting, for vi sikrer nemlig, at unge, der har været anbragt uden for hjemmet, kan undtages for reglerne om forældreindkomst ved tildeling af su.
Med lovforslaget følger vi op på flere forskellige afgørelser truffet af Ankenævnet for Statens Uddannelsesstøtte, og det synes vi også er godt.
Jeg håber, at det her fremskridt, som jeg ser det, også vil blive modtaget positivt af unge i efterværn og forhåbentlig også gøre deres vej gennem uddannelsessystemet nemmere.
Er man kriminel og under afsoning, skal man selvfølgelig ikke samtidig kunne oppebære su.
Med lovforslaget her forbedrer vi mulighederne for at kontrollere og stoppe su til kriminelle.
Det er supergodt, og det er faktisk på tide, at vi får gennemført den ændring.
Alt i alt er der altså tale om en række superfornuftige ændringer i su-lovgivningen, som vi kan give vores fulde støtte, og det er jo godt, når man som minister har sit første lovforslag til behandling, at der er tale om et lovforslag, som har, tror jeg, udsigt til at glide glat igennem, ikke kun behandlingen her i Folketingssalen, men forhåbentlig også behandlingen i udvalget.
Men tro mig, hr. minister, sådan gives der ikke garantier for, at alting vil gå lige så nemt.
Jeg glæder mig rigtig meget til det kommende samarbejde med uddannelses- og forskningsministeren, som har sit første lovforslag til behandling her.
Bent Bøgsted (DF), 2021-10-14:
Jeg beklager, at det nu lige skal gå ud over Venstre, for jeg fik ikke spurgt Socialdemokratiets ordfører om det, men i det tilfælde, hvor der er, lad os sige en kvinde, der er på su og har en kæreste eller en mand, der er på arbejdsmarkedet, mister kvinden så nogen af de 12 ekstra klip i den forbindelse?
For der er tale om, at man fordeler det ligeligt mellem mand og kvinde.
Der bliver hele tiden snakket om, at det er studerende, men man kan jo sagtens have den situation, at det er en mand, der studerer og har en hustru eller kæreste, der er på arbejdsmarkedet, og hvad betyder det så for de ekstra klip?
Ulla Tørnæs (V), 2021-10-14:
Det, der er tale om her, er, at når der er to forældre, som begge er su-modtagere, fordeler vi su-klippene på en anden måde, end vi har gjort hidtil.
Hidtil har det været sådan, at kvinden automatisk forlods havde 12 måneders su, og at manden, faren, havde ret til 6 måneders ekstra su-klip.
De 18 måneder samlet set i ekstra su-klip puljer vi sammen og fordeler ligeligt imellem de to studerende.
Bent Bøgsted (DF), 2021-10-14:
Det vil sige, at den her lov ikke gælder der, hvor der er en, der er studerende, og en, der er på arbejdsmarkedet.
Så gælder den her lov ikke.
Er det sådan, jeg skal forstå det, altså at hvis det er en kvinde, der er på su, vil hun stadig væk have de 12 måneders ekstra klip?
Ulla Tørnæs (V), 2021-10-14:
Sådan har jeg i hvert fald forstået aftalen: at hvis der er tale om én studerende, har man fortsat 12 måneders su-klip.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-10-14:
Tak for det.
Udgangspunktet for det lovforslag, vi behandler i dag, er en årelang diskussion, vi har haft herinde, af, hvordan man sikrer unge i efterværn muligheden for at få su.
Det har været en torn i øjet på mange af os, at man behandler unge, som har det svært i forvejen, diskriminerende på den måde.
Det her kommer så, i forlængelse af at vi havde et beslutningsforslag fremsat af Dansk Folkeparti tilbage i marts, hvor der var et bredt flertal her i salen, der sagde, at det her skulle vi have løst; et bredt flertal, der pålagde ministeren at tage fat i den her problemstilling og finde en løsning.
Derfor er jeg også glad for, at vi har det her lovforslag, ikke mindst fordi der parallelt med det kører et forløb, der netop sikrer de unge i efterværn de her rettigheder.
Noget af det, jeg fæstner mig ved, er, at vi i su-forligskredsen har fået et notat, der beskriver den proces, der vil være fra nu af, hvor man næste sommer vil kunne få su som ung i efterværn.
Så det er den ene del.
Så er der det konkrete lovforslag, vi står med her, som jo handler om at sige: Vi vil gerne give flere valgmuligheder, vi vil gerne give større frihed til de unge studerende, der kan få su under barsel.
Det mener vi i Dansk Folkeparti er en god måde at vinkle det på, så der faktisk bliver større frihed til familierne.
Derfor, og fordi vi selvfølgelig bakker op om aftalen i forhold til efterværn, støtter vi det her.
Der er et enkelt element, som vi dog måske godt vil have ministeren til at svare på.
Det er ikke helt ministerens ressort, men jeg er bare bekendt med, at regeringen parallelt med det her er ved at implementere et EU-direktiv på barselsområdet, hvor man får nogle rettigheder til at gå på barsel.
Der, hvor jeg kan se en udfordring, er, hvis det så også gælder de vandrende arbejdstagere, som kommer herop, tager en uddannelse, får et barn og får barsels-su; kan vedkommende så også efterfølgende komme ud på arbejdsmarkedet og få barsel atter en gang?
Men bortset fra det støtter vi i Dansk Folkeparti lovforslaget.
Astrid Carøe (SF), 2021-10-14:
Tak for det.
Jeg tror bare, at jeg lige vil kvittere for ordførerens kæmpestore arbejde for at sikre, at unge i efterværn også kan få su.
Det må være en kæmpestor dag for ordføreren, når vi nu sikrer det med det her lovforslag.
Det vil jeg bare takke for.
Jeg ved, at ordføreren har pingponget med vores socialordfører, Trine Torp, og at det nu endelig lykkes, er jo virkelig fantastisk.
Så tusind tak for det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-10-14:
Det vil jeg da gerne kvittere for.
Jeg vil sige, at det var en glædens dag tilbage i marts, da vi havde et stort flertal herinde og Trine Torp faktisk sad i formandsstolen under behandlingen af lige præcis det punkt.
Vi kunne glæde os sammen over, at det her nu kom til at ske.
Derfor ser jeg også frem til, at det bliver gennemført og kommer til at virke fra næste sommer.
Ida Auken (S), 2021-10-14:
Det var jo i su-forligskredsen, vi i juni blev enige om, at det kan vi godt gøre bedre.
Vi er trods alt i 2021.
Fremover får begge forældre mulighed for at få op til 9 måneders ekstra su, og samtidig får hver forælder mulighed for at overføre op til 3 måneder af sin su til den anden forælder.
På den måde bliver forældrene ligestillet, uden at forældrenes samlede periode på su forlænges.
Derudover sikres en højere grad af fleksibilitet, så familielivet kan tilrettelægges, så det passer den enkelte familie.
Det mener vi i Socialdemokratiet er både klogt og rigtigt.
Samtidig indføres en hjemmel til, at ministeren kan give Uddannelses- og Forskningsstyrelsen lov til at se bort fra forældreindkomst ved fastsættelse af su-beløb, når en uddannelsessøgende har været anbragt uden for hjemmet.
Endelig forpligtes Kriminalforsorgen til at underrette Uddannelses- og Forskningsstyrelsen, når det formodes, at en person, der undergives strafafsoning eller anden frihedsberøvende foranstaltning, samtidig modtager su.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Tak for ordet.
Lovforslaget her handler om at skabe ligestilling i vores su-system.
Når su-modtagere i dag bliver forældre, kan moren få op til 12 måneders barsel med su, mens faren eller den anden forælder kun kan få op til 6 måneders ekstra su.
Tilbage i juni blev vi i su-forligskredsen enige om, at det kan vi godt gøre bedre ...
Ulla Tørnæs (V), 2021-10-14:
Nu var det sådan, at jeg tidligere fik stillet et spørgsmål af en af ordførerens partikolleger, hvor jeg desværre kom til at svare forkert.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at stille nøjagtig det samme spørgsmål til ordføreren her: Hvordan forholder det sig, hvis en studerende modtager 12 måneders su og får et barn med en, som er lønmodtager og er på arbejdsmarkedet?
Hvordan vil reglerne så fremadrettet være?
Jesper Petersen (S), 2021-10-14:
Det skal vi sørge for er fyldestgørende oplyst, inden vi når frem til at stemme her i Folketingssalen
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Tak for det.
Af alle steder i verden var det selvfølgelig i Danmark, det skete med etableringen af testanlægget Vindeby.
Det er siden blevet til mere end 500 havvindmølleparker i danske farvande, som leverer grøn strøm til dig og mig.
Med L 29 skriver vi ny historie inden for havvind.
Det er energiøer, der potentielt vil kunne forsyne millioner af europæere med grøn strøm.
L 29 har til formål at skabe de juridiske rammer for projektering og anlæg af en energiø i Nordsøen.
For det første giver lovforslaget klima-, energi- og forsyningsministeren bemyndigelse til at foretage forberedelse og projektering af energiøen i Nordsøen, til at afholde de nødvendige udbud i forbindelse med energiøen og indgå kontrakt med vindende parter.
For det andet giver lovforslaget ministeren hjemmel til at give tilladelse til anlæg af økonstruktion i Nordsøen.
For det tredje indebærer lovforslaget en afskæring af klageadgangen på tre specifikke områder.
Det er afgørende for at styrke sikkerheden for fremdrift på energiøen, fordi klagesager kan udgøre betydelige risici og usikkerheder for projektet.
Det er nødvendigt med en stram tidsstyring, så havvindmøllerne hurtigst muligt kan levere grøn strøm.
Vi tager nu det næste skridt i vindmøllehistorien, og Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2021-10-14:
Jamen det vil være rart at få det beskrevet, så udvalget kan få svar på det, for det kan jo godt have betydning for nogle af de par, der får su, når de skal planlægge afslutningen på sådan et barselsforløb.
For hvis det er sådan, at man ikke kan gøre det, så er de 3 måneder, de kan overføre, jo spildt, hvis de ikke kan nå at overføre dem.
Det kræver selvfølgelig, at den ene part har længere tid tilbage, det er jeg klar over, men der er altså den teoretiske situation, at der er 6 måneder tilbage, og at man gør uddannelsen færdig – om man så kan nå at overføre det.
Men det vil være fint at få svaret på skrift.
Carsten Kissmeyer (V), 2021-10-14:
Tak for ordet.
Vi har et fælles ansvar for klimaet, og vi har også et fælles ansvar for at nå de mål, vi har sat os.
Det er afgørende, at vi sikrer den grønne omstilling både her i Danmark, men også i udlandet.
Det skylder vi hinanden.
Af den grund er det fremsatte lovforslag om projektering af anlæg af energiøen i Nordsøen et vigtigt skridt mod en grønnere fremtid og erstatning af fossile energikilder.
I Venstre presser vi på for at sætte turbo på, så energiøen står klar så hurtigt som overhovedet muligt.
Store dele af erhvervslivet er klar, og det er vigtigt, at Christiansborg ikke bliver en stopklods.
Vi vil den grønne omstilling i Venstre, og vi vil gerne fortsætte den stolte tradition, som også den tidligere ordfører omtalte, nemlig at det var i Danmark i 1991, at vi byggede verdens største, første havvindmøllepark – og det var så også dengang den største.
Erhvervslivet skal være med, og når vi går skridtet videre, er energiøen i Nordsøen det største energianlægsprojekt i nyere tid, og det kræver nøje planlægning og ikke mindst rigtig dygtige fagfolk.
Dem finder vi især i erhvervslivet, og derfor skal vi sikre de bedst mulige betingelser for dem.
Vi kommer ikke nogen vegne uden at involvere erhvervslivet, og her håber vi på, at vi kan sikre Danmark en fortsat styrkeposition.
I den her sag afskærer vi den administrative klageadgang, og vi sikrer en hjemmel til det.
Det er gjort for at sikre den nødvendige fremdrift i projektet og for at mindske risikoen for at overbebyrde det administrative arbejde.
Det støtter vi op om i Venstre.
Det er vigtigt, at projektet ikke bliver forsinket, for det haster jo med at få grøn energi og mindske CO 2 -udledningerne.
Vi er desuden af den opfattelse, at det vil styrke investeringsvilligheden i forhold til energiøen til gavn for både konkurrencen i udbuddet og samfundsøkonomien, hvis vi ikke har stopklodser.
For Venstre er det vigtigt, at sager vedrørende energiøen trods den afskårne klageadgang stadig kan indbringes for de almindelige domstole, hvor processen vil leve op til Århuskonventionen.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at i Venstres folketingsgruppe er man ikke glad for processer, hvor vi afskærer klageadgangen.
Det, vi godt kunne tænke os, var, at vi måske i fællesskab i en anden sammenhæng kunne arbejde med, hvordan vi sikrer planlægningsprocedurer, der kan fremskynde og skabe agilitet i de processer, vi står over for.
Ministeren får med det her lovforslag en meget bred bemyndigelse til forberedelse og projektering af anlægget af energiøen i Nordsøen.
Det synes vi generelt er nødvendigt for at sikre fremdrift i projektet.
Når ministeren får en så bred bemyndigelse, forventer Venstre løbende at blive orienteret om og inddraget i projektets fremdrift, og så ser vi frem til at fortsætte samarbejdet om energiøen, når vi snarlig skal træffe yderligere beslutninger i forligskredsen om øen.
Venstre støtter bæredygtige initiativer, der sikrer en grøn fremtid.
Lovforslaget vurderes at være godt for klimaet, erhvervslivet og Danmark som foregangsland, og derfor stemmer Venstre for forslaget som fremsat.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Jeg synes jo, det er ret vidtgående sådan at afskære klageadgangen til de normale instanser.
Det er korrekt, at der kan føres en eller anden retssag om det, og den vil jo også tage tid.
Så er spørgsmålet: Hvor mange andre store projekter skal man så ikke have lov til at klage over?
Hvad med Lynetteholmen i København?
Der er jo nogle, der kan påstå, at det er vigtigt for Københavns udvikling.
Der kan være en Kattegatbro, hvor nogle vil sige, at det er meget vigtigt at komme hurtigt til Kalundborg og videre til København.
Der kan være jyske motorveje, som er på tegnebordet, og hvor nogle synes, at det da ikke kan være rimeligt, at de skal forsinkes af, at man kan klage.
Kan ordføreren ikke se, at det er en glidebane, man bevæger sig ind på, hvis det er sådan, at man fuldstændig afholder folk fra at kunne klage som normalt med hensyn til energiøen?
Carsten Kissmeyer (V), 2021-10-14:
I Venstre har vi haft den her diskussion, faktisk nøjagtig som hr. Søren Egge Rasmussen fremstiller den.
Det er jo en diskussion om, hvad der presser os hårdest lige nu.
Og lige nu er det Venstres opfattelse at vi er presset på den grønne omstilling.
Vi er presset for at få tingene til at skride fremad.
Når det er sagt, er det også Venstres holdning, at det demokratiske aspekt, som klageadgangen er, også spiller en væsentlig rolle.
Vi må så bare erkende, at de processuelle ting aktuelt er af en sådan karakter, at de trækker tingene i meget langt langdrag, og det synes vi ikke vi lige nu har råd til i den grønne omstilling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Jeg havde jo håbet, at vi kunne komme frem til noget, hvor man så sikrer klageadgangen på nogle punkter.
For jeg synes jo, det er okay, at man ikke kan klage i henhold til museumsloven, for hvor mange sunkne vikingeskibe ligger der derude på det areal, hvor der skal laves en ny energiø?
Men det er jo enorme mængder sand, der skal flyttes, så den der råstofvinkel synes jeg sådan set det er lidt svært at man ikke skal kunne klage over.
Der kunne jo også være fiskeinteresser, der kunne være naturinteresser derude.
Hvorfor ikke prøve at arbejde på, at vi får en hurtigere sagsbehandling på udvalgte områder?
Jesper Petersen (S), 2021-10-14:
Altså, generelt er der jo sikret en ret stor fleksibilitet i reglerne her, for at man kan tilpasse det bedst med det uddannelsesforløb, man har – også hvornår man påbegynder at bruge ekstra klip, hvis det er det, man vil.
Der er forskellige muligheder for at tilrettelægge det.
Det præcise eksempel her vil jeg godt have lov til at se nærmere på for at svare hr. Bent Bøgsted på det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-10-14:
Jamen det vil fremadrettet være sådan, at der som udgangspunkt vil være 9 måneder til den studerende, hvis ikke den studerende er eneforsørger.
Hvis moren f.eks. er alene med barnet, er det stadig væk de 12 måneder.
Men hvis man er en del af et par, vil det blive skåret ned til 9 måneder.