runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Nu kommer jeg til at afsløre en hemmelighed: Jeg bruger faktisk ikke selv TikTok særlig meget, og generelt bruger jeg meget lidt tid på sociale medier.
Så spilder jeg min tid på min telefon på andre måder.
Der er noget, der er sådan lidt komisk, vil jeg sige, ved den her regering, og det er jo, at de ligesom bruger store bededag som eksemplet på, hvor reformvillige de er.
Men at store bededags-forslaget bliver så nødvendigt et forslag for at skaffe noget finansiering, viser netop, hvor lidt handlekraftig regeringen er, når det kommer til rigtige reformer, der skal se på et øget arbejdsudbud, rigtige reformer, der sænker de mest forvridende skatter, rigtige reformer, der gør noget ved nogle af de ydelser, som afholder for mange fra at deltage på det danske arbejdsmarked.
Og fordi man ikke tør eller kan eller vil lave de rigtige reformer, må man give den som den store reformmager ved at afskaffe en store bededag.
Mette Abildgaard (KF), 2023-01-19:
Tak for det.
Og det er jo ret bemærkelsesværdigt, at det, man åbenbart nu mener er det eneste virkemiddel, man kan gøre brug af, både i forhold til vores velfærdssamfund, i forhold til arbejdsudbud og i forhold til manglen på medarbejdere på hospitalerne, er at afskaffe store bededag.
Finder ordføreren det ikke mærkværdigt, at der så ikke var nogen af partierne, der fandt anledning til at nævne det under den meget lange valgkamp, vi var igennem?
Der var jo opslag nok på Facebook, der var ritzautelegrammer nok, der var ikke mindst partilederdebatter nok.
Er det ikke lidt mærkværdigt?
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Jo, og så kan jeg jo komme med en anden betragtning om i hvert fald nogle af de regeringsbærende partier, nemlig den, at man i valgkampen gik til valg på, at der skulle laves reformer, men man turde ikke rigtig foreslå noget konkret
Socialdemokratiet sagde noget med, at vi skal lave vildt mange reformer.
Venstre sagde, at vi skal nedsætte et reformråd.
Så det er jo svært at kræve af partier, at de skulle have sagt i valgkampen, at de ville afskaffe store bededag, når de i det hele taget ikke var særlig konkrete på, hvilke reformer de ville lave.
At man så bagefter giver den, som om »vi er dem, der tør gå imod det populære«, er måske lige friskt nok, når man ikke havde det mod i valgkampen.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-19:
Mange tak.
Det kribler jo lidt i stemmebåndet efter at gå ind i den her ideologiske debat, som hr. Alex Vanopslagh rejser.
Jeg vil sige, at der er et eller andet med det der med at advare mod polarisering og så holde en tale, hvor dem, man måske ikke er helt vild med, altså klimaaktivister og feminister, bliver fremstillet som selvoffergørende og uansvarlige og alt muligt andet.
Men jeg noterede mig, at ordføreren sagde, at man skal starte med at prøve at ændre sig selv, og det tager jeg så bare ad notam her.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge til, er det her spørgsmål om en folkeafstemning, som vi alle sammen diskuterer meget herinde lige nu i forhold til store bededag.
For det er, som om det i den offentlige debat bliver gjort til sådan noget helt forfærdeligt noget.
Men jeg vil egentlig bare høre ordførerens holdning, for det her er jo en grundlovssikret ret, som et mindretal i Folketinget har i situationer, hvor en regering med et snævert flertal, om man så må sige, tromler sig igennem, og hvor man har den antagelse, at regeringen er i uoverensstemmelse med et flertal i befolkningen.
Det er jo der, man har den her mulighed.
Så jeg vil bare bede ordføreren bekræfte, at det her jo ikke er et eller andet, man hiver ned fra himlen; det er sådan set noget, som grundlovsfædrene skrev ind for at sikre, at man havde muligheden i helt særlige tilfælde.
Benny Engelbrecht (S), 2023-01-19:
Først og fremmest vil jeg gerne tilkendegive, at jeg synes, det var interessante betragtninger, som hr. Alex Vanopslagh kom med i forhold til spørgsmålet fra hr. Martin Lidegaard om Reformkommissionens anbefalinger – det imødeser jeg meget at kunne drøfte videre med Liberal Alliance.
En anden ting, jeg noterede mig, var den anerkendelse, som skal tilfalde dem, der tager ansvar, som hr. Alex Vanopslagh understregede i sin ordførertale, og det leder mig egentlig hen til spørgsmålet om de offentligt ansatte, lederne i den offentlige sektor og de ansatte og frisættelserne af dem.
Det er jo som bekendt sådan, at regeringen har ambitioner om at lave en høj grad af frisættelse af de offentligt ansatte.
Jeg ved, at det også er noget, som Liberal Alliance har gjort sig overvejelser om.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Jeg tror ikke, at jeg kan svare sådan helt simpelt ja eller nej til det.
Der er nogle flygtninge i det her land, som ikke længere har noget beskyttelsesbehov, og der siger det paradigmeskifte, der var for nogle år siden, at når man ikke længere har noget beskyttelsesbehov, så skal man hjem.
Det synes jeg er fornuftigt.
Så kan det godt være, at man studerer i Danmark, men hvis man ikke tjener sine egne penge og ikke er i arbejde og det ikke er sandsynligt, at man kommer det, så skal man stadig væk hjem.
Men hvis man tjener sine egne penge, hvis man bidrager til det danske samfund, skal det være markant nemmere at få en anden opholdstilladelse.
Så det er et spørgsmål om at få blødt op uden at give køb på den grundlæggende asylpolitik.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-19:
Skal LA's »Du kan godt«-kampagne også gælde for indvandrere og efterkommere?
Altså, skal der være de her åbne grænser og lukkede kasser, som din forgænger foreslog, eller er LA med på regeringens nye forslag om, at syrere og andre udlændinge fra Mellemøsten og Afrika, der står til at blive udvist af Danmark, kan blive, hvis de ellers er i gang med en uddannelse eller har beskæftigelse?
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvor LA står på det her.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Liberal Alliances politik er den, at hvis du er flygtning, der har mistet dit beskyttelsesbehov, men du tjener dine egne penge, du er i arbejde, du opfører dig ordentligt, så du hverken begår kriminalitet eller bygger koranskoler i din fritid, så kan du godt blive i Danmark på en arbejdsopholdstilladelse, hvis det står til os.
Jeg er lidt mere kritisk over for den del med uddannelse, for vi skal passe på, at vi ikke skaber et eller andet system, hvor du, hvis du er ved at blive sendt ud, lige starter på en uddannelse for at kunne blive.
Men ellers er vores politik ret klar på det område.
Nick Zimmermann (DF), 2023-01-19:
Okay, så det vil sige, at det er korrekt forstået, at LA's holdning er, at så længe man er i arbejde, kan man sådan set blive her for tid og evighed.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Det er Liberal Alliances politik, at så længe man lever op til betingelserne for at have en arbejdsopholdstilladelse, kan man have den arbejdsopholdstilladelse – ja – og det skal være lettere at få en arbejdsopholdstilladelse i Danmark.
Lad mig starte med at slå fast, at man altid er velkommen til at tage ordet, selv hvis man ikke har et spørgsmål og man gerne vil rose nogle ting.
Jeg synes, at hr. Rasmus Stoklund observerede nogle ting i talen, som jeg var glad for at hr. Rasmus Stoklund observerede.
Jeg tror, det er et bredt fælles ønske i Folketinget eller det meste af Folketinget, at flere unge skal tage en erhvervsuddannelse, og hvordan sikrer vi det?
Jeg tror, noget af det, man skal se på, er, at det skal være sværere at komme ind på gymnasiet, ikke alene for erhvervsskolernes skyld, men også for gymnasiernes skyld, så det ikke bliver fagligt udvandet, og så vi ikke ender i en situation, hvor der er for mange, der går på gymnasiet, og som ikke er på den rette hylde.
Så det tror jeg noget af det drejer sig om.
Så drejer noget af det sig også om noget så banalt som det sociale.
Det sociale liv og festerne er meget sjovere på gymnasiet, end det er på erhvervsskolen.
Kan man gøre noget for, at det sociale liv gymnasier og erhvervsskoler imellem i højere grad er det samme sted?
Der kunne man måske se på nogle ting.
Og ellers skal man jo have fat i den helt store reformhammer og så se på et samfund som Schweiz, hvor det er over 50 pct. af en ungdomsgeneration, der tager en erhvervsuddannelse, men hvor der er gode muligheder for at læse videre på universitetet bagefter, og hvor det er et krav, du har et arbejde inden, og du skifter så hele tiden mellem teori og arbejde.
Men det er jo en hel nytænkning af systemet i så fald.
Hele velfærdsstaten har i høj grad en tendens til at umyndiggøre folk, men det var jo ikke det, der var spørgsmålet.
Spørgsmålet var jo mere positivt.
Altså, hvordan har den velfærdsmodel, vi har valgt i vores samfund, en positiv myndiggørende rolle i forhold til danskerne?
Det har den jo, om ikke andet så i teorien, i forhold til folkeskolen, for hvad er det, folkeskolen i princippet skal kunne?
Jeg mener ikke, vi er der i dag, men det er en helt anden snak.
Det er jo at give folk de fornødne færdigheder og kundskaber til, at de kan blive til noget, at de kan noget, og at de dermed også kan tage vare på sig selv og gøre en forskel for andre mennesker.
Det er jo det første skridt til myndighed.
Så det er at have en folkeskole, der måske på en eller anden måde er sådan lidt mere, jeg ved ikke, om man kan sige klassisk, men altså har mere fokus på de basale færdigheder, fagfærdigheder, og ikke så meget på alt det tværfaglige og diverse kompetencer, som gør folk dygtige i forhold til en række abstrakte læringsmål, for det kommer først senere, når de har styr på kernekompetencerne.
Så der burde en velfærdsstat levere.
Jeg mener på ingen måde, at vi har en folkeskole i dag, der er særlig god.
Frederik Vad (S), 2023-01-19:
Altså, forudsætningen for at være et myndigt menneske er jo grundlæggende, at man kan læse og skrive – det er jo første skridt.
Altså, f.eks. er danske unge nogle af dem i verden, der flytter tidligst hjemmefra.
Den status er så ved at forsvinde lidt, fordi det bliver sværere og sværere at få en bolig.
Men i forhold til sådan noget som at flytte meget tidligt hjemmefra f.eks. og at have råd til og mulighed for at skabe sig en selvstændig tilværelse uafhængigt af sine forældre har velfærdsstaten en rolle at spille i forhold til at realisere den ambition om et myndigt liv.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Det synes jeg også er enormt spændende og vigtigt.
Men har velfærdsstaten en rolle?
Jamen altså, jeg synes, det er godt, at man tilbyder folk su eller i hvert fald om ikke andet su-lån.
Og det, der er det store spørgsmål, er, om folk vil stoppe med at tage ansvar for deres eget liv eller flytte hjemmefra eller tage uddannelse, hvis det var sådan, at de i lidt højere grad end i dag skulle låne penge frem for at få dem foræret – det tror jeg grundlæggende ikke.
Men der har vi nok måske en uenighed.
Frederik Vad (S), 2023-01-19:
Tak for det, og tak til hr. Alex Vanopslagh.
Det er jo altid en meget, meget stor fornøjelse at høre ordføreren særligt tale om mistrivsel.
Det, som jeg jo tit synes er udfordringen i debatten om mistrivsel, er, at vi alle sammen bruger mistrivselsdebatten til at tage vores gammelkendte politik og ligesom proppe den ind ad bagdøren.
Vores politik er sjovt nok altid svaret på, hvordan man håndterer mistrivslen i samfundet.
Men ordføreren talte også om myndighed og myndiggørelse; det er noget, som jeg også selv er meget optaget af.
Hvilken rolle mener ordføreren at velfærdsstaten, velfærdssamfundet, politikerne – kald det, hvad du vil – altså det, der er på en eller anden måde er forankret herinde, har i at være med til at skabe fundamentet for myndige menneskers liv, når de går fra at være unge til at være voksne?
Rasmus Stoklund (S), 2023-01-19:
Jeg synes, at jeg særlig bed mærke i, at det måske er den tale, hvor ordet fællesskab er blevet nævnt flest gange i dag.
Og det er jo egentlig tankevækkende.
Det er jo tit noget, man tilskriver den anden fløj, men det er jo ikke noget, man har patent på i vores side af Folketinget.
Derfor synes jeg egentlig også, det var meget rammende at tale om, at alle er velkomne i det store fællesskab, og at man skal søge det frem for at tilvælge det, hr. Alex Vanopslagh kalder de smålige fællesskaber, hvad jeg faktisk også synes er et meget rammende udtryk.
Så det var en god og spændende tale, og jeg føler næsten også, jeg skal spørge om et eller andet nu, hvor jeg har ulejliget hr. Alex Vanopslagh med at tage ordet her.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvordan ser hr. Alex Vanopslagh på erhvervsuddannelserne og mulighederne for at få flere unge til at søge den vej?
Har hr. Alex Vanopslagh nogen refleksioner om det?
Benny Engelbrecht (S), 2023-01-19:
Tak for svaret.
I forlængelse af det vil jeg egentlig bare vende tilbage til min indledende præmis, nemlig det, som hr. Alex Vanopslagh også er inde på i sin ordførertale, nemlig at anerkende dem, der tager ansvar.
Så jeg har blot et opfølgende spørgsmål: Er det ikke også en del af frisættelsesprocessen, altså rent faktisk at give anerkendelse til de ledere i den offentlige sektor og de medarbejdere i den offentlige sektor, som i det tilfælde, at vi giver færre regler, og kommunerne gør det samme, også påtager sig ansvar?
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Absolut.
Hver gang vi kan besvare nogle af de udfordringer, der er i samfundet, med mere frihed og ansvar, hvad enten det er til borgere eller virksomheder eller noget helt tredje, så skal vi gøre det, og det gælder også de offentligt ansatte.
De skal have friheden til at løse opgaven på de måder, de finder bedst, friheden til at gøre det på nye måder.
De skal stå til ansvar, men også have mulighed for at tage ansvaret på sig, så ansvaret ikke bare er noget, der nærmest bliver udliciteret til en gældende lovgivning eller nogen i systemet.
Så jeg tror, vi ser ens på det i udgangspunktet; det spændende bliver jo så det næste skridt derfra.
Camilla Fabricius (S), 2023-01-19:
Tak for ordførertalen, og tak til Liberal Alliance, som jeg synes fortjener en stor ros, særligt også hr. Alex Vanopslagh, for i valgkampen at tage unges mistrivsel og ungdommen alvorligt.
Det er jo noget, der både ligger mig og ordføreren, ved jeg, på sinde, nemlig at vi er nødt til er tale om den massive mistrivsel, der er.
Noget af det, hr. Alex Vanopslagh sagde under valgkampen, var jo netop det her med at sætte en dagsorden om at tro på sig selv, hvad ordføreren også her i dag har talt om, altså at påtage sig ansvaret for sig selv og sit eget liv.
Rigtig mange unge har jo haft rigtig svært ved at tro på sig selv.
De har svært ved at have den følelse at tro på sig selv, og vi kan se, at der er rigtig mange unge, som har svært ved at navigere i det samfund, vi har, og for mig at se er det bare en kæmpestor samfundsudfordring.
Hvordan vil ordføreren mene vi kan være med til at løse det her?
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Jamen jeg ved ikke, om unge generelt har svært ved at tro på sig selv.
Altså, der ligger jo lidt i spørgsmålet, at vi ligesom har en præstationskultur, at vi hele tiden skal præstere, og at det er det, der ligesom slider os ned, og at vi ikke bare kan trylle det væk ved at tro på tingene.
Jeg tror jo, at det, der er problemet i vores kultur, snarere er, at det er en perfekthedskultur, altså hvis man tror, at man kan eller skal være perfekt.
Det har jeg også talt om en del gange, altså at det i høj grad er perfekthedskulturen, der er problemet.
Der har vi kommunikeret meget dårligt, eller man har misforstået vores budskab, hvis man tror, at vores budskab er, at man skal tro på sig selv og tro på, man er perfekt – tværtimod.
Accepter, at du ikke er perfekt, men tro på, at du kan gøre dig umage; tro på, at du kan gøre dig bedre; tro på, at du kan lære af dine fejl.
Det er det, der er vores budskab.
Camilla Fabricius (S), 2023-01-19:
Jeg er jo rigtig glad for, at man har en rollemodel her i dag, som faktisk siger, at man skal kunne lave fejl og gøre det om og lære af sine fejl.
Det tror jeg faktisk kan give rigtig god mening.
Men jeg kunne rigtig godt tænke mig også at spørge ordføreren om, hvordan det så er, vi kommer derhen, så det ikke bare handler om rollemodeller, men også om, hvad det er, vi rent faktisk får handlet på.
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Som jeg har sagt mange gange i valgkampen: Jeg tror ikke på, at vi hverken her eller i nogen som helst kommune kan vedtage en handleplan, og så begynder folk at trives, for jeg mener, at det har rod i nogle kulturelle fænomener, som vi ikke bare ser i Danmark, men i hele den vestlige verden.
Så hvordan ændrer man en kultur?
Jamen den kan vi jo ikke ændre fra Christiansborg.
Men alene det, at vi har den her diskussion; alene det, at sådan nogle Svend Brinkmann-typer er populære og sælger bøger i ét væk, tyder jo på, at kulturen er ved at ændre sig, og at vi i højere grad spørger os selv: Hvad er det gode liv?
Hvordan kommer vi til at trives mere?
Eller hvordan kommer vi i højere grad til at kunne stå det igennem, når vi mistrives?
Så der sker jo nogle ting.
Og det er jo ved at tale om tingene og udfordre hinanden, at vi bliver klogere.
Men jeg tror, at hvis vi laver en handleplan herinde, bliver det spild af penge og tid.
Kim Valentin (V), 2023-01-19:
Tak for det, og tak til ordføreren for en glimrende tale.
Hvad er det for nogle ordninger, der skal afskaffes?
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Det er lidt sjovt, at hr. Kim Valentin ikke har spurgt hr. Morten Dahlin om det samme, i og med at der i regeringsgrundlaget står, at man vil sanere erhvervsstøtten for 2 mia. kr., og vi har jo så foreslået 750 mio. kr.
Men altså, prøv at høre her: Ud af den samlede erhvervsstøtte, hvoraf noget af det er nogle skattemæssige forhold, der giver god mening, er der derudover 17 mia. kr. i forskellige støtteordninger.
Nu nævner jeg bare nogle af de ting, man støtter: turisme, design, arkitektur, digitale løsninger, Danmarks Erhvervsfremmebestyrelse, markedsføringskonsortier, Fonden for Entreprenørskab, matchfinansiering, innovationsnetværk, godkendte teknologiske serviceinstitutter og Promilleafgiftsfonden.
Kim Valentin (V), 2023-01-19:
Skal jeg så gå ud fra, at det er nogle af de ting på den liste, som hr. Alex Vanopslagh nævner her, der skal fjernes?
For jeg fik ikke svar på spørgsmålet: Hvad er det for nogle?
Nu er der jo et forlig, så derfor kan man ikke bare sådan smide om sig med forslag.
Hvad er det for en finansiering, som man stiller op?
Alex Vanopslagh (LA), 2023-01-19:
Ligesom Venstre jo går ind for, at man sanerer erhvervsstøtten, gør Liberal Alliance det også, og mon ikke vi kan finde fælles fodslag dér, når nu vi er enige om overskriften?
Jamen vi glæder os enormt meget til forhandlingerne på det område.
Vi synes jo, at det er et af de områder, hvor regeringen måske har det største potentiale i forhold til reelt at gøre en forskel, og der er brug for en afbureaukratisering, en frisættelse.
Men jeg tror, vi stikker hinanden blår i øjnene, hvis vi tror, at frisættelse alene vil sikre innovation og bedre kvalitet og virkelig sådan nærmest revolutionere velfærdssamfundet, for bureaukratiet er skabt på grund af en mangel på konkurrence, på grund af manglende kvalitetssikring gennem konkurrence, og så har man indført bureaukratiet for at sikre kvalitet på den måde.
Det, der reelt mangler i den offentlige sektor ud over en afbureaukratisering, er jo også, at der er en reel konkurrence om at kunne levere velfærd, altså at borgerne frit kan vælge mellem forskellige udbydere, og at man i højere grad også er sat fri til selv at bestemme, hvordan man løser de her forskellige opgaver, og det er lige at gå et skridt videre end blot en frisættelse alene.
Og vi håber jo, at vi også kan præge Socialdemokratiet og regeringen i den retning.
For begynder man at tage fat på de ting, kan man for alvor begynde at tale om, at det er velfærdssamfundet 2.0 – ellers er det bare velfærdssamfundet 1.0 med mindre bureaukrati.
Kasper Roug (S), 2023-01-19:
Tak for det.
Tak for ordførertalen også, den var rigtig spændende.
Og jeg synes også, at det var rigtig dejligt at høre, at Danmarksdemokraterne selvfølgelig også er et ansvarligt parti og gerne lægger op til en ansvarlig politik.
Jeg lagde dog også mærke til, at Danmarksdemokraterne jo desværre også allerede kalder regeringen for uansvarlig og magtfuldkommen.
Vi har jo ikke engang været her en måned, men ikke desto mindre synes jeg, det er en hurtig dom.
Når vi så taler om det, taler Danmarksdemokraterne jo også om en sammenhængskraft i Danmark, og det er jeg selvfølgelig rigtig glad for at høre, for det er jo også noget af det, som regeringen gerne vil opnå.
Noget af det, som vi tænker meget over, er, hvordan vi kan få land og by til at hænge bedre sammen, specielt i forhold til nye statslige arbejdspladser på den ene eller anden måde.
Hvordan tænker Danmarksdemokraterne at de kan samarbejde om det, og hvad vil Danmarksdemokraterne byde ind med omkring det?
Inger Støjberg (DD), 2023-01-19:
Altså, jeg må med skam meddele, at jeg ikke har kaldt regeringen for uansvarlig, men jeg har kaldt regeringen for magtfuldkommen – det er rigtigt.
Det skal jeg overveje om jeg kan få med ind, hvis der bliver en anden runde i aften.
Men når det er sagt, ærgrer vi os jo rent faktisk over, at partiet Venstre, som ellers gik til valg på at flytte 5.000 statslige arbejdspladser ud i landdistrikterne, ikke har fået det med i regeringsgrundlaget.
Så jeg kunne næsten spørge omvendt: Hvorfor er det ikke med i regeringsgrundlaget, at der skal flere statslige arbejdspladser ud?
Hvorfor er det, at man her fra begyndelsen af er startet med at fjerne velfærdsuddannelserne fra landdistrikterne?
Vi kom selv med nogle forslag i valgkampen, bl.a. om at hæve kørselsfradraget i yderområderne, ikke bare for dem, der bor i yderområderne, som måske skal ind til større byer for at arbejde, men også for dem, der bor i større byer, og som skal ud i yderområderne for at arbejde.
Det er også en af de ting, som vi godt kunne tænke os kom med.
Jeg tror selv, at sådan noget som uddannelser er helt, helt afgørende for, om der er flere, der vil bo i yderområderne.
Derfor er det jo noget af det, vi prioriterer meget højt, og derfor er det også noget af det, vi også kommer til at prioritere i forhold til f.eks. lægeuddannelsen, som man godt kunne se på om ikke skulle opnormeres i f.eks. Aalborg.
Det er noget af det, der sandsynligvis vil sikre en bedre lægedækning.
Kasper Roug (S), 2023-01-19:
Tak, og tak for svaret.
Jeg ved ikke lige, om jeg er så glad for den inspiration i forhold til uansvarlighed, jeg startede med at give, men ikke desto mindre er det rigtig godt at høre, at Danmarksdemokraterne har land og by-diskussionen højt oppe på dagsordenen.
Regeringen har jo i regeringsgrundlaget et meget konkret forslag omkring permanentgørelse af den statsgaranti, der er ved boligkøb i yderområderne.
Er det noget, som Danmarksdemokraterne kunne være interesseret i at følge op på sammen med regeringen?
Jens Joel (S), 2023-01-19:
Tak for det, og tak til fru Inger Støjberg for ordførertalen.
Jeg kunne forstå, at en del af forberedelsen havde været at være inde på Socialdemokratiets hjemmeside.
Jeg kan helt generelt anbefale, at man dér søger inspiration.
Der har jo været det her eftersyn af, hvordan det er gået, og hvis man skal gøre en lang historie kort, kan man jo sige, at de bandepakker, vi har lavet igennem tiden, faktisk har haft en ret stor effekt, men at der stadig væk også er nogle udfordringer.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge Danmarksdemokraternes formand, hvad hun sådan tænker er de store udfordringer.
Hvad kunne vi tage fat på, og hvad kunne vi egentlig gøre i den forbindelse?
Inger Støjberg (DD), 2023-01-19:
Noget af det, som vi ved der er allerflest kriminelle, der har respekt for, er, hvis de kan blive sendt ud af landet.
Det er jo bare et faktum, at en stor del af de personager, som er i banderne, og som er optaget i banderne, er udlændinge.
Så noget af det, som jeg synes man skal kigge på i endnu højere grad, er simpelt hen at få dem udvist af landet, så snart de har udstået deres straf.
En af de andre ting, som vi opererede med i sin tid, da jeg var med i den borgerlige regering, var jo at få oprettet et fængsel i udlandet.
Det gik så desværre fuldstændig i stå under den socialdemokratiske regering, men nu kan man da så håbe, at der i det mindste kan komme det gode ud af det, at der nu er kommet nogle Venstrefolk ind i regeringen.
Vi vil i hvert fald gerne være med til at skubbe på.