runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2022-05-05:
Enhedslisten støtter ligesom de foregående partier det her lovforslag.
Det er vigtigt.
Det er en del af en større aftale, måske ligefrem reform af vores barselsrettigheder, og det er rigtig vigtigt.
Noget af det meget vigtige, der er sket, og som også sker nu, er, at den beskyttelse mod fyring, som man har, hvis man skal på orlov, udvider vi til også at gælde de sociale forældre og andre nærtstående familiemedlemmer, som med et tidligere lovforslag for nylig har fået retten til at gå på orlov.
Det er så vigtigt, at den beskyttelse selvfølgelig også følger med, og det udvider rettighederne til også at gælde nogle af de familier, som ikke lige passer ind i de sædvanlige kasser.
Så vi er rigtig, rigtig glade for hos Enhedslisten, at vi igen kan få lov til at trykke på den grønne knap for at sikre de rettigheder til de familier.
Der er så også kommet noget med i det her lovforslag, som ikke var i den politiske aftale, som andre ordførere også har berørt.
Det er muligheden for, at man får forlænget sin orlov, hvis man føder tre børn eller flere på én gang, og det synes vi selvfølgelig også er et rigtig, rigtig godt forslag og rigtig vigtigt.
Det er voldsomt at få ét barn; jeg kan næsten ikke forestille mig, hvordan det ville være at få tre på én gang, så selvfølgelig skal der være en mulighed for, at man lige får noget ekstra tid.
Det, som undrer mig så gevaldigt, og som jeg kan høre også undrer tidligere ordførere, er, at ministeren beslutter sig for at implementere den her rettighed, den her udvidede orlovsrettighed til familier med trillinger eller flere børn, men fuldstændig nægter at tage snakken åbent om, hvad vi gør med f.eks. de for tidligt fødte.
For tidligt fødte børns udvikling svarer jo ikke til den alder, de har, og hvis man kun har den barselsorlov, som man har ifølge loven, så sender man altså sine børn meget, meget tidligt i institution, hvis man har fået for tidligt fødte børn.
Da ministeren foreslog at sætte det her med trillingefamilier ind i lovforslaget, tænkte jeg: Rigtig godt, så tager vi også lige snakken om de for tidligt fødte, for så mange er det heller ikke.
Og der var en pure afvisning fra ministeren af, at det overhovedet kunne lade sig gøre, og det undrer mig.
så undrer det mig, at man lige sådan får et enkelt forslag ind, men fuldstændig nægter at tage diskussionen om de for tidligt fødte børn.
Det er et kæmpe problem for de familier.
Der er heller ikke voldsomt mange af dem, men det er altså virkelig en voldsom ting at få for tidligt fødte børn og så stå der uden at have en forlænget barselsorlov.
Så jeg vil på det kraftigste opfordre ministeren til – for det virker jo, som om der må være åbent for forhandlinger om det her – at få indkaldt til møde snart, sådan at vi kan genoptage den snak og sørge for, at vi ikke stadig væk har et hullet barselsorlovssystem, for det har vi desværre, selv om det her lovforslag lapper nogle af dem.
Niels Flemming Hansen (KF), 2022-05-05:
Mange tak for ordet, formand.
Ja, her kommer så resten af orlovsdirektivet, hvor man jo for et par måneder siden vedtog øremærket barsel til fædre i stedet for at lade familien selv stå for den beslutning.
Men når det nu er sagt, er der rigtig, rigtig mange gode ting i det her forslag – retten til omsorgsorlov i 5 dage for et husstandsmedlem, som står for væsentlig omsorg, og samtidig ekstra orlov i forbindelse med tvillingefødsler.
Vi vil i udvalgsbehandlingen spørge lidt ind til det her omkring tvillinger – om man også skulle kigge på det – og samtidig vil vi spørge ind til de selvstændigt erhvervsdrivende, som jo også kan have syge børn eller husstandsmedlemmer.
Med disse bemærkninger bakker vi op om forslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-05:
Tak, formand.
Dansk Folkeparti er jo et familieparti, og vi er altid glade, når der bliver vedtaget ting, som forbedrer familiernes situation.
Som sådan er det ikke, fordi vi har så meget imod, hvad man beslutter i dag, men vi er godt nok bekymrede for implikationerne af direktiverne i EU.
For ligegyldigt hvordan vi vender og drejer det, er det et indgreb i den danske arbejdsmarkedsmodel.
Vi havde hellere set, at man fra EU's side ikke blandede sig i det her, for jeg synes jo, at vi i Danmark er ret gode til velfærd.
Vi er ret gode til at håndtere familie, og derfor giver det for os ingen mening, at EU også skal blande sig i det her.
Jeg har sagt det før, og jeg vil gerne sige det igen: Jeg synes, det er bekymrende, sådan som den danske arbejdsmarkedsmodel bliver mere og mere udfordret af EU.
Det er salamimetoden, det er skive for skive, der bliver skåret fra, og til sidst er der ikke noget tilbage, og det er jo ærgerligt, for det er den model, der har sikret det her frie, fleksible arbejdsmarked med tryghed og sikkerhed i ansættelsen i modsætning til mange af de sydeuropæiske og de tysktalende lande, som kæmper med et meget trægt og ufleksibelt arbejdsmarked.
Så det er af principielle årsager, at vi i Dansk Folkeparti kommer til at stemme nej til dette forslag, selv om der er mange gode ting i lovforslaget.
Jeg håber, at vi på et eller andet tidspunkt også begynder at tale om subsidiaritets- og nærhedsprincippet.
Der er ikke ret meget nærhedsprincip tilbage i EU længere.
Vi mærker det mere og mere i Folketinget, og jeg synes, det er ærgerligt.
Så Dansk Folkeparti vil stemme nej ved tredjebehandlingen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Det er jo klart, at når man laver sådan en lov her, så kan man jo ikke lade være med også at tænke over, om der så er nogle, der udnytter det på den ene eller den anden måde.
Det kan jo både være den enkelte, men det kan i princippet også være forældrene, som på den måde prøver at få bedre, gunstigere vilkår i forhold til opholdstilladelse.
Derfor er det heller ikke sådan, at man automatisk får bedre vilkår for opholdstilladelse, hvis man har været på genopdragelsesrejse.
Det vil også være baseret på en vurdering i de enkelte tilfælde.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Tak for det.
Som jeg stillede et spørgsmål til ordføreren, vil jeg også gerne stille samme spørgsmål til ministeren: I en tid, hvor virksomhederne skriger efter arbejdskraft, og hvor vi har mennesker, der har fysikken til at være på arbejdsmarkedet, selv om det godt kan være, at de kan passe ind i alle jobs – de er altså hverken syge eller nedslidte, men er mennesker, som burde komme ud at bestille noget et af de mange steder, hvor der er behov for hjælp – er det så virkelig socialdemokratisk politik, at danske skatteborgere nu skal betale en bonus for at få de her mennesker i arbejde, når der er sådan en ekstrem mangel på arbejdskraft?
Er det rimeligt?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Jeg synes, det er rimeligt over for arbejdsgiverne, at man kompenserer dem for noget af det bøvl, der kan være, når man får folk, som måske har sværere ved at forstå sproget, eller som har nogle andre udfordringer.
Jeg har selv arbejdet på arbejdspladser, hvor man fik folk med udenlandsk baggrund fra kommunen, som kom ud i arbejdsprøvning og i forskellige forløb, og det er tit langt mere besværligt, end hvis det er folk, der taler dansk og har en indgroet forståelse af danske værdier.
Derfor koster det ekstra.
I forhold til de store hjul i udlændingepolitikken og de omkostninger, der er forbundet med det, er det her en meget lille del af det.
Det er ca. 40.000 kr. over 2 år, så man får altså 1.700 kr. om måneden.
Jeg synes, at hvis det er prisen for, at vi så også lykkes med rent faktisk at få folk i arbejde, sådan at de også kan betale noget skat og selvfølgelig også være med til at sikre, at det hele løber rundt, og at de i øvrigt bliver selvstændige individer med egen indtjening og al den selvrespekt, som det giver, så er det en pris, der er værd at betale.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Vi har masser af brancher, ikke mindst restaurationsbranchen, hvor folk kommer hertil uden at kunne dansk.
De tager jobs som opvaskere, som rengøringspersonale osv., og stille og roligt lærer de sproget, fordi de har kolleger, fordi de har en interesse i at komme ind på det danske arbejdsmarked, så de kan forsørge sig selv, og fordi de har
nogle – hvad skal man sige – normer, som siger, at når man vil nyde, må man også yde.
Er det virkelig rimeligt?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Jamen jeg har tilfældigvis selv prøvet at arbejde i restaurationsbranchen, hvor vi fik folk ud.
Uanset at man kan sige, at det at vaske op kan alle finde ud af, så er det bare bøvlet, når folk f.eks. ikke kan sproget.
Der er nogle ekstra udgifter forbundet med det.
Så kan man synes, det er forkert, at folk er her, og at man vil lave om på, hvordan tilstrømningen er.
Vi bestræber os på, at der er så lav en tilstrømning som overhovedet muligt, men det er uomtvisteligt, at der for en arbejdsgiver er noget bøvl forbundet med det, og det synes jeg er fair nok at man kompenserer folk for også.
Det er ikke af hensyn til den enkelte, der skal ud – det er af hensyn til dem, som skal tage imod dem
Jette Gottlieb (EL), 2022-05-05:
Jeg er bange for, at igu'en kan blive en blindgyde, og derfor vil jeg spørge, om der er overvejelser om en mulighed for en systematisk indgang, enten til arbejde i form af f.eks. certifikat eller uddannelsesbevis eller til uddannelse i form af meritoverførsel og den slags.
Så vil jeg spørge, om der er overvejelser om at indføre en v-igu, en voksenintegrationsuddannelse.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Nej, der er ikke overvejelser om at lave, kan man sige, nye forgreninger inden for igu-ordningen.
Jeg tror, det er vigtigt, og at vi skal være klar over, at igu-ordningen er et afgrænset system, som er bygget oven på den store tilstrømning, der kom i 2015, og at vi, hvis vi udvider det alt for meget, risikerer, at det reelt kommer til at fungere som løndumping, at man trykker de vilkår, som folk er på, og derfor er jeg også meget påpasselig med at gå ned ad den sti.
I forhold til om det bliver en blindgyde, synes jeg jo ikke, at det at få et job er en blindgyde, men det er jo en fantastisk mulighed for at blive herre i sit eget liv og være en aktiv og deltagende samfundsborger og svare enhver sit, og jeg tror, det er det vigtigste, at vi får folk i job.
Og så er jeg sikker på, at folk, den dag, de har lyst til at tage et amu-kursus eller en egentlig faglig uddannelse eller for så vidt tage en boglig uddannelse, så nok også er klar til at gå videre til det.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Hvis jeg må følge op på det, fru Pernille Vermund spurgte ind til, er det netop den her bonusordning.
For en bonusordning til virksomhederne kan give god mening, hvis det er sådan, at der har været en stor tilstrømning til Danmark og det er svært at få mange ud på arbejdsmarkedet på kort tid.
Men lige nu er vi jo lidt i en anden situation, hvor der igennem et stykke tid, bl.a. også på grund af corona, ikke har været en stor tilstrømning til Danmark, og hvor arbejdsmarkedet om noget virkelig mangler arbejdskraft.
Så har man fra ministeriets side rent faktisk gjort sig den umage at undersøge, om det stadig væk er relevant med den her bonus?
For hvis det er det, kan det jo godt give god mening, men hvis det er noget, der har udlevet sin tid, kunne det jo måske være et spild af skatteborgernes penge.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Jeg skal nok sende et svar over i forhold til, om det er blevet undersøgt; det er jeg ikke hundrede procent nede i endnu.
Men jeg vil sige det sådan, at jeg synes, det giver mening at have en bonusordning, uanset at der også er et tryk på arbejdsmarkedet.
Det svarer jo så til 1.700 kr. om måneden, og nu kan jeg ikke huske det præcise lønningsniveau, men det er måske 8-9 pct. af den samlede løn, der ligger der, så det er jo ligesom ikke det, der gør forskellen, tror jeg.
Men det kan være en kompensation i forhold til det.
Men jeg skal nok sende det over, hvis der har været noget, og det er ikke, fordi jeg ikke godt kan forstå synspunktet.
Men jeg tror, der er ekstraopgaver med at tage folk på den her ordning.
Marcus Knuth (KF), 2022-05-05:
Men bare lige for en god ordens skyld: Enhver krone, man kan spare af skatteborgernes penge, er jo godt sparet på vegne af borgerne.
Så selv om det ikke er en kæmpe udgift, er det jo stadig væk noget, som vi skal være opmærksomme på.
Og der er jo masser af andre ordninger.
Der er Working Holiday – og det er også typisk folk, der ikke taler dansk – og det er jo ikke sådan, at virksomhederne, der bruger den ordning, bare får en bonus, hver gang de ansætter en fra, lad os sige Argentina.
Men i hvert fald tak til ministeren for lige at undersøge det nærmere, og jeg er selvfølgelig klar over, at det her lovforslag er blevet udarbejdet, længe inden ministeren selv kom til, så vi vil se frem til det svar.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Tak for det.
Det er selvfølgelig fuldstændig rigtigt, at man ikke skal bruge én 5-krone mere end det, som vi har brug for, men omvendt vil jeg også sige, at hvis vi får folk i job, som det jo sker i vid udstrækning i øjeblikket med folk, der har udenlandsk baggrund, så sparer vi jo altså også nogle penge på lang sigt eller får i hvert fald nogle flere indtægter ind.
Så det skal man selvfølgelig også have øje for.
Så vil jeg jo sige i forhold til Working Holiday, at det som regel er folk, der taler engelsk, i hvert fald dem fra USA og Australien osv., men nok også dem fra Sydamerika.
Så de har i hvert fald nogle forudsætninger for at komme bedre ind.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-05-05:
Tak for det.
Jeg sagde jo selv i min ordførertale, at det med at stå og læse tal op er sådan ret kedeligt, men det er jo alligevel meget relevant, kan man sige, i forhold til det her, og man kan jo bare konstatere, at det ikke har været nogen succes.
Altså, det har det ikke, og derfor undrer det mig, at man fortsætter.
For det har ikke umiddelbart været en succes med de tal, som er helt åbenlyse.
Hvordan forholder ministeren sig til det?
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Jeg mener, det er omkring 2.700, der er kommet igennem det her forløb, og det er jo alligevel nogle, hvis man ser på, hvad deres alternativ havde været, hvis de ikke var kommet i job, hvis de havde haft svært ved at få et job til den løn, som vi betaler i Danmark, hvis de ikke har kvalifikationer til det.
Så er det rigtigt, at det lige nu ligger meget lavt, men vi har jo også en stor gruppe af fordrevne fra Ukraine i øjeblikket, og vi håber jo selvfølgelig på, at de kommer hjem til deres land og er med til at genopbygge det, men at de, mens de er her, også kan indgå på vores arbejdsmarked og være med til at bidrage, ligesom vi hjælper dem med at være i beskyttelse her i landet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-05-05:
Det tror jeg såmænd sagtens de kan, også uden den her ordning.
Men det er jo faktisk ikke det, vi taler om.
Det er jo slet ikke det, vi taler om, og jeg nævnte det lidt i min ordførertale, og jeg sidder sådan lidt i mit hoved og tænker: Hvorfor gør man egentlig ikke det?
Altså, det var ligesom, at jeg, da jeg sagde det, så bare sagde det, og at det så har formet sig i mit hoved, at der er mange ældre medborgere, som har utrolig svært ved at komme på arbejdsmarkedet, og der kunne man måske lige overveje, at man også kunne lave en ordning, så man kunne få folk ind.
For der er rigtig mange, der gerne vil, men arbejdsmarkedet er jo ikke altid helt tilpas ved det.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Tak til ordførerne for modtagelsen af lovforslaget.
Jeg er glad for, at der er opbakning til og et flertal for at videreføre igu-ordningen.
Den blev skabt i 2016 som en forsøgsordning, og det var på baggrund af den trepartsaftale, der blev indgået mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter om integration på arbejdsmarkedet.
Den skulle dengang som i dag sikre muligheden for arbejde og opkvalificering for flygtninge og familiesammenførte, hvis kvalifikationer og produktivitet endnu ikke stod mål med kravene på det danske arbejdsmarked.
De kommer ud på en arbejdsplads, møder danskere, lærer mere dansk, får et større kendskab til danske normer og danske værdier, og samtidig indgår egentlige rettigheder til uddannelse f.eks. inden for amu-systemet i forløbet.
Det lovforslag, som vi førstebehandler i dag, udmønter trepartsaftalen mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter fra februar i år, og med lovforslaget videreføres igu-ordningen i yderligere 1½ år til den 1. januar 2024.
Lovforslaget vil også give mulighed for igu-forløb til udlændinge, som har opholdstilladelse efter lov om midlertidig opholdstilladelse til personer, der i Afghanistan har bistået danske myndigheder m.v., og som i øvrigt falder inden for målgruppen.
Endelig medfører lovforslaget, at bonusordningen for private arbejdsgivere, der ansætter elever i uddannelsessporet erhvervsgrunduddannelse, forlænges parallelt med igu-ordningen.
Jeg er som sagt glad for, at der lader til at være opbakning til lovforslaget, særlig i lyset af at Folketinget tidligere i år også vedtog at give personer, som er fordrevet fra Ukraine, mulighed for at deltage i igu-forløb.
På den måde vil ordningen også kunne indgå som en lille del af svaret på de udfordringer, som den helt ekstraordinære situation i Ukraine har medført for vores samfund.
Tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Vi har i Danmark et utrolig rummeligt arbejdsmarked – et arbejdsmarked, som det er meget let at integrere sig på.
Hvordan kan jeg sige det?
Så kommer der desværre også mennesker hertil fra de muslimske lande, de såkaldte MENAPT-lande.
Rigtig mange af dem er kommet enten som asylansøgere, som har fået asyl, eller som familiesammenførte, og de boner voldsomt ud i arbejdsløshedsstatistikkerne.
Det har de gjort fra første dag, og det gør de stadig væk.
Det gør de i Danmark, og det gør de i andre vestlige lande.
Man har prøvet alt muligt forskelligt for at integrere dem på det danske arbejdsmarked, men det er ikke lykkedes.
Når jeg siger »dem«, er det selvfølgelig vigtigt at sige, at der også er mennesker fra MENAPT-landene, som er på vores arbejdsmarked, og der er selvfølgelig gode, velintegrerede folk.
Men alt, alt for mange lever derhjemme på passiv forsørgelse, særlig blandt kvinderne.
Man har så fundet på det her sidste nye krumspring, og så nyt er det måske heller ikke, altså igu-ordningen og igu'en og også en bonusordning til danske virksomheder for at tage de her mennesker ind på arbejdsmarkedet.
Der er ikke ret meget, der tyder på, at det har været en stor succes, i hvert fald ikke når man kigger på arbejdsløshedsstatistikkerne i den årlige gyserudgivelse om indvandrere i Danmark.
Så hvorfor bruger vi pengene på det her?
Vi kunne se, da der blev indført en 225-timersregel, at den tilpassede man sig.
Lige pludselig var det sådan, at den her gruppe, som ikke var på arbejdsmarkedet, arbejdede lige præcis så meget, som der skulle til, for at de kunne få en ydelse ved siden af.
Så mon ikke også de tilpasser sig, hvis man én gang for alle siger: Hør her, venner, i har 2 år til at skabe jer et arbejde, skaffe jer et arbejde eller planlægge jeres udrejse.
Jeg er ret sikker på, at langt, langt de fleste ville blive selvforsørgende relativt hurtigt, for det er jo ikke sådan, at man kan leve på passiv forsørgelse i de lande, de kommer fra.
Sådan er det ikke.
Hvis vi vitterlig ville det, kunne vi sætte de her mennesker stolen for døren og sige: Nu er det nu, der er ikke en krone til dig, hvis ikke du kommer ud af vagten.
Hvis man kan, så skal man, og det er, uanset hvor man kommer fra, og hvis man er udenlandsk statsborger, har man da en særlig forpligtelse til at gøre en ekstra indsats, hvis man gerne vil blive her.
Det må være vejen frem.
Nye Borgerlige kan naturligvis ikke støtte forslaget om at bruge endnu flere penge på at forsøge at integrere nogle mennesker på vores arbejdsmarked, som åbenlyst hverken har viljen eller evnen til at komme op om morgenen og passe deres arbejde.
Tak for ordet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-05:
Det, jeg har fået at vide af min forgænger, er, at han har gjort, hvad han kunne, for at trykke folk på maven og teste af, om der var mulighed for at strække det længere.
For det er jo ikke med vores gode vilje, at man sænker antallet af år.
Vi indførte selv under SR-regeringen i sin tid 1 år, og så blev det forlænget til 3 år.
Det var en god ordning.
Nu har vi så fået en dom, der gør, at den skal ned på 2 år.
Som jeg har fået det fremlagt, er det blevet testet af, og vi har ingen interesse i at gøre det kortere end højst nødvendigt.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-05:
Tak for det.
Jeg skal starte med at beklage.
Jeg havde selv indkaldt til samråd og var nødt til at tage det, og jeg havde i forvejen afkortet det til kun at vare tre kvarter.
Det er prisen, når vi er et lille parti.
Jeg håber, at det bliver bedre næste gang.
Så jeg beklager.
Jeg kommer ikke til, og det vil jeg gerne slå fast igen, at danne en regering, der lemper på udlændingepolitikken.
Det har vi gjort meget klart.
Sådan sagde fru Mette Frederiksen forud for valget i 2019.
Alligevel har regeringen Mette Frederiksen flere gange lempet udlændingepolitikken de seneste år: højere ydelser til arbejdsløse udlændinge og indvandrere, lettere adgang til dagpenge for udlændinge, afskaffelse af deltagerbetaling for udlændinges danskundervisning.
Og nu er der et forslag om, at flygtninge lettere skal kunne få familiesammenføring, samt at der ikke længere er konsekvenser, når børn og unge, typisk fra muslimske familier, sendes på genopdragelse i forældrenes hjemland.
Det er den ene udlændingepolitiske lempelse efter den anden, og det kan ikke være meningen, at politikere skal kunne gå til valg og love et for bagefter at gøre noget andet.
Når de så alligevel gør det, skal de være fuldstændig sikre på, at vi i Nye Borgerlige kommer efter dem og udstiller deres hykleri.
Danskernes stemme bør blive hørt, når Socialdemokratiet løber fra sit løfte til vælgerne om at stå vagt om en stram udlændingepolitik.
Udlændingepolitikken skal ikke lempes.
Den skal løses fra bunden.
Danskerne skal have deres frihed og tryghed tilbage.
Et af de utallige problemer, der følger i kølvandet på en åbenlyst fejlslagen udlændinge- og integrationspolitik, er fænomenet genopdragelsesrejser: børn og unge, typisk fra muslimske familier, der bliver sendt på genopdragelse i forældrenes hjemland, fordi de er blevet for danske, eller med henblik på at forberede dem til et arrangeret islamisk ægteskab.
Det er næsten ikke til at bære.
Igennem medierne kan vi følge de barske fortællinger om børn og unge, der mod deres vilje bliver sendt på ophold langt væk fra familie, skole og venner for at få en islamisk opdragelse – en opdragelse, der er i stærk kontrast til den danske.
Og de historier berører os alle.
Men løsningen er ikke at fjerne den mulighed, der er, for at straffe for det her i dag uden at sætte noget andet i stedet.
Nu ved jeg, at der har været en debat, inden jeg kom, og jeg ved også, at fordi det her er en anden runde, så har jeg kortere tid, end jeg havde forberedt min ordførertale til at vare.
Og at indføre bedre mulighed for familiesammenføring er vi arge modstandere af.
Kasper Sand Kjær (S), 2022-05-05:
Tak, formand.
Med lovforslaget her foreslår regeringen at udmønte en trepartsaftale fra februar i år om at videreføre igu-ordningen og forlænge den til den 1. januar 2024.
Samtidig foreslås det i lovforslaget at lade de afghanere med ophold efter særloven for personer, der har hjulpet danske myndigheder i Afghanistan, være omfattet af igu-ordningen.
I Socialdemokratiet ser vi igu'en som et vigtigt værktøj til at hjælpe flere udlændinge ind på det danske arbejdsmarked.
Igu'en gør det nemlig muligt for udlændinge, der har svært ved at finde fodfæste på det danske arbejdsmarked, at blive opkvalificeret, så de kan komme til at matche de krav, som det danske arbejdsmarked kræver af arbejdstagere i dag.
Det er jo vigtigt, at vi holder fast i det, for der er alt for mange personer med oprindelse i ikkevestlige lande, som står uden for vores arbejdsfællesskab.
Beskæftigelsesfrekvenserne er for lave, og det skal der rettes op på.
Selv om det går fremad, går det for langsomt.
Med lovforslaget foreslås det desuden, at staten fortsat skal kunne udbetale en bonus på op til 40.000 kr. til private arbejdsgivere, der ansætter elever, der er tilmeldt et igu-forløb i perioden den 1. august 2019 til den 31. december 2023.
Med de ord kan jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.