runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Seier Christensen (NB), 2019-10-09:
Mange tak for ordet.
Jeg vil også gerne sige tak til ministeren for redegørelsen.
Jeg synes jo, at den gav et godt overblik over alle de mange aktiviteter, der foregår i forbindelse med Arktis og samarbejdspartnere osv., så når jeg er ny på området, var det givtigt at læse.
Arktis er jo i øget fokus, og det er godt.
Nu kan man mene, hvad man vil, om Trump, men han har i hvert fald formået at sætte Arktis på dagsordenen på sin helt egen facon.
Redegørelsen indeholder mange forskellige elementer.
Der er meget om klima og miljø, infrastruktur og også sikkerhedspolitik.
Vi har en lang tradition sammen, og den skal vi videreudvikle.
Der har været fejl tidligere i den måde, vi har været sammen på, men der må vi se fremad nu mod en fremtid sammen.
Der er en hel del om sikkerhedspolitik, og jeg kan se, at ministeren også ønsker Kina – og andre – velkommen i Arktis, hvad angår økonomiske aktiviteter og forskningsaktiviteter.
Men der kan vi jo godt blive lidt bekymrede, fordi vi har set, hvordan Kina har ageret mange andre steder og er gået ind økonomisk og har tiltaget sig meget stor magt.
I Nye Borgerlige ønsker vi selvfølgelig også ligesom alle andre, at Arktis skal være et lavspændingsområde.
Vi mener, at en del af det faktisk er, at vi øger vores militære tilstedeværelse i Arktis.
Så vi ønsker, at vi bruger væsentlig flere midler på militær tilstedeværelse i Arktis.
Det falder så også lidt i tråd med det, vi talte om tidligere, nemlig at Nye Borgerlige gerne ser, at vi fokuserer det danske militær på det danske område.
Så det vil være det, som vi vil lægge størst vægt på, altså at vi får oprustet og udvidet vores militære tilstedeværelse i Arktis.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2019-10-09:
Det er jeg helt enig i.
Der tror jeg så også, at vi skal tage højde for netop det her med, at vi nu har været meget fokuseret på internettet.
Men det, der så er næste generation af det her problem, er der jo allerede, i og med at rigtig mange af de ting, der indtil nu har været onlineredskaber, begynder at findes i en offlineversion inde i det program eller i den app, som det unge menneske har med.
Det vil sige, at selv en afgrænsning fra internettet ikke afhjælper problemet, for så er der samme hjælpemidler til rådighed, som vi i de senere år har sagt at de ikke skal have adgang til på internettet.
Det vil sige, at den begrænsning, vi lægger ind her, utrolig hurtigt vil have outdatet sig selv.
Det vil sige, at der simpelt hen også ligger en opgave i at have en ret dynamisk tilgang til, hvordan det er, man får lukket ned for de muligheder for at anvende hjælpemidler, som vi ikke har ment politisk var nogle, man skulle have adgang til, når man gik til prøve.
Så jeg mener, der ligger en stor opgave foran os, og jeg mener, at diskussionen om adgang eller ikke adgang til internettet desværre allerede nu slet ikke er tilstrækkelig.
Sophie Løhde (V), 2019-10-09:
Jeg vil godt bede ministeren om at svare på det spørgsmål, som jeg stillede: Hvor mange penge er der på den satspuljeramme på finansloven – det burde være simpelt for ministeren at svare på – og hvor mange penge ud af den ramme vil regeringen prioritere til demensområdet?
Magnus Heunicke (S), 2019-10-09:
Spørgerens eget parti var jo med til at lave aftalen om satspuljens ophør, og hvordan man håndterer den situation, og det er sådan, at det er socialministeren – som jeg forstår det, er det en del af den aftale, der blev indgået – som står for de forhandlinger.
Sophie Løhde (V), 2019-10-09:
Okay, så ministeren siger nu i dag, at man gerne vil lave en delvis videreførelse af nogle initiativer.
Vi kan ikke få at vide, hvor mange penge eller hvad det er, det drejer sig om, og i øvrigt er det socialministeren, der står for det, på trods af at vi her snakker sundheds- og ældrepolitik; men det er så blevet udliciteret til socialministeren.
Altså, det er jo ganske enkelt ikke korrekt, at der ikke er vigtige initiativer, som nu kommer til at lukke ned eller blive sparet til en version, som betyder, at man ikke kan give lige så mange mennesker og pårørende den hjælp, som de burde have fået.
Det er eksempelvis meningsfulde dag- og aflastningstilbud, det er støtte til yngre mennesker med demens, det er rådgivnings- og aktivitetscentre for mennesker med demens.
Hvorfor er det, at regeringen synes, at de områder ikke skal prioriteres?
Magnus Heunicke (S), 2019-10-09:
Men i forhold til de forhandlinger, som vil foregå, foreslår vi fra regeringens side at videreføre f.eks. de rådgivnings- og aktivitetscentre, som spørgeren netop nævner.
Men det er jo lidt for tidligt at have den her diskussion og lave den her konklusion, for forhandlingerne er ikke afsluttet.
Og det er ikke op til mig at lave den konklusion, det er op til Folketingets partier, og det er derfor, jeg appellerer til, at man så også ved forhandlingsbordet vil levere på det her, som man siger i dag.
Sophie Løhde (V), 2019-10-09:
Hvorfor mener regeringen, at psykiatrien ikke skal løftes?
Magnus Heunicke (S), 2019-10-09:
Selvfølgelig mener regeringen, at psykiatrien skal løftes.
Det er jo derfor, vi ønsker at lave en langsigtet og ikke mindst langtidsholdbar 10-årsplan for psykiatrien.
Den har i mange år lidt under en politisk og økonomisk underprioritering, som har medført, at området er trængt og mange steder har svært ved at følge med.
Det kommer bl.a. til udtryk ved, at man mange steder i psykiatrien har svært ved at rekruttere det nødvendige personale – en udfordring, der ikke bliver mindre af, at psykiatrien i dag skal behandle mange flere patienter end for bare få år siden.
De udfordringer, vi står med i dag, er ikke født under en enkelt regering – det er mange års slitage – og de kan derfor heller ikke løses med et snuptag.
Vi har i regeringens forståelsespapir tilkendegivet, at vi vil forpligte os til at lave en 10-årsplan for psykiatrien.
Det løfte render vi selvfølgelig ikke fra – behovet er tydeligt – men lad os ikke forføre af løsrevne puljer eller hurtige lappeløsninger.
10-årsplanen er nu i sin opstartsfase.
Det kan ikke gøres alene.
Det skal gøres i et bredt samarbejde med interessenter, men også med Folketingets partier, der vil blive inviteret til at debattere udfordringerne og komme med input til løsninger.
Sophie Løhde (V), 2019-10-09:
Først og fremmest er jeg jo enig med ministeren i, at de udfordringer, vi står over for i psykiatrien, ikke er nogle, man kan løse fra den ene dag til den anden.
Men vi kommer jo slet ikke i gang med at løse dem, hvis man så i øvrigt siger som den her regering: Psykiatrien skal bare slet ikke prioriteres i år.
Altså, det virker jo mærkværdigt, at ministeren står her i dag og siger i sin besvarelse, at psykiatrien skal løftes, bare ikke med penge, må man forstå.
For der er jo lige præcis 0 kr. afsat på finansloven øremærket til psykiatrien eller til en 10-årig psykiatrihandlingsplan for den sags skyld.
Det står i hvert fald i skærende kontrast til, hvad Socialdemokratiet lovede i valgkampen.
Der lovede man, at der skulle afsættes 0,5 mia. kr. ekstra om året til psykiatrien; psykiatrien skulle på finansloven.
Altså, jeg tror, når alle danskerne har hørt Socialdemokraterne rundt i landet sige, at nu skulle psykiatrien på finansloven, så var det jo ikke med et stort nul, at man tænkte at psykiatrien skulle på finansloven; det var jo nok med de penge, som man også stillede i udsigt at psykiatrien skulle tilføres.
Men det var så også et bluffnummer fra Socialdemokratiets side på det område.
Det er derfor, jeg godt vil vende tilbage til mit oprindelige spørgsmål: Hvorfor er det, at regeringen i år synes – når man gerne vil markedsføre sig på at sætte velfærden først –
at det eneste, der skal sættes sidst, er demensområdet, som vi snakkede om før, og nu også psykiatriområdet?
Hvorfor er der ikke afsat nogen penge på regeringens finanslovsudspil til psykiatrien, når man lovede at give 500 mio. kr. ekstra om året?
Magnus Heunicke (S), 2019-10-09:
Det er ganske enkelt ikke korrekt, når spørgeren siger, at der ikke er afsat penge.
Man kan prioritere sundhedsvæsenet, herunder psykiatrien, økonomisk på flere måder, og finansloven indeholder jo netop en gennemgang af og et forslag til aftalen med regeringen og Danske Regioner, hvor vi løfter sundhedsvæsenet, herunder psykiatrien, med 1,5 mia. kr. i 2020.
Det er markant mere end de seneste 4 års økonomiaftaler på sundhedsområdet.
Det er desværre ikke korrekt, når spørgeren fremstiller det, som om der er initiativer, der lukkes ned.
Der er jo udviklet en lang række værktøjer, og som jeg forstår det, er det nogle virkelig efterspurgte og gode værktøjer, der er i brug, som ikke forsvinder, men tværtimod er udviklet nu.
Der er værktøjer, som medarbejdere kan bruge, når man skal spore behovet for en tidlig indsats, og der er alle mulige konkrete værktøjer blandt de 23 initiativer, som jo er faldet på et tørt sted, og som nu er i brug derude.
Og det synes jeg er positivt.
Sophie Løhde (V), 2019-10-09:
Tak for det.
Først og fremmest er jeg rigtig glad for, at ministeren anerkender, at det, at vi igangsatte arbejdet med en national demenshandlingsplan, var rigtigt.
Det har sådan set været med til at give et konkret løft for mennesker med demens og deres pårørende.
Vi er jo bare langtfra i mål.
Der er rigtig meget behov for, at der fortsat er fuldt fokus på demensområdet, som set med mine øjne i alt for mange år har været lidt klemt og glemt.
Og derfor undrer jeg mig jo, når jeg i dag hører ministerens tale om, at man nu skal sætte velfærden først.
Den prioritering består så i, at demensområdet sættes sidst, for den nationale demenshandlingsplan – som vi jo prioriterede det største løft til, der isoleret set nogen sinde er givet til demensområdet overhovedet, nemlig de 470 mio. kr. – er der ikke længere penge til på regeringens finanslovsforslag.
Der er 23 rigtig vigtige initiativer i demenshandlingsplanen, og jeg synes ikke, at der er et eneste af dem, som skal lukkes og spares væk.
Men det mener regeringen jo så desværre, når man ikke laver en øremærket prioritering til at kunne lave en videreførelse af den nationale demenshandlingsplan frem til 2025, som handlingsplanen løber til.
Jeg synes, det er rigtig trist, at en socialdemokratisk sundheds- og ældreminister på den måde nedprioriterer hele demensområdet.
Som sådan et forsøg på en nødredning taler ministeren i dag om, at man gerne vil lave en delvis videreførelse.
Det er resterne af de her famøse satspuljepenge, som ministeren taler om, for nu bare at være direkte.
Jeg vil gerne bede ministeren om at svare på, hvor mange penge der er at forhandle om inden for satspuljerammen, og hvor mange af dem regeringen konkret vil prioritere til demensområdet.
Det må være et rimelig simpelt spørgsmål for ministeren at svare på, når man i dag lægger op til, at man vil lave en delvis videreførelse.
Magnus Heunicke (S), 2019-10-09:
Jeg bliver spurgt: Hvad kan det være?
Hvad er det, vi taler om her?
Det kan jo f.eks. være en fælles – hvordan skal jeg beskrive det – akutfunktion mellem regioner og kommuner.
Vi ved jo, at kommunerne f.eks. har nogle steder, hvor ældre medicinske patienter kan komme ind, hvis de får det dårligt som ældre medicinske patienter.
Regionerne har selvfølgelig hospitaler.
Der kan godt være behov for at samle kræfterne tættere på borgerne, så man ikke behøver indlæggelse på et højt specialiseret hospital, men så man kan få mere nærhed og mere tryghed tættere på borgerens hjem.
Det er bare et eksempel.
Jeg har en række andre, men dem kommer vi måske tilbage til.
Martin Geertsen (V), 2019-10-09:
Det er vel det, vi andre ville kalde sundhedshuse.
Jeg tror, det i den almindelige politiske debat ville blive kaldt for sundhedshuse.
Og jeg synes måske, at hvis man begynder at inddrage akutfunktioner rundtomkring, altså det, der i dag ligger på hospitalerne, i den her diskussion, så bliver det lidt farligt.
Men lad os tage det en anden gang.
Jeg skal bare være helt sikker: Ministeren forestiller sig ikke, at man her fra statslig hånd skal til at begynde at definere det på sygehuse i gængs forstand.
For ministeren svarer jo i sit svar til fru Sophie Løhde, at det er noget, regionerne tager sig af.
Så jeg skal bare lige være helt skarp på, hvad det er, ministeren egentlig mener med de sygehuse.
Magnus Heunicke (S), 2019-10-09:
Jeg mener det, som bliver sagt her, og som også statsministeren har sagt, nemlig at der skal være mere nærhed.
Og hvad kan det være for nogle funktioner?
Jamen det kan være mindre komplicerede operationer, knæundersøgelser, røntgenbilleder, blodprøver.
Det kan jo også være, at man kan tænke nyt og inddrage speciallæger eller praktiserende læger i nogle bedre sammenhængende sundhedsforløb i sundhedshuse, der ligger nært på.
Det er det, vi har kaldt nærhospitaler.
Men formålet er jo uforandret, nemlig at få mere nærhed for borgerne.
Martin Geertsen (V), 2019-10-09:
Jeg skal bare være fuldstændig sikker: Forestiller ministeren sig, at man skal sidde på Christiansborg og etablere sygehuse?
Magnus Heunicke (S), 2019-10-09:
Det er beskrevet i aftalen med Danske Regioner og også med KL, at de vil blive inddraget i arbejdet med en sundhedsreform, og det her er et af de store emner, de vil blive inddraget i, lige så vel som jeg vil inddrage andre parter og Folketingets partier.
For det er ikke noget, Christiansborg skal løse, eller noget, som regionerne skal løse, eller kommunerne, for der er brug for at tænke sammen.
Jeg synes også, at spørgeren var inde på, at der er for stor afstand mellem de forskellige aktører.
Folk falder ned mellem stolene, så vi skal have stolene rykket tættere sammen.
Sophie Løhde (V), 2019-10-09:
Det første spørgsmål lyder: Hvorfor mener regeringen, at demensområdet ikke skal prioriteres?
Magnus Heunicke (S), 2019-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg sagde tidligere i dag til fru Karina Adsbøl i mit svar på spørgsmål S 69 om samme emne, sætter vi velfærden først.
Det gælder bl.a. i forhold til at sikre, at pengene følger med demografien, når der bliver flere børn og flere ældre – og heldigvis får vi både flere børn og bliver flere ældre.
Det var det, vi gik til valg på, og med regeringens økonomiaftaler med kommunerne og regionerne har vi taget det første skridt på vejen til at udbygge danskernes velfærd.
Det er helt afgørende, at der følger penge med, hvis kommunerne og regionerne skal kunne løfte opgaven med at behandle og pleje det stigende antal ældre.
Og det var det, der skete i økonomiaftalen.
Der blev velfærden prioriteret, og der blev skabt råderum, både til at håndtere den demografiske udvikling og styrke kernevelfærden.
Med den nationale demenshandlingsplan fulgte 470 mio. kr. og 23 konkrete initiativer.
Den indsats har givet kommuner og regioner et vigtigt nødvendigt skub i forhold til at løfte indsatserne på demensområdet, og det var også det, der var hensigten med handlingsplanen.
Og der er tilvejebragt mere viden og udviklet en række gode værktøjer, som jeg forventer at både regioner og kommuner tager til sig og konkret arbejder videre med hver eneste dag.
Men som jeg også sagde i forbindelse med min besvarelse af S 69 tidligere i dag, er der efter regeringens opfattelse selvfølgelig behov for fremadrettet at understøtte indsatserne i demenshandlingsplanen.
For mig at se
er det et samlet udtryk for en både positiv og fornuftig sammenhængende prioritering af demensområdet, og så skal det ikke være nogen hemmelighed, at jeg er spændt på at se, om der også er vilje hos hele Folketinget og selvfølgelig også hos spørgerens parti til at være med til at sikre en fortsat prioritering af området ved forhandlingsbordet.
Sophie Løhde (V), 2019-10-09:
Sikke noget sniksnak
: Når man nu sidder og lægger den samlede økonomiaftale med regionerne, forsøger man at sige, at det så også er til psykiatrien.
Der er jo ikke i den aftale øremærket så meget som en krone til psykiatrien.
Jeg så Detektor, som jo er dem, der sådan forsøger at undersøge, om politikerne lever op til det, de lover, og om det, de siger, også passer.
Der er Socialdemokratiets sundhedsminister bl.a. blevet spurgt til, hvad han siger til kritikken omkring, at man lovede et løft af psykiatrien, men ikke giver en eneste krone mere på finansloven.
Det havde sundhedsministeren ikke lyst at svare på i den her artikel, så jeg spørger igen: Hvorfor er det, regeringen synes, at psykiatrien overhovedet ikke skal prioriteres med særskilte penge på finansloven?
Magnus Heunicke (S), 2019-10-09:
Det samlede sundhedsvæsen, hvoraf psykiatrien er en del, som Danske Regioner jo har som en af deres arbejdsopgaver, er blevet løftet med den her regering.
Man kan sige, at man ikke vil lytte til mig, men så kan det være, at man vil lytte til sin egen partifælle, nemlig formanden for Danske Regioner, fru Stephanie Lose, som jo sagde, at det er det største løft af vores sundhedsområde, af vores regionsaftale, herunder også af psykiatrien, i et årti.
Det mener jeg faktisk hun sagde, efter at vi lavede aftalen.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-09:
Jeg kan konstatere, at der, efter at jeg er begyndt som transportminister, er meget omfattende forsinkelser i forbindelse med signalsystemet, ikke kun på S-banen, men i det hele taget.
Og derfor har jeg af selv samme årsag også bedt om at få lavet et serviceeftersyn, der skal være klar i januar 2020, for at være sikker på, at der ikke er ubetalte regninger, at der ikke er tekniske udfordringer, som ikke er løst.
For ikke blot Friheden Station, men hele jernbanenettet er udfordret, og derfor håber jeg selvfølgelig også, at et bredt flertal i Folketinget vil være klar til at løfte de eventuelle udfordringer, der måtte være, når serviceeftersynet er afsluttet.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-09:
Spørgsmålet lyder: Er det ministerens holdning, at formuleringen i aftalen om harmonisering af beskatningen i Nordsøen fra september 2013 om, »at det akkumulerede statslige merprovenu ved harmoniseringen af beskatningen i Nordsøen på ca. 28,5 mia. kr. afsættes til kollektiv trafik til størst mulig gavn for danskerne gennem etablering af Togfonden DK«, fortsat er gældende?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-09:
Først og fremmest vil jeg gerne sige tak for spørgsmålet, men jeg vil også gøre spørgeren opmærksom på, at spørgsmål generelt om finansiering af Togfonden DK rettelig skal rettes til finansministeren.
Det, jeg dog kan sige, er – som det er spørgeren bekendt – at så indgik forligskredsen bag Togfonden DK og bedre og billigere kollektiv trafik i september 2017 en aftale om udmøntningen af Togfonden DK's fase et, og med aftalen fra september 2017 blev provenuet i Togfonden DK disponeret af forligskredsen.
Regeringen er i fuld gang med at implementere forligskredsens beslutning.
Det er fortsat regeringens ambition, at togtrafikken såvel som den resterende kollektive trafik skal have et markant løft, og der spiller projekterne i Togfonden DK naturligvis en central rolle.
Det ligger også regeringen på sinde, at der skal være en langsigtet plan for udbygningen af infrastrukturen – en plan, hvis vedtagelse skal omfatte en så stor del af Folketinget som muligt, hvorved planen bliver langtidsholdbar.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-09:
Jeg ved ikke helt, om jeg synes, det er et meget klart svar på spørgsmålet, men jeg vælger alligevel at tolke det sådan lidt positivt, nemlig sådan at Togfonden DK er tilbage på sporet.
Men jeg hører måske altså også nogle forbehold.
Jeg synes ellers, det er en vigtig konstatering her forud for forhandlingerne om infrastrukturplanerne, som ministeren jo også selv er inde på.
Vi har jo haft den underlige situation siden etableringen af Togfonden DK, at pengene så at sige er rullet ind hvert eneste år.
Det er ganske vist ikke i det omfang, som var forudsat i sin tid, men de er dog rullet ind i kraft af aftalen om harmonisering af beskatningen i Nordsøen, og der blev trods alt lavet en følsomhedsberegning på et tidspunkt, der sagde, at der i hvert fald var 13 mia. kr.
Der kan man jo spørge sig selv: Hvad er pengene anvendt til i den periode?
Det er ikke den nuværende regering, der skal svare på det; det er jo sådan set den tidligere regering.
Det koster vel i omegnen af 6-7 mia. kr.
Der er også lavet forskellige forundersøgelser, vvm-undersøgelser, og hvad det alt sammen hedder.
Men i princippet kan pengene jo, fordi de er rullet ind siden 2014, være blevet brugt til motorveje.
Det ved man jo ikke noget om.
Der er det vigtigt for os at få at vide – og det er netop også i henhold til det lovforslag, vi skal behandle i morgen, vedrørende Vestfyn – hvorfor det er udskudt til 2023, når pengene faktisk ruller ind.
Pengene er til disposition allerede nu, så hvorfor sætter man det ikke i gang?
Jeg spørger også, fordi Vestfynbanen efter min mening er et spektakulært projekt i Togfonden DK, og det er vigtigt at få markeret, at nu er Togfonden DK på sporet igen, om jeg så må sige.
Så derfor har vi lidt svært ved – hvad skal jeg sige – at acceptere, at man vil vente til 2023 med det projekt, når nu pengene er der, og det må vi jo formode de er, siden de er rullet ind løbende siden 2014.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-09:
Som sagt arbejder regeringen jo efter det, som er besluttet af forligskredsen.
Det arbejder vi naturligvis konstruktivt ud fra og i overensstemmelse med det, der er besluttet i fase et.
Selve finansieringsspørgsmålet skal jo rettelig rettes til finansministeren.
Jeg er glad for, at vi behandler anlægsloven om jernbanen på Vestfyn i morgen, men hvornår projektet starter, afhænger jo af finanslovsaftalen, og den kan jeg af indlysende årsager ikke udtale mig om, al den stund jeg trods alt ikke er finansminister.
Henning Hyllested (EL), 2019-10-09:
Jeg er godt klar over, at der er den – i gåseøjne – finte med finansministeren og finansloven osv.
Jeg holder mig bare til, at Togfonden DK jo er finansieret ved hjælp af aftalen om harmonisering af beskatningen i Nordsøen, og det gælder også i forhold til Vestfynbanen.
Så jeg vil bare bede ministeren om at bekræfte, at der faktisk allerede nu er tilstrækkelige midler i Togfonden DK til at igangsætte det i 2020 eller i hvert fald i 2021, hvis man vil.
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-09:
Præcis hvornår der er afløb på de enkelte projekter, er jo noget, der aftales år for år i finanslovene og ikke mindst i de budgetlove, som ligger som følge deraf, og det er rettelig et spørgsmål, som skal rettes til finansministeren.
Men det er også klart, at mit ministerium arbejder ud fra det, der er aftalt politisk.
Det vil sige, at det, der er aftalt politisk i Togfonden DK's fase et, i øvrigt med en tilførsel af 2 mia. kr. fra aftalen om bedre og billigere kollektiv transport, arbejder vi selvfølgelig på sporet – som spørgeren selv bruger som udtryk – efter og i fuld overensstemmelse med.
Hvornår de enkelte projekter så kan få afløb, afhænger af det enkelte års finanslov.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-09:
Igen var det et rigtig fint svar, som fuldstændig ligner de svar, som jeg gav til Socialdemokratiet, før valget blev udskrevet.
Men dengang krævede Socialdemokratiet af mig, at jeg som minister skulle sørge for, at DSB fik S-togene til at stoppe ikke alene på Friheden Station, men også på Hvidovre, Rødovre og Brøndbyøster Stationer for linje Bx's vedkommende.
Så er spørgsmålet bare: Var det egentlig fint over for vælgerne, var det fair over for vælgerne at bilde dem ind, at Socialdemokratiet, hvis Socialdemokratiet kom til magten, ville gøre disse ting, når det helt indlysende ikke kan lade sig gøre nu, hvor Socialdemokratiet er kommet til magten?
Benny Engelbrecht (S), 2019-10-09:
Nu handler spørgsmålet jo faktisk ikke om de konkrete stop, og jeg gik egentlig ud fra, at det skyldtes, at hr. Ole Birk Olesen i sin vanlige stil havde tænke sig at tage spørgsmålet onsdag efter onsdag.
Så jeg forventer selvfølgelig også, at det er noget, vi vender tilbage til, og så skal jeg gerne svare skriftligt på det.
Men jeg glæder mig over, at vi forhåbentlig får løst de tekniske udfordringer, sådan at toget igen kan stoppe også på Friheden Station.