runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Det er jo klart, at allerede i dag har en masse danskere opsparinger, der i hvert fald giver dem en større mulighed end andre for at vælge, hvornår man vil trække sig tilbage, og vi vil jo også kunne se i årene, der kommer, at jo flere, der får større opsparinger til egen pension, jo større fleksibilitet giver det, i forhold til hvornår man synes det rigtige aftrædelsestidspunkt er.
De har ikke den samme mulighed som dem, der i dag har fleksibiliteten, og dem skal vi kere os særligt om.
Det er derfor, vi har en fremstrakt hånd i forhold til det, og kan der findes nogle modeller til at hjælpe de mennesker bedre, er vi helt parate til det.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Jeg har jo selv forsøgt at tænke lidt over, hvad der kunne være, hvad skal man sige, det helt nye store samarbejdshåb mellem Dansk Folkeparti og Liberal Alliance, og jeg ved jo, at det ligger ordføreren på sinde, at Arne kan komme tidligt på pension.
Kunne man forestille sig, at ambitionen må være, at Arne ikke skal vente på at vinde i et socialdemokratisk lotteri eller på 90 mandater i Folketinget, men at vi bestræber os på, at der sikres bedre muligheder for at spare op til tilbagetrækning, hvor man selv bestemmer, hvornår man trækker sig tilbage, ved at der er højere fradrag og bedre opsparingsmuligheder?
Eller er det ikke en metode, som Dansk Folkeparti vil bruge?
Britt Bager (V), 2019-10-03:
Jeg vil også gerne sige tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for en rigtig fin tale, en tale, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl holder statsministeren op på hendes egne ord og egne løfter.
Det er både de meget ukonkrete, som vi fik i åbningstalen i tirsdags, men også de enormt konkrete løfter, der blev udstukket inden valgkampen.
Det kneb dog lidt med at give et konkret svar på, hvad det er, der skal afbureaukratiseres.
Derfor kunne jeg tænke mig at spørge hr. Kristian Thulesen Dahl om ældreplejen, som jeg ved er noget af det, der ligger Dansk Folkeparti meget på sinde: Kunne hr. Kristian Thulesen Dahl ikke hjælpe hr. Jesper Petersen og Socialdemokratiet en lille smule med, hvor man kan afbureaukratisere på ældreområdet?
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Nu er det jo sådan, at vi har et forbehold i forbindelse med retspolitikken i EU, og derfor ligger flygtningepolitikken i Danmark.
Den tidligere udlændinge- og integrationsminister fru Inger Støjberg sagde selv i valgkampen, at vi ikke handler i strid med internationale konventioner eller flygtningekonventionen, hvis vi ændrer asylsystemet og dermed indfører et stop for spontan asyl.
Så jeg efterlyser igen et svar med hensyn til Venstres politik: Ønsker Venstre, at der skal indføres et stop for spontan asyl i Danmark, sådan som det var Venstres politik under den tidligere formand Lars Løkke Rasmussen?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-10-03:
Det er jo klart, at det ikke er noget, om hvilket man kan gå ud og sige: Fra på tirsdag har vi indført det.
Det kræver, at der er et alternativ, og jeg hørte også statsministeren sige, at statsministeren sammen med de øvrige europæiske lande vil finde ud af, hvad mulighederne for det her er, hvem der er med på det her, og om vi kan få lavet et fornuftigt system.
For det er ikke et system, om hvilket vi i Danmark alene kan sætte os ned og sige: Nu gør vi sådan her og blæser på, at resten af verden eksisterer.
Men jeg er sådan set meget glad for og tilfreds med – og jeg har tillid til – at statsministeren også vil fremføre det over for sine kollegaer i Europa.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Tak for ordet.
Socialdemokratiet har gjort det klart, at det nuværende asylsystem ikke fungerer; at Socialdemokratiet ønsker at indføre et nyt asylsystem.
Kan hr. Jesper Petersen redegøre for, hvor længe Socialdemokratiet og regeringen vil vente på EU, før regeringen sikrer Danmark med et nyt asylsystem?
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Hvis det sidste er rigtigt, vil beslutningen jo være lettere at træffe, kan man sige, men det skal vurderes.
Vi vil jo gerne have, at vi har en 70-procentsmålsætning i Danmark.
Vi vil gerne være CO 2 -neutrale i 2045.
Samtidig er der så også et verdensmarked for olien og for gassen, som vi også i en periode skal bruge i vores energisystem, indtil vi har nok vedvarende energi, indtil vi kan lagre og alle de ting.
Vi er ikke fast besluttet på, hvor det her skal lande.
Jeg prøver bare at give indtryk af, hvad det er for nogle overvejelser og dilemmaer, der må være her.
Vi vil have klimabrillerne på, det kan jeg som sagt forsikre om, men vi skal tænke os grundigt om.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Men det er jo ikke bare for 20 år siden, man skulle have taget stilling til det her, man kunne også have taget stilling for 1½ år siden, da man skrev under på, at den ottende udbudsrunde var en supergod idé.
Det er egentlig det, jeg bare spørger om: Når man nu har et 70-procentsreduktionsmål i 2030, hvad betyder det så for, hvornår vi ikke længere skal gå på oliejagt, men faktisk udnytte vores naturlige ressourcer, udnytte vinden, solen til energi i stedet for at gå og lave det her olieeventyr, som der jo er store diskussioner om hvorvidt overhovedet giver penge.
Altså, når man ser på de seneste svar, jeg har fået, på spørgsmål, så svinger tallene jo med mange, mange milliarder kroner, alt efter hvilke olieprisscenarier man bruger.
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Al den stund vi nu har en etpartiregering, er vi heldigvis i en lidt anden situation end i den sidste valgperiode.
Da havde man nogle ret store skærmydsler om, hvad der var henholdsvis partiets og regeringens holdning.
Det må altså være sådan, at inden man træffer så grundlæggende en beslutning, som vil have konsekvenser, har man lov til at tænke sig om som regering og som parti, inden man kan lægge sig fast på, hvordan man synes, det skal være.
Man kunne jo også have truffet den beslutning for 20 år siden eller for 30 år siden, men det var jo heller ikke enkelt på det tidspunkt.
Det er jo store milliardbeløb, det har handlet om, arbejdspladser, og at der også er andre lande, der producerer olie.
Altså, hvad vil konsekvensen være af en dansk beslutning?
Det skal vi finde ud af.
Jeg kan forsikre hr. Rasmus Nordqvist om, at vi vil have de samme klimabriller på i den beslutning, som vi har i andre.
Der vil komme et udspil fra klimaministeren, og så må vi tage drøftelsen, når vi har et ordentligt grundlag for at tage den.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-03:
Tak, og tak til ordføreren for talen og starten på den her dag, som forhåbentlig giver en meget nysgerrig debat i en ny folketingssamling om en ny regerings arbejde.
Jeg vil altså lige vende tilbage til noget af det, som fru Pernille Skipper spurgte ind til, nemlig Nordsøen.
Jeg synes, at Socialdemokratiet som folketingsgruppe også må have nogle holdninger til det og ikke bare gå og vente på, at den udøvende magt, altså regeringen, tager stilling til, hvad den mener.
Hvornår mener man i Socialdemokratiets folketingsgruppe at vi skal lukke for hanen i Nordsøen?
Hvornår er det, vi skal være fossilfri og ikke blive ved med at suge olie op af undergrunden?
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Den diskussion, hr. Søren Pape Poulsen starter, om Produktionsdanmark, om et godt erhvervsliv, der har bidraget til dansk økonomi og arbejdspladser, synes jeg er en god diskussion at tage.
Men økonomisk set er arveafgiften altså ikke det, der gør forskellen.
Det har vi vismændenes ord for, og OECD anbefaler, at man har en arvebeskatning.
Det er rimeligt nok, at der er det, men så skal vi have nogle vilkår, der er fornuftige for det.
Nej, lad os dog investere i uddannelse, forskning og kvalificerede medarbejdere og gøre noget af det, der styrker vores erhvervsliv og deres konkurrenceevne.
Det er det, det må handle om.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Men verden står jo ikke stille.
Nu ved jeg jo f.eks., at både hr. Jesper Petersen og jeg er valgt nogle steder i Danmark, som man nok vil kalde Produktionsdanmark, hvor der bliver skabt rigtig, rigtig mange arbejdspladser, og man kan spørge sig selv, hvor de mennesker går hen, hvis de ikke længere har den virksomhed at arbejde i.
Så er det, jeg siger, at hvis man nu tog pengene ud til sig selv, ville man jo blive rigeligt beskattet, og det skal man selvfølgelig også, hvis det handler om, at ens privatformue bare bliver større.
Så er det jo fair nok, at vi betaler skat.
Så vælger man at sige, at der bliver taget penge ud af virksomheden.
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Altså, i betragtning af, i hvor mange år vi i Danmark faktisk har haft regeringer, som Det Konservative Folkeparti i flere tilfælde også har været en del af, der som noget fuldstændig naturligt på linje med, hvad man har gjort i andre lande, har haft beskatning på overtagelse af ejerskabet af virksomheder, så er det lidt underligt, at det skulle være noget fuldstændig nyt, uoverstigeligt og mærkeligt at have i et land – det er det faktisk ikke.
Vi vil meget gerne have en diskussion om, hvordan vilkårene for at betale den skal være – om man f.eks. skal have flere år til at betale den, eller om man skal have en større sikkerhed for, hvad virksomheden bliver værdiansat til.
Det synes jeg er fornuftige og pragmatiske synspunkter at have, og det diskuterer vi gerne.
Men ligesom alle andre danskere skal betale skat, når de modtager en arv over et vist beløb, så mener vi også, der skal betales skat, når man overtager ejerskabet og dermed værdierne i en virksomhed.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-10-03:
Tak for det.
Og tak for talen.
Men det skal jo ikke afholde os fra at diskutere politikken og se, om vi kan ændre lidt i opfattelserne.
Velfærd først , hørte jeg.
Det er rigtig godt, men det er jo endnu bedre at kunne sætte velfærd først, hvis der er nogle, der skaber den.
Og hvis der er en ting, mit blodtryk og temperament næsten ikke kan have med at gøre, så er det den her skat på generationsskifte af virksomheder.
Jeg kan ikke forstå, at et parti, der kalder sig et arbejderparti, mener, at man skal beskatte det, når en virksomhed bliver overdraget til næste generation, hvilket sker, uden at der er nogen, der mister noget – altså, der er jo ikke nogen, der fylder lommerne; det handler bare om, at pengene skal blive i virksomheden.
Hvorfor er det så vigtigt for regeringen at tage kapital ud af virksomhederne for at lægge pengene i statskassen i stedet for at gøre noget godt for skabelsen af arbejdspladser?
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Nej, det har jeg ikke nogen dato for, og som fru Pernille Vermund ved, er det også et lidt større projekt.
Ikke desto mindre mener vi det.
Altså, det er ikke en god måde, vi i dag har et internationalt system for asylansøgning på; det er det ikke.
Det er også en af grundene til, at vi opretholder grænsekontrollen osv.
Vi vil fortsat gerne derhen, hvor det ikke er, hvem der har betalt en menneskesmugler, eller hvem der tør tage risikoen, altså hvem der klarer den igennem Nordafrika og alle de uhyrligheder, som mange mennesker bliver udsat for i den sammenhæng, der afgør, hvem der kommer til Europa, men hvor vi får en i virkeligheden langt mere human og retfærdig måde at gøre de her ting på.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Som hr. Jesper Petersen siger, stiger presset på nuværende tidspunkt i de sydeuropæiske lande, og man må jo sige, at med det asylsystem, som vi har nu, står vi i virkeligheden lige så skrøbeligt, som vi gjorde i 2015, hvis der kommer et pres, som bare tilnærmelsesvis minder om det, vi havde dengang.
For når man møder op ved den danske grænse i dag og siger asyl, får man adgang ind i landet.
Mange mennesker henvender sig i Sandholmlejren, men der er også rigtig mange, der forsvinder ud i landet.
Derfor vil jeg gerne spørge endnu en gang: Mener hr. Jesper Petersen og Socialdemokratiet ikke, at det er at udvise rettidig omhu at fremskynde, at vi får sikret et nyt asylsystem til Danmark og sikret Danmarks fremtid?
Inger Støjberg (V), 2019-10-03:
Så lad mig prøve at spørge om noget andet, som det burde være til at svare på.
Statsministeren har hele tiden sagt, at hun vil være børnenes statsminister.
Når man så ser på det finanslovsforslag, der kom i går, kan man jo se, at koblingsprocenten skal sættes ned, men hvilke friskoler er det, der får deres tilskud reduceret?
Jeg kunne godt tro, at det barn, der går på en friskole, ikke opfatter, at det er børnenes statsminister, der har talt.
Så hvilke friskoler er det?
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Det er jo vigtige pointer at få frem.
Og jeg er ikke tvivl om, at der vil være et forløb med justitsministeren om, hvordan man kan adressere de problemer, som fru Aaja Chemnitz Larsen her tager fat på.
Uden at kunne give nogen garantier for harmonisering af lønforhold osv. er det selvfølgelig også problemstillinger, som regeringen tager alvorligt.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Jeg synes sådan set også, det måske vil være på sin plads at fortælle, at når en grønlandsk og en dansk politibetjent sætter sig ind i den samme patruljevogn, så får de forskellige lønninger.
Og det har også en betydning i anstalterne, hvor vi faktisk oplever, at ikke alene afdelinger, men på sigt også hele anstalter er i risiko for at blive lukket ned.
Så med de her massive udfordringer er der virkelig en risiko for at skabe nogle ret akutte problemer, når vi snakker tryghed og retfærdighed.
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Ja, der har vi selvfølgelig et medansvar, og den diskussion må man tage med den ansvarlige minister, der har at gøre med drøftelserne om, hvordan man får tingene til at fungere godt i Grønland.
Jeg synes ikke, at man skal gøre vanskelige valg enkle.
En af pointerne i statsministerens tale den anden dag var vel også, at det må man heller ikke give folk indtryk af.
Der vil man høre fra klimaministeren, når de overvejelser er færdige, og når der er et ordentligt grundlag for at komme med et udspil.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-03:
Mange tak.
En tak for talen skal der også lyde herfra.
Og også tak for inddragelsen i forbindelse med hele den proces, der var med forståelsespapiret.
I IA er vi rigtig glade for, at der er ambitiøse mål i forhold til klimaet.
Vi konstaterer også, at Grønland bliver omtalt som ground zero i forhold til konsekvenserne af klimaforandringerne, så derfor håber vi også, at man – på trods af at Grønland selv har ansvaret for klimaområdet – kan samarbejde og også tage den del, der handler om Arktis, med i den kommende klimahandlingsplan.
En ting, som ordføreren ikke var så meget inde på i sin tale, er politiet.
Og noget, som vi fra IA's side gerne vil minde om, er ansvaret i forhold til politiet i Grønland, for dér er der mindst lige så store udfordringer, som der er for politiet i Danmark.
Og vi står sådan set med massive rekrutterings- og fastholdelsesudfordringer, så jeg kunne godt tænke mig at høre: Er det noget, som regeringen er villig til at se på i de kommende forhandlinger?
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Det, statsministeren sagde, var ikke et forslag om afskaffelse af frit valg.
Det var en åbenhed om det dilemma, der ligger der, og de konsekvenser, det har, når man indfører det, og gør det på den måde.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Tak for det konstruktive svar, og udtalen af mit navn var i øvrigt også fin.
Der skal ikke lyde nogen indvendinger over for det, og ellers får vi alle sammen rig lejlighed til at øve os de næste fire år.
Kan ordføreren give en garanti for, at regeringen ikke vil begrænse danskernes frie valg, men snarere vil fokusere på at afbureaukratisere frit valgs-området og den offentlige sektor i det hele taget?
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Jeg synes da, det er en besnærende tanke at tage udgangspunkt i, hvad det er, den enkelte oplever som kvalitet i den situation, og det må vi jo tage med i de drøftelser.
Jeg hører ikke statsministeren overhovedet sige, at frit valg skal væk, men er åben om den situation, der er, altså at når man skal lave meget detaljerede krav for at kunne lave udbud osv., så bliver det sådan.
Det har omkostninger og fører også til en hel masse dokumentationskrav.
Det kan være rengøring, det kan være ældrepleje, det kan være andre ting.
Men et godt bud fra hr. Alex Vanopslagh, og lad os da så tage det med i diskussionen.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Tak for det, og tak for den fine udtale af efternavnet i øvrigt, og tak til ordføreren for talen.
Statsministeren sagde i tirsdags, at det simpelt hen er frit valg, der skaber bureaukrati i den offentlige sektor, eksempelvis på rengøringsområdet, for så skal man ned til mindste minuttal og definere, hvor længe der skal støvsuges.
Kunne man ikke bare lade være med at lave sådan en detaljeret projektplan for, hvordan rengøringen skal udføres?
Kan hr. Jesper Petersen forestille sig, at det eneste bureaukrati, der er nødvendigt, når der er frit valg på eksempelvis rengøringsområdet, kunne være et spørgeskema til borgeren, hvor man spørger, hvor tilfreds man på en skala fra 1 til 10 er med rengøringen?
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Jo før, jo bedre.
Som statsministeren selv betonede det i sin tale forleden, er det ikke noget, der lige er glemt; det er en ret grundlæggende ting for os at få lavet det her om.
Det kræver et samarbejde med andre lande, og der er drøftelser med andre.
Og forhåbentlig når vi derhen, hvor vi altså har et system, der er væsentlig mere humant og retfærdigt.
Godt nok er der nogle bevægelser nu.
Jeg vil så bare slå fast, at i forhold til Danmark i de her år er der en ret kraftig reduktion i, hvor mange der søger asyl, søger om familiesammenføring osv.
Det er nogle helt andre tal end for bare få år siden.
Altså, Socialdemokratiet var åben om det ønske i valgkampen.
Det var også en debat, vi havde i valgkampen, og som der også var en del opmærksomhed omkring, nemlig om, hvad der skulle ske med friskolerne og privatskolerne.
Under den sidste regering skruede man jo over en årrække koblingsprocenten op.
Den har også været lavere.
Det niveau, vi forestiller os, vil jo være det niveau, hvor der faktisk, mens det gjaldt, kom flere friskoler.
Så jeg vil tro, at det er muligt, sådan som Venstre mener det på mange andre punkter, at man ser på, hvordan man får det til at fungere.
Men jeg kommer selv fra et område, hvor der desværre er blevet lukket skoler i nogle landsbysamfund, og hvor der er langt til den nærmeste skole.
Og det engagement, der er forbundet med at have en lokal skole, og at man derfor ender med at oprette en friskole, forstår jeg virkelig godt.
Altså, hvis det var nemt, så havde vi da gjort det.
Vi lagde et udspil frem med nogle principper for, hvordan vi ville have en ret til tidlig tilbagetrækning skulle være, fordi vi synes, at i den aftale, som bl.a. hr. Kristian Thulesen Dahl var med til at lave – hvor man reelt afskaffer efterlønnen for kommende generationer, og hvor vi også har set, at tallet for, hvem der stadig væk er der, er blevet meget lille – har man ramt nogle grupper, som ikke får den samme mulighed for at trække sig tilbage, mens de er raske og rørige og stadig har nogle gode år med deres børnebørn.
Og det er lagt frem nu, hvordan processen må være.
Lige efter sommerferien mødtes statsministeren og beskæftigelsesministeren med arbejdsmarkedets parter.
De forhandler nu overenskomster – det skal de have fred til, og det har de også bedt om – men til foråret vil der være en model, som vi kan forhandle om, og der håber vi jo rigtig meget på, at Dansk Folkeparti bakker op, så vi faktisk kan indføre den her ret.
Det er ikke, fordi vi siger, at det ligger på den flade, men det vil vi faktisk.
Der skal jo bruges nogle flere mandater, og det kunne meget vel være Dansk Folkepartis; det håber jeg da.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Tak, hr. formand.
Jeg troede, at fordelen ved at være sådan en socialdemokratisk mindretalsregering var, at man i udspillene, der kom, så kunne se, hvad Socialdemokratiets politik var.
Men nu har jeg lært, at når der kommer sådan et finanslovsudspil, så er alt det, der ikke er med, men som man lovede i valgkampen, udeladt, fordi man så regner med, at andre skal kræve det ind eller sådan et eller andet – jeg kan ikke helt finde ud af det.
Jeg troede egentlig bare, at vi i sådan et finanslovsforslag kunne se Socialdemokratiets politik, når man var en etpartiregering, men det er vi så blevet klogere på.
Det, jeg vil spørge hr. Jesper Petersen om, er i forhold til Arne, fordi jeg jo deler både den glæde over, at Arne sådan er blevet centrum i den politiske debat, og ivrigheden efter, at Arne også skal have at vide, om han så har ret til 3 års tidligere folkepension.
Nu har jeg så forstået, at Arne vistnok hellere vil på efterløn – han er en af de 280.000 danskere, der betaler til efterlønnen – og jeg ved så ikke helt, hvordan Socialdemokratiet vil forklare Arne, at den skal han glemme, fordi han 3 år tidligere skal på folkepension.
Men hvis vi nu er enige om, at det er så vigtigt, at de nedslidte rent faktisk får svar, kan hr. Jesper Petersen så ikke forklare mig, hvorfor Arne og alle andre skal vente til næste sommer med at finde ud af, hvad Socialdemokratiet vil i forhold til Arne og alle de andre nedslidte?
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Jeg skal bare slå fast for fru Sophie Løhde, at vi kommer til at spare de her milliarder kroner på konsulenter, og vi vil gerne samarbejde med Venstre om, hvordan vi kan bruge de penge bedre.
Det er bare noget andet, end da fru Sophie Løhde selv turnerede med det her, stillede sig op og sagde til kommunerne: Der er et beløb på 5 mia. kr., det kan vi sagtens fikse.
De mente ikke, at der var noget i de forslag, som fru Sophie Løhde og Finansministeriet kom med.
Så skal det hedde, at der er vrissenhed.
Jeg synes, hr. Jakob Ellemann-Jensen kom med en rigtig god opfordring til sit parti om at blive en bred og glad borgerlighed, der ikke bliver vrissen eller vrængende, og som debatterer, uden at undertonen er, at du er en idiot, hvis du synes noget andet.
Det er en opfordring, jeg godt vil give videre til fru Sophie Løhde i dag.
Sophie Løhde (V), 2019-10-03:
Undskyld mig, sikke noget vås.
Vi har ikke lovet at spare 5 mia. kr. på konsulenter før folketingsvalget, heller ikke da vi var i regering.
Sådan.
Hvor mange milliarder kroner på finanslovsforslaget fra Socialdemokratiet spares der konkret på konsulenter i det offentlige?
Jesper Petersen (S), 2019-10-03:
Vi kan ikke gøre som den tidligere regering, der jo meldte et eller andet tal ud.
Var det 5 mia. kr., fru Sophie Løhde selv stod for at melde ud at man bare kunne give sig til at bruge af i politiske aftaler?
Sådan spiller det ikke.
Vi vil nedbringe mængden af konsulenter og omkostningerne ved det, og det skal ske over de kommende år, og forhåbentlig er det noget, som også fru Sophie Løhde og Venstre er interesseret i, altså at vi prøver at bruge de her penge bedre og kommer tættere på det, der faktisk gavner borgerne.
Det ved jeg godt er en anden stil, men det er nu engang sådan, vi vil gøre det.
Sophie Løhde (V), 2019-10-03:
Vi kan godt multitaske.
Jeg vil godt starte med at rose ordføreren for at fortsætte fuldstændig i sporet af statsministerens åbningstale med rigtig mange flotte ord og lidt dystre forudsigelser, men jo så i øvrigt overhovedet ingen konkrete svar, hvilket ellers ikke var noget problem at levere før folketingsvalget.
En af de ting, man lovede fra Socialdemokratiets side, var jo at spare 3 mia. kr. om året på konsulenter i det offentlige, som man i stedet gerne ville bruge på velfærd.
Nu fik vi i går regeringens første finanslovsforslag, så jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvor mange penge på finansloven bliver der konkret sparet på konsulenter?
Mange tak til den socialdemokratiske ordfører, der jo på mange måder fortsætter stilen fra statsministerens åbningstale ...
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-10-03:
Jamen kan hr. Jesper Petersen ikke høre, at det her er lidt mystisk?
Altså, på den ene side siger man, at det er helt afgørende – at det er vigtigt – fordi de nedslidte har så ringe vilkår, og nu skal de have nogle forbedrede vilkår, men på den anden side siger man, at det kan vi så måske se en model for næste sommer.
Men hvis der er noget, der er så vigtigt, og der er så mange mennesker i vores fædreland, som har så ringe vilkår, hvordan kan det så være, at man først kan dukke op med en model til os andre om, hvad man selv har tænkt sig, til sommer næste år?
Hvorfor i alverden kan man ikke komme på det i morgen eller i næste uge eller om en måned?
Hvorfor skal det tage indtil næste sommer?