runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (KF), 2020-02-25:
Jeg har sagt det før, og jeg vil gerne gentage det: I en ideel situation, i et ideelt samfund, er det at foretrække, at der ikke er overvågning.
Men vi befinder os ikke i en ideel situation.
Vi har nogle indre fjender iblandt os; vi har bander, der bekriger hinanden.
Og derfor er det enormt vigtigt, at politiet har de optimale redskaber til at komme efter de indre fjender og de kriminelle.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi at give politiet de bedste forudsætninger for at finde frem til de kriminelle, altså dem, der vil gøre vores samfund ondt.
Vi Konservative stoler på vores politi.
Derfor giver det også god mening at give politiet bedre muligheder for at udnytte de fremskridt, vi har teknologisk.
Dermed er det også i nogle tilfælde nødvendigt at øge overvågningen.
Det er fornuftigt, at politiet gør brug af andre offentlige myndigheders overvågningskameraer, hvis efterforskningen kan drage nytte af det.
Det er også fornuftigt at gøre det obligatorisk at registrere tv-overvågning i POLCAM.
Det er også fornuftigt at opbevare optagelser i mere end 30 dage, hvis det er nødvendigt i forhold til en efterforskning.
Dermed vil vi i Det Konservative Folkeparti gerne være med til at øge mulighederne for overvågning de steder, hvor det giver mening.
Og af den grund bakker vi op om lovforslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-02-25:
Jeg er jo ligesom den socialdemokratiske ordfører overbevist om, at tv-optagelser er et effektivt opklaringsredskab for politiet, og derfor skal vi selvfølgelig også sikre, at de har muligheden for at få optagelser.
Men jeg synes dog, at det her lovforslag går for langt.
I dag er det sådan, at private højst må overvåge områder 10-15 m væk.
Med det her forslag bliver det op mod 200 m væk.
Det vil sige, at man i f.eks. en gågade, hvor der ligger en butik, næppe vil kunne vide sig sikker, i forhold til hvor overvågning foregår.
Og normalt vil man jo skilte med det, så borgerne kan undgå det her.
Jeg forudser i hvert fald en situation, hvor det offentlige rum bliver meget, meget begrænset for dem, som ikke har lyst til at blive overvåget.
Synes ordføreren ikke selv, at det her forslag går for langt, og kan ordføreren give mig en forklaring på, hvorfor det skal være godtgjort, at man kan overvåge 200 m væk?
Pernille Bendixen (DF), 2020-02-25:
Det er vi så enige i.
Så bare til opklaring: Ordføreren nævner, at der skal være en vis kvalitet i materialet – og det er jo klart, ellers kan det ikke bruges til noget – og at det skal opsættes af en autoriseret.
Det kan der også være god ræson i.
Men er det så den person, der skal opsætte, der skal afholde udgifterne til det, mener SF?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-02-25:
Som jeg husker det, er et af de eneste steder, hvor det er præventivt, faktisk lige præcis på parkeringspladser, når man skilter med det.
Men det kan godt være, at der er kommet ny forskning siden sidst, så der rent faktisk er flere steder.
Vi kan i hvert fald også se, at i forbindelse med bombningen af politistationen på Nørrebro havde det da den præventive effekt, at gerningsmanden maskerede sig.
Så han har i hvert fald vidst, at der var et kamera.
Så at påstå, at der ikke er nogen kriminelle, der tænker over det, vil nok være forkert.
Pernille Bendixen (DF), 2020-02-25:
Tak for det.
Ordføreren siger, at kameraovervågning egentlig ikke kan virke præventivt.
Det er jo egentlig heller ikke det, det skal bruges til.
Det er jo det opklarende.
Men i visse tilfælde kan det vel godt virke præventivt, forstået på den måde, at en forbryder måske vil værge sig mod at gå ind et sted, hvor man kan se, at der er kameraovervågning.
Så vil man måske undlade, i hvert fald på det sted, at begå sin forbrydelse.
Rosa Lund (EL), 2020-02-25:
Tak for det.
Da vi her i salen den 6. december 2019 diskuterede overvågning ved en forespørgselsdebat, fastslog justitsministeren, at med overvågning stiger friheden.
Og uden at jeg skal stå her og blive alt for filosofisk eller gentage de ting, hr. Kristian Hegaard sagde, vil jeg bare slå fast, at det ikke er en tankegang, vi deler i Enhedslisten.
Vi er simpelt hen ikke enige i, at maksimal overvågning sikrer maksimal frihed – eller maksimal tryghed for den sags skyld.
Jeg tror sådan set, at det er en masse andre ting, som skaber tryghed i vores samfund.
F.eks. skaber det tryghed, at vi har et stærkt velfærdssamfund – ikke, at man har meget overvågning.
Samfund, hvor borgere er maksimalt overvågede, er ikke det samme, som at de er maksimalt frie eller trygge.
Det har vi set masser af eksempler på.
Det gjaldt ikke i DDR, hvor Stasi overvågede borgerne; det gælder ikke i Kina.
Der er rigtig mange steder, hvor der er meget overvågning, men ikke specielt meget frihed eller tryghed.
Nu ved jeg godt, at man ikke kan sammenligne vores gode, demokratiske, danske retsstat med hverken et Big Brother-samfund eller med DDR for den sags skyld – det er jeg fuldt ud klar over.
Det er bare for at understrege, at øget overvågning medfører en registrering af lovlydige borgeres færden og handlinger med mulighed for misbrug.
Jeg synes, at vi har set så mange beviser på, at overvågning ikke øger friheden, at overvågning ikke øger trygheden, men faktisk det modsatte, nemlig at overvågning mindsker friheden, at vi bliver mindre frie, når der er meget overvågning.
Skulle vi så måske alligevel acceptere en vis indskrænkning af vores frihed, hvis vi til gengæld opnår, at det bliver lettere at opklare og forhindre forbrydelser?
Det kunne man selvfølgelig godt overveje, og jeg medgiver, at overvågningskameraer spiller en stor rolle i at opklare forbrydelser – det medgiver jeg – men jeg vil også påpege, at Det Kriminalpræventive Råd i deres høringssvar til det her lovforslag skriver, at tv-overvågning kun har en dokumenteret forebyggende effekt over for kriminalitet i nogle helt bestemte situationer, som også var det, min kollega fra SF, fru Karina Lorentzen Dehnhardt, var inde på.
Tv-overvågning er altså ikke et vidundermiddel, der – vupti – forhindrer kriminalitet.
Men jeg anerkender selvfølgelig, at det har spillet en rolle i opklaring af forbrydelser.
En del af det her lovforslag går ud på, at alle private og offentlige instanser, der foretager tv-overvågning, skal registreres i politiets registre over overvågningskameraer.
Den del af forslaget vil Enhedslisten støtte, og vi håber, at regeringen vil være med til at dele lovforslaget i to, for vi vil meget gerne være med til at støtte den del, der sikrer, at kameraer bliver registreret.
Det mener vi faktisk vil øge retssikkerheden for os borgere her i samfundet, altså at der også er et overblik over de private overvågningskameraer, der hænger rundt omkring.
Vi kan ikke støtte lovforslaget, som det ligger her, i sin helhed.
Derfor stiller vi forslag om at dele lovforslaget – præcis ligesom SF – for så vil vi meget gerne støtte den sidste del af forslaget.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-02-25:
Ja, det er da klart.
Hvis man gerne vil opsætte et kamera, skal man selvfølgelig følge lovgivningen.
Og hvis lovgivningen siger, at det skal være en autoriseret, der sætter det op, fordi det er det, der er garantien for, at det ikke filmer noget, det ikke skal – f.eks. ind i andre folks hjem – afholder man selvfølgelig selv det, ligesom man også afholder omkostningerne til selve kameraet.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-25:
Nej, det handler et eller andet sted om at give familierne øget frihed og flere velfærdsrettigheder.
Man kan jo dels kigge på, hvordan man kan sikre bedre muligheder for at udnytte sin ægtefælles fradrag som det ene, og man kunne sikre, at pengene følger barnet, så det tilskud, du har til daginstitutionen, kan du egentlig også få, hvis du passer dit barn derhjemme, hvis du vel at mærke ikke er offentligt forsørget, for det skulle ikke bare være et tilskud til at have børn uden at have arbejde.
Det er to måder, hvorpå man kan give familierne mere frihed, og dem, der så har lyst til det, kan bruge mere tid sammen med deres børn i en periode, og det er noget, der sikrer et bedre børneliv.
Er det noget, som regeringen kunne være villig til kigge på, eller handler det kun om, at det kun er systemet, der kan levere den øgede type velfærd?
Jeg er da med på, at det da godt kan være, at der er nogle mødre, der bruger den frihed til at arbejde lidt mindre i en periode, så de får gladere børn, så de selv får et bedre liv, og så familien bliver gladere.
Så er der jo ikke noget problem, og det er jo heller ikke et problem for ligestillingen.
I den der ligestillingsdebat synes jeg, det var en lidt mærkværdig ting, for det var, som om målet for kvinder må være, at de prioriterer karriere lige så højt over familien, som mænd gør, men det er jo mændene, den et eller andet sted er gal med i den sammenhæng.
Så hvad er egentlig det bærende argument for, at man ser på at sikre mere frihed til familierne, så de kan arbejde mindre, være mere sammen med børnene, også selv om det måske skaber noget mangel på ligestilling?
Mette Frederiksen (S), 2020-02-25:
Først tror jeg bare, vi lige skal have på det rene, når spørgeren gør sig munter over, at vi nu går i gang med at udmønte omkring 500 mio. kr., og siger, at det ikke er nok, at Liberal Alliance stemte imod forslaget om at afsætte de 500 mio. kr. til børneområdet.
Jeg er da overhovedet ikke fremmed over for den diskussion om, at det gode børneliv selvfølgelig ikke er noget, vi tilrettelægger som en del af velfærdssamfundet i Danmark – det en del af det.
Jeg er jo en af dem, der er glad for, at både mænd og kvinder i Danmark går på arbejde.
Det er en af grundene til, at vi er et rigt land, og at vi har en ret høj grad af ligestilling mellem kønnene, og det betyder selvfølgelig, at der så skal være gode daginstitutioner til børnene, fordi vi så samtidig ikke som i andre lande vil have en masse mennesker til at passe dem til måske ikke så høje lønninger.
Jeg vil altid gerne være med til at diskutere en bedre balance mellem arbejde og familieliv.
Men jeg håber, vi kan gøre det på den præmis, at det ikke er andre, der skal betale for, at der er nogle, der træffer det valg, som spørgeren måske gerne vil have at de træffer.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-02-25:
Tak for det.
Jeg vil gerne tale om det gode børneliv – det ved jeg også er noget, som ligger statsministeren på sinde, og som jo også var et af de bærende argumenter for at tilføre daginstitutionerne flere pædagoger.
Jeg er sådan set enig med regeringen i, at det er afgørende for det gode børneliv, at der er velfungerende daginstitutioner, hvor de voksne har tid og overskud til at være nærværende sammen med børnene, men vi har en ærgerlig tendens til politisk, når vi taler om det gode børneliv, at glemme det, der betyder allermest, nemlig at der er tid til leg, nærvær, omsorg og hygge med de mennesker, der betyder allermest, og det er trods alt mor og far.
For selv om langt de fleste familier har brug for pasning af de små – det har jeg sådan set også selv, for ellers ville jeg ikke kunne stå her i dag – så er det jo kærligheden i familien, kvalitetstid med mor og far, der er det, der giver os fast grund under fødderne, og det kan ikke erstattes af offentlig omsorg, så at sige.
Og det er jo lidt børnene, der betaler prisen for den måde, vi har indrettet samfundet på, og jeg ville bare høre, om statsministeren er enig i, at hvis man ønsker at fremme det gode børneliv, så skal man også have blik for familien, man skal også have blik for, at der skabes mulighed for mere tid med mor og far og ikke kun mere tid med pædagogerne.
Ville det egentlig være for meget at forlange, at vi, når vi politisk snakker om det gode børneliv, så kigger på initiativer, der sikrer familierne mere frihed til i korte perioder eller for den sags skyld i længere perioder at arbejde lidt mindre for at bruge mere tid sammen med børnene i de første leveår?
Jeg har en række konkrete forslag til det, men jeg vil egentlig gerne høre, om der er en principiel enighed om, at når man vil fremme det gode børneliv, handler det ikke kun om flere offentligt ansatte, det handler også om, at børnene kan få mere tid med mor og far – det er trods alt det, der betyder noget i sidste ende.
Mette Frederiksen (S), 2020-02-25:
Jeg kan i hvert fald afsløre så meget, at jeg for nylig var på de kanter og noterede mig, at der var væsentlig flere biler på den gamle bro end på den nye.
Jeg tror faktisk nærmest ikke, at der var nogen.
Jamen altså, jeg kommer ikke til at indtage det principielle synspunkt, at der skal være brugerbetaling for at transportere sig rundt i sit eget land.
Jeg vil sige, at som oprindelig nordjyde kan jeg jo godt huske, hvordan det var med toget igennem landet, og hvordan man skulle hoppe af og over på færge osv. for at kunne komme til København.
Altså, der er rigtig, rigtig mange grunde til at være glad for, at vi har en Storebæltsbro.
Og det kræver noget brugerbetaling, og det kan vi fint leve med – og det gælder også i forhold til det konkrete forslag.
Men det betyder ikke, at vi sådan generelt synes, der skal være brugerbetaling på vores infrastruktur.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-25:
Tak for svaret.
Det betyder jo så, at danskerne må indrette sig på mange år fremover at betale told for at krydse deres eget land, og det er jo trist.
Sådan lød det i valgkampen fra statsministerens partifælle, udlændingeordfører hr. Rasmus Stoklund, om den nye Kronprinsesse Marys Bro i Frederikssund.
Det er en bro, der ligesom Storebæltsbroen er en indre toldmur med brugerbetaling.
Hr. Rasmus Stoklund har vist sig at have en ganske god fornemmelse for, hvor Socialdemokratiet skal placere sig i udlændingedebatten, og det vil jeg gerne rose ham for.
Jeg synes også, at han har en god fornemmelse i den her sag.
Er statsministeren enig med sin partifælle i, at det er fuldstændig urimeligt, at der er brugerbetaling på broen gennem Frederikssund?
Tak for svaret.
Det er – ja, beklageligvis – forudsigeligt.
Skiftende regeringer har jo altid haft behov for at bruge flere af danskernes penge, og jeg kan så forstå, at den her regering ikke er meget anderledes, hvad det angår.
Men faktum er jo, at når staten bruger flere af danskernes penge, så bliver hele samfundet fattigere.
Det er sådan, det fungerer med skatter og afgifter.
Kunne man ikke for en gangs skyld tage hensyn til det samlede billede her.
Beregninger fra Fynsk Erhverv viser, at hvis vi afskaffer den her toldmur på Storebælt, får politikerne godt nok 48 mia. kr. mindre at bruge løs af, men til gengæld får danskerne over tid en gevinst på 57 mia. kr.
Det er altså en samlet gevinst på 9 mia. kr. til samfundet, som statsministeren siger nej tak til – og det er samtidig et nej tak til at modvirke en opsplitning af Danmark.
Jeg er nødt til at spørge en gang til, om det ikke giver statsministeren anledning til at tænke sig en ekstra gang om.
Mette Frederiksen (S), 2020-02-25:
Jeg har hørt Storebæltsbroen italesat som meget, men aldrig som en indre toldmur.
Og jo, jeg forstår sådan set godt det principielle – det er jo en debat, der bliver ved med at vende tilbage, altså at der er et ønske om, at det ikke skal koste at køre hen over Storebæltsbroen.
Og som socialdemokrat er jeg jo ikke nogen ivrig tilhænger af brugerbetaling, så jeg forstår godt hele ræsonnementet.
Men der er en relativt stor gæld i det her meget, meget vigtige stykke infrastruktur stadig væk, og jævnfør alle de andre spørgsmål, som har været udgiftsdrivende i mere eller mindre grad, har vi i hvert fald ikke nogen planer om at kunne gøre det, der efterspørges.
Jeppe Bruus (S), 2020-02-25:
Nej, det er ikke sådan, at man som menigmand eller som uvedkommende bare kan få adgang til tv-overvågning.
Det her forslag ændrer jo ikke på, at det er politiet, der med en retskendelse i hånden og dermed også på baggrund af en helt konkret vurdering og en begrundet mistanke skal kunne få adgang til materialet.
Så det ændres sådan set ikke.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-25:
Tak for ordet.
»Vi skal iværksætte tiltag, som modvirker opsplitning og et Danmark, som knækker over.«
Danmark skal hænge sammen fra nord til syd og fra øst til vest.
Det koster at binde et ørige sammen, men det er en national opgave, og det er en opgave, som vi skal løfte i fællesskab.
Midt i Danmark står en bro, som en tidligere generation af politikere har været så fornuftige at bygge – Storebæltsbroen.
Brugerne af Storebæltsbroen skulle betale for broen, og det har de gjort siden åbningen – flere gange.
Alligevel opkræver staten stadig væk brugerbetaling, for i modstrid med hensigten har politikerne gang på gang hævet pengene, der skulle gå til at betale for broen, og brugt dem på noget andet.
Der er ellers bred enighed om, at en betalingsbro mellem landsdelene er en økonomisk hæmsko.
En analyse fra Fynsk Erhverv viste for nogle år siden, at det danske samfund ville blive 9 mia. kr. rigere ved at afskaffe betalingen.
Det er i øvrigt misvisende at kalde det for brugerbetaling, for brugerne har betalt den fulde pris.
I realiteten udgør Storebælt i dag en indenlandsk toldmur, der forhindrer danskerne i at handle frit og færdes frit.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren – med udgangspunkt i statsministerens egne ord om at modvirke opsplitningen af Danmark – om det ikke er på tide, at vi afskaffer den indre toldmur, som er på Storebæltsbroen.
Mette Frederiksen (S), 2020-02-25:
Det valg om, hvordan man vil indrette sig, kan man jo træffe suverænt i den enkelte familie.
Jo, det er det jo lidt, for det lyder altid på den måde, at så kunne man jo lige osv.
Det var egentlig derfor, jeg startede med at sige, at så længe andre ikke skal betale for det.
Man har jo altid kunnet træffe det valg at sige, at man står af det såkaldte ræs, eller hvad man nu ville sige, for at gå hjemme, men det synes jeg så man selv skal betale for.
Jeg er også imod – vil jeg gerne sige – at en del kvinder med ikkevestlig baggrund er kommet til Danmark og ikke er en del af arbejdsmarkedet, fordi de hellere vil være hjemme sammen med deres børn, eller fordi deres mand ikke synes, de skal gå på arbejde.
Jeg er både imod det ligestillingsmæssigt og integrationsmæssigt, og jeg vil heller ikke finansiere det.
Så jeg vil gerne være med til at diskutere en ordentlig balance, men vores udgangspunkt vil være, at det er sådan noget, man skal kunne finansiere selv.
Det er altid godt at tænke sig en ekstra gang om.
Når vi eksempelvis med det nye flertal har fået nogle af uddannelsesbesparelserne væk, er det jo i mine øjne en investering i Danmark, altså noget, der gavner vores børn og unge, men jo også noget, der gavner dansk erhvervsliv.
Jamen, altså, svaret er jo bare fuldstændig enkelt og meget sådan realpolitisk, nemlig at jeg ikke har pengene til, at vi lige træffer den her beslutning.
Og jeg synes, at jeg ser ind i nogle forløb, hvor vi har behov for ressourcer, f.eks. på klimaområdet.
Der er vi altså ikke endnu.
Jeppe Bruus (S), 2020-02-25:
Tak for det, formand.
Vi skal i dag behandle fire lovforslag, som alle sammen relaterer sig til den trygheds- og sikkerhedspakke, som regeringen fremsatte i efteråret, og hele formålet med de her lovforslag handler jo om at styrke politiets muligheder for at opklare kriminalitet hurtigt.
Det er jo bl.a. en reaktion på noget af den udvikling, vi har set i kriminalitetsbilledet, hvor der særlig i forbindelse med den organiserede kriminalitet laves kriminalitet, som er ganske alvorlig, og som jo også flyder på kryds og tværs af grænserne, og derfor er det også i relation til det, som vi har set med den midlertidige grænsekontrol, som vi har lavet mod Sverige.
Lovforslaget handler altså både om at sikre, at politiet hurtigt og effektivt kan opklare den kriminalitet, som er sket, men også kan agere i forhold til den kriminalitet, som er i gang.
Det, som vi så med den forfærdelige terrorhandling i København i 2015, var jo, at tv-overvågning var helt centralt for at kunne opklare det og forfølge den terrorist, som løb rundt i de københavnske gader, og vi har også set andre eksempler på, hvordan tv-overvågning har været helt afgørende for at kunne opklare kriminalitet hurtigt.
Vi så det i forbindelse med bombningen af Skattestyrelsen, hvor tv-billeder også var med til, at man hurtigt kunne sigte folk.
Det, som vi lægger op til med det her lovforslag, er at udvide adgangen til brugen af tv-overvågning, både på offentlige bygninger, men sådan set også, at private ud fra en godkendt liste kan få adgang til at anvende tv-overvågning og også på et større areal end det, der er tilfældet i dag.
Samtidig estimerer sikkerhedsbranchen, at vi har op imod halvanden million kameraer hængende i det ganske land.
Det, som vi jo også lægger op til med det her lovforslag, er at sikre, at den frivillige registrering, som i dag kan foretages i det, der hedder POLCAM, fremadrettet bliver obligatorisk, så politiet altså også ved, hvor de her kameraer hænger, og dermed heller ikke skal bruge uforholdsmæssig meget tid på at finde ud af, hvem der egentlig ejer et kamera, og hvor der er et kamera, i tilfælde af, at det bliver nødvendigt.
Så gives der også mulighed for, at politiet i særlige tilfælde kan give tilladelse til, at private kan foretage tv-overvågning i et nærmere bestemt omfang, og at man i visse tilfælde også kan opbevare optagelser med personoplysninger i længere tid end de nuværende 30 dage.
Socialdemokratiet støtter naturligvis det fremsatte lovforslag.
Kristian Hegaard (RV), 2020-02-25:
Det er der slet ikke nogen tvivl om.
Der er jo i dag nogle begrænsninger for erhvervsdrivende eller offentlige myndigheder i forhold til afstand og antal meter, når der må sættes kameraovervågning op, og det vil man så hæve fra 10-15 m til flere hundrede meter.
Det er jo en ret stor udvidelse, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge til noget, som ordføreren tilkendegav på det allestedsnærværende sociale medie Twitter tidligere i dag, hvor ordføreren gav udtryk for, at det kun var i forbindelse med særlig alvorlig kriminalitet, der ligesom kunne gives tilladelse til, at man satte kameraer op med flere hundrede meters afstand.
Er ordføreren ikke enig i, at der i L 102 ikke står nogen begrænsninger for, hvad for nogle paragraffer eller hvad for en kriminalitet der ligesom skal til for at sætte dem op på så stor afstand?
Jeppe Bruus (S), 2020-02-25:
Nu kan der jo sidde folk, der følger med i den her lovbehandling derhjemmefra, eller man kan læse den efterfølgende, og derfor er det, at det bliver lidt indforstået at stå og omtale en debat imellem hr. Kristian Hegaard og undertegnede på Twitter.
Når jeg kommenterede det, var det, fordi udlægningen fra den radikale ordførers side ligesom var, at man nu kunne følge med i alle folks færden, og så tror jeg, at min pointe var, at det, hvis man gik ned og lånte en bog på biblioteket, så ikke er sådan, at myndighederne sidder og følger med.
Det er jo stadig væk sådan, at man skal have en retskendelse for at få adgang til det materiale, og det vil altså også sige, at der for at kunne få sådan en retskendelse, skal være en begrundet mistanke om, at der er foregået noget kriminelt.
Kristian Hegaard (RV), 2020-02-25:
Det kan man sige.
Men det, der jo for alvor er den epokegørende forskel med det her nye lovforslag, er, at man sådan set, så snart man kommer ud af sin dør, kan blive udsat for overvågning.
Det er jo kun private hjem, hvor der nu er en begrænsning.
Så på den måde kan man, hvis man lægger de forskellige erhvervsdrivendes eller offentlige myndigheders optagelser sammen, og hvis man får adgang til det, som uvedkommende få adgang til andres fuldstændige færden.
Hvad synes ordføreren om det?
Eller hvad synes ordføreren om det?
Mette Frederiksen (S), 2020-02-25:
Men vi kunne jo også vende den rundt og lægge til grund, at de fleste af os faktisk gerne vil arbejde og bidrage positivt til det her samfund og være sammen med vores børn, og at de fleste af os hele tiden bevæger sig i det dilemma om, hvordan man er ordentligt til stede begge steder og lever op til de krav, der er, både hvad angår arbejdsmarkedet, men også hvad det vil sige at tage ansvar som forældre, og at vi så i stedet for at begynde at skattefavorisere, som jeg forstår spørgeren beder om, så har en diskussion om, hvordan vi indretter et arbejdsliv, så det faktisk tager hensyn i de perioder, hvor vi har behov for at kunne være mere fleksible, f.eks. når vi har mindre børn.
Det er en tiltrængt diskussion.