Thomas Jensen (S), 2025-04-09:
Tak, formand.
Vi indgik den politiske aftale om »Infrastrukturplan 2035« for at binde Danmark bedre sammen, så man bedre kan bo, arbejde og etablere virksomheder i alle dele af Danmark.
De steder, hvor der allerede bor og arbejder mange mennesker, og hvor der derfor er trængsel på vejene, investerer vi i vejudvidelser for at komme trængslen og dermed hverdagens tidsspilde til livs.
De konkrete projekter, som vi i dag giver mulighed for med det her lovforslag, er anlæggelse af en omfartsvej uden om Nørreballe på rute 9 på Lolland, og så er det etableringen af en tunnel under Marselis Boulevard i Aarhus.
Anlægget af en tunnel under Marselis Boulevard i Aarhus har været et helt berettiget ønske fra Aarhus Kommune i mange år.
Lastbiltransport til og fra Aarhus Havn, som er Danmarks største containerhavn, betyder støj og støv for mange lokale borgere, og derfor skal vejen ned under jorden, så borgerne kan bo centralt i Aarhus by uden at blive udsat for gener.
Og med tunnellen skabes der en direkte forbindelse via en gennemgående statsvej fra Aarhus Syd Motorvejen ned til havnen.
Som en positiv effekt af tunnellen vil der blive skabt et nyt byrum oven på tunnellen, dels fordi mængden af trafik falder og vejen kan indsnævres til to baner, dels fordi den tunge trafik vil blive henvist til at køre under jorden i tunnellen.
Det vil betyde, at støjniveauet for naboerne vil falde og barrierevirkningen af Marselis Boulevard i bybilledet vil få det til at mindskes.
Planen var jo oprindelig, at den jord, der skal graves op fra under den nuværende Marselis Boulevard, skulle bruges til at realisere havneudvidelsen af Aarhus Havn.
Den udvidelse er som bekendt gået i stå.
Derfor er det glædeligt, at støjplagede borgere i Stavtrup nu kan se frem til, at jorden i stedet skal blive anvendt til at anlægge noget støjafskærmning ved Aarhus Syd Motorvejen.
Støjafskærmningen vil bl.a. bestå af en støjvold, som etableres med overskudsjord fra anlægget af Marselistunnellen.
Samlet set vil der i alt være 1.700 færre boliger, der er støjbelastet over 58 dB, når alle anlæg er færdige.
Anlægsarbejderne forventes at gå i gang i 2028 og forventes at stå færdig, så man kan køre i tunnellen i 2035.
Dernæst handler det om rute 9 på Lolland.
En udbygning af rute 9 med en omfartsvej nord om Nørreballe på Lolland skal give bedre fremkommelighed og trafiksikkerhed.
Det er nemlig vanskeligt at afskærme den eksisterende vej, da boligerne langs rute 9 ligger ud til vejen og har direkte adgang til landevejen.
Den nye omfartsvej nord om Nørreballe vil blive tosporet.
Det er en motortrafikvej, og der vil være en hastighed på 90 km/t.
Og en ny omfartsvej vil aflaste Nørreballe for støj, da antallet af stærkt støjbelastede boliger vil blive halveret fra 48 til 23 boliger, men der vil dog være nogle enkelte boliger langs omfartsvejen, som vil få mere støj, men samlet set er det en god støjreduktion.
For de boliger, der får lidt mere støj, er det vigtigt, at lovforslaget indeholder et forslag om etablering af en ordning, hvor der kan ydes tilskud til facadeisolering af helårsboliger, som er særlig støjramte efter anlægget af omfartsvejen.
Det er forventningen, at omfartsvejen kan åbne for trafik i 2029.
Så har vi et par ændringer med i to tidligere vedtagne anlægslove.
Der er nemlig stor efterspørgsel efter råstoffer i Danmark i de her år, og det er jo sådan, at regionerne står for at behandle de her ansøgninger, og de får rigtig mange ansøgninger.
Det er faktisk sådan, at der er så mange ansøgninger, at ventetiden på sagsbehandling faktisk også er kommet op på 2 år.
Vi har to anlægsprojekter, nemlig Kalundborgmotorvejens tredje etape og udbygningen af rute 15 mellem Ringkøbing og Herning, der kræver et stort forbrug af råstoffer.
De har et behov for, at de kan hente råstofferne tæt på, men der er bare det problem, at hvis Vejdirektoratet skal vente 2 år på at få de her godkendelser, bliver de her projekter også væsentlig forsinket og fordyret.
Det er nemlig det, der sker, hvis man skal hente råstofferne langt væk fra.
Her anvendte man grus og sand fra lokalområderne, så det ikke skulle transporteres så langt.
Det er det, man kalder sidetag, og som altså er en mere projektspecifik råstofindvinding.
Derfor foreslås det med det her lovforslag, at tilladelseskravet i råstofloven, § 7, bliver fraveget, og forslaget vil så medføre, at Vejdirektoratet ikke vil skulle indhente en tilladelse fra regionen i det omfang, at de ønsker at etablere et såkaldt sidetag ved de her anlægsprojekter.
Det ville være med til at reducere CO 2 -udledningen i anlægsfasen, fordi råstofferne ikke skal fragtes så langt.
Alt i alt er det en vigtig lov, der kan betyde bedre fremkommelighed, fjerne trængsel og skabe bedre forbindelse mellem vores landsdele.
Det er alt sammen tiltag, som Socialdemokratiet kan støtte.