runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2017-05-09:
Jeg ved ikke, hvem der er mest langmodig – om det er forligskredsen, eller om det er oppositionen.
5 år har I siddet, siden I lavede den her plan, og den har ikke virket.
Den har virket stik modsat.
Tallene er steget.
Og så bliver I ved.
Det er det notorisk ikke!
Hvis man skal ligestille det – for vi har arbejdet med det fysiske i mange, mange år –
skal der være en bekendtgørelse.
Så skal det være sådan, at arbejdsgiverne har pligter og regler.
Så skal det være sådan, at myndigheden Arbejdstilsynet kan gribe ind på et retsgrundlag, som er til at have med at gøre.
Hvordan i alverden kan ordføreren så sige, at det psykiske og fysiske er ligestillet?
Jeg forstår det ikke.
Det er jo bare snak og oplæsning af en formålsparagraf.
Materien er jo ikke på plads.
Klaus Markussen (V), 2017-05-09:
Jeg synes, jeg var meget præcis og understregede, at de to områder lovgivningsmæssigt er ligestillet i arbejdsmiljøloven.
Jeg har respekt for hr. Christian Juhls pointer og synspunkter.
Jeg har også respekt for den utålmodighed, som jeg vil være så fri at tolke kommentaren og spørgsmålet som udtryk for, efter at forbedre arbejdsmiljøindsatsen.
Her deler vi jo forhåbentlig synspunkter om, at det er fornuftigt, at der bliver nedsat et ekspertudvalg, som netop skal gentænke arbejdsmiljøindsatsen og få den tilbage på sporet.
Christian Juhl (EL), 2017-05-09:
[Lydudfald]
... være ærlig og så indrømme, at det område ikke er reguleret, og at der ikke er sket en reel ligestilling.
Ellers vil jeg gerne bruge en time eller to på at forklare ordføreren det bagefter.
Der er ikke sket en ligestilling mellem det fysiske og det psykiske, og så kan vi lige så godt sige det, som det er, for det er da uærligt at påstå noget, som ikke er sandt.
Jeg vil gerne spørge om noget: Når nu det psykiske arbejdsmiljø er forringet med 17 pct., hvor længe mener ordføreren så vi skal vente på konkrete initiativer?
Hvor længe mener ordføreren vi har råd til det, når op imod en femtedel af de sygdomme, vi har, koster som bare pokker i både lidelse og i penge?
Klaus Markussen (V), 2017-05-09:
Jeg vil vælge at overhøre de grove beskyldninger om ærlighed eller ikkeærlighed.
Jeg siger det, som det er, nemlig at de to områder lovgivningsmæssigt er ligestillede i arbejdsmiljøloven.
Jeg har respekt for det, hvis hr. Christian Juhl mener, at det er anderledes.
Hvad angår konkrete løsninger, vil jeg sige, at jeg er optaget af, at vi får konkrete løsninger, og at vi får de rigtige løsninger, og det er jo netop derfor, at der bliver nedsat et ekspertudvalg, og så synes jeg altså, det er rigtigt at afvente forslagene, kommentarerne og de foreslåede indsatser der, sådan at vi kan lave noget, der virker.
Laura Lindahl (LA), 2017-05-09:
Forslagsstillerne ønsker med dette forslag at ligestille fysisk og psykisk arbejdsmiljø efter svensk forbillede.
Og så har jeg egentlig skrevet i min tale, at man kan konstatere, at rent lovgivningsteknisk er det allerede tilfældet, og der kan jeg ligesom godt fornemme, at hvis jeg siger det, ryger vi ud i en diskussion om, hvorvidt det er rigtigt eller ej.
Så jeg vil springe den del over.
Liberal Alliance støtter derfor ikke det konkrete beslutningsforslag.
Christian Juhl (EL), 2017-05-09:
Jeg har en mistanke om, at alle regeringens opbakningspartier har fået skrevet deres tale af den samme person eller i hvert fald det afsnit, som er skrevet om, hvorvidt det er ligestillet.
Det må vi tage en debat om en anden dag.
Jeg vil bare gerne høre ordføreren: Hvor stor tålmodighed – og dermed også en lille smule kynisme – har ordføreren, når man ved, at problemerne siden 2011 foreløbig er vokset med 17 pct.?
Planen for forligskredsen var, at det skulle falde med 20 pct.
Hvor meget is i maven har ordføreren, for at sige det lidt neutralt, så til at lade det gå?
Skal vi op over 500.000 eller skal vi op over 550.000 mennesker, der lider under dårligt psykisk arbejdsmiljø, før der skal handles?
Laura Lindahl (LA), 2017-05-09:
Det skal vi forhåbentlig ikke.
Ordføreren var jo også med, da vi havde forespørgselsdebatten for ret kort tid siden, hvor alle her i salen anerkendte det problem, der er, og hvor jeg også syntes ministeren meget tydeligt gjorde klart, at det her har høj prioritet i regeringen, og at man også er relativt utålmodige på det her område.
Så jeg synes ikke, der er grund til at få det til at virke, som om vi i regeringen er ligeglade med det her problem, og som om vi bare lader det sejle og er ligeglade med, at der er udfordringer på det her område.
For det tror jeg godt hr. Christian Juhl ved at vi ikke er.
Christian Juhl (EL), 2017-05-09:
Jamen der er gået 5 år, hvor det er gået den forkerte vej, og vi kender nogle af de redskaber, der skal til.
Kunne vi ikke sætte dem i gang, mens specialisterne fintænker i et udvalg, sådan at vi gør begge dele?
Behøver vi at sige, at vi nu skal sidde stille i et halvt eller trekvart år, og så skal der først laves en lovgivning, og så skal det implementeres?
Så er vi langt inde i år 2019, før vi begynder at se en lillebitte smule resultater, og det vil sige, at 2020 nærmer sig med stor hast.
Hvordan har ordføreren tænkt sig, at de der 20 pct. overhovedet skulle nå at blive løbet ind?
Hvordan kan det lade sig gøre?
Finn Sørensen (EL), 2017-05-09:
Jeg er da glad for ordførerens kritiske tilgang til det her, for jeg deler ordførerens opfattelse af, at det er et rigtig stort problem og et voksende problem mange steder – som jo nok er dikteret af de stramme økonomiske rammer, der er lagt ned over kommunerne – at man i stigende grad bruger frivillige til at erstatte helt ordinære ansættelser.
Og det skal vi selvfølgelig til livs.
Det har aldrig været meningen med det frivillige arbejde, og det kommer også til at ødelægge det frivillige arbejde, for de frivillige skal jo netop være frivillige.
De skal ikke bindes op på at løse bestemte opgaver.
Jeg er også glad for, at ordføreren er stærkt kritisk over for det her frikommuneforsøg, men hvorfor stemmer man så for at forlænge det?
Det forstår jeg ikke, for LO og FTF har jo allerede påpeget, at der sker en fortrængning i forbindelse med det her, og så kan vi da lige så godt stoppe det nu.
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-09:
Jamen det er, fordi vi i Dansk Folkeparti er indstillet på, at der kommer ændrede regler.
Der kommer også en ændring af timetallet.
Når det handler om forsøgsordningen her, så er det, fordi foreninger, der er i gang her resten af året, ikke skal komme i klemme, at vi siger ja til at forlænge den her ordning.
Og så skal vi selvfølgelig have lavet en ny lovgivning, der kommer til at træde i kraft den 1. januar, og som erstatter de ordninger, der er i dag.
Men det er simpelt af hensyn til foreningerne, at vi siger ja til at forlænge den her forsøgsordning.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-09:
Så kan man jo risikere at komme til at forlænge den i det uendelige, hvis man nu ikke kan blive enige om noget.
Altså, jeg må bare sige, at foreningerne fra starten af har vidst, hvornår slutdatoen var for det her forsøg, så det kunne de jo bare have forholdt sig til.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-09:
Jamen jeg er ikke et sekund i tvivl om, at der er brug for en god socialdemokrat i de her forhandlinger, og jeg har også set det udspil, der kom fra regeringen, og jeg er heller ikke et sekund i tvivl om, at der er brug for en god socialdemokrat i de forhandlinger.
Det er jo derfor, vi melder os på banen.
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-09:
Jamen der er ikke noget med, at man kan forlænge den her ordning i en uendelighed.
Der skal laves en ny lovgivning.
Den her udløber den 1. januar, og så bliver den ikke forlænget mere.
Så skal der ligge en ny lovgivning.
Klaus Markussen (V), 2017-05-09:
Tak for det, formand.
Det her forslag handler jo helt enkelt om, at vi forlænger en fornuftig regel, som hidtil har været en forsøgsordning, året ud.
Og det er en ganske fornuftig løsning, indtil vi netop finder en mere permanent løsning på den lange bane.
Som bekendt har regeringen netop fremlagt sit udspil hertil.
Men de forrige ordførere har jo gennemgået forslaget rigtig fint, så jeg vil egentlig bare ganske kort gennemgå, hvorfor Venstre støtter det her forslag, for det gør vi.
Frivillige yder en helt særlig indsats, som jeg synes vi skal hylde.
Det er mit klare indtryk, at den indsats er værdsat mange steder, ikke mindst i vores mange lokalsamfund.
Derfor er det også vigtigt, at reglerne på området ikke sætter en stopper for muligheden for frivilligt ulønnet arbejde.
Vi skal ikke gøre det surt for de mennesker, der udfører en ulønnet indsats, og vi skal selvfølgelig sørge for, at reglerne på området er enkle, mens de understøtter det frivillige arbejde frem for at modarbejde det.
Set med beskæftigelsesbrillerne på synes jeg, beskæftigelsesministerens udspil styrker muligheden for frivilligt arbejde, hvor borgere ikke er bange for at bidrage af frygt for at blive modregnet i ydelse, men hvor man stadig står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Så det håber jeg der vil komme opbakning til, når forhandlingerne kommer i gang.
Hvad angår det forslag, som vi behandler i dag, så har de frivillige organisationer været ærgerlige over, at forsøgsordningen udløb i marts i år, og det forstår jeg sådan set godt.
De frygter naturligvis, at en hård opbremsning af ordningen vil betyde, at færre arbejder frivilligt.
Jeg synes, det er skønt, at vi har et samfund, hvor folk har lyst til at give en hånd med.
Derfor synes jeg også, det er rigtig fornuftigt, at vi forlænger forsøgsordningen resten af året, indtil vi bliver enige om en løsning, der tager de rigtige hensyn og samtidig understøtter den frivillige indsats på den lange bane.
Og på den baggrund støtter Venstre forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-09:
Tak for ordførertalen.
Jeg vil gerne bede ordføreren bekræfte, at der med den gældende lovgivning ikke er nogen som helst begrænsninger i, hvor mange frivillige aktiviteter eller hvor meget frivillig indsats man kan engagere sig i som borger i dette land, heller ikke når det drejer sig om dagpenge- og efterlønsmodtagere.
Det vil jeg gerne have ordføreren bekræfter.
Det vil sige, at dagpenge- og efterlønsmodtagere på lige fod med alle mulige andre kan fungere som besøgsvenner og indsamlere for nødhjælpsorganisationer og ekspedere i genbrugsbutikker, deltage i idrætsaktiviteter – herunder som trænere i foreninger, hvor det ikke er sædvanligt at ansætte lønnede trænere – og udføre mange, mange andre frivillige aktiviteter, som hundredtusindvis af borgere deltager i hver eneste dag.
Klaus Markussen (V), 2017-05-09:
Jeg tror, vi alle sammen kender baggrunden for det her lovforslag og det regelgrundlag, som ligger til grund for det.
Det her forslag tager udgangspunkt i, at den forsøgsordning, der udløb her i marts måned i år, bliver forlænget resten af året, så ingen bliver fanget i et uheldigt ingenmandsland, indtil der er en afklaring omkring en permanent løsning.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-09:
Jeg er ked af, at ordføreren ikke vil bekræfte det, som ministeren selv skriver i bemærkningerne til lovforslaget.
Det her lovforslag og den her diskussion handler om, om man skal lempe på dagpenge- og efterlønsmodtageres muligheder for at udføre arbejde gratis – arbejde, som ellers burde aflønnes på normale overenskomstmæssige vilkår.
Det er det, den her diskussion drejer sig om.
Og jeg kan så bare forstå på ordføreren, at ordføreren synes, det er vældig fornuftigt, at ledige, forsikrede dagpengemodtagere arbejder gratis.
Det er jo konklusionen.
Klaus Markussen (V), 2017-05-09:
Den her ordning og det her lovforslag handler om at forlænge en ordning, som er ganske fornuftig, som mange værdsætter, og som understøtter, at det er muligt at bidrage gennem en frivillig ulønnet indsats.
Det synes jeg styrker sammenhængskraften.
Og det synes jeg er rigtig vigtigt der bliver fundet en fornuftig, holdbar, langsigtet, bred løsning på her i Folketinget fremadrettet, sådan at frivillige ikke hele tiden skal tænke på, om det her nu er noget, man må, eller noget, man ikke må, og så vi kan styrke gennemsigtigheden og forudsigeligheden på området.
Det forventede jeg sådan set ville være i samtlige partiers interesse.
Christian Juhl (EL), 2017-05-09:
Tak for det.
Mener ordføreren, at det er et stærkt og bredt flertal, der i 2011 satte et mål på at forbedre det psykiske arbejdsmiljø med 20 pct., og så er det blevet forringet med 17 pct.?
Jeg mener, en ting er at sætte et mål i 2011, en anden ting er at lave en handlingsplan.
Er det et stærkt og bredt flertal for en indsats på det psykiske arbejdsmiljøområde?
Og hvis det er det, tror ordføreren så ikke, at det også vil gå helt ad pommern til de næste 3 år?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-09:
Dansk Folkeparti har jo ikke 90 mandater, men vi vil gå til forhandlingerne, og så vil vi sige, at vi vil have 150 mio. kr. til Vikingeskibsmuseet, når processen er afsluttet, og så håber vi på, at der kan findes flertal.
Jeg kan jo ikke garantere, hvad regeringen vil.
Med hensyn til Vikingeskibsmuseet er det sådan, at i dag kan ministeren jo ikke give tilladelse til nedrivning af en fredet bygning.
I dag kan ministeren affrede den, men kan ikke give tilladelse til nedrivning af en fredet bygning.
Det vil ministeren så kunne dette lovforslag, og dermed kan vi komme hurtigt i gang.
Så det hjælper også museet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-09:
Nu har vi talt rigtig meget om Vikingeskibsmuseet, og det er også et vigtigt museum og en vigtig problematik, men kan ordføreren ikke bare lige understrege, at det her er en ændring af loven, der får betydning for mange bygninger?
Det kan få betydning for et utal af bygninger bygget efter første verdenskrig, som man skriver.
Så er det ikke også værd lige at høre fra ordføreren om den betydning, det her får for andre byggerier i Danmark, som er fredet, og som er fra efter første verdenskrig, som der specifikt er skrevet i Dansk Folkepartis lovforslag?
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-09:
Det kan også få betydning for andre bygninger, men det kræver, at den bygning indeholder noget kulturarv, hvor kulturarven er så vigtig, at bygningen så må lade livet, og det sker meget sjældent.
Men lovforslaget og ændringsforslagene er lavet sådan for at undgå, at Bygningssynet kan tage en bygning som gidsel og dermed skalte og valte lidt med kulturarven.
Så ja, det kan ske i fremtiden, men sandsynligheden for, at det sker, er nok ikke så stor, for der er ikke så mange af den slags bygninger.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-09:
Nu når LO og FTF jo til den modsatte konklusion i forhold til ordførerens, for de to hovedorganisationer er faktisk af den opfattelse, at det her fører til fortrængning af ordinære jobs, og det er derfor, de er modstandere af at fortsætte en ordning, hvor man kan udføre det, der hedder frivilligt ulønnet arbejde, i helt op til 15 timer uden at have fradrag i sine dagpenge eller i sin efterløn.
Og frivilligt ulønnet arbejde, vil jeg sige til ordføreren, er vi jo enige om – går jeg ud fra – er arbejde, der kan udbydes som almindeligt lønarbejde og sædvanligvis bliver det.
Det er jo definitionen på det.
Der er jo ikke nogen som helst, der forhindrer ledige og efterlønnere i at lave al den frivillige indsats, de overhovedet vil, og det understreger ministeren også i bemærkningerne til lovforslaget, men det, vi taler om her, er arbejde, der burde udbydes som lønarbejde.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-05-09:
[Lydudfald]
... hvis den her lovændring, som Dansk Folkeparti har foreslået, vedtages – nu taler jeg ikke om ministerens ændringsforslag, men Dansk Folkepartis lovforslag – så ligger der jo en ny lov, der får betydning for bygninger, der indeholder museer, der er bygget efter første verdenskrig, og det er også i fremtiden.
Så det er ikke kun Vikingeskibsmuseet, vi snakker om, det er bygninger generelt, der indeholder museer, og som er bygget efter første verdenskrig, og derfor burde vi måske også lige have løftet den og snakket generelt om det her, altså at vi på den måde vil knægte arkitekturen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2017-05-09:
Men med regeringens og kulturministerens ændringsforslag bliver det jo generelt for alle bygninger.
Man paralleliserer den måde, som man håndterer affredninger på nu også med nedrivninger af fredede bygninger.
Jeg vil gerne understrege, at indstillingsretten fra Bygningssynet stadig væk vil være opretholdt med ændringsforslagene, for
den fjerner vi ikke.
Men det, vi fjerner, er deres vetoret, og den vetoret har jo gjort, at man i tilfældet med Vikingeskibsmuseet har forlænget en proces – en proces, som gør det besværligt for Vikingeskibsmuseet at komme videre, og dermed udsættes skibene for fare, fordi vi kan forvente en storm, hvert øjeblik det skal være, når vinteren kommer.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-09:
Tak for det, formand.
For os Socialdemokrater er det supervigtigt at understøtte det frivillige arbejde, da det jo betyder meget for de mennesker, det berører, og ikke mindst for dem, der hjælper andre.
Vi har et hav af frivillige i Danmark, og de er en af de absolut vigtigste faktorer i det her land.
Det at gøre noget for andre og det at få lyst til at give andre nogle gode oplevelser og et bedre liv betyder rigtig meget for rigtig mange mennesker.
Derfor må det selvfølgelig ikke opleves som svært og forvirrende at være frivillig, og derfor lavede den tidligere regering også et forsøg på dette område, hvor man kunne arbejde frivilligt i ulønnet arbejde uden et fradrag i dagpengene eller efterlønnen i op til 15 timer om ugen.
Dette udløb den 20. marts 2017, og man kan fremover kun have 4 timer om ugen uden fradrag i ydelserne.
Her foreslår regeringen så at forlænge forsøgsordningen fra den 5. juni 2017 og frem til den 1. januar 2018, og i mellemtiden vil man så forhandle om en permanent ordning, som kan træde i kraft fra januar 2018.
Jeg vil godt sende det signal fra Socialdemokratiets side til regeringen og til ministeren, at vi vil glæde os til en forhandling med regeringen om dette, og derfor godkender vi selvfølgelig også denne forlængelse.
Det er vigtigt for os at være en del af disse forhandlinger, at kunne præge det i den retning, som vi synes er rigtig, og lave en rigtig god og bred løsning, sådan at den også holder længere end til næste valg, netop for at sikre, at de frivillige organisationer ved, hvad de har med at gøre fremover, men også for at se, om vi kan undgå et stort tab af gode arbejdspladser.
Derfor vil vi, som vi altid gør i vores parti, når vi kommer til forhandlinger, stille en frygtelig masse spørgsmål og være meget, meget nysgerrige, så der forhåbentlig kan landes en rigtig god aftale for alle de her mennesker.
Derfor støtter Socialdemokratiet forslaget.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-09:
Og tak til ordføreren.
Og der er jo et meget, meget kritisk høringssvar fra LO og FTF, der direkte advarer os mod at vedtage det her lovforslag.
Så jeg skal bare høre, om det høringssvar ikke har gjort noget indtryk på ordføreren.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-05-09:
Jamen jeg er sikker på, at spørgeren hørte det, jeg sagde, altså at vi vil holde godt øje med, om det her fortrænger folk fra arbejdsmarkedet, eller om det holder dem længere tid på dagpenge.
Og det er jo også derfor, jeg netop siger det, for jeg skal selvfølgelig se, om der er et problem, og spørge ind til det.
Så det er årsagen til, at jeg også har fokus på det.
Så det er korrekt, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-09:
Tak for det.
Jeg vil jo kaste mig over det beslutningsforslag, som er fremsat her i Folketingssalen, og også starte med lige at gennemgå, hvad forslaget indeholder.
Det indeholder tre dele: For det første et forslag om, at fysisk og psykisk arbejdsmiljø sidestilles ved en lovændring; for det andet et forslag om, at der skabes hjemmel til, at der udarbejdes en bekendtgørelse om psykisk arbejdsmiljø; og så tillader jeg mig for det tredje at antage, at forslagsstillerne også ønsker, at der rent faktisk udstedes en sådan bekendtgørelse.
Lad mig starte med konklusionen, som er, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Til gengæld kan jeg overbringe forslagsstillerne den glædelige nyhed, at to tredjedele af beslutningsforslaget allerede er gældende ret i dag.
Det fremgår nemlig af lovens § 1, stk. a, at loven både omfatter det psykiske og fysiske arbejdsmiljø.
Samtidig indeholder arbejdsmiljøloven allerede i dag en række bestemmelser, der giver hjemmel til at udstede en bekendtgørelse om psykisk arbejdsmiljø.
Jeg kan i den forbindelse oplyse, at det danske begreb psykisk arbejdsmiljø dækker over det samme som det svenske begreb organisatorisk og socialt arbejdsmiljø.
Der er altså ikke meget nyt at hente og heller ikke noget at vinde ved de to første dele af beslutningsforslaget, som allerede er gennemført.
Men hvad er det så, regeringen har imod det tredje element i beslutningsforslaget om at udstede en bekendtgørelse om psykisk arbejdsmiljø?
Jeg er som sådan ikke afvisende over for selve ideen om, at man kan lave en bekendtgørelse om psykisk arbejdsmiljø, hvis arbejdsmarkedets parter måtte ønske det.
Men jeg synes ikke, at det er lige nu, vi skal kaste os over et sådan projekt.
Jeg er meget bekymret over det, som jeg også har haft lejlighed til at drøfte med de politiske partier, nemlig den negative udvikling i det psykiske arbejdsmiljø, som vi har konstateret i forbindelse med den seneste status på 2020-målene, som vi jo også har drøftet her i Folketingssalen.
Det er også derfor, at jeg har annonceret, at der skal nedsættes et ekspertudvalg, der skal udrede arbejdsmiljøindsatsen og komme med anbefalinger til en ny og forbedret indsats.
Det er i øvrigt også det, som arbejdsmiljøforligskredsen har besluttet.
Det er en stor øvelse at gentænke hele arbejdsmiljøindsatsen, og det er bestemt en meget vigtig øvelse, som skal sikre, at vi får indsatsen tilbage på sporet.
Derfor finder jeg det rigtigst, at vi nu bruger vores kræfter der, og at vi afventer udvalgets anbefalinger, inden vi for alvor kaster os over projekter som det, der er foreslået i beslutningsforslaget.
Så med det vil jeg sige, at vi jo vender tilbage til den her diskussion, og at jeg jo regner med, at vi i starten af 2018 vil være i stand til at se de forslag, som ekspertudvalget måtte komme med.
Derfor synes jeg også at det er mest rigtigt at afvente den diskussion på det tidspunkt.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-09:
Man kan sige, at den undersøgelse, der er lavet, er lavet på et spinkelt grundlag – det er jo rigtigt – men jeg synes også, det sker på et spinkelt grundlag, at LO og FTF afviser at være med til at frigøre en masse positive ressourcer i befolkningen på.
Det synes jeg faktisk de gør, og jeg synes også, at de viser lidt for lidt tiltro til deres egen styrke ude på arbejdspladserne, hvor tillidsrepræsentanter og de almindelige opsyn fra fagforeninger jo kan holde øje med, om den fortrængning sker.
Så jeg tror faktisk, at hvis LO og FTF ville stole noget mere på, at de selv var i stand til at holde, om jeg så må sige, arbejdspladserne i ørerne, så bliver det her ikke et problem.