runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (V), 2017-12-14:
Tak for det.
Og mange tak til ministeren for den skriftlige redegørelse.
Den rummer meget interessant læsning.
Der kan ikke herske nogen tvivl om, at forskning og innovation har en afgørende betydning for udviklingen af vores samfund.
Ny viden skaber nye muligheder, og nye muligheder skaber grobund for vækst og velstand og nye arbejdspladser til gavn for fædrelandet.
God forskning er med andre ord vejen til et bedre og rigere Danmark.
Det er der ikke to meninger om.
Derfor er det også afgørende for Venstre, at vi hvert år prioriterer at skabe gode rammer for, at der også i fremtiden kan bedrives fremragende forskning i Danmark. Som redegørelsen ligeledes fremhæver, prioriterer vi forskning rigtig højt her til lands, og vi investerer mange penge i forskning og innovation.
Og selv om man godt kan få det indtryk, at regeringen svinger sparekniven over uddannelserne – det fremgik især af det første indlæg, vi hørte – så viser redegørelsen heldigvis også det modsatte, altså at vores ambitionsniveau og investeringsniveau er meget højt.
Vi investerer 1 pct. af BNP i forskning, og så længe vi herhjemme er i stand til at have en økonomisk vækst, der ligger over prisudviklingen, vil der hele tiden komme flere midler til forskning.
Det vil stadig væk være det vigtigste for området.
I 2017 har vi afsat 22 mia. kr. til forskning og udvikling.
Og heldigvis kan vi se, at de massive investeringer bærer frugt.
Dansk forskning har et højt internationalt niveau, og som redegørelsen viser, ligger danske forskere højt, når man ser på, hvilken forskning der citeres mest blandt OECD-landene.
Det synes jeg der er al mulig god grund til at glæde sig over.
Men vi må samtidig ikke bruge de flotte resultater som sovepude.
Tiderne ændrer sig, og vi ændrer os med dem.
Tiderne ændrer sig, og jeg ændrer mig med dem, og det er derfor, jeg står her – det gælder ikke bare kong Lothar, det gælder os alle sammen, også landet.
Verden forandrer sig hele tiden, og den teknologiske udvikling løber fra os, hvis vi ikke omstiller os til en mere bæredygtig produktion.
Og Danmark skal også ligge i top på forskningsområdet om 10 år, og derfor er jeg meget stolt af regeringens nylig fremlagte forsknings- og innovationspolitiske strategi, som skal gøre Danmark klar til fremtiden.
Især de to mål, at dansk forskning fortsat skal være af højeste kvalitet internationalt, og at forskning skal gøre mest mulig gavn i samfundet, er en rigtig god måde at tænke forskningen anvendt på.
Med disse ord tilslutter Venstre sig fuldt ud de konklusioner og analyser, som står i redegørelsen.
Vi skal fastholde Danmarks styrkeposition og fortsætte med at give forsknings- og innovationsområdet de allerbedste vilkår.
Investeringer i kvalificeret viden er som regel godt givet ud, og jeg synes, at denne redegørelse viser, at regeringen gør meget for at give forskning og innovation de bedste rammevilkår i fremtiden.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-14:
Men vores beslutningsforslag handler jo ikke om at sætte et prisloft eller sige, hvor grænsen skal være henne.
Vi siger, at der bør være en uafhængig myndighed, Konkurrencestyrelsen, Finanstilsynet, hvad det nu kan være, som skal vurdere rimeligheden, når der kommer de her store hop.
Og der må man sige, at 300 pct.s stigning på 5 år – det tror jeg også ordføreren er enig i – er rigtig, rigtig meget.
Så det er det ene.
Det andet, nemlig det med at flytte lån og afgøre, hvor meget det skal koste at skifte realkredit, har vi jo heldigvis bl.a. fået set på i aftalen fra i foråret.
Anders Johansson (KF), 2017-12-14:
Først og fremmest vil jeg godt kvittere for spørgsmålet, for jeg er jo meget enig med spørgeren i, at det er vigtigt, at der er god konkurrence på markedet.
Og hvorvidt den ene eller den anden procentsats for at skifte er den rigtige, skal markedet jo regulere.
Men man må bare sige, at det, som er bekymringen i forhold til det beslutningsforslag, vi har lige nu, jo faktisk er, at der i hvert fald er en større risiko for, at netop gebyrerne for at flytte realkreditlån vil stige.
For hvis man fastsætter ved lov, hvor meget realkreditinstitutterne må tjene på bidragssatserne, er de nødt til at finde andre steder at tjene deres penge.
Og det kunne være ved at øge gebyret for at skifte.
Og jeg synes faktisk, at noget af det allervigtigste er, at der er fri mobilitet, for det er jo det, der sikrer, at man også kan konkurrere med hinanden som institutter.
Og det er det, der i sidste ende vil sikre de skarpeste priser for forbrugerne.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-14:
Jeg er faktisk rigtig glad for ordførerens indledende bemærkninger om, at det er et vigtigt område, og at ordføreren egentlig også godt kan forstå baggrunden for det her.
Det var jo også – hvad skal man sige – den samme intention, mange af os havde, der også førte til, at der blev lavet en pakke i foråret.
Og den pakke står SF helt bag, og vi synes, det var nogle gode skridt i den rigtige retning.
Men der udestår stadig væk det problem, at det er for dyrt at skifte realkreditinstitut.
Og det er altså den altovervejende grund til, at der ikke er god nok konkurrence.
For hvis den var i orden, kunne man shoppe mere rundt, ligesom når man vælger, hvor man køber sin mælk, eller hvad det nu kan være.
Når det er blevet 15 pct. billigere i snit at skifte realkreditinstitut, mener ordføreren så, at det er nok, altså at det opvejer den fordel, man kan have ved at skifte, når man vurderer, at det koster mellem 12.000 og 15.000 kr. i gennemsnit at skifte?
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-14:
Tak for det.
Nu siger ordføreren selv, at på et tidspunkt kan man ikke blive ved med at skære ned længere og samtidig have høje ambitioner.
Det er jeg meget enig i.
Jeg vil bare sige, at den her regering, som ordførerens parti jo også har støttet, skar 1,4 mia. kr. på forskning som noget af det første, da man kom til.
Og derudover er der de faste 2-procentsbesparelser på uddannelse hvert år.
Hvor lang tid må det her få lov til at fortsætte? vil jeg spørge ordføreren.
For jeg mener, det er på høje tid, at det bliver stoppet.
Det synes jeg var rigtig interessant.
Skal det forstås sådan, at hvis vi fremsætter et forslag om at få fjernet de 2-procentsnedskæringer på uddannelse, vil ordførerens parti bakke op om det?
For det tror jeg da bestemt at vi kan blive enige om.
Anders Johansson (KF), 2017-12-14:
Ja, men ikke desto mindre er det jo det, vi kan se.
Nu er det jo sådan, at realkreditmarkedet er et globalt marked.
Derfor er det lidt naivt at tro, at vi bare her i Danmark kan fastsætte et loft over, hvor meget man har lyst til at betale i rente eller i bidragssats, eller hvor meget man nu mener man skal stille i sikkerhed, fordi pengene så bare flytter et andet sted hen.
Jeg tror på, at markedet, såfremt vi sikrer den her mobilitet og frie konkurrence, vil regulere sig selv, sådan at risiko og afkast vil følges ad.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-14:
Jamen naturligvis er der nogle omkostninger ved at skifte realkreditinstitut eller omlægge sit lån.
Altså, der er nogle omkostninger forbundet med det.
Og der synes jeg bare, at hovedprincippet jo må være, at de omkostninger betales af forbrugeren, altså den, der ønsker at skifte.
Alternativet er jo, at det er de forbrugere, som ikke ønsker at skifte lån, som skal betale via højere bidragssatser eller andre højere omkostninger for dem.
Det synes jeg bare ikke er rimeligt.
Man har sådan et princip, når det handler om miljø, at det er forureneren, der betaler.
Jeg synes, det er meget rimeligt, at når man påfører et institut nogle omkostninger, så er det også en selv, der betaler, og ikke de andre forbrugere.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-14:
Først vil jeg sige, at vi ikke foreslår lovregulerede priser – bare en gang til for prins Knud.
Men i forhold til det her med, at der skulle være et krav om så høj forrentning for at få de renter, altså den renteudvikling, man har haft, synes jeg bare er mærkeligt, for vi har haft et realkreditsystem i 200 år, hvor der ikke har været brug for en forrentning på 10-12 pct. af kapitalen.
Hvorfor skulle det være sådan siden 2011, at der pludselig skulle være brug for den form for afkast for at kunne beholde billige lån?
Altså, jeg synes, det er en overdreven – hvad hedder det – bekymring, som man giver udtryk for her.
Det kommer til at lyde som en dårlig undskyldning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-14:
Jeg synes, at hr. Joachim B. Olsen kommer med flere argumenter, som jeg mener er postulater, der ikke holder.
Vi hører jo fra branchen selv, at når man har stigende bidragssatser, er det på grund af Baselkrav, kapitalkrav, de krav, som vi som politikere kommer med om polstring.
Men så kan det jo undre, at det meste af overskuddet går over til bankerne, der er ejere i de fleste tilfælde, og det bliver så udbetalt til aktionærerne.
Et eksempel er Danske Bank, som havde et overskud på 20 mia. kr. tidligere i år.
Halvdelen blev brugt til tilbagekøb af aktier, halvdelen blev brugt til udbytte.
Hvis det virkelig handler om polstring, ville man jo sige, at når vi så lader priserne stige, er det altså for at have noget på kistebunden.
Det andet spørgsmål er jo, at man som investor skal have noget for sine penge, siger ordføreren.
Nu har formanden rejst sig op, så det spørgsmål gemmer jeg til næste runde.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-14:
Der er jo forskellige konstruktioner på realkreditmarkedet og i forhold til forholdet mellem realkreditinstitutter og banker, men bankerne skyder jo kapital ind i realkreditinstitutterne, og den kapital skal selvfølgelig forrentes.
Det er da klart, at det skal den da på vegne af bankens aktionærer, men også på vegne af kunderne i bankerne.
Det giver da helt sig selv.
De banker havde jo alle mulige alternative investeringsmuligheder.
Jeg er ikke sikker på, at forrentningen, som de får fra realkreditinstitutterne, er så høj, som hvis de havde skudt kapitalen ind andre steder.
De har selvfølgelig nogle interesser i at skyde kapital ind i realkreditsektoren, men det er da klart, at bankerne også skal have forrentet den kapital på vegne af deres aktionærer og på vegne af deres kunder.
Det er rigtig, rigtig godt, at bankerne vælger at skyde den kapital ind, for alternativet var, at der ikke kunne findes kapital nok til at polstre realkreditsektoren, og derved vil ratingbureauer og andre komme med en lavere rating, og det vil betyde højere renter til boligejerne i sidste ende.
Så det finder jeg ikke noget underligt i.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-14:
Altså, hele det der ratingsystem er jo noget mærkeligt noget, men vi har jo AAA-rating i forhold til realkredit, ikke?
Det er mærkeligt, at man i 200 år har kunnet have en forretningsmodel, hvor der var nogle, der syntes, at realkreditobligationer og det, det var før dem – det at være involveret på det marked var så sikkert, at man godt kunne leve med et ret lille afkast.
Sådan er det jo: jo højere risiko, jo højere afkastkrav.
Her har vi fået den mærkelige model, at risikoen er meget, meget lille, og afkastkravet er stadig væk på 10-12 pct. som på det mere risikable marked.
Det hænger ikke sammen.
Sådan var det ikke før.
Der kunne man jo sagtens skaffe kapital, men nu har man fået et urealistisk højt afkastkrav.
Det er jo også det, som vi kan læse i rapporterne.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-14:
Jamen dem, der køber realkreditobligationer, får jo ikke nogen store afkast.
De placerer deres penge rigtig, rigtig sikkert mod at få en lav rente.
Så er der nogle, der skal skyde noget kapital ind i institutterne, fordi institutterne har brug for at være polstret.
De kunne vælge at placere deres kapital i aktier i andre virksomheder, hvor de kunne have fået en højere forrentning osv.
Så deres kapital skal selvfølgelig forrentes, og det skal den da løbende.
Thomas Jensen (S), 2017-12-14:
Tak til ordføreren.
Det er jo godt at høre her i dag, at vi alle sammen er enige om, at vi også fremover skal have verdens billigste boligfinansieringssystem i Danmark.
Det, jeg så gerne vil spørge om, vedrører, at jeg nu har hørt fra forslagsstillerne i de spørgsmål, der er blevet stillet, og i de taler, der er blevet holdt, at man egentlig ønsker sig tilbage til før 1989 og at have en mere andelsbaseret realkreditfinansiering.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om Alternativet har en eller anden køreplan for, hvordan søren vi skal have den nuværende sektor skruet tilbage til tiden før 1989.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-14:
Jeg tror ikke, det er reelt at skrue tiden tilbage til 1989.
Grunden til, at jeg nævner det i min tale, er for at gøre opmærksom på, hvad det er, realkreditinstituttet kommer fra.
Og der har været reelle begrundelser for at sætte bidragssatserne i vejret, nemlig på grund af øget kapitalkrav.
Det er fair nok, men så synes vi også, at når bidragssatsen er blevet hævet, så bør den gå tilbage til låntageren, om ordføreren vil, efter at polstringen har fundet sted.
Derfor er svaret: Nej, vi har ikke en plan om at gå tilbage til 1989 – det ville jeg synes kunne være rigtig interessant – men vi har en plan om, at vi fortsat skal have in mente, hvordan det var før i tiden, og dermed sætte grænser for, hvor højt bidragene kan stige.
Thomas Jensen (S), 2017-12-14:
Det var godt at høre, for så kan vi nu fremadrettet se på, hvordan vi i fællesskab kan være med til at sikre det her.
Der er jeg jo glad for, at da vi lavede en aftale i den finansielle forligskreds den 26. januar her i år, tiltrådte Alternativet den også efterfølgende.
Mit spørgsmål er derfor: Synes ordføreren ikke, at vi rent faktisk har været inde på det her område, som det her beslutningsforslag handler om, nemlig det der med, at vi har sikret, at hvis der skal ske en stigning i nogle priser, skal man redegøre for, hvad det skyldes, og hvis det ikke er fyldestgørende forklaret og redegjort for, kan Finanstilsynet gå ind og sige, at så kan stigningen ikke træde i kraft?
Har vi ikke allerede løst det problem, som det her beslutningsforslag prøver at løse?
Josephine Fock (ALT), 2017-12-14:
Jeg synes, at vi er kommet et godt skridt på vejen, men ikke langt nok, og det er derfor, vi har fremsat det her beslutningsforslag.
Pelle Dragsted (EL), 2017-12-14:
Det er et mærkeligt rosenrødt billede, ordføreren tegner af konkurrenceforholdene i den her sektor.
Altså, alle eksperter, fra Konkurrencerådet til vismændene til Nationalbanken, er enige om, at konkurrencen ikke fungerer.
Så det synes jeg altså vi bliver nødt til at erkende, og at de skridt, der er taget hidtil, ikke er tilstrækkelige.
Anders Johansson (KF), 2017-12-14:
Det sidste spørgsmål kan jeg ikke svare på en til en, men jeg kan bare sige, at den usikkerhed, som jeg kunne være bekymret for, hvis man gennemfører beslutningsforslaget her, langt overstiger de bidragssatsstigninger, der har været.
For det, der jo sker, hvis man begynder at fastsætte de her bidragssatser ved lov, er, at man pludselig skaber en usikkerhed hos dem, der skal købe obligationerne, for, om der er interesse fra ejernes side, altså realkreditinstitutternes ejere, i at skyde nye penge i selskaberne, såfremt der vil være behov for øget kapital.
Det er jo den bekymring, der skaber en usikkerhed i forhold til rentefastsættelsen af realkreditobligationerne.
Så kan man godt have en fast bidragssats, men hvis renten på obligationerne så stiger, står man alt andet lige i en dårligere situation som boligejer.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-14:
Mange tak.
Jeg studsede bare over, at ordføreren sagde, at det kunne se ud, som om regeringen havde skåret ned på forskning.
Jeg vil bare gerne lige høre ordføreren bekræfte, om det ikke er fuldstændig korrekt, at regeringen skar 1,4 mia. kr. på forskning som det første, da man kom til.
Og som vi også kan se af grafen her på side 2 i den her redegørelse, så knækker kurven, og det går ned fra 2015.
Så er det faktisk ikke faktuelt korrekt, at regeringen har skåret ned på forskning?
Mads Fuglede (V), 2017-12-14:
Nu er det jo sådan, at vores forskning er en del af BNP
, og når man har en økonomisk vækst i landet og så ser et knæk i den andel af procent, så er det andelen af procent, der knækker, ikke den samlede sum af midler.
For væksten har betydet, at den samlede sum er gået op.
Det var derfor, at jeg sådan brugte den formulering.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2017-12-14:
Jeg vil gerne starte med at takke ministeren for den skriftlige redegørelse.
Forskning og innovation er en grundsten i det danske samfund, og derfor er jeg også glad for, at vi lige har landet en bred aftale om forskningsreserven i 2018.
Hjernen er et af Danmarks fineste råstoffer, og med forskning på allerhøjeste niveau kan vi skabe vækst og nye arbejdspladser, og vi kan uddanne alle dem, der skal tage et job, både i det private og i det offentlige.
Vi har en god progression fra folkeskolen til verdens bedste forskeruddannelser.
Vi vil gerne uddanne næste generations nobelpristagere.
Det er også derfor, at regeringen i sin nye strategi har sagt, at den ønsker at etablere en nobelpagt.
Med målsætningen på 1 pct. sikrer vi en massiv forskningsaktivitet, der skaber ny viden i Danmark.
Det kan vi være stolte af.
Samlet set kommer vi til at bruge 70 mio. kr. mere på forskning i grøn energi næste år, hvilket vi fra Konservatives side er rigtig glade for.
Endelig synes jeg at vi skal rose al den gode forskning og sammenhængen mellem forskning og private investeringer; de privates investeringer i forskning udgjorde 1,9 pct. af BNP i Danmark i 2015.
Dansk eksport kommer fra virksomhederne, og vi tjener penge på fornyelse og innovation, som bidrager til at skabe vækst og nye arbejdspladser i Danmark.
Tak for ordet.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-14:
Mange tak til ministeren.
Nu forklarer ministeren jo, hvordan man kan se, at de private investeringer i forskning har været svagt faldende, og det bekymrer ministeren, og derfor vil man gerne gøre noget.
Det synes jeg jo er udmærket.
Kunne man ikke også kigge på, at der faktisk har været et ret brat fald i de offentlige investeringer i forskning fra 2015?
Var det ikke også en mulighed, at regeringen kunne sætte ind der og faktisk være med til at hæve forskningsmidlerne op på i hvert fald det niveau, som de var på, inden regeringen kom til og skar ned?
For ville der ikke være mening i, at vi sagde, at vi både sørger for at forsøge at understøtte de private virksomheders investering og forskning, men at vi faktisk også fra det offentliges side går ind og lægger et ordentligt bidrag i forhold til forskning her, så vi kan komme helt i top?
Var det ikke noget, ministeren kunne være med til at undersøge?
Søren Pind (V), 2017-12-14:
Jeg har godt hørt Enhedslistens syn på det her igennem den her debat, og der medfølger aldrig finansieringsforslag til, hvordan det skal ske.
Men dernæst har regeringen jo altså lagt en anden grundfilosofi frem, nemlig den, at vi via reformer ønsker at skabe vækst i det danske samfund, så vi får en så stor vækst som overhovedet muligt, hvorved der udløses endnu flere penge til forskningen, fordi vi står fast på, at mindst 1 pct. af vores bruttonationalprodukt skal anvendes på forskning.
Så der er en forskel i filosofien.
Og derfor ville det være rart, hvis f.eks. et parti som Enhedslisten tilsluttede sig regeringens reformmålsætninger og dermed var med til at hjælpe dansk forskning godt på vej.
Eva Flyvholm (EL), 2017-12-14:
Ja, jeg tror, det er ret åbenlyst, at der er nogle filosofiske forskelle.
Men jeg vil gerne spørge ministeren: Er det ikke sådan, at investeringer i uddannelse og forskning også er noget, som faktisk lægger et rigtig godt fundament for vores samfundsøkonomi – at de investeringer, vi lægger i forskning, kan være med til at bringe Danmark økonomisk foran på en række vigtige områder?
Vil ministeren ikke give mig ret i, at sådan ser det også ud?
Søren Pind (V), 2017-12-14:
Men hvis den betragtning om, at vi skal gøre det, der bedst kan betale sig, skulle være gældende, skulle dansk økonomisk politik jo lægges
voldsomt om.
Så skulle man jo f.eks. have topskattelettelser i morgen, hvilket jeg ved at Enhedslisten er voldsomt modstandere af.
Så hvis det rationale skal følges, vil jeg gerne følge det til dørs med fru Eva Flyvholm.
Men så skal man jo sætte sig ned og lave en helt anden økonomisk plan end det, vi taler om.
Denne regering prøver møjsommeligt at følge noget af rationalet, nemlig ved at prøve at få reformer igennem det danske Folketing, som faktisk skaber vækst, herunder selvfølgelig investeringer i forskning og uddannelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-12-14:
Tak for det.
Jeg vil gerne sådan lidt mere tekstnært spørge til – det har vi jo også anledningen til her – de her kvalitetsindikatorer for basisforskningen, og hvordan vi udvikler dem.
Jeg synes jo, det er – og det tror jeg ingen kan være imod – en endnu højere kvalitet i forskningen og en gennemsigtighed, går jeg ud fra, så vi kan se, hvad det er, der bidrager til kvalitet.
Så kunne ministeren ikke lige uddybe, hvad det er for nogle foreløbige tanker, som ministeren og regeringen gør sig på det her område, og måske allermest, om vi kunne give hinanden håndslag på, at det ikke udvikler sig til mere bureaukrati, som er noget af det, som forskerne allerede i meget høj grad er ophængt med, og som jo betyder mindre tid til den egentlige forskning?
Søren Pind (V), 2017-12-14:
Det forstår jeg sådan set godt at ordføreren spørger om.
For vi har jo brug for data, og hvis man har brug for data, kræver det også, at de kan indsamles, og det, at man kan indsamle data, kræver et bureaukrati.
Det, vores opgave bliver, er at mindske det, så det er mindst muligt, svarende til det udbytte, vi har af de data, vi indhenter.
Det er jo derfor, vi vil indhente international ekspertbistand til at sige: Hvordan kan vi gøre det her klogt og meritokratisk baseret, som også hr. Henrik Dahl sagde det, og så det samtidig gør gavn?
Derfor vil jeg nødig sådan gå meget firkantet ned i detaljer, for det kommer til at kræve et solidt stykke arbejde, som også vil kræve en involvering af de politiske partier i Folketinget.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-12-14:
Det er i orden, og det forstår jeg udmærket.
Så lad det blot være en hensigtserklæring herfra, som jeg også hørte det fra ministeren, at vi må bestræbe os på at nedbringe tiden, forskere bruger på at afrapportere.
Ja, vi har brug for data, og de har brug for at forske, og der er allerede en lang række afrapporteringer.
Forenkling er også et af de ord, der fremgår af redegørelsen.
Lad os holde fast i, at det skal udbredes endnu mere.
Søren Pind (V), 2017-12-14:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg har et dybtfølt ønske om at forenkle og klargøre.
Jeg har samtidig også et ønske om, at vi kan høste data.
Hvordan finder vi det helt perfekte system?
Det kommer vi nok ikke til.
Men vi kan givetvis gøre det bedre, og det vil jeg håbe vi kan nå til enighed om.
Pernille Schnoor (ALT), 2017-12-14:
Jeg brugte jo noget tid i min ordførertale på at tale om netop det her med big data og viden, der centraliseres i skyen osv., som jo betyder, sådan som jeg ser det, og som også andre, megatrends osv., siger, at vi skal have en helt anden forskning, som går på tværs af forskningsområder, på banen, altså hvor den humanistiske forskning skal blandes mere ind i andre forskningsområder.
Det var det, jeg hørte ministeren sige om et center, der går på tværs af sektorer.
Så kunne jeg bare godt lige tænke mig at høre ministeren kort uddybe, hvad det kommer til at gå ud på.
Søren Pind (V), 2017-12-14:
Helt generelt kan vi jo se med hensyn til det faglige og det tværfaglige, altså den meget ideologiske diskussion, man har haft om det igennem de sidste mange år, at de nye opdagelser står i et krydsfelt mellem de to, og ja, et krydsfelt mellem det naturvidenskabelige og det humanistiske, og det bliver vi nødt til at afdække nærmere.
Det, der bare er vigtigt for mig at sige, er, at vi har oplevet før, hvordan en diskussion a la det her medførte en slækkelse på fagligheden, og det kan vi ikke.
Der bør vi have lært af historien.
Der bør vi have lært af f.eks. det, hr. Henrik Dahl siger, om, at der bør være et ubetinget meritokratisk krav.
Det bør der være til fagligheden.