runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2020-09-08:
Det, vi er bekymrede for i forhold til at give regeringen en blankocheck på 9,2 mia. kr., er jo ikke, at man kan bruge penge på en masse gode ting, også for at afbøde konsekvenserne af corona.
Det er jo ikke, fordi vi ikke vil være med til at betale for en vaccine, hvis vi skulle være så heldige, at den kommer snarest muligt.
Men det er for at sige, at vi bliver nødt til farve alt, hvad der overhovedet kan farves, grønt.
Og når regeringen selv siger, at en af de vigtigste ting overhovedet er at holde hånden under danske arbejdspladser, så siger vi: Lad os da bruge de penge målrettet nu og øremærke dem til at fikse to problemer, nemlig arbejdsløsheden og den grønne omstilling, i et hug.
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Den her regering er dybt optaget af at bekæmpe arbejdsløsheden og også af at bekæmpe klimaforandringer, og i det omfang, vi kan bruge de 9,2 mia. kr. på en måde, som sætter gang i dansk økonomi og sikrer den grønne omstilling, så er vi i den grad med på det.
Jeg siger så også bare, at der kan være dele af dansk erhvervsliv, som vi også har brug for at understøtte, som ikke nødvendigvis er inden for grøn teknologi, men som også har vigtige arbejdspladser til gavn for det danske samfund.
Sophie Løhde (V), 2020-09-08:
Tak for det.
Det er sådan lidt interessant at høre, når man følger debatten mellem finansministeren og det parlamentariske grundlag, at så handler det hele om at bruge endnu flere penge eller at låne endnu flere penge.
Der er ingenting om, hvordan vi skaber noget vækst og beskæftigelse i det her samfund, som gør, at flere af de mennesker, som har mistet deres job, også har et arbejde at kunne stå op til, og at vi kan sikre, at vi ikke bare bliver ved med at skære kagen ud i endnu mindre stykker, men rent faktisk arbejder på at gøre den større, så vi har råd til at investere i vores velfærd og i vores grønne omstilling.
Jeg synes dog, at finansministeren sagde en god ting i sin tale, nemlig at netop det at bekæmpe arbejdsløshed er den helt store udfordring set med regeringens øjne.
Derfor vil jeg egentlig bare høre finansministeren om, hvor mange jobs og arbejdspladser der kommer ud af de skatte- og afgiftsstigninger, som regeringen har i støbeskeen.
Hvor mange arbejdspladser kommer der ud af det?
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Når man ser på finanslovsforslaget, er der jo ud over den såkaldte krigskasse også det, som man vel kan kalde to regeringsreserver, og når man regner alt det sammen, giver det i omegnen af 10,5 mia. kr.
Over for det står der det, som regeringen mener skal være forhandlingsreserven på 1,5 mia. kr.
Nu sagde fru Sofie Carsten Nielsen, at regeringen havde spist alle pandekagerne selv.
Jeg kan forstå, at finansministeren mener, at finansministeren godt kan sætte sig ind i, hvordan Rasmus Klumps mor har det.
Men ud over at have spist pandekagerne har hun jo så også gemt stort set alle pandekagerne inde i skabet, så der ikke bliver noget til dem, der kommer hjem fra tur.
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Jeg vil sige, at nu begynder Rasmus Klump–billedet nok at nærme sig et sted, hvor man skal passe på, om det holder hele vejen hjem.
Men hvis nu man forestillede sig, at Rasmus Klumps mor vidste, at ud over Rasmus Klump og hans gæve venner kom på besøg – og de kunne spise rigtig mange pandekager – så kom der faktisk også nogle andre, som havde været lang tid ude at sejle, og som også var sultne.
Så ville det måske være en god idé, at Rasmus Klumps mor havde sørget for, at der lige var nogle pandekager inde i køleskabet, man kunne varme, når de kom.
Hvis man nu skal blive alvorligt et øjeblik: Når vi ønsker at have reserver eller en krigskasse ud over det sædvanlige i år, og det er det, så er det, fordi vi står i en helt usædvanlig situation.
Det er et spørgsmål om, at det her land er parat til at tackle den værste krise, vi har stået i siden anden verdenskrig, både i forhold til hvad der kan ske økonomisk, og hvad der kan ske sundhedsmæssigt, og det synes jeg som finansminister er fornuftigt, og det håber jeg egentlig også Rasmus Klump mor ville synes, hvis hun skulle blande sig i sagen.
Rune Lund (EL), 2020-09-08:
Men det, som er så vigtigt for os, er jo, at de milliarder kommer ud at arbejde, og at vi investerer os ud af krisen, både i genopretningen af velfærd, arbejdspladser i den borgernære velfærd, men selvfølgelig også i grønne jobs.
Og hvis vi bliver i Rasmus Klump-terminologien, kan der jo ske det, at mens pandekagerne ligger der i skabet, bliver de kedelige og kolde, og så får de ikke den samme effekt, som hvis man nu havde serveret dem med det samme, hvor de ville have gjort mere gavn.
Er det et billede, som finansministeren kan sætte sig ind i?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Ja, og derfor håber jeg også, at Rasmus Klumps mor er så god en husmor, at hun har investeret ikke alene i et køleskab, men måske også har – som man der, hvor jeg kommer fra i det jyske, i hvert fald går meget op i – en kummefryser, fordi hvis hun lægger pandekagerne ned i fryseren, kan de jo blive tøet op på et senere tidspunkt og stadig væk være friske og gode, hvis der bliver mere brug for dem lidt senere på sæsonen.
I stedet for at Rasmus klump og hans venner spiser det hele og får fyldt maven på en gang, så siger man, at det kunne jo godt være, at de også var sultne i næste uge og ugen efter eller til næste år.
Så tanken med det her er sådan set at have en krigskasse, så vi kan sætte ind, når problemet opstår, når behovet er størst, når virkningen er mest effektiv.
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Sådan som det her går, burde jeg måske komme med en hilsen fra Ramboline til finansministeren, men virkeligheden er, at jeg ikke er særlig god til dyrelyde, og hvis jeg forsøger at komme med et trut, risikerer vi, at det bliver forvekslet med en samtykkelyd, og det kan vi jo ikke have her i Folketingssalen.
Så jeg vil gå direkte til spørgsmålet: Jeg føler ikke, jeg har fået særlig meget svar på, hvad retningen er for den her såkaldte krigskasse.
Kan vi i det mindste få en garanti for, at pengene vil blive brugt på noget, der skaber økonomisk vækst, noget, som skaber arbejdspladser, noget, som ikke bare går til nye overførselsindkomster, og noget, som ikke bare gør en allerede meget, meget stor offentlig sektor endnu større?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Jeg ville egentlig gerne give noget af min tid til, at hr. Marcus Knuth kunne udøve sit lydregister, men jeg vil i stedet for gå direkte til besvarelse af spørgsmålet.
Det, vi ønsker med krigskassen på de 9,2 mia. kr., er to ting.
For det første: at vi kan holde arbejdsløsheden nede og til gengæld holde danske virksomheder oppe.
Det er også en af grundene til, at vi er i en tæt dialog med erhvervslivet omkring genstartsteams og andet, sådan at vi sammen med dem kan finde ud af, hvor vi bedst kan sætte ind.
Det er den ene del.
Den anden del er, at hvis vi f.eks. får brug for at have penge klar til at betale for en vaccine, hvis den måtte komme, er det også rigtig fornuftigt, at pengene står på kontoen.
Det håber jeg også Det Konservative Folkeparti vil være enig i.
Marcus Knuth (KF), 2020-09-08:
Det vil jeg da sige er noget af det mest opløftende svar, jeg har hørt på det spørgsmål.
For det, der jo gør os Konservative nervøse, er, når der kommer udspil såsom Arneudspillet, der hiver 9.000 mennesker ud af beskæftigelse og koster milliarder, og når man hæver skatten.
Det er jo alle sammen dele, der ikke er sunde for dansk økonomi, og derfor er vi jo bekymrede.
Men hvis det er sådan, at det her rent faktisk er noget, som skaber arbejdspladser og ikke bare går ned ad den vej, der hedder, at nu skal den offentlige sektor være endnu større, så vil jeg faktisk kvittere med, at det er det bedste svar, jeg indtil videre har fået fra finansministeren, og jeg håber, det er den retning, vi kan fortsætte i.
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Jeg ved ikke, om jeg render rundt med det, men jeg bærer det i hvert fald med glæde, fordi det er et udtryk for en utrolig vigtig dagsorden.
I morgen er der her i Folketinget jo en konference, hvor der vil blive overleveret anbefalinger til regeringen, og hvor jeg også på regeringens vegne vil komme med vores bud på, hvordan vi kan tænke verdensmålene ind i den måde, vi laver politik på.
Det glæder jeg mig meget til, og jeg håber også, at spørgeren vil have mulighed for at være til stede, for det vil give mig bedre mulighed for at folde regeringens tanker ud i forhold til verdensmålenes vigtighed end et svar på ca. 20 sekunder.
Jeg vil også sige det sådan, at verdensmålene jo i høj grad handler om den grønne omstilling, men jo ikke alene om den grønne omstilling.
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Jamen jeg kan godt se, at ministeren har den i jakken; jeg ved ikke, om han render eller løber, som man siger på dansk, men så går han i hvert fald rundt med den.
Jeg mener bare, at vi jo sådan set har lovet hinanden, at vi skulle mainstreame det og sørge for, at det var inde i hele vores tankegang.
Jeg har været til det første møde om netop det her dokument.
Om jeg når frem i morgen, tør jeg ikke sige, men jeg har læst det og finder det, der står, meget konkret – meget mere konkret end det, vi har snakket om i dag rent faktisk, og det er jo en kvalitet fra de folk udefra, som har hjulpet med at skrive det dokument, og derfor synes jeg, det kunne være rigtig fedt.
Jeg vil sige, at nu kan finansministeren ikke nå det den her gang, men der er jo – forhåbentlig – nok en finanslov næste år, hvor han kan sætte sit fingeraftryk, og jeg vil gerne bede ham om at give tilsagn om, at så markerer vi også, at den her finanslov skal indeholde verdensmålene.
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Jeg håber, at vi, når vi skal lave finanslov til næste år, i fællesskab mellem regeringen og Folketinget vil have truffet beslutninger, der gør, at verdensmålene kommer til at stå stærkere, også i forhold til dansk politik, ikke alene i ord, men også i handling.
Det er det, der er regeringens hensigt med det her.
Det er en rigtig fin konference, der finder sted, bl.a. med deltagelse af Hendes Kongelige Højhed Kronprinsessen.
Tommy Ahlers (V), 2020-09-08:
Tak for det, og tak til ministeren.
Udfordringen er nogle gange, at man ikke kan se de pandekager, der mangler – man kan også sige: de pandekager, der ikke er blevet bagt.
Derfor kan det godt være, at ministeren oplever – og den fejl har jeg måske også selv begået nogle gange – at når man spørger iværksætterne, om det her er et godt land at drive virksomhed i, så svarer de ja.
Men det er, fordi vi glemmer at spørge dem, der ikke har startet deres virksomhed, eller som ikke er kommet til Danmark for at starte deres virksomhed.
Når man går lidt mere systematisk eller analytisk til værks, vil man se, at en af de ting, som vi boner meget dårligt ud på i Danmark, er adgangen til kapital, adgangen til risikovillig kapital.
Og det vil regeringen så gøre endnu værre ved at hæve indkomstbeskatningen på handel med aktier, for selv om indkomstskat på handel med aktier lyder som noget, vi bare sætter på nogle meget rige mennesker, og det kan være sådan et greb, hvor man siger, at det var da en fornuftig regering, så kan det være det, der gør, at vi skader mulighederne for de iværksættere, som vi skal leve af i fremtiden, både de iværksættere, der skaber alle mulige andre virksomheder og arbejdspladser, men også de iværksættere, der skal være med til at få os de sidste 10 pct. fra 60 pct. til 70 pct. reduktion i 2030.
Hvorfor i alverden, kære minister, synes regeringen, at det er en god idé at lave dårligere vilkår for danske iværksættere, når det er her, vi har en udfordring?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Allerførst glæder jeg mig over, at hr. Tommy Ahlers anerkender, at man faktisk ser, at Danmark er et land, der på rigtig, rigtig mange måder er godt for iværksættere, for det har vi også brug for.
Danmark er i modsætning til nogle af landene omkring os et land, hvor vores erhvervsliv er bygget op omkring ikke mange store virksomheder, men rigtig, rigtig mange små og mellemstore virksomheder.
Og det er jo præcis grunden til, at vi konkret lægger op til at videreføre Vækstfondens tre ordninger: vækstlåneordningen, små vækstkautioner og matchfinansieringsordningen, som i høj grad også vil være noget, som iværksættere og små og mellemstore virksomheder kan få glæde af, og det er jeg sikker på at hr. Tommy Ahlers med den baggrund og erfaring og i øvrigt det store bidrag, som han også erhvervsmæssigt har givet til det her land, vil være enig i.
Tommy Ahlers (V), 2020-09-08:
Jeg synes ikke helt, at ministeren isoleret set svarede på mit spørgsmål.
Er ministeren enig i, at man ved at hæve den marginale aktieindkomstbeskatning fra 42 pct. til 45 pct. skaber dårligere vilkår for danske iværksættere, fordi man hæver prisen på kapital?
Det er det meget simple spørgsmål.
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Og det har den her regering tænkt sig at fortsætte med, for det er en af de måder, som vi kan bistå erhvervslivet og ikke mindst iværksætterne på.
Victoria Velasquez (EL), 2020-09-08:
Tak til finansministeren for en god tale, hvor jeg må indrømme, at der blev trukket meget på smilebåndet.
Vi er i Enhedslisten meget enige i, at vi skal have skabt en meningsfuld beskæftigelse, at vi skal have gang i grønne arbejdspladser og velfærdsjobs, og det har vi mange forslag til.
Jeg tror også, at der er mange ambitioner, vi deler.
Hvor meget vi skal investere og prioritere, bliver i hvert fald også en spændende debat.
Nu nævner ministeren specifikt, at vi også skal have kontanthjælpsmodtagere i arbejde.
Vi er meget enige i, at folk ikke skal være på kontanthjælp; det skal være en midlertidig ydelse.
Men hvordan vil regeringen gøre det?
Nu nævner regeringen konkret indvandrere på kontanthjælp, og det efterlader bare et spørgsmål, for vil man gøre de ting, man rent faktisk ved virker?
Vil man sikre en afklaringsgaranti, så indsatsen starter hurtigt?
Vil man sikre revalidering, sådan at en af de største barrierer, vi ser, som er manglende uddannelse eller sprog, rent faktisk bliver løst?
Hvordan vil man gøre det?
Det kunne jeg meget godt tænke mig at høre ministerens svar på.
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Vi har jo nedsat en ydelseskommission, der på det her område skal se på, hvordan vi bedst kan sikre os, at vi på den måde kan sørge for, at folk både kan få incitamenter til at komme i arbejde, men også har en mulighed for at have en fornuftig livssituation, hvis de ikke er i arbejde.
Det er et arbejde, der pågår, og det vil jeg ikke stå her og blande mig i.
Så vil jeg sige, at Socialdemokratiet jo har, også før regeringsskiftet, præsenteret ideer til, hvordan man kan få udlændinge i arbejde, herunder 37-timersforslaget; det er jo bare ét eksempel på, hvordan man kan gøre det.
Altså, jeg tror ikke, at man skal underkende, hvor stor en betydning det har for mennesker, om man er i arbejde eller ikke er i arbejde.
Og når det gælder mennesker med en udenlandsk baggrund, har det også en enorm betydning for integrationen – ud over hvad det betyder for det danske samfund økonomisk.
Så det her er rigtig fornuftigt at komme i gang med.
Victoria Velasquez (EL), 2020-09-08:
Nu er jeg selv datter af en mor, der er indvandrer, så jeg ved, hvor meget de her ting betyder, og hvor mange benspænd der faktisk er, før man kan få muligheden for at bidrage.
Det har hun heldigvis haft og har været glad for at kunne betale skat og bidrage med sit arbejde.
Problemet er bare, at når vi kigger på beskæftigelsesindsatsen, så ser vi, at der er rigtig mange af de mennesker, der har en indvandrerbaggrund, der ikke engang får aktiveringstilbud, og som ikke får den indsats, der er brug for.
Det er derfor, jeg bliver lidt bekymret, for der ligger en eller anden præmis i den måde, I siger det på, altså som om de ikke ønsker at bidrage eller har lyst til at bidrage.
Også i 37 timers aktiveringspligt ligger der lidt en underliggende tone af, at de egentlig ikke gider.
Det er ikke rigtigt.
Det handler jo bare om, at vi skal sætte de rigtige tiltag i gang.
Det er derfor, jeg godt kan blive lidt bekymret, når vi ser, at der ikke er afsat penge i finansloven.
Man tænker, at det skal være udgiftsneutralt.
Man har tænkt sig at gøre de ting, der virker, og det kan godt være, at det er en udgift på kort sigt, men jeg håber, at finansministeren er enig i, at på den lange bane er det det, der betaler sig, altså at sætte ind her og nu, så folk har muligheden for at kunne komme ind på arbejdsmarkedet og være med til at bidrage.
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Der er heldigvis rigtig, rigtig mange med udenlandsk baggrund, som gerne vil være en del af fællesskabet og gerne vil bidrage, og som gør det.
Ingen diskussion om det.
Der er nok også nogle, hvis vi nu skal være helt ærlige over for hinanden, for hvem det er meget bekvemt at kunne sidde derhjemme og få en konto fyldt op en gang om måneden.
Det kunne være en rigtig god idé, at de kom ud og bidrog til fællesskabet.
Så verden er nuanceret.
Men uanset om man har den ene eller den anden tilgang, er det også ud fra et integrationsmæssigt perspektiv rigtig, rigtig vigtigt, at vi får folk ud på arbejdspladsen.
Det er også en måde at lære det danske samfund at kende på.
Det er en måde at lære sproget at kende på.
Og det er også en måde at bidrage til fællesskabet på, altså til vores samlede økonomi.
Louise Schack Elholm (V), 2020-09-08:
Altså, nogle gange lyder det, som om vi roder konjunktur- og strukturpolitik sammen.
Og i en situation, hvor vi har det svært økonomisk, er det vigtigt, at man fører en fornuftig konjunkturpolitik, hvor man stimulerer.
Men det er også vigtigt, at man ikke laver om på strukturerne, for hvis man laver om på strukturerne i en tid, hvor økonomien er trængt, gør man det med de forkerte forudsætninger.
Der er det nogle gange, at vi roder tingene lidt sammen.
Så når vi kritiserer Socialdemokraterne, kritiserer vi dem i høj grad for den strukturpolitik, som de også fører her, med højere skatter, der fører til lavere beskæftigelse og mindre vækst.
Det er også strukturpolitik, og det er sådan set det, jeg vil spørge ordføreren om.
Lægger SF op til her at lave strukturpolitiske forandringer som f.eks. at øge ydelserne, hvilket på sigt vil gøre Danmark fattigere?
Christian Juhl (EL), 2020-09-08:
Jeg har kigget lidt i alle de her papirer, der er skrevet om finansloven, og der er mange tal.
Men vi har i 5 år, siden Mogens Lykketoft sad i formandsstolen i FN, snakket om, hvordan vi kunne bidrage til at løse de 17 udfordringer i forhold til verdensmålene.
Vi har også her i huset gang på gang sagt, at vi skal mainstreame de krav, og det vil sige, at økonomi og handlinger skal indordnes de her krav.
Hvad er grunden til, at der ikke er et ord om verdensmålene i den fine lille pamflet her?
Der snakker man om covid-19 og alle de andre vigtige ting.
Men det er trods alt en overordnet opgave, vi har givet hinanden.
Så skal den vel også mainstreames, når vi snakker om det vigtigste dokument, nemlig finansloven for det kommende år.
Jeg kan også se, at selv finansministeren render rundt med det fine symbol på de 17 verdensmål.
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Det kan jeg godt forstå.
Men det er klart, at det er udfordret i den her tid i lighed med alle andre steder på grund af corona, og derfor er det også vigtigt, at vi lægger op til at videreføre ordninger i Vækstfonden, skabe gode betingelser for en stærk genopretning af dansk økonomi ved at sikre risikovillig kapital til danske vækstvirksomheder og iværksættere.
Det er det, regeringen foreslår.
Det vil vi foreslå at man gør næste gang.
Sophie Løhde (V), 2020-09-08:
Den økonomiske politik, som regeringen har lagt frem, kan man jo læse konsekvenserne af i Økonomisk Redegørelse, og den viser jo sort på hvidt, at det er et Danmark, der bliver fattigere, og at det er et Danmark, hvor flere kommer til at miste deres job, og det er endda, inden regeringens såkaldte tidlig pension er indregnet, som betyder, at yderligere 10.000 bliver trukket ud af arbejdsmarkedet.
Til næste år vil man bruge 2 mia. kr. fra råderummet, som dermed heller ikke kan bruges på kræftbehandling i Danmark eller investeres i den grønne omstilling.
De 46.000, som finansministeren taler om her fra talerstolen, er jo alt sammen beskæftigelseseffekter, der er konsekvenser af forårets aftaler.
Det har intet med det at gøre, der ligger i regeringens finanslovsforslag, og det er derfor, jeg spørger: Hvor mange arbejdspladser kommer der ud af de afgiftsstigninger, skattestigninger, som regeringen har i støbeskeen?
Hvor mange kommer der ud af dem?
For jeg tror da, at der er mange virksomheder, som synes, det er et besynderligt, at i en historisk stor krise, er regeringens svar til dem, at nu skal de se ind i, at der kommer flere byrder på erhvervslivet med færre arbejdspladser til følge.
Det står i grel modsætning til, at man siger, at man gerne vil bekæmpe arbejdsløshed.
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Jeg tror bare, vi er nødt til at forholde os til realiteterne.
Den her regering fører en politik, der har en effekt på 46.000 mennesker i beskæftigelse.
Derudover har vi bl.a. i forhold til forskning og udvikling foreslået ting, som kan være med til at holde hånden under danske arbejdspladser.
Vi har sammen med andre partier sat en række initiativer i gang, og det er godt, men vi skal videre, og det er derfor, vi har reserven på 9,2 mia. kr., som også bidrager til tallet på 46.000.
Så det er ikke sådan, at det kun er noget, der ligger bagudrettet.
Det, vi foretager os, er også fremadrettet.
Karina Adsbøl (DF), 2020-09-08:
Tak for det.
Det har jo været en interessant debat i dag.
Det er rigtigt nok, som flere af mine kollegaer har sagt, at finansministeren jo har spist alle pandekagerne selv, og tilbage er der kun brødkrummerne efter Hans og Grethe.
Derfor vil jeg gerne høre finansministeren om ældreområdet, for det er jo rigtigt nok, at ældreområdet ikke kun handler om penge.
I Dansk Folkeparti ønsker vi jo en ældrelov, hvor vi får skrevet retten til omsorg ind, hvor vi får skrevet klippekortsordningen ind, som i dag fungerer via bloktilskuddet, og at vi får skrevet minimumsnormeringer ind – også nogle rettigheder til ældre.
Nu ved vi jo, at regeringen kommer med barnets lov, og derfor vil jeg høre regeringen, om de også er villige til at lave en ældrelov, så man simpelt hen får skrevet tingene ind i en ældrelov, hvor man giver ældre ret til selvbestemmelse – altså ret til selv at vælge, hvad de gerne vil – og ret til omsorg.
Det burde være en selvfølge, men vi har desværre set, at det ikke er tilfældet.
Så hvor er finansministeren henne der, og vil finansministeren være med til at lave en ældrelov?
Nicolai Wammen (S), 2020-09-08:
Jeg og regeringen er i den grad optaget af at skabe nogle gode rammer, nogle værdige rammer med omsorg og næstekærlighed for vores ældre.
Det tror jeg faktisk alle Folketingets partier er.
Jeg vil også gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti i rigtig mange sammenhænge også kæmper den kamp.
Vi tror så, at den allerbedste måde, vi kan være med til at skabe det på, er ved at sørge for, at man ude i de kommuner, der skal give plejen og omsorgen, og i det sundhedsvæsen, som også er en vigtig del af det, faktisk får bevillinger, der følger med, når der heldigvis kommer flere ældre.
Man kan vedtage alle de love, man vil, i verden, men hvis man ikke i virkelighedens verden har givet mulighederne for, at vores sygeplejersker eller vores personale ude i vores ældrepleje har en chance for at levere det, vi taler om vi gerne vil de skal, så nytter det ikke noget.
Så i forhold til ældrelov og andet synes jeg, det er fint, hvis der er en dialog med ældreministeren om, hvilke tiltag man kan tage, men fra en finansministers synspunkt er det absolut vigtigt, at vi også har pengene til rådighed, og det er derfor vi har lavet nogle markante løft til kommunerne og regionerne i de sidste 2 år i de aftaler, vi har lavet med dem.