runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Jeg mener, at vi har lavet en meget rimelig erhvervs- og iværksætterpakke.
Jeg mener også, det er rimeligt at lave en aktiesparekonto – for jeg forstår, at det er den, som man sådan mere specifikt spørger ind til – som vi har fået inspiration til i Sverige, hvor man kan se, at rigtig mange svenskere bruger aktiesparekontoen til at være med til at understøtte svensk erhvervsliv.
Vi håber, at det samme sker i Danmark.
Og så kan jeg love, at hvis vi får et aktiesparekontosystem som det i Sverige, vil det være langt flere end de 20 største virksomheder i Danmark – det vil være langt flere, det vil virke langt bredere – der får gavn af den finansiering, der skabes.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-22:
Jeg håber, at finansministeren har lyttet til andre dele af de taler og kommentarer, der er kommet i dagens løb, end det, som finansministeren gjorde opmærksom på i sin tale.
Det gælder bl.a. Togfonden DK, hvor det jo er sådan, at partierne bag Togfonden DK klart har indikeret, at der er behov for justeringer i forhold til det, som regeringen har taget af tiltag, og det synes jeg vi bør slå os sammen om at prøve at få løst i begyndelsen af det nye år.
Det handler ikke om 2018, men om overslagsårene, hvilket finansministeren nok er bekendt med.
Der er ellers mange forgængere til finansministeren i Finansministeriet, der har sagt kloge ting.
F.eks. var der en forgænger, der for nogle år siden sagde, at flagskibet i den kollektive trafik bliver den såkaldte timemodel, der vil gøre det muligt at køre med tog mellem de største danske byer på 1 time eller mindre.
Det betyder, at turen fra København til Odense kommer ned på 1 time, og det samme gør turen mellem Odense og Aarhus og mellem Aarhus og Aalborg.
Det er kloge ord, der blev sagt af den daværende finansminister hr. Lars Løkke Rasmussen i 2008.
Men sådan har man måske en holdning, indtil man får en ny.
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Først og fremmest har vi indbudgetteret det her års initiativer for Togfonden DK på præcis samme måde, som vi sidste år indbudgetterede, altså 2017-initiativerne, nemlig de initiativer, der sættes i gang i indeværende år.
Lad os så tage timemodellen.
Jeg synes faktisk også, at timemodellen er tillokkende.
synes jeg er meget fascinerende.
Det, der bare ikke stod klart for mig dengang i 2008, hvor jeg som medlem af regeringens økonomiudvalg bakkede op om udspillet, var, at en timemodel tilsyneladende kræver, at man pløjer en ny jernbane ned gennem noget af det smukkeste natur i Danmark.
Vi valgte fra den daværende VK-regerings side at prioritere en ny motorvejsstrækning rundt om Silkeborg for at undgå at skulle genere Gudenådalen.
Jeg ønsker ikke at bevare skøn natur ét sted i Danmark og så til gengæld være med til at lave det ar ned igennem Vejle Fjord, som en ny jernbanebro vil koste naturen der.
Benny Engelbrecht (S), 2017-12-22:
Jeg vil prøve at spørge på en anden måde, så jeg tror, at selv finansministeren vil være i stand til at svare på det
: Er der eller er der ikke en deadline vedtaget i regeringen, der hedder den 31. januar 2018, i forhold til at der skal ligge en aftale klar vedrørende skat?
Er der eller er der ikke en deadline?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2017-12-22:
Vi kommer frem til noget, hvor finansministeren kan svare lige så forbilledlig kort, så keep up the good work.
Jeg vil bare komme med et lille råd bare sådan fra MF'er til MF'er, inden jeg kommer med spørgsmålet, som man kan svare meget, meget kort på.
Jeg er ikke helt sikker på, at det er det helt rigtige tidspunkt, at finansministeren starter med sådan noget karaktergivning for det faglige kompetencemæssige indhold på.
Finansministeren kom med en utrolig harsk bemærkning om vores ordførers tale tidligere.
Det tror jeg jeg ville passe en lille smule på med som finansminister i den nuværende situation.
Der bliver rynket så meget med brynene, at jeg bliver helt bekymret for, om finansministeren selv har opdaget, hvor tumultarisk forløbet har været her de sidste par uger.
Til spørgsmålet, som der kan svares på ultra, ultra kort: Hvis man går lidt længere ned i det svar, finansministeren har givet i forbindelse med de tal, som finansministeren var inde på om de tekniske skoler, står der så noget om enhedsudgifterne på de tekniske skoler?
Jeg skal bare spørge finansministeren: Når man kigger på enhedsudgifterne i de tal, som finansministeren stod med, stiger de så, eller falder de på de tekniske skoler i regeringens finanslovsudspil?
Stiger de eller falder de?
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Det er jo generelt en meget god pointe, nemlig at selv om vi står her i dag og meget diskuterer de aftaler, der er indgået, skal vi ikke bare kigge på aftalerne.
Vi skal kigge på hele den sum af penge, vi bruger på f.eks. det grønlandske retsområde eller for den sags skyld på alle mulige andre områder.
Derfor er vi da naturligvis også fra regeringens side interesseret i at kigge på, om vi bruger pengene rigtigt undervejs, får vi det rigtige for dem, eller kan vi prioritere dem anderledes, så vi kan hjælpe der, hvor behovet er størst.
Der anerkender jeg at der er et problem med radiokommunikationsudstyr for politiet i Grønland.
Morten Østergaard (RV), 2017-12-22:
Finansministeren sagde indledningsvis, at der altid er noget at bekymre sig over som finansminister, også selv om det går godt.
Jeg vil gerne takke for samarbejdet om erhvervsaftalen, som jeg synes landede godt og er et bidrag til noget, som kan øge væksten også i de kommende år til glæde for alle danskere og for danske virksomheder.
Men det er jo rigtigt, at det, der bekymrer en, når det går godt, er, om det kan blive ved med at gå godt.
Altså, har vi hænder nok til at levere velfærd og til at skabe vækst i virksomhederne?
Og der kan man godt blive bekymret, når man ser på regeringens bestræbelser for at gøre noget ved det, for det er jo ikke et bredt samarbejde.
Der helliger man sig altid det parlamentariske grundlag.
Og der forstår vi, at færre flygtninge skal stå til rådighed på arbejdsmarkedet.
Vi kan konstatere, også på det, finansministeren siger i dag, at man i hvert fald ikke tør lægge hovedet på blokken, når det handler om, at en stor investering i skattelettelser skal bidrage til markant at øge udbuddet af arbejdskraft.
Udenlandsk arbejdskraft, som var en anden mulighed, er vel heller ikke rigtig på bordet.
Og så laver man finanslove, hvor man sparer på uddannelse.
Så derfor spørger jeg bare: Hvorfor er det, at man ikke søger bredt i Folketinget, også når den store væsentlige opgave med at skaffe arbejdskraft nok skal løses, men hele tiden strander hos Dansk Folkeparti?
Jacob Mark (SF), 2017-12-22:
Tak for det.
I det kommende år skal der være medieforhandlinger, og jeg synes, at noget af det vigtigste ved de medieforhandlinger er at sikre, at vi fortsat har et stærkt public service-indhold i Danmark, men også, at det danske indhold, som historisk set har været rigtig stærkt, fortsat er det i fremtiden.
Noget af det, som truer det danske indhold, er store udenlandske spillere som HBO, Netflix, Google, Amazon, der kommer ind på det danske marked og suger rigtig mange penge ud af markedet.
De betaler ikke til dansk indhold, og det vil sige, at der er en risiko for, at man svækker det danske indhold i fremtiden.
Der er flere af de større europæiske lande – både Italien, Frankrig, Tyskland – som har lavet en streamingskat og sagt, at de her store spillere også skal være med til at betale gildet og til at sikre nationalt indhold.
Hvordan stiller regeringen sig i forhold til at indføre sådan en streamingskat, som kan være med til at finansiere dansk indhold i fremtiden?
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Jeg har ikke tidligere hørt om en streamingskat, så jeg kan ikke sige, om det er noget, nogen har tænkt dybere over, men vil bare give et umiddelbart svar: Jeg tror ikke, at det er løsningen på problemet.
Jeg tror, at vores udfordring – og jeg anerkender, at vi har en udfordring – er, at min generation er blandt de sidste, som er vant til at se almindeligt flow-tv.
Når jeg kigger på mine børn og deres kammerater, kan jeg se, at de sjældent sætter sig foran fjernsynet for at se flow-tv, altså almindelige udsendelser, der er planlagt på forhånd.
Hvis de sidder foran en fjernsynsskærm, er det som regel for at spille PlayStation eller for at se noget, de streamer.
Og udfordringen er ikke at afholde dem fra at se udenlandske ting i fjernsynet; udfordringen er at skabe en ramme, hvor vi får danskproducerede ting – nyheder, kultur, underholdning, børnefjernsyn, aktualitetsprogrammer – altså danskproduceret public service, som kommer derud, hvor fremtidens medieforbrugere er.
Udfordringen er, at de service providers, altså de serviceudbydere, vi har i dag, de stationer, vi har, ikke nødvendigvis er svaret på fremtidens udfordringer.
Derfor tror jeg, vi skal tænke helt anderledes radikalt om på, hvordan vi definerer public service-leverancen i fremtiden.
Jacob Mark (SF), 2017-12-22:
De lande, der har lavet sådan en streamingskat, har sagt, at streamingtjenesterne skal betale en del af deres omsætning årligt til nationalt indhold.
Altså, jeg vil ikke forhindre unge i at se udenlandsk indhold – det gør jeg også selv – men bare sikre, at vi også har et stærkt dansk indhold i fremtiden og en stærk public service, og det er truet.
Regeringens eget udvalg om finansiering af dansk indhold i fremtiden er lige kommet med en rapport, der anbefaler sådan en omsætningsskat.
Der har lige været en artikel på DR Nyheder, der viser, at både Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet og flere andre partier, dvs. et flertal i Folketinget, anbefaler sådan en omsætningsskat.
Så tror ministeren ikke, at man kunne sigte efter at få sådan en skat, som kunne sikre dansk indhold i fremtiden?
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Nogle af de lande, der blev nævnt, uden at jeg kan huske dem alle sammen i hovedet, kan jeg en gang imellem godt have mistænkt for i højere grad at ville ramme udenlandsk fjernsyn end egentlig at lave en finansieringskilde.
Jeg tror på, at det, vi skal gøre fra dansk side, er at sikre et stærkt dansk indhold.
Hvordan vi så skaber det – rammerne om det, finansieringen bag det – bliver der tid til at drøfte, når vi skal have snakken om et medieforlig.
Det, jeg tror vi bare skal være enige om, og som jeg også opfatter at vi er enige om, er, at vi står i en tid, hvor mediebilledet bliver fuldstændig forandret inden for kort tid.
Både de enheder, man ser medier på, og den måde, man ser medier på, bliver forandret.
Og hvis ikke vi tænker os godt om og også tør tage mulige skridt til at forandre den platform, vi har i dag, risikerer vi at komme bagud og miste muligheden for at have public service-materiale på dansk og dermed miste noget af vores kultur.
Jeg vil sådan set med stolthed i stemmen forklare, at regeringen gør rigtig meget for netop at understøtte en omstilling i Danmark, at vi har høje målsætninger om mere vedvarende energi, at vi med det energiudspil, der kommer i 2018, får lavet en markedsorienteret omstilling af vores energistruktur, så vi får flere vedvarende energikilder sat i spil, og at vi med iværksætteraftalen får sænket den elvarmeafgift, der har været hindrende for, at vi får skabt en ordentlig grøn omstilling i vores erhvervsliv.
Så vi tager faktisk med aftalerne, som finansloven rummer, også fat på noget af den grønne omstilling, der er så vigtig.
Astrid Krag (S), 2017-12-22:
Tak for denne samfundsfagstime, og nu tilbage til forårets forhandlinger i regeringen og med det parlamentariske grundlag.
Det er et lidt andet billede, end hvad jeg troede var foregået, men tak for det.
I forlængelse af det vil jeg bare stille ordføreren et spørgsmål.
Der skal jo nu forhandles her efter nytår, og vi kunne i onsdags høre Dansk Folkepartis finansordfører sige noget klogt under behandlingen af B 28, nemlig at man bør reservere en del af råderummet til at følge med demografien, så man er sikker på, at man har penge til velfærden.
Man må gerne afbureaukratisere, man må gerne forenkle, man må gerne optimere den offentlige sektor.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-22:
Jeg skal blot meddele, at Finansudvalget efter afstemningerne tidligere i dag om de ændringsforslag, der var blevet stillet til finanslovsforslaget for 2018, har holdt et møde, hvor vi har foretaget en teknisk gennemgang af afstemningsresultaterne.
Jeg kan herefter på et enigt udvalgs vegne meddele, at denne gennemgang ikke har givet anledning til bemærkninger eller til, at der stilles yderligere ændringsforslag.
Det betyder, at finanslovsforslaget indstilles til fortsat behandling.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-12-22:
Det var så et svar med en række indbyggede selvmodsigelser, nemlig at vækst er en forudsætning for den grønne omstilling, og at erhvervslivets fremgang er årsagen til CO2-udledningen.
Men lad nu det ligge.
Vi har ikke 200 år til at løse den her krise, og jeg vil gerne bede finansministeren om at svare på mit spørgsmål: Hvordan vil finansministeren forklare vores børn og børnebørn, at man i lige præcis de her år, hvor man havde mulighed for at bremse den her krise, for at udnytte vores rolle i verden til at være foregangsland, til at vise resten af verden, hvordan det her kan lade sig gøre, også i forhold til vores transportsektor, var mere optaget af skattelettelser og vækst?
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Jeg er sådan set glad for, at partier så villigt og nærmest anråbende melder sig og gerne vil være med til at lave aftaler med regeringen, men det er nu sådan, at regeringen ofte starter med at drøfte sager med sit parlamentariske grundlag.
Det er med til at gøre det mere attraktivt for udenlandske nøglemedarbejdere at komme til Danmark og arbejde.
Jeg ved f.eks., at hele vores medicoindustri er meget optaget af, at de kan være her længere.
I forhold til udenlandsk arbejdskraft generelt er der selvfølgelig rigtig mange aviser hver eneste dag, men hr. Morten Østergaard må ikke være nået om til Jyllands-Postens erhvervstillæg, hvor beskæftigelsesministeren netop har varslet en øget indsats for at få mere udenlandsk arbejdskraft til Danmark.
Men jeg synes jo først og fremmest, vi bør gøre en indsats for at få danskere, der ikke er i beskæftigelse, ind på arbejdsmarkedet.
Og derfor er det også godt, at beskæftigelsesministeren er i gang med at forenkle hele lovgivningen om den aktive arbejdsmarkedspolitik, den aktive beskæftigelsespolitik, sådan at vores medarbejdere ude i kommunerne kan bruge mere tid på at få folk i job og mindre tid på administration.
Morten Østergaard (RV), 2017-12-22:
Når man har fulgt forløbet i december, kan man godt forstå, at regeringen måske bliver lidt nervøs for sit parlamentariske grundlag, men det er jo ikke nogen naturlov, som finansministeren her siger.
For 4 år siden blev der lavet en finanslov bredt i Folketinget i den regering, jeg var en del af.
Vi lavede skatteaftaler sammen, vi lavede erhvervsaftaler sammen, så selvfølgelig kan en regering vælge at samarbejde bredt i Folketinget, hvis det vigtige er, hvad der bliver gennemført, og ikke hvem man gennemfører det med.
Min pointe er sådan set bare, at det, der står tilbage, er, at hvis det står til troende, at regeringen mener, at manglen på arbejdskraft er den største udfordring for Danmark, så kommer man jo til at løbe panden mod en mur, hver gang man søger til Dansk Folkeparti alene, fordi de ikke ønsker mere udenlandsk arbejdskraft, ikke ønsker en bedre integration, ikke ønsker at bruge skatterne som redskab til at skabe mere arbejdskraft.
Man ønsker egentlig bare at skære ned på uddannelse, og det hjælper heller ikke.
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Jeg genkender ikke billedet af, at vi ikke laver brede aftaler.
Det gjorde vi helt fra starten af året, hvor vi lavede Nordsøaftalen, som er ganske bredt funderet i Folketinget, og som er med til at sikre, at Danmark får investeret i Nordsøen og får hentet de reserver af olie og gas op, der er.
Boligbeskatningsaftalen, som er en meget langtrækkende aftale, som vel først i 2060 eller 2080 er fuldt ud implementeret, er en meget, meget stor, meget, meget omfangsrig og meget, meget bred aftale.
Så vi laver gerne brede aftaler.
Jeg genkender altså heller ikke billedet af, at Dansk Folkeparti skulle være modstander af at øge arbejdsudbuddet ved at sætte skatten ned.
Det har vi gjort en lang række gange fra regeringens side sammen med Dansk Folkeparti, og jeg håber, vi gør det igen i starten af 2018.
Morten Bødskov (S), 2017-12-22:
Tak for det, formand.
Jeg vil gerne spørge til regeringens oprindelige forslag til en skattereform.
Det er sådan lidt svært at finde ud af, hvad det er, regeringen vil på skatteområdet.
Man kan rolig sige, at det er temmelig kaotisk, men jeg forsøger alligevel, for det oprindelige forslag til en skattereform indeholdt sådan en finansieringspassus, som handlede om, at man skulle finde op til 5,25 mia. kr. til finansiering i 2025.
Og de skulle finansieres via uspecificerede overførsler – det tror jeg nok der stod i det oprindelige forslag.
Jeg forsøgte, da vi havde den første debat om finansloven, at spørge finansministeren, hvor de her penge i grunden skulle komme fra.
Og derfor vil jeg gerne, bare for lige at få det helt afklaret, spørge finansministeren: Er det oprindelige forslag til skattereform, som man fremlagde, stadig regeringens politik?
Er det det, man går ind med i skattereformforhandlingerne, som vi forstår skal finde sted her efter nytår?
Det må det jo næsten være, for jeg går ud fra, at det er indregnet i regeringens samlede 2025-plan, at man har tænkt sig at indfri sit løfte om en skattereform.
Derfor er spørgsmålet så bare igen: Hvordan skal de der 5,25 mia. kr. finansieres via overførselsindkomster i 2025?
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Nu var det jo mange spørgsmål i én indledning, så jeg skal se, om jeg kan nå dem alle sammen, men ellers må hr. Morten Bødskov spørge igen.
Først og fremmest bliver der spurgt, om vores skattepolitik er den samme.
Altså, i vores skatteudspil var der også spørgsmålet om, at vi skulle have lavere bilafgifter, og det er jo gennemført, så det foreslår vi ikke en gang til.
I vores skatteudspil var der spørgsmålet om, at vi skulle have afskaffet udligningsskatten på store pensioner, og at vi skulle have afskaffet skatten på fri telefon og fri internet.
Alle de ting er jo aftalt på plads, og det betyder naturligvis, at det, vi foreslår, er tilpasset den virkelighed, der er, og de aftaler, der er indgået hidtil.
Til spørgsmålet om de 5,25 mia. kr. kan jeg sige, at det er sådan, at vi i aftalen om erhvervs- og iværksætterinitiativer har tilvejebragt finansiering på cirka 900 mio. kr. ved at ensrette det refusionssystem, der er på beskæftigelsesområdet, på aktiveringsområdet.
Det er en del af det, der lå til grund for de oprindelige 5,25 mia. kr. Derudover kan jeg stadig væk pege på de områder, som vi har nævnt fra starten af: spørgsmålet om et loft over antallet af børn, der udløser børnefamilieydelse, spørgsmålet om ...
Morten Bødskov (S), 2017-12-22:
Ja, det var en skam, at finansministeren ikke fik lov til at tale lidt længere, for det er faktisk der, det begynder at blive spændende.
For selv om det jo er rigtigt nok, at der er tilvejebragt finansiering i størrelsesordenen 1 mia. kr., så er det vel rundt regnet en tre stykker, der stadig væk mangler.
Og derfor kunne jeg godt tænke mig, at finansministeren fortsatte og eventuelt bekræftede eller afkræftede, om det, der er tale om, er besparelser på dagpengeområdet.
Er det det, der skal fylde op til de 5,25 mia. kr. i 2025?
Vi kan høre, at det er besparelser på børnechecken, som nu er i støbeskeen.
Hvad med SU'en, hvad med dimittenderne?
Kan vi få et svar på, hvad det er, der skal fylde op til så stor en besparelse, som der her er tale om, og som jeg må forstå stadig skal finansiere markante lettelser i personbeskatningen?
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Ja, det var lidt af en cliffhanger sådan lige at stoppe halvvejs inde i en sætning.
Men spændingen bliver nu ikke helt så stor, når jeg fortsætter, for jeg tror, hr. Morten Bødskov og andre vil kunne genkende svaret, fra første gang vi havde den her diskussion.
Vi ønsker at lægge et loft over antallet af børn, der udløser en børnefamilieydelse.
Vi ønsker at indføre brugerbetaling på danskundervisning for udlændinge, som i øjeblikket får det gratis, og vi ønsker at lave en række optjeningsprincipper på forskellige ydelser, der gør, at udlændinge, der kommer hertil, skal yde, før de kan nyde.
Det mener vi er rimeligt; det mener vi er den vej, vi skal gå.
Jens Joel (S), 2017-12-22:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at vende tilbage til de besparelser på erhvervsskolerne, som vi har diskuteret før.
Finansministeren indrømmede jo forbilledlig præcist og ærligt, at enhedsprisen så at sige falder – at det koster mindre at uddanne de unge mennesker, vi har brug for, til næste år.
Mit spørgsmål er så bare: Hvorfor?
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
Jeg tror på, at offentligt ansatte er lige så dygtige som privat ansatte.
Og jeg tror på, at når vi kan se, at den private sektor kan effektivisere og øge produktiviteten med ca. 2 pct. om året, kan man også gøre det i den offentlige sektor.
Og derfor har vi valgt at sige, at den offentlige sektor generelt skal kunne levere 2 pct.s mere effektivitet.
De kan gøre det ved at skære ned på deres energiforbrug, deres bygningsmasse, deres administration, ved at bruge ny teknologi eller andet, men det overlader vi til de enkelte dygtige ledere i hver enkelt institution.
Vi mener også, at man på en række uddannelsesinstitutioner vil være i stand til at kunne levere en 2-procentseffektivisering.
Det har vi bedt dem om at gøre i indeværende år, og det beder vi dem også om at gøre i 2018.
Og derfor er det sådan, at vi har sagt, også til erhvervsskolerne, at de skal forvente at levere lidt mere, også pr. elev.
Men når jeg bruger totaltallene, er det, fordi nogle har tegnet et billede af, at vi har massefyringer på vej i erhvervsskolesektoren, og det kan jeg altså bare ikke genkende.
Når jeg kigger på, hvad der bruges i 2017, og hvad vi har skaffet rum til der bruges i 2018, så ligger forskellen i forhold til et omfang på næsten 7 mia. kr. på ca. 4 mio. kr.
Jens Joel (S), 2017-12-22:
Min kollega hr. Mattias Tesfaye prøvede tidligere på dagen at få et svar fra Venstres ordfører på, om det her nogen sinde stopper.
Altså, hvor længe kan man forestille sig det fortsætter?
For når man kigger på overslagsårene i finansloven, bliver der ved med at være et omprioriteringsbidrag.
Skal man ude på erhvervsskolerne regne med, at man skal klare sig for mindre og mindre, og at det aldrig stopper, så længe Venstre er i regering?
Det er det første spørgsmål.
Kristian Jensen (V), 2017-12-22:
For at starte bagfra: Vi har jo ved siden af det her skaffet et ekstra råderum til erhvervsskolerne, så de kan gennemføre de investeringer i bygningsmassen, som de egentlig havde budgetteret med, og som lå langt over det budgetterede, langt over det aftalte.
Det kræver på tilsvarende vis en finansiering af råderummet i økonomien, som hvis vi havde givet det til drift.
Så derfor tilfører vi faktisk erhvervsskolerne en større del af råderummet i 2018, end de fik i 2017, en del af det går bare til driften.
Så kommer jeg til spørgsmålet: Stopper effektiviseringen aldrig?
Det kommer måske igen!
Maria Reumert Gjerding (EL), 2017-12-22:
Tak for det.
Sidste år steg Danmarks CO2-udledning igen efter i rigtig mange år at være faldet, og den steg også, efter man havde korrigeret for vejret, i modsætning til hvad De Konservatives hr. Rasmus Jarlov udtalte fra talerstolen tidligere.
Vi ved, at klimaets smertensbarn i Danmark er transportsektoren; der bliver CO2-udledningen ved med at stige, og det er den kurve, vi skal have knækket.
Så på trods af det står vi med en finanslov i dag, som med hele den her aftale om bilafgifter og nedsættelsen af taksten over Storebælt risikerer at øge transportens udledning af CO2.
Mit spørgsmål til finansministeren er: Er det ansvarligt?
Hvordan vil finansministeren forklare vores børn og børnebørn, at man i lige præcis de år, hvor vi havde mulighed for at bremse den her krise, var mere optaget af skattelettelser og af vækst end af at reducere CO2-udledningen i Danmark?