runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2023-04-13:
Nu diskuterer man ikke med formanden, men lampen lyste rødt – så jeg ved ikke.
Nå, men det korte af det lange er, at det altså så udelukkende handler om den politiske vilje.
For vi er enige om, at man i henhold til EU-lovgivningen kan forbyde alle de ting, som man har indført i sit begrænsningsforslag, og som man har sendt til EU's kemikalieagentur.
Hvorfor går man så ikke i gang med det?
Og det er bare det, der hele tiden er underligt: Man kommer med nogle forslag, og man siger, at det her vil man godt gøre noget ved, men når det så kommer til muligheden for rent faktisk at gå foran, har man alle mulige undskyldninger for ikke at gøre det.
Det synes jeg bare er for dårligt.
Erling Bonnesen (V), 2023-04-13:
Jamen det er jo ikke korrekt, som spørgeren giver udtryk for, at der ikke sker noget.
Så der sker jo noget i forhold til det.
Der sker jo, som vi har været inde på, også noget i forhold til brandskum på øvelsespladser.
Så vi tager da bestemt de her ting meget alvorligt.
I forhold til det med at beskytte borgerne mest muligt i forbindelse med spørgsmålet om tekstiler vil jeg sige, at det jo også er et emne, som bliver undersøgt i øjeblikket.
Og jeg synes da også, det skal undersøges klart og præcist, sådan at man får et grundlag, som spiller sammen med de øvrige ting, som vi har været inde på, når man laver forbuddet.
Så ja, det synes jeg da sådan set er en bekræftelse på, at vi tager borgernes bekymringer meget alvorligt i den her sag, men også handler på et fagligt forsvarligt og fornuftigt undersøgt grundlag.
Det er sådan, det bør være, og det er også det spor, der lægges op til at vi skal fortsætte ad.
Og hvornår kommer den handlingsplan så?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-13:
Så der er en handlingsplan, der arbejdes på, og vi aner ikke, hvor den er.
Man må bare notere sig, at Forbrugerrådet Tænk anbefaler et forbud.
Jeg noterer mig, at Coop også har vedtaget et forbud mod PFAS i deres butikker.
Altså, der er jo nogen, der sådan set forsøger at gå foran.
Man kunne også forestille sig, at man har politikere, der ønsker at gå foran.
Det er derfor, vi fra Enhedslistens side har fremsat det her forslag – for at få debatten i Folketinget og for at komme frem til at diskutere: Kan vi gøre mere?
Og der lytter jeg mig til, at Venstre bare vil afvente en handlingsplan, der er på vej.
Søren Søndergaard (EL), 2023-04-13:
Jeg går ikke ud fra, at Venstres ordfører antyder, at det begrænsningsforslag, der er sendt ind, ikke bygger på forberedelser og grundige overvejelser, altså at det sådan er et helt tilfældigt stykke papir.
Det kan jeg ikke forestille mig at Venstres ordfører påstår.
Så det store spørgsmål er jo, hvor lang tid man vil bruge på nogle stoffer, som man ved skal forbydes, og jo før det sker, jo bedre, for det har man selv bedt EU om at gøre.
Hvor lang tid skal befolkningen undgælde for, at de ikke bliver forbudt?
Kan vi få et bud?
Erling Bonnesen (V), 2023-04-13:
Så vi giver fuld opbakning til den redegørelse, som ministeren har givet i den her sag.
Jeg har da også i mine tidligere besvarelser sagt, at vi tager alle de her nye oplysninger med, der nu hele tiden flyder ind, og som ministeren også redegjorde for, bliver vi jo klogere dag for dag for dag.
Men det er bare vigtigt, at vi funderer vores beslutninger på faktabaserede ting og på et holdbart beslutningsgrundlag, sådan at de beslutninger, vi så træffer, er dem, der holder ind i fremtiden.
Dem kan vi jo gøre stærkest mulige ved netop at spille godt sammen med EU, som har en meget, meget stærk viden bag sig på det her område.
Vi hørte jo også tidligere i debatten, at EU faktisk er en af de stærkeste spillere på verdensplan på det her område, og det skal vi da være glade for, og det skal vi selvfølgelig benytte os af.
Søren Søndergaard (EL), 2023-04-13:
Jeg bliver altså nødt til også at bede Venstres ordfører, hr. Erling Bonnesen, bekræfte, at alle de stoffer, som står på det begrænsningsforslag, som Danmark har indsendt til EU, kan vi forbyde den dag i morgen, hvis vi har lyst til det.
Det er kun et spørgsmål om, om vi vil eller ej.
Vi kan forbyde dem i morgen.
Kan Venstres ordfører bekræfte det?
Erling Bonnesen (V), 2023-04-13:
Det tror jeg er helt tydeligt i alle de debatter, der har været, både da vi var i opposition og valgkamp osv.
Jeg tror, at alle partier, også Venstre, kan finde forskellige udspil, citater osv. om, at alle gerne vil gøre, hvad der er muligt for at få oprenset de her fortidens synder.
Så er der så dukket en ny spiller op på banen, som hedder PFAS, og det må vi da have med ind i arbejdet.
Mette Abildgaard (KF), 2023-04-13:
Vi har i hvert fald i de konservative planer, vi har lagt frem, fundet de penge, som regionerne bad om sidste gang.
Det kan godt være, de kommer til at bede om endnu mere næste gang; det skal jeg ikke kunne sige.
Men det er jo et spørgsmål om at sætte ind med rettidig omhu, for vi kan stadig væk nå at forhindre, at noget af den her forurening ender i vores grundvand.
Til den tid vil man tale om, at det var fortidens synder, men det er jo nu, vi har muligheden for at sætte ind over for det.
Men jeg tager det egentlig som en positiv tilkendegivelse af, at der fra Venstre er en vilje til at prioritere oprensning af grunde højere, end man har gjort i den tidligere regering.
Erling Bonnesen (V), 2023-04-13:
Det er en meget relevant problemstilling, og for skiftende regeringer af flere forskellige farver, både røde og blå, har netop forurenede grunde jo været et issue.
Hvert år tror jeg næsten man har forhandlet økonomi mellem regionerne og regeringen.
Og det er jo ikke kun PFAS; det er en lang, lang række andre ting, som tiden ikke rækker til at dække fuldstændigt her – med generationsforurening og meget andet.
Men det ved ordføreren jo også godt.
Og så ligger der så også nu en opgørelse, som spørgeren refererer til her.
Det er da relevant at få det med ind og se, hvad der så kan lægges af plan for det.
For det er da ikke noget, vi bare skal trække på skuldrene ad.
Det skal vi da tage lige så alvorligt som alt muligt andet, og så ved spørgeren jo også, at så bliver det i sidste ende prioriteret, ud fra hvad der er mest påtrængende at få gjort noget ved.
For man kan ikke gøre det hele på en og samme tid, og det er jo de forhandlinger, der så også foregår mellem den til enhver tid værende regering og så regionerne.
Men det skal da bare tages med ind i det arbejde, sådan at man får det gjort op.
Jeg kunne høre på det, at det var omkring 100 grunde, så der er da noget at kigge på.
Mette Abildgaard (KF), 2023-04-13:
Inde på www.dr.dk kan man læse en artikel, hvor der er en oversigt over 104 grunde i Danmark, hvor grænseværdien for PFAS er mere end 100 gange overskredet – 104 grunde.
Man kan klikke sig ind, og jeg fandt en i mit eget nabolag, hvor der har ligget en autolakerer på et tidspunkt, og hvor der nu er en forurening tilbage i jorden.
Det er jo sådan noget, der skaber bekymring.
Jeg kunne forstå på ordføreren, at han var optaget af danskernes bekymring, så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvad vil Venstre gøre for de mange borgere, som oplever den her forurening i deres lokalområde? Danske Regioner har bedt om 100 mio. kr. til at oprense bl.a. den her type grunde.
Sidst de forhandlede med regeringen, fik de kun 20 mio. kr.
Nu er Venstre kommet ind i regeringen, og man siger, man vil lytte til borgerne.
Hvor meget kan regionerne forvente at få næste gang?
Erling Bonnesen (V), 2023-04-13:
Jamen spørgeren har jo selv været med i forhandlingerne om pesticidhandlingsplaner osv., så jeg er helt sikker på, at spørgeren godt kender til, hvordan de der ting hænger sammen.
Det har jo sit eget særskilte godkendelsessystem, og når det er et af de skrappeste godkendelsessystemer, vi har her i Danmark, så ved spørgeren udmærket godt, at så skal det overholde de forskellige værdier og krav, der ligger der, og gør det ikke det, jamen så kender ordføreren jo også svaret på det.
Carl Valentin (SF), 2023-04-13:
Okay, det synes jeg måske er en lidt nem måde at komme videre med det på, altså at sige, at det har sit eget godkendelsessystem.
Det er da rigtigt nok, men virkeligheden er jo stadig væk, at der bliver brugt PFAS i forskellige sprøjtegifte.
Men lad mig så høre: Er det ordførerens indtryk, at der slet ikke er nogen problemer med brugen af PFAS i pesticider eller sprøjtegifte?
Er det slet ikke noget, man skal handle yderligere på eller gøre noget særligt ved?
Erling Bonnesen (V), 2023-04-13:
Jamen jeg er da glad for, at SF også anerkender, at vi har en række fælles linjer, der flugter i forhold til EU.
Og de ting, som jeg har svaret på to-tre gange, vil jeg ikke gentage.
For det er også det, jeg hører, altså at det er fint, at vi skal bruge samarbejderne i EU så meget som muligt for at få så stærke og holdbare beslutninger som overhovedet muligt.
I forhold til pesticider er jeg helt sikker på, at spørgeren også ved, at det har sit eget godkendelsessystem; så det er der jo taget hånd om der.
Carl Valentin (SF), 2023-04-13:
Jeg synes fortsat, det er for slapt, at man ikke vil gå foran i Danmark og indføre et nationalt forbud her.
Men lad os tale lidt om EU-sporet, hvor vi da trods alt er enige noget af vejen.
For der har vi jo længe i SF presset på for, at man skulle foreslå et europæisk forbud, og der er jeg rigtig glad for, at det nu er lykkedes Danmark at gå sammen med flere andre lande om et forslag.
Men i det her forslag har man så valgt helt at fritage landbruget.
Det vil sige, at man fortsat potentielt kan bruge PFAS-stoffer i de sprøjtegifte, man bruger i landbruget.
Er der ikke nogle ret store problemer i det, hvis man bruger PFAS-stoffer i de sprøjtegifte, der bliver sprøjtet ud over vores marker?
Erling Bonnesen (V), 2023-04-13:
Man kan jo næsten sige, at Danmark på en vis måde er gået foran – det har vi også svaret på – i forhold til PFAS i brandskum på øvelsespladser.
Man er jo gået foran sammen med andre EU-lande i forhold til det med handlingsplanen, som også er sendt til EU, og som der nu bliver arbejdet videre på.
Så det er ikke korrekt, når man prøver at tegne et billede af, at vi ikke foretager os noget.
Nej, vi har jo netop foretaget os noget.
Men jeg tror også, det er rigtig godt, at det, når der så først bliver truffet nogle beslutninger, er videns- og faktabaseret, sådan at vi kan sige, at de beslutninger, der bliver truffet, er holdbare ind i fremtiden.
Og derfor er det godt, at vi spiller sammen med EU på det her område.
Magnus Heunicke (S), 2023-04-13:
Jo, hr. Søren Søndergaard, det er præcis, hvad det gør.
Det kan vi, præcis fordi det store forslag er i EU.
Og der vil vi også kunne tage andre elementer med.
Men når hr. Søren Søndergaard så nævner babysutsagen, er det jo en konkret sag med et konkret produkt, og det er det, jeg har prøvet at sige til hr. Søren Egge Rasmussen, nemlig at man også kan gå videre og spørge, om der er andre konkrete steder, hvor vi kan sige, at her kan vi gå videre i Danmark.
Regeringen er meget åben over for konkrete forslag og konkrete ting.
Er der noget, som forhindrer sikkerheden for vores medarbejdere ude i industrien og andet, så lad os endelig kigge på det.
Søren Søndergaard (EL), 2023-04-13:
Tak for det.
Det her minder jo fuldstændig om diskussionen om giftige babysutter, hvor vi også uden om regeringen fik indført et forbud her i Folketinget mod giftige babysutter – et nationalt forbud.
Og så var der en lang række andre lande, der fulgte med, og det førte så til, at EU ændrede politik, og i dag er det EU-lovgivning, at man ikke kan proppe gift i babysutter.
Det er jo et spørgsmål om, om man har modet til at gå foran, og det har regeringen tydeligvis ikke.
Det er jo klart, at EU-lovgivning er kompliceret, men jeg synes, at ministeren gør den mere kompliceret, end den er, og derfor vil jeg bare bede ministeren om fuldstændig klokkeklart at svare på et spørgsmål: Er det ikke rigtigt, at eftersom Danmark har indsendt et REACH-begrænsningsforslag til EU's kemikalieagentur, ECHA, så er det medholdeligt i henhold til EU-lovgivningen, at vi indfører et midlertidigt nationalt forbud i Danmark?
Forholder det sig ikke sådan?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-04-13:
Kunne vi også lave et forbud, som vedrørte alt børnebeklædning, og som gik ud på, at det måtte der ikke være PFAS i?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre, for det lyder, som om ministeren og regeringen i forhold til vores forslag om et nationalt forbud mod PFAS i forbrugerprodukter ikke er helt klar til at tage hele pakken med.
Det er lidt, som om undertonen er: Lev med det, og dø af det; det er i så mange produkter, at vi ikke kan gøre noget ved det.
Alligevel kommer ministeren frem til, at i forhold til brandskum kan vi så godt gøre et eller andet.
Men er det sådan, at vi på trods af EU vil kunne komme frem til at lave en række forbud i forhold til konkrete produkter?
Vi har jo tidligere gjort det i forhold til de hormonforstyrrende stoffer i sutteflasker, og der synes nogle også, at vi var forrykte at fremsætte sådan et forslag.
Men vi fik jo et flertal for det, og vi fik EU til at ændre praksis.
Magnus Heunicke (S), 2023-04-13:
Tak for det.
Også tak til Enhedslisten for at sætte fokus på det her vigtige område.
Hensigten, som vi lige har hørt, om at beskytte vores forbrugere og beskytte os alle mod de negative konsekvenser af PFAS støtter jeg varmt.
Der er mellem 10.000 og 12.000 forskellige PFAS-stoffer, og de er alle sammen kendetegnet ved, at de stort set ikke nedbrydes i naturen.
Derfor kalder man PFAS for evighedskemikalier.
Når først PFAS er udledt til vores miljø, bliver de i naturen i årtier.
Ud af de 10.000-12.000 forskellige PFAS-stoffer, vi ved at der er, er nogle allerede blevet forbudt i dag.
Det er bl.a. PFOS og PFOA, som altså er forbudt.
Det er de, fordi PFOS, PFOA og få andre PFAS-stoffer er blevet grundigt undersøgt og er forbundet med øget risiko for skader på immunsystemet, hormonforstyrrelser, nedsat fertilitet og en række andre sygdomme – også alvorlige sygdomme.
Selv om vi ikke har undersøgt alle 10.000-12.000 stoffer, må man sige, at de øvrige PFAS-stoffer kan have lignende effekter på menneskers helbred.
Det er ikke påvist endnu, men det kan have lignende effekter.
Samtidig ved vi, at sådan nogle evighedskemikalier jo ikke er noget, som kun udledes i Danmark.
Det er et grænseoverskridende problem.
Derfor er det altså et grænseoverskridende problem.
Nogle gange kommer det også via havskum ude fra havet.
Det vil sige, at det kommer fra europæiske floder og andet – industri, forbrugerprodukter og andet.
Det er altså grænseoverskridende via produkter, der købes i Danmark, men produceres i udlandet.
De kan også produceres i Danmark, men det er grænseoverskridende på den måde, at stofferne simpelt hen kan komme med regnvandet eller på anden måde.
Derfor er det min vurdering – og det synes jeg også at jeg kan læse i forslaget at der er opbakning til – at det, vi skal arbejde hen imod, er et forbud på EU-plan eller endnu bedre på globalt plan.
Nu er vi foreløbig i gang med forbud på EU-plan.
Som Folketinget er bekendt med, har Danmark sammen med Tyskland, Holland, Sverige og Norge udarbejdet et forslag til et EU-forbud mod PFAS.
Og vi indsendte det – ja, jeg gjorde det selv på Danmarks vegne sammen med de andre kolleger – til Det Europæiske Kemikalieagentur.
Det gjorde vi i januar i år.
Det er sendt i høring nu, og det har det været den sidste måned.
Der er en 6-måneders høringsperiode, hvor vi forventer tusinder af høringssvar fra forskellige dele af industrien, og dem er vi selvfølgelig nødt til at få læst igennem.
Så det er et meget, meget grundigt arbejde, som nu er startet og er sat i gang.
Ifølge forslaget vil PFAS blive forbudt i også almindelige forbrugerprodukter.
Det vil sige, at man i forhold til beklædning, kosmetik, babyudstyr, tandtråd og rengøringsmidler – man kan sågar også finde det i musikinstrumenter – vil udfase PFAS hurtigst muligt.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-04-13:
Jamen det er helt rigtigt, at den generelle diskussion er rigtig vigtig.
Det handler om det her med viden i politik, hvad vi laver i politik, og om vi har lovgivning, der er baseret på fakta og viden.
Det er rigtigt, men omvendt er der også en specifik historik i forhold til Klimarådet, som er relevant at nævne, og det er ikke insinuationer, men faktuelle ting, der er i historikken.
Det synes jeg bare man skal være opmærksom på, og derfor er det også en del af den her diskussion i dag.
Selv om man siger, at man godt kan lide Klimarådet, så kan man det åbenbart ikke i forhold til at sikre, at det faktisk kan levere det, som er hensigten.
Karin Liltorp (M), 2023-04-13:
Det kan man selvfølgelig opleve forskelligt, og det er jo også det, der gør det spændende.
Med hensyn til det der med de uafhængige politiske organer synes jeg jo i virkeligheden, det er en interessant idé, men i stedet for at komme med det som sådan en lidt skjult kritik eller mistænkeliggørelse af regeringen, ville jeg jo synes, det var mere relevant at tage det op på et højere niveau og sige, at det er det, vi har brug for, og at det har vi brug for inden for alle områder – i stedet for at få det til at handle om en speciel mistænkeliggørelse af regeringen netop inden for det her område.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-04-13:
Jeg er glad for spørgsmålet.
Det er den generelle holdning, at vi har brug for mere faktabaseret politik, og det er inden for rigtig mange områder, at der er brug for mere viden i politik.
Og det var faktisk også noget, jeg foreslog i forbindelse med forskningsreserveforhandlingerne, netop fordi det er så vigtigt.
For vi er udfordrede med hensyn til ikke at have politik baseret på viden.
Og derfor er det her et meget centralt spørgsmål.
Jeg er også meget glad for, du lige fik nævnt det, for jeg havde faktisk tænkt mig at nævne det her med klimanøl.
Jeg oplever ikke, at der bliver lavet særlig effektiv klimapolitik i de udvalg og de forligskredsmøder, jeg deltager i, desværre ikke.
Jeg kan helt konkret nævne affaldsområdet som et område, som burde levere på klimaområdet og lave noget klimapolitik, men som gør det modsatte.
Så jeg oplever netop lige præcis klimanøl over hele linjen i det her hus.
Karin Liltorp (M), 2023-04-13:
Tak for talen, og igen for opsangen.
Og igen bliver jeg måske lidt forundret, eftersom vi sidder i det samme udvalg, over at høre, at der ikke bliver udført klimapolitik.
For mig bekendt sker der rigtig meget, og der er stadig væk en klimalovgivning, en klimaplan for 2022, som vi gør alt for at implementere.
Det her handler kun om Klimarådet.
Det er bare lige for at holde det på den rette sti og sige, at det handler om penge til Klimarådet.
Og jeg håber heller ikke, at ordføreren har hørt nogen sige noget negativt om Klimarådet eller nogen sige, at de ikke værdsætter de her bevillinger.
Så jeg prøver at forstå, om det, ordføreren i virkeligheden går mest op i, er, at vi har de her uafhængige politiske organer – og fuld forståelse for det, men burde vi så ikke have dem inden for alle områder og sørge for en varig bevilling til alle områder, så vi hele tiden har vagthunde?
Er det der, vi er på vej hen, eller er det specielt inden for det grønne område?
Det er bare for sådan at forstå essensen af, hvad det er, vi dybest set gerne vil have, så det ikke kommer til at handle om processer.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-04-13:
Jeg forstår sådan set egentlig godt, at regeringen ikke har supertravlt med at sikre en stabil finansiering af Klimarådet, for hvis de havde det, havde de måske lyttet mere til alle de vigtige konklusioner og rapporter, Klimarådet har lavet her på det sidste, særlig det her med, at der ikke er sandsynliggjort en vej til, at vi kan opnå hverken 2025- eller 2030-målene.
Det, der så bare er bekymrende, og det er jo det, der også er blevet diskussionen her i dag, er, hvorvidt det er en insinuering af, at regeringen ikke ønsker det ene eller det andet osv.
Pointen er bare, at der er en historik med Klimarådet, og ordføreren for Dansk Folkeparti har lige nævnt noget af det.
Det var formanden, der blev fyret, efter at han havde sagt, at omstillingstempoet i Danmark for den grønne omstilling var alt for lavt.
Senest handler det om, at de også har speedet op med nogle rigtig kritiske rapporter, som er meget faglige og saglige, og at der på en eller anden mystisk måde er en sammenhæng med, at der faktisk ikke bliver givet en stabil finansiel ramme.
Hvorfor er det så vigtigt?
Jeg har nævnt lidt om det i nogle af kommentarerne.
Det er, fordi politisk uafhængighed er en kerneting, når man skal lave faglig, saglig og politisk neutral rådgivning.
Derfor er det jo ikke nok, at der er en hel masse ordførere i dag, der siger, at de har personlige snakke og gode kontakter til forskellige dele af organisationen.
Det er jo grundlæggende dybt problematisk, at man ikke forstår, hvordan det er, man skaber uafhængige politiske institutioner i det her land.
Det gør man bl.a. ved at sikre stabile finansielle rammer, sådan at de ikke skal bekymre sig for, hvorvidt de laver en kritisk rapport og det så dagen efter er en udfordring, i forhold til om medarbejderne overhovedet er finansieret.
Jeg er ret imponeret over, at der er så mange ordførere her i dag, særlig dem fra regeringspartierne, der både kan blæse og have mel i munden og både kan rose noget og synes, at noget er fantastisk, men samtidig på en eller anden måde kan finde nogle mærkelige argumenter for, hvorfor man ikke kan finansiere det og sikre en eller anden form for stabil ramme til noget, der er så vigtigt.
Derfor synes jeg faktisk, at lige samtalen med Dansk Folkeparti på en anden måde er enormt befriende, fordi der er en større grad af ærlighed omkring det her med, at der faktisk er nogle politiske interesser her, og det synes jeg måske egentlig bare vi skal være ærlige om.
Der er måske nu politiske forskelle i det her Folketing på, hvorvidt man faktisk synes, man skal lave klimapolitik eller man ikke skal lave klimapolitik, og hvorvidt søgning efter olie er vigtigere, som Dansk Folkeparti nævner, eller om man faktisk skal udfase det.
Det er jo bare den ærlighed, vi skal have frem.
Men grundlæggende er vi fra Alternativets side rigtig glade for, at der er flere partier, som har lavet det her beslutningsforslag, for så kan vi også få tydeliggjort, hvorvidt man støtter Klimarådet eller ikke.
Så vi støtter selvfølgelig varmt op omkring det her forslag og ville håbe, at alle gjorde det.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-04-13:
Nej, det handler ikke om mine politiske prioriteter.
Altså, vi føler os godt dækket ind af de hensyn, der ligger i klimaloven og i den aftale, vi har lavet.
Og hvis ordføreren siger, at det er på en syvendeplads, er det givetvis rigtigt.
Det kan vi leve med.
Det, vi ikke kan leve med, er, hvis Klimarådet sådan af egen drift begynder at botanisere i de hensyn.
Og der er jeg enig med ordføreren i, at det har vi ikke set eksempler på på det seneste.
Og det kan man måske også sige understreger argumentet om, at man så heller ikke skal ændre på den måde, vi finansierer rådet på i dag.
Theresa Scavenius (ALT), 2023-04-13:
Jamen der er masser af ting, man godt kan kritisere Klimarådet for.
Jeg har fra den anden side også kritiseret Klimarådet meget for, at der er masser af ting, de ikke har, men faktisk er det nogle rigtig gode rapporter, de har lavet her på det sidste, som netop er meget saglige, neutrale og faglige.
Så jeg vil igen bare gerne have, at ordføreren anerkender, at ord som faglighed og neutralitet ikke handler om politisk styring og at have hånd i hanke med det, men at det netop handler om, hvorvidt de kan agere ud fra faglige præmisser, og ikke, hvad ordførere lige synes er vigtige politiske prioriteter.