runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Bruus (S), 2023-02-21:
Det er jo sådan set ikke, fordi jeg havde planlagt at skulle på talerstolen igen, men der har været et par ting i debatten, som jeg gerne lige vil både kvittere for, men også kommentere på.
For jeg synes faktisk, det er meget sundt, at vi kan have en åben debat i Folketingssalen, og på den måde er der jo endnu en grund til at takke stillerne for ikke bare at samle underskrifter, men selvfølgelig også for at facilitere den her debat.
Jeg vil også gerne kvittere for de indlæg, der har været undervejs, også det seneste her i forhold til, at selv om det ikke er en rose, der er groet i egen have, så anerkender man, at der er nogle spilleregler, vi forholder os til.
Jeg havde i hvert fald en oplevelse af som minister at skulle svare på, hvad bevæggrundene for det her var, og hvad årsagerne var osv. osv., rimelig grundigt.
Så jeg kan ikke helt genkende billedet af, at der ikke har været en dialog eller en kritisk debat mellem mig som minister og Folketinget i den her sag hidtil.
Og jeg inviterer meget gerne også over til en nærmere teknisk gennemgang i ministeriet, hvis der er nogen, der skulle have lyst til det i forhold til at forstå, hvorfor vi er i den her situation, og hvad det er, der ligger i de overvejelser, der er omkring det styresignal.
Så vil jeg også gerne sige noget til hr. Rasmus Jarlov, som så ikke længere er til stede i salen, men som argumenterede for, at vi skulle have en lovgivning omkring det her.
Altså, det er jo vurderingen her, at dansk lovgivning er i overensstemmelse med EU-retten, men at den praksis, der er, ikke er det, på baggrund af de domme, der har været.
Og ergo er der ikke grund til at ændre dansk lovgivning.
Jeg synes egentlig også, det kom ret klart frem i hr. Rasmus Jarlovs indlæg, at ønsket om at lave lovgivning ikke handlede så meget om lovgivning i sig selv, men om ønsket om kompensation.
Og det er jo en ærlig sag; der er bare ikke grund til at ændre lovgivningen i forhold til at skulle diskutere kompensation.
Så må man jo prøve at finde nogle penge et andet sted og bringe det frem.
Og derfor er det altså ikke min holdning umiddelbart at lægge op til at lave en lovgivning om noget, som der heller ikke er praksis for at man laver lovgivning om.
For her er vurderingen ret klar, at dansk lovgivning er i overensstemmelse med EU-retten.
Det er også derfor, at et andet emne, der været debatteret her, er spørgsmålet omkring Kommissionen, og det er måske lidt tankevækkende, at de partier, som er mest kritiske over for EU, også er nogle af dem, der siger, om vi ikke skulle gå til Kommissionen og lade dem være dommere på det her.
Og det kan være relevant i visse sammenhænge at spørge Kommissionen, hvis der er tvivlsspørgsmål.
Og det er jo også det, der er gået igen i en del af indlæggene, men som sagt vil jeg gerne kvittere for debatten, og jeg vil også gerne invitere til en til nøjere gennemgang af det ovre i ministeriet, men jeg havde også bare lige behov for at reflektere over nogle af de debatter, vi har haft her i salen.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-21:
Jamen det anerkender jeg ikke.
Altså, som jeg prøvede at spørge ministeren om, står det stadig væk uklart for mig, hvornår den her beføjelse til at begynde at regulere fritidsaktiviteter og danseundervisning osv. overhovedet er blevet overdraget til EU.
Og så har hr. Jan E. Jørgensen fuldstændig ret i, at det her ikke er for sjov.
Det her er Folketinget.
Men jeg må måske minde hr. Jan E. Jørgensen om, at det sandelig ikke er hr. Jan E. Jørgensen eller regeringens fortjeneste, at det bliver behandlet i Folketinget.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-21:
Jamen vi kan da godt bare lade, som om det er noget, vi leger.
Men det her er jo altså vigtigt.
Det er Folketinget, vi befinder os i, og det er fuldstændig korrekt, at vi kunne lave en momssats på 6 pct., som jeg sagde fra Folketingets talerstol.
Vi kan ikke lave en på 0 pct., og det er det, der står i borgerforslaget, altså at momssatsen skal være 0 pct.
Det er ulovligt, og derfor kan vi ikke gøre det, selv om det ville være rart at kunne – i fantasiens verden.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-21:
Det er meget sjældent, jeg vedstår mig noget helhjertet, men det vil jeg gerne beklage.
Altså, jeg erindrer det virkelig, som om hr. Jan E. Jørgensen brugte det udtryk fra talerstolen, altså det om de voksne.
Men det vil jeg gerne beklage, det var ikke et bevidst forsøg på at bryde en fortrolighed.
Til gengæld synes jeg, at hr. Jan E. Jørgensen bidrager til fantasiløsheden, hvilket måske gør, at han en gang imellem skulle bevæge sig lidt ned i børnenes verden, hvor man kan tænke lidt mere kreativt, end man måske gør i de voksnes sådan mere firkantede og sort-hvide verden.
For som debatten her har båret præg af, er der jo muligheder for at håndtere forslaget på en noget mere gelinde måde end det, som regeringen har lagt op til.
For det første kunne man starte med at involvere Folketinget.
Det var ikke sket, hvis det havde stået til regeringen selv.
For det andet kunne man overveje det med at lande på en lavere momssats.
Og nu tør jeg nærmest ikke citere hr. Jan E. Jørgensen, fordi jeg er bange for, om det også er noget, han hviskede mig øret.
Men jeg mener, at hr. Jan E. Jørgensen selv sagde, at 6 pct. ville være en mulighed.
Det er dog alligevel mere overkommeligt for nogle af de lavere indkomstgrupper end 25 pct.
Så der er jo meget, man kan gøre.
Måske skal vi have sådan lidt barnagtig fantasi ind i hr. Jan E. Jørgensens verden.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-21:
Jeg vil foretrække, at hr. Morten Messerschmidt citerer, hvad jeg siger fra Folketingets talerstol, og ikke hvad jeg hvisker ham i øret, mens vi sidder og taler sammen.
Det synes jeg er dårlig stil.
Men det er dog for intet at regne imod, at man altså åbenbart med åbne øjne og uden egentlig at have sat sig ind i sagen mener, at Danmark bare skal blæse på EU-retten og køre over for rødt med fuld fart frem og så sige: Vi lader da bare være med at lægge moms på.
Det kunne da være rart, når man sådan hører debatten, men det kan vi ikke.
Så kunne vi ikke melde os ind i virkelighedens verden og blive enige om, at de ting, vi skal gøre, er vi nødt til at gøre, og så se, om vi kan gøre noget for at mildne luften for de klippede får i stedet for det her?
Trine Pertou Mach (EL), 2023-02-21:
Først og fremmest tak til de borgere, der har stillet det her borgerforslag og skaffet alle de underskrifter, der skulle til for at skabe forudsætningen for, at vi kan have den her vigtige diskussion i Folketingssalen i dag.
Vi bakker fra Enhedslistens side op om borgerforslaget.
Holdundervisning fra private udbydere til f.eks. dans og fitness har været momsfritaget i årtier, og det skal ikke ændres, hvis det er op til os, fordi det så åbenlyst ville være til skade for både trivsel og folkesundhed.
Derudover er det jo mildest talt virkelig dårlig timing i en tid, hvor mange, mange danskere er hårdt pressede på pengepungen på grund af inflationen – det er ligesom ikke nu, det skal gøres dyrere at gå til fitnesshold eller dans.
Nu har vi været igennem en runde af spørgsmål og svar fra ordfører til ordfører, men jeg vil alligevel gentage, at skatteministeren i både den nuværende regering, men også i den tidligere socialdemokratiske regering, jo flere gange har udtalt, at det ikke er regeringens ønske at lægge moms på undervisning i fitnesscentre eller anden undervisning.
Derfor er det også glædeligt, hvis debatten står til troende, at man fra ministerens side og fra regeringens side i virkeligheden er interesserede i at undersøge det her til bunds og tage de første skridt, som kunne være at spørge Europa-Kommissionen om, hvordan man rent faktisk tolker det her.
Det var i hvert fald det, jeg kunne forstå de to ordførere fra Socialdemokratiet og Venstre tidligere i dag gav udtryk for.
Det er jo ærlig talt svært at se argumenterne for, at det her område ikke kan momsfritages.
Det er ikke ligefrem konkurrenceforvridningen, der kan bruges som argument.
Altså, det er jo alt andet lige en aktivitet, der ikke handles hen over grænsen, uagtet at der måske er en enkelt tysker, der har lyst til at gå til zumba i Danmark, men det er lidt svært at se noget, som reelt er konkurrenceforvridende i det her.
Så vi vil glæde os til den videre behandling, og som flere kolleger her fra talerstolen har sagt, vil det være godt at få en reel diskussion af det her borgerforslag og få det behandlet som et lovforslag, ikke bare på grund af den fysiske og mentale folkesundhed i Danmark, men fordi det er en vigtig diskussion.
Og det er vigtigt at få undersøgt til bunds, om der rent faktisk er et sted, hvor vi overfortolker de domme, der har været, så vi kan få et ordentligt svar fra Europa-Kommissionen på, hvordan det her skal forstås.
Rasmus Jarlov (KF), 2023-02-21:
Når man bare siger, at det ikke giver mening, hvad jeg siger, er jeg nok nødt til at henholde mig til, at jeg kan forklare det for hr. Jan E. Jørgensen, men jeg kan ikke forstå det for hr. Jan E. Jørgensen.
Jeg synes, jeg er kommet med en god forklaring på vores position.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-21:
Nej, det giver ikke god mening.
Men her er der enighed, også hos Det Konservative Folkepartis ordfører, om, at vi er nødt til at pålægge moms, men alligevel står man og siger, at man har tænkt sig at stemme for et borgerforslag, der siger, at der ikke skal pålægges moms.
Hvad er logikken i det?
Rasmus Jarlov (KF), 2023-02-21:
Jeg har stor tiltro til, at alle, der hørte mit indlæg, vil føle, at det gav god mening, hvis man har en positiv vilje til det.
Som sagt vil vi opfordre regeringen til, at vi behandler det som et lovforslag, hvor vi får mulighed for at påvirke det, og det håber vi meget regeringen vil lytte til, fordi det grundlæggende vil være det demokratisk rigtige, at vi behandler det i Folketinget, i stedet for at det kører administrativt igennem.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-21:
Det giver jo ikke nogen mening.
Man kan jo ikke stå og sige, at man anerkender, at vi EU-retligt er forpligtet til at pålægge moms, og så i samme sætning sige, at man vil stemme for et borgerforslag, hvor der ikke bliver pålagt moms.
Så Det Konservative Folkepartis ordfører står nu og her og siger, at man er villig til at stemme for noget, som man ved er ulovligt.
Det var forhåbentlig en fortalelse.
Jeppe Bruus (S), 2023-02-21:
Tak for at gentage spørgsmålet, og så får jeg også lejlighed til at svare på det.
Jeg forstår til fulde bekymringen for det, og som jeg også tilkendegiver, forstår jeg godt intentionerne bag det her forslag, og det er jo ikke noget, vi gør, fordi vi har lyst, men fordi det er vurderingen, at vi skal.
Og processen er heller ikke færdig endnu, og det er også derfor, jeg ligesom har tilkendegivet, at jeg ikke har travlt, men at jeg gerne vil undersøge alle de handlerum, der er i forhold til at se, hvordan det her kan gennemføres på en måde, så vi tager mest muligt hensyn til det, som vi jo sådan set også fremadrettet gerne vil tage hensyn til.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-02-21:
Jamen det skal vi jo, og det har vi, altså de tre partier, forpligtet os til i regeringsgrundlaget, og derfor kommer vi også til at se på de emner, som hr. Christian Friis Bach nævner.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-02-21:
Så vil jeg glæde mig til at få at vide, hvornår man i et nærmere bestemt omfang har defineret, at det her ville være et anliggende for EU.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-02-21:
Tak for ordet.
Vi står midt i en klima- og energikrise.
Som led i omstillingen til grønnere energi skal vi gøre det nemmere at skifte til mere klimavenlige løsninger, som kan nedsætte vores CO 2 -udledning.
Vi skal hurtigst muligt sikre, at vi bliver uafhængige af russisk gas.
Den grønne omstilling er derfor ikke bare et klimaanliggende, men også et sikkerhedsanliggende.
Tak for jeres tid.
Hans Andersen (V), 2023-02-21:
Tak for ordet.
Energipolitik er blevet sikkerhedspolitik, for vores tryghed og sikkerhed er under pres fra Rusland og Putin.
Derfor skal der fart på den grønne omstilling af vores energiforsyning, så vi kan blive uafhængige af gas fra Putins Rusland.
Med lovforslaget giver vi danskere i bestemte områder af Danmark muligheden for at få statsgaranti på lån til udskiftning af gas- og oliefyr til fordel for en anden opvarmningskilde såsom en varmepumpe.
Med lovforslaget fjerner vi fra statens side en del af risikoen, så det fremover også bliver muligt i de områder, hvor fjernvarme ikke er en mulighed, at få bevilget et lån, hvis man ønsker at udskifte sit gas- eller oliefyr med et grønt alternativ.
Det er sund fornuft, for det betyder, at det fremadrettet bliver mere attraktivt for pengeinstitutterne at yde lån til de boligejere, der ønsker at omstille deres varmeforbrug, uanset hvilket postnummer de har valgt at bosætte sig i.
Afsluttende vil jeg sige, at jeg er meget tryg ved, at vi med lovforslaget indfører en frist for gennemførelse af udskiftningen på 12 måneder, så vi sikrer, at ordningen rent faktisk også anvendes til at udskifte ens eksisterende olie- eller gasfyr med en varmepumpe eller et alternativ.
Med de ord skal jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Kim Aas (S), 2023-02-21:
Tak for ordet.
Vi lever jo lidt i en speciel tid i øjeblikket, og den her uge, hvor vi jo snart har årsdagen for krigen i Ukraine, gør det endnu mere tydeligt, at det er en speciel tid.
På den ene side har vi et stærkt Danmark med mange i arbejde og en stærk eksport og en stabil dansk økonomi, men på den anden side er der også rigtig mange usikkerheder i den her tid.
Vi har en verden, som er ved at komme sig oven på en global pandemi, vi har en krig i Europa, som sikkerhedsmæssigt har skabt enorm usikkerhed, også økonomisk med bl.a. en høj inflation, som gør det vanskeligt for rigtig mange borgere i såvel Danmark som resten af verden.
Og ligeledes er der den her voldsomme udfordring med at skabe en stabil energiforsyning.
Putins invasion af Ukraine har understreget nødvendigheden af, at der skal ske en hurtig omstilling til en mere grøn og vedvarende energiforsyning.
Lovforslaget giver nemlig borgere, der som jeg bor i et område af Danmark, hvor der ikke lige nødvendigvis er udsigt til fjernvarme, og hvor det kan være svært at få lån på grund af vores postnummer, en mulighed for at optage et lån til udskiftning af deres olie- eller gasfyr med en mere grøn energikilde.
Med lovforslaget skabes der mulighed for, at borgere, som bor i landdistrikterne, og som har en god, normal økonomi, men har fået nej af bankerne på grund af deres geografi og postnummer, kan få et lån, hvor staten går ind som garant for 90 pct. af lånet igennem Finansiel Stabilitet.
Dermed skal långiveren blot stå med risikoen for de sidste 10 pct. af lånet.
Det er altså en stærk håndsrækning fra statens side.
Der lægges i lovforslaget op til, at låntageren afdrager et lån over eventuelt 10 år.
Det sikrer en god tid for låntageren til at få det betalt tilbage, men det sikrer også, at lånet afdrages inden for en rimelig tid for staten og den eventuelle långiver.
Samtidig foreslår vi, at såvel låntageren som långiveren forpligter sig til at betale en garantiprovision på 1 pct., og det skal være medvirkende til at modvirke eventuelle tab ved den her mere risikobetonede form for lån.
Det vil altså koste en lille smule mere at optage den her låntype, men det vil samtidig sikre, at loven bliver brugt af borgere, der ikke kan låne på normal vis, og det vil sikre, at deres ejendom energimæssigt kan blive mere vedvarende og grøn i fremtiden.
Ligeledes sikrer dette også, at den her låntype kun bruges af borgere, der ikke kan låne på den vanlige måde, og at lånet kan blive brugt som tiltænkt.
Dette lovforslag er altså en vigtig håndsrækning til de borgere, som bor i bl.a. min kreds, som er på Ærø, hvor vi bor smukt og dejligt, men hvor vi som borgere nogle gange måske har en geografi og et postnummer, som gør, at det kan være svært lige at få den her fjernvarme, som er en rigtig god kilde til opvarmning.
Det gør, at vi stadig væk kan bo i vores område og have varme fra en grøn energikilde, og at man heller ikke er bange for at bosætte sig der i fremtiden.
Jeg glæder mig meget til, at vi i dag kan begynde drøftelserne om det her lovforslag, og i Socialdemokratiet ser vi frem til drøftelserne.
Vi giver hermed forslaget videre til Tingets behandling.
Morten Bødskov (S), 2023-02-21:
Det behøver jeg ikke stå og sige her fra Folketingets talerstol.
Man kan lave en googlesøgning, og så tror jeg, man kan se, at Morten Bødskov tidligere har ment det, og det mener han sådan set stadig væk.
Men nu er vi videre, og det, der i høj grad er med til at sikre, at vi har holdbare rammer omkring finanssektorens virke, er jo bl.a. det arbejde, der sker i EU, som betyder, at finanssektoren på en hel række områder, modsat dengang vi diskuterede det her, har betydelig fastere rammer.
Det er det, der er virkeligheden.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-21:
Jamen jeg er rigtig glad for det klare svar fra ministeren om, at det også stadig væk er Socialdemokratiets holdning.
Vi må håbe, at vi aldrig står i en situation som den igen, men det kunne jo godt ske, og ministeren sagde også selv til hr. Pelle Dragsted, at det her jo ikke er en garant for, at vi aldrig nogen sinde ser store banker i problemer igen.
Det er helt rigtigt, at vi har et helt andet regelregime i dag og polstringskrav og alt muligt andet, men jeg synes bare, at det ud fra et principielt synspunkt er rart at høre, at ministeren og Socialdemokratiet mener, at det egentlig var det mest retfærdige at gøre.
En ting er, at vi taler om, også i forhold til retsfølelsen i samfundet, at der skal være et individuelt ansvar, hvis man har begået overtrædelser.
Noget andet er jo også, hvordan vi kan sikre, at bankerne, specielt dem, der er så store, at de har stor indvirkning på det danske samfund, så at sige kan agere anderledes.
Og mener ministeren set i den optik, at det var en fejl, at man, tilbage da man lavede bankpakkerne, ikke indførte det, man på nydansk måske kalder en upside, altså at skatteborgerne skulle have andel i de kolossale overskud og gevinster, der i de følgende mange år blev skabt?
Morten Bødskov (S), 2023-02-21:
Det er jo en bred diskussion, som man rigtignok godt kan have efter erfaringerne med de afgørelser, der blev truffet, både i de strafferetlige sager og i de civilretlige sager efter de her bankkrak, som der jo var tale om efter finanskrisen.
Formålet med det her er, at vi nu forhåbentlig kan sikre, at der er mere klarhed over, hvad det strafferetlige spor kan medføre, i og med at bestemmelserne bliver klarere nu, end de har været tidligere.
Det var jo det, der var kritikken af det dengang, så derfor er idéen at få det til at gå ad det strafferetlige spor.
Det civilretlige spor er det, der har trukket ud i mange år i sagerne.
Så forhåbentlig kan vi afklare de her sager via et klarere strafferetligt spor i fremtiden.
Det er i hvert fald det, der er hensigten.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-21:
Tak for det.
Jeg tror også, at vi sikkert kommer til at vende tilbage til det.
Det andet spørgsmål var lidt foranlediget af hr. Morten Messerschmidts indlæg tidligere.
For en ting er, at vi får lovgivningen.
En anden ting er selvfølgelig, om retsvæsenet og anklagemyndigheden har ressourcerne.
For det var jo et af de problemer, vi også så i Roskilde bank-sagen og i hvert fald i nogle af de andre sager, altså at der er blevet begået fejl, og at det trak enormt langt ud.
Så spørgsmålet er: Mener ministeren, at retssystemet og domstolene og anklagemyndigheden er i stand til både ressourcemæssigt, men også vidensmæssigt at føre de her meget komplicerede sager?
Jeg nævnte tidligere den her erfaring fra Island, hvor man nedsatte en særlig anklager, og det var noget, vi diskuterede, sidst jeg sad i Folketinget, altså om det kunne være noget, man skulle overføre hertil.
Morten Bødskov (S), 2023-02-21:
Det er måske lidt hårdt formuleret, men hvis spørgeren ligefrem aftvinger mig en garanti for, at med det her lovforslag er vi helt sikre på, at alle dele af både den danske og europæiske finanssektor opfører sig ordentligt, og at vi aldrig nogen sinde igen kommer i problemer, så tror jeg, at svaret er nej.
Den garanti kan jeg selvfølgelig ikke give, og som ordføreren rigtignok ved, har det her lovforslag jo sit afsæt i bl.a. den diskussion, der var om afgørelsen i forbindelse med Roskilde Bank-sagen, og der synes jeg, det her er det rigtige, og den centrale bestemmelse er § 373 i lovforslaget, som gør, at det nu bliver klarere, hvor der f.eks. er tale om grove ledelsessvigt.
Det er det, der er det centrale, og det er det, der gør, at man med det her lovforslag får løst den udfordring, som der er blevet peget på efter afgørelsen omkring Roskilde Bank-sagen, nemlig at den klarhed simpelt hen ikke var til stede.
Den klarhed bliver der skabt nu, og det mener jeg sådan set er et rigtig, rigtig godt skridt.
Er alle problemer så løst?
Det er de ikke.
Der kommer stadig væk ny lovgivning for den finansielle sektor, og meget af det kommer fra EU, og det er samlet set med til at gøre, at rammerne stadig bliver bedre, fordi den finansielle sektor også udvikler sig og finder på nye produkter.
Og derfor skal den balance selvfølgelig løbende findes.
Pelle Dragsted (EL), 2023-02-21:
Tak for det, og tak for lovforslaget, og tak for den lange indsats med at få strammet op på de her regler.
Det bliver spændende at se, når de skal prøves i virkeligheden, om de så også har den effekt, man ønsker.
Mit første spørgsmål er: Mener ministeren, at vi så med det her lovforslag ligesom er færdige?
Altså, har vi nu en ramme omkring den finansielle sektors virksomhed, både når det gælder strafansvar, og når det gælder finansiel stabilitet, som ligesom kan betrygge os i, at vi ikke i fremtiden vil se begivenheder, der minder os om dem, vi har set i de seneste år?
Eller har ministeren yderligere planer for at beskytte borgerne mod finanssektoren, hvis jeg må formulere det lidt hårdt?
Morten Bødskov (S), 2023-02-21:
Jeg sad jo selv ved forhandlingsbordet dengang, og det er nok derfor, spørgeren spørger mig.
Og Socialdemokratiet foreslog, at vi skulle have en upsidemodel.
Så det mener jeg derfor stadig væk man skulle have gjort.
Men det er mange år siden, og nu er vi videre, og ja, man kan sagtens have den her diskussion; det er der ingen som helst tvivl om.
Men Socialdemokratiet havde den holdning dengang, og det har vi sådan set stadig væk, at det havde været det rigtige at gøre.
Men nu er vi videre, og som spørgeren også ved, ikke mindst efter et samråd, kommer der rigtig meget ny regulering på den finansielle sektors område, som jeg føler mig ret overbevist om nok skal være med til at sikre – både når det handler om økonomisk ansvarlighed og bæredygtig ansvarlighed – at rammerne omkring den finansielle sektor bliver bedre.
Og det var noget af det, som det forslag kunne have været medvirkende årsag til.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-02-21:
Klimapolitik er sikkerhedspolitik, energipolitik er sikkerhedspolitik, og anledningen til det her lovforslag, som er en udløber af en meget bred aftale, som SF er med i, er selvfølgelig Putins aggression og krig i Ukraine.
Men klimakrisen er jo i sig selv al rigelig grund til, at vi bliver nødt til at tage sådan nogle skridt her.
Aftalen er målrettet landdistrikterne, hvor man ikke har mulighed for at blive tilknyttet fjernvarmesystemet, og hvor man så at sige ikke er kommet med på friværdivognen, som mange i de store byer er, og hvor man ikke har finansiering eller lånemuligheder i banken til at betale for at skifte til eventuelt en varmepumpe.
Så det her er et rigtig godt forslag, en rigtig god aftale og jo egentlig et udtryk for nogle af de store, store kriser, vi står i lige nu, både sikkerhedspolitisk, men også klimamæssigt.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-21:
Det var da et mærkeligt ikkesvar, synes jeg, der kom der.
Regeringen må da have en politik for, om man er tilfreds med den nuværende udligningsreform, eller om man mener, at den kan laves bedre.
Det er vel ikke noget, vi skal drøfte i et udvalg.
Det er vel noget, som regeringen må have en ambitiøs politik for.
Mener man, at udligningsreformen er god nok, som den er i dag, eller mener man, at man skal gøre noget mere for at få kommunernes økonomier til at være mere sammenlignelige, også i forhold til at lave klimaforbedringer?