runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-06:
Igen må jeg sige, at det er sådan en moderat måde at lave en tale på: Jeg er en gammel kriger, og derfor vælger jeg at lægge mig ned og give op, men jeg tager kampen op.
Det er det, ordføreren siger, og så siger man igen noget, som simpelt hen er faktuelt forkert.
Det bliver ikke billigere.
Det her bliver uden tvivl faktuelt dyrere for alle virksomheder.
For det er en implementering af mere bureaukrati, og den eneste grund til, at vi åbner for konkurrence for dem, er, at vi i forvejen er løbet tør for djøf'ere, der skulle sørge for informationen ind til Folketinget, djøf'eriet, Slotsholmen og dem i EU.
Dem har vi simpelt hen ikke nok af nu, så priserne stiger, og nu bliver vi så nødt til at åbne markedet.
Så ja, det bliver da konkurrenceudsat, men det er simpelt hen, fordi vi er løbet tør for folk, der i forvejen havde evnerne til at finde ud af, hvad regeringen mente – en regering, som Moderaterne er del af.
Det bliver ikke billigere at give folk en regning, der er lidt mindre end den regning, man havde pålagt dem.
Det er stadig væk dyrere.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-06:
Jeg beundrer Danmarksdemokraternes ordførers evne til simpelt hen at tviste de ting, som jeg siger.
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at det ikke bliver dyrere.
Det bliver meget dyrere for de danske virksomheder at indføre det her.
Det her lovforslag går på, at der kommer konkurrenceudsættelse, så der er mulighed for, at det bliver billigere for dem at gøre noget, som er uundgåeligt.
Dermed har jeg også sagt, at jeg vælger at kigge ind i de muligheder, der er i de begrænsninger, vi har fået, og det er ved at udnytte den konkurrencefordel, vi har i Danmark, fordi vi er så dygtige til at levere på det her område.
Marianne Bigum (SF), 2024-12-06:
Mange tak, og tak til ordføreren.
Ordføreren siger, at det var en samlet borgerlig opposition, som stemte imod.
Det var jeg faktisk ikke klar over.
Jeg lagde godt mærke til, at der var flere, og det synes jeg egentlig er ærgerligt, for jeg ser jo ikke bare det her som papirnusseri.
Det er jo en investering i erhvervslivet.
EU kommer med krav, der siger, at man skal leve op til bæredygtighedsdagsordenen for at kunne få adgang til penge, og hvis ikke man ligesom er med på at implementere det her, får man ikke det ud af det, man kunne.
Altså, det er jo en fordel for danske virksomheder, når de så også kan levere på de her erklæringer, sådan at de kan tiltrække de nødvendige investeringer i erhvervslivet.
Så ja, når man tæller det op, ser det ud, som om det er mange penge, men det er en investering, og man får dem jo igen.
Det er jo ligesom det, der er hele idéen.
Når virksomheden kan blive bedre til at bruge energi og ressourcer og bruge mindre af det, er de mindre afhængige af regimer.
De kan være meget mere effektive i deres forretningsdrivelse, og det er jo det, der er fremtidens virksomheder.
Kan ordføreren se potentialet?
Pernille Vermund (LA), 2024-12-06:
Det er jo en besynderlig logik, altså sådan lidt som at man, hvis staten brækker ens ben, skal sige tak, når man får leveret en krykke.
Det er jo det, man reelt gør.
Det er det, regeringen gør.
Regeringen har sammen med røde partier gennemført et lovforslag i foråret, som altså ifølge Erhvervsstyrelsen selv vil medføre løbende omkostninger for de virksomheder, der er omfattet af direktivet, på 7,5 mia. kr. – 7,5 mia. kr. i løbende omkostninger hvert år.
Ud over det er der de her omstillingsomkostninger på 10,8 mia. kr.
Så står man her og siger: Ja, men med alle de regler, man nu lægger ned over virksomhederne, så bliver det lidt billigere, når de skal have lavet erklæringer af, at de har gjort det rigtigt.
Hvad med i første omgang at lade være med at lægge så store byrder ned over virksomhederne – ville det ikke være smartere?
Hvis ikke man er villig til det, kunne man så ikke som minimum give virksomhederne lidt mere tid, så man ikke skal haste det her igennem og virksomhederne ikke med relativt kort varsel skal lave regnskaber, som altså skal opfylde et ret kompliceret system?
Anne Paulin (S), 2024-12-06:
Tak for det, formand.
I maj måned vedtog Folketinget en ny lov om virksomheders bæredygtighedsrapportering som følge af EU's CSRD-direktiv.
Med L 106, som vi skal behandle i salen her i dag, følges der op på spørgsmålet om, hvem der skal have mulighed for at lave erklæringerne til de mange nye bæredygtighedsrapporter, der vil komme som følge af det nye krav.
Med lovforslaget her foreslår regeringen i overensstemmelse med mulighederne i direktivet at åbne markedet for, at det ikke kun er godkendte revisorer, som kan afgive erklæringer om bæredygtighedsrapporter, men at det også skal være muligt for uafhængige udbydere at byde ind på opgaven.
I Socialdemokratiet finder vi den her tilgang fornuftig og finder grundlæggende, at det er sundt, at der kommer en konkurrence på det voksende marked, som der er for de her erklæringer om bæredygtighedsrapporter.
Selv om det er vigtigt af hensyn til den grønne omstilling og sociale forhold, at der nu kommer større krav til virksomheders bæredygtighedsrapportering, så kommer det også med en betragtelig økonomisk og administrativ pris for danske virksomheder at skulle leve op til de nye krav.
Jeg ved, at regeringen og erhvervsministeren er meget optaget af at nedbringe de administrative byrder for virksomhederne, og med lovforslaget her bidrager man til, at der kommer en vis volumen på markedet for erklæringsudbydere i forbindelse med bæredygtighedsrapportering, som kan være med til at sikre, at der også kommer en sund konkurrence på priserne for de her erklæringer.
Når markedet åbnes op, er det selvfølgelig vigtigt, at der er styr på kravene til de nye markedsaktører, og derfor er det også godt, at der med lovforslaget stilles krav til uafhængige erklæringsudbydere, som svarer til dem, der stilles til revisorerne.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Louise Elholm (V), 2024-12-06:
Tak for ordet.
Jeg er i det store hele enig med Socialdemokraternes ordfører.
Bæredygtighedsrapportering er en måde, hvorpå vi prøver at skabe mere gennemsigtighed i, hvor grønne de forskellige produktioner er, og det er i og for sig et meget prisværdigt ønske.
Det er bare blevet frygtelig bureaukratisk.
Derfor hilser vi den her konkurrence velkommen.
Det giver også mulighed for, at der er flere, der kan byde ind på det, så der ikke opstår kapacitetsudfordringer.
Så vi synes, det er rigtig positivt.
Selvfølgelig skal vi være opmærksomme på, at der er en høj kvalitet i bæredygtighedsrapporteringen, men det mener vi sagtens at vi kan leve op til, selv om vi forbedrer konkurrencen på området.
Så Venstre støtter forslaget om mere konkurrence for bæredygtighedsrapportering.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-06:
Tak for det, formand.
Jeg har fået lov at være standin i dag, og jeg har også fået en fin tale med.
Det meste er jo gået igennem, og lad os være de første, der lige finder håret i suppen.
Når man hører, at ordførere heroppe på talerstolen siger, at vi skal lave et større marked for folk, der kan udbyde en ydelse til mennesker, der har fået mere bureaukrati fra staten, så kan man jo vælge at sige, at sikke dygtige vi har været, nu får vi mere konkurrence, sådan at det ikke kun er ganske få, der kan klare at hjælpe virksomhedsejere med det ekstra bureaukrati, eller man kunne have haft tænkehatten på fra starten og spurgt, om vi måske lige er ved at indføre en lillebitte smule for meget bureaukrati.
Der er jeg klar over, at spidskompetencen i den her regering ikke er at sørge for, at de danske virksomheder har mindst muligt at døje med i forhold til den grønne omstilling, nej, det skal være mest muligt, og der er skraldespanden i indkørslen bare blevet ført ind på virksomhedernes bord.
Vi skal alle sammen tvinges til og opdrages i, at alting skal ses i forhold til et grønt perspektiv, selv om vi måske har virksomheder, der rent faktisk er grønne.
De gør alt det grønne, og de tænker faktisk selv, men det er ikke noget, regeringen mener at de danske virksomhedsejere eller de danske borgere gør, så derfor har vi jo så lavet en implementering af en lov.
Så hvis man skal se positivt på det, kan man jo sige, at vi, når vi nu har sagt ja til bæredygtighedsdirektivet, som skaber en masse bureaukrati, så selvfølgelig også skal skaffe et marked, sådan at vi ikke lænser kassen fuldstændig, og set i det perspektiv giver det her lovforslag mening, men set i sådan et helt logisk nordjysk perspektiv giver det ikke mening.
I Danmarksdemokraterne har vi jo været udprægede modstandere af, at danske virksomheder skal dænges til i mere bureaukrati.
Så det kan ikke komme som den helt store overraskelse for nogen i Folketingssalen, at Danmarksdemokraterne naturligvis ikke kommer til at støtte et forslag, der i bedste fald er sådan et plaster på såret over, at man godt ved, at man nu har lagt så meget bureaukrati på danskerne og virksomhederne, at der simpelt hen ikke er nok, der kan hjælpe dem med at få det løst, så der nu skal være endnu flere på kontorerne til at hjælpe med at udfylde djøf-skemaer, så vi bliver rigtige glade herinde i Folketingssalen.
Danmarksdemokraterne stemmer nej til forslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-06:
Jeg er nok ikke sådan overrasket over, at SF støtter lovforslaget.
Det kan jeg sagtens forstå, men jeg kender jo ordføreren fra SF som en meget fornuftig ordfører, og er der ikke sådan lidt et skisma i, at vi bliver nødt til at lave et lovforslag nu, hvor vi åbner op for, at endnu flere kan få lov til at kontrollere de byrder, staten har lagt på virksomhederne?
Altså, det er jo det, vi gør.
For problemstillingen her er, at nu har vi lagt så mange byrder på, at så er der simpelt hen for få revisorer, og så stiger prisen.
Så nu skal der være andre, der muligvis kan lave det samme – dem kan man sikkert finde – og det er, fordi vi simpelt hen har pålagt så mange byrder, at vi nu skal lave et endnu større marked for det, hvor man tidligere som virksomhed skulle bruge en revisor til at gennemgå, at det, du afleverede til staten, var godt nok.
Kan selv en ordfører fra SF ikke se, at vi muligvis – og det kan godt kan være, at det ikke er på det her område, men så på andre områder – skal se hinanden i øjnene og sige: Vi har fået rigtig meget bureaukrati, og det kan være, vi også kan fjerne noget af det nogle steder?
Marianne Bigum (SF), 2024-12-06:
Lige præcis her mener jeg ikke, at der er et problem i forhold til bureaukrati.
Det her lovforslag åbner op for, at nogle andre kan være med og nogle gange ovenikøbet billigere, men også for, at vi kan få nogle andre faggrupper ind, som i højere grad kan sørge for, at virksomhederne får noget, de kan bruge.
I forhold til bureaukrati, vil jeg sige, som jeg sagde, da vi behandlede det første lovforslag, at jeg går meget op i, at vi skal hjælpe virksomhederne, for det her kommer til at være en stor opgave for dem.
Den måde, man kan hjælpe virksomhederne på, er ved at have en god vejledning i Erhvervsstyrelsen og sørge for kurser til virksomhederne og sørge for erfaringsudveksling.
Det tager jeg meget alvorligt, og det mener jeg stadig væk, og jeg har også ad flere omgange opfordret ministeren til at hjælpe virksomhederne med den her opgave, så vi får løst den.
Men det ændrer ikke ved, at jeg synes, vi skal lave opgaven, for jeg synes, den er vigtig for vores fremtid, også for virksomhedernes konkurrenceevne fremover.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-06:
Jeg var godt klar over, at ordføreren er sådan lidt vild med bæredygtighed og det her Uffe Elbæk'ske grønne regnskab.
Det er superfint, så den del vil jeg slet ikke gå ind i; det er meget mere noget med ideologi.
Men jeg hører så også, at selv en SF'er nu godt kan se, at grænsen er ved at være nået, og det tager jeg positivt ned.
Jeg formoder så også, at SF på andre områder, hvor det måske ikke handler om, at man skal tælle, hvor mange træer en virksomhed fælder i løbet af et år, så finder ud af at lave færre byrder for erhvervslivet, sådan at alle kan være med.
Min erfaring som en, der har været i erhvervslivet, er, at vi har ret godt styr på det.
Vi har altså ikke tid til at ringe til en styrelse, for der får man ikke altid den hjælp, man forventer at få fra staten.
Marianne Bigum (SF), 2024-12-06:
Jeg tager det meget alvorligt, at vi skal hjælpe virksomhederne, og det gør SF også.
Det er også derfor, vi har deltaget i den her arbejdsgruppe, hvor vi kiggede seriøst ind i, hvordan man kan reducere de administrative byrder.
Jeg har også selv erfaring fra erhvervslivet, og jeg vil sige: Man kan godt hjælpe erhvervslivet på en rigtig god måde, selv om man er ingeniør; man bliver ikke altid lang i spyttet.
Pernille Vermund (LA), 2024-12-06:
Tak for det.
I foråret vedtog regeringen sammen med en række røde partier den lov, der implementerer EU's direktiv om virksomheders bæredygtighedsrapportering i dansk lovgivning.
Konkret vurderede Erhvervsstyrelsen dengang, at lovforslaget ville medføre løbende omkostninger for 7,5 mia. kr. årligt, og at omstillingsomkostningerne alene ville beløbe sig til 10,8 mia. kr.
Det er voldsomme beløb, som afspejler det djøfferi og de store byrder, EU-direktivet medfører for vores erhvervsliv.
I en tid, hvor europæisk økonomi sakker bagud, og hvor danske virksomheder oplever regeltyranniet som en af de største væksthæmmere, bør vi slå bremsen i, når nye byrder kommer væltende imod os.
Det er det eneste ansvarlige at gøre, hvis ikke vi ønsker, at Danmark og resten af Europa skal ende som et frilandsmuseum over, hvad vi i Vesten kunne engang.
Derfor stemte Liberal Alliance i foråret imod.
Forslaget, som vi nu behandler i dag, er en forlængelse af det vedtagne lovforslag om virksomheders bæredygtighedsrapportering.
Formålet er at give mulighed for, at andre end godkendte revisorer skal kunne afgive erklæringer om virksomheders bæredygtighedsrapportering.
I Liberal Alliance er vi glade for konkurrence, og når nu loven om virksomheders bæredygtighedsrapportering er vedtaget, er vi som udgangspunkt også positive over for en brancheneutral tilgang til, hvem der skal kunne erklære sig på bæredygtighedsrapporterne.
Men – og der er et men her – som det er blevet nævnt af bl.a. ordføreren fra Danmarksdemokraterne, så er det her jo et meget lille plaster, nærmest et Disneyplaster, på et blødende kødsår.
Det er vi ikke enige i i Liberal Alliance, og vi føler os langt fra betrygget i, at udpegningen af de uafhængige erklæringsudbydere, der skal udføre arbejdet, vil ske med afsæt i tilstrækkelig gode kvalifikationer til, at der kan være tillid til og tryghed om systemet.
Og da reglerne om bæredygtighedsrapportering i forvejen er ekstremt komplicerede for virksomhederne og skal presses igennem på meget kort tid, frygter vi, at nærværende lovforslag vil gøre situationen endnu værre for virksomhederne, selv om formålet jo åbenlyst er det modsatte.
Tak for ordet.
Marianne Bigum (SF), 2024-12-06:
Mange tak.
Jeg er egentlig meget enig med ordføreren i, at der skal være sikkerhed omkring de her afgivelser, der bliver givet, og derfor skal det også gøres på et ensartet grundlag.
Men jeg er ikke enig med Det Konservative Folkeparti i, at det kun er revisorerne, der kan gøre det her.
Det er simpelt hen også min faglige vurdering.
En branche som f.eks. ingeniørbranchen – og nu nævner jeg den igen – som har kendskab til en vis sektor, kender måske i højere grad til, hvordan man kan følge ressourceforbruget og energiforbruget og andre ting, end en revisor gør, som godt nok er i stand til at lave erklæringer, men som ikke har et specifikt fagligt kendskab til den branche, som der skal gives en erklæring om, så investorerne kan investere i den.
Har ordføreren tænkt over, at der faktisk måske også kunne være andre brancher, som med det samme kursus eller den samme godkendelse kunne lave de her erklæringer?
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-06:
Ville det så ikke være fint at få den overgangsordning på plads først og vide, hvad det er, vi siger ja til?
Vi siger lidt ja til det her forslag uden præcis at vide, hvad den overgangsordning kommer til at indholde bl.a. om uddannelsesmæssig baggrund.
Marianne Bigum (SF), 2024-12-06:
En ting er uddannelsesmæssig baggrund, men det er jo ikke bare ligesom en blankocheck en liste over forskellige uddannelsesmæssige baggrunde, og så er du klar til at gå i gang.
Der er jo stadig væk et akkrediteringssystem med krav, som de alle sammen skal leve op til, uanset om det er den ene eller den anden.
Er ordføreren klar over det?
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-06:
Det her lovforslag er på et stadie, som ikke er gennemarbejdet nok til at give den tillid i erhvervslivet, som der er behov for.
Og vi kan også se, at der vist kun er tre lande i Europa, der overhovedet er her – Frankrig og Rumænien, og er det Litauen?
Det er nogle lande, vi måske ikke normalt sammenligner os med.
Det er der, vi er; vi er ved at lave det samme som dem.
Og det synes jeg ikke er klædeligt over for det danske erhvervsliv.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-06:
Jeg bliver nødt til at reagere, for nu hørte jeg, at Moderaterne igen var ude at sige, at det simpelt hen er alle os, som er imod, som overhovedet ikke forstår det.
Hvis vi nu løfter den her lidt længere op, kan man sige, at der lige er kommet en rapport, der siger, at vi i EU halter bagud på konkurrenceevnen.
Og som tidligere en del af erhvervslivet vil jeg sige, at ja, konkurrenceevnen er, hvor meget det koster at lave en enhed.
Er vi enige om, at det her måske er et lille plaster på såret, men i sidste ende er det, vi gør ved at implementere det her i starten, dybest set at gøre varen dyrere, for der er jo kun én til at betale varen, og det er i sidste ende kunden.
Så vi gør varen dyrere, og når vi skal eksportere en dyrere vare, mister vi konkurrenceevne.
Så er sandheden ikke i det her, at vi står og hører de samme politikere lige om lidt sige, at vi skal gøre konkurrenceevnen i Europa bedre, og så implementerer vi gang på gang mere bureaukrati over for danske virksomheder, som de facto – vi ved det – gør konkurrenceevnen ringere.
Så er det ikke i sit udgangspunkt et dårligt forslag, vi implementerer nu?
Så kan man sige, at det er godt, at vi udsætter det med konkurrenceevnen, men det er simpelt hen et dårligt forslag, der gør konkurrenceevnen dårligere helt generelt.
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-06:
Jo, det er jo sådan lidt komisk, for vi begynder at lovgive om noget, som vi ikke vil have.
Så skal vi begynde at lappe på noget, som ikke fungerer?
Det er jo der, vi er henne.
Og jeg vil helst ikke sætte spørgsmålstegn ved csrd.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-12-06:
Er virkeligheden ikke også i sidste ende, når vi laver det her, at der er sådan en underliggende forståelse af, at danske virksomhedsejere simpelt hen ikke er kloge nok til at finde ud af, om miljøparametre er noget, det er godt at konkurrere på – altså noget, man sælger mange varer på – så nu skal der nogle politikere ind over og fortælle dem: Det skal I, og for øvrigt skal vi også lige fortælle jer, hvordan I skal kontrollere det, og det har vi ikke nok til at kontrollere, så nu skal vi konkurrenceudsætte det.
For at få det her til at give mening slår vi det op som en stor sejr.
Vi liberaliserer måden, vi implementerer dansk bureaukrati på.
Er det ikke i sig selv bare en falliterklæring i forhold til hele det her med bæredygtighedsdirektivet?
Helle Bonnesen (KF), 2024-12-06:
Jo, danske virksomheder vil jo gerne markedsføre sig på det her.
Det skal bare være på et ordentligt grundlag.
Det skal ikke være på et grundlag, hvor man begynder at tvivle på kvaliteten af det, og det er det, som vi er nervøse for kan komme til at ske med det her forslag.
Der har været henvendelser, ja, men det er jo faktisk ikke det, det handler om.
Der er jo to ting, der skal balancere.
Den ene er: Skal vi overhovedet have det?
Nu er vi nået dertil, at vi er nødt til at have det.
Skal vi så også begynde at lave noget dårligt noget, vi ikke vil have?
Det er ligesom sådan en afledt effekt af noget, vi slet ikke ønsker.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-06:
Jeg er rigtig, rigtig glad for, at fru Pernille Vermund lister alle de her tal op for mig.
Dem kender jeg også godt.
Det, jeg tit savner ved fru Pernille Vermund, er jo, at hun leverer nogle løsningsforslag i stedet for altid bare at stå og tale dunder.
Men lad nu det ligge; det kan være, det kommer, nu vi jo skal til at samarbejde noget mere.
Ja, det er da utrolig mange byrder, vi lægger ned over vores virksomheder.
Mit allerallerstørste ønske angår noget, jeg håber vi tager med i vores EU-formandskab.
For det er jo ikke nogen hemmelighed, at Danmark tit og ofte er nogle dukse, når det kommer til at implementere de her direktiver, dog lige på nær vandrammedirektivet.
Hvis nu det hed sig, at de her rapporteringer først trådte i kraft på det tidspunkt, hvor alle lande i EU havde implementeret det, så tror jeg, at vi kunne hjælpe vores virksomheder bedre på vej.
Pernille Vermund (LA), 2024-12-06:
Nu ved jeg ikke, om det var sådan en freudian slip, eller hvad det var, der kom fra ordføreren i forhold til, at vi nu skal til at samarbejde lidt mere.
Jeg håber, at det, ordføreren tænker på, er, at Moderaterne, når der lige om lidt er et borgerligt flertal, er klar til at træde ind i det og også sikre en borgerlig statsminister.
Lad os gå tilbage til det konkrete her: Jo, vi har foreslået alternativer.
Vi har konkret foreslået, at man lemper tilsvarende byrder andre steder, når man indfører ny lovgivning, som f.eks. kommer fra EU, og som vi ikke kan undslå os.
Vi har foreslået en bindende bureaukratilov.
Er Moderaterne med på det?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-06:
Moderaterne er simpelt hen med på, at vi begrænser bureaukratiet alt det, vi kan.
Det skal ordføreren ikke være i tvivl om.
I forhold til samarbejdet tænkte jeg nu på, at ordføreren for nylig er blevet erhvervsordfører, så det var lige det, jeg tænkte på.
Der er lang tid endnu, før vi skal have et valg.
Marianne Bigum (SF), 2024-12-06:
Mange tak til ordføreren.
I forhold til bæredygtighedsdagsordenen, som vi står med, er det politisk, man kan se, at hvis vores europæiske virksomheder skal klare sig i den fremtid, vi hastigt er på vej ind i, og som resten af verden i øvrigt også har forpligtet sig til gennem FN's verdensmål, skal virksomhederne skifte spor; de skal optimere sig, og de skal have styr på at bruge så få ressourcer som muligt, og de skal være med til at have en sund arbejdskraft – det er vi også afhængige af i Europa.
Det sidste punkt er den økonomiske bundlinje, og det er jo faktisk også det, man styrker med det her bæredygtighedsdirektiv, det er jo ikke kun det grønne.
Jeg hører ordføreren gå lidt til kamp mod bureaukratiet.
Men jeg vil egentlig spørge: Det her er jo demokratiet, det europæiske demokrati, som arbejder for politisk at tage ansvar for en nødvendig forandring.
Bureaukratiet, som ordføreren nævner, er det nødvendige, for at vi kan nå i mål med den her forandring.
Det er jo ikke, fordi man sidder nede i EU bare og laver bureaukrati for at lave bureaukrati.
Så jeg vil høre, om ordføreren er enig i, at der faktisk er mening bag det her direktiv.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-12-06:
Der er bestemt mening, men når man kigger ind i det, synes jeg også, at det er rigtig, rigtig tungt.
Jeg synes godt, man kan blive dygtigere til at lave nogle lovgivninger, som er mindre tunge og mindre bureaukratiske, bruge lidt mere krudt på noget mere konsekvensanalyse, før man sender de her lovforslag, og måske tage konsekvensanalysen i nogle flere etaper.
Det mener jeg.
Jeg er også fortrøstningsfuld i forhold til det her direktiv, for jeg ved, at de danske virksomheder er langt med det her.
Men det handler for mig om, hvordan det er skruet sammen.
Det skal jo ikke skrues sammen, så det bliver monsterbesværligt.
Og det her er megatungt; jeg mener helt klart, at det kunne have været lavet mere tilgængeligt, og at vi så stadig væk ville opnå de resultater, som fru Marianne Bigum nævner.
Jeg synes ikke, vi er dygtige nok til at lave lovforslagene enkle nok.
Vi laver dem tit med alt for store konsekvenser for dem, der skal handle på det.