runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dahl (LA), 2020-11-13:
Altså, jeg tror, jeg har hr. Ole Birk Olesens tilladelse til at sige, at elløbehjulene ikke er indført med myndighedernes velsignelse, så på den måde er det altså ikke sådan, at vi bare var et blåstempel for, hvad myndighederne sagde.
Men det er jo en kendt sag, at jeg har rost regeringen hele tiden for at have mod og mandshjerte til at stå op imod dårlig rådgivning, og at jeg aldrig har været på det hold, der mener, at man slavisk skal følge myndighederne.
Det er derfor, vi har et Folketing.
Det er derfor, vi har en regering.
Det er, fordi vi ikke har et teknokrati, som vi bare skal adlyde, som man f.eks. skal i Sverige.
Det er velkendt, at det er min position.
Anders Kronborg (S), 2020-11-13:
Men det vil sige, at ordføreren mener, at i den største globale sundhedskrise i nyere tid, den største sundhedskrise i Danmark, skal regeringen vælge at sige, at sundhedsmyndighederne i Danmark og de anbefalinger, de kommer med, skal vi ikke lytte til.
For nu er det jo ikke lang tid siden, at ordførerens eget parti sad på regeringsmagten i det her land, og der husker jeg da også, at de klare anbefalinger, der kom fra forskellige myndigheder, lyttede man til som regering.
Så kan vi få et klart svar?
Henrik Dahl (LA), 2020-11-13:
Jeg har skrevet rigtig, rigtig meget om sundhedsmyndighederne, og jeg tror, at når coronaepidemiens historie en dag bliver skrevet, vil det også komme til at indgå, at sundhedsmyndighederne ved flere lejligheder desværre ikke har givet regeringen helt så god rådgivning, som regeringen som et lands regering kunne have haft krav på
Jeg har faktisk også rost regeringen for at overrule Sundhedsstyrelsen i foråret, fordi Sundhedsstyrelsen ville ind på en svensk strategi og regeringen gerne ville ind på Europastrategien.
Jeg mener virkelig, at Europastrategien er den rigtige.
Det, der nok i virkeligheden er det kedelige i den her sag, er, at det mod og måske den viden, som man skulle have haft til at overrule myndighederne i marts, har man ikke haft i den her sag, og derfor er man endt med den overreaktion, man er endt med.
Anders Kronborg (S), 2020-11-13:
Tak for det, og tak til ordføreren for også at forholde sig til folkesundheden i forhold til den her lovgivning, som vi behandler her i dag.
Nu var der en anden partileder, som for nylig udtalte: »Begynder det største oppositionsparti at så tvivl om vores sundhedsmyndigheder midt i en krise, risikerer vi at ende et helt forkert sted«.
Det er fra den 8. november, kilden er B.T., og citatet stammer fra hr. Jakob Ellemann-Jensen, som er partiformand for Venstre.
Nu ved jeg godt, at hr. Henrik Dahl hverken er partiformand eller fra det største oppositionsparti, men et mindre oppositionsparti, men alligevel hører jeg jo her, at der er en meget stor tvivl omkring vores sundhedsmyndigheder, sådan som hr. Henrik Dahl fremturer her.
Jeg bliver faktisk sådan lidt betænkelig eller lidt foruroliget i forhold til den tillid, man giver embedsapparatet, så jeg synes sådan set, det er nærliggende med den svada, hr. Henrik Dahl kommer med fra talerstolen, at spørge, om der er tillid til SSI og om der er tillid til de danske sundhedsmyndigheder fra Liberal Alliances side.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-13:
Jeg beklager, men det er bare, fordi der blev talt om elløbehjul og myndighedernes rolle i den sag.
Det var Færdselsstyrelsen, der lavede arbejdet med elløbehjul og anbefalede, at man gjorde det på den måde, men Rigspolitiet var meget skeptisk – det er rigtigt.
Erling Bonnesen (V), 2020-11-13:
Tak for det.
Hr. Karsten Lauritzen påpegede før i sit spørgsmål de lovbrud, som ministeren og regeringen har begået i den her sag.
I sit svar omtalte ministeren det som fejl.
Kan ministeren her bekræfte, at ministeren og regeringen har begået lovbrud i den her sag?
Mogens Jensen (S), 2020-11-13:
Jeg har ingen problemer med at svare på det spørgsmål.
Det, jeg har sagt, om hele den her sag, er selvfølgelig sandt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-13:
Vi kan så konstatere, at jeg stiller ministeren et simpelt spørgsmål om, om det, han har sagt, er korrekt, eller om det er en løgn, og så får vi noget langt , klassisk Christiansborgfnidderfnadder om alt muligt andet.
Jeg spørger bare igen så, for ministeren må da kunne svare på, om det, han har sagt, er sandt eller usandt.
Det er jo et simpelt spørgsmål.
Passer det, man har sagt, eller passer det ikke?
Mogens Jensen (S), 2020-11-13:
Jeg vil give ordføreren helt ret i, at hele den her coronakrise har båret præg af, at vi aldrig har prøvet at have sådan en krise før.
Det er en omfattende global sundhedskrise, som har givet mange udfordringer for Danmark, også med, hvordan tingene skulle håndteres.
Så det er jeg enig med ordføreren i.
Der er også begået fejl undervejs i håndteringen fra regeringens side og altså også i den her sag, men det ændrer ikke ved, at beslutningen, som er truffet, om at aflive alle mink på grund af risiko står vi ved.
Og det er klart, at var man i regeringen blevet gjort opmærksom på, at der ikke var lovhjemmel, da det blev meldt ud på pressemødet, var det selvfølgelig også blevet sagt der, at vi så ville tilvejebringe den nødvendige lovhjemmel.
Og det er sådan, jeg mener sagen står.
Der kan ikke være nogen som helst tvivl om, at en hvilken som helst handling, som regeringen iværksætter, selvfølgelig skal have en lovhjemmel; det kan der ikke være tvivl om.
Hvad angår det pågældende brev, der bliver sendt ud til avlerne, og i øvrigt også efter forståelse med avlerne, som ønsker en klar vejledning i, hvad de skal gøre ude på farmene bl.a. i forhold til at opnå tempobonus, det er af Fødevarestyrelsen at opfatte som en opfordring, der bliver sendt ud.
Det får vi afklaret ved en juridisk vurdering.
Nu opridser ordføreren forskellige forhold i forløbet her, der har været, fra at regeringen får oplysningen om, at der er en stor risiko for folkesundheden ved at have minkavl i Danmark, og så til beslutningen om at aflive alle mink og eksekvere den ordre.
Jeg finder det mest hensigtsmæssigt, at jeg nu får mulighed for at fremlægge den redegørelse, vi har annonceret.
Så kan man få et overblik over hele forløbet og tage stilling derudfra.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-13:
Ministeren har i den seneste uge flere gange modsagt sig selv omkring den manglende lovhjemmel om aflivningen af minkene.
Tirsdag åbnede ministeren op for, at ikke alle avlsdyr skulle aflives, og onsdag gentog ministeren det, og torsdag skulle samtlige mink aflives.
Hele forløbet af minksagen har været dybt kritisabelt: skiftende meldinger nærmest fra dag til dag.
Det har været og er et mareridt for minkavlerne.
Kan ministeren sætte lidt ord på sin opfattelse af forløbet?
Mogens Jensen (S), 2020-11-13:
Vi har efter lovlig vis fra regeringens side anmeldt en første behandling af det her lovforslag i dag, og der ligger også et udkast til et lovforslag.
Vi siger også klart, at da vi er under forhandling med Folketingets partier om elementer, der kan komme til at påvirke lovforslaget, ja, så vil lovforslaget efterfølgende selvfølgelig kunne rettes til efter helt normale spilleregler, som vi arbejder efter her i Folketinget.
Og endnu kan det jo heller ikke siges, hvornår det her lovforslag tredjebehandles; det er der forskellige muligheder for.
Så på den måde mener jeg jo ikke, at demokratiet på nogen måde er overtrådt i forbindelse med behandlingen af lovforslaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-11-13:
Tak for det.
Jeg stillede et spørgsmål i starten af debatten til den socialdemokratiske ordfører.
Men jeg fik ikke svar på det, så nu vil jeg stille det samme spørgsmål til ministeren.
I øjeblikket sidder Folketingets partier og forhandler om en erstatning til de hårdt ramte minkavlere.
Alligevel vælger den socialdemokratiske regering, at dette lovforslag skal behandles, inden forhandlingerne er afsluttet.
Man vil have alle mink aflivet den 1. december.
Det er om 2½ uge, og til den tid vil lovforslaget formentlig ikke være færdigbehandlet.
Mener ministeren, at det er en hensigtsmæssig rækkefølge at tage tingene i, og at retssikkerheden respekteres?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-11-13:
Det er kaos, og det er, hvad danskerne kan kigge ind på.
Vi har en statsminister, der udstikker ulovlige ordrer, forsvar og politi, som bliver tvunget til at udføre dem, og så har vi en fødevareminister, som dræber alle mink, men så genopliver han dem, bare for at dræbe dem en gang til.
Ministeren svarer, at regeringen har besluttet, at det situationens alvor taget i betragtning hastede, og derfor har man vurderet, at man ikke kunne afvente ny lovgivning, inden man meldte dette ud.
Derfor er mit klare spørgsmål til ministeren nu: Er det en løgn?
Troels Ravn (S), 2020-11-13:
Tak for spørgsmålet.
Altså, regeringen har en ambition om, at Danmark skal være et førende land i den grønne omstilling og føre en bæredygtig politik, og et vigtigt element heri er at modvirke miljøforringelser.
Og den her foreslåede pvc-afgift vil øge incitamentet til, at andre blødgørere end ftalater kan bidrage til at indfri målet om at reducere mængden af skadelige stoffer, som danskerne udsættes for.
Den foreslåede afgift vil også øge incitamentet til at erstatte blød pvc med anden blød plast, som ikke giver problemer i affaldsforbrændingen, sådan som blød pvc gør.
Og pvc-afgiften kan være med til at sikre, at en vares pris afspejler skadesomkostningerne i forhold til sundhed og miljø.
Så der er en lang række begrundelser og argumenter for at genindføre den her afgift og selvfølgelig bl.a. i forhold til at øge incitamentet til, at vi undgår de her skadelige ftalater og den skadelige pvc.
Morten Dahlin (V), 2020-11-13:
Derfor må vi bare konstatere, at sådan er socialismen, utryg er den lille mand.
Det her forslag giver ingen mening.
Det går over al forstand.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-17:
Tak for det, og tak for en meget, meget spændende tale, hvor ordføreren jo ikke bare berører regeringens redegørelse, men også en stribe andre af Folketingets partier.
Det er jo glædeligt, når man på den måde kommer hele vejen rundt.
Ikke mindst Dansk Folkeparti blev berørt, og jeg noterede mig, at man fra Venstres side glædede sig over, at dansk europapolitik ikke står til Dansk Folkeparti – jeg tror, det var det, der var ordene.
Nu har jeg forstået det sådan, at hr. Jakob Ellemann-Jensen gerne vil være statsminister – på Dansk Folkepartis opbakning, antager jeg – og det første spørgsmål kunne jo være, om vi kan få det bekræftet.
Hvordan harmonerer det med, at man gerne vil være statsminister på Dansk Folkepartis opbakning, når man på den måde står og jubler over, at Dansk Folkeparti så på et i hvert fald for Venstre meget centralt område tilsyneladende skal være fuldstændig uden for indflydelse?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-11-17:
Jeg sagde: Regeringen gik først ud og fordømte Tyrkiets helt uacceptable adfærd flere dage efter.
Og helt ærligt: at fordømme er altså en lidt gratis omgang.
Danmark skulle have været det første land til at udvise solidaritet med Frankrig.
Vi har ligesom selv stået i en meget lignende situation, men regeringen sad endnu en gang på hænderne og lurepassede.
Det er bare ikke godt nok.
Det var, hvad jeg sagde, så der er ingen grund til at sætte sig hen og se videofilm.
Jens Joel (S), 2020-11-17:
Men jeg tager det som udtryk for, at hr. Jan E. Jørgensen faktisk mener, at Venstre i samme situation ville have gjort det samme, nemlig bakket op om de sanktioner, måtte Frankrig ønske dem, og at det derfor måske mere tjener som lidt drilleri i forhold til regeringen end en egentlig substantiel uenighed.
Kan man forstå det sådan?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-11-17:
Nu synes jeg, hr. Jens Joel strammer den.
Jeg sagde, at regeringen var for længe om at stille sig på Frankrigs side.
Det var det, jeg sagde.
Og det kan man så være uenig i, men det var det, jeg sagde.
Jens Joel (S), 2020-11-17:
Tak for det.
Venstres ordfører gør sig jo til den store fortaler for det europæiske projekt; han brugte så alligevel en hel del af taletiden på nogle indenrigspolitiske drillerier – men lad det være.
Jeg ville gerne tage fat på det, ordføreren sagde om solidaritet, og aktuelt det angreb, der har været i Frankrig.
For ordføreren sagde, at regeringen ingenting havde gjort.
Jeg har svært ved at se, at man kan hjælpe Frankrig bedre end ved at sige det, I mener er nødvendigt.
Og det er det, vi gør sammen med jer, og derfor mener jeg sådan set, at det er lidt uholdbart at kritisere regeringen for ikke at stille sig på Frankrigs side.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-11-17:
Hvad der skal stå i den nye europapolitiske aftale?
Hvor lang tid har jeg?
30 sekunder?
Det kommer ikke til at ske i dag, og selv om jeg havde haft længere tid, havde jeg heller ikke her røbet, hvad Venstre mener der skal stå i den europapolitiske aftale, men jeg tror ikke, Radikale Venstre vil være så kede af det, der kommer til at stå.
Jens Rohde (RV), 2020-11-17:
Hvad er så Venstres bud, ud over at Venstre jo har meddelt, at man gerne vil have en dato for ophævelse af forsvarsforbeholdet som minimum?
Hvad tænker hr. Jan E. Jørgensen, at der skal bydes ind med af emner?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-11-17:
Tak for det.
Altså, ligesom vi nu har en regering, der har et parlamentarisk grundlag bestående af Enhedslisten, som vil ud af EU – hellere i dag end i morgen – så kan jeg ikke se noget problem i, at Jakob Ellemann-Jensen kan være statsminister, bl.a. med støtte fra Dansk Folkeparti, på trods af at vi ser forskelligt på det spørgsmål.
Vi har jo igennem mange år arbejdet tæt og godt sammen på en lang række politiske områder.
Men på EU-spørgsmålet står vi langt fra hinanden – det tror jeg sådan set ikke at der er nogen uenighed om – og jeg kan heller ikke se, at vi som blå blok nødvendigvis skal være enige om alt.
Det synes jeg er et mærkeligt krav at stille.
Hvis man kunne forestille sig, at Enhedslisten og Socialdemokratiet skulle beskrive den økonomiske politik, man agtede ført i Danmark, så ville det jo også være en umulig opgave.
Så der skal være plads til forskellighed – også inden for en regering og dens støttepartier.
Jens Rohde (RV), 2020-11-17:
Det er dejligt at høre Venstres genfundne, vil jeg sige, fokus på retsstaten og helt elementære retsprincipper.
Jeg havde en gang imellem en lille smule svært ved at finde dem.
Jeg husker jo godt en vis minister, der besøgte den østrigske indenrigsminister, da denne var fra Frihedspartiet, nemlig Herbert Kickl.
Bare læs hans historie, så tror jeg nok, man skal skrue en lille smule ned for charmen.
Jeg husker også to Venstreministre, der var til stede i Den Liberale Gruppes lokale til møde i sin tid, hvor vi diskuterede retsstatsprincipper.
Så alt det der kan vi lade ligge, og så glæder jeg mig over, at Venstre har genfundet sit syn på retsstaten.
Og så vil jeg egentlig spørge om noget helt andet, men der kan vi sådan set godt tage retsstatsprincipperne med ind.
Jeg diskuterer ofte i den her tid med udenrigsministeren det, at vi simpelt hen har behov for en ny europapolitisk aftale, og der vil jeg gerne høre hr. Jan E. Jørgensen, om Venstre vil være med til at lægge det pres på regeringen for, at vi kommer i gang med de forhandlinger – ikke om et år eller to, men nu ...
Man ved jo aldrig helt, hvornår ...
Jeg står ikke og tæller 10 sekunder inde i mit hoved.
Undskyld, formand.
Jens Joel (S), 2020-11-17:
Det er næppe at tage munden for fuld at sige, at jeg nok placerer mig et sted mellem hr. Jens Rohde og hr. Søren Søndergaard i den her diskussion og derfor vil blive beskyldt for henholdsvis at være for begejstret og for pessimistisk.
Men det, som jeg gerne vil svare til hr. Søren Søndergaard, er, at jo, jeg tror, at hvis man vil gøre noget, som styrker lønmodtagerne, også i andre europæiske lande, så er det klogere, frem for det forslag om mindsteløn, der er lavet, at diskutere, hvordan man kan understøtte en større organisering, en bedre organiseringsgrad, en større magt til de spillere, som vi kender fra det danske arbejdsmarked, og som vil kunne stille lønmodtagerne i andre europæiske lande stærkere.
Vi vil hellere understøtte den dagsorden end på EU-plan at lave en fællesbestemt mindsteløn.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-17:
Så nogle af de problemer, vi står med nu, er altså et resultat af den arbejderfjendske politik, som Kommissionen i rigtig mange år har stået for.
Og måske er løsningen, at man begynder at lade være med at lægge hindringer i vejen for kollektive overenskomster.
Jens Joel (S), 2020-11-17:
Nej, vi mener jo faktisk, at man kan betvivle, om der overhovedet er hjemmel i traktaten til at lave det her forslag, som Kommissionen har lavet.
Vi vil gerne udfordre, at man overhovedet kan beskæftige sig med det her.
For vi mener ikke, at traktaten hjemler noget om lønforhold.
Jens Rohde (RV), 2020-11-17:
Lovbestemt minimumsløn er ikke en løsning i Danmark eller andre steder, hvor man har en høj organisationsprocent og gode kollektive overenskomster.
Men det kan godt være det i de lande, hvor man absolut ikke har en høj organisationsprocent, og det er jo det, forslaget tager udgangspunkt i.
Jeg vil gerne vide, hvad det er, der helt konkret gør, at hr. Jens Joel mener, at det lovforslag, som nu ligger på bordet, kan føre til, at der kommer et lovindgreb direkte på danske lønninger, for det ved hr. Jens Joel godt at der ikke er hjemmel til i traktaten.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-11-17:
Det var en smart undskyldning: Jeg har lagt papiret over uret; jeg var i god tro.
Da talen holdt Jens Rohde … i stedet for at Jens Rohde holdt talen.
Nå, lad det nu ligge.
Spørgsmålet gik på en ny europapolitisk aftale.
Jens Joel (S), 2020-11-17:
Hvis hr. Jens Rohde siger, at solidaritet handler om at sikre bedre arbejdsforhold for alle europæiske lønmodtagere eksempelvis, er der ikke noget til hinder for, at vi gerne bakker op om det.
Det, der er sandheden, er, at et forslag om en mindsteløn faktisk heller ikke er det rigtige svar på det spørgsmål.
Og så er det ydermere sådan, at hvis EU skal begynde at diktere vores lønninger i Danmark, så er det et indgreb.
Jeg ved godt, at Kommissionen har forsikret os, at det bestemt slet ikke er planen.
Ikke desto mindre er vi meget bekymrede for, at det kan blive en konsekvens af det forslag, der er lagt frem.
Så det her handler ikke om ikke at være solidarisk med andre.
Det her handler om at sikre, at vi ikke finder den forkerte løsning på det rigtige problem.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-17:
Det kunne man i høj grad, og det ville jo ikke være første gang.
Vi har jo i særklasse set det i udlændingepolitikken, hvor man i valgkampene har turneret rundt med synspunkter, som man udmærket godt vidste ville kræve et voldsomt opgør med EU-retten, med menneskeretten osv., og alligevel foregøglet vælgerne, at man var villige til at tage det opgør, f.eks. i forhold til indfødsretten, altså at fratage syrienskrigere indfødsret.
Men når det så kommer til stykket, ja, så vil man jo ikke.
Så hr. Jan E. Jørgensen har fuldstændig ret: Det er et velkendt trick fra socialdemokrater og andre EU-fidele partier, at man siger et til vælgerne, men så lader EU tage skraldet for, hvorfor man ikke kan realisere det.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-11-17:
Herligt, herligt!
Det glæder mig, at jeg ikke er den eneste, der tænker de tanker.
Kunne man måske forestille sig – for det er en teori, jeg har haft og har – at regeringen ligesom fører EU foran sig for at have en eller anden form for undskyldning for ikke at komme til pengepungen og betale den retmæssige erstatning, som minkavlerne har ret til?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-17:
Juridisk tror jeg heller ikke der er ret meget at forstå.
Men politisk kan der være noget at forstå, hr. Jan E. Jørgensen.
Der tror jeg, vi tænker i samme retning.
For man skal jo bemærke, at regeringen i mange sammenhænge ikke har brug ordet erstatning, men kompensation.
Og jeg tror simpelt hen, at man har forsøgt, om man kunne komme igennem med, at den her nedlæggelse af minkerhvervet i Danmark, som er dybt ulykkelig – men som jo er et varmt og hedt ønske på store dele af venstrefløjen, der holder regeringen i regeringskontorerne – ikke skulle betragtes som ekspropriativt, men derimod som almindelig regulering.
Derved ville man vel kun skulle betale kompensation, som er et langt lavere beløb end erstatningen.
Og det er klart, at når der udbetales kompensation, så kan det være med forventning om, at man efterfølgende kan genetablere erhvervet, og dermed kommer statsstøttereglerne så i spil.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-11-17:
Tusind tak, og tak for opmærksomheden.
Man skulle næsten tro, det var Jan E. Jørgensens redegørelse om EU-samarbejdet, vi drøftede, og ikke udenrigsministerens redegørelse.
Men lad mig tage lidt fat i spørgsmålet om statsstøtte.
For ordføreren er jo også jurist, endda en ganske udmærket en af slagsen.
Jeg tror ikke, de danske minkavlere opfatter det, der sker lige nu, som sådan decideret støtte fra statens side.
Hvordan skulle der kunne være tale om statsstøtte, når man nedlægger et erhverv, når man højst taler om, at erhvervet skal have fuld erstatning for, at erhvervet ikke længere kan drives på dansk jord, og når der i øvrigt så har været dispenseret fra en lang række statsstøtteregler i forvejen, og når erhvervet jo ikke bagefter vil kunne konkurrere med andre landes minkerhverv?
Hvordan kan man overhovedet få den tanke i regeringen, at der er tale om statsstøtte?
Det kunne jeg godt tænke mig at have sådan en lille snak om jurist til jurist.
For jeg forstår det ikke.
Jan E. Jørgensen (V), 2020-11-17:
Ja, vi kan godt blive enige i Venstre, det er ikke noget problem, det kan vi sagtens.
Jeg kan jo ikke garantere, at vi kan blive enige med de andre partier her i Folketinget.
Det kan jeg ikke, men vi går selvfølgelig til forhandlinger med den ambition, at vi bliver enige, og at vi lander en aftale.
Det har vi kunnet blive enige om før, så mon ikke også det skulle kunne lade sig gøre igen.
Vores ambition er ikke at udstille nogen.
Vores ambition er at få en aftale på plads.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-11-17:
Det betragter jeg nok på en noget anden måde.
Altså, jeg mindes da tilbage, da hr. Anders Fogh Rasmussen var statsminister, at der var et rigtig godt samarbejde, f.eks. om at inddæmme konsekvenserne af Metockdommen, mellem den daværende VK-regering og Dansk Folkeparti.
Jeg mindes flere eksempler, hvor det har været bydende nødvendigt for en Venstreledet regering at have Dansk Folkeparti til at sikre sig, også i forhold til EU-politikken, hvor netop venstrefløjen har villet lege kispus med regeringen og således med Danmarks interesser.
Derfor synes jeg bare, at det er en underlig måde at benytte en sådan højtidelig lejlighed som i dag til at, ja, tvære det parti, der eventuelt skal være et parlamentarisk støtteparti.
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-17:
Jeg stillede sådan set spørgsmålet, om man regnede med, at man kunne blive enige om det.
Eller er det bare for at udstille nogle andre, at man vil have den debat?
Og kan man blive enige i Venstre?
Altså, er man i Venstre enige om, at man skal afskaffe f.eks. euroforbeholdet – eller hvordan?
Jan E. Jørgensen (V), 2020-11-17:
Ja, det er et forlig, så den skal vedtages i enstemmighed, det er fuldstændig korrekt.
Altså, der er jo ikke decideret noget galt med den aftale, vi har, men der er jo sket meget.
Der er løbet meget vand under broen, siden den blev skrevet.
Der står ikke noget om klima i den aftale, der ligger nu, og det er dog et emne, der fylder ganske meget, og så har vi jo også hele debatten om vores forbehold osv.
Der er masser af ting, som trænger til en afklaring blandt de europapositive partier her i Folketinget
Søren Søndergaard (EL), 2020-11-17:
Ud over en voldsom og harmdirrende kritik af en minister, der handler uden lovhjemmel, en kritik, som jeg fuldstændig deler, ingen nævnt, ingen glemt, så fik jeg det ud af det, at Venstres ordfører vil have en ny europapolitisk aftale.
Og så tænker jeg: Man har jo allerede en europapolitisk aftale, og hvad er det, der er galt med den?
Hvad er der galt med den europapolitiske aftale, og har hr. Jan E. Jørgensen tillid til, at man kan blive enige med dem, som man kritiserede så voldsomt, om at lave ændringer?