runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Møller (S), 2022-10-06:
Tak for det.
Først vil jeg egentlig også godt lige have lov at sige tak for en – synes jeg – både følsom og personlig beretning i forhold til det her.
Hvis vi spoler filmen lidt tilbage til 2019 på valgnatten, var det sådan, at i nederlagets stund, tror jeg vel man kan sige, kom der et udtryk, som var nyt, hvor klimaaktivisterne blev betegnet som klimatosser.
Nu er vi så i 2022, og her skal jeg lige høre, om man fra Dansk Folkepartis side og hr. Morten Messerschmidts side stadig væk betragter de her klimaaktivister som klimatosser.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Vi er da bestemt ikke modstandere af den grønne omstilling.
Vi er bare meget, meget optaget af, at den grønne omstilling ikke fører til, at man flytter arbejdspladser ud af landet, at man skaber stor social ubalance osv.
Det var faktisk det, der var det afgørende for, at Dansk Folkeparti gik med i klimaloven, nemlig at det indledende kapitel siger, hvad det er, der ikke må ske – altså, hvordan skal vi nå det her mål?
Og forhåbentlig kommer vi da på et tidspunkt dertil, hvor frugterne begynder at hænge lavt igen.
Lige nu er det jo meget dyre ting, vi implementerer, og derfor tror jeg, det er noget, der skal virke over tid.
Og så håber vi da på, at vi når op på 100 pct. – med sekvestreringen måske endda over 100 pct.
Peder Hvelplund (EL), 2022-10-06:
Nu var der jo her tale om borgere, som lever op til de helt urimelig strenge krav for at opnå statsborgerskab.
Det, der står i annoncen, er, at vi har rigeligt af dem.
Derfor er spørgsmålet, om det er i hjemmeplejen, vi har rigeligt af dem, eller om det er som forskere på universitetet, vi har rigeligt af dem.
For det her er jo at tage en hel gruppe og så udskamme dem og sige, at lige præcis jer har vi rigeligt af og jer har vi ikke behov for.
Så hvis ikke hr. Morten Messerschmidt vil række en tak til de borgere her, vil jeg i hvert fald benytte min lejlighed til her i salen at rette en tak til de borgere, som efter stor anstrengelse nu har fået muligheden for at opnå dansk statsborgerskab.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Jeg er fuldstændig enig.
Vi havde jo en udmærket 2 timer og 20 minutter lang samtale i går ude i Vandrehallen, hvor jeg bl.a. havde fornøjelsen af det ærede medlems formand, og vi var jo alle sammen enige om, at bureaukrati er noget, vi skal til livs.
Så er der gode tanker fra borgere, organisationer og politikere – i hvilket lag det måtte være – så synes jeg, vi skal omfavne det og så gøre det til en mulighed for alle.
Jeg er fuldstændig enig.
Benny Engelbrecht (S), 2022-10-06:
Jeg tror, vi kan være ganske enige om, at de gode løsninger måske i virkeligheden slet ikke skal komme fra os, men netop fra borgerne og ikke mindst fra medarbejderne i kommunerne.
Og jeg kan også kun bekræfte en af de ting, som Stefan Lydal har sagt, i øvrigt, som jeg forstår det, også bakket fuldstændig op af den socialdemokratiske borgmester Erik Lauritzen, nemlig at hvis der er noget, der især skal gennemføres, for at det kan lade sig gøre, og hvis det for alvor skal lykkes, så er det, at vi på Christiansborg skal stille færre krav til kommunerne.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Det korte svar er: Ja, selvfølgelig, det synes jeg.
Bl.a. ved jeg, at han sammen med den socialdemokratiske borgmester har bedt om at komme ind og mødes med Socialudvalget i forhold til det specialiserede område.
Så jeg synes, det er fuldstændig rigtigt, og der er flere ting rundtomkring i både borgerligt og socialdemokratisk drevne kommuner, hvor jeg tænker: Kunne man ikke udbrede det?
F.eks. var jeg på besøg i Aalborg for et par måneder siden, som også er socialdemokratisk – det er bare lige for at deklarere – hvor man gør noget helt fantastisk i forhold til at bekæmpe ensomhed blandt ældre, og man har ensomhedsambassadører.
Kunne vi ikke få bredt det ud?
Jeg er ikke optaget af, om de gode idéer kommer fra en socialdemokrat eller fra en borgerlig; jeg er optaget af at få dem omsat til virkelighed.
Benny Engelbrecht (S), 2022-10-06:
Tak, hr. Morten Messerschmidt, for en meget grundigt overvejet og meget personlig tale.
Det tror jeg vi alle sammen sætter meget pris på, og jeg kan godt forstå det spørgsmål, ordføreren stiller, altså hvad man egentlig kan gøre som politiker.
Det er i virkeligheden et spørgsmål, rigtig mange af os har stillet igennem tiden, og eksemplet med rollatoren kunne jeg se at også statsministeren nikkede højlydt til; det er der jo ikke nogen der spørger om, hvis ikke der er brug for det.
Derfor skal mit spørgsmål egentlig ret enkelt være, om det er et eksempel, som hr. Morten Messerschmidt kunne forestille sig at vi kan gøre mere af, altså tage den slags konkrete ting og give borgerne og ikke mindst medarbejderne reelle friheder til at forsøge sig ad nye veje.
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Nu kender jeg hr. Søren Espersen rigtig godt, og jeg tror, at er der nogen her i Folketinget, der går ind for grænsekontrol, så er det hr. Søren Espersen.
Det kan godt være, at den i sammensætningen skal justeres lidt, for det tærer rigtig hårdt på politiressourcerne, og spørgsmålet er, om vi kunne få hjemmeværnet ind.
Der er mange diskussioner, og dem vil vi meget gerne arbejde videre med.
Men jeg tror igen, som jeg har sagt tidligere til hr. Alex Ahrendtsen, at i store træk er de blå partier enige om, at vi skal have grænsekontrol, og skulle vi så ikke prøve at tæske lidt løs på de røde, for det er trods alt den forskel, vælgerne skal se?
Susanne Eilersen (DF), 2022-10-06:
Men det er jo noget, som ordførerens partifælle sagde til TV Syd.
Så det vil så sige, at hr. Søren Espersen er forkert på den, når han siger, at vi skal til at begynde at ændre på grænsekontrollen.
Det var jo det, han fortalte til TV Syd, og man kan gå tilbage og høre igen, at det var hans citat på TV Syd.
Jeg er meget bekymret for, at det, hvis man først begynder at ændre på grænsekontrollen, vil være sådan, at et flertal herinde begynder at sige, at så skal vi sådan set ophæve grænsekontrollen, og det synes jeg vælgerne skal vide.
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Nej, det gør vi bestemt ikke, den skal blive, hvor den er.
Susanne Eilersen (DF), 2022-10-06:
Tak for det.
Nu er vi jo ikke et samlet hold, vi er nogle forskellige partier.
Jeg synes da, det er meget klart, at vælgerne, der nu skal ud at sætte deres kryds her den 1. november, ved, hvor de skal sætte deres kryds henne, og ved, hvad partierne vil, så derfor synes jeg, det er lidt mærkeligt, at man ikke vil svare på det spørgsmål, men begynder at blande statsministeren ind i det uden at svare for sig selv.
Når jeg har taget ordet her, er det, fordi vi, der stiller op i TV Syd's område, på åbningsdagen blev spurgt om, hvad det vigtigste at gå til valg på i valgkampen var for vælgerne, og der hørte jeg med stor undren ordførerens partifælle Søren Espersen sige, at det var, at man skulle ændre grænsekontrollen, for det vigtigste var, at man skulle sørge for, at pendlerne kunne komme nemmere over grænsen.
Så blev jeg jo noget bekymret, og jeg synes da også, at vælgerne skal have at vide, om Danmarksdemokraterne ønsker at ophæve grænsekontrollen.
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Det var nu ikke sådan en quiz som »Hvem vil være millionær?«, hvor man skal pege på et bestemt tal eller ringe til en ven eller sådan noget.
Jeg synes, at hr. Alex Ahrendtsen skulle fokusere på den opgave, jeg nævnte før, nemlig at tæske løs på det røde hold i stedet for det blå.
Kim Valentin (V), 2022-10-06:
Og tak til hr. Morten Messerschmidt for en god tale.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til den oprigtige bekymring, jeg ved at ordføreren har for det danske sundhedssystem: Hvad mener Dansk Folkeparti egentlig er den største udfordring for det danske sundhedssystem i dag?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Jeg vil med ordførerens tilladelse pege på to ting.
Først er der suspensionen af behandlingsgarantien, som vi har brug for bliver implementeret, så hurtigt det kan lade sig gøre, sådan at folk ikke skal vente unødig længe; for nogle forværres sygdommen af lange ventetider.
Og så tror jeg, at det andet, jeg vil pege på, er psykiatrien – i virkeligheden ved at sige, at vi skal passe på med, at der kommer for vandtætte skotter imellem det somatiske og det psykiatriske, for tingene hænger ofte sammen derved, at hvis man får en somatisk sygdom, kan det sætte sig, så man får en psykisk sygdom, og det kan også være omvendt.
Så jeg tror, at vi skal have de barrierer nedbrudt.
Jeg vil gerne rette en varm tak til alle, der gør en indsats for Danmark, både på universiteterne, som sygehjælpere, sygeplejersker, eller hvad det måtte være – alle de grupper, som hr. Peder Hvelplund nævner.
Men det, at man arbejder i Danmark, gør jo ikke nødvendigvis, at man skal have dansk indfødsret.
Og det, som den annonce sætter fokus på, er de gedigne problemer, som vi har oplevet med rigtig mange fra Mellemøsten, der ikke arbejder og ikke opfører sig ordentligt.
Og når de ikke arbejder og ikke opfører sig ordentligt og vi måske i virkeligheden gerne ville have dem ud af landet igen, så kan vi ikke gøre det, fordi hr. Peder Hvelplund og hans røde venner har givet dem indfødsret.
Det er det, der er problemet der.
Der er jo rigtig mange udlændinge, der ikke har dansk indfødsret, der arbejder i Danmark.
Hr. Peter Skaarup vil så gerne have flere; vi vil ikke have flere.
Det er så en forskel på højrefløjen.
Men man behøver ikke at have indfødsret for at arbejde i Danmark, hverken som professor eller sygeplejerske.
Peder Hvelplund (EL), 2022-10-06:
Tak for det, og tak til hr. Morten Messerschmidt for en personlig og dybtfølt tale.
Jeg tror i virkeligheden, at hr. Morten Messerschmidt har ret i, at hvis man kratter lidt i overfladen, er den her arbejdsplads nok ikke anderledes end alle mulige andre.
Der ligger en masse personlige skæbner.
Mange af os har formentlig oplevelsen af at være pårørende til enten folk, der har brug for hjælp i hjemmeplejen, eller borgere med psykisk sygdom eller andet.
Det giver mig så også anledning til at spørge hr. Morten Messerschmidt om noget.
Når nu man oplever den slags ting og oplever mangel på både ressourcer og personale i f.eks. ældreplejen, undrer det mig, at jeg kan se, at Dansk Folkeparti har indrykket annoncer om borgere, som har opnået dansk statsborgerskab, hvor man siger, at dem har vi rigeligt af i forvejen.
Det er jo ikke usandsynligt, at Jamal, Ali eller Mohammed, som Dansk Folkeparti skriver om, faktisk arbejder i hjemmeplejen.
Det er jo folk, som lever op til alle kriterier for at være danske statsborgere og har arbejde og ikke har begået kriminalitet.
Altså, burde Dansk Folkeparti og hr. Morten Messerschmidt ikke i stedet for rette en tak til dem for den indsats, de leverer i hjemmeplejen, som forskere på universiteterne, som medarbejdere i sundhedsvæsenet, frem for at begynde at udskamme dem som en gruppe?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Det er første gang, jeg hører om det problem.
For der er en anerkendelse i det, men der er jo også en tryghed for den, der modtager hjælpen, ved at man så ved, at det er en, der rent faktisk er uddannet inden for feltet.
Så med fare for, at der kan være noget, jeg overser, vil jeg sige, at det lyder rigtig fornuftigt.
Det vil vi gerne arbejde videre med.
Mette Abildgaard (KF), 2022-10-06:
Det kunne være rigtig spændende at diskutere det her videre, for der ligger en vigtig samfundsdebat her, en vigtig kulturel debat.
Hr. Morten Messerschmidt snakker også om respekten for fagligheden hos de medarbejdere, der er i faget, og det er jeg fuldstændig enig i.
Det er i den grad dygtige mennesker, der fortjener vores respekt.
Vi har i dag for social- og sundhedsassistenterne en autorisationsordning, der betyder, at de har en beskyttet titel, som viser, at de har en uddannelse med nogle særlige kvalifikationer.
Den ønsker de sig.
De ønsker sig at få den anerkendelse – at få en beskyttet titel, så alle og enhver ikke kan gå ud og kalde sig social- og sundhedshjælper.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Ja, og det er jo ekstremt vigtigt, at det bliver en balance, for jeg tror ikke, at man eksempelvis skal hjælpe sine forældre i bad, men jeg synes, det er meget naturligt, at man kommer og laver mad og spiser sammen med dem.
Og enhver må jo gøre op med sig selv, hvor man finder den grænse.
I forhold til de ting, hvor man er over grænsen, skal samfundet jo være der, og der skal vi sørge for dygtige og empatiske medarbejdere, der også bliver honoreret for deres store, store indsats.
Hvordan animerer vi så politisk til det?
Jeg var lidt inde på det i forhold til fru Kirsten Normann Andersen før: Kan man lave noget i forhold til bofællesskaber, altså hvor man får folk til at bo lidt tættere og dermed også tage et ansvar for hinanden?
Det kunne f.eks. være, at der er nogle bedsteforældre, som stadig væk er aktive – altså inden de bliver gamle, hvis vi kan bruge det udtryk – og som har lyst til at passe deres børnebørn.
Hvorfor så ikke give dem mulighed for at gøre det måske to gange om ugen og så få de penge, som det i dag kun er forældrene der kan få?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-10-06:
Vi har den tilgang til det, at det, der var det store problem fra 2015-2019 var, at de borgerlige partier ikke kunne unde hinanden noget godt.
Man lyttede ikke nok til, hvad der var vigtigt for hinanden, og det vil vi gerne gøre op med.
Vi lytter til, at der er nogle, der har noget, der er meget, meget vigtigt for dem.
Det tager vi hjertens gerne med de borgerlige partier: Hvis de har noget, som er hjerteblod for dem, så vil vi lytte til dem, og så vil vi prøve at se, hvor imødekommende vi kan være.
Mette Abildgaard (KF), 2022-10-06:
Tusind tak til hr. Morten Messerschmidt for en virkelig vidunderlig tale, som jo var personlig, men som på meget, meget fin vis skildrer en af de meget store udfordringer, vi står med, i forhold til vores ældrepleje herhjemme.
Og stor ros og anerkendelse til Dansk Folkeparti for at have været en meget markant stemme i ældrepolitikken herhjemme i årtier.
Tusind tak for det.
Der er mange ting, jeg kunne have lyst til at spørge om, men noget af det, der også gjorde mig glad ved beretningen, var at høre om det ansvar, som hr. Morten Messerschmidt og familien føler for de ældre i samfundet.
Det ligger jo på mange måder sådan grundlæggende i vores kultur, at de ældre, når de bliver gamle, i højere og højere grad er blevet samfundets ansvar – man forventer, at andre kommer og tager sig af dem osv.
Og det er også gældende i forhold til en række plejeopgaver osv.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Ja, altså, jeg er vild med oldekolle, men jeg kunne godt tænke mig at brede det ud.
Nu bor jeg jo i en slags familiekollektiv: Vi har Johanne på 29 år, og vi har Lillian på 90 år.
Vi spænder relativt vidt aldersmæssigt, vi har hver vores bolig, men er tæt på hinanden, og for os virker det rigtig, rigtig godt.
Altså, kunne vi gøre et eller andet måske i forhold til noget med ejendomsskat, eller hvad ved jeg, hvor vi animerer familier til at tage et større ansvar, hvis de har overskud til det?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-10-06:
Og det synes jeg er rigtig positivt, for der er brug for et flertal for at gennemføre den slags.
I takt med at vi bliver flere og flere ældre, er det klart, at hvis man også bliver siddende derhjemme længere tid og man ovenikøbet er enlig og ikke har noget familie, der kan støtte op, så bliver det endnu mere sårbart, at der kommer forskellige folk i hjemmet.
Jeg tænker selv, at der måske også er behov for, at vi kigger på en anden type af boliger til ældre, sådan at vi undgår, at så mange ældre kommer til at sidde ensomt, men at de har nogle omkring sig, de kan støtte sig til, altså en form for oldekolle.
Skal vi også arbejde på en anden type ældreboliger?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Af hele mit hjerte: Ja.
Der kan være meget ubehageligt her i livet, men en af de virkelig ubehagelige ting må være, hvis man f.eks. ikke kan bevæge sig så nemt eller måske har mistet hørelsen og synet og man så ved, at der kommer en ind i ens hjem, men at det ikke er en, man kender.
Altså, jeg ville betragte det som enormt grænseoverskridende bare at invitere en, som jeg ikke kender, ind én gang, og hvis det så er en hverdagsting, kan man ikke byde ældre mennesker det.
Så jeg er meget, meget enig, og jeg synes i virkeligheden også, det er godt, hvis vi, som er valgt til Folketinget, måske godt må dele lidt ud af det, vi oplever, fordi vi er borgere, der har en privilegeret adgang til at fortælle de her ting, så hvis fru Kirsten Normann Andersen har tilsvarende oplevelser, synes jeg vi skal få det frem.
For ja, vi er politikere; det er os, der træffer beslutningerne, men vi er også mennesker, og det er vigtigt, at folk også kan spejle sig i os, der er her på Christiansborg.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-10-06:
Tak for det.
Først tak for en meget fin og også meget personlig beretning.
Jeg kan selv skrive det næste kapitel i talen og har også oplevet at blive vækket midt om natten, fordi der ikke kom den hjælp, som der var behov for, indtil flere gange, og det er ulykkeligt, og det er også utilgiveligt set med mine øjne.
Jeg ved, at det ikke er med ond vilje; mange gange er det jo mangel på personale, der er årsagen til det.
Så derfor vil jeg også helt enkelt spørge: Uanset hvordan flertallet måtte se ud efter et valg, vil Dansk Folkeparti så være med til en gang for alle at beslutte, at ældre har ret til faste teams og faste hjælpere?
For det at kende sine hjælpere skaber tryghed i sig selv, men det at være personale og vide, hvad det er for nogle borgere, man kommer ud til, gør jo også, at man ved, hvem det er, man godt kan udsætte en lille smule, og hvor man ikke kan gøre det.
Vil Dansk Folkeparti være med til at give håndslag på, at det skal vi have gennemført efter et valg uanset flertallet?
Morten Messerschmidt (DF), 2022-10-06:
Ja, tanken er, som de fleste kender det fra barns første sygedag, hvor man kan blive hjemme og selvfølgelig passe sit syge barn, så har man samme mulighed, hvis man har en syg forælder, en mor eller en far, og det kan også være en bedsteforælder, og at det bliver en del af lovgivningen eller overenskomsten, som det nu kan lade sig gøre.
Kim Valentin (V), 2022-10-06:
Ja, og så hører jeg også i talen, at bedstes første sygedag skal introduceres.
Kan ordføreren være en smule mere præcis, med hensyn til hvad det egentlig indeholder?
Peter Skaarup (DD), 2022-10-06:
Det er de bestemt.
Vi går ind for Arnepensionen, og vi tror ikke på, at der vil være et flertal i Folketinget, der vil sætte den på spil.
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Det må selvfølgelig ikke blive konsekvensen af en bred regering.
Det er klart, at det jo er en bred regering, som skal flytte Danmark fremad, og det gælder også på klimaområdet.
Jeg er i øvrigt enig i det, der bliver sagt fra fru Mai Villadsens side om flyafgiften, for det er jo fantastisk at forestille sig, at man om få år vil kunne sætte sig ind i et fly i Danmark og flyve til – lad os tage en tilfældig by – Aalborg og flyve grønt uden den der belastning og uden en, tror jeg, for en dels vedkommende dårlig samvittighed over, at man af forskellige årsager vælger en transportform, som har den der klimabelastning – det er i hvert fald noget, de unge ofte giver udtryk for – og at vi kan få indført grøn indenrigsflyvning i Danmark om få år med en passagerafgift på 13 kr.
Jeg synes faktisk, det er ret fantastisk, at vi kan det.
Vi ville jo også kunne sætte en international dagsorden med det her spørgsmål, og tænk, det er der borgerlige partier – hvis ikke alle, så i hvert fald mange; måske er det alle – der siger nej til.
Det kan jeg ikke forstå, men det kan være, vi kan få et svar på det senere.
Mai Villadsen (EL), 2022-10-06:
Mange tak.
Statsministeren proklamerede i sin tale, at vi skal have et tryghedsvalg, og det er jeg faktisk meget enig i.
Vi står i en situation med buldrende inflation og med krig og sorte skyer over økonomien.
Hvad har vi så hørt i debatten i dag?
Jo, statsministeren sagde jo også selv i sin tale, at blå blok nærmest har konkurreret om at frede landbruget; der blev ikke sagt ja til at indføre en CO 2 -afgift for landbruget.
Venstre ville ikke engang støtte en sølle flyafgift på 13 kr. pr. tur, og Nye Borgerlige vil skrotte klimaloven.
Det mener jeg er helt forkert, og det tror jeg sådan set også statsministeren mener.
Derfor må jeg bare sige, at jeg simpelt hen ikke forstår, hvorfor statsministeren ønsker at lukke selv samme blå blok ind til regeringsbordene.
Hvorfor ønsker man det?
Klimakrisen har simpelt hen ikke tid til 4 års klimanøl, og jeg mener, at det er det, statsministeren risikerer at lægge op til.
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Jamen jeg siger, at efter de her godt 3 år, hvor vi har modbevist alle de forbehold, som mange med rette har haft – inklusive mig selv – nemlig om, hvorvidt vi kunne sætte så meget fut under den grønne omstilling, uden at det ville betyde stigende ulighed og arbejdsløshed, så er jeg og regeringen frisk på mere.
Og selvfølgelig skal klimaloven genforhandles på et tidspunkt.
Vi er tæt på at have truffet beslutning og realiseret de 70 pct. Så selvfølgelig er vi også klar til næste kapitel.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-10-06:
Jamen tak for anerkendelsen.
Lad mig bringe nogle flere gode idéer til bordet, som vi kunne tage fat på straks efter valget, f.eks. at genforhandle klimaloven.
For det skal der faktisk til efter de meldinger, der er fra FN's klimapanel og den verden, vi kan kigge ud på, som både brænder og oversvømmes.
Det kunne f.eks. være at sætte målet til 80 pct. i 2030 og være fuldt energineutrale i 2040.
Hvad siger statsministeren til det?
Mette Frederiksen (S), 2022-10-06:
Det vil jeg meget gerne, for det vil jo ligge i forlængelse af, hvad vi allerede har besluttet.
Og jeg tror, der er rigtig mange af de danskere, der har et gasfyr, der virkelig gerne vil tilsluttes fjernvarme, og hvis man bor i et område, hvor man ikke kan blive tilsluttet fjernvarme, så vil man gerne have installeret en varmepumpe eller få en anden løsning.
Det vil ligge i forlængelse af de beslutninger, vi allerede har truffet med »Danmark kan mere II«, og vi har også haft diskussionen i forbindelse med vinterpakken.
Og æres den, der æres bør.
Med et citat af fru Sofie Carsten Nielsen kvitterer jeg hermed herfor.
Og i det hele taget gælder der jo det omkring Radikale Venstre på klimaområdet, at de nogle gange bringer nogle idéer med til bordet, hvor mange andre sidder og tænker lidt: All right, ja, verdens første energiø, det lyder spændende, måske lidt »Star Wars«-agtigt.
Men vi har truffet beslutningen, og det har vi gjort i fællesskab.
For det er vigtigt for klimaet, men det er også vigtigt, at Danmark bliver ved med at gå foran.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2022-10-06:
Tusind tak.
Jeg tror, det var mig, der sagde, at der skal være nogle til at drive de grønne beslutninger frem.
Og det tager vi også gerne på os i Radikale Venstre – også sammen med alle andre, som jeg anerkender har været med til i den grad at drive det her frem.
Jeg vil spørge statsministeren til netop de grønne ambitioner.
De gælder sådan set på meget, meget kort sigt i forhold til en akut energiplan, fordi det er det, der skal til, for at vi kan få nedbragt danskernes energiregninger.
Vi skal altså simpelt hen have endnu, endnu mere fart på udrulningen af fjernvarme.
På samme måde, som vi faktisk løste problemer under corona, må vi akut kunne sige: Nu skal der skiftes til varmepumper, der skal udrulles fjernvarme, og gasfyrene skal ud.
Vil statsministeren være villig til straks efter et valg – hvis det fortsat er hende, der har ansvaret – at sætte sig ned og lave en akut energiplan?