runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Jeg har bare lige en kommentar.
I forhold til om der ikke skulle være nogen, der kommer med et samlet bud på, hvordan vi kan løse udfordringen med en 70-procentsreduktion af klimagasser i 2030, så vil jeg bare henvise til den klimaplan, som Enhedslisten fremlagde i februar, som netop med konkrete virkemidler angiver, hvordan vi skal løse det problem, netop en 70-procentsreduktion af klimagasser i 2030.
Det er fuldt finansieret, og det er finansieret på en sådan måde, at det ikke vender den tunge ende nedad, altså at det ikke er sådan, at vi sender regningen til de fattigste.
Det er de tre parametre, som for os at se er afgørende i enhver klimaplan.
Det er vores bud.
Vi kunne også ønske os, at andre spillede ind med lige så detaljerede og gennemarbejdede forslag.
Men vi har faktisk et samlet bud på, hvordan det kan være.
Men det, som jeg egentlig vil spørge om, er, hvordan Det Konservative Folkeparti har det med at have brugt så utrolig mange penge på skatte- og afgiftsnedsættelser – det, som er aftalt fra 2015-2019 under den blå regering vil koste næsten 22 mia. kr. om året – og samtidig efterlader man en regning til os andre på 3,5 mia. kr., som vi så skal samle op.
Så man har været rigtig gode til at lave permanente skattelettelser, men når det kommer til bevillinger til politiet, jamen så kunne det kun blive midlertidige bevillinger; de løber så tilfældigvis ud, i takt med at valgperioden lige slutter.
Er det økonomisk ansvarligt?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Det var jo et drømmespørgsmål: Hvordan har Det Konservative Folkeparti det med, at vi har fået sænket skatten markant i den seneste regeringsperiode?
Det har vi det jo fantastisk godt med, det er vi stolte over, det er vi glade for.
Vi er meget, meget lykkelige for det.
Vi har ikke efterladt nogen regning.
Tværtimod har vi efterladt et kæmpe råderum, hvor der faktisk er en mulighed for at hæve de offentlige udgifter, uden at det er nødvendigt at hæve skatterne – og der vil stadig væk være overskud på statsbudgettet.
Der er et gigantisk råderum, og det er endda blevet opjusteret flere gange her i de seneste måneder, efter at vi har forladt regeringskontorerne.
Så det eneste, man kan ærgre sig over, er selvfølgelig, at vi i virkeligheden er kommet til at opkræve for mange penge af skatteyderne, og dem burde man selvfølgelig betale tilbage til skatteyderne, når nu man rent faktisk står i den situation, at man opkræver mere, end man har brug for.
Så det er måske den eneste malurt i bægeret, men ellers er vi rigtig stolte af de skattelettelser, vi har gennemført.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti har det helt fint med at efterlade en regning på 3,5 mia. kr. i 2020.
Så kan det godt være, at hr. Rasmus Jarlov står og siger, at råderummet efter 2020 er rigtig stort og sådan nogle ting.
Virkeligheden er bare, at i den finanslov, vi sidder og forhandler nu, skal vi finde 3,5 mia. kr., fordi det er en regning, der er efterladt af den borgerlige regering.
Man må bare sige, at hvis ikke der var blevet givet midlertidige bevillinger til f.eks. politiet, så havde vi jo haft 3,5 mia. kr. mere i forhandlingsreserven til de her finanslovsforhandlinger – og der er også andre reserver, vi kan kigge på.
Men det er bare et faktum.
Det kunne jeg godt tænke mig at man forholder sig til, altså at man giver permanente skattelettelser, som oven i købet i kroner og øre mest er til gavn for dem i toppen, men når det kommer til politiet, skal de bare have nogle midlertidige bevillinger, og så kan andre samle regningen op.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Jeg ved ikke helt, hvad spørgsmålet var.
Altså, vi har givet penge til politiet.
Det er et af de områder, hvor vi rent faktisk går ind for, at der skal være et lidt større budget, fordi vi prioriterer sikkerhed ret højt.
Vi synes, det er en kerneopgave for en stat at sørge for at bekæmpe kriminalitet og sikre borgernes sikkerhed.
Så det er vi også stolte af.
Vi har jo ikke efterladt noget hul.
Vi har efterladt dansk økonomi i exceptionel topform med et kæmpe råderum, som betyder, at man kan bruge flere penge, eller at man kan sænke skatterne – og der er stadig væk overskud på statsbudgettet på lang sigt.
Samtidig har vi efterladt dansk økonomi med god vækst, lav inflation og kæmpe beskæftigelse.
Selv tak!
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
Og tak til ordføreren for talen.
Jeg vil lidt tilbage til noget af det, der blev spurgt om tidligere, om klimaindsatsen og klimainvesteringerne, for jeg synes, man kommer lidt let hen over det ved at sige, at nu må vi vente at se, hvad regeringen kommer med.
Vil man være med til at se på, hvordan vi kan rejse penge til at lave de store investeringer, der skal til, eksempelvis som den borgerlige regering i Holland gør gennem grønne obligationer?
Er der andre tiltag, man ville lave nu og her, for at vi kommer i gang, og for at vi ikke kommer til at lave det generationsskifte, som vi desværre er på vej ud i?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Vi har jo selvfølgelig nogle konkrete ting, vi gerne vil gennemføre, og det kunne vores klimaordfører nok redegøre for endnu mere detaljeret, end jeg kan.
Så vi har da nogle forslag, men som jeg også sagde før, er vi i hvert fald ikke så skarpe hos os på alt, hvad der er af teknologiske muligheder, at vi føler, at det er i det konservative gruppeværelse, vi skal sidde og finde på, hvad der samlet set skal til for at nå i mål med en 70-procentsreduktion af CO 2 -udledningerne.
Vi har behov for regeringsapparatet med de tusindvis af embedsmænd, som sidder der, vi har behov for, at de grønne organisationer og erhvervsorganisationer bliver samlet og finder ud af, hvad for nogle løsninger der er mest effektive.
Det får vi en bedre klimaplan ud af.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
Men det, der jo er så vigtigt, er også at se på, hvordan vi rejser de penge, som vi i fællesskab skal investere, og ikke bare sige: Det er nok noget, det private erhvervsliv gør, og så kommer der noget teknik derude.
Hvordan tager vi vores ansvar på os herinde og laver konkret handling?
Det kræver, at vi rejser pengene til det og ikke står og venter på andre, men peger på, hvordan vi gør det.
Derfor spørger jeg konkret, om man vil være med til at gøre, som man har gjort i eksempelvis Holland, altså at rejse penge til de investeringer, der skal gøres i fællesskabet igennem grønne obligationer.
Er det noget, man vil støtte fra konservativ side?
Peter Skaarup (DF), 2019-10-22:
Mit spørgsmål har med politiet at gøre.
Vi er nogle, der er meget kritiske over for, at man ikke laver en aftale nu, for situationen for politiet er jo alvorlig.
Politiet er underbemandet, det kan vi se.
Politiet er bemandet efter situationen før al-Qaeda og Islamisk Stat og alle de andre udfordringer, vi ser nu.
Mit spørgsmål til hr. Rasmus Jarlov går på ordføreren for Enhedslistens indlæg for lidt siden.
Det gik jo på, at selv det, der ligger i regeringens finanslovsforslag – altså det problem, der ligger der – som trods alt er en videreførsel 1 år frem, nemlig at der er afsat den bevilling, der har været de sidste 4 år, vil Enhedslisten åbenbart ændre på.
Er ordføreren ikke enig i, at det egentlig er meget foruroligende, at et potentielt forligsparti ikke engang vil videreføre den økonomi, politiet har nu?
Det lyder godt.
Så er vi enige.
Er vi også enige om, at det niveau, der er for økonomien for politiet, som regeringen har lagt, men altså kun 1 år frem, med de 150 netto ekstra politibetjente, ikke er højt nok, og at vi skal op på mindst 300 ekstra politibetjente og dermed også fylde de pladser ud på politiskolen i det jyske, som faktisk i øjeblikket er ledige?
Det er jo skidt for politiet, at man opererer med ledig kapacitet.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Jeg er ikke nok inde i, hvor mange der præcis kan være på en politiskole, og hvad behovet er, til at jeg tør sætte præcise tal på, hvor mange ekstra politibetjente vi godt kunne tænke os på det her tidspunkt.
Det vil jeg gerne svare på, men jeg tror lige, at jeg er nødt til at spørge vores retsordfører.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Ordføreren ynder jo tit at kalde den tidligere regering ufejlbarlig, og det kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til, for hvis vi anlægger den præmis, var det jo ikke regeringens skyld, at lovforslaget om fri telefon ikke blev vedtaget i tide, kan man sige.
Vi står i den situation nu, at man aflyser en skattelettelse og i stedet for skal til at indføre en ny skat.
Kunne ordføreren ikke prøve at lette låget lidt for, hvor det gik galt henne?
For det var jo i 2017, man besluttede det, og man vedtog det i 2018.
Hvorfor implementerede man ikke den her lovgivning, således at den var gennemført fra 2019?
Det økonomiske råderum har man jo tidligere sagt igen og igen er stort, og at man afleverer en økonomi i topform og det hele, så det er jo ikke, fordi man har manglet pengene til det.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Men alligevel vil jeg dog sige, at der selvfølgelig kan være ting, som man godt kunne have tænkt sig blev gennemført hurtigere, og det er heller ikke sådan, at når vi står her i dag efter 4 år med en borgerlig regering, så er der ikke nogen ting, der kan gøres bedre i Danmark.
Vi ville stadig gerne have fortsat og arbejdet videre for at gennemføre en masse gode ting til gavn for Danmark og danskerne.
Men nu kan man jo bare glæde sig over, at hr. Lars Boje Mathiesen er kommet i Folketinget, for så ved man, at der kommer til at ske noget.
Alle os andre, som ikke har handlekraft nok, er åbenbart ikke i stand til at gøre det hurtigt nok, så nu glæder jeg mig til, at vi her i løbet af få måneder nok har fået det med fri telefon på plads.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Jeg takker for tilliden.
Jeg skal da gøre mit bedste for, at der sker noget – at der bliver handlet.
Men nu spurgte jeg jo ind til den tidligere regering, og hvorfor man ikke implementerede det dengang.
Det var jo et konkret spørgsmål.
Hvorfor blev det ikke implementeret fra 2019 i stedet for først fra 2020?
Det er jo et konkret spørgsmål, som jeg da håber man vil give et svar på ved enten bare at sige, at det ved man ikke, eller ved at sige, hvad årsagen var til, at man ikke implementerede det fra 2019, når nu det blev besluttet i 2018 og råderummet var der.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Det var, fordi der ikke var økonomi til at gøre det hurtigere; der var i hvert fald ikke et politisk ønske om at prioritere det på budgetterne på det tidspunkt.
Vi vil altid gerne have skattelettelser gennemført, og vi vil også gerne have dem gennemført så hurtigt som muligt.
Der ville givetvis også have været en del flere skattelettelser, hvis det havde været Konservative, som havde siddet i regering alene – der er jo ingen tvivl om, at vi har været et af de partier, som har kæmpet mest for at få sænket skatten sammen med især Liberal Alliance.
Men der er stadig væk ting, som kunne have været gjort endnu bedre, selv om vi har været en del af en borgerlig regering de sidste 4 år.
Henrik Møller (S), 2019-10-22:
Tak for det.
I forbindelse med statsministerens åbningstale var der en del, der efterfølgende påstod, at den var både mørk og meget dyster, men jeg synes, at når jeg hører hr. Rasmus Jarlov nu her kommentere lidt på, hvordan finansloven og udviklingen kommer til at være for det danske samfund, så blegner den kritik i hvert fald lidt.
Det, vi har oplevet, er, at De Konservative ligesom har prøvet at tegne et billede af, at Socialdemokratiets forslag om at normalisere eller fastholde bo- og arveafgiften er skadeligt for dansk erhvervsliv.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Jeg må indrømme, at jeg ikke kender til, at Kristian Jensen skulle have oversendt sådan et svar.
Det vil jeg gerne kigge på bagefter, men jeg er i hvert fald uenig i den påstand, ja.
Henrik Møller (S), 2019-10-22:
Bare for at følge op: Den tidligere skatteminister, hr. Karsten Lauritzen, som vi var lidt inde på tidligere, er faktisk gået så langt som til at sige, at det her ikke handler om samfundsøkonomien, men at det alene er et moralsk hensyn.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Det er jeg enig i.
Vi kommer selvfølgelig ikke til at støtte nogen initiativer, som skader politiet.
Så man kan være helt sikker på, at det er en sag, som ligger os rigtig meget på sinde.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Tak for det.
Det var sådan set et meget klart svar.
Hvordan og hvorledes ser Alternativet på en finanslovsaftale, der måtte blive indgået med eller uden Alternativets medvirken, hvis det er sådan, at den så ikke har en positiv klimaeffekt?
Jeg er helt med på, at det kan være svært nødvendigvis at gøre det op.
Men hvor vigtig en prioritet er det?
Nu har hr. Rasmus Nordqvist jo brugt ret mange ressourcer og kræfter på også tidligere at diskutere klimapolitik, så hvordan og hvorledes indgår det her spørgsmål i partiets stillingtagen til den samlede økonomiske politik?
Malte Larsen (S), 2019-10-22:
Undskyld mig, men det er min opfattelse som kommunalbestyrelsesmedlem igennem 18 år i tre forskellige kommuner, at der faktisk bruges meget lidt på administration og temmelig meget på borgernær velfærd i det omfang, man overhovedet har frihedsrettighederne dertil.
Men tilbage til mit spørgsmål.
Jeg synes, at det, Nye Borgerlige vil foreslå der skal ske, er meget lidt konkret, og i stedet blot er en opremsning af, hvad man ser som udfordringer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Altså, man er velkommen til at gå ind at læse vores politik på vores hjemmeside – der står jo listet op, hvad vi vil gøre.
Altså, hvis man tænker på skatten, vil vi fjerne topskatten, vi vil fjerne arbejdsmarkedsbidraget, vi vil fjerne selskabsskatten.
Vi mener, der skal være en kapitalbeskatning på 25 pct.
Det er, hvad vi vil gøre skattemæssigt.
Vi vil fjerne en lang række afgifter, som rammer borgerne – f.eks. på el.
Hvis man tænker på, hvad vi vil gøre i forhold til det offentlige, vil jeg sige, at det simpelt hen ikke er korrekt, når man siger, at der ikke bliver brugt penge på centraladministration og ledelse.
Den sidste regering, der sad fra 2015 til 2019, øgede de kommunale udgifter med 2,3 mia. kr., og ud af de 2,3 mia. kr. blev omkostningerne til centraladministration ude i kommunerne øget med 435 mio. kr. Så det er ganske enkelt ikke korrekt, at man ikke bruger flere penge på centraladministration og ledelse, for det har man gjort.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Tak til hr. Lars Boje Mathiesen for en god tale.
Det var ikke det hele, jeg var enig i, men jeg synes, det var en god tale, for den var klar og politisk og til at forstå.
Det ligger jo temmelig langt væk fra den socialdemokratiske linje, hvor vi ønsker at investere i den offentlige sektor.
Men det slår mig, at det jo egentlig også ligger et stykke væk fra eksempelvis Venstre, som jo med velfærdsløftet har sagt, at man vil vækste den offentlige økonomi på en måde, så man dækker det demografiske træk.
Det får mig til at tænke på, om Venstres formand, hr. Jakob Ellemann-Jensen, egentlig er Nye Borgerliges statsministerkandidat?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Der er sådan en vittighed med tre mænd, der går ind på en bar.
Jeg ved ikke, om ordføreren kender den.
Men sådan havde jeg det, da jeg kiggede på den tidligere regering.
Altså, Venstre gik i 2015 til valg på nulvækst, Konservative på minusvækst og Liberal Alliance også på minusvækst.
Så går de ind i et forhandlingslokale, og vupti, ud kommer der et regeringsgrundlag, hvor der er et øget offentligt forbrug.
Altså, det er mig et under, hvordan det kunne ske.
Og der er ingen tvivl om, at vi er et borgerligt parti, og vi ønsker, at staten skal slankes.
Borgerne skal ikke give så mange penge til politikere, som de gør nu, for politikere forvalter dem ikke ordentligt.
Og det vil selvfølgelig også været noget, vi vil sige til Venstres leder.
Og det er også det, vi står for, og det vil vi både gøre før et valg og efter et valg.
Der skal føres borgerlig politik i Danmark, og det er ikke nok bare at sige det.
Der skal også handling bag.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Hvor der var klar tale i ordførerens indledning, så blev det lidt mindre klart her.
For spørgsmålet til ordføreren fra min side var jo, om Nye Borgerlige peger på hr. Jakob Ellemann-Jensen som statsministerkandidat, når vi på et tidspunkt om forhåbentlig mange år skal til valgurnerne igen.
Det er jo sådan, at et af de spørgsmål, hvor man ikke kan tale udenom, er, når dronningen på et tidspunkt spørger, og man skal melde klart ud.
Så jeg vil prøve at gentage mit spørgsmål til ordføreren
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Vi har tre ufravigelige krav til enhver person, som ønsker vores støtte til at være statsminister.
Hvis hr. Jakob Ellemann-Jensen vil sige ja til det, jamen så er han vores statsministerkandidat.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Ja, absolut.
I Nye Borgerlige mener vi, at staten skal slankes.
Altså, du kunne selv høre på min tale, hvad det er, vi vil bruge pengene på.
Vi kan sikre en langt bedre grundlæggende kernevelfærd, samtidig med at borgerne beholder flere penge selv – selvfølgelig kan vi det.
Det handler om politiske prioriteringer.
Det handler om at sige, at de penge, som vi giver, giver vi direkte ud decentralt til de enkelte steder.
Det er jo derfor, vi har foreslået, at midler, vi giver til skoler og til daginstitutioner, skal gå direkte ud til daginstitutionerne, direkte ud til skolerne, således at de ikke bliver samlet op ude i de her kommuner, som vælger at bruge pengene på administrativt bøvl.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Socialdemokratiske folketingsmedlemmer er rigtig gode til retorik, så de tror, at man med retorik kan bilde vælgerne alt muligt ind, for jo flere gange man siger det, jo sjovere man siger det, og jo mere frækt man siger det, jo mere rigtigt tror vælgerne nok det er.
Liberal Alliance fik rigtig meget igennem i den daværende regering – rigtig meget.
På et tidspunkt blev regeringen endda kritiseret af fru Mette Frederiksen for, at den bar alt for meget præg af Liberal Alliances politik.
Også Dansk Folkepartis leder, hr. Kristian Thulesen Dahl, var ude at sige, at Liberal Alliance fyldte alt for meget i regeringen.
Vi fik meget igennem.
Vi fik ikke alt igennem i regeringen, og der blev gjort et stort nummer ud af det, vi ikke fik igennem, men det ændrer ikke ved, at vi fik rigtig meget igennem.
Jeppe Bruus (S), 2019-10-22:
Altså, vi har en socialdemokratisk regering, som gennemfører den politik, vi førte valgkamp på, modsat Liberal Alliance, som jo havde store vanskeligheder – det er vel ingen hemmelighed – med at finde sit fodfæste i den seneste periode.
Og man må vel også sige, at vælgerne huskede det, da vi var i valgkamp.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Det ved vi godt.
Borgerlige vælgere kan ikke lide partier, der skaber så meget ballade internt i egen blok.
Det blev vi straffet for, og det har vi taget konsekvensen af.
Og vores nye leder har sagt, at sådan bliver det ikke med ham som leder; og det bliver det så ikke.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
For visse partiers vedkommende kan jeg måske godt forstå det her indædte forsvar for, at bo- og gaveafgiften ikke skal tilbage på det niveau, den var for et par år siden, nemlig 15 pct.
Men jeg synes, det virker utrolig mærkeligt, at det kommer fra et liberalt parti, når man tager ideologien i betragtning.
Tænker man på de liberale forfædre, må man jo mene, at enhver er sin egen lykkes smed, og et opgør med 1800-tallets aristokrati indebar, at man ikke skulle have en forlomme, fordi man tilfældigvis var født i en bestemt familie.
Derfor har det bare i lang tid undret mig, at et ærkeliberalt parti går så meget op i det her, også når vismænd og andre siger, at det faktisk er til skade for den samfundsøkonomiske aktivitet osv.
Men det er en mindre ting?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Jeg morer mig altid, når socialister i Folketinget belærer Liberal Alliance om, hvad det vil sige at være liberal, og at det at være liberal ifølge dem er det samme som at være socialist.
Hver eneste gang det sker, synes jeg, det er sjovt, og det sker ret tit, så det er tit, jeg morer mig over det her.
Jeg kan fortælle så meget, at liberal politik er, at når folk først har betalt den skat, de skal betale af deres indkomst, må de altså selv bestemme over det, de har tilbage.
Det gælder også det, de har sparet op igennem et helt arbejdsliv.
Og når de så vælger at stille træskoene, eller når træskoene stiller sig selv, eller hvordan sådan noget sker, er det folk selv, der må bestemme, hvem der skal have de penge efterfølgende.
De har betalt skat, endda alt for meget skat, af deres indkomst i løbet af deres arbejdsliv.
Det, de har tilbage, når de stiller træskoene, må de selv bestemme hvem der skal have, det skal staten ikke bestemme.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Nej, men kan ordføreren ikke se det absurde i, at man baserer sin politik på en ideologi, der blev grundlagt som et opgør mod voldsom formuekoncentration, og i dag er formuekoncentration det ypperligste sammen med, hvad ved jeg, registreringsafgift at gå op i som ærkeliberal?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Men jeg har et andet spørgsmål.
I dag, mens vi har haft den her debat, er det kommet frem, at Danmark faktisk har den rigeste befolkning, gennemsnitligt selvfølgelig, blandt EU-landene.
Er det så ikke et udtryk for, at vi sagtens kan have et velfærdssamfund og samtidig være et meget, meget rigt samfund?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Altså, vi har ikke det højeste bnp pr. indbygger, men hvis det handler om, hvor stor en formue man har, er det nok et resultat af, at vi har lavet nogle fornuftige reformer, som gør folk i stand til at spare op til egen pension, sådan at de ikke er afhængige af det offentlige.
Og det er rigtig, rigtig godt.
Danmark er på rigtig mange områder – det viser de undersøgelser, man laver, også – et meget, meget liberalt land med et meget frit erhvervsliv, et arbejdsmarked, der ikke er styret ved lov, gode domstole, ingen korruption osv.
Derfor er Danmark et meget liberalt land, som dog har en stat med et meget højt skattetryk oven på sig.
Jeppe Bruus (S), 2019-10-22:
Det sidste er jo givetvis rigtigt: at hvis vi havde haft en liberal regering, havde vi formentlig haft en anden finanslov.
Og dog, for hvor tykt eller tyndt kan det blive?
må man spørge ordføreren.
Nu har vi hørt sådan en moralprædiken her fra talerstolen om, at S lovede mere i valgkampen, end man kunne levere efterfølgende.
Måske er det, fordi ordførerens parti har store erfaringer med den slags.
Ordføreren siger også, at vælgerne husker.
Man har fremlagt den ene store ambitiøse plan efter den anden, og det gjorde man også i valgkampen, nemlig en 2030-plan, hvoraf det fremgår, at pensionsalderen skal stige med op mod 1 år, at man skal fjerne dimittenddagpenge osv.
Jeg går ud fra, at det stadig væk er Liberal Alliances politik?
Malte Larsen (S), 2019-10-22:
Jeg siger også tak for ordet, og velkommen til Nye Borgerliges ordfører, der ligesom jeg har ført valgkamp i Østjylland, og tak for dialogen undervejs.
Jeg har en bekymring, når nogle tilbyder snuptagsløsninger, og jeg savner da også helt konkrete forslag fra Nye Borgerliges side til, hvad det så er, der skal ske i stedet for; i stedet for at man bare maler alle de problemer, man ser, op, savner jeg noget konkret, noget om, hvem der så skal bidrage mere, eller hvordan det nu skal foregå.
Med regeringens forslag til finanslov for 2020 lægger vi jo op til en vækst i det offentlige forbrug på 1,3 pct. Nye Borgerlige har ved tidligere lejligheder fastslået, at de går ind for en minusvækst i det offentlige.
Er det fortsat tilfældet?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg ved, at for Alternativet er omstillingen til vedvarende energi, altså omstillingen til el, vigtigt.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt til, om Alternativet er positive ved tanken om at sænke elafgiften til det EU-tilladte, altså en væsentlig sænkning af elafgiften, og om man også ser positivt på at fjerne afgiften på elbiler fuldstændig.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
I forhold til det med elafgiften er det, som det handler om, jo den grønne el, og ikke bare en generel sænkelse af elafgiften.
Det, der er problemet i dag, er jo, at hvis man bare laver en sænkelse, så kører den på tværs af alle de forskellige måder, man har lavet energien, altså ellen, på.
Så vi er ikke bare med på at sige en sænkelse af elafgiften