runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-12:
Jo, men så tror jeg bare ikke, at man havde fået dem til at lave de her store investeringer, og så havde vi altså ikke stået med en fugl i hånden, men med et kæmpe underskud.
Altså, så havde man jo ikke fået det her ind.
Det er jo rigtigt, at selskaberne har tjent gode penge på det her, men det har den danske stat jo også.
De opererer jo derude på den danske stats vegne, og jeg er med på, at Enhedslisten tænker, at man i princippet kunne have en skat på 100 pct. og så få dem til at gøre det gratis.
Men sådan er det jo ikke.
Det er jo en kalkule, man er nødt til at lave og sige: Okay, vi er nødt til at sørge for, at den danske stat tjener på det.
Og der er i øvrigt en ret høj beskatning på det derude.
Men hvis det ikke er interessant at investere i det, får vi jo slet ingenting ind, og det er jo der, hvor vi nu har prøvet på at lave en mekanisme, hvor vi laver en midlertidig skattelettelse, som er afhængig af olieprisen.
Får de en høj oliepris, får vi hele baduljen ind igen, og det synes jeg egentlig også er en ganske god forretning for Danmark.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-12:
Men synes ordføreren, at forløbet fra Mærsks side har været kønt?
Altså, man kommer med sådan en revolverdiplomati og siger: Hvis ikke vi får skattelettelser, lukker vi ned for Tyra den 1. januar.
Og der får man altså på en eller anden måde sat en skræk i livet på ordførerens parti og et flertal herinde, for gud, tænk, hvis det endte med, at vi ikke fik de penge i kassen.
Og man får gennemtvunget de her skatterabatter oven på de allerede eksisterende skatterabatter, som gør, at man er endnu lavere beskattet sammenlignet med vores nabolande, og det første, man gør som en tak for tro tjeneste for sine partier, er altså at afhænde sin olie og gas til et udenlandsk olieselskab, som nu sidder på den danske nordsøolie.
Er det et forløb, som ordføreren synes man kan være stolt af?
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-12:
Og så prøver man i en drøftelse at finde ud af, hvad man så gør, for at det for begge parter stadig væk er en god forretning.
Jeg har ikke noget problem med, at man som selskab også tjener penge på det her, men det skal selvfølgelig først og fremmest være en god aftale for Danmark.
Og i og med at vi med det her sikrer, at der kommer 24 mia. kr. i kassen frem mod 2040, er det sådan set også en ganske god aftale for Danmark.
Så kan man godt leve i en verden, hvor man tænker, at hvis vi bare havde hævet beskatningen, så havde det vrimlet med folk, der gerne ville gøre det alligevel.
Det tror jeg bare ikke på var sket.
Jeg synes egentlig, det er ganske fornuftigt, at vi har lavet en midlertidig sænkning for dem, som er afhængig af olieprisen.
Så hvis den kommer til at stige voldsomt, kommer de til at betale hele baduljen tilbage igen.
Det synes jeg egentlig er en ganske god aftale for begge parter.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-12:
Altså, at hæve skatterne synes jeg vi skulle have gjort for mange år siden, men lige nu snakker vi jo om, at man har givet en ekstra skatterabat.
Men nu repræsenterer ordføreren jo et meget nationalt sindet parti.
Hvordan har ordføreren det egentlig med, at det nu er udenlandske olieselskaber, som sidder tungt på den danske nordsøolie, med de konsekvenser, der er?
Der er blevet snakket meget om arbejdspladser, men direktøren i Total har jo sagt meget klart, at han ikke kan garantere, at de arbejdspladser, der er i dag, vil blive bevaret, eller at fremtidige arbejdspladser vil gå til danske lønmodtagere.
Er der ikke et eller andet med, at Mærsk har haft en særlig rolle, og at man derfor har været lidt sødere og blødere over for dem?
Og deres tak var så at afhænde det til et udenlandsk olieselskab.
Hvordan har ordføreren det egentlig med det?
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-12:
Nu er billedet jo ikke så simpelt, altså at det alene var Mærsk, der opererede der i forvejen.
Der er jo andre selskaber end alene de danske, der er derude.
Jeg havde da gerne set, at Mærsk havde fortsat, men det afgørende for mig er jo sådan set, at vi sikrer, at vi får nogle ressourcer ud af undergrunden, at vi sikrer, at der er en forsyningssikkerhed, og at vi sikrer de her arbejdspladser, men også, at vi får en indtægt til staten. Jeg synes så ikke, det er så afgørende, om det er Mærsk, der gør det, eller et andet selskab, men det er mere vigtigt, at de kan overholde de forpligtelser, man har skrevet under på at man ville overholde derude.
Det er i hvert fald det, jeg har fået ud af hovedkonklusionerne på den aftale, man lavede fra Mærsks side, da man solgte det videre, altså at det nye selskab skal overholde præcis de samme forpligtelser.
Og i og med at produktionen foregår i Nordsøen, er der nok også en pænt stor chance for, at arbejdspladserne kommer til at blive i bl.a. Esbjerg, og at de måske ikke flytter til et helt andet land, som det jo ikke giver mening at drive det fra, når produktionen er i Esbjerg.
René Gade (ALT), 2017-10-12:
Tak for ordførertalen.
Jeg synes, at ordføreren startede et fint sted med at sige: Hvad ville der egentlig ske, hvis vi ikke gjorde det her?
Og det kan jo så være en politisk forskel, der gør, at man mener noget forskelligt.
For i Alternativet synes vi jo ikke, vi skal give operatørerne i Nordsøen bedre forhold, i og med at vi gerne vil en grøn omstilling, og på trods af at vi godt kunne tænke os at få de penge, der kommer derudefra, i den danske statskasse.
Det kunne ske enten ved at sælge til et udenlandsk selskab, som vi så kan være meget kritiske over for, eller ved at give nogle forhold, hvor der er nogle, der har lyst til at drive virksomhed derude.
Vi synes, det er væsentligt at foretage de ting rettidigt, som giver en grøn omstilling.
Derfor kan vi ikke bakke op om et forslag som det her, og derfor synes vi også, prioriteringen er forkert.
Og vi ville være mere trygge, hvis der var sket noget andet.
Men mit spørgsmål til ordføreren går så på finansieringen.
Selv om jeg ikke har koncentreret mig ret meget om forskudsmomsordningen tidligere, kan man jo sige: Hvad nu, hvis vi ikke gjorde det her?
Altså, det er jo lidt den finansiering, vi har med at gøre her.
Lige nu giver vi nogle meget store operatører nogle muligheder, nogle bedre vilkår gennem skattelettelser, og dermed tager vi, som jeg læser det – det kan være, jeg bliver klogere under udvalgsbehandlingen – finansielle muligheder fra nogle mindre virksomheder, der lever af eksport, og som måske med en bredere palet kan gavne Danmark.
Rune Lund (EL), 2017-10-12:
Jeg anerkender ganske enkelt ikke præmissen om, at hvis ikke der var blevet givet den her skatterabat, ville der ikke blive investeret i Tyraplatformen.
Vi kan jo se, når det gælder den Nordsøaftale, som blev lavet tilbage i 2003, og som byggede på, at olieprisen skulle være 22 dollar pr. tønde stigende til 36 dollar i 2042, at olieprisen har ligget meget højere end det lige siden, og at den endda i perioder har været langt over 100 dollar pr. tønde.
I øjeblikket ligger den på omkring 50 dollar pr. tønde, og det har jo også resulteret i, at de indtægter, som olieselskaberne i DUC har fået igennem årene, har ligget langt over det, som der var forudsat i aftalen.
Det er sandsynligvis mere end 10 mia. kr. efter skat, lige siden aftalen blev indgået i 2003.
Det er i hvert fald de tal, vi har fra 2003 til 2010, hvorefter der er blevet lukket ned for offentligheden, i forhold til hvor meget olieselskaberne rent faktisk tjener.
Vi kan ikke længere få svar på, hvor meget de rent faktisk tjener efter skat.
Men vi kan se, at økonomien i hvert fald ikke er blevet ringere derude.
Så når nu skatteforholdene er så gunstige, når der nu bliver tjent så mange flere milliarder kroner om året efter skat, end der oprindelig var forudsat, hvorfor skal man så have flere lempelser?
Det fatter jeg simpelt hen ikke.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-12:
Lovforslaget handler jo om en lempelse af beskatningen på kulbrintevirksomhed for visse investeringer og en afskaffelse af forskudsmomsordningen.
Fra Dansk Folkepartis side vil jeg sige, at vi synes, at Danmark har nogle kæmpe samfundsøkonomiske interesser i olieog gasproduktionen i Nordsøen, og det er af flere grunde. For det første er det for at sikre en forsyningssikkerhed, så vi bl.a. er mindre afhængige af mellemøstlige oliestater, men det er også, fordi det sikrer utrolig mange arbejdspladser og er en god indtægtskilde for staten.
Og den udfordring, man har stået over for, er, at anlægget i Nordsøen var nedslidt og krævede ret store og massive investeringer.
Konkret handler det jo om, at der laves nogle højere satser for afskrivninger og kulbrintefradrag i et vindue fra 2017 til 2025, men der er en betingelse om, at man ikke bare får et fradrag, men at der også er noget, der hedder en tillægsskat, som gør, at producenterne kommer til at betale dele eller det hele tilbage, hvis der kommer en høj oliepris.
Ordningen er sådan set valgfri, så man kan jo vælge at lade være, hvis man som producent ikke synes, det er en god idé.
Men jeg tror godt, de vil tage den, for det er sådan set også en god aftale for dem, må man sige, altså både for staten og for producenterne.
Aftalen sikrer, at hvis olieprisen stiger til mindst 75 dollar pr. tønde, så kommer man til at betale noget tilbage, og hvis olieprisen stiger ret voldsomt, kan man faktisk som producent komme til at betale mere tilbage.
Finansieringen er så, at forskudsmomsordningen afskaffes, og at der bliver taget noget udbytte fra Vækstfonden og Eksportkreditfonden.
Men jeg synes også, at jeg vil sige, at noget af det vigtige i den her debat, og som man skal tage med i betragtning, er, at hvad nu, hvis man ikke gjorde noget og ikke lavede den her aftale? Så ville man jo stå i den risiko, at produktionen ville blive stoppet, eller at der ikke ville blive investeret så meget i olie- og gasproduktion i Nordsøen, og så ville vi altså gå glip af rigtig mange milliarder kroner.
Så man kan jo godt være sur over, at Danmark nu giver en midlertidig skattelettelse.
Men hvis der nu ikke var blevet gjort noget og produktionen var blevet stoppet, så havde Danmark altså manglet 26 mia. kr. i 2040, og det er et ret anseligt beløb at mangle i statskassen.
Ikke bare til Togfonden DK, som den socialdemokratiske ordfører gjorde rede for, men også generelt.
Så vi synes, det er en ganske fornuftig aftale, og vi glæder os også over, at der er bred opbakning til den i Folketingssalen.
Så Dansk Folkeparti kan støtte det her lovforslag.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-12:
Jeg har taget denne sag på vegne af vores skatteordfører, hr. Jesper Petersen, som ikke har mulighed for at være her i dag.
Dette lovforslag er jo en del af udmøntningen af den politiske aftale fra den 22. marts 2017 mellem regeringen, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og SF om udviklingen af Nordsøen, og som de, der har fulgt ivrigt med i debatten i salen siden i formiddags, vil vide, var jeg også ordfører på L 42, som er den anden del af udmøntningen af denne aftale, og derfor er der også noget af det, som jeg siger, der vil være identisk med det, jeg sagde i formiddags.
Så til dem, der har hørt det en gang, beklager jeg på forhånd.
For Socialdemokratiet har det som part i aftalen været vigtigt at sikre de mange arbejdspladser, der har været på spil i Nordsøen.
Aktiviteterne i Nordsøen beskæftiger tusindvis af danskere.
Socialdemokratiet sikrede, at finansieringen af aftalen var rimelig og socialt balanceret i modsætning til regeringens oprindelige finansieringsudspil.
Uden en aftale ville der være færre penge til rådighed til at sikre og udvikle vores velfærdssamfund.
Det kan nu betale sig at genopbygge feltet i Nordsøen, mens staten til gengæld får del i det overskud, der måtte komme.
Det er vi tilfredse med.
Vi er så glade for, at aftalen møder opbakning på tværs af de politiske partier i Folketinget.
Det foreslås at indføre et investeringsvindue for kulbrinteproducenterne i perioden 2017-2025.
Vinduet indebærer en forhøjelse af satserne for afskrivning og kulbrintefradrag for investeringer i produktionsplatforme.
Desuden foreslås en tillægsskat, der helt eller delvis medfører, at producenterne skal betale skattelempelsen tilbage i tilfældet af høje oliepriser.
Endelig foreslås det, at forskudsmomsordningen afskaffes, så provenuet herfra indgår som element i finansieringen af skattelempelserne.
Samlet har lovforslaget til formål at forbedre samarbejdsmulighederne i Nordsøen og sikre, at infrastrukturen anvendes på den samfundsøkonomisk mest hensigtsmæssige måde.
Og det er et forslag, som Socialdemokratiet selvsagt kan støtte op om, al den stund vi er en del af aftalen.
Rune Lund (EL), 2017-10-12:
Den 28. februar i år kom Det Miljøøkonomiske Råd med deres årlige rapport, og i den rapport bliver det kritiseret, at beskatningen i Nordsøen er for lav – ikke, at den er for høj.
Rådet skriver direkte i rapporten: Der lader dog til at være et betydeligt spillerum for højere beskatning i forhold til det nuværende niveau uden at ramme en urealistisk høj skattesats.
Det er Det Miljøøkonomiske Råd jo ikke ene om at mene.
Når man står i en situation, hvor skatten, der bliver betalt i Nordsøen, sådan set er for lav og ikke for høj, hvordan kan det dog så være, at Socialdemokratiet nu går ind og støtter endnu en skatterabat oven i skatter, som i forvejen er for lave?
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-12:
Tilsyneladende har hr. Rune Lund evner i forhold til at kunne forudse, hvad der kommer til at ske på oliemarkedet.
Det er evner, som jeg i hvert fald ikke har.
Man må i givet fald antage, at det er, fordi olieprisen stiger markant i forhold til i dag, hvis det skulle kunne lade sig gøre.
Men så kan hr. Rune Lund jo trøste sig med, at hvis det tilfælde opstår, vil man komme til at betale mere i skat, al den stund at der jo er en aftale og en klausul, som sikrer, at stiger oliepriserne ud over det, der er det forventede, vil der også skulle afregnes derefter.
Rune Lund (EL), 2017-10-12:
Det er en praksis, der er meget afhængig af, hvem der lige sidder i formandsstolen.
Men fint nok, jeg trykker ind to gange, det er ikke noget problem.
Jeg vil bare gerne have, at ordføreren fra Socialdemokratiet bekræfter, at det, vi har at gøre med her, er en skattelempelse for nogle selskaber, som i forvejen betaler en skat, der ifølge Det Miljøøkonomiske Råd f.eks. allerede i dag er alt for lav.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-10-12:
Jeg har faktisk selv haft et selskab, som hovedsagelig eksporterede – købte varerne i Danmark og solgte dem i udlandet – og jeg havde netop den her negative momsoplevelse, hvor man altid skulle have penge tilbage.
Jeg tror faktisk, der er rigtig mange små selskaber, som ikke ved, at ordningen er der, og bruger den.
Når man kigger på tallene – dem kan vi jo få udleveret under udvalgsbehandlingen, ligesom vi fik dem under forhandlingerne – vil man se, at det faktisk er ganske få selskaber, det drejer sig om.
Og så vidt jeg husker, var det omkring ti selskaber, der fik 60 pct. af pengene udbetalt, og det er nogle af de helt store selskaber i Danmark.
Så billedet af, at det hovedsagelig er små selskaber, er i hvert fald ikke et, jeg kan genkende.
Men det kan vi jo helt naturligt bede skatteministeren om at uddybe i udvalgsbehandlingen.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-12:
Altså, historien er jo, bare helt kort, at Mærsk og de andre olieselskaber har tjent markant mere, end hvad der lå til grund i aftalen fra 2003.
Og så kommer de efter en årrække og siger, at nu er det ikke længere rentabelt at istandsætte det apparatur, de har derude.
Men undskyld mig: De har en koncession frem til 2040, og de har år efter år haft et markant overskud.
Jeg troede egentlig, at Mærsk var kendt for det, man kalder rettidig omhu, men det kan man ikke just sige har været tilfældet her.
Man kommer i stedet for med hatten i hånden, og så skal danske skatteydere betale for, at Mærsk kan få istandsat noget apparatur, hvilket man jo kunne have forudset.
Altså, grunden til, at Tyrafeltet synker, er, fordi man har hentet olie op, og det kan jo ikke komme på bag på Mærsk, at det ville blive tilfældet.
Ved jo alle sammen nu, at sagen er, at i den aftale, der blev indgået i sommer, skulle Mærsk have en højere pris for deres olie, når de trak sig ud og solgte til Total.
Ordføreren udtalte i den forbindelse, altså salget til Total, at ordføreren var skuffet over, at Mærsk på den måde, om jeg så må sige, sagde mange tak for den skattelettelse.
Det betød så, at de kunne få en højere pris, da de solgte.
Er ordføreren stadig væk skuffet?
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-12:
Ikke blot jeg, men også vores gruppeformand, hr. Henrik Sass Larsen, har udtrykt en generel skuffelse over Mærsks samfundsmæssige engagement i Danmark.
Det har vi givet klart og tydeligt udtryk for, og jeg har også noteret mig, at mange har noteret sig det.
Det er jeg glad for, for jeg synes, det er vigtigt, at vi har virksomheder, som er med til at tage et betydeligt samfundsansvar.
Og en del af det er jo at sikre forsyningssikkerhed.
Jeg skal så også, uden at være ekspert i alle detaljer og hver afkrog af Nordsøen, sige, at jeg mener, at det ikke er olie, der primært hentes op af Tyrafeltet, men gas.
Pelle Dragsted (EL), 2017-10-12:
Det er vist rigtigt, men Tyra er dog stadig væk central for både gas og olie fra andre dele af Nordsøen, så vidt jeg er orienteret.
Men lad det nu ligge.
Jeg skal bare lige forstå det med skuffelsen.
Hvis ordføreren er skuffet, fortryder ordføreren så at have medvirket til en aftale, som viste sig først og fremmest at have til formål at sikre Mærsk en bedre pris ved afhændelsen af deres olie- og gasforretninger?
For det var ligesom ikke det, der i hvert fald over for offentligheden var formålet med aftalen i foråret.
Benny Engelbrecht (S), 2017-10-12:
Og det kan godt være, at man i Enhedslisten er ligeglade med Esbjerg Havn og arbejdspladserne derovre.
Det er vi ikke i Socialdemokratiet, ligesom vi i øvrigt heller ikke er ligeglade med at sikre, at økonomien hænger sammen i forhold til de forskellige udgifter, som er afhængige af indtægterne fra Nordsøen, og det er f.eks. Togfonden DK.
Og det må vi jo ikke glemme, altså i forhold til at ressourcer i Nordsøen måske ikke bliver udnyttet, for så ville der jo være en mindre indtægt for staten, og det har også været afgørende for Socialdemokratiet.
Det er et investeringsvindue, som skal sikre, at man får lavet de investeringer, som er nødvendige for at genopbygge Tyra, og som jeg allerede har redegjort for en gang, kan det jo meget let ende med, at det ikke er nogen lempelse, al den stund at det afhænger af oliepriserne.
René Gade (ALT), 2017-10-12:
Jeg har jo så lært, at jeg skal trykke mig ind her anden gang.
Som jeg også sagde tidligere, skal jeg ikke påstå, at det har vejet tungt i min politiske karriere at tale om det her emne.
Men jeg kan bl.a. henvise til et af høringssvarene, nemlig svaret fra De Samvirkende Købmænd, hvor jeg tror, det var 1.450 medlemmer, der sagde, at det var et problem for dem.
Lad os antage, at problemet ikke er så stort, som det tilkendegives.
Men det er vægtningen i forhold til at give den her skattelempelse til store operatører i Nordsøen, hvor vi ikke kan være garanteret danske arbejdspladser, som jeg hører er et af argumenterne mod at give de eksportvirksomheder det rygstød, der skal til.
Så er det måske fint nok.
Jeg synes bare, vægtningen umiddelbart virker skæv.
Rune Lund (EL), 2017-10-12:
Jeg anerkender simpelt hen ikke præmissen for spørgsmålet.
Der er ikke nogen penge, der er blevet fundet.
Der er milliarder af kroner, som bliver givet væk i en skatterabat.
Jeg anerkender simpelt hen ikke præmissen om, at der ikke ville blive udvundet olie og gas, hvis ikke der blev givet den her skatterabat, når vi har nogle skatteforhold ude i Nordsøen, som i forvejen er utrolig gunstige, en skattebetaling, der i forvejen er for lav.
Så hele præmissen om, at den her udvinding kun ville ske, hvis man lavede nogle lempeligere skatteforhold, er helt forkert.
Det her handler ikke om, at der kommer flere penge i statskassen.
Det handler om, at der bliver givet skatterabatter til nogle selskaber, som i forvejen betaler en skat, som er for lav, hvis vi sammenligner med et land som f.eks. Norge.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-12:
Ja, det er der jo så en diskussion om – og det er en fair diskussion – nemlig hvordan skatten skal være i forhold til i Norge.
Og det er rigtigt, at Det Miljøøkonomiske Råd har én forståelse af det, mens der er andre med forstand på det, som har en anden forståelse, og som siger, at man ikke kan sammenligne forholdene i Danmark og i Norge en til en.
Så kan man ligesom spørge: Er en skat på 77 pct. en lav skat?
Det ville de fleste mennesker, hvis de skulle betale 77 pct. i skat, nok ikke mene var tilfældet.
Men det ændrer bare ikke ved det faktum, at viser det her sig at være en rigtig god idé, altså at vi laver de her skatteforhold, der gør, at det bliver attraktivt at investere og få noget mere olie op, ja, så kommer der ganske mange milliarder kroner i den danske statskasse.
Og så må Enhedslisten da kunne svare på det og sige – hvis vi f.eks. kan se, at pengene om nogle år bliver betalt tilbage: Jamen okay, vi vil ikke bruge pengene, for vi tog fejl.
Rune Lund (EL), 2017-10-12:
Det er en mærkværdig præmis.
Der blev lavet en skatteaftale i 2003, som bygger på en oliepris pr. tønde på 22 dollar stigende til 36 dollar i 2042.
I mellemtiden er olieprisen steget kolossalt.
Den har været langt over 100 dollar.
Lige nu ligger den på omkring 50 dollar, og det er højere end det niveau, som der egentlig var lagt til grund den skulle være i 2042.
Vi kan se, at konsekvensen af den stigende oliepris er, at olieselskaberne i Nordsøen tjener så mange penge mere – mere end 10 mia. kr. om året efter skat i DUC – end det oprindelig var forudsat i Nordsøaftalen for 2003, som er meget gunstig.
Så er det bare, man spørger sig selv: Hvis man tjener så mange penge flere, end det oprindelig var forudsat i aftalen, hvorfor er det så, at der skal gives en skatterabat oven i?
Det er simpelt hen det, jeg ikke fatter.
Så det handler om, at den her olie, den her gas, bliver udvundet, uanset om man laver en ny skatterabat eller ej, fordi skatteforholdene i forvejen i dag desværre er alt for gunstige.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-10-12:
Tak for det, formand.
Aftalen, som bliver implementeret med det her forslag, går jo rigtigt nok ud på at give DUC nogle store skattelettelser, mod at de bl.a. leverer en renovering af Thyraanlæggene.
Får den danske stat på sigt et stort overskud på den her aftale, ja, så kan ingen vel argumentere for, at det var en dårlig idé at gøre det her, så må det have været en god idé.
Og skulle det modsatte gøre sig gældende, jamen så kan man selvfølgelig argumentere for det andet, nemlig at det var en dårlig idé.
Det afhænger selvfølgelig af en lang række af faktorer som f.eks.: Hvad ville DUC have gjort, i fraværet af at vi har indgået den her aftale?
Hvordan kommer olieprisen til at udvikle sig?
Hvordan bliver den sådan generelle teknologiske udvikling osv.?
For mig at se
handler det her om, at man træffer en beslutning på de bedst tilgængelige forudsætninger, og jeg synes også, at det er fornuftigt, at man har lagt en mekanisme ind, der sikrer, at skulle udviklingen i olieprisen blive mere gunstig end lagt til grund, skal DUC betale pengene tilbage, og så bliver den danske statskasse den store vinder.
Derfor kan vi selvfølgelig støtte det her lovforslag.
Det her handler jo om, hvordan oliepriserne vil udvikle sig, og mange andre ting.
Det må man bare anerkende.
Det handler lidt om at prøve at forudsige fremtiden, og det er som bekendt svært, så man tager nogle beslutninger på baggrund af den information, man har til rådighed.
Det ville jo så være det rimelige.