Torsten Gejl (ALT), 2023-03-29:
Tak, formand.
I Alternativet synes vi ikke, det går så godt med regeringens klimapolitik.
Vi synes, at den forrige regering gik lidt i stå i slutningen af sidste regeringsperiode, og vi har netop hørt Moderaternes finansordfører sige, at Moderaterne tager speed ud af dansk politik.
Vi er helt enige og medgiver, at deres klimaminister har sat klimapolitikken næsten i stå.
I februar i år kom Klimarådet med sin årlige bedømmelse af regeringens muligheder for at nå målsætningen om at reducere CO 2 -udslippet med 70 pct. inden 2030.
Rådet skriver, at der er høj risiko for, at regeringens klimaindsats ikke vil bringe Danmark i mål.
I marts kom IPCC-rapporten, hvor der står, at Parisaftalens temperaturmål kræver umiddelbare og massive reduktioner i udledningerne, og at der er brug for at opskalere tekniske løsninger som f.eks. at fjerne CO 2 fra atmosfæren.
I går var det så den danske earth overshoot day.
Her viser en årlig opgørelse, at vi i Danmark har brugt vores del af Jordens ressourcer for hele året.
Resten af vores forbrug er på planetens klimakredit.
Vi forbruger rigtig, rigtig meget.
Vi importerer meget, vi smider meget ud, og vi er ikke særlig gode til at genbruge.
Vi tillader os at forbruge Jordens knappe ressourcer hurtigere end 180 andre lande i verden.
I lyset af alt dette havde vi håbet på en offensiv reaktion fra regeringen med dette års finanslov.
Vi havde håbet på en klimaakutpakke, der skød den danske klimaindsats i gang på en måde, så ingen var i tvivl.
Alligevel vælger man at lave en finanslov, som stort set er blottet for klimainvesteringer; en finanslov, der er så uambitiøs på klimaområdet, at regeringen finder anledning til at undskylde for det i forordet.
Samtidig står regeringens ministre ude i byen og siger, at den her regering er mere grøn end den forrige.
Altså, man bliver oprigtigt i tvivl om, hvorvidt det er den samme planet, vi er i gang med at redde.
Jeg tror, at vi her i Folketinget er nødt til at komme til en væsentlig erkendelse.
Danmark er ikke noget foregangsland på klima – og heller ikke på miljø og natur for den sags skyld.
Som jeg sagde tidligere i talen, tillader vi os at forbruge Jordens knappe ressourcer hurtigere end 180 andre lande i verden.
Regeringen bliver så ved med at sige, at vi har en af verdens mest ambitiøse klimalove.
Og ja, vi har en klimalov, der har som målsætning at reducere CO 2 -udslippet med 70 pct. inden 2030, og ja, det var en af verdens mest ambitiøse klimalovgivninger i 2019.
Men for det første er den ikke længere ambitiøs nok.
Som statsministeren sagde i valgkampen, har vi nu udledt så meget CO 2 , at reduktionsmålet burde hæves til 80 eller 85 pct., hvis vi skal leve op til Parisaftalen.
Den slags snak stoppede så brat, da hun dannede en centrum-højre-regering, men det gør jo ikke holdningen mindre rigtig.
Og for det andet er der ikke længere nogen, der tror på, at vi når de 70 pct. CO 2 -reduktion inden 2030.
Når han kom tilbage til Danmark, mødte han studenter, der sultestrejkede for klimaet på Slotspladsen eller limede sig fast til Folketingets trappe i protest mod regeringens klimanøl.
Han mødte grønne organisationer, som var mere og mere desperate for at få Danmarks klimapolitik tilbage på sporet, ligesom de er i dag, hvor 20 grønne organisationer kommer med et kæmpe klimaopråb til regeringen.
Det fortæller simpelt hen, at regeringen har været i sin egen lille boble, når det kommer til klimapolitikken, mens dem, der har mest forstand på klimapolitik i Danmark og verden, er et helt andet sted.
Her må jeg simpelt hen appellere til regeringen: Kom ud af jeres klimaboble.
Kom ud og lyt til dem, der ved mest om klimaudfordringerne.
Læs dommedagsrapporterne og hold op med at sige, at det går rigtig godt med klimaindsatsen i Danmark.
Kom ud og lyt til jeres eget Klimaråd, der siger, at I ikke kommer i mål med jeres klimamålsætning.
Og lad for guds skyld være med at lave besparelser på rådet, fordi det har modet til at kritisere regeringen.
Alternativet har allerede forladt finanslovsforhandlingerne.
Vi har været med i de seneste finanslove, og det har vi været meget glade for, men i år er vi ikke engang i nærheden af at sætte vores grønne stempel på en finanslov.
Venstres ordfører sagde fra talerstolen i dag, at der aldrig har været så store grønne investeringer i en finanslov, som der er i årets finanslov.
Det synes vi godt nok er et utroligt udsagn, når vi i Alternativet kun ser 20 millioner nye kroner til grønne investeringer ud af en finanslov, som jo budgetterer med mere end 1.000 mia. kr.
Socialdemokratiets ordfører sagde, at Alternativet bare kunne være blevet i forhandlingerne og forsøgt at forhandle nye klimatiltag ind i loven.
Men regeringen har valgt, at der kun er 200 mio. kr. at forhandle om, som skal deles mellem ni partier potentielt.
Regeringen ved godt, at der er brug for milliarder af kroner for at få vores klimapolitik tilbage på sporet, og det har der også været i de finanslove, som Alternativet har sat sit grønne stempel på.