runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ida Auken (S), 2022-06-09:
Jeg tror, at tilhørerne til den her debat heldigvis ikke er så ubegavede, at de ikke kan høre, at det, vi har fået hele den her debat, er et papegøjesvar.
Det er jo absurd, at Venstre kritiserer noget og siger, at de gerne vil løse problemet, og så ikke kan komme med bare ét bud på, hvilket kriterium man vil fordele efter i byen for at løse problemerne.
Så jeg vil sige, at jeg i hvert fald går herfra med en klar konstatering af, at Venstre intet har tænkt sig at gøre for folk i byerne med de problemer, der er på gymnasierne; man vil bare plapre videre med sin papegøjesnak om frit valg – som der jo i øvrigt ikke er i dag.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Vi ønsker at tage udgangspunkt i de unges frie valg.
Det handler om, at Socialdemokraterne, herunder fru Ida Auken, Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og en række løsgængere ønsker at indføre et nyt fordelingsprincip, nemlig en tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst – og det støtter vi ikke.
Det er den debat, vi har i salen i dag.
Vi sidder ikke i et forhandlingsforløb her i Folketingssalen.
Vi forholder os til det lovforslag, som den socialdemokratiske regering har lagt frem, hvor man indfører et nyt princip om tvangsfordeling efter forældreindkomst, og det støtter Venstre ikke.
Vi støtter det frie gymnasievalg – også for de unge i de store byer.
Ida Auken (S), 2022-06-09:
Det lyder unægtelig, som om Venstre har opgivet at løse problemerne i byen.
Vi kan kun få at vide, hvad Venstre ikke vil gøre.
Så vil jeg prøve at stille det spørgsmål, der er blevet stillet flere gange i Folketingssalen i dag: Hvilket kriterium vil Venstre så fordele efter i byerne?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Ja, men i modsætning til den radikale ordfører, fru Zenia Stampe, sad fru Anni Matthiesen og jeg i forhandlingslokalet, og derfor kan jeg sige, at jeg ikke på nogen måde kan dele den udlægning, der bliver givet.
Men hvis Radikale Venstre har den opfattelse, at når man deltager i forhandlinger, men ender med at mene, at man ikke er nået i mål, så skal man stå til ansvar alligevel, kan jeg sige, at så har vi meget forskellige opfattelser af de her forhandlingsforløb på Christiansborg.
Vi gik ind i de her forhandlinger; vi satte os ikke ud på sidelinjen.
Vi gik aktivt ind i forhandlingerne, men vi er ikke en del af en aftale, for vi nåede aldrig i mål.
Og det er jo lige præcis det, der er problemet med det lovforslag, vi behandler i dag, for nu indfører man et nyt princip for elevfordeling i Danmark, et princip, hvor man ikke længere forholder sig til de unges egne ønsker, men forholder sig til størrelsen på deres forældres pengepung – alt det, vi altid har forsøgt at gøre op med i det danske uddannelsessystem, nemlig at det ikke var størrelsen på dine forældres pengepung, der skulle afgøre, om og hvor du kunne få en uddannelse.
Det er udansk, og det støtter vi ikke.
For vi støtter det frie valg og de principper, som vi grundlæggende har i dag; og nej, det betyder ikke, at der er fri kapacitet.
Det har jeg heller ikke svaret heroppefra; men det er jo en anden diskussion end den diskussion om at indføre et nyt tvangsfordelingsprincip på baggrund af forældreindkomst.
Rasmus Stoklund (S), 2022-06-09:
Nu er det jo sådan, at der er tre behandlinger i Folketinget.
Og det er jo ikke sådan, at Socialdemokratiet ikke har været på talerstolen og forklare, hvad det er for en politik, vi lægger frem her.
Men jeg synes ikke, det her ændrer på, at vi ingen svar får, og vi har ikke fået det siden 2016, på, hvordan Venstre vil løse de her problemer.
Man tordner og råber op om integrationsproblemer, og når så der er et problem, vi forsøger at løse, og det gør lidt ondt på et par af Venstres kernevælgere, er der ingen, der vil være med til noget som helst.
Jeg synes, det er useriøst, og jeg synes, det er skuffende, og jeg synes, det er forkert at sige, at den her aftale ikke får en effekt, for det gør den jo.
Anders Kronborg (S), 2022-06-09:
Tak for det.
Der går jo rigtig, rigtig mange tal igennem den her debat, og jeg kunne sådan set godt tænke mig bare at få ordføreren til at bekræfte, at antallet af gymnasier, hvor der er 40 pct. med en ikkevestlig baggrund, med den her aftale går fra 11 gymnasier til 3 gymnasier.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Det kan jeg i den grad bekræfte den konservative ordfører i.
Den socialdemokratiske regering, Radikale Venstre, SF, Enhedslisten og de par enkelte andre, der støtter op omkring det her lovforslag, var ikke villig til at sende det i høring, efter at man havde ændret markant i forslaget.
Der har heller ikke været opbakning til at dele lovforslaget op – det har man blokeret for her i salen.
Mette Abildgaard (KF), 2022-06-09:
Jeg talte med mange 8.-klasseelever, som er den første årgang, der bliver ramt af den her elevfordelingsaftale, som stod med en enorm bekymring, og som nu oplever, at vi haster det her lovforslag igennem her i Folketingssalen, på trods af at der er sket markante forandringer undervejs i lovgivningsprocessen.
Vi foreslog på udvalgsmødet den anden dag, at vi fik udsat den her tredjebehandling, i respekt for at det her påvirker mange unge mennesker.
Kan ordføreren bekræfte, at det var der ikke opbakning til, og at det er derfor, vi står i salen i dag?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Jeg kan fuldstændig bekræfte den konservative ordfører i, at fremover får Sofie, Lukas, Muhammed, Samia, og hvad vores mange unge ellers hedder derude, ikke længere den samme mulighed for at få deres frie uddannelsesvalg opfyldt.
De vil blive tvangsfordelt på baggrund af deres forældres indkomst.
Det er udansk, og jeg synes, det bryder med vores uddannelsespolitiske principper om, at man skal kunne tage en uddannelse og søge ind, hvor man vil, uafhængigt af hvordan ens forældres pengepung ser ud.
Jeg er også rigtig glad for, at Det Konservative Folkeparti har bakket op om nogle af de ændringsforslag, som desværre ser ud til også at blive stemt ned, og som bl.a. ville gøre, at man kunne skifte skole ved mistrivsel, uden at man skulle have en aftale med rektor – noget af det, der jo også er med til at skabe utryghed hos rigtig mange unge, og som vel egentlig bare er endnu et eksempel på, at man ikke lytter til de 50.000 eller til de mange høringssvar og bekymringer, der er kommet.
Birgitte Bergman (KF), 2022-06-09:
Det er jo en konsekvens af det lovforslag, som regeringen nu står på.
Jeg synes jo, at debatten bør handle om dannelse og faglighed og ikke mindst af alt om trivsel, og jeg har svært ved at forstå den socialdemokratiske regerings rangordning af eleverne.
Jeg må bare sige, at der jo er skabt stor forvirring, stor angst og stor frygt derude, og der er forløb, der ikke kan gennemføres.
Derfor synes jeg, ministeren svarer uden om mit spørgsmål.
Mette Abildgaard (KF), 2022-06-09:
Jeg synes ærlig talt, det er noget respektløst, sådan som de røde partier i salen i dag sidder og griner.
De sidder og griner af de unge mennesker i f.eks. Vallensbæk Kommune – lad os tage den som eksempel.
I dag er der 91 pct. af de unge mennesker i Vallensbæk Kommune, som får deres førsteprioritet opfyldt, når de søger ind på en ungdomsuddannelse.
Man går fra 91 pct. til 61 pct. af de unge mennesker, som får respekteret deres valg, deres prioritet.
Det er da netop det frie valg, at man ønsker at komme ind på et gymnasium, og at man får det efterkommet og får nogle fantastiske år dér sammen med sine venner og kammerater.
Der vil man i Vallensbæk Kommune opleve, at det fremadrettet kommer til kun at være 61 pct., som får deres førsteprioritet opfyldt.
Det synes jeg ikke er værd at grine af.
Man er nødt til at respektere de unge mennesker, som stod på Slotspladsen den anden dag, og som har skrevet under på borgerforslag osv.
Kan ordføreren bekræfte, at der i fordelingszonerne bliver færre, der får deres ønske opfyldt?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Jamen der er ingen tvivl om, at der er en udfordring med polariserede gymnasier mange steder omkring de store byer.
Og det her lovforslag, vi behandler i dag, løser ikke den integrationsopgave – på ingen måde.
Altså, på en dårlig dag kan man være bekymret for, om den forværrer det, jævnfør også nogle af dem, der har været inde til den høring, vi har haft i udvalget, nogle af alle de høringssvar, der er kommet ind, i relation til at unge bliver stigmatiseret, i relation til at man laver tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst i stedet for at respektere de unges frie valg og lytte til deres ønsker.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-09:
Tallene her fik jeg fra en række rektorer, som kom til os igen og sagde, at der ikke er blevet lyttet til dem.
Det var rektorer fra hele landet.
De er fortvivlede over, at der ikke er tillid til, at de kan løse nogle af de udfordringer, der er lokalt.
Der er forskellige udfordringer, og det anerkender man, men det her med at lave en stor tvangsfordelingsmaskine og putte den ned over dem alle sammen er de meget bekymrede over.
Det viser sig jo, at det her med, hvor mange der får sin førsteprioritet, falder fra 90 til 84 pct.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Jeg tror ikke, at jeg kan genkende tallet på, hvor mange unge med ikkevestlig baggrund vi taler om.
Jeg tror, at når det handler om integrationsudfordringen, er det betydelig større.
Men jeg kan godt genkende tallet, for så vidt angår økonomien.
Det er penge, man tager fra institutionerne, fra gymnasierne, fra de taxameterpenge, de får til at lave god undervisning, og dem bruger man i stedet for på at lave et statsligt computersystem til tvangsfordeling af elever på baggrund af forældreindkomst.
De penge kunne man have brugt på at skabe gode gymnasier.
De penge kunne man have brugt på at sikre nogle af de mindre institutioner ude i yderområderne.
De penge kunne man have givet til de institutioner, der er udfordret og har behov for en ny start.
Det har flertallet valgt ikke at gøre, og det er en forkert prioritering af pengene.
Det medfører tvangsfordeling af de unge, og det bryder med det frie valg på uddannelsesområdet.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-09:
Tak til ordføreren.
Jeg synes, vi savner lidt fakta herinde i salen.
Jeg synes, der bliver sagt en masse ting derovre fra den røde fløj.
Jeg vil bare lige høre ordføreren, om ordføreren kan bekræfte, at forslaget her er, at man vil bruge 250 mio. kr. på faktisk at skulle omfordele godt 250 elever af anden etnisk herkomst.
Vi taler om 250 for mange elever på i alt fire gymnasier.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Men det her lovforslag løser jo ikke udfordringerne med de polariserede ghettogymnasier.
Det viser ministerens egne svar.
Og en del af problemet er jo, at man skaber usikkerhed og utryghed.
Man laver tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst i storbyerne, men man løser ikke det, der er problemet og udgangspunktet for forhandlingerne, nemlig at det skulle sikres, at vi fik mere blandede institutioner.
Det opnår man ikke, men man bliver alligevel ved med at holde fast i et lovforslag, som skaber massiv usikkerhed og utryghed i de store byer.
Jeg synes, det er udtryk for tonedøvhed inden for de her mure.
Jeg ved godt, at de nogle gange er tykke, men jeg synes, det er at være tonedøv.
Mai Villadsen (EL), 2022-06-09:
Jeg kan jo i tillæg sige, at jeg synes, det er så ærgerligt, at Venstre ikke har lyttet til de mange mennesker – over 50.000 – der også samlede underskrifter ind imod ghettopakken, der på baggrund af indkomst tvangsfordeler folk, i forhold til hvor de skal bo.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Jeg synes, det er enormt udansk at fordele gymnasieelever, ikke efter deres frie uddannelsesønsker, men på baggrund af deres forældres indkomst.
Og nej, jeg synes ikke, man kan sammenligne det.
Forskellen er i høj grad også, at den ghettopakke, som et stort flertal af partier i Folketinget stod bag, faktisk også var effektiv, mens det her lovforslag, som vi behandler i dag, jo ikke har nogen effekt, når det handler om at gøre op med de polariserede institutioner, som egentlig var udgangspunktet for forhandlingerne.
Men jeg håber da på, at Enhedslistens ordfører så også går på talerstolen og forklarer og forsvarer, hvorfor man ikke har villet lytte til de mange høringssvar og de massive bekymringer, der er kommet ind, og til bekymringerne hos de unge mennesker og deres forældre, der på kort tid har indsamlet mere end 50.000 underskrifter, men bare blindt kørt videre og ikke tager de unges frie uddannelsesudvalg seriøst.
Mai Villadsen (EL), 2022-06-09:
Jeg synes bare, det er ret mageløst, men jeg kan forstå på ordføreren, at det er udansk at fordele på baggrund af indkomst.
Venstre lavede en pakke, hvor man på baggrund af indkomst tvangsfordeler, hvor folk skal bo.
Er det udansk?
Betyder det, at Venstre nu vil gå sammen med Enhedslisten for at stoppe den ghettopakke, som man selv lavede, hvor man på baggrund af indkomst tvangsfordeler folk, i forhold til hvor de skal bo?
Er det også udansk?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Jamen den her aftale virker ikke, når det handler om at tage et opgør med de polariserede institutioner.
Det viser ordførerens egen ministers svar til Folketinget: Kun 2 ud af 17 institutioner kommer det her til at ændre marginalt ved.
Det her er det forkerte svar på den integrationsudfordring, der er omkring byerne.
Og det er ærgerligt, at man tager så mange unge mennesker som gidsler i et lovforslag, hvor man laver tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst og ikke løser integrationsproblemerne, men i stedet for bryder med det frie valg og skaber usikkerhed hos de unge.
Zenia Stampe (RV), 2022-06-09:
Og det var altså på et tidspunkt, hvor indkomstfordelingen, altså tvangsfordeling på baggrund af indkomst, allerede lå fast – på det tidspunkt havde man altså accepteret det.
At Venstre – og måske i højere grad fru Ellen Trane Nørby end nogle andre i Venstre – så fik kolde fødder og ombestemte sig, er jo en klar sag.
Vi nærmer os også et valg.
Men kan fru Ellen Trane Nørby ikke bekræfte, at i forhold til den sidste del af aftalen, som nu er blevet ændret, og som handlede om lodtrækning, var det Venstre, der bragte det ind?
Og det var altså oven på en aftale, som byggede på tvangsfordeling på baggrund af indkomst.
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Jo, Venstre deltog i de her forhandlinger.
Det gjorde vi, fordi vi er et parti, der tager ansvar, og det er jo også derfor, der er nogle, der forsøger at sige: Uha, jamen Venstre sagde tidligere, at man gerne ville tage ansvar på det her område.
Ja, det vil vi sådan set gerne, men vi er ikke en del af en aftale, for vi mener ikke, at vi nåede i mål – det sagde vi mange gange – både når det handler om kapacitet, om fordelingskriterier og om gennemsigtighed.
Men der var nogle, der havde meget behov for, at det hele skulle jappes igennem, fordi det var mere vigtigt, at der blev lukket en aftale på et givet tidspunkt, end at de sidste udeståender blev forhandlet på plads.
Og nej, Venstre har ikke sagt ja til en aftale, og det har vi ikke, fordi vi mener, at det er det forkerte fordelingsprincip at fordele de unge mennesker på baggrund af deres forældres indkomst.
Det er tvangsfordeling i storbyerne, vi nu indfører, på baggrund af forældreindkomst, i stedet for at vi respekterer det grundlæggende frie valg på uddannelsesområdet.
I tirsdags havde vi en lang diskussion om, hvordan Venstre vil være med til at sikre, at vi har gode uddannelsestilbud i hele landet.
Det var derfor, vi bad om at få lovforslaget delt op, så vi kunne stemme om den del, der handler om landdistrikterne, og få det adskilt fra den del, der handler om byerne.
Det har Radikale Venstre og andre partier blokeret for.
Det, vi diskuterer i dag, er jo lovforslaget generelt og også de ændringsforslag, som vi har stillet.
Det betyder jo også, at hvis man stemmer det her igennem, som vi kan se der er et flertal af de røde partier samt Radikale Venstre der ønsker at gøre, så indfører man jo tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst i de store byer, og dermed bryder man med det frie valg.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-06-09:
De bekymringer har vi jo lyttet til blandt aftalepartierne, og derfor har vi blandt aftalepartierne lavet en aftale om at ændre det.
Til det med, at Venstre fik noget forhandlet ud, i forhold til om man skulle lave fordeling i hele landet på baggrund af indkomst, vil jeg bare sige, at det jo ikke er rigtigt.
Det har aldrig været på bordet, så jeg ved ikke, hvordan ordføreren kan få sig selv til at sige sådan.
Men jeg vil bare spørge igen: Når nu Venstre indledningsvis siger, at man ikke kategorisk vil afvise nogen løsninger, fordi man tager hånd om det problem, at der er nødlidende gymnasier, både i byerne og ude på landet, hvordan harmonerer det så med, at alle de mulige løsninger, vi både har spurgt til her i salen og forhandlet om, har Venstre afvist?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Jamen Venstre støtter det frie valg på gymnasieområdet i modsætning til Radikale Venstre, der støtter et lovforslag, hvor man tvangsfordeler de unge på baggrund af forældreindkomst.
Det er en grundlæggende forskel, og det går særlig ud over de unge i byområderne, for det med forældreindkomst er jo ikke lagt ned over resten af landet.
Det fik vi jo forhandlet ud.
Derfor kommer det her til at påvirke særlig de unge i byområderne, når de fremover vil blive tvangsfordelt på baggrund af deres forældres indkomst.
Men det er jo lidt sjovt, at den radikale ordfører siger, at man ikke kan gå ind og ændre de her ting, at man ikke kan gå ind og stemme for vores ændringsforslag, sådan at lovforslaget kan forbedres.
Undskyld mig, det er da sådan, vi plejer at gøre i lovprocessen her i Folketinget.
Så det der med, at det kan man ikke stemme for, passer jo ikke.
Så jeg synes, Radikale Venstre skal lytte.
Jeg synes, de skal lytte til bekymringen.
Jeg synes, Radikale Venstre skal spørge sig selv, om det virkelig er rimeligt, at man skal have en aftale med rektor for at kunne skifte skole ved f.eks. mistrivsel.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-06-09:
Tak for det.
Venstre rejser en række konkrete bekymringer og siger, at de partier, der står bag, jo ikke ønsker at se på dem.
Vi vil også se på de ting i forligskredsen.
Man kan jo ikke gå ind og pille enkelte ting ud og lægge dem ind efterfølgende, når man er gået fra en forhandling.
I den forbindelse vil jeg egentlig gerne stille Venstres ordfører et spørgsmål, for vi prøvede forleden dag at få svar på, hvad Venstre gerne selv ville: Hvilken rolle synes Venstre selv man har spillet i det her forløb, hvor man jo var med i forhandlingerne, i hvert fald et stykke af vejen?
Og man kan måske selv redegøre for, hvor længe man var med i forhandlingerne.
Hvilken rolle synes Venstre man har spillet?
Hvilke konkrete løsninger er man kommet med?
For vi hørte indledningsvis, at man ikke afviste noget på forhånd.
Men nu har man altså afvist den her model.
Man afviste også karakterer som kriterium; man har også afvist en klyngemodel; og man har også afvist en distriktsmodel.
Hvordan harmonerer det med, at man indledningsvis sagde: Vi er nødt til at løse det her problem, og vi afviser intet på forhånd?
Marie Krarup (UFG), 2022-06-09:
Det er en fuldstændig karikeret debat om, hvad det her drejer sig om.
Man har jo valgt parameteret forældrenes indkomst, fordi man ville identificere muslimske unge.
Det er det, det drejer sig om.
Det drejer sig om at sørge for, at muslimske unge ikke kan samles på få gymnasier og dermed fortrænge danskerne.
Hvorfor er det, Venstre ikke kan støtte et forsøg på at gøre gymnasierne danske?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Udfordringen er jo ikke, når man er kommet op på 40 pct. med en ikkevestlig baggrund.
Udfordringen er, at lige så snart man er forbi 25 pct., begynder det at gå den forkerte vej.
Det viser alle de faglige undersøgelser, der er, det viser hele den række af dialogmøder, vi har, det viser alle de henvendelser, der er kommet fra institutionerne og fra eleverne selv, og det er jo også derfor, det her lovforslag på ingen måde løser udfordringerne.
Det kommer til at betyde, at der fremover ikke vil være 17 institutioner med over 30 pct., men kun 15 institutioner med mere end 30 pct., og det er jo ikke en løsning.
Det løser jo på ingen måde den udfordring, vi står med integrationsmæssigt.
Til gengæld indfører man et tvangsfordelingsprincip på baggrund af forældreindkomst og bryder med de unges frie valg.
Zenia Stampe (RV), 2022-06-09:
Jeg synes, at Venstre fremstår som et parti, der fik kolde fødder, 5 minutter før man nåede målstregen.
For kan fru Ellen Trane Nørby ikke bekræfte, at Venstre deltog i forhandlingerne i meget lang tid, hvor man også anerkendte og accepterede præmissen om fordeling på baggrund af indkomst, og hvor man sågar – det er sådan, jeg har forstået det – introducerede forslaget om, at restkapaciteten skulle fordeles via lodtrækning?
Kan fru Ellen Trane Nørby ikke bekræfte det?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Vi ønsker ikke tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst, og det er jo den store forskel.
Den store forskel er, om man mener, at det rimeligt, at unge mennesker skal tvangsfordeles, på baggrund af hvad deres forældre tjener.
Tjener de for lidt?
Tjener de lige midten?
Tjener de for meget?
Vi mener, at man i stedet for skal anerkende og respektere, at de unge har nogle valg.
Det betyder ikke, at der er fri kapacitet, men det er jo ikke den diskussion, vi tager i dag.
Det er, at man indfører et nyt fordelingskriterium, som ikke længere handler om det frie valg, men handler om tvangsfordeling på baggrund af forældreindkomst.
Det er udansk, og det støtter Venstre ikke.
Katrine Robsøe (RV), 2022-06-09:
Så synes jeg bare, at vi måske stadig væk lige mangler svar på, hvordan man så vil indføre det her frie valg i byerne.
Hvis man anerkender den udfordring, vi står med i dag,
hvad er så Venstres løsningsforslag til at klare de udfordringer, vi har?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Venstre ønsker frit valg på uddannelsesområdet, ikke en tvangsfordelingsmodel efter forældreindkomst, og det er vel der, hvor forskellen er.
Det er vel den store forskel.
Når vi havde en diskussion i tirsdags om at dele lovforslaget op, hvor vi fra Venstres side sagde, at vi gerne ville stemme for den del, hvor der ikke indgår forældreindkomst, men afstand og andre kriterier, og det flugter den model, vi har i dag, så er det jo, fordi der ikke er fri kapacitet.
Det er bare ikke den model, man indfører i byerne.
Der indfører man en tvangsfordelingsmodel på baggrund af forældreindkomst, og den støtter Venstre ikke.
Det gør vi ikke, fordi vi tillægger de unges eget ønske om uddannelsesvalg højere værdi.
Vi tror på, at det frie valg er grundlæggende for vores uddannelsessystem, og i en tidligere tid troede jeg faktisk også, at Radikale Venstre havde en eller anden form for liberal tænkning om, at frit valg var godt, men det gælder åbenbart ikke, når det handler om de unge, og det synes jeg er ærgerligt.
Katrine Robsøe (RV), 2022-06-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne fortsætte lidt i samme spor.
Mener Venstres ordfører simpelt hen, at der er frit gymnasievalg i dag, og at afstandskriteriet dermed er en del af, at der bare er frit valg?
Ellen Trane Nørby (V), 2022-06-09:
Hvis man kigger på de svar, der er givet af ministeren, er der adskillige områder i de store byer, hvor man bestemt ikke vil opleve, at der er lige så mange, der får deres ønske opfyldt.
Men det er jo sådan set heller ikke det grundlæggende.
Det grundlæggende er, om man tillægger de unges eget frie skolevalg mest betydning, eller om man laver en tvangsfordelingsmodel bygget på forældreindkomst, og det er det, som SF gør.
Astrid Carøe (SF), 2022-06-09:
Ja, det skaber utryghed, fordi højrefløjen bliver ved med at sige, at man ikke kan skifte skole, hvis man mistrives på sit gymnasium, hvilket ikke er rigtigt.
Det har vi sikret i den her aftale at man kan.
Men jeg synes, det er paradoksalt, at ordføreren siger, at der i udgangspunktet er frit valg i dag.
Sig det til de 8 pct., der i dag ikke får deres førsteprioritet.
Og ja, med den her aftale vil der også fremadrettet være nogen, der ikke får deres førsteprioritet, men det er cirka lige så mange, som det er i dag.
Kan ordføreren ikke bekræfte det?