runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2019-11-21:
Jo, men det har noget at gøre med rækkefølgen.
Det er jo ikke lige meget, hvornår 2 plus 2 bliver 4, vel?
Det er også et spørgsmål om, hvornår det sker.
Og det går jo ikke.
Det var grunden til, at vi var imod pakken, og det var grunden til, at vi endte med ikke at gå med, nemlig at man giver lempelserne på forhånd, og så kommer man med stramningerne efterfølgende.
Og nu er vi så endda i tvivl om, om man overhovedet kommer i mål med de stramninger og kollektive virkemidler.
Det må vi jo håbe på.
Men under alle omstændigheder er rækkefølgen gal, for det er jo lige nu, at der bliver udledt kvælstof i vandmiljøet.
Vandmiljøet kan jo ikke sådan sidde og tænke, at nå, det er da fint nok, for om to år bliver det lidt bedre.
Det er jo ikke sådan, det fungerer.
Så det er årsagen til, at vi har været meget kritiske over for pakken, altså på grund af rækkefølgen og usikkerheden om, om vi overhovedet kom i mål; om vi overhovedet fik et regnskab, der var i balance.
Det var jo det ord, som hr. Erling Bonnesen startede med at trække ind, og det er lige præcis det, det handler om.
Det er balance ude i vandmiljøet, og det er balance med hensyn til de virkemidler, der er foreslået.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Det har været trist at være vidne til Socialdemokratiets angreb på friskolerne.
Regeringen vil spare 300 mio. kr. på det offentlige tilskud til landets mange friskoler, som ikke mindst er udbredt uden for de største byer.
Det er et hårdt slag for provinsen, som i forvejen må lide under, at regeringen med sit finanslovsforslag også vil fjerne den bredbåndspulje, som ellers har været med til at udbrede hurtigt bredbånd i de mere tyndt befolkede dele af landet.
Det er også paradoksalt, i forhold til at vi i lang tid er blevet bombarderet med budskaber om, at det er uansvarligt at spare på uddannelse, og at der skal sikres uddannelsestilbud, også uden for de store byer.
Så sent som i går var der et samråd i Udvalget for Landdistrikter og Øer med forsknings- og uddannelsesministeren om netop uddannelse i landdistrikterne.
Jeg havde håbet på at blive klogere på regeringens konkrete ambitioner på området.
Det var et lukket samråd, så jeg skal ikke referere fra lokalet, men jeg kan bare sige, at jeg ikke var meget klogere på regeringens ambitioner, da jeg kom ud af lokalet, end da jeg gik ind i det.
Og det er måske også derfor, at regeringen jo stadig gerne vil skære i tilskuddet til friskolerne.
Som finansminister Nicolai Wammen udtrykker det ifølge DR's nyhed om, at regeringen dropper forslaget om at spare 300 mio kr. årligt til landets fri- og privatskoler: »Det er der ikke enighed om blandt de partier, som vi forhandler med.
Derfor kommer det ikke til at indgå i de videre forhandlinger, at vi ønskede at spare 300 mio. kr. årligt på landets fri- og privatskoler.«
Regeringens angreb på friskolen er pakket ind i sådan en teknisk jargon om, at de bare nedsætter den der koblingsprocent fra 76 til 71.
Det lyder måske ikke så galt, men det betyder jo altså 300 mio. kr. færre til friskolerne.
Det ville være noget, der kunne mærkes.
Koblingsprocenten er jo netop udtryk for, at en elev i en friskole får mindre i tilskud fra staten end en elev i en folkeskoleklasse.
En koblingsprocent på 71 betyder således, at friskolerne pr. elev kun får 71 pct. af, hvad en folkeskole får i tilskud pr. elev.
Derfor er det sådan set fuldstændig latterligt, når Socialdemokraterne gennem længere tid har forsøgt at pakke deres angreb på friskolen ind i en retorik om, at de bliver overbetalt; vel gør de da ej!
De får netop betydelig færre tilskudsmidler pr. elev, og specielt på de små skoler ude på landet, hvor skolen måske netop er opstået, fordi den lokale folkeskole er lukket,
så kan det være et dødsstød, hvis tilskuddet sænkes så dramatisk.
Så derfor håber jeg da meget, vi i dag kan blive enige om at skabe en sikkerhed for de her skoler, så de ikke hele tiden skal gå i usikkerhed om, om tilskuddet nu går den ene vej, eller om det går den anden vej; kan vi være der i morgen, eller kan vi ikke være der i morgen?
Lad os få koblingsprocenten fast.
Og derfor støtter vi selvfølgelig Liberal Alliances forslag om at fastlåse den på de 76 pct.
Tak for ordet.
Jens Joel (S), 2019-11-21:
Tak til ordføreren for talen.
Nu tror jeg faktisk, at ordføreren holdt sig for god til at kalde det et ideologisk korstog og grådighed og nogle af de andre ting, som vi er blevet beskyldt for, men ordføreren sagde dog, at det var trist, at man havde et ønske om at beskære.
Jeg vil egentlig bare spørge, om det også var baggrunden, da man sidste gang valgte at nedsætte koblingsprocenten til 71, og om DF også syntes, det var trist, omend man medvirkede til det?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Ja, det syntes vi da var trist.
Det var en del af en nødvendig plan på det tidspunkt, og det er jo en anden situation, vi er i i dag.
Vi har en god økonomi i dag, og vi har en regering i dag, der taler dunder om, at vi skal støtte uddannelse, at vi skal have flere penge til uddannelse, og så har man alligevel et forslag om at skære ned.
Så ja, det var en anden situation.
Jens Joel (S), 2019-11-21:
For den holdning kan man jo have.
Jeg tror, jeg ville synes, at det var meget logisk, at vi altid, ligesom da DF sidst støttede, at man skar ned, forbeholder os retten til at prioritere midler.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2019-11-21:
Jeg tror, at det, der er helt centralt for privat- og friskolerne, er, at de har et fast niveau.
Hvis man ser det over tid, har det været omkring de der 75 pct. i rigtig, rigtig mange år.
Jeg tror faktisk, at de der ca. tre fjerdedele af det, man får i en folkeskole, er et meget fornuftigt niveau i forhold til at sikre, at friskolerne kan være der på en ordentlig måde, og at de også kan overleve ude på landet, hvor de reelt vil få et problem, hvis der bliver skåret ned på den måde, som regeringen har lagt op til.
Jens Joel (S), 2019-11-21:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for ordførerens åbenhed omkring de udfordringer, som vi deler, og tilsagnet om at diskutere, hvad vi så kan gøre ved det.
Jeg vil også gerne sige i forhold til det, som ordføreren nævner omkring, at man ikke skal give et løbepas til kommunalbestyrelser, som betyder, at man lukker nogle skoler nærmest på forventning om, at der så er nogle andre, der løfter opgaven, at det vil vi også gerne diskutere, altså den balance.
For jeg er sådan set enig i, og ministeren sagde det jo også, at noget af det, der har givet et skub til fri- og privatskolerne, jo har været kommunalreformen og den centralisering, det har medført.
Så det skal vi snakke åbent og ærligt om hvordan vi får – om man så må sige – dæmmet op for.
Og så aftalte vi jo også forud for dannelsen af regeringen, at vi ville kigge på det her, altså undersøge mulighederne for at lave det, man kunne kalde et socialt taxameter, eller i hvert fald et taxameter, som understøtter og belønner de skoler, der rent faktisk vælger at engagere sig i at tage et samfundsansvar.
Og det er sikkert ikke på samme måde, at det skal gøres på alle skoler, men det er i hvert fald vigtigt set med Socialdemokratiets briller, at vi får lavet en balance, hvor man ikke bliver straffet, men tværtimod belønnet for den slags.
Marianne Jelved (RV), 2019-11-21:
Vi står helt bag forståelsespapiret, så det, som hr. Jens Joels siger dér, kan vi ikke blive uenige om.
Men lad mig bare tage et andet eksempel frem, som jeg synes vi burde tage med ind i den sammenhæng og være opmærksomme på – bare for fuldstændighedens skyld – nemlig at vi har en skole i Vollsmose, og vi har en skole i Aarhus, som begge er fremragende skoler med fantastisk gode lærere, pædagoger og ledelse, og de er veludstyrede osv., og alligevel har de en utrolig ensidig elevsammensætning: Over 95 pct. af eleverne har en anden etnisk baggrund end dansk.
Og de ligger i almindelige kommuner, vil jeg sige – Odense og Aarhus er jo almindelige kommuner i mine øjne.
Det er jo også en problemstilling, som jeg meget gerne vil sige hører med, når vi skal tale om det sociale ansvar.
Jens Joel (S), 2019-11-21:
Det er jeg enig i.
Og jeg vil også sige i forhold til en af de skoler, jeg kender godt – Søndervangskolen i Aarhus – at der må man bare sige, at det er en dygtig ledelse, det er dygtige lærere, det går fremad, også på det faglige område, og derfor kan man ikke klandre dem for den måde, de driver skole på.
Men jeg synes stadig væk, at vi skylder at tage en politisk diskussion, om det er hensigtsmæssigt, at elevsammensætningen er så anderledes, end den er mange andre steder.
Og derfor skal vi også hele tiden holde det op imod, at man jo godt kan drive en god skole, uden man har den sociale balance.
Det er det, vi skal prøve at tage ansvar for – de skal drive skolen med de børn, de har i skolen.
Marianne Jelved (RV), 2019-11-21:
Ikke desto mindre hører det til i min måde at se samfund på, at vi også på det område sørger for, at der er en blandet elevsammensætning.
Og i den anledning har Det Radikale Venstre faktisk lavet nogle modeller for, hvordan man kunne arbejde på at ændre den type problemstillinger, f.eks. ved hjælp af ændringer i skoledistrikter.
Så det er bare for at få helheden med – det er ikke kun de frie skoler, vi vil diskutere den her type problemstillinger med; det er også folkeskolerne.
Og vi er tilhængere af, at folkeskolen er en fantastisk god folkeskole – det er en fælles, offentlig skole, som kan tage alle børn – og det skal gerne præge dem alle sammen.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-21:
Jeg synes sådan set, jeg svarede i første runde.
Og jeg synes egentlig også, jeg svarede mere detaljeret end Socialdemokraterne, inklusive ministeren, som brugte usandsynlig mange spørgerunder på ikke at give et eneste svar på, hvordan Socialdemokraterne ønsker at omfordele mellem skolerne, selv om vi spurgte før valget, efter valget og nu har spurgt igen i dag.
Så skulle vi nu ikke prøve at se, om vi kunne få lidt præcise svar fra dem, der har regeringsmagten, nemlig på: Hvad er det egentlig, man vil, når man gerne vil spare 300 mio. kr. på de frie grundskoler i Danmark?
Det er ikke et ønske, vi deler fra Venstres side, netop fordi vi også ønsker, at det skal være tilgængeligt for alle at vælge en fri grundskole for deres børn.
Jens Joel (S), 2019-11-21:
Man skal bruge mange ord, hvis man skal snakke uden om det her.
Kan ordføreren ikke bare bekræfte, at mens koblingsprocenten steg, er forældrebetalingen også steget over de senere år?
Da Venstreregeringen foreslog det her, var det, må man forstå, en god og fornuftig økonomisk prioritering af knappe ressourcer.
Det er derfor, vi er her.
Det er det, der er politikernes opgave, og derfor synes jeg egentlig, vi skal lade være med at anklage hinanden for at have motiver, vi ikke har.
Når vi rejser en prioriteringsdebat her, er det ikke mere et ideologisk korstog, end det var, da Venstre rejste den prioriteringsdebat i forbindelse med genopretningspakken.
Men man kan da sagtens være uenig, og ja, vi kan godt se, at der ikke er flertal for det her forslag.
Det er faktisk derfor, det er taget af bordet.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-21:
Ordføreren svarer jo overhovedet ikke på spørgsmålet.
Det gjorde ministeren heller ikke, og det er jo, fordi Socialdemokraterne hverken op til folketingsvalget eller efter folketingsvalget har givet ét konkret bud på, hvordan det er, Socialdemokraterne ønsker at omfordele pengene.
For der er jo ingen andre, der må høre om, hvad den indeholder.
Jeg er også bare nødt til at sige, at når ordføreren ligesom står og sammenligner situationen efter finanskrisen – en global finanskrise, der har smadret landes økonomier og private menneskers økonomier – med den økonomiske situation, som Danmark står i i dag, hvor vi sådan set næsten aldrig har været stærkere økonomisk, giver det jo ingen mening.
Jens Joel (S), 2019-11-21:
Jeg er faktisk ikke sikker på, at jeg sammenligner den økonomiske situation, vi er i nu, med den, vi var i efter finanskrisen.
Det, jeg siger, er, at der blev foretaget en økonomisk prioritering dengang, og at det ikke var udtryk for et ideologisk korstog.
Det mener man så det er nu.
Jeg kan ikke forstå, at når Venstre gør det, er det okay, og så er det ikke vendt mod privatskolerne, men hvis Socialdemokratiet foreslår det, så er det problematisk.
Det er jo egentlig bare det, jeg synes vi skal ud over, for man kan sagtens sige, som Venstre har gjort, at de hverken er enige i, at det er nødvendigt eller gavnligt at spare på fri- og privatskolerne nu, og så kan vi i øvrigt få en diskussion, som jeg håber vi vil få, om, hvordan vi indretter systemet bedre.
At vi vil tage den drøftelse om at sikre et større socialt ansvar alle steder, er også det, vi har lanceret i forståelsespapiret.
Mai Mercado (KF), 2019-11-21:
Nogle gange skal man også passe på med at lægge ord i munden på hinanden, og jeg vil egentlig bare lige spørge lidt ind til nuancerne, for det kan jo godt være, ordføreren er et andet sted.
Så jeg vil bare spørge hr. Jens Joel, om han også mener, at børn går i skole for samfundets skyld, og jeg vil også spørge, om hr. Jens Joel er enig i, at man vender fællesskabet ryggen, hvis man vælger en friskole.
Jens Joel (S), 2019-11-21:
Der kan være mange grunde til, at man vælger en friskole eller en privatskole.
Når jeg siger, at der er nogle skoler – det er ikke så meget individerne, ikke så meget forældrene – der ikke tager elever med f.eks. specialundervisningsbehov, eller som ikke afspejler befolkningen i et område, eller som på anden måde stempler ud af det, f.eks. ved at udskrive elever, nogle gange i øvrigt også uden at høre dem først, på baggrund af nogle psykiske eller sociale vanskeligheder, så mener jeg, at skolerne vender fællesskabet ryggen, hvis ikke de understøtter det.
Jeg kan ikke gennemskue de enkelte forældres baggrund for at vælge en friskole eller en privatskole, og det ønsker jeg sådan set heller ikke at være dommer over.
Det, jeg ønsker, er et system, hvor vi understøtter de friskoler, de privatskoler, som faktisk tager et socialt ansvar, når vi nu faktisk har en relativt stor friskole- og privatskolesektor i Danmark, for det synes jeg ville være klogt.
En stråmand kan man jo altid lave.
Undervisningsministeren har sagt – i øvrigt fire eller fem gange – for 10 minutter siden, da ministeren var på talerstolen, at der er stor forskel på friskoler og privatskoler, og at vi ikke får en god debat, hvis vi bliver ved med at gøre det til én klump.
Vi bliver tværtimod nødt til at kigge på, at der er meget stor forskel på, hvad de løfter af opgaver.
Det er præcis det, som jeg egentlig også mener jeg gav udtryk for, og dermed er det heller ikke i modstrid med det, ministeren sagde tidligere.
Jens Joel (S), 2019-11-21:
Tak for det.
Jeg vil bare spørge ind til noget rent faktuelt.
For Venstres ordfører siger, at da man satte koblingsprocenten ned, var det forældrene, der betalte, og det gav en større ulighed.
Så vil jeg bare spørge, om Venstres ordfører kan bekræfte, at under den tidligere Venstreregering, hvor koblingsprocenten jo blev sat op, da blev forældrebetalingen også sat op i de år.
Så der er ikke nogen sammenhæng, sådan som ordføreren ellers påstår.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-11-21:
Selvfølgelig er der en sammenhæng – og det handler jo grundlæggende om, at en lang række skoler i de par år, hvor koblingsprocenten var sat ned, mange steder tærede på det yderste og også nogle steder faktisk friholdt forældrene, og andre steder var man nødt til at sætte forældrebetalingen op – der er også forskelle og variationer.
Efter de år, efter genopretningspakken – som jo var en meget hård beslutning, og som i modsætning til det, Socialdemokraterne står for, jo ikke handlede om en ideologisk modstand mod de frie grundskoler eller om det frie skolevalg i Danmark – var der rigtig mange af skolerne, der efterfølgende med beslutningen for finansloven for 2016 havde behov for at genkonsolidere deres økonomi.
Jeg håber da på, at vi netop ved at øge den sociale koblingsprocent fra de 75 til de 76 vil kunne se, at det kommer til at betyde, at endnu flere frie grundskoler løfter et større socialt ansvar.
Det er derfor, vi har indført den sociale koblingsprocent, og det kommer vi også til at støtte fremadrettet.
Mai Mercado (KF), 2019-11-21:
Se, det synes jeg var rigtig interessant, og i virkeligheden vil jeg også sige tak for også at være åbenhjertig.
Ordføreren siger jo lige præcis ikke, at frie skoler kollektivt melder sig ud af fællesskabet, vender fællesskabet ryggen, og det betyder, at det er noget, undervisningsministeren står alene med.
Det synes jeg var rigtig rart at få sat på plads, så tusind tak.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Jeg vil bare sige tak til fru Marianne Jelved for en rigtig god ordførertale, og jeg ved jo, at fru Marianne Jelved har været lærer i mange år før sin gerning her i Folketinget.
Det, der kendetegner gode lærere, er jo netop evnen til at give eleverne en ahaoplevelse, og den ahaoplevelse, som jeg vil sige tak for, er at sætte ord på, at vi jo netop ikke skal diskutere frie skoler og folkeskoler som et nulsumsspil.
Det er jo det ord, vi står og mangler, og hele ideen med at sætte det op som et nulsumsspil er jo utrolig forkert.
Det er to forskellige skoleformer, som har to forskellige rationaler, og det er det, der er det afgørende.
Så synes jeg også, det er godt at minde om det her med, at de her friskoler jo tit går meget langt tilbage, fordi før 1958 kunne man jo ikke få en realeksamen i landdistrikterne.
Det er jo derfor, at de ligger ude i landdistrikterne.
Det er jo derfor, at man i det hele taget under den landdistriktsordning, man havde indtil trods alt ikke så mange år tilbage, grundlagde de her skoler.
At man så bare skal sige, at nu har de løst deres opgave og nu kan de pakke sig selv bort, er et underligt rationale.
Tak for en god ordførertale.
Marianne Jelved (RV), 2019-11-21:
Tusind tak for ordene til LA's ordfører.
Jeg vil godt lige supplere billedet, som blev tegnet her, ved at nævne Natalie Zahles Skole, som jo også har sin egen historie, fordi der faktisk var en kvindelig leder, der dannede sin egen skole, fordi hun ellers ikke kunne få afløb for sine evner og sin vilje til at skabe en god skole, og derfor har vi den skole liggende inde midt i København.
Så det er igen en historie, som jeg mener vi skal tage på os og acceptere, at den er der.
Jacob Mark (SF), 2019-11-21:
Men så antager ordføreren, at det forslag, der ligger her, er SF's politik, hvad der er forkert.
SF's politik op til valget, SF's politik de sidste 4 år har været, at det vigtigste for os var at få lavet et socialøkonomisk tilskud.
Det var ikke , at procenten lå på 76; det var heller ikke , at procenten lå på 75.
Altså, det vigtigste for SF har været at få lavet et socialøkonomisk tilskud, og de der 76 pct. er ikke et helligt tal for os.
Det, jeg håber, vi kan ende ud i, er et bredt forlig på tværs af Folketingets partier, hvor man får lavet en omfordelingsmekanisme, der er endnu mere social end i dag.
Og hvis det, der skal til for at lande det forlig, er, at vi lander på 74 pct. eller 75 pct., så kan SF fint leve med det.
Det er i øvrigt det, SF hele tiden har sagt, men vi har ikke villet lave en generel grønthøsterbesparelse på finansloven, for så fik vi jo ikke vores socialøkonomiske tilskud – og det er SF's politik.
Mai Mercado (KF), 2019-11-21:
Det tror jeg er svært at forstå udenfor.
På den ene side kan man godt nedsætte koblingsprocenten til 74; på den anden side har man sagt ude i offentligheden, at man ikke ønsker at nedsætte koblingsprocenten.
Der er et eller andet, som er svært lige at forstå for almindelige mennesker.
Jeg vil i virkeligheden gerne spørge om noget helt andet, og det er: Igennem årene har man jo fået koblingsprocenten tilbage på det niveau, den var, og jeg forstår egentlig godt ordførerens ønske om at ville investere i folkeskolen, og til det vil jeg egentlig bare spørge: På hvilket niveau ønsker man at investere, altså i kroner og øre, og vil vi se det afspejlet i den kommende finanslov?
Jacob Mark (SF), 2019-11-21:
Jeg synes, det er pudsigt, at ordføreren gør sig til talerør for alle almindelige mennesker – det ville jeg ikke selv turde, hvis jeg var politiker.
Men jeg kan sige, at jeg stoler på, at dem, der lytter med, godt forstår, at det vigtigste for SF er at få lavet et socialøkonomisk tilskud.
Og det er ikke vores mål at spare på de frie grundskoler.
Derudover er vi gået ind til forhandlingerne om finansloven med et bud på, at man skal investere 400 mio. kr. i folkeskolerne næste år og varigt 1 mia. kr.
Det er jo altid forhandlinger, når det gælder finansloven, men jeg er overbevist om, at der kommer et løft – og også et markant løft – til folkeskolen.
Det er på tide efter 4 år, hvor det er gået ned ad bakke med antallet af lærerstillinger i folkeskolen.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Sammen med den nuværende justitsminister, hr. Nick Hækkerup, og Venstres formand, hr. Jakob Ellemann-Jensen, udgav jeg sidste år et politisk opslagsværk, og meningen med det politiske opslagsværk var at indvie borgerne ude i landet i de mange mere eller mindre besynderlige traditioner, vi har her i landet.
Under det punkt, der omhandler beslutningsforslag, kan man læse, at der er en lang tradition for at stemme imod ting, man sådan set er enig i, fordi man er i regering eller er støtteparti for en regering.
Jeg vil sådan set bare benytte lejligheden til at sige hr. Jacob Mark tak for at illustrere den her fine pointe, der er i vores opslagsværk om, hvordan det politiske liv faktisk foregår – altså at man med sindsro kan stemme imod ting, man sådan set er enig i.
Og så står der til sidst i opslaget, at det er der en lang tradition i Folketinget for at godtage.
Det må jo være sådan, det er.
Mai Mercado (KF), 2019-11-21:
Det tror jeg er svært for folk uden for Christiansborg at forstå, altså at man ikke vil stemme for sin egen politik.
Så bliver det sådan et spørgsmål om taktiske hensyn: Ja, hvis man kan få noget med nogle andre procenter og underliggende beregninger, og hvad der nu måtte være af forhandlinger, for så ville man stå sig bedre.
Altså, jeg synes jo, at man skal gøre det, der intuitivt må være det rigtige, og det er jo at stemme for det, der er ens egen politik.
Så kan hr. Jacob Mark ikke lige forklare mig eller bare uddybe, hvorfor SF ikke vil stemme for sin egen politik i det her tilfælde?
Jacob Mark (SF), 2019-11-21:
Jeg vil altid bakke op om hr. Henrik Dahl, når han gør reklame for sine egne bøger, for hr. Henrik Dahl skriver godt og spændende.
Jeg vil dog sige, at hr. Henrik Dahl drager den fejlslutning, at det her beslutningsforslag skulle være SF's politik.
Det var også det, jeg lige sagde til fru Mai Mercado.
Til gengæld har vi modsat de fleste andre herinde været rimelig uhellige i spørgsmålet om koblingsprocenten.
Vi vil gerne have, at de frie grundskoler skal have en økonomi, der gør, at de kan drives på en god måde, men det har ikke været et helligt tal for os at lande på 76 pct.
Nu har vi fået skrevet ind i forståelsespapiret, at man skal have et socialøkonomisk tilskud, så det ser ud til, at vi faktisk kan få vores tredje mærkesag igennem, hvis vi gør det her ordentligt.
Henrik Dahl (LA), 2019-11-21:
Men konsekvensen af SF's stillingtagen i det her spørgsmål er jo bare, at man på den ene side får afmeldt en besparelse, der er meldt ud i finansloven for 2020, men at man på den anden side ikke får skabt ro om de her friskoler, som ordføreren netop har holdt et meget henført oplæg om.
Derfor må ordføreren – forhåbentlig – kunne give mig ret i, at det er lidt besynderligt, at man på den ene side tvinger den regering, man er støtteparti for, til at afmelde en besparelse, men på den anden side ikke vil skabe ro om friskolernes økonomi.
Det er en skoleform, man holder af, men som man åbenbart ikke vil imødekomme ved at give den ro om økonomien.
Jacob Mark (SF), 2019-11-21:
Vi ville ikke have det med i finansloven i SF, fordi det ikke var vores politik.
Så selvfølgelig kæmper vi imod det.
Men det, vi ønsker, får vi jo heller ikke ved at stemme for det her forslag, så vi gør det, vi har aftalt i forståelsespapiret, nemlig arbejder stille og roligt hen imod at få lavet et bredt forlig om et socialøkonomisk tilskud til gavn for friskolerne og privatskolerne og børnene.