runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Så nu falder maskerne selvfølgelig igen.
Så Venstre er ikke villig til at gøre hvad som helst, men man vil bare gerne sælge det, som om man er villig til at gøre hvad som helst.
Kan ordføreren ikke bare lige forklare, hvad det er for en konvention, der står i vejen for, at vi kan lave en lovgivning, hvor vi vælger at sige i dansk lov, at du konsekvent bliver udvist, hvis du overtræder det her med negativ social kontrol?
Hvilken konvention er det, der gør, at man ikke kan indskrive det i straffeloven på det område her?
Hans Andersen (V), 2025-05-07:
I forhold til det her beslutningsforslag, der handler om, at vi skal hjælpe kvinder, der bliver udsat for æresrelateret vold, siger vi, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan.
Derfor er vi så optaget af at opfordre Danmarksdemokraterne, som fremsætter forslaget, til at lave en beretning, der faktisk gør, at vi arbejder videre.
Det mener vi sådan set er den hurtigste vej til overhovedet at kunne hjælpe og beskytte kvinder, der har brug for hjælp fra en offentlig myndighed.
Det er sådan set svaret.
Mads Olsen (SF), 2025-05-07:
Tak for ordet, formand.
Og tak til Danmarksdemokraterne for at fremsætte et forslag, der er meget vigtigt, også inden for det her generelt afsindig vigtige emne, som vi også har meget fokus på i SF.
Jeg har nærmest to taler med i dag, en gul og en grøn.
For den grønne tale handler egentlig om, at vi i SF støtter indstillingen fra Kommissionen for den glemte kvindekamp, som Danmarksdemokraterne jo tager op i salen i dag.
For ganske kort tid siden lykkedes det jo f.eks. endelig for Odenses politi at få taget sig sammen til at sparke en betjent, der efter alt at dømme har været skoleeksemplet på hr. Frederik Vads tredje erkendelse, ud af biksen – desværre alt for sent.
Men endelig lykkedes det at tage sig sammen.
I januar sidste år var det tre kvinder, der tilsammen stod for mere end 1.000 opslag, som umiddelbart lignede, at det også kunne være relateret, samtidig med at Nationalt Center mod Æresrelaterede Konflikters forundersøgelse identificerede nogle af de mest graverende sager, jeg kan huske jeg har set på det her område.
Vi har direktør for RED safehouse Anita Johnsons ord for, at flere af de kvinder, de arbejder med, oplever den sociale kontrol direkte fra egne sagsbehandlere, og vi ved fra spørgeskemaundersøgelser, at der er kvinder, der sidder med den udfordring derude.
Derfor mener SF ligesom kommissionen, at der er behov for en ordning, der muliggør sagsbehandlerskifte i de her helt særlige sager.
Så er der den gule tale.
Den er egentlig meget kort.
Det handler om, at når man indretter sådan en ordning, kan det hurtigt blive helt enormt vidtrækkende, dyrt og bøvlet, hvis ikke man indretter den helt rigtigt.
Alle, der kender bare overfladisk til f.eks. jobcentersystemet, ved, at selv de allerbedste sagsbehandlere, socialrådgivere og sosu-hjælpere i Danmark virkelig, virkelig skal høre meget og blive udsat for en hel del urimeligheder.
Så vi i SF er meget optaget af, at den her ordning, som den er foreslået, også beskytter vores dygtige socialrådgivere og andre, der slæber hver dag for at hjælpe deres borgere mod urimeligheder.
Det synes vi sådan set også kommissionens indstilling tager godt forbehold for ved at afgrænse deres forslag til særlige tilfælde.
Når jeg nævner det her alligevel, er det jo, fordi Danmarksdemokraternes forslag er lidt mere bredt formuleret i forslagsteksten, om end det uddybes lidt i bemærkningerne.
Så jeg vil egentlig bare sikre mig, at vi alle sammen er med på, at forslaget skal indrettes mere fornuftigt end som en generel rettighed til alle til alle tider.
Tak for ordet.
Susie Jessen (DD), 2025-05-07:
Tak til ordføreren for, som jeg hørte det som udgangspunkt, at bakke op om vores beslutningsforslag.
Jeg er også glad for at have deltaget i de her debatter med SF sådan helt generelt, for jeg synes også, at man har behandlet det her med en vis alvor.
Der bliver kredset meget om det her udtryk særlige tilfælde, og det er jo nok noget af det, som vi ikke har taget med i forhold til det, der står i Kommissionen for den glemte kvindekamps anbefalinger.
For ordføreren har fuldstændig ret i, at der f.eks. er socialrådgivere ude i kommunerne, der gør et rigtig godt stykke arbejde, men som også sidder med nogle komplicerede sager, hvor der selvfølgelig nok vil være nogle, der gerne vil have en anden sagsbehandler.
Det er ikke dem, det her handler om.
Det her handler om de her piger, der er udsat for negativ social kontrol, som skal kunne få en anden sagsbehandler, hvis de ikke føler sig trygge ved den, som de sidder over for.
Så det er bare for at præcisere, at det er det, vores beslutningsforslag handler om.
Mads Olsen (SF), 2025-05-07:
Nu har der jo været den her diskussion om, hvordan vi kan gøre det helt rigtigt, og om der skulle have stået »helt særlige tilfælde« eller ej, men som sagt hælder vi ligesom Enhedslisten i SF nok mest til, at vi prøver at lave en beretning, hvis forslagsstillerne også vil være med på det.
Det håber jeg vi kan finde hinanden i, for jeg synes, at det her er et vigtigt emne, og jeg har været meget glad for Danmarksdemokraternes beslutningsforslag, ikke kun på det her område, men også på de andre områder med bederummene og tildækningsforbuddet, som vi jo har bakket op om i varierende grad, eller hvad man nu skal kalde det.
Susie Jessen (DD), 2025-05-07:
Det, jeg så bliver bekymret over, er, at vi allerede nu her i dag kan høre, at man vil lave en afgrænsning, så det kun handler om visse unge piger og kvinder.
Der er jeg bare bekymret for de unge piger, som henvender sig til myndighederne for første gang, og som ikke er kommet på krisecenter endnu osv.
Det er derfor, jeg ikke mener, at vi kan have det her i en eller anden beretning, hvor det hele bliver udvandet.
Jeg synes sådan set, det her skal til afstemning, så vi kan komme i gang så hurtigt som muligt.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Det er jo netop det, at man, ligesom når man laver en klimalov og andet, sætter en målsætning for det.
Og når man har sat målsætningen, laver man den lovgivning, som er nødvendig for at komme derhen.
Det er jo det, vi gerne vil have, altså at regeringen lægger en plan for det og siger: Godt, så forpligter vi os til det her.
Det er det, vi synes mangler, for Folketinget sniksnakker konstant, men udgifterne er der stadig væk, og i de her beregninger mangler der jo en lang række ting, som reelt set får beløbet til at være langt højere.
Ordføreren var selv inde på det i forhold til retssystemet, socialrådgivere og andre ting.
Det er jo også det, vi gerne vil have, altså at se, om regeringen så er villig til at fremlægge en plan, hvor man kigger på det, for reelt set at nå ned til et nul, ikke?
Frederik Vad (S), 2025-05-07:
Argumentet for ikke at samarbejde er fra Danmarksdemokraternes side noget med tempo.
Jeg vil bare gerne høre SF's ordfører, om han deler den holdning.
Hvis man læser Danmarksdemokraternes beslutningsforslag, står der, at regeringen i indeværende år skal fremsætte et lovforslag – i indeværende år.
Det vil sige, at det kunne fremsættes i oktober eller november, og så kunne det tredjebehandles i december, og så kunne man lave en lovgivning, der gjaldt fra næste år.
Så er ordføreren ikke enig med mig i, at det sådan set ikke behøver at gå langsommere at lave en beretningstekst, for det er højst sandsynligt kun lovgivningen, hvis det er det, det ender med, som først kan træde i kraft fra næste år.
Det er bare lige for at få det der tempoargument uddybet lidt, for jeg synes, det er lidt mærkeligt at bilde Folketingssalen og dem, der måtte se med, ind, at det vil gå væsentlig hurtigere, hvis bare vi stemmer for det her.
Mads Olsen (SF), 2025-05-07:
Jeg bliver også lidt nysgerrig på, hvad regeringen ender med at spille ud med, og om det kun vil handle om de her krisecentre.
Hvad så med dem, der ikke har været på krisecenter osv.?
Det bliver spændende at følge, men jeg glæder mig i hvert fald til at se, hvad regeringen spiller ud med, når de vel kommer med et samlet udspil om Kommissionen for den glemte kvindekamps anbefalinger.
Jeg er også spændt på, om det går videre end de anbefalinger, der har fundet deres vej herind i salen gennem f.eks. Danmarksdemokraternes beslutningsforslag.
Der er jo også mange andre rigtig gode og rigtig vigtige anbefalinger, man kan og bør tage hul på, mener jeg.
Frederik Vad (S), 2025-05-07:
Hvorfor er det et problem, at regeringspartierne rækker ud til oppositionen for at prøve at se, om vi kan finde fælles fodslag, der retssikkerhedsmæssigt er forsvarligt, så vi ikke kommer ind i de faldgruber, ministeren var inde på, og som løser et problem for de mest truede kvinder?
Hvorfor er det et problem?
Nu siger fru Susie Jessen, at man jo bare kan stemme for det.
Der er jo flere beslutningsforslag end et i det her, hvis fru Susie Jessen læser sine egne bemærkninger.
Det drejer sig om en undersøgelse om omfanget af usaglig forvaltning og en anden undersøgelse om, hvordan man kan gøre det lettere for personer, der er i kontakt med de offentlige myndigheder, at gøre opmærksom på oplevelser med problematiske forvaltningspraksisser.
Så der er to undersøgelser i det her B-forslag plus noget handling, og derfor er det jo ikke så let, som fru Susie Jessen siger.
Vi har ikke haft nogen indflydelse på det, og den indflydelse vil vi gerne have.
Susie Jessen (DD), 2025-05-07:
Det her handler jo også om en stor frustration fra min side.
Jeg har i det her forår stået hernede tre-fire gange med beslutningsforslag, som netop skal modvirke negativ social kontrol, men som regeringen ikke vil stemme for.
Det er derfor, jeg nævner det.
Jeg skal også lige skynde mig at sige, at det her jo ikke er et beslutningsforslag, som vil komme til at betyde, at Hassan får ret til en konsulent eller en sagsbehandler af samme etnicitet som ham selv – det vil det ikke kom til at betyde.
Jeg kan forstå, at der allerede nu bliver talt om en afgrænsning, altså at man vil afgrænse det her til at handle om f.eks. krisecentre.
Det synes jeg også er bekymrende, for MÆRKs rapport viste jo i virkeligheden, at der måske var behov for en udvidelse i forhold til det, vi er kommet med; der snakkes jo også om politimænd, og der snakkes også om læger.
Nu vil man afgrænse det til kun at handle om krisecentre, så vidt jeg kan forstå.
Men hvad med den pige, som henvender sig til kommunen for første gang, fordi hun har været udsat for noget?
Hun bliver ikke grebet af det her, og hun har jo også været udsat for mange ting.
Jeg synes simpelt hen ikke, man rammer plet med den afgrænsning, man lægger op til her.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-05-07:
Først vil jeg sige, at hvis man bliver så frustreret og kører træt i det af at have tre-fire beslutningsforslag, skulle man prøve generelt at være på udlændingeområdet.
Jeg tror, vi har haft 30-35 beslutningsforslag, og hr. Mikkel Bjørn har jo fremsat de fleste af dem.
Det kan godt være, at hr. Mikkel Bjørn bare er en duracellkanin i forhold til fru Susie Jessen, der er kørt træt allerede efter tre-fire forslag.
Jeg tror, det er godt at tage de her diskussioner.
I forhold til beslutningsforslaget vil jeg sige, at der jo ikke står noget om, at man ikke som eksempelvis syrisk statsborger eller irakisk statsborger har ret til at sige, at man vil have en henholdsvis syrisk eller irakisk sagsbehandler hos kommunen.
Jeg kan ikke se, at det står her.
Og jeg tror oprigtigt, at det med al den debat, der er på det her område, er det, man risikerer at åbne for med den her type forslag.
De sagsbehandlerne, som jeg har diskuteret det her forslag med, folk, der har erfaring som sagsbehandlere, bl.a. i Gellerupparken, siger til mig: I skal virkelig passe på, når I gør det her, for I risikerer, at det får præcis den modsatte effekt.
Og det synes jeg er værd at lytte til.
Susie Jessen (DD), 2025-05-07:
Det, jeg bliver træt af, er jo, at man skal stå hernede i Folketingssalen og høre Socialdemokratiet gang på gang stemme nej til ting, de til avisen har sagt var rigtig, rigtig vigtige.
Så kan man godt blive træt af det.
Det kan godt være, at de i Socialdemokratiet ikke bliver trætte af at stå her dag efter dag og sige nej til ting, som de egentlig har givet indtryk af at de er for, men det må jo være Socialdemokratiets egen hovedpine.
Det her forslag handler om at kunne fravælge en sagsbehandler i sager om æresrelateret vold og social kontrol.
Det står i overskriften; man kan ikke være i tvivl om, hvad det her handler om.
Så det synes jeg godt nok er lidt underligt at bringe på banen.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-05-07:
Jamen jeg kan igen kun sige, at man skal passe på med at bruge al sin politiske energi på at fokusere på andre partier.
Man skulle i stedet bruge energien på at udvikle sine egne forslag, og det er jo det, som adskillige partier, også på udlændingeområdet, gør her i Folketinget.
Jeg tror oprigtigt, man kommer længere, når man gør det på den måde, og at man får rykket nogle ting, når man gør det på den måde, i stedet for at gå kold allerede efter tre-fire forslag.
Det er en meget lille andel af det, vi har haft her i Folketingssalen.
Så vil jeg sige, at der ikke står noget her om, at det ikke skal gå begge veje, altså at man ikke som f.eks. syrisk statsborger skal kunne vælge en sagsbehandler med syrisk etnicitet.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Jeg er glad for, at ministeren har forberedt sig med en duracellkanin i Mikkel Bjørn, for så kan han godt gøre sig klar til, at der kommer en bulldog på nitrogen hernedefra.
Så det bliver en fornøjelse.
Det er godt, at man er kommet i form.
Jeg bed mærke i, at ministeren mere end bare sådan lidt indikerede, at der foregår ting med socialrådgivere og måske også på andre områder, hvor man baseret på sin etnicitet giver andre med samme etnicitet nogle fordele, som ikke er helt i trit med lovens hensigter.
Er det korrekt?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-05-07:
Nej, jeg siger ikke, at man ikke overholder loven.
Jeg siger, at der er et stort ønske fra nogle etniske grupper, og det er det, som jeg får at vide fra folk, der har arbejdet bl.a. som socialrådgiver i udsatte boligområder: at man fra etniske grupper anmoder om at få en sagsbehandler af samme etnicitet.
Der er loven jo i dag sådan, at man kan anmode om det, men man kan ikke kræve det; man har ikke ret til at skifte sagsbehandler.
Hvis der er en saglig begrundelse, og det kan der jo rimelig vis være, så kan man få lov at skifte, men hvis der kommer en og siger, at vedkommende ikke vil have en dansk sagsbehandler, men en sagsbehandler, der taler samme sprog som vedkommende, tror jeg, det er meget vigtigt, at socialforvaltningerne fortsat har mulighed for at sige, at det kan vedkommende ikke selv bestemme; det er en myndighedsperson, som vi sætter på sagen.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-05-07:
Det er jo bare lige, om vi har en tredje erkendelse her eller ikke af, om vi rent faktisk mener, at der foregår noget i det offentlige, hvor folk sidder og er lidt for lempelige i forhold til reglerne over for nogle landsmænd eller ej.
Så det mener ministeren så ikke foregår.
Jeg synes jo, at vi på nogle lægeområder har set, at bestemte læger med en bestemt etnicitet har været meget sådan med sygemeldinger og andre ting, også omkring førtidspension.
Jeg synes også, at jeg har hørt, at man fra regeringens side har sagt, at det er et område, vi skal kigge på.
Er det en erkendelse, der er i regeringen, af, at der sidder folk, som er kommet hertil med en bestemt etnicitet og giver forlommer til nogen fra deres egne lande, eller mener ministeren overhovedet ikke det foregår?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-05-07:
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at når jeg udtaler mig som minister, bliver jeg selvfølgelig nødt til at have dokumentation for det, jeg siger, hvis jeg skulle sige, at der var sket noget ulovligt.
Jeg kan jo konstatere, at der i forbindelse med en rapport, som MÆRK har lavet, er sket ulovligheder.
Altså, der er folk, der har brudt reglerne, og derfor kan jeg sige med sikkerhed, at det sker.
Hvad for et volumen det er i, er det, vi nu har sat 2 mio. kr. af til at lave en undersøgelse af, for jeg er selvfølgelig, og det tror jeg også hr. Lars Boje Mathiesen er, interesseret i at finde ud af, hvor tit det sker, og hvor mange steder vi har det her problem, og ikke bare konstatere det, som vi nu har dokumentation for, altså at det sker nogle steder.
Susie Jessen (DD), 2025-05-07:
I forhold til først og fremmest maskeringsforbuddet kunne man jo bare have stemt ja til vores beslutningsforslag, for så havde vi jo været i gang allerede nu.
Hr. Frederik Vad taler om ord.
Vi har skrevet, at man skal give mulighed for at kunne få en anden sagsbehandler i sager om negativ social kontrol.
Helt ærligt, det her er jo en virkelig dårlig undskyldning for, at man ikke bare kan stemme ja til det her beslutningsforslag.
Vedrørende den anden del af det hører jeg, at det her er for meget.
Altså, at man vil afgrænse det til kun at handle om krisecentre og anbragte børn, som hr. Frederik Vad hvad også nævner, synes jeg er bekymrende.
For som jeg også spurgte ministeren om, hvad så med den unge pige, som bor hjemme hos sin familie, og som er blevet udsat for fysisk og psykisk vold, er overvåget af det omkringliggende samfund og søger hjælp hos myndighederne og møder en, som hun ikke mener hun kan stole på og regne med i det offentlige?
Hvad med hende?
Hun ville jo ikke blive grebet af det, som Socialdemokratiet lægger op til i deres afgrænsning.
Frederik Vad (S), 2025-05-07:
For det første kom jeg med et eksempel på, hvad der kunne være inden for den afgrænsning.
Man kunne også kigge på, om den forpligtelse, kommunerne har til at lave en § 12 a-handleplan i forbindelse med æresrelaterede konflikter, også skulle være omfattet af det her.
Som ministeren var inde på før, har man jo en mulighed for i dag at anmode om en anden sagsbehandler.
Det, som vi hører fra krisecentrene, er, at i nogle enkelte helt særlige tilfælde oplever de, at ledere kan gå på tværs af et ret relevant ønske fra en meget, meget truet person, ofte en kvinde.
Så vi har ikke færdigkonkluderet på afgrænsningen.
Jeg vil bare sige til fru Susie Jessen, at det jo er fru Susie Jessen, der beslutter, hvad der står i det her beslutningsforslag.
Så det der med at spørge, hvorfor vi ikke bare kan stemme for noget, fru Susie Jessen har skrevet, holder jo ikke.
Det er ikke alt det, der står i det her beslutningsforslag, som er inden for rammerne af det, regeringen ønsker, og derfor foreslår vi, at vi laver en beretningstekst, som flere partier kan se sig selv i.
Det er da bedre end bare at afvise det sort på hvidt.
Susie Jessen (DD), 2025-05-07:
Først og fremmest vil jeg sige, at vi jo ved, at problemerne er der.
Det har vi set i MÆRKs rapport, og vi har også set, at problemerne strækker sig ud over krisecentrene.
Så det er bare vigtigt at få det slået fast.
Det, jeg bare hører her, er, at Socialdemokratiet ikke vil stemme for et beslutningsforslag, som man godt kunne stemme ja til og tage ind som et lovforslag og få arbejdet med i samarbejde med os som forslagsstillere.
Det kan man godt.
Og så er der jo en proces i regeringen, som så går i gang i forhold til al det lovhjemmelsmæssige, retssikkerhed og alt det andet.
Det kan man godt, og det gør man nogle gange med et beslutningsforslag, trods alt.
Lotte Rod (RV), 2025-05-07:
Men nu handler det her jo om, hvad vi vil bruge vores fælles penge på.
For selvfølgelig skal der være frihed i kommunerne – det dyrker vi også i Radikale Venstre – men det her er jo et spørgsmål om at give en pædagogisk fordring om, at der faktisk er noget, der er bedre end andet, og at byggelegepladserne kan noget helt særligt.
Derfor vil vi i Radikale Venstre også godt prioritere nogle af vores fælles penge på igen at kunne få byggelegepladser.
Synes Venstre ikke, at det er en skam, når vi nu har opfundet højskolerne og byggelegepladserne, at det så er blevet sparet så meget væk, at der kun er ganske få steder tilbage i landet, hvor det stadig er?
Anni Matthiesen (V), 2025-05-07:
Jeg synes måske også, det er lidt forkert at sammenligne byggelegerpladser med højskoler.
Jeg synes ikke, at de to dele kan sammenlignes.
Når det så er sagt, har jeg egentlig besøgt rigtig mange forskellige typer af legepladser, og jeg synes, der er mange forskellige spændende legepladser.
Jeg har selv været i front, da mine drenge var små, i forhold til at skabe en lokal legeplads tæt på, hvor vi boede, med træskibe osv., men det var begrænset, hvor mange søm og for den sags skyld også byggemateriale, der var til stede.
Men jeg syntes da også stadig væk, at den legeplads, som vi skabte, gav børnene en mulighed for den frie leg.
Lotte Rod (RV), 2025-05-07:
I nogle år har jeg syntes at der i nogle af de pædagogiske diskussioner har været en sådan lidt socialistisk tone, og at det har handlet meget om pædagoger og normeringer.
For mig er det her med byggelegepladserne et liberalt frihedsprojekt.
Det er det sted, hvor børnene er mest frie, hvor børnene selv kan skabe, det er også det sted, hvor den lokale tømrer kan levere, og hvor man kan samarbejde om at skabe nogle lokale fællesskaber.
Synes Venstre ikke, at vi skal gøre noget særligt for igen at give børnene en større frihed og mere selvvirksomhed?
Anni Matthiesen (V), 2025-05-07:
Jeg synes faktisk ikke, der er noget, der forhindrer, at man allerede gør det rundtomkring i kommunerne.
Det kan man jo gøre, og jeg kan så også hilse og sige, at jeg selv bor sammen med den lokale tømrer, som i hvert fald afleverer rigtig mange byggematerialer til vores lokale skole.
Der anvender skolerne jo så det materiale, som han afleverer, og det bliver ikke afleveret på en byggelegeplads.
Men det forhindrer jo ikke, at man kan få et lokalt engagement omkring noget, man gerne vil skabe.
Men jeg har det bare stadig væk sådan, at jeg synes, det er forkert, at vi fra Christiansborg skal bestemme og den sags skyld også bruge så mange penge, altså skattekroner, på at skabe byggelegepladser i alle kommuner.