runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2024-05-14:
Det kunne jeg, og man kunne blive ved med at lave nye undersøgelser.
I første omgang er det jo ikke normalt, at man laver de her asbestundersøgelser på den her side af en anlægslov.
Det er heller ikke normalt, at man har lavet PFAS-undersøgelser på den her side af en anlægslov.
Vi har kvalificeret så meget, som på nogen måde giver mening, for at man i dag kan træffe en beslutning på et oplyst grundlag.
Når de oplysninger så kommer, kritiserer man så måden, prøverne er taget på, selv om de er taget efter alle kunstens regler.
Selvfølgelig kan man finde et eksempel fra Holland, hvor man tager dem på en anden måde, og man kunne også flytte prøven 20 cm., og så kan det være, at resultatet er en lille smule anderledes.
Men det ændrer ikke på, at ordføreren selv havde valgt de eksperter til den eksperthøring, hvor man kunne kvalificere og udfordre det her, og der var der ikke bekymringer.
Man kæmper jo mod, jeg ved snart ikke, hvad jeg skal bruge som eksempel, her fra Folketingets talerstol.
Det er jo beskrevet både skriftligt og mundtligt gennem flere samråd osv., at der ingen forventninger er om, at man skal grave i asbest.
Der, hvor der er erkendte depoter, bliver der lavet en dæmningsløsning.
Det er klart, at når vi engang har vedtaget en anlægslov, så vil man også gå yderligere ind i stabilisering af dæmningen.
Det betyder ikke, at der skal graves i dæmningen, det betyder, at man går yderligere ind i undersøgelser for at se, om der er behov for at stabilisere den.
Men det er alt sammen noget, der venter på vedtagelse af en anlægslov.
Per Larsen (KF), 2024-05-14:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ikke det er en lille smule hånligt at sige det, når nu man i Nordjylland i samtlige 11 kommuner og regionen har været enige om den linjeføring, som er lagt; når der samtidig har været valg til byråd op til flere gange; og når samtlige 11 byråd og regionen har fastholdt den linjeføring, som nu er planlagt.
Er det så ikke lidt flot at komme her og sige, at den accepterer man bare slet ikke, når nu der er så massiv en tilslutning til det i Nordjylland og der er så mange borgere, som glæder sig til at få den motorvej over Egholm?
Sofie Lippert (SF), 2024-05-14:
Tak for ordet.
I SF har vi hele tiden været modstandere af, at den tredje Limfjordsforbindelse skulle krydse øen Egholm.
Af den grund står vi også uden for det projekt i »Aftale om infrastrukturplan 2035«.
Vi mener og har hele tiden ment, at det er dybt problematisk at lade en motorvej pløje hen over naturskønne Egholm.
Det er problematisk for naturen på grund af de implikationer, det har for dyreliv og miljø, men også problematisk, at den rekreative værdi, som et område som Egholm har for borgerne i Nordjylland, falder.
Siden indgåelsen af aftalen er projektet blevet endnu dyrere.
Flere miljømæssige udfordringer om alt fra asbest til drikkevand er kommet frem, og der sættes spørgsmålstegn ved, hvorvidt projektet overhovedet løser de trafikale udfordringer tilstrækkeligt.
Gennem et halvt århundrede har man diskuteret en tredje Limfjordsforbindelse, og derfor nægter man at skifte hest nu og kigge seriøst på alternative løsninger og på trængselsproblemerne i Nordjylland.
Men det er for SF fuldstændig uacceptabelt at holde fast i en alt for dyr og naturskadelig løsning, bare fordi det var det, man pegede på for et årti siden.
Meget har ændret sig siden, og SF stemmer fortsat imod anlægsloven.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-14:
Men det er jo ikke rigtigt, og en af grundene til, at Danmark er så velstillet og så rigt et land i dag, er faktisk, at vi har en meget høj produktivitet.
Det har vi ikke mindst på industriens område, og en af forudsætningerne for, at man har en høj produktivitet som samfund, er, at man har en meget, meget veluddannet befolkning.
Det er en af Danmarks absolut store styrker, at vi er veluddannede.
Selv når vi ikke har formel uddannelse, er vi stadig væk kloge og vidende.
Derudover – og her clasher det lidt med Liberal Alliances sådan langsigtede vision for Danmark – er vi meget lidt hierarkiske, og at vi har lidt ulighed.
I et samfund som det danske, der ikke har noget stort hierarki og har lav ulighed, er der den produktivitetsgevinst, at det er helt naturligt, at en ufaglært og en akademiker sidder ved samme bord og spiser deres frokost.
Så kan det være, at den ufaglærte, som f.eks. står ved et samlebånd, kan se, at ingeniørens tegning ikke kan virke i virkelighedens verden.
Derfor siger han det som det mest naturlige i verden, og man får rettet til.
Det er også produktivitet.
Det er noget af det, vi kan i Danmark, fordi uligheden er lav og hierarkiet er noget, man i virkeligheden ikke oplever på ret mange arbejdspladser.
Så den danske samfundsmodel, som jo er meget socialdemokratisk inspireret, er ikke kun god for mennesker.
Den er sådan set også god for vores konkurrenceevne.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-14:
Det er jo rigtigt, at der er en kultur i Danmark, hvor vi ikke er glade for store hierarkier, men det er altså ikke på grund af socialdemokratisk politik fra Christiansborg, at vi har haft den kultur i mere end 100 år i Danmark.
Jeg er glad for, at statsministeren anerkender, at det, at man øger produktivitet, og at virksomhederne bliver bedre og mere innovative og på den måde også er med at øge produktiviteten, er en måde, hvorpå man kan få mere velstand, så man både har råd til at have nogle høje offentlige udgifter og for den sags skyld også har råd til, at folk arbejder lidt mindre i en periode, hvis det er det, de nu engang har lyst til.
Det, jeg ærgrer mig over, og det, jeg undrer mig over, er, hvorfor regeringen ikke gør mere for at øge produktiviteten, så man ikke behøver at afskaffe flere helligdage for at gøre samfundskagen større.
Indtil videre har vi jo ventet i mere end 1.000 dage på regeringens bebudede iværksætterstrategi, og der er jo nogle ting, man kan gøre der.
Det er jo hævet over enhver tvivl, at hvis man eksempelvis sænker skatterne på kapital eller skatter for virksomhederne, altså virksomhedsskatten, selskabsskatten, så vil det bidrage til vækst og velstand i samfundet samt øge produktiviteten og skabe øget innovation.
Er det ikke en bedre vej at gå end at afskaffe helligdage og tvinge folk til at arbejde en ekstra dag?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-14:
Vi kommer ikke til at afskaffe flere helligdage.
Vi står selvfølgelig på mål for den beslutning, vi har truffet, og så sagde jeg ikke før, at alt godt i Danmark skyldes Socialdemokratiet.
Så måske er der trods alt en eller anden sammenhæng mellem vores tro på, at man skal bekæmpe for stor ulighed, at man skal have et stærkt velfærdssamfund, at der skal være balance i tingene, og så de gode muligheder, vi har.
Selvfølgelig skal vi hele tiden se på, hvordan vi sikrer virksomhederne endnu bedre betingelser for at kunne konkurrere i en global verden, men alting hænger jo sammen, når vi taler produktivitet, og den grundlæggende styrke ved Danmark er, at vi har så dygtige medarbejdere, som vi har.
Det er ikke skatten, der sikrer det.
Mona Juul (KF), 2024-05-14:
Tak for det.
I mit gamle job blev jeg en gang imellem spurgt om, om ikke jeg lige kunne kringle en analyse
sådan lidt på bagkant og få det til at passe med, at den ledelse, man skulle præsentere løsningen for, blev en lille smule mere glad for det, man havde lavet.
Men det kunne jeg selvfølgelig ikke lige, for det der med at regne baglæns duer selvfølgelig ikke, hverken i business eller i politik.
Derfor blev jeg også pænt chokeret, for at sige det ligeud, over, at DR kan dokumentere, at Miljø- og Ligestillingsministeriet har regnet baglæns på bl.a. Cheminovas behov for udledning af spildevand.
Man har simpelt hen tilpasset de nationale retningslinjer ud fra virksomhedernes behov for at pumpe store mængder forurenet spildevand ud i Vesterhavet.
I mange tilfælde er det op imod flere hundrede gange mere, end grænseværdierne som udgangspunkt tillader.
Så tænker jeg bare: Hvad er det egentlig, der foregår?
Hvad er det for noget med at regne baglæns?
Hvordan kan der gives tilladelse til at udlede endnu flere giftige stoffer i vores trængte vandmiljø?
Og hvorfor har det ikke været forelagt Folketinget?
Jeg mener, det jo også må være en politisk beslutning.
Jeg spørger også, fordi den socialdemokratiske miljøminister, ham, der kalder sig havets minister, siger, at han ikke var miljøminister i 2020 og 2021, da de her ting blev besluttet, men det var til gengæld jo så hans socialdemokratiske ministerkollega, som jeg måske synes han smider lidt under bussen her.
Men også i år er der jo givet tilladelse, og det må man jo sige har været på den nuværende miljøministers vagt.
Uanset det har statsministeren jo været statsminister i alle årene, der er nævnt her, og derfor vil jeg rigtig gerne spørge, når nu miljøministeren ikke vil tage ansvaret, om det så er statsministeren, der vil påtage sig ansvaret for, at regeringen har regnet baglæns og bøjet reglerne for at hjælpe bl.a. Cheminova med fortsat at kunne forurene Vesterhavet og med mere, end grænseværdierne som udgangspunkt tillader.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-14:
Tak for det spørgsmål.
Det siger sig selv, at miljømyndighederne hverken må skræddersy vejledninger til enkelte virksomheder eller på anden vis tilrettelægge eller regne baglæns, eller hvad begreb der nu skal bruges.
Jeg kender ikke de konkrete sager.
Mona Juul (KF), 2024-05-14:
Det bliver vandrammedirektivet ikke glad for, for vi har ikke nået noget som helst.
Det er rigtig, rigtig skidt, vi har kun nået 15 pct. af det, vi skulle nå, så det bliver meget, meget svært frem til 2027.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-14:
Jeg kender ikke de her sager i detaljer.
Jeg kan se, at miljøministeren har sagt, at han ønsker at afdække, hvad det er, der er foregået i de her sager, og det synes jeg er rigtigt at gøre.
I forhold til det andet vil jeg sige, at det er en fælles opgave, vi har, at sikre et bedre vandmiljø i Danmark.
Nu bliver der talt om konkret forurening fra en enkelt virksomhed, men vi har nok problemer, der er større, samtidig med det, nemlig kvælstofudledning.
Det er jo ikke noget, der er kommet fra den ene dag til den anden.
Det er mange, mange års problemstillinger, som vi nu ser resultatet af, og derfor er det da kun positivt, at vi også er mange partier, der gerne vil være med til at rette op på det her.
Det er jo ikke noget, vi gør fra den ene dag til den anden, men vi er heldigvis gået i gang; senest her ved Vejle Fjord og i Limfjorden og som en del af Grøn Fond, og det ved fru Mona Juul, fordi man selv har været med til at forhandle det, er der jo afsat penge til vandmiljø, og det synes jeg er klogt.
Jeg håber selvfølgelig på et fortsat rigtig godt samarbejde her, for vi vil alle sammen som danskere gerne have, at fjordene bliver bedre og et ordentligt vandmiljø og i øvrigt også havmiljø.
Alex Vanopslagh (LA), 2024-05-14:
De bliver også enormt glade, når de får penge tilbage i skat – men sådan er der jo så meget.
Det er jo rigtigt, at den russiske økonomi er omstillet til en krigsøkonomi, men at påstå, at statsministerens citater ikke har handlet om, at man har en skepsis over for, hvorvidt nogle danskere vil arbejde mindre, er jo simpelt hen ikke sandt.
Der er jo en grund til, at store bededag skulle afskaffes.
Det var i starten med direkte henvisning til, at der var krig i Ukraine, og derfor skulle alle danskere arbejde en ekstra dag, som tidligere var en helligdag.
Og de citater, der er fremhævet, og ikke kun den i forhold til samlebåndet, er jo ikke deepfakecitater; det er jo ægte citater, og det er jo noget, der er i sync med statsministerens politik.
Timeproduktiviteten i Danmark er to en halv gange så høj som timeproduktiviteten i Rusland
, så det svarer jo lidt til, at hvis danskerne arbejder ved samlebåndet fra kl. 8 til kl. 16, skal russerne blive ved helt til kl. 3 om natten.
Og der har regeringen jo bare nul forslag til at øge produktiviteten i det offentlige og indtil videre nul forslag til at styrke dansk konkurrenceevne og virksomhedernes evne til at blive mere produktive.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-14:
Det sidste synes jeg egentlig er et lidt bemærkelsesværdigt spørgsmål, for den miljøregulering, vi har omkring erhvervslivet i Danmark, er jo en balancekunst – det har det alle dage været, og det vil det også være i fremtiden – mellem det, vi har et grundlæggende behov for, nemlig at passe på vores natur, selv om vi producerer.
Det er jo ligegyldigt, om det er i industrien, eller det er i landbruget.
Vi er et produktionsland.
Det er jeg rigtig glad for vi er.
Det skaber arbejdspladser, og vi skal have noget at leve af i det her land.
Men virksomhederne skal påtage sig et ansvar for at passe på naturen.
Men det er jo ikke sådan, at der ikke følger en forurening af at være et produktionsland.
Og hvis det er det, der ligesom er De Konservatives position, så har vi jo ikke en produktion i Danmark.
Selvfølgelig vil der være en belastning – desværre – af vores miljø.
Og der er det afgørende jo, at den belastning – jeg taler ikke om Cheminova; jeg taler generelt nu – skal være så lille som muligt; den skal tage så store hensyn som overhovedet muligt.
Det er jo det, miljøregulering går ud på.
Så selvfølgelig skal Miljø- og Ligestillingsministeriet først og fremmest være optaget af miljø, men Miljø- og Ligestillingsministeriet må ikke være ligeglade med, hvordan produktionsvilkårene er i Danmark.
Og her taler jeg ikke om den konkrete sag, som jeg ikke har noget kendskab til, men bredere end som så.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-14:
Tak for det.
Jeg vil faktisk gerne fortsætte i samme spor som min gode kollega fru Pia Olsen Dyhr.
Jeg synes jo, at det er en selvfølge, at dem, som har knoklet i et langt liv, betalt deres skat og bidraget til fællesskabet, også skal have et godt liv efter arbejdslivet, hvor der stadig væk er kræfter til at lege med børnebørnene, grave lidt i kolonihaven eller alt det andet, der gør livet godt, og hvor der også er luft i økonomien, så det kan hænge sammen.
Men som det ser ud nu, skal dem, der kommer ind på arbejdsmarkedet nu, også i hårde og nedslidende job, jo fortsætte med at arbejde, til de er 75 år, så man altså kommer til at have en pensionsalder halvvejs mod de 80 år i fremtiden, og jeg synes ikke, jeg hørte noget klart svar fra statsministeren på fru Pia Olsen Dyhrs spørgsmål om, hvorvidt statsministeren synes, at det er fair over for lønmodtagerne.
Så vil jeg egentlig spørge – og det er i virkeligheden meget mere begrænset – til Arnepensionen, for det er jo kommet frem, at langt færre bruger Arnepensionen, end hvad der var planlagt, og det betyder i virkeligheden, at der af de penge, vi sammen satte af dengang, er en del i overskud.
Der var Enhedslisten jo ude sammen med SF og spørge, om vi ikke kunne bruge bare de penge til at forbedre Arnepensionen enten ved at hæve ydelsen, ved f.eks. at give flere adgang til den eller ved at sikre, at den ikke følger med pensionsalderen, når den bliver ved med at stige.
Der kunne jeg så læse 1. maj, at Socialdemokraterne smækkede døren i for det forslag, og det undrer mig bare.
Nu har statsministeren tidligere talt om Socialdemokratiets – men man kunne også bredere tale om arbejderbevægelsen – betydning for vores samfund de sidste 100 år, og er det ikke også der, vi skal være i dag, altså skal vi ikke sikre, at dem, der har slidt og slæbt, også får en ordentlig pensionisttilværelse efter arbejdslivet?
Mette Frederiksen (S), 2024-05-14:
Så at sikre, at folk kan trække sig værdigt og ordentligt tilbage efter et langt, opslidende, hårdt arbejdsliv, er noget, vi altid vil kæmpe for.
Vi foreslog sådan set også i starten af den her valgperiode – vi fik indført Arnepension i sidste valgperiode – at forbedre Arnepensionen ved at lægge den sammen med seniorpensionen og foretage nogle ændringer der.
Det var der ikke politisk opbakning til, heller ikke fra Enhedslisten, tror jeg.
Jeg synes, der er grænser for, hvor lang tid man skal diskutere tilbagetrækningsreglerne, for jeg tror også, det skaber noget utryghed.
Og det er klart, at det, at vi ikke kunne få opbakning til at forbedre Arnepensionen på det tidspunkt, synes vi jo er ærgerligt og træls, men hvis ikke der er 90 mandater, er der ikke 90 mandater.
Så vi arbejder jo videre for at sikre, at der også er en Arnepension i fremtiden.
Det er rigtigt, at der er flere, der har fået tilkendt Arnepensionen, end der har valgt at benytte sig af den, og det tror jeg personligt hænger sammen med den gunstige konjunktursituation.
Så jeg tror egentlig, det er udtryk for det, men det kan jeg selvfølgelig ikke med hundrede procents sikkerhed sige.
Hvad angår velfærdsforliget, som Enhedslisten jo ikke er med i – og dermed er Enhedslisten jo heller ikke med til en fremtidssikring af dansk økonomi; sådan har det været nu igennem snart 20 år – så kommer vi til at forholde os til spørgsmålet om folkepensionsalderen næste år.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-14:
Vi var absolut ikke imod at forbedre Arnepensionen, men vi syntes bare ikke, det var andre nedslidte lønmodtagere, der skulle betale for det, ved at man forringede seniorpensionen.
Det er spændende, at statsministeren ikke bare siger: Ja, pensionsalderen skal stige til 75 år.
For jeg tror, at rigtig mange – også dem, der skal til at vælge en uddannelse – er meget bekymrede for den udsigt.
Er det noget, Socialdemokratiet vil være med til, eller vil man ikke være med til det?
For jeg synes, det ville være meget rimeligt, når vi nu alle sammen har været med til at finde pengene og finansiere den her aftale, at de, når det viser sig, at de ikke bliver brugt, ikke bare ender med at blive brugt til f.eks. nogle af de skattelettelser, regeringen laver til toppen i vores samfund, men at de faktisk bliver brugt til de mennesker, som de var tiltænkt.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-14:
De to ting, altså Arnepensionen og skatten, har ikke noget med hinanden at gøre.
Af de skattelettelser, der kommer, går størstedelen jo til helt almindelige mennesker, hvilket også er noget, jeg er optaget af som socialdemokrat.
Jeg er særlig glad for, at vi forhøjer beskæftigelsesfradraget for enlige forsørgere, for jeg ved godt, at det kan være svært at få pengene til at slå til, hvis man f.eks. er en enlig social- og sundhedsassistent.
Det bliver lettere nu, fordi Socialdemokratiet også har sikret et lønløft i den offentlige sektor, og det har vi jo i øvrigt gjort med den regering, vi er en del af nu.
Det får mig også til at sige, at når jeg sådan sidder og kigger på, hvad for nogle resultater det er lykkedes for Socialdemokratiet at opnå, er jeg jo glad for det samarbejde, vi havde bl.a. med Radikale Venstre, Alternativet, SF og Enhedslisten i den seneste valgperiode, men jeg er da også glad for, at vi har lavet et lønløft i den offentlige sektor sammen med Venstre og Moderaterne, for det kommer til at gøre en kæmpe forskel i helt almindelige menneskers økonomi, at der kommer et lønløft nu.
Det er egentlig bare for at svare på spørgsmålet om skatten.
Så er der noget teknik i det her, for når vi laver ydelser i Danmark, vil der være et højere forbrug end forventet på nogle og et lavere forbrug på andre, og der har vi sådan en yoyoeffekt i vores løbende økonomiske politik, som jeg synes er klog, og som jeg ikke vil anbefale at vi ændrer på.
Pelle Dragsted (EL), 2024-05-14:
Her til sidst vil jeg gerne spørge om noget helt andet.
I går henvendte den amerikanske senator Bernie Sanders sig til danskerne i et debatindlæg i Politiken, og det handlede om Novo Nordisk, som jeg tror de fleste af os er stolte af.
Wegovy og Ozempic er jo to innovative produkter, som gør en kæmpe forskel for mange mennesker verden over.
Det er bare ikke helt sådan, det er i USA, for der er Novo Nordisks produkter nemlig så ekstremt dyre, at mange patienter slet ikke har råd til at købe dem.
Faktisk koster de her produkter omkring 16 gange så meget dér som f.eks. i Tyskland, og det er jo ret vildt.
Det er i mine øjne udtryk for et selskab, der måske tænker lidt for meget på profit og lidt for lidt på mennesker.
Så jeg vil gerne spørge statsministeren, om hun er enig med mig og senator Sanders i, at Novo Nordisk bør sænke deres priser i USA til et mere rimeligt niveau.
Mette Frederiksen (S), 2024-05-14:
Så jeg er kæmpe tilhænger af dem, og det må jeg sikkert ikke sige som statsminister, men jeg kan bare se, hvor stor en forskel det gør i rigtig mange menneskers liv; det løfter virkelig livskvaliteten.
Jeg er jo totalt for så lave priser på medicin som overhovedet muligt, for det er så afgørende i menneskers liv, men jeg må jo også være ærlig og sige, at jeg ikke kender til de konkrete forhold i USA, og hvad det er, der gør, at prissætningen ser ud, som den gør, men helt principielt på vegne af verdens befolkninger er jeg tilhænger af, at medicinpriserne er så lave som muligt.
Mona Juul (KF), 2024-05-14:
Der er faktisk tale om flere virksomheder end den, jeg nævner her, så jeg tror faktisk, at problemet er ret alvorligt.
Der er jo nogle ting, som Folketinget ikke kan tage ansvar for.
Vi kan jo ikke tage ansvar for de ting, vi ikke ved noget om.
Og lige præcis det her har vi ikke vidst noget om.
Det skal regeringen informere os om, ellers har vi ikke nogen chance for at følge op på det; vi har ikke nogen chance for at agere.
Jeg må bare sige, at da jeg sad hjemme i sofaen og altid så spørgetime med statsministeren, blev jeg altid sådan lidt ulykkelig, når statsministeren sagde, at det må være op til den enkelte ressortminister.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at det her punkt må statsministeren helt sikkert have forberedt til i dag, for det har fyldt rigtig, rigtig meget.
Derfor har jeg også lyst til at slutte med at spørge om, om statsministerens synes, at det er i Miljø- og Ligestillingsministeriet, at man skal tage hensyn til miljøet, altså at det er det, der skal vægte højest, eller om det skal være hensynet til en pesticidfabriks udledninger, der skal vægtes højest.
Inger Støjberg (DD), 2024-05-14:
Tak for det.
Allerførst vil jeg egentlig godt rose statsministeren lidt – det er mig meget uvant – for, at statsministeren var så klar i mælet efter Hamas' modbydelige terrorangreb den 7. oktober 2023.
Jeg husker en statsminister, der stod meget tydeligt frem med en meget klar støtte til Israel i den forbindelse, og det var en støtte, som jeg er ubetinget enig med statsministeren i.
Vi har også senere hen haft nogle samtaler nærmere end diskussioner om præcis det her emne.
Jeg er selv lige kommet hjem fra endnu en tur til Israel, og der er ingen tvivl om, at det er et traumatiseret land efter Hamas' fuldstændig modbydelige terrorangreb, hvor man tog 140 gidsler med ind til Gaza – fuldstændig uskyldige mennesker – man slog 1.200 mennesker ihjel, brændte folk levende, torturerede, voldtog, altså det er scener, som vi ikke kan forstå.
Og alt imens det sker, kan vi så se, at vi har en udenrigsminister i skikkelse af hr. Lars Løkke Rasmussen, der jo sammen med resten af venstrefløjen nu er begyndt at lægge en helt anden linje i konflikten, når det handler om Israel og Palæstina.
Senest stemte Danmark for en resolution, der opfordrer FN's Sikkerhedsråd til at godkende Palæstinas ansøgning om at blive fuldgyldigt medlem af FN.
Derfor er mit spørgsmål kort og godt: Hvorfor mener statsministeren, at tiden nu er kommet til at anerkende Palæstina som stat, når der stadig sidder israelske gidsler fanget inde i Hamas' spind inde i Gaza?
Og hvilket signal synes statsministeren det her sender til Israel?