runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Det kan man heller ikke; det er rigtig svært, og det er også derfor, at vi i mange tilfælde faktisk står med de her alvorlige problemer med nogle islamister, som har opnået statsborgerskab og efterfølgende har bekriget os og vores land.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-12:
Men hvis ordføreren mener, at det diskvalificerer fra at opnå dansk statsborgerskab, hvordan mener ordføreren og SF så, at man ligesom skal kunne håndhæve det?
Altså, hvordan skal man sikre, at folk ikke har den slags holdninger?
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Det tror jeg faktisk allerede ligger i lovgivningen.
Altså, hvis man skal skrive under på, at man vil overholde de her grundlæggende værdier, som det her samfund er bygget på, så kan jeg heller ikke se, at der skulle være plads til islamistiske eller fascistiske holdninger inden for vores grundlov.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Altså, det betyder jo en afskaffelse af Danmark.
Så er Danmark nedlagt om ganske kort tid, fordi så kan alle i princippet komme hertil og sige: Peder Hvelplunds vidunderlige demokrati vil vi også gerne deltage i, selv om vi f.eks. kun vil gøre det en gang for bagefter at omkalfatre Danmark totalt og aldeles.
Det er for mig at se en meget, meget radikal og uansvarlig og antinational og antidansk holdning at have
Jeg er glad for, at Enhedslisten ikke har flere mandater end dem, de har.
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Jeg vil sige, at jeg har adskillige eksempler på jobsamtaler, hvor ansøgere har oversolgt sig selv, er kommet i betragtning og har fået jobbet, hvorefter de så måske er blevet fyret eller har skuffet meget.
Så det tror jeg heller ikke på er et incitament.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Så er det kun diskussionen om, om det virker eller ej.
Det er altså noget andet at sidde foran en person – man får et bedre billede af en person, når man sidder og taler med vedkommende og kan stille spørgsmål, end når man bare kan læse nogle skemaer, som de har udfyldt på forhånd.
Jeg går ud fra, at man af samme grund i SF også holder jobsamtaler, når man ansætter folk – hvorfor ikke også gøre det, når vi skal tildele statsborgerskab?
Det er langt mere alvorligt end at give folk et job.
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at de ansøgere, som man skal interviewe, jo netop allerede har et arbejde, når de søger om statsborgerskab.
Altså, der skal man jo være i arbejde, og der skal man ligesom have indgået nogle kontrakter med samfundet i form af at lære sproget og også i forhold til at skrive under på, at man vil overholde grundloven.
Så allerede dér har man jo ligesom forpligtet sig på nogle ting, og jeg tror simpelt hen ikke på, at et interview på den måde vil kunne gøre en forskel – jeg tror simpelt hen ikke på det.
Det er ikke, fordi jeg ønsker, at potentielle terrorister eller islamister skal få et statsborgerskab og derefter springe os alle sammen i luften – det ønsker jeg ikke.
Men jeg tror ikke på forslagets effekt.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-12:
Jeg skulle bare lige høre ordføreren, om det er ordførerens og SF's opfattelse, at bestemte holdninger skulle kunne diskvalificere folk fra kunne opnå statsborgerskab.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Det er rigtigt, at handlinger skal straffes, hvis de er kriminelle, og holdninger ikke skal straffes.
Man kan sige de mest vanvittige ting, og det er helt okay.
Det drejer sig om at give en gave, at lukke nogle ind i familien, give dem arveret til vores fælles hus.
Vi er da ikke tvunget til at give gaver til mennesker, som vil os det ondt, sådan som en ekstrem islamist jo vil.
Det er en meget besynderlig tankegang at sige, at man forsvarer demokratiet ved at sige til islamister, at de er velkomne.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Jeg synes, det er meget principielt interessant, om Enhedslisten virkelig mener det her med, at uanset hvilket holdningssæt man kommer med, skal man kunne få et dansk statsborgerskab.
Vi skal huske på, at et statsborgerskab i Danmark ikke er noget, man har ret til.
Det er noget, som det danske folk kan give til folk, hvis de ønsker det.
Derfor står der i grundloven, at det er Folketinget, der giver statsborgerskab.
Man får det, hvis vi ønsker det.
Hvis vi ikke ønsker, at man skal have statsborgerskab, så får man det ikke.
Derfor undrer det mig, at Enhedslisten så vil give statsborgerskab til folk, som ønsker Danmark det dårligt.
Hvis vi sidder over for en islamist, som har som erklæret mål, at han vil ødelægge Danmark, erstatte det med et kalifat, forkaste vores grundlov, indføre sharia, så mener Enhedslisten, at det ikke skal forhindre, at vedkommende bliver dansk statsborger, får medejerskab til Danmark, får stemmeret i Danmark.
Er det virkelig korrekt, at det er Enhedslistens holdning, at vi ikke må sortere folk fra, selv hvis de har sådanne holdninger?
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-12:
Ja, det er jo fuldstændig rigtigt, at det er Folketinget, der beslutter, hvordan vi tildeler statsborgerskab.
Derfor er vi også fuldstændig enige i, at der er nogle regler for, hvornår man skal opnå dansk statsborgerskab.
De er så mere lempelige end dem, der bliver foreslået i dag.
Men det er jo nogle regler, Folketinget bestemmer.
Så er det jo grundlæggende sådan, at når vi skal vurdere, om folk kan få statsborgerskab, skal de leve op til de kriterier, vi stiller, og vi mener ikke, at man skal stille kriterier, i forhold til hvilke holdninger man kan have.
Vi mener sådan set, at det er fuldstændig grundlæggende i forhold til ytringsfriheden, at man må have præcis de holdninger, man ønsker; man har også lov til at ytre dem.
Det handler nemlig om holdninger.
Det er så en helt anden sag, når det handler om handlinger.
Dem kan vi blive straffet for.
Der er handlinger, der er ulovlige, som man kan få en fængselsstraf for, og som også kan resultere i, at man får sværere ved at opnå statsborgerskab.
Men når det kommer til holdninger, skal vi selvfølgelig i ytringsfrihedens navn sikre, at retten til at tale og ytre sig er fuldstændig fri, både i skrift og i tale.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Selvfølgelig må man ytre, fuldstændig hvad man vil.
Det er jo ikke det, vi diskuterer.
Der er ikke tale om et forbud mod ytringer.
Der er tale om, hvem vi skal lukke ind og give statsborgerskab, medejerskab til Danmark, ret til at bestemme, hvad for en udvikling Danmark skal have i fremtiden.
Ønsker Enhedslisten virkelig at forære Danmark væk til den type af mennesker?
Det er det, jeg hører, når Enhedslisten ikke vil sige fra over for mennesker, som har en helt åbenlys dagsorden om at ville ødelægge Danmark, erstatte det med eksempelvis sharia.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Jeg har egentlig meget stor respekt for ordføreren, som jeg synes har placeret sit parti ret fornuftigt i udlændingepolitikken i en række spørgsmål, bl.a. om tildeling af statsborgerskab.
Hvis det bærende argument imod vores beslutningsforslag er, at man ikke tror, at folk vil være ærlige til screeningsamtalerne, vil jeg sige, at vi jo er helt opmærksomme på det.
Altså, selvfølgelig er der en stor risiko for, at folk sidder og lyver med henblik på at få et statsborgerskab og snyder sig igennem deres screeningsamtale.
Men det er jo ikke anderledes, end når man f.eks. holder en jobsamtale; der er man jo også udmærket klar over, at folk kan sidde og lyve, fordi de rigtig gerne vil have et job.
Og der er man selvfølgelig også skeptisk over for det, man får at vide, men samtidig giver det jo et andet billede af en person, end man kan få ved blot at læse et papir.
Og det er det, der er ideen her, altså at man får et billede af, hvad det er for en person, man står over for – om det er en, der er værdig til at få et dansk statsborgerskab forstået på den måde, at vedkommende ikke ligger sådan fuldstændig ude i den ekstreme ende.
Og det skal ikke forstås på den måde, at vi skal sidde og kvalitetsvurdere og give karakterer, men det er for at få sorteret de værste fra.
Halime Oguz (SF), 2019-12-12:
Tak, fru formand.
I dag skal vi behandle et beslutningsforslag om modeller for samtaler med ansøgere, der ønsker dansk statsborgerskab.
Jeg vil starte med at sige, at der ikke er noget, der betyder mere for mig end at passe på mit land og dette lands grundlæggende værdier.
Det skylder jeg danskerne og de mennesker, der har båret mig frem til den placering, som jeg nu beklæder i dette høje Ting.
Men når Det Konservative Folkeparti foreslår, at vi skal udarbejde modeller for samtaler med de borgere, der ønsker statsborgerskab, så kan jeg altså ikke lade være med at tænke på øen Lindholm.
Det er samme symbolpolitik, og det bliver rigtig dyrt.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at en person, der når som helst vil kunne finde på at spænde en selvmordsbombe omkring livet og dræbe sig selv og adskillige uskyldige, ikke vil kunne være i stand til at sige de ting, vi gerne vil høre.
For jeg går ud fra, at det primært er islamister og potentielle terrorister, man i Det Konservative Folkeparti vil undgå at give statsborgerskab, hvilket jeg heller ikke ønsker.
Men tror forslagsstilleren, hr. Rasmus Jarlov, virkelig på, at en islamist vil sidde og sige: Tak, hr. Jarlov, jeg tænker at indføre kalifatet og gøre danskere til andenrangsborgere, lige så snart jeg er dansk statsborger?
Det tror jeg ikke på, og jeg tror ikke på, at det vil have en anden effekt end masser af bureaukrati og tidsspilde, og at det vil koste skatteyderne dyrt.
Forstillelse er en kunst, som islamister og potentielle terrorister behersker til fulde.
Med de bemærkninger skal jeg meddele, at SF ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2019-12-12:
Det her er sådan set bare et grundlæggende forsvar for den retsstat, vi har fået opbygget i landet.
Det er sådan, at det jo ikke bare er alle, der kan komme hertil.
Forudsætningen for at få statsborgerskab er, at man har lovligt og permanent ophold i landet.
Det er det, der helt grundlæggende ligger i forhold til det at få statsborgerskab, og derfor er det bare et forsvar for retsstaten og demokratiet.
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
Noget af det skønne i politik er jo, når man planter et frø, ser det vokse og rent faktisk sætter en proces i gang, som møder opbakning.
Det her er jo et frø, som Det Konservative Folkeparti plantede for flere år siden, og som jeg jo kan huske at jeg selv syntes var rigtig interessant dengang.
Nu ser vi så rent faktisk en bevægelse i den rigtige retning.
Så det er jo rigtig, rigtig godt.
Jeg er glad for de positive toner både fra ordføreren og fra ministeren.
Vil det sige, at Socialdemokratiet stemmer for forslaget?
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Nej, vi stemmer ikke for forslaget, som det ligger nu, men vi bidrager gerne til at lave det her uddybende arbejde, hvor vi tager en drøftelse i udvalget – også på baggrund af nogle af de erfaringer, vi gør os, når vi er af sted på vores udvalgstur.
Jeg er – med risiko for at gentage mig selv – sådan set fuldstændig enig i intentionen om at undersøge, hvilke modeller der kunne være, og jeg er enig i, at det er en god idé.
Omvendt synes jeg også, at der er en lang række udfordringer, som gør det enormt komplekst at finde den rigtige metode, fordi sindelagskontrol, som det her jo i et eller andet omfang er, er enormt vanskeligt at bedrive.
Marcus Knuth (KF), 2019-12-12:
Jeg mener ikke, at det er sindelagskontrol.
For det første skal vi huske på, at statsborgerskab nu engang bliver uddelt ved lov gennem Folketinget.
Så det er jo ikke sindelagskontrol som sådan.
Det vil i hvert fald sætte et meget, meget fornuftigt filter på, hvad det er for nogle mennesker, der får statsborgerskab, i stedet for en – lad os sige – mere mekanisk proces.
Jeg vil bare sige, at jeg er rigtig glad for fleksibiliteten.
Selv om Socialdemokratiet ikke stemmer for, er det rigtig godt at høre, at forslaget bliver modtaget så positivt.
Rasmus Stoklund (S), 2019-12-12:
Det er også muligt, at sindelagskontrol ikke er det rigtige ord, for jeg kan godt høre, at det måske har en lidt negativ konnotation.
Det, jeg mener med det, er bare, at det jo er svært at vide, hvad folk, når man gennemfører den her screeningsproces, reelt sidder og tænker, selv om de foregiver noget andet.
Det er bare det, jeg mener – helt i sympati med ånden i forslaget.
Hvordan vi ligesom løser den del, kræver nogle grundige overvejelser, og det kræver også, at vi baserer os på nogle af de erfaringer, som man har gjort sig i andre lande.
Marie Krarup (DF), 2019-12-12:
Dansk Folkeparti kan varmt støtte forslaget.
Vi mener, at vi ved for lidt om de enkelte ansøgere om dansk statsborgerskab.
Derfor er screeningssamtaler selvfølgelig en god idé, og vi går meget gerne med i et arbejde om at finde en fornuftig model for arbejdet.
Derudover glæder vi os selvfølgelig over, at De Konservative, der jo ellers har stemt for samtlige indfødsretslove igennem historien, nu endelig, kunne man sige, tager situationen lidt mere alvorligt og forsøger at stramme grundigt op på, hvem der kommer på de love, sådan at man får stoppet den uheldige udvikling, der har været, hvor alt for mange har fået statsborgerskab, som ikke burde have fået det.
Tak for ordet.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Tak til hr. Andreas Steenberg for at dele sine betragtninger med os andre.
Jeg synes faktisk, at hr. Andreas Steenberg rejser en række helt relevante spørgsmål, i forhold til hvordan sådan en model skulle fungere i praksis – og særlig det med at finde balancen mellem nationens sikkerhed på den ene side og på den anden side det, som jeg opfatter som et almindeligt ønske om ikke at lege tankepoliti eller sindelagskontrol, eller hvad man nu vil kalde det.
Men når hr. Andreas Steenberg nu stiller så mange intelligente spørgsmål, hvorfor vil hr. Andreas Steenberg og hans parti så ikke være med til at undersøge det nærmere?
Jeg opfatter det jo ikke bare, som om man stemmer nej til det her – jeg opfatter det sådan set, som om hr. Andreas Steenberg siger, at man slet ikke vil være med til at undersøge de her modeller fra udlandet nærmere.
Hvorfor vil hr. Andreas Steenberg gerne stille så mange kloge spørgsmål, men så ikke være med til at prøve at finde svarene på dem sammen med os andre?
Andreas Steenberg (RV), 2019-12-12:
Jamen det vil jeg også gerne.
Der blev jo lavet en aftale om indfødsret – jeg tror, det var for 3 år siden.
Det var bl.a. her, hvor man sagde, at det at have fået en fartbøde gjorde, at man ikke kunne blive statsborger.
Det er vi imod.
Det vil vi da gerne være med til, selvfølgelig uden at jeg vil binde mig til det resultat, der kommer ud af arbejdet, for det er der ingen af os der kender endnu.
Men jeg vil da gerne være med til at se på det.
Jeg forstår også, at vi i udvalget skal på tur til Østrig og høre om, hvad der bliver lavet dernede, og det er da interessant at vide i hvert fald.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Det var jo så faktisk en åbning for, at man fra De Radikales side er interesseret i at undersøge sagen nærmere.
Jeg er et positivt menneske – og det er snart jul – så det tager jeg positivt ned og er glad for.
Og så bare til hr. Andreas Steenbergs orientering
: Det, man gjorde med den sidste indfødsretsaftale i forhold til fartbøder, var sådan set at gøre dispensationsadgangen større, i forhold til hvornår du kunne få forelagt din sag for Indfødsretsudvalget – bare til almindelig og venlig orientering.
Andreas Steenberg (RV), 2019-12-12:
Tak for orienteringen.
Jeg synes stadig væk godt, at man kunne have besluttet, at en fartbøde ikke skulle have noget at sige i forhold til statsborgerskab.
Men der er hr. Morten Dahlin og jeg så uenige.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Jeg synes godt, at man kunne være lidt mere positiv.
Jeg synes godt, at Det Radikale Venstre kunne være lidt mere i julehumør eller vinterhumør, eller hvad man vil sige hos De Radikale.
Det er jo rigtig nok, at der selvfølgelig er en masse overvejelser, som man skal igennem, før man laver de her screeningssamtaler, men der er jo ikke nogen, der mener, at det skal til at være sådan en sortering ud fra politiske overbevisninger, hvor man ikke kan få statsborgerskab, hvis man er radikal eller socialist ellers sågar konservativ.
Det er jo slet ikke der, vi er henne.
Vi taler kun om de ekstremt grove tilfælde.
Det rejser sådan et principielt spørgsmål, om ikke det er okay som samfund at sige: Jamen der er nogle mennesker, vi ikke synes passer ind i vores samfund, fordi vores samfund faktisk har nogle værdier.
Hvis man sidder over for en person, som bare brændende ønsker sig et kalifat og at få grundloven og folkestyret og ligestillingen afskaffet og erstattet med sharia, synes man så ikke selv fra De Radikales side, at det er forkert at give sådan en person medejerskab til Danmark?
Andreas Steenberg (RV), 2019-12-12:
Jeg synes, at der går en grænse ved, om man har tænkt sig at bruge våben og vold til at få det igennem.
Nu kan man bruge det eksempel, hr. Rasmus Jarlov kommer med, men man kunne jo også bruge et eksempel med en person, der er kommunist, og som siger, at demokrati ikke holder, og at vi skal have det samme, som Kina har, eller at Che Guevara-vejen er fantastic good, og at Cuba har det styre, vi skal have.
Skal man så sige, at vedkommende ikke kan blive statsborger?
Kan man så ikke blive dansk statsborger?
Vores demokrati har sådan set kunnet overleve alle mulige, forstå mig ret, mærkelige holdninger og forskellige årsager til at være imod demokrati.
Den afgørende skillelinje må være, om man har tænkt sig at bruge vold og våben og andet til at gennemtvinge, at demokratiet bliver omstyrtet.
Og så skal man ikke have statsborgerskab, for så skal man i fængsel.
Og så kan man også få frataget statsborgerskabet, hvis man har fået det.
Der tror jeg hr. Rasmus Jarlov og jeg er enige.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-12:
Det her er jo principielt enormt interessant, altså om man virkelig synes, at vi skal give statsborgerskab, som jo betyder stemmeret og medejerskab til Danmark, til nogle mennesker, som simpelt hen bare er ude på at ødelægge vores land.
Hvis vi har sådan nogle typer, som bare hader alt, hvad Danmark er, og ønsker at omstøde det med f.eks. sharia, synes De Radikale så virkelig, at det er okay?
Det var det, jeg hørte, nemlig at det kan vi sagtens overleve, det er ikke noget problem, og at dem kan vi godt give statsborgerskab.
Man kan sige, at det er en meget rummelig holdning, men jeg vil også sige, at jeg synes, at det er en landsskadelig holdning.
Er det virkelig det, De Radikale mener?
Andreas Steenberg (RV), 2019-12-12:
Hvis man vil ødelægge landet, som hr. Rasmus Jarlov mener, kan man jo straffes for det, for så har man også tænkt sig at lave nogle aktive handlinger, som går imod vores straffelov.
Men det at mene – altså at have en holdning om – at en anden styreform er bedre, og så have den holdning, mener jeg godt man kan blive statsborger på.
Vi har igennem hele vores demokratis historie haft statsborgere, der har været nazister – der er sågar folk, der bliver nynazister på trods af det, vi var igennem i anden verdenskrig – og jeg tror, at det er umuligt at få screenet folk for de holdninger, og jeg mener også godt, at man kan være dansk statsborger og gå ind for en anden styreform.
Mads Fuglede (V), 2019-12-12:
Jeg mangler nu stadig væk svar på noget.
Hvis vi nu kan se, at vi bliver en mere søgt destinationen – vi var tidligere den 5. mest søgte destinationen for asylansøgere i Europa, og vi endte med at være den 17. mest søgte – og bevæger os opad i negativ retning på den liste, vil vi så blive indkaldt til forhandlinger om at få rettet op på det, der kunne være et resultat af, at man nu sætter ydelserne op til mennesker, der bl.a. kunne tænkes at søge til Danmark?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Faktisk er jeg blevet lidt overrasket over, hvor svagt et forskningsmæssigt grundlag vi står på, når vi diskuterer det her, i betragtning af hvor meget det har fyldt i den politiske debat.
Men der er heldigvis forskere, som er begyndt at kaste sig over det.
Jeg mødtes med nogle for nylig fra et dansk universitet, der bl.a. påpegede, at mulighederne for at få asyl og også mulighederne for at få sin familie hertil var noget af det, der virkelig betød noget.
Derfor tror jeg også, det betyder noget, at vi i lovgivningen har skrevet ind, at en vis gruppe flygtninge, der har en bestemt type midlertidig opholdstilladelse, skal vente 3 år, før de kan få deres familie hertil.
Det tror jeg har betydning for tilstrømningen.
Men jeg er også ret sikker på, at ydelserne er et af flere elementer.
Det er også bare der, hvor jeg siger, at hvis vi aflyste den frie adgang til sygehuse og frie adgang til uddannelsessystemet, og hvis vi aflyste kontanthjælpsloven og velfærdsstaten, så er jeg ret sikker på, at der ikke ville være ret mange asylansøgere, der søgte til Danmark.
Men der skal vi lige afveje med hinanden, om vi er klar til at betale den pris.
Det er vi i hvert fald ikke i Socialdemokratiet.
Det er derfor, vi appellerer til, at vi prøver at finde balancerne mellem, under hvilke vilkår vi mener børn skal vokse op i Danmark, og hvordan vi så samtidig kan fastholde en stram udlændingepolitik.
Pernille Vermund (NB), 2019-12-12:
Tak for ordet.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at regeringen har haft det her som en del af politikken, før man gik til valg, og derfor kan man sige, at det måske ikke er et svigt af danskerne og vælgerne.
Omvendt har man også sagt, at man ville stå fast på den stramme udlændingepolitik.
Det, vi har set indtil nu, er jo alle de lempelser, man har bebudet, og vi har stadig til gode at se de stramninger, der skal til, for at få rettet op på de store skader, der er sket indtil nu.
Den har man ikke nedsat endnu, men man har øget ydelserne.
Det betyder, at vi får en periode – vi ved ikke, hvor længe den bliver – hvor ydelserne alt andet lige vil være højere end tidligere, og hvor resten er status quo.
I det lys er det så ministerens vurdering, at den periode – om den bliver 1 eller 2 eller 3 år, før andre tiltag, som presser i den anden retning, bliver indført – hvor stramningerne er status quo, men hvor lempelserne fortsætter, vil betyde større eller mindre tilstrømning til Danmark, altså i den her periode, der er i øjeblikket?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-12:
Nu har jeg godt nok fjernet udlændingestramningstælleren fra ministeriets hjemmeside, men forleden blev jeg ringet op af en journalist, som ville lave et interview, og som havde talt op, at den her regering faktisk havde foretaget flere stramninger end lempelser, siden den trådte til.
Men who is counting – det er ikke mig i hvert fald.
Hvor lang tid skal kommissionen arbejde?
Vores ambition er, at den skal arbejde 1 år.
Og vil det i det ene år have betydning for tilstrømningen?
Det tør jeg simpelt hen ikke sige.
Mit bedste gæt er nej.
Jeg tror på, at asylansøgere reagerer efter de generelle regler i et land, og ikke efter at der er lavet en midlertidig ordning.
Det er også, fordi det trods alt har et niveau, hvor vi fortsat ligger omkring, hvad der udbetales af sociale ydelser i vores nabolande.
Jeg tror, at vi skal ligge markant over, før det virkelig i sig selv er tiltrækkende.
Samira Nawa (RV), 2019-12-12:
Ordføreren bliver ved med at sige, at Socialdemokratiet og deres støttepartier har hævet ydelsen til udlændinge og flygtninge.
Det er nu engang sådan, at vi har en aftale om et midlertidigt børnetilskud målrettet familier – uanset baggrund – som er ramt af kontanthjælpsloftet og på integrationsydelsen.
Så hvis ordføreren ikke var helt klar over det, vil jeg bare lige oplyse om, at det er sådan, det hænger sammen.
Morten Dahlin (V), 2019-12-12:
Tak til den radikale ordfører for at oplyse mig om det.
Jeg er udmærket godt klar over, at det er det, man siger.
Men jeg kan så tilbageoplyse til den radikale ordfører, at når man dykker ned i tallene, vil man kunne se, at 63 pct. af dem, der modtager de højere sociale ydelser, er folk, som har ikkevestlig baggrund.
Så måske siger man, at det her er bredt, men vi kan bare konstatere, at i virkelighedens verden er det 63 pct. af dem, som modtager ydelserne, som har ikkevestlig baggrund.
Det er i hvert fald dem, der får pengene.