runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Jensen (S), 2021-11-30:
Jeg går ud fra, at ordføreren har læst lovforslaget og derfor også er bevidst om, at hvis vi ikke finder på alternativer til periodesyn, skal alle motorcyklister indkaldes hvert andet år til et periodisk syn.
Er det det, Nye Borgerlige vil, altså at samtlige motorcyklister skal ind hvert andet år og have synet deres motorcykel?
Mark Grossmann (V), 2021-11-30:
Tak for det.
Ordet overrasket
er i hvert fald nok et af de mest brugte ord i den her sag i øjeblikket, og jeg tror også, at man skal være politiker for at blive så overrasket, som de fleste er blevet i forhold til uroen i Afghanistan.
Men der er noget, jeg er bekymret for, og det ved jeg også at resten af Venstre er, og det er jo selvfølgelig Danmarks sikkerhed, i forhold til om de her ting kan gentage sig.
Der er rigtig mange gange blevet brugt et udtryk, som hedder det samlede billede.
Kan ministeren ikke prøve at forklare, hvad det vil sige, når man taler om det samlede billede?
Trine Bramsen (S), 2021-11-30:
Den her regering baserer sig, ligesom det også har været den overordnede praksis for tidligere regeringer, på Forsvarets Efterretningstjenestes analyser og vurderinger af sikkerhedssituationen.
Og den måde, de lægger deres billeder på, er jo, ved at der sidder en lang række analytikere, der henter informationer på forskellig vis.
Det kan være elektroniske informationer, og det kan være informationer indhentet fra fysiske personer, og det kan også være informationer fra pressen.
Og den 9. august var den klare melding, at Kabul forventedes at bestå året ud.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-11-30:
Tak for det.
En af de ting, som vi i SF har undret os over og været bekymrede over i det her forløb, er jo, at vurderingerne fra mange efterretningstjenester og ikke kun den danske viste sig at være – for at sige det mildt – en lille smule optimistiske.
Hvad gør ministeren sig af tanker i forhold til det?
Nu ved vi jo, at der er sat gang i en evaluering, som kommer til at belyse noget af det her, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren tænker, at vi efterhånden igennem de sidste år har haft så mange situationer, hvor efterretningstjenesternes vurderinger har været fejlslagne eller på anden vis en lille smule forkerte og dermed har medvirket til nogle uhensigtsmæssige beslutninger fra politisk hold.
Har ministeren den samme opfattelse?
Og er det muligt på en eller anden måde, at vi begynder at tale om, hvordan vi sikrer, at efterretningstjenesterne vurderer mere retvisende?
Trine Bramsen (S), 2021-11-30:
Jeg vil først sige, at jeg ikke har nogen grund til at så tvivl om vores efterretningstjenester.
Jeg synes, de leverer et dygtigt og stærkt arbejde.
Men efterretninger er jo også det bedste bud på, hvad man forventer at der kommer til at ske.
Det er ikke eksakt videnskab.
Virkeligheden overgår nogle gange selv de allerallerbedste analyser.
Men jeg tror, at noget af det, der står klart, er to ting.
Den ene ting er en forståelse af, hvad man på tværs af alle vestlige efterretningstjenester bygger sine informationer på
: Bygger man sine informationer på for mange af de samme kilder, og er der nogle kilder, som man tillægger for stor værdi?
Det er den ene ting.
Den anden ting er det, der handler om konsekvens, for noget kan jo godt have en lille sandsynlighed, men en stor konsekvens.
Og det er selvfølgelig vigtigt, at vi i højere grad får det afspejlet.
Det samme gælder, i forhold til at noget kan have en stor sandsynlighed, men en lille konsekvens.
Jeg tror, at det ville være nyttigt, hvis vi fik det afspejlet i vores efterretningsbillede.
Jens Rohde (KD), 2021-11-30:
Jeg husker ikke, at ministeren har orienteret os om, hvornår Kabul ville falde.
Jeg kan huske FE, og jeg kan huske nogle i departementet, der gav en vurdering.
Og når vi spørger om, hvor de vurderinger kom fra, er svaret, at det er et eller andet samlet billede og i høj grad baseret på nogle amerikanske efterretninger.
Og hvem ville dybest set have kunnet gøre noget ved det?
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge om, er noget andet.
Det er jo korrekt, at vi i en periode op til det tydeligt kan se, at tingene er ustabile.
Der går jo så nogle drøftelser i gang bilateralt og multilateralt mellem Folketingets partier og regeringen.
Der vil jeg bare gerne spørge, om det er ministerens opfattelse, at Venstre og Konservative var særlig optagede af, at evakueringerne skulle sættes i gang.
Mogens Jensen (S), 2021-11-30:
Tak til ordføreren.
Det handler om de her ugerapporter, som ifølge ordføreren skulle spille en helt ny rolle i forhold til vurderingen af situationen i Afghanistan.
Og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvor er det præcis – og ordføreren må gerne pege præcis på det, for jeg har nemlig også læst rapporterne – at der står, at Kabul ville falde i august eller inden for få uger?
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Der står ikke, præcis hvornår Kabul ville falde.
Men der står informationer, som er helt afgørende for alle, der ved bare en smule om forsvaret og om situationen i Afghanistan.
Og nu bruger jeg igen eksemplet med, at Jalalabad er under Talebans kontrol – den rapport bliver sendt tilbage til forsvaret den 16. juni.
Hvornår får vi det at vide i offentligheden?
Det gør vi den 15. august, altså dagen inden Kabul falder.
Og som jeg sagde i mit spørgsmål til ministeren: Havde jeg vidst i juni måned, at nu var den næstvigtigste by, den næststørste by, faldet, havde alle alarmklokkerne ringet – alle .
Og når man så ved, at den information er tilgået forsvaret, altså at den øverste chef for de danske styrker har sendt den information tilbage til forsvaret – jeg ved stadig væk ikke, om den er tilgået ministeren, for det kan ministeren ikke svare på, men den er i hvert fald ikke tilgået os her i Folketinget – er det alt andet lige en katastrofe.
Mogens Jensen (S), 2021-11-30:
Altså, jeg kan konstatere, at ordføreren ikke kan pege på et sted i ugerapporterne, hvor der står, at nu falder Kabul inden august eller inden for få uger.
Og det synes jeg siger alt om, hvad de rapporter kan bruges til.
Så synes jeg også, at der er grund til, at ordføreren bemærker, at der er givet svar fra Forsvarets Efterretningstjeneste, hvor de siger, at de ikke kan bekræfte oplysningen om, at Jalalabad skulle være faldet i juni.
Deres oplysning er, at Jalalabad falder den 15. august.
Trine Bramsen (S), 2021-11-30:
Jeg oplevede, at der var partier, der havde mere travlt end andre – og til det direkte spørgsmål: Nej, jeg oplevede ikke, at Venstre og Konservative var dem, der havde mest travlt.
Tak for spørgsmålet.
Der er jo netop tale om to forskellige ting her.
Tolkeaftalen har været møntet på dem, der har samarbejdet med Danmark tidligere – tolkene har ikke været ansat direkte af Danmark, men de har kunnet søge gennem tolkeaftalen – og på dem, der primært blev evakueret.
Altså, absolut hovedparten af dem, der blev evakueret i de dage umiddelbart efter Talebans indtog i Kabul, var jo lokalansatte på ambassaden.
I forhold til tolkeaftalen har vi været afhængige af, at tolkene selv søgte, og den har sådan set været åben hele vejen igennem.
Og når man kigger på, hvornår ansøgningerne fra tolke begyndte at komme, var det jo først i de absolut sidste dage og i højeste grad, da Kabul var faldet.
Men altså, når det handler om tolke, synes jeg sådan set at vi har haft en rigtig god og solid aftale, men jeg tror også, at det står klart, at i forhold til det med at blande tolke, der ikke har haft et egentligt samarbejdsforhold med Danmark, sammen med fastansatte på ambassaden er det to forskellige ting.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Tak for det.
Jeg vil egentlig gerne spørge til fremtiden, hvor jeg jo gerne ser, at vi får sikret både direkte medarbejdere, men også samarbejdspartnere bedst muligt derude.
Er det ministerens holdning, at det er på tide at få opsagt den tolkeaftale, der ligger, og faktisk prøve at finde nogle rammer for sikring af medarbejdere og også samarbejdspartnere, som er mere dækkende?
For det synes jeg der er et behov for.
Søren Espersen (DF), 2021-11-30:
Ja, men man kan alligevel spørge: Hvad er årsagen til, at indledningen bliver så fuldstændig forskellig fra det, som står i selve evalueringen, altså at man i indledningen slår fast, at det hele foregår administrativt tungt, og at der mangler kvalitetsniveau, men at der så nede i selve evalueringen står noget helt andet.
Havde det i det mindste ikke været fair at tage argumenterne både for og imod med, sådan at udvalget havde en reel mulighed for at vurdere det?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-11-30:
Jo, og jeg lytter til det, hr. Søren Espersen siger.
Jeg tror, at når man skal lave store evalueringer og derpå bygge nogle nye justeringer, kan det være svært at lave en total sammenskrivning af alt, hvad der er blevet givet udtryk for.
Men det, som mange parter har sagt, og som også har været en politisk erfaring i forhold til det her, er, at det har været administrativt tungt.
Det er klart, at det tjener ikke noget som helst formål, og det er bl.a. også en af grundene til, at vi siger, at det her skal være anderledes.
Derfor lægger vi det jo også op til de her parter, der skal administrere det, altså de eksterne puljeforvaltere, at de skal være smidige, de skal være dygtige.
Det er det, der klæder vores land, og det er sådan, vi gerne vil have at offentlige midler i det hele taget skal forvaltes.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-11-30:
Jeg hæftede mig ved to ting, som ministeren sagde her til ligesom at understrege nogle ting.
Det ene var den brede opbakning, og det er også rigtigt, at der er en bred opbakning til strategien, og jeg håber også, at ministeren respekterer, at det er det, han har opbakning til, men måske ikke andre ting, hvor strategien nogle gange bliver taget lidt som gidsel, bl.a. når man ser i Deadline og der tales om en migrationsfond og der så også siges, at der er bred opbakning fra partierne.
Så for at sikre, at er der en god opbakning, er det vigtigt, at der er en god dialog, og at ministeren vil garantere involvering.
Hvilken form for involvering ser ministeren nu i det videre engagement om oplysning, som er på et kritisk tidspunkt for dansk udviklingsbistand?
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-11-30:
Et kritisk tidspunkt for dansk udviklingsbistand?
Det forstod jeg måske ikke helt hvordan skal tolkes.
Jeg vil sige, at sådan som verden er, ja, så er verden kritisk, og derfor er det selvfølgelig også kritisk, at vi er der, og at vi er der med den tyngde, vi er.
Men jeg kan garantere som minister, at den tætte dialog med aftalekredsen skal jeg nok sørge for at følge op på, og at jeg altid står til rådighed i forhold til spørgsmål, og at jeg skal forsøge at svare konkret på det, og ellers må vi have dygtige embedsmænd til at hjælpe i forhold til det.
Jeg synes i hvert fald, at jeg frem mod lovforslaget her i dag har en hel række af tilfælde, hvor vi har haft det oppe i vores ordførerkreds for lige nøjagtig at drøfte nødvendigheden af at ændre den her bemærkning, for at vi kan gøre det nye.
Og jeg har heller ikke oplevet nogen, der har sagt, at det ikke er nødvendigt at lave noget nyt.
Jeg har heller ikke oplevet nogen, som siger, at det gamle bare var superperfekt, og det tror jeg egentlig er årsagen.
Men jeg kan garantere min åbne dør og den åbne dialog i ordførerkredsen.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-11-30:
Som jeg nævnte, har ministeren Konservatives opbakning til, at vi får lavet noget nyt.
Når jeg mener, at det er kritisk, så er det, fordi vi står i en svær situation i verden.
Vi står med at skifte helt om i Afghanistan, og der er jo også mange, der spørger til, hvad vores engagement har været, og om det har været det værd.
Vi får kritiske spørgsmål, også fordi vi er risikovillige og går ud i svære områder som Sahel og Etiopien.
Der er meget behov for at kommunikere, så hvor lang tid vil der gå, før vi ligesom ser at der bliver kommunikeret noget nyt?
For nu har der i lang tid været meget stille om kommunikationen om bistanden.
Flemming Møller Mortensen (S), 2021-11-30:
Ja, jeg håber, vi meget hurtigt kan nå hertil, altså at vi kan få det nye medie banket ud til hele den danske befolkning.
Det håber jeg at vi kan gøre i løbet af første halvår 2022.
Det er også der, hvor jeg siger, at de fire, der er inde i slutspurten nu, er i gang med at kvalificere deres forslag, og i forhold til puljerne arbejder vi også med stor hast.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Mange tak, formand.
Jeg har glædet mig meget til i dag.
Det her bliver forhåbentlig næste skridt imod at finde frem til den fulde sandhed, hvis vi nogen sinde finder frem til den, i forhold til processen, der ledte op til Afghanistans kollaps i august.
Vi har haft et samråd med ministeren, så har vi haft et samråd til med ministeren, så har vi haft et lukket samråd med ministeren, og hver gang kommer vi jo lidt tættere på, hvad der egentlig er sket, især i forhold til hvordan det kunne være, at den danske styrkechef uge efter uge sendte meget, meget klare advarsler tilbage til forsvaret, som ministeren er øverste chef for, med helt afgørende detaljer, som vi ikke blev oplyst om her i Folketinget.
Jeg er ret sikker på – og det tror jeg at mange af ordførerne vil give mig ret i – at vi havde handlet helt anderledes allerede tilbage i juni måned, hvis vi havde kendt til indholdet af de her ugerapporter, hvor den sidste og mest slående jo vel at mærke kom i midten af juni.
Det rejser jo en række spørgsmål.
Først og fremmest: Hvad vidste forsvarsministeren?
Var forsvarsministeren bekendt med indholdet af ugerapporterne?
Det siger ministeren først, at ministeren ikke har været.
Senere skriver ministeren så i et svar: Jamen de var en del af det samlede efterretningsbillede fra Forsvarets Efterretningstjeneste.
De to ting hænger jo ikke sammen.
Det rejser også spørgsmålet: Hvad har forsvarsministeren gjort for at rette op på sit interne system, i forhold til om det, hvis vi stod i en identisk situation i dag, så ville ske igen, at Folketinget ikke ville få så vigtige og så afgørende oplysninger at vide om en indsats, hvor vi har ofret over 40 danske soldater gennem 20 år?
Så er der selvfølgelig det, som jeg også er meget nysgerrig på: Hvad siger regeringens egne støttepartier, når nu de her ting er kommet frem og det står så klart?
Man synes lidt, der har været larmende tavshed fra støttepartierne i forhold til at give kritik af ministeren.
Nu har vi jo så mulighed for rent faktisk at tage en dialog og høre: Jamen kan støttepartierne virkelig stå inde for, at så afgørende informationer ikke var tilgået?
Det er vel at mærke støttepartier, som allerede dengang i forsommeren sagde, at vi skulle handle.
Hvis alle i Folketinget, i hvert fald Det Udenrigspolitiske Nævn, havde været bekendt med de her ting, så er jeg i hvert fald overbevist om, at vi havde handlet på en helt anden måde og meget tidligere.
Så jeg ser frem til en god debat.
Tak, formand.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Tak til ministeren.
Jeg kan huske, at det i midten af august – den 15. august, for at være præcis – kom frem i nyhederne, at Afghanistans næststørste og næstvigtigste by, Jalalabad, var faldet, og da jeg hørte det, tænkte jeg: Nu er der ikke langt igen, før Kabul falder; hvis den næststørste og næstvigtigste by, og vel at mærke en naboby til Kabul, falder, så står det rigtig, rigtig galt til.
Det var den 15. august.
Den danske styrkechef sendte den 16. juni, altså 2 måneder tidligere, en rapport tilbage om, at Taleban kontrollerede Jalalabad.
Mener ministeren ikke, at den information havde været vigtig for os at få at vide her i Folketinget?
Mener ministeren ikke, at rigtig mange af os, der rent faktisk kender bare en smule til Afghanistan, så havde tænkt, at det faktisk stod meget, meget værre til, end vi havde forestillet os, og at vi dermed havde kunnet handle, 2 måneder før vi rent faktisk handlede?
Trine Bramsen (S), 2021-11-30:
Det har været delt med Folketinget ad flere gange op mod sommeren.
Spørgsmålet om FE's vurdering i forhold til Jalalabad og deres viden om, hvornår Jalalabad faldt, er der også blevet svaret på i forbindelse med et skriftligt spørgsmål, som spørgeren selv har stillet, og det var den 15. august, at det stod klart for FE, at Jalalabad var faldet.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Nu bliver det tragikomisk.
Altså, de her rapporter indeholder så mange afgørende informationer om, at moralen i den afghanske hær er kollapset, at afghanske soldater overgiver sig i hobetal, at Taleban overvåger NATO-styrker med droner, og at den næststørste og næstvigtigste by i hele landet er faldet til Taleban.
Og hvis jeg så sagde, nå ja, det tror jeg ikke på, så ville jeg jo sige, at jeg ikke tror på chefen for de danske styrker.
Det er jo helt okkult.
Mogens Jensen (S), 2021-11-30:
Som det er blevet sagt nu efterhånden mange gange, tilgår disse ugerapporter altså ikke – og det har de heller ikke gjort tidligere – forsvarsministeren.
De tilgår Forsvarets Efterretningstjeneste, der tager de vidneberetninger, de oplysninger, der kommer derfra, og sammenstykker dem med andre typer af oplysninger, de får, bl.a. fra andre efterretningstjenester.
Derudfra laver man et samlet billede, en samlet rapportering, som går til forsvarsministeren, og det er også den, der danner grundlaget for orienteringen af forsvarsministeren.
Det er altså sådan, det foregår, så man ikke kun har en brik i puslespillet, men har det samlede puslespil.
Som vi kan se, har der så været afgørende fejlvurderinger her – og det gælder jo ikke kun Forsvarets Efterretningstjeneste, det gælder desværre alle efterretningstjenester, der har været involveret i den her sag.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Så skal jeg bare lige have bekræftet, at ordføreren ikke mener, at det havde været relevant for Folketinget at få at vide allerede i juni måned, at moralen hos de afghanske sikkerhedsstyrker fortsat var for nedadgående og efterhånden var ved at nå et kritisk niveau – det fik vi ikke at vide – og at provinshovedstaden Jalalabad, den næstvigtigste by i Afghanistan, i Nangarhar nu var under kontrol af Taleban.
Det fik vi heller ikke at vide.
Dermed var Kabul endnu et skridt tættere på at være isoleret.
Det fik vi heller ikke at vide.
Er det informationer, som ikke havde været relevante for Folketinget at få?
Mogens Jensen (S), 2021-11-30:
Jo, men Folketinget har jo i princippet behov for at få alle typer af informationer
Der indløber jo også på andre ministerområder rapporter om alt muligt.
Selvfølgelig er det der relevante informationer, men det er jo også informationer, der skal ses i en sammenhæng med de øvrige efterretninger, som man får.
Det er altså ikke oplysninger, som Forsvarets Efterretningstjeneste har kunnet validere.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-11-30:
Tak for det.
Jeg har et simpelt spørgsmål, og det er ikke sikkert, at ordføreren kan svare.
Vores og mange andre partiers opfattelse er, at evakueringen skete for sent.
Jeg går ud fra, at regeringen deler den opfattelse, men det må ordføreren gerne svare på, og i tilfælde af at ordføreren deler den opfattelse, hvornår skulle vi så have evakueret?
Det er jo selvfølgelig et lidt større og mere komplekst spørgsmål, men hvornår skulle vi egentlig have trykket på knappen, hvis tingene var gået ordentligt til i ordførerens øjne?
Mogens Jensen (S), 2021-11-30:
Det er klart, at det jo for alle – det gælder ikke kun for Danmark, men for alle, der var i Afghanistan – har været en udfordring, at tingene kom til at forløbe så hurtigt, som de gjorde, på tværs af alle de informationer og efterretninger, som vi fik.
Ud fra det faktum, at det var sådan, synes jeg jo, at man formåede at handle hurtigt og resolut, og resultatet af den evakuering, der blev foretaget, kan vi kun sige tak for til de involverede myndigheder, i forhold til at de klarede det på en fornuftig måde.
Altså, nu er jeg jo forsvarsordfører, og det er forsvarsministeren, vi har til forespørgselsdebat, og man må jo sige, at det, som forsvarsministeren havde ansvaret for i forhold til evakueringen, nemlig evakueringen af de danske styrker, jo var overstået den 22. juni, altså i god tid, inden Kabul faldt.
Marcus Knuth (KF), 2021-11-30:
Indsatsen i Afghanistan er den største militære indsats, Danmark har været engageret i gennem de sidste 20 år.
Når den øverste danske chef for de danske styrker sender den sidste rapport tilbage til forsvaret med så slående konklusioner, som der er her, og som ikke blev videregivet til Folketinget, mener ordføreren så vitterlig, at det ikke bør have nogen konsekvenser for ministeren?
Mogens Jensen (S), 2021-11-30:
Altså, jeg tror, at det tjener os alle, at vi selvfølgelig nu også afventer den evaluering, der kommer.
Det gælder i øvrigt også den evaluering, der er igangsat i regi af koalitionen, fordi alle, også NATO, jo kan se, at det var en meget skidt udgang, der kom på det her.
Så før vi kan drage nogle konklusioner, tror jeg, vi skal have den evaluering.
Men igen vil jeg sige: De danske styrker, som forsvarsministeren havde ansvaret for, var ude den 22. juni.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Jeg synes jo, det er meget klart, kan man sige, at der ikke kun i slutfasen, men også igennem mange år af Afghanistankrigen har været sådan en tendens til at skønmale indsatsen i Afghanistan og ikke i høj nok grad belyse de problemer, der var, og f.eks. også italesætte de afghanske sikkerhedsstyrker som mere kompetente, end de nok egentlig har været.
Og man har jo netop i mange år godt kendt til de her problemer, der var, både med korruption og med manglende loyalitet.
Vi så nogle af de samme problemer i Irak også, med de styrker, som var opbygget der.
Set i lyset af det vil jeg gerne spørge Socialdemokratiets ordfører: Er der ikke en vis sandsynlighed for, at der også, især fra amerikansk side, men også fra de andre lande i koalitionen, har været en interesse for at tale de afghanske sikkerhedsstyrker og situationen i Afghanistan bedre, end det i virkeligheden var, fordi man gerne ville kunne formidle en succeshistorie politisk, selv om den militære virkelighed så anderledes ud?
Er der ikke en risiko for, at det også har spillet en del ind?
Mogens Jensen (S), 2021-11-30:
Jeg vil jo generelt sige om hele vores engagement og involvering i Afghanistan, at det er rigtigt, at det er der mange der har talt ned, og med det resultat, vi har nu, sagt, at det var en spildt indsats, og det synspunkt deler Socialdemokratiet ikke.
Vi mener, at det var helt rigtigt at gå ind i Afghanistan for at stoppe terror og for at stoppe udbredelsen af en ideologi og nogle udemokratiske kræfter og overgreb på befolkningen, og vi mener også, at den indsats har vist resultater i form af de forbedringer, der trods alt er sket for civilbefolkningen i den periode, vi har været der.
Men det er jo rigtigt, at det, vi ser her som slutresultatet, kan ingen af os være tilfredse med, men jeg har det udgangspunkt, at i forhold til hvilket billede der blev tegnet af situationen i Afghanistan, så var den her til sidst også tegnet op som meget kritisk, usikker og ustabil i det billede, vi fik præsenteret her i Folketinget.
Eva Flyvholm (EL), 2021-11-30:
Altså, først og fremmest må jeg lige sige til ordføreren, at det jo ikke er sådan, at man har fået fjernet terrortruslen i Afghanistan.
Både al-Qaeda og alle mulige andre er jo i høj grad stadig væk til stede, så jeg tror, det er vigtigt, at man ikke gentager den forkerte oplysning.
Men det, det handler om her, er jo, og det er man nødt til at sondre imellem, at der måske har været en politisk interesse, både hos amerikanerne og også hos de andre lande, der er indgået i koalitionen, om at fremstille f.eks. de afghanske sikkerhedsstyrker som bedre og mere robuste, end de egentlig var.
Det tror jeg har været meget symptomatisk hele vejen igennem, og det vil jeg egentlig gerne høre ordføreren om ikke der mon kan være en vis sandhed i.
For det er jo noget af det, der er vigtigt at få kigget på nu, faktisk.