runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Betina Kastbjerg (DD), 2023-11-17:
Tak for det.
Kort sagt følger lovforslaget jo op på regeringsgrundlaget fra 2022, og det fokuserer på at lette byrderne for erhvervslivet ved at fortsætte arbejdet med automatisk erhvervsrapportering.
For at opnå dette er en fælles digital infrastruktur nødvendig, hvor data standardiseres og struktureres.
Dette muliggør øget automatisering af indkøbsprocesser og datahåndtering, både i den offentlige og den private sektor.
Lovforslaget udvider Nemhandel til at blive en fælles digital infrastruktur, der ikke kun støtter e-fakturering mellem myndigheder og virksomheder, men også handels- og rapporteringsprocesser med øget automatisering.
Det skaber rammen for en fælles digital infrastruktur uden at pålægge nye krav til erhvervslivet eller myndighederne.
I det store hele vil denne digitale infrastruktur effektivisere samhandel og bogføringsprocesser i virksomheder og støtte erhvervslivets indrapporteringsforpligtelser til det offentlige.
Så vil jeg lige nævne, at der i flere af høringssvarene bliver nævnt, at det er meget vigtigt, at man inddrager serviceleverandørerne, brancheorganisationerne og erhvervsorganisationerne, når man udarbejder de nærmere regler.
I Danmarksdemokraterne støtter vi lovforslaget.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-17:
Ud over at være erhvervsordfører er jeg også digitaliseringsordfører, og jeg har aldrig ro i sindet, når man skal påbegynde nye it-projekter eller lave om på de eksisterende, og det er derfor, at jeg stiller nogle spørgsmål til det her ellers tilsyneladende udmærkede lovforslag, som vil gøre det rigtig meget nemmere for erhvervslivet.
Men nu har KL også indsendt et høringssvar, og der er jo også rigtig mange af den slags bogføringssystemer, som de bruger på deres sider.
Jeg synes, at vi bliver nødt til at tage det alvorligt, når en stor aktør som KL siger, at det her ikke kan komme til at træde i kraft allerede om halvanden måned.
Vi kunne se, hvor omsiggribende og langstrakt et forsøg det var at udrulle MitID, og hvor omkostningstungt det også var.
Vi kan også se et høringssvar fra Visma, hvor de taler om nogle af de udfordringer, det kan have i forhold til sårbarhed, når man sammenkører forskellige it-systemer.
Så jeg synes faktisk, at der er mere i det her lovforslag, end man måske lige skulle tro ved første øjekast, og det har vi i hvert fald tænkt os at grave ned i i udvalgsbehandlingen.
Men udgangspunktet, nemlig at gøre det nemmere for erhvervslivet og andre, der bruger det, har vi jo intet imod.
Det handler simpelt hen bare om ikke at være naive i forhold til udrulningen af det her, for vi har trods alt rigtig meget historik i forhold til at kunne se, at det både kan blive mere besværligt og dyrere og også et retssikkerhedsmæssigt problem, hvis vi ikke gør det på den rigtige måde.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-11-17:
Det er selvfølgelig trist, hvis kommunerne er bekymrede, og det skal vi selvfølgelig tage en dialog omkring.
Jeg tænker bestemt, der findes nogle løsninger, som er spiselige og ikke tynger kommunerne.
Så lad os tage en snak med dem, når der kommer noget omkring nogle faktuelle problemer, og ikke bruge tid på at gøre det problematisk, før det enkelte problem er der.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-17:
Jamen vi havde også NemID, da vi overgik til MitID, og det var ikke et gnidningsfrit forløb – det tror jeg de fleste er enige om.
Og det var absolut heller ikke gratis.
Det endte med at give kommunerne nogle endog meget, meget store ekstraregninger i form af at skulle rådgive borgerne og servicere borgerne.
Så jeg kan ikke garantere, når vi står og diskuterer det her lovforslag, at det ikke også skulle komme til at betyde nogle ekstraregninger til KL, og det er derfor, jeg synes, at vi bliver nødt til at tale om det, når der endda kommer en advarsel på forhånd.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-11-17:
Jeg vil sige, at jeg ikke helt deler deres bekymring, for Nemhandel er jo ikke noget nyt; det har vi haft siden 2005, og det er et system, der løbende bliver opjusteret.
Så jeg tænker ikke, at kommunerne har grund til at have den store bekymring på det her område.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-17:
I KL's høringssvar mener de, at der er brug for en meget længere implementeringsperiode, faktisk op til 5 år.
Og vi kender det jo fra et hav af andre it-systemer: Når der skal ændres i det, er det noget, der tager rigtig lang tid.
Hvad er Moderaternes holdning til, at KL siger, at det simpelt hen ikke kan lade sig gøre, at loven skal træde i kraft allerede om halvanden måned?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-11-17:
Jeg vil ikke belemre jer med et større foredrag omkring de tekniske ting i det her lovforslag.
Det har mine dygtige kollegaer fra Socialdemokratiet og Venstre sørget for.
Så kort sagt repræsenterer dette lovforslag et betydningsfuldt skridt mod at forbedre rammevilkårene for erhvervslivet i Danmark og få realiseret fordelen ved digitalisering og automatisering.
Lad os hjælpes ad med at fremme væksten og effektiviteten i vores erhvervsliv for et stærkere og mere konkurrencedygtigt Danmark.
Tak for opmærksomheden.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-11-17:
Tak for ordet.
Med det her forslag foreslås der, at vi reducerer byrderne yderligere for erhvervslivet.
Vi glæder os i Venstre over, at lovforslaget arbejder med fortsat at udvide den automatiske erhvervsrapportering.
Initiativet sigter mod at støtte erhvervslivet og samfundet i at realisere gevinsterne ved digitalisering og automatisering af bogførings- og regnskabsprocesser.
Vi skal reducere de byrder, som forekommer, når private virksomheder og offentlige myndigheder handler med hinanden.
Samtidig vil lovforslaget styrke erhvervslivets evne til at opfylde indrapporteringsforpligtelser til det offentlige.
Vi glæder os over, at vi simplificerer ellers bureaukratiske processer, og derfor støtter Venstre lovforslaget.
Frederik Vad (S), 2023-11-17:
Det kan jeg godt forstå, men hvis der er nogle mere konkrete beregninger – apropos det, vi har set med MitID – som knytter sig til KL's bekymring i forhold til meromkostningsniveauet, er det jo noget, vi må tage i udvalgsbehandlingen.
Det er umiddelbart ikke noget, som vi i Socialdemokratiet er voldsomt bekymrede for skulle blive en stor udfordring for landets kommuner.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-17:
Det, jeg egentlig ville høre, var, om ordføreren mener, at det ville være urimeligt, hvis det her førte til reelle meromkostninger for kommunerne.
Grunden til, at jeg spørger, er bl.a. også, at i en helt anden boldgade kunne vi se, at udrulningen af MitID endte med at koste kommunerne samlet set i omegnen af 100 mio. kr., og det vedrører trods alt beslutninger, som kommunerne ikke selv er inde over.
Og alt det her er ikke for at tale lovforslaget ned; det er et fint og godt lovforslag.
Frederik Vad (S), 2023-11-17:
Tak for det.
Altså, når man kigger på det samlede høringsmateriale, er det rigtigt, at det er svaret fra KL, men når man ser på, hvor positivt det her forslag er blevet taget imod, så virker det ikke, som om den bekymring har sådan voldsomt meget hold i virkeligheden.
Tværtimod synes jeg, det er meget tydeligt at se, at det her vil spare tid og ressourcer for både private virksomheder og myndighederne.
Så de meromkostninger, som KL rejser som en bekymring, er vi ikke sådan voldsomt bekymrede for.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-17:
I forhold til dut-diskussionen blev kommunerne heller ikke dut'et i forbindelse med overgangen fra NemID til MitID.
Det viste sig jo, at mange mennesker havde svært ved at komme på MitID, og det gav en ekstraudgift på i omegnen af 100 mio. kr. til kommunerne, som de ikke er blevet kompenseret for.
Derfor synes jeg ikke, det er urimeligt af kommunerne at stille det spørgsmål om, hvor de så skal tage det fra, hvis der er nogle ekstraudgifter, som bliver pålagt kommunerne.
Skal de tage det fra kernevelfærd?
Man kunne bruge det samme argument dengang og sige: Jamen vi skal egentlig bare have en overgang fra NemID til MitID, og her skal vi egentlig bare have en udvikling af forretningsområdet for Nemhandel.
Det, jeg egentlig vil bruge min tid her til at spørge om, er det høringssvar, der er kommet, omkring ændringerne i, hvem der er dataansvarlig.
Det er både Visma og Datatilsynet, der har stillet nogle spørgsmål til det i deres høringssvar.
Hvorfor ligger tilsynet rigtigt hos Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen i Moderaternes optik?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2023-11-17:
Tak for ordet.
Vi lever i en tid, hvor informationssamfundstjenester, sociale netværk og onlineplatforme har en central rolle i vores økonomi og i vores dagligdag.
Disse tjenester åbner dørene for innovation og forbedrer adgangen til informationer og til at handle.
Men de har også skabt udfordringer i forhold til ulovligt indhold og desinformation.
Det her er et lovforslag om noget, som vi fra dansk side har presset på med nede i EU, og det er noget, som jeg faktisk er rigtig glad for at vi alle – det er også sådan, jeg oplever det med de samtaler, jeg har haft med ordførere fra andre partier – er meget optaget af, altså at vi får sikret de unge og børn.
Med dette lovforslag udpeges Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen som den kompetente myndighed og koordinator for digitale tjenester i Danmark.
Der er også bestemmelser om de kompetente myndigheders undersøgelses- og håndhævelsesbeføjelser, herunder bødeforlæg og en model for bødestørrelse.
Det vil give myndighederne de nødvendige redskaber til at håndtere overtrædelser af forordningen og sikre, at de digitale tjenester overholder reglerne.
Samlet set er dette lovforslag et vigtigt skridt mod at skabe et sikkert og reguleret digitalt miljø, hvor borgernes rettigheder beskyttes.
Tak for jeres opmærksomhed.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-11-17:
Jeg tror ikke, jeg har yderligere kommentarer.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-17:
Det er også rigtigt, men jeg ved godt, at selv om Socialdemokratiet og Venstre er i regering sammen, ser man alligevel nogle gange lidt forskelligt på nogle ting.
Og jeg mener bare, at det burde være en rettighed for borgere at få at vide, hvorfor de ikke får medhold i deres klager, ligesom det også burde være sådan, at man følger helt almindelige forvaltningsmæssige regler og offentlighedsloven, hvilket er noget, som mange af høringssvarene også kritiserer, og at man implementerer en forordning så tæt på både ånden og bogstavet i forordningen som muligt.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-11-17:
I Venstre er vi tilfredse med implementeringen af den her del af DSA-forordningen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-17:
Fru Linea Søgaard-Lidell har jo selv siddet i Europa-Parlamentet og ved om nogen, hvad meningen er med en forordning, nemlig at den skal implementeres i national lovgivning, både i ånd og bogstav.
Derfor synes jeg jo, at det er bekymrende, hvad der også henvises til i mange høringssvar, at man i den grad går på kompromis med nogle af de vigtige ting, der er i DSA-forordningen.
En ting, som jeg spurgte Socialdemokratiets ordfører om, var netop undtagelsen fra almindelige forvaltningsretlige regler og fra offentlighedsloven.
Noget andet er det med, hvad Dataetisk Råd også har sagt i deres høringssvar, at man kan få afslag på sin klage og ikke få at vide, hvorfor man har fået afslag på sin klage ved Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, hvor tilsynet skal ligge.
Hvad mener ordføreren om det, og jeg mener det specielt i forhold til Venstre som liberalt parti, altså at man ikke engang, hvad der virker lidt kafkask, kan få svar på, hvorfor ens klage er blevet afvist.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-11-17:
Dette lovforslag repræsenterer ikke kun en integration af europæisk lovgivning, det markerer også et ønske fra dansk side om at tage ansvar for at styrke den digitale beskyttelse og forbrugerrettigheder online.
Lovforslaget er med til at gøre det til en realitet.
Den centrale del i forslaget er kravet om at udpege en eller flere nationale koordinatorer til at overvåge digitale markeder og sikre overholdelse af forbrugernes rettigheder.
Venstre støtter helhjertet lovforslaget og er tilfredse med udpegelsen af Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen som den primære koordinator.
Den vil blive ansvarlig for tilsynet med digitale platforme etableret i Danmark, herunder cloudtjenester, sociale platforme og online markedspladser, og vi ser frem til, at Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen vil varetage deres rolle med integritet og effektivitet.
Lovforslaget viser, at vi kan sikre en proaktiv tilgang til at håndtere de komplekse udfordringer, der følger med det digitale marked.
Vi anerkender vigtigheden af at styrke tilsynet med digitale tjenester i forhold til misinformation og vigtigheden af ytringsfrihed og at beskytte forbrugerrettigheder, og derfor bakker Venstre fuldt ud op om lovforslaget.
Frederik Vad (S), 2023-11-17:
Ja, og derfor kan man ofte få udleveret dokumenter, hvor rigtig, rigtig meget er streget over, og nogle gange synes jeg det ligesom udstiller pointen med, at vi er nødt til at balancere de her hensyn lidt
Der er jo enormt meget data, og der er enormt meget information, som det her tilsyn skal hente fra virksomhederne, og meget af det vil også være personfølsomme oplysninger.
Og hvis vi skal lave sådan en DSA-forordning her, som jo er ret voldsom – heldigvis for det – og et ret stort indgreb i virksomhedernes måde at fungere på på et marked, der ellers er frit, tror vi det er nødvendigt at lave de her begrænsninger for at få et effektivt tilsyn.
Morten Bødskov (S), 2023-11-17:
Jamen det er rigtigt, og det kan vi sagtens dykke ned i ved den videre behandling.
Altså, grundlæggende er der tale om en opdatering af et eksisterende og kendt system, hvor der jo allerede i dag også behandles data.
Synspunkterne har vi selvfølgelig allerede registreret, men grundlæggende er der jo ikke rokket ved eller ændret på et system, som er kendt i dag, og hvor man allerede i dag kan håndtere data.
Så det er det, der er svaret på det.
Det kan vi sagtens understrege, altså det, der har været kommentarer til, som fru Lisbeth Bech-Nielsen jo også kan se i den kommenterede høringsoversigt.
Vi kan sagtens understrege det over for udvalget, så det er klart, hvad det er for et grundlag, aktørerne selvfølgelig arbejder videre med det her system på.
Det er klart, at man sagtens kan forstå bekymringerne og de spørgsmål, der er rejst.
Vi har svaret på det i den kommenterede oversigt, og det uddyber vi selvfølgelig gerne i det videre udvalgsarbejde, så de har det som grundlag for deres videre arbejde.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-17:
En af de ting, der bekymrer os i SF i forhold til implementeringen af DSA'en – og det er jo en forordning, og normalt tænker man, at en forordning skal implementeres i dansk lov en til en – er hele undtagelsen i forhold til offentlighedsloven.
Det er også noget, som flere af høringssvarene henviser til, altså at de synes, det er meget betænkeligt.
Men som det tit er med retten til aktindsigter, er der jo ting, der er streget over netop af de selv samme hensyn, så det virker som at skyde gråspurve med kanoner, at man siger: Jamen hele det her område skal simpelt hen undtages fra offentlighedsloven.
Det synes vi er meget uheldigt, når man netop bare kunne strege en virksomheds navn over, hvis det var det hensyn, man ville tage.
Frederik Vad (S), 2023-11-17:
Det er rigtigt, at det fremgår af høringssvarene, at der er mange, der synes, at det her er problematisk, men grunden til, at vi laver de her undtagelser, er, at det jo er nogle ret vide beføjelser, tilsynet får, til at indhente information.
Og man kan sige, at hvis tilsynet skal kunne være effektivt og fungere og kunne hente den information, som tilsynet skal have, kræver det også, at virksomhederne har en sikkerhed omkring, hvordan den information bruges.
Så det her er sådan set ikke en gavebod til virksomhederne.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-17:
Men det argument kan man jo bruge i forhold til alle dele af vores samfund, altså at dér, hvor man trods alt får lov til at søge aktindsigt, kan man få ret meget at vide om virksomheder, om offentlige myndigheder, om embedspersoner og i princippet om private borgere, hvis de er en del af det, man søger efter.
Allerede i den offentlighedslov, vi har nu, og som også er kritiseret for ikke at gå vidt nok, har vi jo muligheden for netop at strege over, hvis man siger, at det er af hensyn til en virksomhed eller til en enkelt person.
Frederik Vad (S), 2023-11-17:
Tak skal du have, formand.
Det er jo et rigtig, rigtig godt lovforslag, vi står med her, for det er et lovforslag, der skal implementere den del af DSA-forordningen, som skal implementeres inden februar 2024, og som jo primært handler om at udpege den tilsynsmyndighed, der skal sørge for, at de store techgiganter overholder de meget, meget positive regler, som EU har vedtaget.
For det er jo sådan, at i den nye digitale virkelighed har vi brug for nye regler på både internationalt og nationalt plan, som kan håndtere nogle af de udfordringer, som techgiganterne prakker os på.
DSA'en har jo til formål at skabe et velfungerende marked for digitale platforme.
Det handler om at regulere og at kunne stille de digitale platforme til ansvar, som vi alle sammen bruger, og som for nogles vedkommende jo har en monopollignende status i vores samfund.
Den DSA-forordning, som allerede et langt stykke hen ad vejen er implementeret, stiller jo nogle ret fornuftige krav til techgiganterne.
Der er bl.a. anmeldelsesmekanismer og pligt til at behandle anmeldelser.
Der kræves gennemsigtighed om tjenestens indholdsmoderation; gennemsigtighed i forhold til online markedsføring; beskyttelse af mindreårige online, det er et særlig vigtigt punkt; forskeradgang til data fra de største platforme osv.
Det, vi gør med det lovforslag, vi behandler i dag, er jo så primært at fastsætte den tilsynsmyndighed, der skal være.
Vi etablerer et effektivt tilsyn med de virksomheder, der er omfattet af sagen, i Danmark.
Det bliver Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen, der får til opgave at føre det tilsyn, der følger af DSA'en, og det betyder en række beføjelser: bl.a. at tilsynet kan få udleveret information af virksomheden, og at det kan udstede bøder, hvis virksomheden ikke lever op til kravene.
Og man kan sige, at det er nogle ret voldsomme bøder, som nogle af de her virksomheder kan blive ramt af, hvis de ikke opfylder betingelserne.
De kan få en bøde på op til 6 pct. af den årlige omsætning.
Misinformation er en af de udfordringer, som vi har set opstå på de digitale platforme.
Med lovforslaget kræves det, at platformene har effektive systemer mod netop misinformation, så spredningen af det kan stoppe.
DSA'en skal sikre, at ulovligt indhold ikke ødelægger den demokratiske debat, som vi ønsker at have på de digitale platforme, og jeg kan ikke understrege nok på Socialdemokratiets vegne, hvor vigtigt det er, at korrekt information er det, der fylder på skærmen, både blandt voksne, men i særdeleshed blandt børn.
Socialdemokratiet kan derfor kun bakke op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Morten Bødskov (S), 2023-11-17:
Det er jo rigtigt nok, at der sker utrolig meget inden for søfarten i dag, heldigvis.
Omvendt, hvis man gerne vil parallelisere, er det jo med at finde noget, man kan parallelisere med, og det er jo svært at parallelisere tonnage, som er specielt for skibsfarten i forhold til andre dele af særlig arbejdsmiljøområdet, og det tror jeg er det, der er baggrunden for, at man har valgt at gøre, som man gør her, altså at pege på antallet af ansatte for dermed at få en indikation af virksomhedens størrelse og arbejdspladsens størrelse, om man vil.
Det er det, der er formålet med det her.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-17:
De er dog meget kritiske, i forhold til om det kan implementeres allerede i starten af 2024, men det er en anden sag.
Det, de spørger ind til i deres høringssvar, og som jeg bare vil høre om er Socialdemokratiets holdning, er, om det forudsættes, at de krav, der bliver pålagt her, og som ikke bliver dut'et, ikke skal betyde meromkostninger for kommunerne, som i forvejen – og det ved jeg at ordføreren ved – er meget, meget hårdt pressede økonomisk.
Er det Socialdemokratiets holdning, at hvis sådan et krav her ikke dut'es, og det gør det ikke, så må det ikke give reelle meromkostninger for kommunerne?
Mona Juul (KF), 2023-11-17:
Og det spor, vi har valgt i Danmark, bakker Det Konservative Folkeparti hundrede procent op om.
Jeg må også bare sige, at vi er nødt til, fru Signe Munk, at kigge lidt længere frem end det, der foregår lige nu.
Vi ser en åben dør, der er lukket.
Vi ser nogle energiparker, der hænger i en tynd tråd.
Vi ser en vindindustri, der ikke får ordrer i bøgerne lige nu.
Signe Munk (SF), 2023-11-17:
Jeg kan afsløre, at SF ikke har nogen planer om at give støtte til atomkraft, om end det jo er dybt nødvendigt, i modsætning til hvad angår de penge, vi tjener på bl.a. havvind.
Nå, men det spørgsmål, jeg vil stille, går egentlig på: Når fru Mona Juul lige ser på svensk klimapolitik over for dansk klimapolitik, anerkender hun så, at der er mere vedvarende energi i det danske elmiks, at der er mere ambitiøse klimamål end dem, den svenske borgerlige regering har nu?
Og jeg spørger, fordi Sverige jo har en historie med atomkraft og nu foretager nye investeringer i atomkraft i modsætning til Danmark.
Mona Juul (KF), 2023-11-17:
Det synes jeg er et rigtig godt spørgsmål.
Jeg vil sige det sådan, at mit udgangspunkt ikke er, at staten skal gå ind og støtte eventuel kommende kernekraft i Danmark.
Signe Munk (SF), 2023-11-17:
Nu er den fysiske verden dog sådan indrettet, at man ikke kan gøre alt på samme tid.
Pengene er ikke uendelige, og det er pladsen heller ikke.
Derfor vil mit spørgsmål til ordføreren være: Må en styrket satsning på atomkraft i Danmark gå ud over dansk vindbranche?
Mona Juul (KF), 2023-11-17:
Vi må jo vente i spænding på de kommende ordførere, for de har ikke været der endnu i dag.
Det vil jeg sige.
Jeg synes heller ikke, at vi hørte dem på høringen i går.
Jeg tror faktisk, at rigtig mange af dem, der er forbeholdne, som synes, det er svært med kernekraft, jo egentlig bare skal kigge på det, vi har en forespørgsel om i dag, og lige gå tilbage til 1985 og sige: Det var ikke det klogeste, der skete dengang, måske skulle vi lige sørge for at få det ordnet, så vi i hvert fald på forkant med måske nye kriser, nye forsyningssikkerhedsrisici kan sørge for, at vi også i fremtiden har billig grøn strøm i Danmark.
Der kan også komme andre ting til, for det hele er jo ikke bare kernekraft, der kan da komme rigtig mange andre ting – forhåbentlig gør der det.
Vi er jo, det går vi jo og siger til os selv hele tiden, førende i den grønne omstilling i Danmark, og så lad os da give los på det, mand.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-11-17:
Tak for ordet, og tak for en god tale, fru Mona Juul, og tak for et godt samarbejde.
Mit spørgsmål er egentlig bare: Har vi hørt nogen gode argumenter fra dem, der er fortalere for, at forbuddet skal holdes i Danmark?
Mona Juul (KF), 2023-11-17:
Tak for ordet.
Og tak, fordi I vil være med til vores forespørgselsdebat, her dagen efter vi havde en rigtig god høring om kernekraft.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at vi fremover skal lade markedet afgøre, om kernekraft skal etableres på dansk jord, om der er potentiale, om det giver mening, præcis som vi gør med mange andre teknologier.
Vi skal selvfølgelig stille lovgivningsmæssige høje krav til sikkerhed og bæredygtighed, men vi bør jo ikke på forhånd udelukke en potentiel grøn energiform.
Det er på høje tid, at vi gør op med beslutningen fra 1985 om at udelukke kernekraft fra dansk energiplanlægning.
Der er fantastisk fart på den teknologiske udvikling, og hvis der er virksomheder, som kan etablere kernekraft på en både sikker, grøn og økonomisk ansvarlig måde, så skal vi da ikke på forhånd afvise det.
Det forekommer simpelt hen mere og mere hovedløst på forhånd at dømme nye kernekraftteknologier ude.
I 2050 skal vi producere dobbelt så meget strøm, som vi gør i dag.
Med andre ord skal vi have skruet markant op for produktionen af el, hvis vi skal indfri vores klimamål.
Det gør vi med vind og sol, og vi gør det med en teknologineutral og fordomsfri tilgang til den grønne omstilling og med et opgør med forbuddet om, at kernekraft kan indgå i den danske energiforsyning, og ved at sikre bedre rammer for, at man reelt kan forske i kernekraft i Danmark.