runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
René Christensen (DF), 2022-06-02:
Der er måske et dilemma, men der er også et værktøj, for så skal den lille ineffektive vindmølle jo kapitaliseres.
Altså, når vi først kommer ud, hvor vi siger, at nu begynder loftet faktisk at blive en udfordring, så må man jo købe sig ind på markedet.
Og så skal man huske, ligesom med gamle biler, at der også er nogle gamle vindmøller.
Det er vindmøller med gearkasser; det er vindmøller, hvor man ikke har haft den samme teknologiudvikling i forhold til vindmølleblade, altså et produkt, der støjer mere end det, vi er vant til i dag, med nyere møller.
Så derfor ser vi også det her som en mulighed for at få udfaset nogle af de møller, som ikke er hensigtsmæssige, hverken i forhold til natur og miljø eller i forhold til den energi, som de kan producere.
Der vil simpelt hen blive budt på de møller, forventer vi, altså for at få dem pillet ned for at give plads til nogle andre.
Anne Paulin (S), 2022-06-02:
Okay, tak for det svar og også for vedtagelsesteksten.
Kan ordføreren se, at vindmølleloftet måske kan være en forhindring i den sammenhæng nu, hvor ordføreren selv står på talerstolen og udtrykker et ønske om, at vi skal have mere vedvarende energi?
Tak for det, og tak for svaret.
Ordføreren siger, at man vil indføre et fradrag i stedet for at give et tilskud, men uanset hvad vil det jo stadig væk komme til at koste nogle penge.
Derfor vil jeg stille spørgsmålene: Er det noget, som alle skal have ret til?
Hvor mange penge er Konservative villige til at bruge på det her?
Hvor skal finansieringen komme fra?
Og hvad kommer det til at koste, når det er hundredtusindvis af husstande, det drejer sig om?
Så det er egentlig det, jeg godt kunne tænke mig at høre om.
Vi har jo fra regeringens side ønsket, at der i den forbindelse skal være et målrettet fokus på nogle af de husstande, som ellers ville have svært ved at finansiere den her investering.
Så hvor står Konservative der?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-02:
Hvad angår det første, der blev nævnt, om power-to-x, handlede det om, hvorvidt man har nogen antagelse om, om det er de rigtige rammevilkår.
Det var, fordi ordføreren sagde, at man havde lavet gode rammevilkår, og så syntes jeg, det var interessant at vide, hvad man mener med gode rammevilkår, og om man kan kvalificere det ved at have en idé om, hvad de 1,25 mia. kr. kan anvendes til, også når det kun er til drift og ikke til etablering.
I forhold til tilskud til varmepumper, eller hvad det nu måtte være, har vi jo foreslået flere gange, at man i stedet for at give det her tilskud fra f.eks. energirenoveringspuljen m.m. laver det om til et fradrag, så det kan gå hurtigere.
Borgerne spørger jo om, hvad de kan få lov til at gøre i mellemtiden.
De er godt klar over, at de måske ikke foreløbig ved, hvornår de får fjernvarme, men de vil gerne finde nogle alternative løsninger i tide inden næste fyringssæson.
Susanne Zimmer (FG), 2022-06-02:
Det er jo et politisk standpunkt, man kan have, og det er jo helt fair.
Men at genforhandle f.eks. landbrugsaftalen betyder jo, at der går nogle år inden genforhandlingen.
Og vi ved også, at omstillingen til et mere plantebaseret landbrug ikke kommer fra den ene dag til den anden.
Så er der ikke lidt hockeystav i det her alligevel?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-02:
Der kom vi faktisk rigtig langt – længere end man kunne forestille sig, inden de forhandlinger startede.
Så er der jo noget teknologi i det.
Nu blev der afholdt nogle udbud om pyrolyse; de bud er kommet ind, og nu er man ved at fordele midlerne.
Det bliver rigtig spændende, for jeg hører, at det både er små og store anlæg, der kunne komme i proces.
Og så tror jeg da, vi ret hurtigt vil komme frem til, om den kulstofbinding, man kan få med den nye teknologi, er god nok til at satse på.
Så jeg er optimist.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-02:
Jeg må da sige, at talen ikke var noget skønmaleri.
Det var godt nok en stor ynk, og det kan man da godt undre sig over, når nu De Konservative er med i langt de fleste energiaftaler, der er lavet, og som er omtalt i denne redegørelse.
Ellers er De Konservative sådan set med i det hele, og jeg kan da ikke forstå, at De Konservative er gået med i så mange aftaler, når det hele er så ringe.
Det synes jeg er lidt imponerende, for det er jo frivilligt, om man går med i en aftale, og jeg kunne egentlig godt, når jeg hører al den ynk om, hvor slemt det er, tænke mig at høre, om det var bedre under den tidligere borgerlige regering.
For der har jeg da oplevet, at der godt nok var et meget stort fodslæberi fra den daværende klima- og energiministers side, og man gik ikke efter sådan nogle høje mål.
Ja, man lavede lidt aftaler, men man var jo ikke interesseret i at omstille samfundet.
Kan ordføreren ikke se, at det står lidt bedre til – selv om jeg selvfølgelig ikke synes, man skal lave skønmalerier af noget, der kunne være bedre – end det, som ordføreren lagde vægt på i sin tale?
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-02:
Der var også mange kommentarer.
Jeg kan først og fremmest sige i forhold til aftalerne, at jo, vi bakker netop præcis op om mål.
Vi bakker jo op om de aftaler, fordi det er brede forlig.
Det, som vi er bekymrede for, er meget den statsliggørelse, den tilgang til det, i stedet for at der bliver åbnet mere op, så man får skabt en klarere dialog med markedet og erkender, at man ikke kan sidde og planlægge alt fra skriveborde om, hvordan man skal håndtere den her gennemgribende grønne omstilling, også med teknologier, som man endnu ikke kender.
Vi er nødt til at være meget mere agile og få sat tempo på, og vi ved jo, at vi har grønne virksomheder, som er så klar til at investere, og som vil den vej, og der viser det sig jo netop også lige præcis med Thor havvindmøllepark, at det bare kan lade sig gøre af sig selv, at man f.eks. ikke kun laver ét udbud og man så sidder på hænderne, men at man jo kunne lave flere udbud på en gang.
Så det er især noget med hastigheden.
I forhold til kritikken af den tidligere regering tror jeg altså ikke, at det grønne var noget, der generelt var højest på dagsordenen.
Hvis du spørger Mette Frederiksen, var hun jo dengang bestemt også meget mere rød, end hun egentlig var grøn, og der var simpelt hen et skift ved det sidste valg, og der er jeg også glad for, at jeg blev valgt ind, og min valgkamp handlede om den grønne omstilling og en markedsdrevet en af slagsen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-02:
Jamen det er lidt spøjst at høre, for nu er der så en kritik af en statsliggørelse.
Altså, den største statsliggørelse af det her er jo, at vi via statens finanser laver nogle udbud, hvor vi giver et tilskud til erhvervslivet, og ordføreren forsøger at gøre det til, at markedet kan mere.
Jamen markedet kan da bare gå i gang uden tilskud.
Længere er den jo ikke.
Men et stort fokus er jo, at vi laver den ene aftale efter den anden, hvor vi pumper milliarder ud til udvikling af det ene og det andet, og så skal man høre ynk over, at det åbenbart ikke duer, og at det er en statsliggørelse af tingene.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-02:
Markedet kan rigtig mange ting, men det her er jo også kritisk infrastruktur, det er jo offentlig-privat samarbejde.
Når vi f.eks. taler om nettet, venter de på, hvad prisen for en udbygning af nettet bliver, hvad den tilslutningspris bliver, så man kan komme videre.
Der er en uklarhed, og det bremser det hele.
I forhold til at man skal have tilladelse til at kunne byde på en vindmøllepark, skal den jo et eller andet sted først være udbudt.
Så er der de ting, hvor det går langsomt.
Sådan var det f.eks. simpelt hen for Hesselø.
Så var der Omø Syd, og det er også gået i stå.
Der er altså bare nogle mekanismer i det her, hvor det går langsomt, og power-to-x-strategien gik også meget langsomt.
Anne Paulin (S), 2022-06-02:
Jeg vil starte med at give den foregående spørger ret i, at det er et mærkeligt paradoks, at ordføreren på den ene side problematiserer en statsliggørelse, mens hun jo på den anden side spurgte mig, da jeg var på talerstolen tidligere, om, lige præcis hvor mange ptx-anlæg der kommer hvornår.
Så det er lidt et sjovt paradoks, at staten på den ene side ikke må fylde noget, men samtidig skal staten vide alt.
Nu til et andet spørgsmål.
Ordføreren er også ked af ikke at kunne svare på, lige præcis hvornår man kan forvente at få fjernvarme i en eller anden kommune, når der er en borger, der henvender sig.
Det er jo nok ikke så mærkeligt, i og med at det er kommunerne, der er varmemyndigheder, og det er netop det, som vi sidder og prøver at få til at gå endnu hurtigere i de forhandlinger, vi har.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad der er Konservatives politik i forhold til det her med hjælp til eksempelvis en varmepumpe.
Er det noget, som alle de her hundredtusindvis af husstande, som vil få behov for at konvertere væk fra gas, skal kunne søge om hjælp til?
Mange tak for talen.
Ordførerens formand, hr. Morten Messerschmidt, har tidligere været ude at så lidt tvivl om 70-procentsmålsætningen og om, om det nu kunne blive sådan lidt for dyrt og bøvlet, når man nu løber ind i udfordringer hen ad vejen med først corona og nu også en energipolitisk situation, som har ændret sig meget.
Så jeg kunne bare godt tænke mig at spørge ordføreren, om Dansk Folkeparti står hundrede procent fast på 70-procentsmålsætningen.
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Jeg har hørt sådan en anekdote, og det er sikkert en myte – jeg er ikke så kendt i det grønlandske sprog – men jeg har hørt, at grønlænderne har 100 forskellige ord for sne, for snow, og man plejer at sige om finansministerier alle steder i verden, at de har 100 forskellige måder til at sige no.
Det er selvfølgelig humoristisk sagt, for på bundlinjen er Finansministeriets rolle jo den, at de skal sikre, at der er styr på kassen, at den stemmer, og det er et faktum, at når vi har nogle afgifter, som vi lægger på noget, som vi får mindre af, altså det fossile, kommer der også færre penge i kassen.
Det er jo en ubekvem sandhed, som vi bliver nødt til at forholde os til, og der synes jeg sådan set, at Finansministeriet har ret i at sige, at hov, hvis der kommer færre penge i kassen, bliver vi nødt til at finde ud af, hvordan vi så får dem ind.
Det er jo bl.a. derfor, vi skal se på mulighederne for, at vi i fremtiden kan begynde at tjene penge på noget af det, der før har kostet penge.
Der er Thor Havvindmøllepark et godt eksempel, altså ved at vi dér får et milliardbeløb ind i støtte til statskassen på noget, vi førhen har betalt til.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-02:
Det er jo korrekt, som ordføreren nævner, at der er lavet mange aftaler.
Ordføreren opfordrer så til, at vi måske skal bryde noget silotænkning ned, og det synes jeg jo egentlig er en fin tilgang, for vi skal have hastigheden op, både hvad angår udbygning af den vedvarende energi og kreative måder at få nedbragt vores energiforbrug på.
Nu står vi over for nogle forhandlinger om CO 2 -afgifter, og det giver jo nogle muligheder, fordi der kommer en indtægt ind der, hvoraf hovedparten indtil nu er foreslået til CCS.
Jeg har noteret mig, at der er nogle borgerlige partier – hvis jeg husker rigtigt, er det også Venstre – som siger, at der skal nogle erhvervsskattelettelser ind over, når man laver sådan en CO 2 -afgift.
Hvis vi ligesom skal væk fra noget silotænkning og normal tænkning i forskellige partier, er det måske et krav, man burde droppe og i stedet for bruge flere penge til omstilling, for vi kunne jo godt med den CO 2 -afgift øremærke noget til f.eks. at accelerere udfasning af gas i industrien.
Kan ordføreren ikke se, at vi sådan set har brug for ekstra penge til omstilling og ikke til sådan nogle generelle erhvervsskattelettelser?
Carsten Kissmeyer (V), 2022-06-02:
Det er ikke sådan, at vi er helt afvisende over for den tænkning, hr. Søren Egge Rasmussen har.
Og der er vores tænkning omkring den erhvervspulje, vi har aktuelt i dag, som jo er til energieffektiviseringer, at vi også ønsker flere midler til energiomstilling.
Det er jo ikke sikkert, at et gartneri, der omstiller fra gas til fjernvarme, sparer kilowatt-timer, men de sparer i hvert fald CO 2 , hvis de gør det.
Derfor er der altså nogle aspekter af det, som vi ikke er afvisende over for at drøfte.
Men for os er det jo vigtigt, at vi også bruger den her mulighed til at sikre, at vi erhvervsmæssigt og beskæftigelsesmæssigt kommer på den anden side af den grønne omstilling som et velstående samfund, hvor alle folk har et arbejde, og hvor vi har en sund økonomi, der er grundlaget for vores velfærdssamfund.
Det er jo faktisk netop derfor, vi har sagt, at vi ønsker, at erhvervspuljen ikke bare skal gå til energieffektiviseringer, men faktisk også til energiomstilling.
Og i forhold til lige præcis det at omstille fra en energikilde til en anden – det kan være fra gas til elektricitet, hvis det er en mulighed, det kan være fra, om jeg så må sige, almindelig naturgas til biogas, hvor det er den eneste mulighed – så gælder det visse steder i fødevareindustrien, at det godt kan være vanskeligt at bruge andre energikilder.
Susanne Zimmer (FG), 2022-06-02:
Nu nævnte ordføreren i sin tale, at solceller bliver produceret i Fjernøsten.
Hvad er så ordførerens forslag til, hvordan det skal ændres, og hvor de skal produceres henne?
Mit andet spørgsmål er: Forleden fik jeg svar fra ministeren om, at vi har vindmøller, der bliver sat i stå, som egentlig kunne varme et sted mellem 70.000 og 200.000 boliger op om året.
Hvad mener ordføreren om det?
Carsten Kissmeyer (V), 2022-06-02:
Hvis jeg tager det sidste først, kan man sige, at det løser vi jo, når vi får lavet nogle power-to-x-anlæg, der kan bruge strømmen, når der ikke er brug for den andre steder.
Det har også noget at gøre med, at den infrastruktur, man har i Tyskland, rent faktisk gør, at de køber os til at stoppe vores vindmøller i visse situationer.
Det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt.
Men det tror jeg vi løser ad den kanal.
For så vidt angår det sidste, mener jeg, det er vigtigt, at vi også på den miljømæssige side og den klimamæssige side har en livscyklusvurdering af nogle af de produkter, vi anvender, og at vi også, når vi har et udbud, har kig på det.
Hvis vi lige nu er afhængige af olie fra nogle steder og gas fra nogle steder, vi ikke kan lide, skal vi jo ikke være afhængige af teknologi fra nogle steder, der måske kan bruge det som et pressionsmiddel mod os.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-06-02:
Jeg har noteret mig, at jeg ikke har et opfølgende spørgsmål, desværre.
Undskyld.
Det var så ikke helt en afvisning af, at vi skal have fokus på, hvordan vi bruger den der ekstraindtægt fra CO 2 -afgifterne.
Vi er sådan set i Enhedslisten helt med på, at CO 2 -afgiften ikke er noget, som staten skal tjene penge på.
Så vi er helt med på den der omstilling.
Altså, der bliver snakket meget om at udfase gassen.
Og helt ærligt, vi har en liste over, hvad det er for nogle virksomheder, der bruger den gas.
Er det ikke der, vi skal have et øget fokus og et øget tryk for at minimere gasforbruget?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2022-06-02:
Tak for det, og tak til ministeren for redegørelsen.
Jeg er jo meget enig med ministeren i, at man skal lave en stor og samfundsomfattende indsats for at komme i mål med vores klimamål og for at kunne klare den her meget store grønne omstilling.
Det er også klart, at i en så stor opgave vil man en gang imellem komme til at rende ind i nogle systemer, der ikke spiller sådan helt gnidningsfrit sammen.
Undervejs i forhandlingerne synes jeg at vi hyppigt modarbejdes af Finansministeriet, som har en tendens til at sige, at hvis man laver en ændring, som betyder, at der kommer færre indtægter ind i Finansministeriets kasse fra salg af fossile brændstoffer, skal de så finansieres ovre på det her klimabord.
Det virker, som om Finansministeriet har en forestilling om, at man i al evighed kan påregne at få indtægter fra fossile brændstoffer.
Ville det ikke være logisk, hvis Finansministeriet fraskrev sig fremtidige indtægter fra fossile brændstoffer i takt med klimalovens forudsætninger om, hvordan vi kommer til at nedbringe vores CO 2 -udslip?
Ville det ikke være fremragende?
For på den måde ville man lade være med at kæmpe mod hinanden internt.
Man ville faktisk få et medspil fra Finansministeriet i stedet for et modspil.
Så kan man ikke få en samlet regeringshåndtering af det her spørgsmål?
Det ville være fremragende for den grønne omstilling.
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Det ene er i forhold til det konkrete med, hvordan man bliver afkoblet osv. som enkeltforbruger, og det tænker jeg vi kan adressere i de forhandlinger, vi jo har gang i lige nu.
På spørgsmålet om, hvad vi grundlæggende set skal gøre for at få energipriserne ned, er svaret jo ganske klart: Det handler om at få så mange som muligt af den dyre gas og over på alternativer – allerhelst fjernvarme.
Den fjernvarme skal så selvfølgelig heller ikke være baseret på gas.
Hvis ikke det er muligt, er det individuelle varmepumper, der de fleste steder vil være svaret, men også geotermi.
Det er klart, at det har lidt længere perspektiver, for det tager lang tid at lave sådan et anlæg, men der er vi jo heldigvis også godt i gang, bl.a. fordi vi har lavet vigtige aftaler her i Folketinget, som har gjort det muligt.
Anne Paulin (S), 2022-06-02:
Men der har jo allerede været en dialog med Nordic Sugar, i forbindelse med at det her projekt kom på tegnebrættet.
Så dialogen om, hvad der er muligt, og hvad der ikke er muligt, har jo allerede været der, og derfor ser jeg egentlig ikke nogen grund til, at man skal forsinke et projekt yderligere, når vi så også samtidig er i gang med at skrue op for biogasproduktionen og skrue ned for forbruget af den fossile naturgas andre steder i erhvervsliv og i husholdninger.
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Ja, det er helt sikkert et stort potentiale, og heldigvis har vi også sat rigtig mange ting i gang i fællesskab her i Folketinget.
Susanne Zimmer (FG), 2022-06-02:
Og tak for redegørelsen.
Klimarådet dumpede jo tidligere i år regeringens klimaindsats, fordi der ikke var anskueliggjort konkrete mål for, hvordan man kunne nå reduktionsmålene i 2025 og i 2030.
Så hvordan vil regeringen sikre det, og hvilke yderligere tiltag skal der til for at nå målene?
Og er en 70-procentsreduktion i virkeligheden nok?
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Klimarådet har selv taget markant afstand fra den måde at fremstille deres rapport på, at de skulle have dumpet nogen.
Det er ikke deres opgave, og det er heller ikke det, de har gjort.
Det, de har påpeget, er, at der nogle steder er behov for yderligere indsatser, bl.a. en CO 2 -skat.
Og der har vi jo netop fremlagt og er i gang med at forhandle en CO 2 -skat, som meget gerne skulle lukke om ikke hele den manko, der er, så i hvert fald komme tæt på.
Så vi er ganske godt på vej til at opfylde 70-procentsmålsætningen.
I går offentliggjorde Yale University og Columbia University en rapport, som de laver hvert andet år, hvor de på en lang række videnskabelige parametre måler, hvad verdens lande gør for at leve op til de klimaforpligtelser, der er.
Og der viser det sig, at der desværre kun er fire lande, der ser ud til at leve op til Parisaftalen om klimaneutralitet.
Og det land, der klarer det bedst, er ifølge de to universiteter Danmark.
Det betyder ikke, at vi ikke har masser af ting, vi stadig væk skal gøre, men det betyder, at vi sammenlignet med alle andre lande i verden gør det ganske godt.
René Christensen (DF), 2022-06-02:
Tak for det.
Det er jo ikke, fordi der ikke sker noget – for der sker faktisk rigtig meget.
Men hvis man sådan sad og lyttede efter, og hvis man også følger lidt med, er det sådan, at lige meget hvad der sker, så er det »ambitiøst«.
Det er i hvert fald et af de der tillægsord, som bliver brugt rigtig meget i øjeblikket.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge ministeren om, er jo: Når der nu sker så meget – omlægningen skal gå hurtigt, og den skal være ambitiøs – går det så ikke ud over den her del med at få det ud at virke?
Altså, hvis vi bare tager sådan et punkt som eksempelvis at gå over til en elbil, tror jeg, rigtig mange står derude nu og kigger på en elbil – med en benzinpris, der er enormt høj, og en dieselpris, der er høj – og spørger sig selv: Jamen er det så nu, man skal tage skridtet?
Men der har vi jo stadig væk udfordringen, at infrastrukturen ikke er med.
Der, hvor jeg kommer fra – jeg bor i provinsen – kan man godt få sat en elladestander op hjemme i sin carport, men hvis man bor i en etageejendom inde i de større byer, er det faktisk rigtig svært.
Vi hører om københavnere, der må stå op om natten for at køre ud og flytte deres bil og finde en ladestander for at kunne lade den op for at bruge deres elbil, som de har købt.
Hvordan ser ministeren egentlig på den udfordring, som vi står over for i forhold til infrastrukturen, med at få alle de her ambitiøse aftaler ud at virke?
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Den har centreret sig om at få gjort vores transport grønnere.
Heldigvis har vi jo i fællesskab også her – det har vist ikke været lige brede aftaler altid, men det gælder dog nogle af dem –
Og det går heldigvis også stærkt.
Heldigvis går det også rigtig, rigtig godt med salget af både elbiler og hybridbiler i Danmark, så den aftale, nogle af partierne i Folketinget lavede om grøn vejtransport, hvor vi brugte afgiftsinstrumentet som den helt store del af løsningen, har jo vist sig at virke.
Carsten Kissmeyer (V), 2022-06-02:
Tak til ministeren for redegørelsen.
Jeg vil vende mig mod det lidt korte perspektiv.
Jeg synes, at der med hensyn til det lange perspektiv er rigtig gode målsætninger osv., men på den korte bane er det sådan, at når man snakker med dem ude i markedet, har de en irritation, en nervøsitet, en usikkerhed i forhold til deres investeringssikkerhed.
Og man ser, at det der med at sætte vedvarende energi-anlæg op, særlig på land, aktuelt nærmest er gået i stå, fordi der er usikkerhed omkring tariffer m.v.
Det har vi jo haft en lang diskussion om.
Vi har også en betænkningstekst til L 53, som jo siger noget om, at vi er nødt til at kigge på, hvordan vi får det her til at gå hurtigere, og hvordan vi skaber sikkerhed.
Har ministeren initiativer i gang, hvor man får det her til at gå hurtigere?
Dan Jørgensen (S), 2022-06-02:
Det vil jo kræve, at bl.a. spørgerens parti også går væk fra nogle af de kæpheste, som I har haft i forbindelse med planloven og måske i forbindelse med vindmølleloftet – det ved jeg ikke hvordan Venstre forholder sig til.
Men i det hele taget er der jo ting, der skal laves om, hvis vi skal gøre det her meget hurtigere.
Så er det klart, at der er det spørgsmål om producenttariffer, som jeg tror der refereres til her, og som drejer sig om en aftale, som spørgeren jo selv har været med til at indgå, og derfor går jeg også ud fra, at spørgeren står på mål for den.
Mit indtryk er, at man er i gang med at indrette sig efter det ude i markedet, og at de forskellige løsningsmuligheder, der har været på bordet, for at kunne få lov til at udsætte osv. ville medføre en meget stor procesrisiko, i forhold til at man eventuelt skulle betale store beløb tilbage, hvis det viste sig at være i strid med statsstøttereglerne fra EU, hvilket myndighederne vurderer der vil være en overhængende sandsynlighed for.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-02:
Og tak til ministeren.
Jeg vil gerne tale om noget meget konkret.
Det er rigtig dyrt at være dansker lige nu med de høje priser, og jeg vil spørge, om ministeren er bekendt med den problematik, at når nogle borgere skifter væk fra naturgas, har Evida 18 måneder til at frakoble gassen og kan blive ved med at opkræve acontobeløb.
Bevares, borgerne får pengene tilbage efter 18 måneder, men det gør, at mange borgere lige nu sidder dobbelt så dyrt i det.
Det er de borgere, som gerne vil bidrage til selv at tage ansvar for, at vi bliver hurtigere fritaget for russisk gas, og de har svært ved at lægge måske 40.000-50.000 kr. til en varmepumpe eller jordvarme eller andet.
Hvad er det, ministeren tænker vi skal gøre her og nu, for at borgerne får nogle billigere energipriser?
Susanne Zimmer (FG), 2022-06-02:
Tak, og tak for svaret.
Noget helt andet er, at ordføreren også slår meget på havvindenergi.
Men jeg syntes faktisk, at bølgeenergi i redegørelsen fra ministeren fylder utrolig lidt.
Hvad mener Venstre om det?
Har vi ikke et stort potentiale der, som vi slet ikke har fået sat i spil og i hvert fald for langsomt?