runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Heidi Bank (V), 2025-11-05:
Tak for det.
Der bliver brugt unødigt mange ressourcer på at skrive, behandle og bedømme ansøgninger, som ikke kan bevilliges.«
Således skriver Danmarks Frie Forskningsfond i deres høringssvar til dagens lovforslag.
Der er kort sagt både et håb og et ønske fra DFF selv om, at vi får skåret retningslinjerne til for ansøgninger, således at flere af dem, der ansøger, fremadrettet vil opleve at få et positivt svar på deres ansøgning.
I 2024 modtog fonden 3.926 ansøgninger, heraf fik kun 15 pct. et positivt svar.
Justeringer vil betyde, at ansøgere med mere end to eller flere aktive bevillinger fremadrettet ikke kan søge, og at vi præciserer, hvornår der kan gives karens.
Den mulighed har der været siden lovens ikrafttrædelse tilbage i 2017.
Og at der sker en forlængelse af Danmarks Frie Forskningsfonds strategiperiode fra 3 år til 4 år, giver mere ro på, således at DFF bedre kan fokusere sin indsats, understøtte fondens målsætninger og frigøre ressourcer i fondens bestyrelse og sekretariat.
Endelig ligger der i lovforslaget et muligt samarbejde mellem fonden og andre offentlige og private bevillingsgivere.
Det skal i den forbindelse bemærkes, at DFF's hovedformål stadig væk vil være at styrke kvaliteten i dansk forskning ved at give tilskud baseret på forskernes egne idéer og initiativer.
Med de bemærkninger ser vi frem til en videre drøftelse i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Kenneth Fredslund Petersen (DD), 2025-11-05:
Tak, formand; tak for ordet.
Endnu en gang vil jeg sige, at da Danmarksdemokraternes uddannelsesordfører, fru Marlene Harpsøe, ikke kan være til stede, skal jeg på bedste vis forsøge at fremføre Danmarksdemokraternes holdning til dette lovforslag.
Lovforslag L 18 har til formål at styrke rammerne for Danmarks Frie Forskningsfond, så fonden fremadrettet kan imødekomme ansøgninger i mindst samme eller større omfang, samtidig med at administrationen forenkles og ressourcerne anvendes mere hensigtsmæssigt.
Danmarksdemokraterne ser positivt på, at der med dette forslag lægges op til en mere effektiv og målrettet behandling af forskningsansøgningerne.
Vi støtter derfor intentionen om at begrænse antallet af ansøgninger, en forsker kan indsende, særlig når det gælder andre bevillingshavere.
Det er sund fornuft, at fonden ikke skal bruge tid på at behandle gentagelser, men i stedet kan fokusere på nye og relevante forskningsidéer.
Samtidig noterer vi os de bekymringer, der er fremkommet i høringssvarene, særlig vedrørende unge forskere, som bruger gentagne ansøgninger som en læringsproces.
Det er vigtigt, at der findes en balance, så vi ikke spænder ben for talentudvikling og forskningsfrihed.
Derfor er det også væsentligt, at ministeren, som med lovforslaget får bemyndigelse til at fastsætte nærmere regler, udviser stor omtanke og sikrer, at begrænsningerne ikke hæmmer fondens formål.
I Danmarksdemokraterne støtter vi også forlængelsen af fondens strategiperiode fra 3 år til 4 år.
Det giver mere ro og kontinuitet i arbejdet og mulighed for langsigtet planlægning.
Tak for ordet.
Christina Egelund (M), 2025-11-05:
Nu er det jo ret sjældent, at man sådan på den måde bliver inviteret til at gøre et medlem af Radikale Venstre klogere.
Jeg synes, udgangspunktet plejer at være anderledes.
Der er jo sådan lidt Thomas Helmigs »Det er mig, der står herude og banker på, og hvorfor er der ikke nogen, der åbner døren?« over det.
Jeg synes, at den samtale måske egner sig bedre til at føre et andet sted end inde i Folketingssalen, og det vil jeg så også invitere til at vi gør.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-11-05:
Nu tænker jeg, at jeg vil give ministeren mulighed for at gøre mig klogere – og selvfølgelig også resten af mit parti klogere – og bare igen høre: Hvad er årsagen til, at ministeren valgte at invitere andre partier med, som jo heller ikke er med i andre dele af uddannelsesreformen – som vi ikke skal diskutere lige nu – men ikke os i Radikale Venstre, på trods af at vi jo sagde, at det ville vi gerne?
For vi synes, det er en god aftale, og vi vil godt være med og stå på mål for den som flere andre.
Så det er bare af nysgerrighed: Kan ministeren gøre mig klogere på, hvorfor man har valgt kan holde lige os uden for?
Ammar Ali (M), 2025-11-05:
Tak for ordet, formand.
Indledningsvis skal jeg lige nævne, at jeg vikarierer på det her lovforslag.
Lovforslaget er fornuftigt.
Det giver professions- og erhvervsrettede uddannelser rammer, der passer bedre til hverdagen på arbejdspladserne og hos de studerende.
Konkret indeholder forslaget tre hovedelementer.
For det første indføres der en professionsmaster på 75 ECTS.
Det er en kort, målrettet overbygning, som kan tages ved siden af arbejdet.
Dermed er pointen enkel: Erfarne fagprofessionelle kan bygge ovenpå uden at sænke kvaliteten og uden langt fravær fra arbejdspladsen.
Det gør planlægningen mere smidig for institutionerne og mere overskuelig for de studerende.
Det er en teknisk ændring, men gør en forskel, når skemaer og forløb skal hænge sammen.
For det tredje styrkes praksisnærheden, bl.a. med praktikum på tekniske erhvervsakademiuddannelser, og der åbnes for flere engelsksprogede pladser, hvor det giver mening.
Det hjælper rekrutteringen og sikrer, at uddannelserne ligger tættere på det arbejde, de skal kvalificere til.
Der mangler kvalificerede medarbejdere i velfærd og i de tekniske fag.
Det her er et redskab, der tages i brug hurtigt, og som kan være med til at administrere.
Det vil understøtte kvaliteten for borgerne og give arbejdspladserne bedre mulighed for at fastholde de dygtige medarbejdere.
Samlet set
er lovforslaget balanceret.
Det er ikke nye lag af regler, men mere klare rammer med målrettet videreuddannelse.
Det er til gavn for de studerende, for uddannelsesinstitutionerne og for arbejdspladserne, der mangler kompetencerne.
Moderaterne støtter forslaget.
Tak for ordet.
Lise Bertelsen (KF), 2025-11-05:
Med dette lovforslag følger regeringen og Folketinget op på den aftale om en bedre og mere attraktiv erhvervsakademi- og professionsbacheloruddannelse, som vi i Det Konservative Folkeparti er en del af.
Formålet med aftalen og med det her lovforslag er at styrke kvaliteten, fleksibiliteten og rekrutteringen på tværs af hele uddannelsesområdet.
Det gælder både de tekniske og merkantile erhvervsakademiuddannelser og de klassiske professionsbacheloruddannelser inden for bl.a. sundhed, undervisning og socialfag.
Et centralt element i forslaget er muligheden for at oprette engelsksprogede pladser på udvalgte uddannelser.
Det er en udvikling, vi i Det Konservative Folkeparti har kæmpet hårdt for.
Danmark skal kunne tiltrække dygtige internationale studerende og uddanne flere talenter, som kan bidrage både til vores erhvervsliv, men også til vores velfærd.
De engelsksprogede uddannelser er en vigtig brik i at løse manglen på kvalificeret arbejdskraft og i at styrke os internationalt.
Som flere høringsparter, herunder Dansk Erhverv og Danske Regioner, også fremhæver, skal de engelsksprogede pladser målrettes områder med konkret behov og fokus på høj kvalitet.
Det er vi helt enige i, og vi ser positivt på, at ministeriet lægger vægt på en balanceret og ansvarlig dimensionering.
Et andet vigtigt aspekt for os i Det Konservative Folkeparti er den geografiske spredning af uddannelserne.
Studerende skal kunne tage gode uddannelser, uanset hvor i landet de bor.
Det styrker både det lokale erhvervsliv, bosætning og sammenhængskraften i hele Danmark.
Derfor er det vigtigt, at de ændringer, vi vedtager i dag, også understøtter en bred uddannelsesdækning, så både de store byer og de mindre campusbyer får en rolle at spille i det samlede uddannelsespuslespil.
Lovforslaget indfører også den nye uddannelsesbetegnelse professionsmaster, som skaber bedre sammenhæng i videreuddannelsessystemet.
Det giver flere mulighed for at bygge oven på deres uddannelser, mens de fortsat er på arbejdsmarkedet, til gavn for den enkelte og for virksomhederne, der får medarbejdere med ny viden og erfaring.
Flere høringsparter, bl.a. Danske Professionshøjskoler, peger på, at det er vigtigt at følge den her implementering tæt, og det deler vi pointen om.
Vi skal sikre, at professionsmasteren bliver et reelt kvalitetsløft og ikke blot en ny betegnelse.
Alt i alt er dette et balanceret og fremsynet lovforslag, som bygger videre på en bred politisk aftale, og sikrer, at Danmark også fremover har uddannelser af høj kvalitet tæt på borgerne og tæt på arbejdsmarkedet.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti naturligvis lovforslaget.
Mai Villadsen (EL), 2025-11-05:
Mange tak.
Uddannelsesreform er et ord, som har fået det til at løbe mig koldt ned ad ryggen i mange år – og jo ikke med rette, men fordi uddannelsesreformer i mange år betød nedskæringer, indgreb mod medarbejderes og studerendes vilje og reformer, som jeg synes har vist sig ikke at være særlig kloge.
Men sådan er det ikke her.
Med det her lovforslag udmønter man dele af en uddannelsesreform, som har været bredt ønsket af uddannelsessektoren, af de studerende, af undervisere, af Folketinget, og derfor tror jeg, at det her er starten på noget godt, noget klogt og noget varigt.
Det her er jo udmøntningen af en uddannelsesreform, som bl.a. etablerer professionsmasteruddannelser; uddannelser, som kan tages, mens man er på arbejdsmarkedet.
Det er noget, vi fortsat vil arbejde på, men det skal selvfølgelig ske på en fornuftig måde og med en klog implementering.
Engelsksprogede pladser er noget, som, synes jeg, har fået en lidt for hård medfart tidligere her i Folketinget, men som vi jo nu bredt er blevet enige om kan være en rigtig god idé.
Det synes jeg er dejligt og en god forandring, for der er behov for også at uddanne på engelsk nogle steder i nogle fag.
Alt i alt er det en god første start på implementeringen af en uddannelsesreform, som jeg håber og tror vil styrke vores erhvervsakademier og vores professionshøjskoler og sikre uddannelse til vores erhvervsliv og vores velfærd.
Det er noget, som der er voldsomt behov for og behov for en styrkelse af, og det mener jeg at det her er et led i.
Alex Ahrendtsen (DF), 2025-11-05:
Tak, formand.
Jeg skal ikke gentage alle de mange kloge ord og pæne ting, som mine ordførerkollegaer har sagt om forslaget, men dog en enkelt ting vil jeg gerne dvæle ved.
Jeg vil også gerne rette en tak til Liberal Alliances ordfører for talen, der indeholdt en hel del om engelsksprogede uddannelser, og ordføreren nævnte faktisk ret mange gode argumenter for, hvorfor man skulle gøre det.
Jeg var ikke enig i hele; det kommer jeg tilbage til.
Traditionelt har Dansk Folkeparti jo været modstander af engelsksprogede uddannelsespladser.
Det underminerer dansk som undervisnings- og uddannelsessprog.
Vi ved, at man er dårligere til at undervise, når det ikke sker på ens modersmål.
Vi ved også, at man lærer dårligere, når man ikke gør det på sit modersmål.
Så for os er det absolut ikke en god idé, at danskere, der har dansk som modersmål, får undervisning på et andet sprog end dansk.
Og jo flere uddannelsespladser man udbyder på engelsk, jo værre bliver det.
Regeringen lagde ud med 400, som jeg egentlig syntes var klogt, og som vi støttede, men der var desværre nogle meget begejstrede borgerlige ordførere, der syntes, at det skulle lidt højere op, så det endte på 800.
Hvorfor er det så udmærket at gøre det her?
Det skyldes jo, at nogle dele af Danmark har svært ved at tiltrække studerende til lige præcis de uddannelser, som der er behov for, nemlig inden for STEM og inden for it.
Det er i Sønderjylland, det er nogle steder på Fyn, og det er nogle steder i Jylland.
Derfor har vi faktisk støttet det.
Det her er anti-RUC.
Det her er at uddanne unge mennesker fra andre lande, som kan gå direkte ind på virksomheder og være med til at tjene penge hjem til Danmark.
Så lige præcis her giver det god mening.
Man kunne selvfølgelig også anholde Dansk Folkeparti for at være med til det, men onde tunger påstår jo, at det er svært at tiltrække unge mennesker i andre lande og i andre byer og i andre egne af Danmark end København, fordi deres mange unge hellere vil til København og ryge hash og stemme på Enhedslisten.
Så det her er en håndsrækning til de områder, der har svært ved at tiltrække kvalificeret personale til eksportvirksomheder, og som derfor ville være i fare for at skulle lukke eller flytte produktionen, hvis de ikke fik kvalificerede folk.
Derfor har Dansk Folkeparti så været med til lige den del, selv om vi normalt siger nej og siger fra over for engelsksprogede uddannelser.
Vi har ikke ændret vores politik.
Det her var en enkeltstående situation, hvis nogen skulle være i tvivl.
Vi støtter forslaget og glæder os til udvalgsbehandlingen.
Stinus Lindgreen (RV), 2025-11-05:
Nu er jeg ikke vores sædvanlige ordfører på området.
Hvis I skulle være i tvivl, er jeg ikke fru Katrine Robsøe.
Vores sædvanlige ordfører kunne desværre ikke være her, så jeg har lovet at tage sagen her i hendes sted.
Hun ville hellere have fjernet en visdomstand end at stå her.
Jeg hørte Socialdemokratiet bruge citatet: »Uddannelse er det mest kraftfulde våben«.
Det kan jeg jo kun tilslutte mig.
For i Radikale Venstre er vi jo desværre ikke med i aftalen, som det her lovforslag udspringer af.
Det ville vi ellers gerne have været, og det har vi også gjort ministeren opmærksom på flere gange, men desværre uden at blive imødekommet endnu.
For vi støtter reformen, der indeholder rigtig mange positive tiltag for professionsuddannelserne og erhvervsakademierne, som vi i øvrigt også selv har foreslået flere af tidligere.
Jeg kan eksempelvis nævne de nye overbygningsmuligheder, praktikum og flere engelsksprogede uddannelsespladser, som indgår i dagens lovbehandling, og som vi i Radikale Venstre omfavner fuldgyldigt modsat nogle af de partier, som er med i aftalen.
Selv om vi stemmer for lovforslaget her, betyder det selvfølgelig ikke, at vi anser den samlede reform som perfekt, og det kan jeg også høre flere andre ordførere sige.
Vi mener stadig som andre ordførere, at det er den forkerte vej at gå, når regeringen vælger at finansiere reformen ved at skære i uddannelsernes længde.
Heldigvis er der i det her konkrete tilfælde tale om nogle begrænsede afkortninger, som også har opbakning i uddannelsessektoren, og det gør det jo trods alt lidt nemmere at acceptere, selv om vi hellere havde set investeringer i uddannelser.
Vi har som parti i mere end 100 år kæmpet for bedre uddannelser, også end dem, der indgår i aftalen her, og derfor er det fortsat lidt uklart for os, hvorfor vi som det eneste parti skulle holdes udenfor.
Men sådan er politik jo en gang imellem.
Måske handler det ikke om noget, men om nogen.
Uagtet eventuelle taktiske overvejelser kan vi altså tilslutte os lovforslaget her, og hvis ministeren skulle komme på bedre tanker eller har misforstået vores ønske om at være med, er vi fortsat villige til at tilslutte os aftalen.
Tak for ordet.
Christina Olumeko (ALT), 2025-11-05:
Tak for ordet.
Som det er blevet nævnt, udmønter lovforslaget her dele er en aftale, som Alternativet også er en del af, og derfor kommer det ikke som en overraskelse, at vi selvfølgelig stemmer for.
Der er enormt mange gode ting i lovforslaget, men her og nu vil jeg blot kort redegøre for nogle af de ting, som gør, at Alternativet synes, at det er et rigtig godt lovforslag.
Helt overordnet vil jeg først sige, at vi med lovforslaget indfører nye praksisrettede professionsmasteruddannelser, særlig målrettet velfærdsfagene.
Det er et ønske, der meget længe har været fra mange af vores sygeplejersker og andre velfærdsuddannede, og det er et vigtigt løft for fagligheden i frontlinjen, ikke mindst også for kvaliteten i den borgernære velfærd.
Det er også det, vi ser indtil videre, og sådan bør det være, så de her uddannelser lever op til intentionen med aftalen.
Med lovforslaget åbner vi også op for 800 nye engelsksprogede uddannelsespladser på STEM-/IT-området.
Hidtil har det været alt for svært for erhvervsakademierne og professionshøjskolerne at tiltrække internationale studerende, det har været alt for rigidt.
Det er kun godt, at vi nu åbner for omverdenen og får afhjulpet manglen på tekniske kompetencer.
Så er det sådan med de fleste aftaler, at træerne ikke vokser ind i himlen, og derfor er der naturligvis også en enkelt ting, som vi desværre ikke er så glade for i aftalen, og det er forkortelsen af professionsbacheloruddannelserne.
Den her forkortelse er sammenlagt med den nye epx-uddannelse, som også er en kortere gymnasial uddannelse, noget, der godt kunne tyde på, at de faglige forudsætninger sænkes til de mellemlange videregående uddannelser.
Det er selvfølgelig ikke intentionen med aftalen, og derfor kommer Alternativet også til at følge den del af implementeringen meget tæt.
Jeg ved, at professionshøjskolerne, både undervisere, studerende og ledere, selv er meget opmærksomme på det faglige niveau, og sammenlagt med de der mange andre gode elementer i aftalen såsom et stort taxameterløft, mindre central styring, bedre praktik og mere vejledning, forventer jeg samlet set, at bundlinjen lander et bedre sted med fagligt stærke uddannelser på trods af forkortelsen.
Det sidste, jeg vil fremhæve, er, at vi på erhvervsakademiuddannelserne med lovforslaget gør praktikum permanent.
Praktikum, har indtil videre været et forsøg på nogle af de tekniske og it-faglige uddannelser, og det er sådan en slags værkstedskurser, der har gjort, at de mange studerende, der ikke kommer fra en erhvervsuddannelse, inden de starter på uddannelsen, får de rigtige faglige forudsætninger for at kunne påbegynde uddannelsen.
Praktikum har som forsøg været en kæmpesucces, og det er fantastisk, at vi nu viderefører det.
Samlet set støtter Alternativet lovforslaget, og vi kommer til at stemme for.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (DF), 2025-11-05:
Tusind tak for det.
Grunden til, at jeg tog sagen op, er jo, at vi bl.a. har set en sag om et uidentificeret kvindelig i Thy.
Derfor inviterede jeg mig selv på kaffe ovre hos justitsministeren, for jeg synes jo ikke, der skulle være noget til hinder for, at vi netop udvidede det her værktøj, sådan at vi eksempelvis måske kan få fundet nogle pårørende til den her kvinde oppe i Thy.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at der er nogen, der dør, uden at der er nogen, der savner dem, forhåbentlig ikke i hvert fald; forhåbentlig har hun haft nogle mennesker, som har elsket hende, som har holdt af hende, og som faktisk gerne vil vide, hvad der er blevet af hende.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren lidt mere indgående ind til, hvornår ministeren mener at det her bør åbnes op.
For det, som jeg ved vi talte om, ministeren og jeg, var jo også det her med, hvordan vi rent teknisk udvider den her mulighed, og der tror jeg, at der sidder nogle mennesker rundtomkring i Danmark og tænker på, hvornår vi egentlig gør det.
Jeg tænker det i hvert fald.
For det her er, som ministeren fuldstændig rigtigt siger, et meget, meget vigtigt værktøj.
Jeg ved ikke, om der skal noget lovgivning til for at udvide det, eller om man kan gøre det på bekendtgørelsesniveau eller andet.
Men jeg synes jo i forhold til uidentificerede lig og hittebørn – altså i de her heldigvis ganske få sager, vi har, men hvor politiet faktisk kunne bruge det her værktøj til eksempelvis at søge i databaser for at finde pårørende – at det kunne udgøre en kæmpe hjælp.
Det er både i forhold til politiets eget arbejde, men sådan set også for i forbindelse med eksempelvis uidentificerede lig måske at give familien noget fred i sjælen og forhåbentlig få sendt et afdødt menneske godt på vej af nogle, der holder af vedkommende, og for måske også at sikre, at der er nogle hittebørn, som kan finde deres forældre.
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-05:
Tak for det.
Som jeg også tilkendegav i min indledende besvarelse, synes jeg, det ville være helt naturligt, i takt med at politiet opnår gode erfaringer med genetisk slægtsforskning som efterforskningsmiddel, at vi ser nærmere på, om værktøjet også skal anvendes i andre særlige tilfælde, f.eks. i de situationer, som spørgeren spørger ind til.
Der tror jeg, det er vigtigt, at vi sondrer mellem to situationer: Er der tale om anvendelse af genetisk slægtsforskning som efterforskningsmiddel, kan politiet i dag kun anvende værktøjet i de mest alvorlige sager, herunder sager om terror, voldtægt og drab, og en udvidelse af politiets muligheder for at anvende genetisk slægtsforskning som et efterforskningsmiddel vil så ledes kræve en lovændring – og det er det, som fru Mette Thiesen spørger ind til – men er der derimod ikke tale om anvendelse af genetisk slægtsforskning som et efterforskningsmiddel, er det allerede i dag efter reglerne i databeskyttelsesloven og databeskyttelsesforordningen i visse tilfælde faktisk juridisk muligt at anvende genetisk slægtsforskning.
Så det afhænger af situationen.
Mette Thiesen (DF), 2025-11-05:
Tak for den præcisering.
Bare for nu at tage et konkret eksempel, så formoder man ikke, at der ligger en forbrydelse bag i den her sag fra Thy.
Der er det simpelt hen bare et spørgsmål om, at vi skal finde ud af, hvem der er af pårørende.
Så vidt jeg forstår den sag helt konkret, er der ikke mulighed for inden for lovens rammer på nuværende tidspunkt, fordi man ikke formoder, der ligger en forbrydelse bag, at få identificeret den her kvinde.
Det var egentlig også derfor, jeg tog kontakt til ministeren, for jeg har jo helt grundlæggende den holdning, at der ikke er nogen mennesker, der ikke er savnet.
Jeg synes, hun fortjener at blive identificeret, ligesom der sikkert også kommer nogle efter hende.
Så vil ministeren tage initiativ til at lave den lovændring?
Peter Hummelgaard (S), 2025-11-05:
Tak for det.
Lad mig starte med at tage konklusionen først.
Jeg ville synes, det var helt naturligt, i takt med at politiet opnår gode erfaringer med genetisk slægtsforskning som et efterforskningsmiddel, at se på, om værktøjet også skal anvendes i andre særlige tilfælde, f.eks. i de situationer, som spørgeren efterspørger.
Så det mener jeg helt klart.
Som bekendt vedtog et bredt flertal i Folketinget jo den 11. juni i år en lov, som tilvejebringer en særskilt retlig ramme for politiets anvendelse af genetisk slægtsforskning som efterforskningsmiddel.
I den forbindelse vil jeg også bare gerne lige have lov til at benytte lejligheden til at sige tak til Dansk Folkeparti, og selvfølgelig også de andre partier, men jeg ved, at spørgeren har haft lagt meget energi i den her dagsorden og har været med til at tage ansvar.
Jeg både tror og håber, at vi med det her værktøj kan sikre, at flere gerningspersoner bliver stillet til ansvar for deres grusomme handlinger, og derfor mener jeg også, det er naturligt – i takt med at politiet stifter bekendtskab med og anvender det her værktøj – at det over tid bliver udvidet til andre situationer.
Mette Thiesen (DF), 2025-11-05:
Tusind tak.
Jeg havde håbet, at ministeren kom det lidt nærmere, for jeg har ikke hørt nogen, der nødvendigvis skulle tale imod, at man kunne bruge det i den her kontekst.
Jeg ved også, at der er mange politifolk, som ville synes, at det ville være rart, at man kunne finde pårørende på den her vis.
Så jeg vil måske ikke lige holde vejret – så tror jeg, jeg skal holde vejret trods alt i noget tid – men jeg glæder mig i hvert fald til, at ministeren kommer med det her lovforslag, så man kan udvide den her ordning.
Jeg hører i hvert fald, at ministeren siger, at det kommer, men at vi lige har brug for at se nogle erfaringer med den her metode først.