runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-16:
Men forslaget handler jo ikke så meget om at placere ansvaret.
Det er jo sådan set mere et spørgsmål om at placere opgaver, altså hvordan miljøtilladelserne og miljøtilsynet skal være fremadrettet i forhold til at varetage miljøets interesser.
Så jeg kan egentlig ikke se, at der er noget modstridende der.
Vi behøver ikke at vide alle detaljer om Randers og Nordic Waste for ligesom at komme videre.
Vi kan sådan set godt konkludere på nogle større sager og komme frem til, om der er et snit, der er lagt forkert, sådan at opgavevaretagelsen skal ændres.
Det er sådan set bare det, der er vores indgang til det her.
Det er ikke så farligt.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-04-16:
Jeg vil starte med at sige tak til Socialistisk Folkeparti for at støtte forslaget.
Det overraskede mig egentlig, at man allerede i 2005 også fremsatte det her forslag.
Der er jo ikke sket så frygtelig meget siden.
Alexander Ryle (LA), 2024-04-16:
Jeg synes, vi i den her sag har set, at der jo også kan være nogle problemer med selve den miljøgodkendelse, man har fået, og det tilsyn, der bliver ført med, at indholdet i den miljøgodkendelse overholdes.
Der er jo flere ting, der kan spille ind i det her, og derfor synes jeg også, at det er relevant, at vi får en afdækning af, om der i det her konkrete tilfælde med Randers Kommune har været en sløset tilgang til den måde, man har givet godkendelser og lavet tilsynet på.
Carl Valentin (SF), 2024-04-16:
Jeg har ikke lige hæftet mig ved den specifikke formulering i dyrevelfærdsloven, må jeg ærligt indrømme.
Men med den måde, som ordføreren udlægger det på, vil jeg da umiddelbart sige, at det er rigtigt.
Generelt er det mit indtryk, at der er mange meget fine ord i dyrevelfærdsloven, som på ingen måde bliver overholdt i dag, heller ikke i dansk landbrug.
Jeg synes, man generelt har nogle meget kreative fortolkninger af, hvordan man kan tillade sig at behandle dyr inden for rammen af den lovgivning, der ellers er vedtaget.
Så det ville ikke overraske mig, hvis det også var tilfældet her.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Tak for det.
Lad mig bare gøre det kort her indledningsvis.
Siden den 7. oktober sidste år har verden været vidne til en uhørt brutal krigsførelse i Gaza oven på et uhørt brutalt terrorangreb i det sydlige Israel begået af Hamas.
Den krig har efterhånden kostet 34.000 mennesker livet.
Stort set alt, hvad man kan komme i tanker om af brud på krigens love, på almindelige spilleregler og på folkeretten, ja, på alt det, vi i virkeligheden tror på, er blevet listet op af alle mulige internationale organisationer, aktører og iagttagere.
Vi har haft mange debatter her i Folketingssalen om, hvordan vi skal fordømme, forholde os til og italesætte det, og vi mener i Enhedslisten, at nu er tiden kommet til at sætte handling bag de ord om, hvor alvorlig situationen rent faktisk er.
Derfor har vi fremsat det her beslutningsforslag om at afdække mulighederne for at indføre økonomiske sanktioner mod Israel.
Det er et beslutningsforslag, som er inspireret af det, vi har gjort over for alle mulige andre stater i verden, som brutalt forbryder sig mod folkeretten, menneskerettighederne, de internationale spilleregler og hele det internationale retssystem.
Derfor håber vi på at få en god debat om, hvordan vi fra dansk side kan bruge de redskaber, vi kender, til også at presse staten Israel til at stoppe sin brutale krigsfremfærd og rykke ind på det politiske spor, som er fuldstændig afgørende for at få en varig og retfærdig fred for både den israelske og den palæstinensiske befolkning.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Tak for det, og tak til udenrigsministeren for talen og også for den alvor, som man kan mærke at udenrigsministeren faktisk betragter situationen med.
Jeg anerkender fuldt ud, at udenrigsministeren faktisk anlægger nogle nuancer, som ikke var til stede, og en balance, som måske ikke var til stede i regeringens tilgang til konflikten umiddelbart efter den 7. oktober.
Jeg forstår, at udenrigsministeren er ked af det her selskab.
Men antag, at vi nu parkerer de lande og siger: Lad os nu prøve.
Det er jo ikke, fordi man skal lave sanktionspakker, som man gør mod Rusland, men det ville være på samme måde, som når man anvender sanktioner som et redskab i udenrigspolitikken over for stater, der forbryder sig mod folkeretten og international lov.
Hvis vi holder fast ved det, kan udenrigsministeren jo her bekræfte, at det er regeringens politik, at Israel er en besættelsesmagt; at bosættelserne er i strid med international lov; at Israel lige nu står anklaget for muligt folkedrab; og at en række internationale aktører påtaler krigsforbrydelser.
Det er det selskab, vi taler om.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-16:
Må jeg ikke først lige anholde, at regeringen ikke skulle haft en balanceret tilgang fra start?
Så har der været en udvikling siden, som gør, at det, der har været afsættet, jo også sætter sig vedvarende anderledes og bl.a. har ført til, at Danmark gennem lang tid har plæderet for en våbenhvile og sådan set også ret klart har sagt, at Israel er nødt til at tænke over, hvad Israels egen langsigtede interesse er.
Jeg kan godt bekræfte det, der bliver sagt, altså at Israel er anklaget for nogle ting – det med bosættelserne og det i forhold til folkeretten – og det er også en kendt dansk position, at vi er imod de ulovlige besættelser.
Vi har selv argumenteret for i EU at nå derhen, hvor vi kunne indføre sanktioner.
Det kommer til at ske nu med en langsommelighed, også i forhold til amerikanerne, fordi sanktionsregimet i EU hviler på konsensus.
Så jeg kan godt bekræfte de ting, der blev sagt.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-04-16:
Det, som vi foreslår med beslutningsforslaget, er jo ikke en bestemt række sanktioner.
Hvis ikke regeringen ønsker at kigge på det redskab, hvad kunne regeringen så forestille sig at man gør, når nu man må konstatere, at ord ikke er nok til at få Netanyahuregeringen til at skifte spor?
Hvad er det så, man kan gøre, hvis ikke det er de kendte udenrigspolitiske redskaber som økonomiske sanktioner, man vil bruge?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-16:
Jeg tror fuldt og fast på, at Danmarks mulighed for at påvirke situationen i Mellemøsten, altså in casu krigen mellem Israel og Hamas, er bedst, ved at vi lader vores stemme lyde direkte i forhold til Israel og via relevante internationale fora, hvor effekten er større, hvis vi siger det samme.
Jeg afslører ikke noget nyt ved at sige – for vi har talt om det før – at min tilgang hele vejen igennem har været at prøve at bidrage til, at EU står samlet, og at EU står stærkt.
Jeg har med stor tilfredshed på det felt jo iagttaget, at der er sket noget.
Hvis man ser på den måde, som EU fordelte sig på i farvefelterne ved de første afstemninger i FN's Generalforsamling, kan man se, at der er kommet en større entydighed.
Der er også en situation, hvor EU nu kan indføre sanktioner i forhold til de ekstremistiske bosættere.
Det er den vej, vi skal gå, og det er det diplomati, Danmark udøver; det er spørgeren også udmærket bekendt med fra Det Udenrigspolitiske Nævn og andre steder, hvor jeg kunne gå tættere på.
Det er også det, vi har gjort sammen med ligesindede i forhold til at adressere den israelske regering direkte.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-04-16:
Tak for det.
Jeg vil også gerne takke udenrigsministeren for talen og for også at anerkende situationens alvor.
Jeg vil gerne bare lige følge lidt op på tidligere spørgers spørgsmål.
Udenrigsministeren nævner selv de her balancer, og at det selvfølgelig skal ske inden for folkeretten.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Udenrigsministeren anerkender selv, at det er vigtigt, at vi står samlet i Europa og i EU, så kunne udenrigsministeren ikke godt forestille sig, at hvis vi beslutter det her i Danmark, altså at undersøge mulighederne, så vil det være et stærkt signal om, hvor Danmark står henne i den her sag?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-16:
Nej til det sidste.
Jeg ville tage det som et udtryk for en yderligere atomisering af EU-landenes positioner, ligesom jeg ikke skal lægge skjul på, at jeg ikke synes, at det ikke gør noget godt, at lande i EU asynkront med en fredsproces arbejder på at sige, at de pludselig vil anerkende Palæstina eller sådan noget.
Jeg synes, at der i den grad er brug for, at EU udvikler en fælles position, fordi det kan gøre en forskel.
Hvornår er balancen tippet?
Jamen det kommer jo lidt an på, hvad det er for en vægt, man vejer af på.
Hvis man vejer af på en juridisk vægt – det er jo det, der skal ske ved Den Internationale Domstol – vil jeg sige, at det kan jeg ikke vide og det kan jeg ikke forholde mig til; det ser voldsomt ud.
Derfor vil jeg sige, at hvis man vejer af på en politisk vægt, så er balancen tippet i den forstand, at vi jo længe har kaldt på, at det ville være godt med et israelsk sporskifte, og det er det sådan set, uanset ad hvilken vej man når den konklusion.
Altså, uanset om det er en analytisk tilgang til, hvad Israels egne interesser er, eller om det er en vurdering af de humanitære følger, så når man den konklusion, at det, der er brug for nu, er en våbenhvile, at få nødhjælp ind og en revitalisering af et spor, der kan føre til en tostatsløsning.
Franciska Rosenkilde (ALT), 2024-04-16:
Så vil jeg bare spørge udenrigsministeren til sidst: Med alle de tegn, der er på brud på folkeretten og krigsforbrydelser, som lige nu bliver undersøgt, er der så ikke et tidspunkt, hvor udenrigsministeren ville mene, at det at bruge de her sanktioner kunne være en løsning?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-16:
Det bliver sådan meget spektakulært at forholde sig til, hvad man skal gøre rundt om næste hjørne eller næste hjørne igen.
Jeg er sådan set mere optaget af, hvad vi skal gøre nu, og det, der er brug for nu, er, at Europa sammen med USA fastholder et balanceret pres, altså på Hamas i forhold til at få frigivet gidslerne, men jo også på Israel i forhold til at understrege, hvad Israels egen langsigtede interesse er, og understrege behovet for at afværge en humanitær katastrofe.
Det er det, der er vores tilgang.
Det med unilateralt at arbejde med alle mulige tanker om, at man kunne lave sanktioner og sådan noget, fremmer efter min overbevisning ikke det formål.
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-16:
Tak for det.
Og tak til udenrigsministeren for en god redegørelse.
Vi glæder os jo over, at der nu bliver taget initiativ til at skærpe sanktionerne mod de aggressive dele af bosætterbevægelsen.
I dag er FN's højkommissær for menneskerettigheder jo kommet med en ny udtalelse, som understreger Israels forpligtigelse som besættelsesmagt til at beskytte civilbefolkningen, herunder at stoppe den ulovlige, og nu citerer jeg: brug af magt mod palæstinenserne fra de israelske sikkerhedsstyrker, og at de øjeblikkelig skal stoppe deres aktive deltagelse i de bosætterangreb, som finder sted.
Ser udenrigsministeren på den baggrund, at der er brug for også at se på sanktioner mod den del af de israelske sikkerhedsstyrker, som understøtter angrebene ifølge højkommissæren?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-16:
Jeg tror, at mit respons på det allerede er dækket ind af de svar, jeg har givet tidligere.
Der er ingen tvivl om, hvad der er Israels forpligtigelse; der er heller ingen tvivl om, at det, at Den Internationale Domstol har følt sig nødsaget til at afgive supplerende foreløbige foranstaltninger, understreger en alvor.
Det er jo også det, der har ført til, at den her regering længe har indtaget den position, at der er brug for en våbenhvile – og den skal der jo to parter til at indgå – men jo sådan set også meget åbent har sagt, at det vil være i Israels egne langsigtede interesser at skifte modus i den måde, de håndterer situationen på.
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-16:
Jamen det, udenrigsministeren her taler om, er Gaza.
Det, jeg taler om, er Vestbredden og højkommissærens udtalelse i dag om, at de israelske sikkerhedsstyrker aktivt bidrager til eller passivt ser til, mens aggressive bosættere angriber palæstinensiske landsbyer, og at de dermed på ingen måde opretholder deres ansvar som sikkerhedsstyrker i en besættelsessituation til at beskytte civilbefolkningen; tværtimod, siger højkommissæren, ser de passivt til eller bidrager aktivt til angrebene fra bosætterne.
Bør man så ikke i hvert fald se på sanktioner mod dele af de israelske sikkerhedsstyrker, som ikke påtager sig ansvaret og endda aktivt bidrager til angrebene?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-16:
Tak for ordet.
Jeg vil egentlig bare sige tak for debatten og tak for støtten til de partier, der bakker op om forslaget her.
Jeg ser frem til, at vi forhåbentlig meget snart i samarbejde med ministeren og regeringspartierne kan få lavet en beretning, der trods alt gør, at vi kommer lidt videre med det her og får kigget på, hvad der er af udfordringer derude med planloven, og hvad vi kan gøre for rent faktisk at være med til at sikre flere fødevarer, som også er sunde for os.
Jeg vil egentlig bare høre, hvordan ordføreren ser på at indgå i en eventuel beretning, der gør, at vi får kigget på det her, så vi rent faktisk kommer videre og vi gør noget for akvakulturen derude, hvis det er det, man gerne vil.
Er ordføreren interesseret i det, sådan at også de eksisterende dambrug rent faktisk får bedre muligheder for at blive moderniseret og renoveret og på den måde påvirke klimaet mindre?
Per Larsen (KF), 2024-04-16:
Jamen de eksisterende dambrug, der er, har også mulighed for at udvide produktionen i det omfang, det nu er hensigtsmæssigt, hvis det er sådan, at man kan få en miljøgodkendelse til det – det går jeg ud fra.
Og det vil vi selvfølgelig også iagttage fremadrettet.
Men i forhold til at begynde at lave nye anlæg vil jeg sige, at landbruget har den her fortrinsret, som er noget helt unikt for landbruget, fordi det netop er mest hensigtsmæssigt, at landbruget dyrkes ude i det åbne land.
Det synes vi jo er rigtig fint, men i forhold til andre erhverv synes vi det er problematisk.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-16:
Jeg skal bare forstå det: Vil det så sige, at Konservative ikke er interesseret i at være en del af en beretning, hvor vi kigger på det her område?
Per Larsen (KF), 2024-04-16:
Det har jeg for så vidt ikke drøftet med min gruppe, så det kan jeg ikke sige.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-16:
Ja, man må vel gerne bruge alle hjørner af salen og se på, hvad der sker udenfor.
Omkring det her beslutningsforslag ønsker Enhedslisten ikke at åbne op for, at flere typer industri skal omfattes af mere lempelige miljøkrav end anden industri i landdistrikterne.
Derfor kan vi ikke bakke op om, at der gives yderligere undtagelser fra planloven.
Vi mener hellere, at man skal gå den anden vej og regulere al industriel produktion af dyr ligesom al anden industri.
Enhedslisten ønsker grundlæggende mindre og ikke mere industriel produktion af dyr, og det gælder også industriel produktion af fisk.
Skal vi gøre landdistrikterne levende og attraktive – og det synes vi i Enhedslisten at man skal – så skal vi ikke industrialisere dem yderligere med store larmende fabriksanlæg.
Så Enhedslisten kan ikke bakke op om Danmarksdemokraternes forslag.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-16:
Nu har jeg været ude på et af de her nymoderniserede store dambrug med eget renseanlæg, og det er ikke en industriel larm, der er ude på sådan et dambrug.
Men kunne ordføreren og Enhedslisten heller ikke være interesserede i, at vi kiggede på de eksisterende dambrug, der allerede i dag ligger ude rundtomkring i landdistrikterne, og at det rent faktisk kunne gøre, at de får nemmere ved at få moderniseret, og at de på den måde også kan være med til at genoprette slyngningen af åer og sådan noget?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-16:
Jeg synes egentlig, at det, som den konservative ordfører sagde lige for lidt siden, var klogt og afbalanceret.
Jeg går ikke ind for sådan noget fiktivt med, at hvis man nu gav tilladelse til, at noget nyt kunne opstå, så ville der være nogle, der fik lov til det, fordi de genslynger en å.
Jeg mener sådan set, at der i øjeblikket er nogle muligheder for, at eksisterende anlæg kan forbedre deres produktion, og det kan man jo gøre, uden at planloven bliver ændret.
Så hvorfor ikke lade det udfolde sig ude i deres produktion?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-16:
Det er jo muligt, at der er nogle muligheder derude, men det tager så lang tid at komme igennem med det her og få fundet ud af, hvordan det er, det skal gøres.
Hvis vi går ind og lemper på det her, så gør vi faktisk, at de får nemmere ved at komme i mål med at få lavet deres recirkuleringsanlæg, der ligger derude, og at være med til at genoprette naturen.
Det synes jeg da er positivt, også når man kigger på fødevaresikkerheden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-04-16:
Det er jo fint, at man forholder sig meget positivt til nye anlæg, der kan recirkulere osv.
Jeg kan huske, at der har været anlæg med saltvandsbaseret opdræt på land, som man gav tilladelse til, og man fik et stort problem, fordi de ikke var lige så effektive og lige så miljørigtige, som de havde beskrevet, og efterfølgende kom det bag på den kommune og gav den faktisk nogle store problemer med deres udledninger.
Så jeg synes også, man skal huske at være lidt kritisk over for ny teknik.
Peter Kofod (DF), 2024-04-16:
Tak for det, og tak til Danmarksdemokraterne for at fremsætte det her, synes vi, rigtig fornuftige forslag, som der er mange gode takter i.
For dybest set handler det jo om at skabe nogle arbejdspladser i den del af landet, hvor vi godt kan bruge dem.
Det handler også om at producere noget mere mad og nogle flere proteiner til en voksende befolkning på globalt plan, og der er akvakultur en rigtig god mulighed, fordi det tillader, at man producerer meget med en lille udledning af CO 2 , men også med en relativt lille påvirkning af miljøet rundtom.
Så det er jo altså ren win-win, eller det er en rigtig god ting, som vi godt kan bakke op om.
Det bliver jo så ikke vedtaget, fordi regeringen er imod.
Hvis der laves en eller anden form for beretning, hvor vi kan komme et skridt videre, så er vi også fuldstændig med på den sag, hvis vi kan gøre et eller andet for at skubbe det i den rigtige retning.
Men der er gode takter i det, og der er positiv medvind herfra.
Tak for ordet.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-04-16:
Tak for det.
Jeg kan gøre det ganske kort.
I Alternativet arbejder vi for, at ingen dyr skal leve hele deres liv i bur.
Det gælder selvfølgelig også fisk i vandtanke på land, og derfor kan vi ikke støtte forslaget her.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-16:
Det er så fint, at man siger, at man arbejder for, at ingen dyr skal leve hele deres liv i bur.
Så breder vi det jo igen ud til alle dyr og siger, at det er helt forfærdeligt, og så er Alternativet igen ved at lukke alle marsvin og undulater og det ene og det andet ud, for de må ikke leve hele deres liv i bur.
Men det kommer ikke bag på mig, at Alternativet ikke støtter det her.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-04-16:
Ja, jeg tror efterhånden, at vi har konstateret, at Alternativet og Danmarksdemokraterne ikke er særlig enige om spørgsmål vedrørende både landbrug og dyrevelfærd.
Sådan er det jo.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-04-16:
Så bør man sige fra i et klart og tydeligt sprog, og det er også det, vi gør.
Men det kan man jo ikke tage som et udtryk for, at man ligesom skal springe hen til, at så laver vi bare sanktioner.
Altså, vi har ingen sympati for bosættelserne; de er folkeretsstridige.
Det er uomtvisteligt.
Det fremmer heller ikke på nogen måder en situation, der kunne fremme en tostatsløsning.
Det påtaler vi.
Og det vil vi gerne gøre stærkt, og den stærke måde at gøre det på er i en EU-ramme, og der må jeg bare notere mig, at fra jeg formulerede et dansk tilsagn om at lave sanktioner mod de ekstremistiske bosættere, til, at vi nu er nået derhen, er der gået en rum tid.
Så ting tager tid.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-16:
Det går helt sindssygt langsomt, og imens er der uskyldige mennesker i tusindvis, som dør.
Er ordføreren ikke bange for, at Israel udnytter den relation, som regeringen har til Israel, og bruger det til at slå endnu flere uskyldige mennesker ihjel, fordi vi ikke handler?
Jesper Petersen (S), 2024-04-16:
Jeg mener ikke, det er en rigtig fremstilling at sige, at der ingenting sker, i forhold til hvad Danmark gør.
Man har jo i månedsvis forfulgt den linje, der er redegjort for her, og som udenrigsministeren også gjorde før, med de diplomatiske redskaber, Danmark har, og hvor man så hen ad vejen er lykkedes med at oparbejde, sammen med andre, et større internationalt pres på Israel.
Det skal vi blive ved med at gøre af præcis de fortvivlende grunde, der bliver nævnt her.
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-16:
Tak for det.
Vi har jo været her en række gange og diskuteret de her ting
, og det, jeg fokuserer lidt på, er derfor den her nye udtalelse i dag fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, som meget, meget stærkt kritiserer den ulovlige magtanvendelse, som de israelske sikkerhedsstyrker anvender mod palæstinenserne, og man opfordrer meget stærkt til, at de øjeblikkeligt afslutter deres aktive deltagelse i og støtte til bosætterangreb på Vestbredden.
Vi taler om sanktioner i det her beslutningsforslag, og nu har EU jo set på sanktioner mod de ekstreme bosættere.
Kunne man overveje også at se på sanktioner mod de dele af de israelske sikkerhedsstyrker, som ifølge FN’s højkommissær for menneskerettigheder aktivt deltager i de her bosætterangreb?
Jesper Petersen (S), 2024-04-16:
Det er jo lidt en anden vej hen til det end det, der egentlig er foreslået her i beslutningsforslaget.
Det er jo ikke første gang, man hører om, at israelske styrker ser igennem fingre med eller på anden vis ikke gør, hvad de skal, i forhold til at bremse vold fra bosættere, så den kritik synes jeg absolut er berettiget.
Udenrigsministeren svarede jo på præcis det samme spørgsmål tidligere, og jeg kan heller ikke give tilsagn om, at så skal Danmark indføre sanktioner.
Men jeg synes egentlig, det er fint, at det kommer med i debatten her, og de sanktioner, der så er på vej til at blive indført, handler jo så mere specifikt om de ekstremistiske bosættelsesgrupperinger.
Jeg synes, det er godt, at det også er kommet med, og at vi forhåbentlig snart ser, at de faktisk vedtages i EU-sammenhæng.
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-16:
Tak for det, og tak for både erkendelsen af problemet og også, hører jeg, en vis åbning for, at man skal se på det.
Man kan sige, at noget af det, som menneskerettighedskommissæren efterlyser, er også – og nu har jeg lavet en googlesøgning, så jeg ved ikke, om den er helt præcis – en hurtig, upartisk, uafhængig, effektiv og gennemsigtig efterforskning.
Er det noget, Danmark kunne overveje i forhold til at styrke vores bidrag til at sikre en efterforskning af de her bosætterangreb på Vestbredden?
Jesper Petersen (S), 2024-04-16:
Jeg kan ikke sådan efter det, hr. Christian Friis Bach refererer, straks replicere, at nu sætter Danmark ekstra penge af til det.
Det kan jeg ikke, men selve det at understøtte et arbejde, der generelt foregår – og det kan jo også være her – med at indsamle dokumentation for brud på forskellige væsentlige internationale regler, er noget, Danmark bakker op om.
Jeg synes, det har været fortvivlende at se, hvor langsomt det har bevæget sig.
Som jeg nævnte før i eksemplet med den her række af lastbiler, man kan se, kommer der en del ind – der er jo også rigtig mange, der har holdt stille – og der bevæger tingene sig jo også heldigvis.
Men at det er gået for langsomt er jo så det, Danmark også har fremført igen og igen i alle de sammenhænge, vi indgår i, og vi bruger de diplomatiske redskaber, vi har.
Det er jo præcis for at afhjælpe den situation, som fru Victoria Velasquez så rigtigt peger på, altså den humanitære katastrofe, der udspiller sig, og hvor der jo fortsat er risiko for, at det kan blive endnu værre.
Derfor arbejder regeringen videre ad de linjer, som udenrigsministeren fint redegjorde for før, og hvor der heldigvis er et voksende pres og voksende krav til Israel om at give bedre adgang og tage mere hensyn til civile.