runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-04-10:
I Agervang i Holbæk er det 34 personer, så vidt vi kan se, der skal flyttes i beskæftigelse.
Det er 54 færre end i forhold til den tidligere ghettoliste.
Det er et meget, meget lille antal, der skal flyttes, for at hele Agervang, som er et stort område, og som hr. Kaare Dybvad udmærket kender, kan flyttes væk fra den her stigmatiserende liste.
Taler det ikke et meget tydeligt sprog om, at der er brug for en indsats, der ligger et andet sted end det, der ligger i den nuværende lovgivning?
Taler det her ikke for, at vi skal bruge et par år på at gå målrettet efter de sociale problemer, før vi begynder at effektuere de øvrige udviklingsplaner?
Kaare Dybvad (S), 2019-04-10:
Jamen jeg står fuldstændig ved, at det, som ordførerens partiformand gør, er at skræmme folk, og jeg synes, det er ærgerligt, at hr. Morten Østergaard ikke selv kommer herned og tager den her diskussion, for han har tid til at tage til Agervang i Holbæk og fortælle dem, at der skal rives 200-300 boliger ned, selv om der ikke skal rives nogen ned.
Men så har hr. Rasmus Helveg Petersen trukket nitten til julefrokosten, og så er han blevet bedt om at tage det her forslag, som er svært at forsvare, og sådan må det jo så være.
Jeg vil sige helt klart, at det er de sociale problemer, det drejer sig om, og det er dem, vi skal gøre noget ved.
Men man skal bare huske på, at der kommer 14 mere i arbejde i Finlandsparken, som jo vel at mærke er et område, hvor der ikke skal rives noget ned, hvor der ikke skal sælges noget, og hvor man løser hele opgaven her ved at bygge nye boliger.
Et lokalområde, hvor du har 40 pct. arbejdsløse, er jo ikke et godt område.
Altså, det er jo ikke, fordi det handler om en præcis grænse.
Vi skal da ikke sige, at nu skal vi have 14 mennesker i arbejde, og så stopper vi dér, som den her logik med at sige, at det drejer sig om 14 mennesker, jo tilsiger.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-04-10:
Tak for det.
Og tak for ordførertalen.
I forhold til det her med at skræmme beboerne tror jeg, den største angst opstår, når man bor i et boligområde, der er blevet sat på den hårde ghettoliste.
Og formålet med lovforslaget her er jo at prøve at gøre noget ved de sociale problemer i de her boligområder snarere end ved de fysiske rammer.
Jeg kan i øvrigt sige til ordføreren, at vi selvfølgelig står ved vores medvirken i den her allokering af midler, for der er selvfølgelig nogle af de hårde boligområder, hvor der er brug for at ændre de fysiske rammer.
Men lige netop her ønsker vi altså med hensyn til de boligforeninger, der ligger på kanten af ghettolisten, at bruge et par år på at ændre på de sociale vilkår, f.eks. Finlandsparken, hvor 14 personer skal flyttes til beskæftigelse, for at de kan komme af listen.
Er det ikke en udmærket idé, og er det ikke mindre opskræmmende end at fastholde, at folk skal være på en ghettoliste?
Vi kan se, at flere af ghettokriterierne er baseret på gamle tal.
F.eks. er der i ghettolisten fra den 1. december 2018 tal fra starten af 2016, dvs. 33 måneder gamle tal.
Samtidig kan vi se, at der nogle steder skal flyttes 14 mennesker i beskæftigelse, for at man vil kunne tage et helt boligområde ud af den hårde liste.
Virker det ikke, som om det er værd at bruge lidt tid på at få ordentlige tal og at få indsatserne til at virke helt i bund?
Carsten Kissmeyer (V), 2019-04-10:
Jeg var ude at besøge et boligområde i Horsens, og der var diskussionen netop om kriminalitet, og den var meget, meget lav, men som borgmesteren sagde til mig: Det, der er vores problem, er, at 70 pct. af beboerne er på overførselsindkomst.
Det synes jeg heller ikke er godt.
Så det er summen af kriterier, der sådan set spiller en rolle i den her sammenhæng.
Jamen det er faktisk min opfattelse, at vi har ramt meget godt.
Efter at have haft en dialog med forskellige parter dér, hvor det er, så er det sådan set min opfattelse, at vi har ramt meget godt.
Jeg vil gøre opmærksom på, at der jo også i de her områder bor folk, som føler en utryghed ved at være i det her område.
Jeg havde fornøjelsen af at være i P1 Orientering for ikke så længe siden med barberen fra Vollsmose, hvor diskussionen sådan set udeblev, fordi barberen fra Vollsmose, som altså er indvandrer og driver en barbersalon, faktisk var af den opfattelse, at selvfølgelig ville det være rigtig, rigtig godt, hvis Vollsmose blev et mere blandet boligområde, hvor folk var i arbejde, og hvor man trivedes og var en del af det danske samfund.
Så jeg tror faktisk, at det her også i meget høj grad har beboernes opbakning.
Det er måske ikke dem, man hører mest fra, men jeg tror faktisk, at det er sådan.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-10:
Nu nævnte ordføreren, at nedrivning er sidste mulighed, og det er jeg da glad for at høre.
Der kommer åbenbart en årlig rapport, der ridser op, hvor mange man mener der bor i et parallelsamfund.
Og der er man så kommet frem til, at der bor 76.000 mennesker i Danmark i et parallelsamfund.
Man går ind og siger, at hvis der er en i en familie, der er kriminel, er hele familien i et parallelsamfund, og man går ind og siger, at når man opfylder to ud af otte kriterier, kan man blive medtaget i statistikken – så er man med i et parallelsamfund.
Hvis man har en familie, der bor i et boligområde, hvor der er mere end 25 pct. med ikkevestlig baggrund, og man så har et lille barn, som ikke kommer i daginstitution fra den 12. måned, men kommer det lidt senere, er man lige pludselig med til at opfylde nogle kriterier for et parallelsamfund.
Er ordføreren sikker på, at de kriterier, der er opstillet omkring parallelsamfund, er et godt grundlag at lave lovgivning på?
Merete Dea Larsen (DF), 2019-04-10:
Det er jo ikke alle tal, som man kan tage så absolut.
Altså, vi tager jo de nyest tilgængelige tal, man overhovedet kan få fingre i.
Der ligger ikke nogen decideret gamle tal til grund for det her.
De tal, der foreligger, er de tal, som vi har, og de tal, som man kan hive ud af systemerne.
Så nej, jeg mener faktisk, vi gør det her på et meget, meget oplyst grundlag.
Nu kom jeg lige væk fra, hvad det andet spørgsmål var.
Beklager, det er ikke for at trække det ud.
Carsten Kissmeyer (V), 2019-04-10:
Det er ikke min opfattelse.
Det er faktisk min opfattelse, at det, at vi har sat nogle grænser, gør, at vi har et konkret redskab at arbejde med, og set i det lys synes jeg egentlig ikke, at det er et problem, for det er jo ikke sådan, at problemet er væk, selv om man kommer under grænsen.
Der vil stadig væk være en massiv udfordring; også selv om der var fem mindre, så er der stadig væk en massiv udfordring.
Vi har bare sagt, at her sætter vi grænsen, og når vi har sat grænsen der, kan man altid sige, at der altid er nogle, der ligger på grænsen, men essensen er, at problemet jo ikke ville være væk.
Om der så var seks, der kom i arbejde, så ville der stadig væk være en udfordring.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2019-04-10:
Der er nogle afgrænsningsproblemer i den nugældende lovgivning.
Vi kan se, at i Munkebo i Kolding er det 25 personer, der skal flyttes i beskæftigelse eller uddannelse, før området kommer af den hårde ghettoliste, hvis man vel at mærke bruger de gamle tal.
Der er nogle nyere tal, der siger, at det nok snarere er 15 personer, det drejer sig om.
Det vil sige, at de her områder, der lever med den stigmatisering – og der er faktisk også mange mennesker, der lever med den angst, som flere har talt om – vil kunne blive hjulpet, hvis vi i løbet af de næste par år laver en indsats over for de problemer, vi er enige om der skal gøres noget ved, nemlig arbejdsløshed, underuddannelse og andet.
Hvorfor så ikke gøre det, før man griber til de her mere vidtgående forslag?
Det er mit simple spørgsmål.
Er vi tilfredse med afgrænsningen?
Er der ikke nogle områder, der ligger for tæt på grænserne, til, at det er rimeligt at lægge den vægt på områderne, som vi gør?
Carsten Kissmeyer (V), 2019-04-10:
Det Radikale Venstre ønsker med det her beslutningsforslag at fritage hårde ghettoområder for at lave en udviklingsplan, såfremt områderne inden for 2 år kan komme af ghettolisten ved at bringe ledige i job eller uddannelse.
Ifølge forslagsstillerne kan vi således undgå, at gode og sunde boliger står til nedrivning.
Når det er sagt, er min og vores tilgang til det her, at vi sådan set må sige, at nedrivning er det allerallersidste værktøj af de værktøjer, der er i værktøjskassen.
Og vi bliver vel også nødt til at forholde os lidt til, hvad der er gået forud.
Der er nemlig foregået rigtig, rigtig meget boligsocialt arbejde og arbejdsmarkedspolitiske og sociale indsatser i øvrigt i de her områder, og der har været arbejdet med det i årtier.
Derfor er det vores opfattelse, at det her forslag sådan set bare vil bringe os til en situation, hvor vi lader status quo køre videre.
Jeg har været i den heldige situation, at nogle af borgmestrene har ringet til mig, og jeg har mødtes med nogle af dem.
Jeg har været ude i nogle af boligområderne og mødtes med bestyrelserne.
Og alle steder finder jeg faktisk, at man tager godt imod det her.
Jeg har været ude i et område, hvor der ikke var stor kriminalitet, men hvor borgmesteren i det konkrete område siger: Det ændrer jo ikke ved, at vi har 70 pct. af beboerne i den her boligforening, som er ledige.
Det er da selvfølgelig et kæmpeproblem for kommunen, for det er en kæmpe stor omkostning, og det er en social belastning for de børn, der er der.
Derfor er det da selvfølgelig vigtigt, at vi gør op med det i de her områder.
Derfor opfordrer vi til, at man bruger den brede palet af redskaber, sådan at man med helhedsplanen, hvor kommunen og boligselskaberne i fællesskab skal få lavet den her helhedsplan, går positivt og aktivt ind i det.
Og det, jeg faktisk oplever, er, at det gør man.
Vi har lige hørt hr. Kaare Dybvad fortælle om helt konkret, hvordan tingene er grebet an i forskellige boligselskaber.
Jeg synes, at det, vi ser, virker.
Det, vi sådan set konstaterer, er, at det, vi indtil nu har gjort, ikke har haft den store effekt.
Vi synes, at vi skal holde os til den her ambitiøse plan mod parallelsamfund, som heldigvis har rigtig bred opbakning i Folketinget.
Venstre kan med disse ord bestemt ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Merete Dea Larsen (DF), 2019-04-10:
Der er masser af andre muligheder end nedrivning, så jeg ser simpelt hen ikke det samme skræmmebillede, som man gør her, med, at folk bliver tvunget fra deres bolig.
Det er en af de yderste konsekvenser, som jeg ikke umiddelbart skulle være opmærksom på at nogle har valgt at tage i brug.
De fleste bygger sig ud af de her problemer eller omdanner, hvad man kalder de forskellige boliger, og laver dem om til seniorboliger og andre ting.
Og der er masser af tiltag rundtomkring i forhold til at få folk i arbejde, bl.a. via kontanthjælpsloftet og andre ting, som motiverer folk til at komme i arbejde.
Det har også vist sig at have en positiv effekt.
At integrationsydelsen er nedsat, har også vist sig at have en positiv effekt.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Men hvad ønsker ordføreren så at gøre for fremtiden, hvis ordføreren nu ikke kan svare på, hvad der er sket bagudrettet?
Det er jo ikke kun minoritetsdanskerne, der bliver ramt her.
Det er jo også Grethe, som ser sig selv blive tvunget væk fra sine børnebørn, fordi hendes boligområde falder for de her krav.
Det er også det, der er humlen ved det her forslag; det er jo, at det ikke kun er én gruppe, men mange forskellige grupper, der bliver ramt.
Så hvilke tiltag har DF for fremtiden ud over nedrivninger – for at styrke den sociale balance i de her områder?
Merete Dea Larsen (DF), 2019-04-10:
Nej, ikke umiddelbart.
Altså, jeg har ikke siddet med ved bordet i de årtier, der har ført frem til der, hvor vi står nu.
Nu står vi ved, at man igennem årtier har prøvet at køre forskellige tiltag rundtomkring i de her meget udsatte boligområder, ghettoområder, eller hvad man nu vælger at kalde dem.
Alle de tiltag, der har været lavet, har hjulpet nogle.
Der er jo faktisk mange områder, der har formået at komme positivt ud af det her, som har taget redskaberne til sig, og så er der andre områder, hvor det bare aldrig rigtig lykkes.
Hvad der har været gjort konkret igennem tiden, og hvad der lige præcis har stået DF som afsender på, skal jeg ærlig talt ikke gøre mig klog på her.
Men jeg kan gøre mig klog på, at jeg har været med til at skabe den løsning, som jeg tror på kommer til at kunne forandre det for fremtiden, så vi for alvor kommer af med de her parallelsamfund.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det.
Jeg synes, det er lidt nedladende at det, partierne hernede ønsker, tror de at kunne gennemføre med et fingerknips, for det ved vi jo godt ikke er tilfældet.
Altså, det tager årtier at ændre de her områder, og det anerkender vi – spørgsmålet er bare, hvilke værktøjer, hvilke redskaber vi bruger.
Der er unge danskere med minoritetsbaggrund, der ændrer det her på en generation.
Selv om de er massivt udsat for stigmatisering og at blive talt ned til, ændrer de de her sociale strukturer på en generation og kommer i uddannelse og kommer i arbejde.
Og jeg synes, det er så ærgerligt, at der bliver talt ned til dem i de her generaliserende termer.
Så mit spørgsmål er: Hvad har Dansk Folkeparti fremlagt af gode sociale redskaber, processer og strukturer til at ændre på forholdene for ikke kun at tale om, at folk skal ud, eller at der skal rives ned?
Kan ordføreren lige give mig nogle bud på det?
Det er jeg sikker på at det vil gøre, men vi er jo i hvert fald nødt til at få Socialdemokratiet til at sende en eller anden holdningstilkendegivelse, hvis magten skulle ændre sig efter et valg.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Det er faktisk ret interessant, for det der er jo en af parametrene i Teresa, altså en af trafikmodellerne i ministeriet.
Det, jeg hører ministeren sige, er, at økonomiske hensyn har en fordel frem for forsigtighedsprincippet med menneskeliv i forhold til trafiksikkerhed.
Er det sådan, jeg skal forstå argumentationen?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-10:
Jamen forsigtighedsprincippet skal da gå alle mulige veje.
Hvis man ikke har en entydig idé om, at man mindsker færdselssikkerheden, skal man så begrænse mobiliteten i samfundet, når man ikke ved, at det entydigt fører til mere færdselssikkerhed?
Man kan jo være forsigtig på alle mulige måder.
Man kan også være forsigtig med at gennemføre lovgivning eller fastholde lovgivning, hvor man ikke ved, om det har en effekt, som er positiv, men kun ved - for det har man en viden om – at det har en negativ effekt for mobiliteten.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det.
Til ministerens sidste kommentar vil jeg sige, at det er en falsk præmis, fordi vi jo ved, at effekten af at cykle i stedet for at sætte sig ind i en bil i forhold til folkesundheden er langt højere.
Så det mener jeg ikke er et validt argument.
Men ministeren taler om DTU's analyse og siger, at de konkluderer, at der er brug for yderligere analyser, før de endegyldigt kan sige, at der er en større trafiksikkerhedsmæssig risiko.
Men hvor er så forsigtighedsprincippet her fra ministerens side?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-10:
Tak for det, og tak til ordførerne for deres bemærkninger til lovforslaget.
Mobilitet er et højt prioriteret område for regeringen.
I de tyndt befolkede egne af Danmark, hvor adgangen til kollektiv trafik kan være sparsom, er det især vigtigt at have øje for mobilitetsfremmende tiltag.
Her kan unge mennesker med et aktivt liv, hvor der både skal passes uddannelse, fritidsaktiviteter, job og venner, være særligt udfordret, og dem vil vi gerne hjælpe.
Det er min opfattelse, at en nedsættelse af aldersgrænsen for kørekort til stor knallert fra 18 år til 16 år vil kunne bidrage til øget mobilitet for unge mennesker.
På den måde får de fra en tidligere alder mulighed for at kunne komme noget hurtigere frem og tilbage mellem deres forskellige aktiviteter.
Derfor har vi fået Danmarks Tekniske Universitet til bl.a. at undersøge de færdselssikkerhedsmæssige aspekter ved at nedsætte aldersgrænsen til 16 år.
Ifølge den rapport, som DTU har afgivet, kan det ikke entydigt konkluderes, at en aldersnedsættelse vil skade færdselssikkerheden.
Lidt kort fortalt konkluderer rapporten, at effekten på færdselssikkerheden for det første afhænger af, hvor stor en del af de unge, som vil vælge at benytte sig af stor knallert.
For det andet afhænger effekten på færdselssikkerheden i meget høj grad af, om risikoen er køretøjsbestemt, eller om risikoen følger føreren, dvs. om den 16-årige tager sin alderspecifikke risikoadfærd med i kørselen på den store knallert.
Hvis risikoen følger føreren, vil en nedsættelse af aldersgrænsen have en vis negativ betydning for færdselssikkerheden.
Det fremgår i den forbindelse af rapporten, at rapportens ulykkesanalyser tyder på, at risikoen i hvert fald i nogen grad følger føreren.
Det fremgår dog samtidig af rapporten, at yderligere analyser er nødvendige for at afgøre med sikkerhed, om risikoen følger køretøjet eller føreren.
Samtidig tror jeg på, at en nedsættelse af aldersgrænsen til 16 år kan medvirke til at reducere udbredelsen af små tunede knallerter.
Tunede små knallerter udgør et færdselssikkerhedsmæssigt problem, bl.a. fordi de bliver ført på cykelstien med væsentlig højere hastighed end 30 km/t.
Derudover har føreren ikke modtaget køreundervisning i at færdes i trafikken med de høje hastigheder.
En nedbringelse af antallet af tunede små knallerter vil derfor have en positiv indvirkning på færdselssikkerheden.
Jeg ser frem til den videre behandling i Folketinget, og jeg står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Tillad mig så at stille et andet spørgsmål: Når man nu ved, at det er mere usikkert for folk at køre på cykel end at køre i bil eller bus, ønsker man så at begrænse brugen af cykel i samfundet, fordi man på den måde vil kunne reducere antallet af trafikulykker?
Tak for ordet.
Karsten Hønge (SF), 2019-04-10:
Jo, lad os da prøve det.
Men by all means.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Vi er meget enige i både ordførerens og ordførerens partis holdning, som jeg også spurgte den radikale ordfører om.
Nu er der jo flertal for lovforslaget, det må vi anerkende, og hvornår det så bliver ændret, vil jo komme an på, hvordan magten ligger efter et valg.
Så ville ordføreren være interesseret i, om vi kunne få Socialdemokratiet til at gå med på et ændringsforslag, som betyder, at vi i hvert fald begrænser perioden og så ser på lovforslaget igen?
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Karsten Hønge (SF), 2019-04-10:
Altså, jeg kan da sagtens forstå, at der er unge mennesker, der gerne vil være mere mobile og kunne komme omkring og have sin egen knallert, og når man nu har en, vil man typisk også gerne have, at den kører så hurtigt som muligt, så man kan komme frem.
Så jeg har ikke svært ved at sætte mig ind i ønsket om og lysten til at være mere fri i forhold til andre transportmidler.
Men uanset at der vil være nogle unge, der synes, det kunne være så dejligt, bliver vi jo nødt til fra Folketingets side at se på, hvad det vil få af betydning for trafiksikkerheden.
Vi kan se her i høringssvarene, at det er fuldstændig entydigt, at det bliver frarådet.
Rigspolitiet skriver: Efter Rigspolitiets vurdering må det antages, at en gennemførelse af forslaget om nedsættelse af aldersgrænsen for erhvervs- og kørekort til stor knallert vil have en negativ indvirkning på færdselssikkerheden.
Vi kan også se, at Rådet for Sikker Trafik skriver
: Rådet for Sikker Trafik kan ikke støtte forslaget, da vi ikke mener, at det vil gavne trafiksikkerheden, men tværtimod modarbejder målsætningen i Færdselssikkerhedskommissionens handlingsplan om en reduktion i antallet af dræbte og kvæstede i trafikken.
De konkluderer, at yngre mc- og knallertkørere har langt højere risiko end ældre, og at en effektiv reducering af risikoen for ulykker med knallerter og motorcykler kun er mulig ved at have et restriktivt kørekortssystem med høje aldersgrænser, bedre køreuddannelse og prøver samt mindre kraftige motorer eller begrænsning på køretøjernes tophastigheder.
Så på den baggrund kan SF ikke støtte lovforslaget.
Kaare Dybvad (S), 2019-04-10:
Ordføreren kommer igen med to påstande, som jeg synes man bliver nødt til at spørge ind til.
Og han svarede ikke rigtig godt på det, da jeg selv spurgte om det, da jeg stod deroppe før.
For det første: Hvad lægger ordføreren til grund, når han siger, at der kommer færre almene boliger af den her plan?
Er ordføreren klar over, at f.eks. Bo-Vita, som planlægger at sælge boliger, har tænkt sig at opføre flere boliger for de penge, og at det er en mulighed i den her lovgivning?
Er ordføreren klar over det?
For det andet: Føler ordføreren slet ingen ærgrelse over eller skam over, at man i lang tid turnerede med det budskab, at 11.000 boliger skulle rives ned – både hr. Søren Egge Rasmussen og fru Pernille Skipper – og det nu viser sig, at det slet ikke er i nærheden af det?
Og man tog en partskildes udsagn, og så brugte man det som sandhed og fik at vide, at det ikke var rigtigt, og alligevel blev man ved med at turnere med det.
Ærgrer man sig slet ikke over, at man har taget så meget fejl?
Andreas Steenberg (RV), 2019-04-10:
Det synes jeg lyder som en god idé.
Det vil vi gerne være med til.
Kaare Dybvad (S), 2019-04-10:
Jeg vil bare sige, at det at nedrive boliger er en diskussion, som jeg synes hr. Søren Egge Rasmussen skal tage med sine egne partifæller – Keld Albrechtsen, som sidder i Brabrand Boligforening, som nedriver mange boliger, hans partifæller i Odense Byråd, hans partifæller i Høje-Taastrup Byråd og hans partifæller i mange af de andre byråd, som jo godt ved, at det her ikke er valgkamp.
Det handler om at skabe en forandring i nogle af de her boligområder – altså handlinger, som ikke først og fremmest går ud på at sikre en omtale, men som først og fremmest går ud på at sikre, at der bliver lavet en reel forandring i de her boligområder, hvor man godt ved, at det at sammenklumpe sociale problemer i sig selv gør, at de sociale problemer bliver større.
Så i virkeligheden vil jeg opfordre ordføreren til at snakke med sine egne partifæller.
Så vil jeg sige: Hvis man ser på de planer, der er kommet ind, i forhold til hvor meget der skal nedrives, står vi jo i en situation, hvor Enhedslisten i efteråret sagde, der skulle nedrives 11.000 boliger.
Og når vi nu ser på, hvad tallet er, så bliver det nærmere 2.000 boliger, vi snakker om.
Og det er alt sammen vedtaget med beboernes opbakning og med byrådets opbakning.
Så er Enhedslisten ikke også lidt ærgerlig over, at man har skræmt folk med de store tal, som ikke passer?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-10:
Nu nævnte ministeren, at der er 58.000, der står på venteliste til de her boliger, og når man så har udsigt til, at der i en lang række af de her boligforeninger er nogle boliger, der står over for at blive solgt eller nedrevet, eller at man opfører nyt byggeri tæt på de lejligheder, som ligger der, så er der da helt sikkert nogle af de 58.000 mennesker, som ikke ønsker at flytte ind.
Altså, hvorfor skulle man flytte ind et sted, hvor man kan risikere at skulle flytte igen, fordi den bolig, man har, bliver solgt eller bliver nedrevet?
Så den lovgivning, der er vedtaget, skader den succeshistorie om, at der er så mange mennesker, der faktisk står på venteliste i den almene sektor i de her boligområder.
Derfor kan jeg godt forstå, at der er partier i Folketinget, der forsøger at ændre de tåbelige love, som er blevet vedtaget herinde.
Jeg har et spørgsmål til ministeren, for ministeren nævnte, at man kan ommærke til ungdomsboliger.
Er det ikke korrekt, at man ikke kan ommærke til ungdomsboliger, uden at man sådan set bygger om i de her familieboliger, altså at det sådan set er den eneste mulighed, og at man ikke bare kan ommærke, hvis man ønsker at fremme et bofællesskab i en stor familiebolig?