Jeppe Kofod (S), 2022-04-08:
Den 24. februar i år blev sikkerhedssituationen i Europa pludselig og dramatisk forværret.
Der er nu krig i Europa på en skala, som vi ikke har set siden anden verdenskrig.
Alle vores nærmeste venner og allierede tager i disse måneder bestik af den nye sikkerhedssituation i Europa.
Før den 24. februar var Tyskland ikke i nærheden af at nå NATO's 2-procentsmål.
Det kommer de til nu, og det gør Danmark også.
Og selv neutrale Schweiz har indført sanktioner mod Rusland, som Danmark har været med til at bestemme i EU.
Ruslands landkrig i Europa, der startede den 24. februar, vil forme vores politik i lang tid fremover.
Vi har bevist, at han tager fejl.
Vi har set, at NATO og EU kan og vil agere samlet og til styrke for hinanden.
NATO's generalsekretær har sagt det meget præcist: NATO og EU udgør to sider af samme mønt, rollerne er forskellige, men målene er de samme, nemlig at forsvare vores fælles værdier, vores sikkerhed.
I dag er 21 EU-lande også medlem af NATO, heraf er Danmark det eneste land, der ikke er fuldt med i det europæiske sikkerheds- og forsvarspolitiske samarbejde.
Det er uholdbart i den verden, vi står i nu.
I Europa må vi tage større ansvar for vores egen sikkerhed.
Danmark skal løfte sin del, ja, jeg vil gå så vidt som til at sige, at Danmark har pligt til at styrke Vestens sikkerhedssamarbejder i en tid, hvor der er mulighed for det, og hvor freden er truet i Europa.
Derfor mener regeringen, at vi skal styrke vores engagement i NATO, og derfor mener regeringen, at Danmark skal kunne være med fuldt og helt i det europæiske samarbejde om sikkerhed og forsvar, og det vil vi spørge danskerne om den 1. juni.
Men hvad betyder det helt konkret, hvis vi afskaffer forbeholdet?
Det betyder, at Damark ikke som det eneste EU-land står uden for forsvarssamarbejdet.
En afskaffelse af forbeholdet betyder også helt konkret,
at Danmark vil få mulighed for at deltage i EU's militære missioner og operationer, hvis vi vurderer, at det er i dansk interesse.
Siden 2003 har EU's militære indsatser bidraget til stabilitet på det europæiske kontinent og i vores nærområder, f.eks. med en operation i Bosnien, som skal sikre stabilitet her i vores eget europæiske nærområde.
Danmark er i dag afskåret fra at bidrage til de fælles europæiske militære indsatser i EU-regi, men vores nordiske naboer er med.
Hvorfor skal Danmark egentlig ikke have de samme muligheder som både Norge og Sverige?
Det er her, EU-samarbejdet om udvikling og indkøb af forsvarsmateriel foregår.
Vi kommer til at se massive investeringer og stigninger i EU-landenes forsvar i de kommende år.
Derfor bliver det nu vigtigere for Danmark at være med i samarbejdet, være med til at sætte retning, og der er også økonomi og arbejdspladser på spil.
Det indebærer en ambition om at etablere en udrykningsstyrke baseret på frivillige bidrag.
I dag betyder forsvarsforbeholdet, at vi er afskåret fra overhovedet at vælge at bidrage, hvis vi vil.
Der er altså en række konkrete ting, som vi kan vælge at deltage i, hvis vi den 1. juni afskaffer forsvarsforbeholdet, konkrete ting, som styrker vores egen og Europas sikkerhed, og lad mig slå fast: Danmark vil aldrig kunne blive tvunget til at sende militære bidrag af sted, hvis vi ikke selv ønsker det, og det med behørig inddragelse af Folketinget.
Så vil jeg som udenrigsminister indkalde til et møde i Det Udenrigspolitiske Nævn, og efter at have orienteret om indsatsen sammen med forsvarsministeren vil regeringen efter vanlig praksis og behov rådføre sig med Nævnet.
Herefter vil udenrigsministeren fremsætte et beslutningsforslag med henblik på at indhente Folketingets samtykke til et dansk militært bidrag i overensstemmelse med grundlovens § 19, stk. 2.
Det vil på vanlig vis skulle behandles og stemmes om her i Folketinget, men afstemningen handler om mere, end hvad vi kan og ikke kan gøre.
Den handler om, hvilken rolle Danmark ønsker at spille i verden, i Europa.
Vi bliver nødt til at tage større ansvar for Danmarks sikkerhed både herhjemme og i vores nærområder, stå tættere sammen med vores venner og allierede.
Og skal Danmark virkelig som det eneste EU-land stå udenfor, når Europas fremtid og sikkerhed bestemmes?
Vi bør være en del af fællesskabet.
Vi bør løfte i flok.
Det er vores pligt at styrke Vesten i en tid, hvor Vesten har brug for sammenhold og fællesskab.
Vi vil vise verden, at man ikke kan klemme så meget som et A4-ark ind mellem de vestlige lande, når det handler om at forsvare os selv og vores værdier.
Sammenhold giver styrke.
EU bør vi vise at Danmark er en del af både i NATO og i EU.
Tak, fru formand.