runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2019-02-05:
Tak for det.
Jeg kunne faktisk godt tænke mig høre ministerens helt personlige holdning til, at de mennesker – jeg kender et par stykker af dem i hvert fald – der tager den tungeste tørn, for at hele samfundsmaskineriet kan køre; dem, der tager det fysiske arbejde; dem, der møder hver dag, også kl. 6.00, og dem, der tager natarbejdet osv., dør 9 år før lægen og advokaten og andre højtuddannede.
En anden ting, der er endnu værre, synes jeg, er, at det antal år, der er forskellen i levetid mellem de højtuddannede og de uuddannede, er fordoblet de sidste 20 år.
Synes ministeren ikke, det er ganske urimeligt, hvis dem, der tager den hårdeste tørn, faktisk skal have en kortere seniortilværelse, hvis alle skal gå på pension på samme tid?
Er det ikke rimeligt, at de også skal have f.eks. 18-20 år, ligesom de højtuddannede har, uden smerter og uden psykiske eller fysiske skavanker?
Jamen det er jo sådan set det, den her debat handler om, nemlig det uretfærdige i, at nogle skal have den laveste løn, det hårdeste arbejde og den korteste seniortid.
Det er jo det, der er det uretfærdige i det her spørgsmål; det er derfor, vi diskuterer det.
Og det er jo kendt viden, at der er forskel på højtuddannede og uuddannede, fordi de laver forskellige slags arbejde, der slider forskelligt på kroppen.
Så jeg synes da ikke, det er så svært at svare på.
Spørgsmålet er, om vi skal have lidt retfærdighed i vores seniortid, sådan at vi alle sammen har en nogenlunde god og nogenlunde lige lang seniortid, før vi som forventeligt dør og skal herfra.
Det har været fakta i al den tid, ministeren har siddet her i Folketinget.
Det er så hamrende uretfærdigt, at der er ulighed i sundhed, ulighed i seniortid, ulighed i løn, og at det er den samme gruppe, der hver gang trækker det korteste strå.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Og det sagde jeg til hr. Christian Juhl at jeg ikke kunne i dag.
Jeg synes jo, det er helt afgørende, at man kan trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet, hvis man måtte have et behov for det.
Det er jo det, jeg diskuterer her i dag.
Det er lige præcis det, der er afgørende.
Der anerkender jeg, at der skal gøres noget mere på en lang række felter, f.eks. forebyggelse, som vi sidder og diskuterer i øjeblikket.
Hr. Christian Juhl er selv en del af den diskussion.
Vi sidder også og ser på evaluering af nogle af de andre ordninger, som handler om, hvordan man kan trække sig ud af arbejdsmarkedet før tid, hvis det måtte være nødvendigt.
Så er der hele diskussionen om levetid.
Der bliver man jo også påvirket af ens livsførelse.
Der er jo mange forskellige ting her: Hvordan lever man? Ryger man? Drikker man?
Alle de der ting har jo også en betydning for, hvor lang tid man lever.
Jeg kender det jo selv – jeg nyder en gang imellem at ryge en cigaret; det er heller ikke voldsomt sundt at gøre det.
Men det er jo et aktivt valg, jeg selv træffer.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-05:
Hvis vi nu bare siger, at det handler om at give en ret til tilbagetrækning 3 år før pensionsalderen for personer, der har været 41 eller 42 år på arbejdsmarkedet – og nu ser vi bort fra det tekniske og zoomer ind på det forligsmæssige – kan Socialdemokratiets forslag, som det ligger, og hvis man finder en teknisk løsning, så gennemføres efter et valg inden for det gældende forlig, hvis ikke man når frem til en aftale inden?
Eller vil det kræve, at Socialdemokratiet inden et valg – og Dansk Folkeparti, hvis de ønsker at være med – opsiger forliget?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Nu står det socialdemokratiske forslag ikke helt så soleklart for mig, som det gør for Pelle Dragsted.
Så nu vil jeg gerne have at vide, hvad der helt præcis er i det socialdemokratiske forslag, hvordan det ser ud, og så må vi diskutere det i de politiske forhandlinger.
Og så skal jeg da gerne svare Pelle Dragsted på spørgsmålet om de forligsmæssige bindinger af de gamle aftaler, vi har.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-05:
Okay, det kan jeg så ikke få noget svar på i dag – det er sådan, det er.
Men så vil jeg egentlig bare følge op på det mere politiske, som hr. Christian Juhl var inde på.
Jeg synes, det er lidt pudsigt, at ministeren begynder at snakke om alt muligt med sundhed og alt muligt andet i forbindelse med hr. Christian Juhls spørgsmål.
Det var lidt det samme med den konservative ordfører før.
Faktum er, at vi har et pensionssystem i dag, som opererer med en gennemsnitlig levetid.
Der er nogle grupper af kortuddannede, hvor gennemsnittet har en meget kort levetid, og nogle grupper af langtuddannede, hvor gennemsnittet har længere levetid, hvilket betyder, at vi har et pensionssystem, som notorisk diskriminerer de grupper, der har en kort uddannelse eller ingen uddannelse og har været længst på arbejdsmarkedet.
Mener ministeren, at det er en fornuftig måde at indrette et pensionssystem på?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Jeg er ikke i stand til så sent i den her debat at redegøre for alle sundhedsmæssige aspekter.
Hvis vi skal have en diskussion om det, stiller jeg gerne op.
Men så bliver det sammen med sundhedsministeren, når det gælder levetid og hvad der er afgørende i forhold til forskellige befolkningsgrupper.
Det er jeg ikke i dag i stand til at give hr. Christian Juhl et klart svar på her fra talerstolen.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Jeg forstår, at ministeren stadig væk mener det, han er blevet citeret for, og som – det er fuldstændig rigtigt – han også har sagt fra talerstolen her, så der er intet nyt i det.
Og det er vel så også et klart signal til Socialdemokratiet om, at der ikke kommer nogen løsning, der handler om differentieret folkepensionsalder, ud af de forhandlinger, som starter på torsdag.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Vi havde en debat for et par måneder siden om det samme tema – jeg tror, det var i efteråret – hvor vi også diskuterede differentieret pension.
Jeg har den holdning, at jeg ser rigtig mange udfordringer i at lave en differentieret pensionsalder, men når vi nu indkalder til forhandlinger og drøftelser, så gør vi det jo med et åbent sind.
Socialdemokratiet har en holdning, Dansk Folkeparti har en anden, andre partier har en tredje, og Enhedslisten har en fjerde, og de kommer så heller ikke.
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-05:
Bl.a. har De Radikale foreslået, at man øger den generelle pensionsalder endnu mere end det, der allerede er aftalt, og Liberal Alliance har jo også været på banen med et forslag om at afskaffe efterlønnen, altså de sidste dele af det, der er tilbage af efterlønnen.
Så kan vi ikke bare lige høre: Hvordan forholder De Konservative sig til de to finansieringselementer?
Anders Johansson (KF), 2019-02-05:
Vi står bag den aftale, som handler om den gradvise aldersindeksering af pensionsalderen.
Den har vi sådan set ikke nogen intentioner om at ændre på.
Men vi kigger meget gerne på, hvis vi kan finde noget finansiering til at forbedre nogle af de eksisterende ordninger eller inden for de eksisterende rammer kan ændre på kriterierne.
Så er vi meget positive over for det.
En af de ting, som jo også viser sig, er f.eks., at seniorførtidspensionsordningen bliver behandlet og fortolket meget forskelligt fra kommune til kommune, og det samme med førtidspensionen.
Kan man lave nogle klarere regler, som gør, at man får nogle bedre muligheder for borgeren for at gennemskue sine rettigheder, så er vi positive over for det.
Men lad os nu sætte os ned på torsdag og få kigget på det, og så er vi åbne over for de løsninger, vi kan finde i forhold til det.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Så prøver jeg igen at spørge ministeren om, hvad regeringen vil.
Hvad mener regeringen på det område?
Nu nævnte vi det der med en kapsel, men når jeg påstår, at det kan stå på en lille kapsel, er det, fordi regeringen jo ikke har ment noget om det her.
Jeg har ikke hørt regeringen komme med noget, ud over at den har indkaldt til et hav af forhandlinger, men det kan man altid gøre, men derfor behøver man ikke at mene noget.
Så jeg er nødt til igen at spørge ministeren: Hvad vil ministeren og regeringen præcis gøre ud over at indkalde til alle mulige forhandlinger, som kan tage lang tid?
Hvad vil regeringen præcis gøre?
Hvad er regeringens forslag til at hjælpe de mennesker, som har gået mange år på arbejdsmarkedet, og som er nedslidte – ud over at kigge lidt ned i seniorførtidspensionen?
Man må kunne komme med et konkret forslag, når nu man er så vild efter at spørge efter Socialdemokratiets forslag.
Hvorfor er regeringen ikke kommet med et konkret forslag?
Og hvad er det?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Det her er meget mærkeligt, må jeg sige til hr. Leif Lahn Jensen.
Vi sidder og diskuterer arbejdsmiljøforliget.
De 18 forslag, der er der,
er jo nogle, jeg fremmer.
Det er nogle, som jeg synes man skal diskutere.
Det er noget af det, regeringen mener.
Det er nogle gode forslag.
De kan suppleres.
Jeg tror, at vi har siddet i et halvt år og har diskuteret førtidspension.
Jeg tror, at vi har haft fire eller fem evalueringsmøder.
På det sidste møde bebudede jeg, at jeg vil samle op og komme med de forslag, som jeg har, til at forandre førtidspensionen.
Jeg har lavet førtidspensionsdelen om.
Det var en af de første ting, jeg gjorde.
Jeg lavede en lovændring, som bredt blev bakket op i Folketinget, fordi den lov, som fru Mette Frederiksen lavede som beskæftigelsesminister, ikke var præcis nok.
Den var faktisk på mange måder en skandale, fordi den var med til at gøre, at folk i ressourceforløb ikke fik en førtidspension.
Jeg har nu bebudet, at vi må se på seniorførtidspensionsområdet, og jeg har også sagt, at det her spørgsmål fortjener en politisk diskussion.
Så Venstre har ment rigtig, rigtig meget, og Venstre mener, at der skal gøres noget mere for dem, der er nedslidte og ikke kan være på arbejdsmarkedet.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-02-05:
Jamen det der er jo en gang politikersnak og snakken udenom.
Det med arbejdsmiljøet er jo sådan set rigtig fint, og det deltager vi i, men det er forebyggelsesdelen.
Det eneste, man så har sagt, og det eneste forslag, man kommer med, er, at man vil kigge på og forhandle om seniorførtidspensionen.
Så vidt jeg ved, er ministeren endnu ikke – og det bekræftede ministeren jo selv – kommet med et eneste bud på, hvad man vil gøre i forhold til førtidspension, selv om vi har siddet til en del møder.
Så jeg er bare nødt til at konstatere, at vi har en regering, der slet ikke har ment noget.
Det, den bruger allermest tid på, er at pege fingre ad os andre, der mener noget, men regeringen kommer slet ikke selv med noget forslag, selv om man er regeringen.
Det er det, jeg ikke forstår.
Det er vi så bare nødt til at konstatere, hvis jeg ikke kan få et ærligt svar på det.
Troels Ravn (S), 2019-02-05:
Jeg hører også, at beskæftigelsesministeren er optaget af, at der skal skabes tryghed, og at det er vigtigt at få taget hul på den her debat.
Beskæftigelsesministeren nævner jo også, at der er ting, der kan gøres bedre; der er seniorførtidspension.
Det kører meget sådan i samme skure.
Jeg vil også gerne over for ministeren her lige bringe det indlæg på banen, som jeg læste for et par dage siden i JydskeVestkysten, hvor en af ministerens folketingskolleger i Venstre siger, at forslaget fra Socialdemokratiet er en bombe mod den fælles velfærd, at det er naivt, og at det er ugennemtænkt.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Altså, jeg læser desværre ikke JydskeVestkysten på daglig basis, så jeg ved ikke, hvad der er sagt der, og det tror jeg heller ikke vi kommer længere omkring.
Jeg noterer mig nu, at Socialdemokratiet – og det vil jeg gerne kvittere for – er kommet med nogle politiske forslag.
Det må vi jo så tage en politisk drøftelse om.
Der er mange spørgsmål at stille.
Og det skylder man jo bare at sige, som det er, og det skal man jo ikke håne den socialdemokratiske beskæftigelsesordfører for.
Da der kom rigtig detaljerede spørgsmål i dag, sagde man: Jeg kan ikke give et svar, for det er for svært at svare på.
Som Venstres ordfører og Dansk Folkepartis ordfører også har nævnt, har vi haft den her diskussion før.
Det betyder ikke, at man ikke skal være interesseret i at se på, om der er ting, der kan gøres bedre.
Hvad er det så, Venstre foreslår?
Jamen Venstre har allerede som regeringsparti taget initiativer, både for at præcisere tildelingen af førtidspensionen i forhold til folk, der er i ressourceforløb, og præcisere lovgivningen, og nu har vi så nogle aktuelle forhandlinger, der gerne skulle føre til politiske aftaler i løbet af kort tid, og det er nogle, vi har haft igennem flere måneder.
Troels Ravn (S), 2019-02-05:
Velfærd handler jo netop om, at folk har tryghed, også omkring deres alderdom, så det her er velfærd.
Det er vigtigt at komme de mennesker i møde, som efter mange år på arbejdsmarkedet ikke er i stand til at gå på arbejde længere og ikke kan blive der, til de får deres pension sidst i tresserne eller først i halvfjerdserne.
Vi har manglet svar til de mennesker i de brancher, slagteriarbejdere, tømrere, der klatrer på tage, sosu-assistenter osv., som ikke kan være på arbejdsmarkedet til langt op i tresserne eller først i halvfjerdserne.
Vil Venstre være med til at sikre de mennesker en ret til tidligere folkepension?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Det, jeg vil være med til at sikre, og det synes jeg sådan set er et endnu bedre bud end tidligere folkepension,
er jo, at man kan trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
Jeg synes jo, det er helt afgørende, at hvis man er 49 år, at man så har mulighed for at få en førtidspension, hvis ens arbejdsevne er fuldstændig ødelagt.
Så gjorde hr. Troels Ravn sig jo også morsom under debatten i forhold til sporskifte.
Det at kunne skifte spor undervejs er sådan set ret naturligt, og jeg tror også, Anders Johansson, den konservative ordfører, nævnte det.
Vi lavede en trepartsaftale i efteråret 2017 og afsatte 100 mio. kr. til muligheden for at lave sporskifte.
Hvis man f.eks. er slagteriarbejder, kan man få en anden uddannelse for netop ikke have et fysisk nedslidende, belastende job.
Det synes jeg også er noget af det der fortjener meget mere opmærksomhed.
Langt flere bliver nødt til at lave et sporskifte undervejs i deres arbejdsliv.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Som min kollega her ved siden af, hr. Leif Lahn Jensen, siger, er det jo ikke rigtigt, at regeringen ikke har ment noget som helst om det her.
Det har regeringen ved beskæftigelsesministeren da i høj grad.
Den 30. december sagde ministeren til avisen.dk, og jeg citerer – det er et ganske kort citat: Jeg mener ikke, vi skal indføre en differentieret pensionsalder.
Citat slut.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Jeg indrømmer, og det kan du få et ærligt svar på, at jeg er i regering.
Det vil jeg gerne indrømme, og det fortsætter i lang tid endnu.
Jeg peger ikke fingre ad Socialdemokratiet.
Jeg har for en gangs skyld faktisk ikke peget fingre ad Socialdemokratiet i dag.
Jeg har noteret mig nogle historiske ting, som da fru Mette Frederiksen som beskæftigelsesminister ændrede efterlønsordningen.
Så jeg synes ikke, der er nogen grund til at hænge sådan med mulen.
Der er faktisk grund til at kvittere for, at vi gerne vil drøfte det her.
René Christensen (DF), 2019-02-05:
Men kunne man ikke forestille sig, at et forbrugerejet selskab havde et samarbejde med en pensionskasse?
Det kunne man vel godt forestille sig.
Det har man så afskrevet sig muligheden for med det her, og det er det, vi ikke ønsker.
Vi ser det faktisk i det lys, at vi har hele diskussionen om, at Danmark skal være et elektrificeret samfund, og nu vil vi så sige, at det at skaffe ekstra kapital til det vil blive begrænset markant med et forslag som det her.
Det ønsker vi ikke.
Jeg vil gerne sige, at det her med det danske islæt, muligheden for at styre det, som vi så det med DONG, hvor man skulle sidde tilbage med 51 pct. af aktiemajoriteten, så man sad for bordenden – det var mig selv, der brugte det udtryk – mener vi sådan set også gælder her.
Men derfor kan man godt have et samarbejde, skaffe kapital andre steder fra og samtidig have en del af styringen.
Samarbejde gælder også, når vi snakker om udvikling af vores eldistributionsnet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-02-05:
Jamen altså, jeg synes, der gør sig nogle andre ønsker gældende for den kritiske infrastruktur, som er elnettet, og jeg synes, det er lidt tankevækkende, at da man solgte højspændingsnettet til Energinet.dk, var det faktisk med en klausul om, at Energinet.dk ikke måtte videresælge det.
Vi mangler sådan set for det yderste distributionsnet at få sikret, at det ikke bare kan sælges videre.
Og ja, der samarbejdes på kryds og tværs, og der foregår rigtig mange gode ting i de her anvendelsejede energiselskaber, hvor man arbejder sammen med andre.
Men der er altså noget særligt omkring det net, som skal sikre, at alle forbrugere har strøm, hvortil selskaberne har en netbevilling og har retten og pligten til at servicere forbrugerne.
Så det er noget ganske særligt, og det håber jeg vi kan komme frem til at skrive en klog tekst om.
René Christensen (DF), 2019-02-05:
Jamen det håber jeg også.
Jeg håber virkelig også, at det kan blive meget bredt.
Men jeg tror, vi tror, at der bliver behov for ret store investeringer i fremtiden, og hvis man tror det, skal man i hvert fald ikke lukke nogen døre bag sig, hvis man ønsker at skaffe kapital ind på området.
Der mener vi altså, at man med det forslag, som det ligger nu, lukker nogle døre i stedet for at åbne nogle døre.
Derfor tror jeg, at det vil være rigtig godt, måske i et andet lokale end lige Folketingssalen, at få en diskussion om, hvor det er, vi skal være henne om 10, 15, 20 år; hvad det er for nogle investeringer, der skal være; og hvordan vi skaffer kapital til det, samtidig med at vi også sikrer, at elnettet kan styres fra Danmark.
Men om det så skal styres af staten, af det forbrugerejede selskab eller på anden måde, vil jeg sige ikke gør så ondt på Dansk Folkeparti.
Men det er selvfølgelig vigtigt, at det er på danske hænder.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-05:
Tak for det, formand.
Goldman Sachs er jo blevet sådan et navn, man trækker op, og så bliver det på en eller anden måde forbundet med alt muligt dårligt.
Og det er ikke, fordi der ikke kan være god grund til det.
Goldman Sachs' rolle i finanskrisen og alle de penge, de fik af skatteyderne, og sådan noget, tager jeg bestemt også afstand fra som liberal.
Og det vil vi ikke se gentage sig, bliver der også sagt.
Og så er det, jeg bare må spørge: Hvad er det, der er gået så galt?
Altså, DONG, nu Ørsted, har da siden salget af en del af aktierne til Goldman Sachs været en forrygende succes.
Altså, virksomheden er jo mere end dobbelt så meget værd.
Man har tjent milliarder og milliarder af kroner.
Jeg har bare svært ved at se, hvad det er, der er gået så frygtelig galt.
Hvad er det, man kan pege på og sige, at det jo er helt frygteligt, hvad der er sket her?
Altså, staten, som ejer Ørsted, fik noget kapital ind.
Det har da været en ufattelig stor succes.
Har det ikke det?
René Christensen (DF), 2019-02-05:
Det, der nok var problemet lige nøjagtig ved salget af DONG, var jo, at vi fik tudet ørerne fulde med, at man havde et selskab, der nærmest var nødlidende.
Der blev sagt: Hvis vi ikke gør noget lige nu, falder det hele fra hinanden.
Jeg vil bare sige, at i den korte periode, hvor Goldman Sachs var inde over DONG, var det ikke deres skyld, at det gik så godt.
Det var sket alligevel.
Undskyld, jeg siger det: Vi blev kørt rundt i manegen, og vi solgte det alt for billigt.
Det var en dårlig handel, staten lavede, og vi skulle have solgt på et senere tidspunkt til en langt, langt højere pris.
Goldman Sachs er ikke nogen banditter; de lavede en god handel.
Problemet lå herinde.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-02-05:
Altså, jeg ved ikke, om det var banditter, der var herinde dengang.
Jeg sidder bare og tænker, at der har siddet et selskab med en professionel bestyrelse, der mente, at de havde brug for noget kapital.
Og jeg vil i hvert fald ikke gøre mig til dommer eller sige, at jeg ved mere om, hvad der var behov for, end dem, der sad med det dengang, vidste.
Det var folk, der arbejdede med det hver dag, og som blev betalt en høj løn for at have forstand på det, de sad med.
Det vil jeg ikke påstå at jeg har mere forstand på, end de har.
Jeg er bare ikke bekendt med, at der stod nogle andre, der også havde de samme kompetencer, og som ville give en højere pris.
Jeg tror ikke, de var der, og så har man vel ikke gjort en dårlig handel?
René Christensen (DF), 2019-02-05:
Nja, nu er det ikke den sag, vi diskuterer i dag, men der gik nogle få måneder, og så kom der ret meget kapital fra det engelske marked, fordi man kom ud af nogle engagementer, som man havde derovre, hvad der gjorde, at kapitalen faktisk steg markant.
Og det var måske også en af årsagerne til, at det gik så godt, bl.a. for Goldman Sachs.
Jeg vil gerne sige, at der ikke er noget galt med Goldman Sachs.
De lavede en god handel, og sådan er det.
Jeg siger bare som repræsentant for Dansk Folkeparti: Vi har siddet med så længe, at vi ikke sådan bare lader os lokke til, hvad skal man sige, hurtigt at lave sådan en handel en gang til.
Der skal noget mere benarbejde til.
Vi er ikke en del af forligskredsen mere; det vil vi rigtig gerne være igen.
Jeg fornemmer faktisk også, at der ikke er ret meget liv tilbage i den forligskreds, og derfor synes vi også, at forslaget, som man bringer op her, egentlig viser et behov for, at vi skal have en diskussion om, hvordan vi skal drive det her fremadrettet.
Pelle Dragsted (EL), 2019-02-05:
Må jeg ikke først sige omkring det her med EU-reglerne, at det her jo altså ikke er et offentligt udbud – det er en privat virksomhed, som frasælger.
Vi har jo tidligere skilt andre dele ud, f.eks. gasnet og andre ting, i en forhandlet budproces, f.eks. med statens Energinet.
Så lad nu være med at stå og fortælle, at det ikke kan lade sig gøre inden for EU-reglerne – selvfølgelig kan det det.
Det er sket før, og det kan ske igen.
Det er bare en skræmmekampagne.
Så bare lige omkring det her med, at det er fuldstændig ligegyldigt, om det er forbrugerejede selskaber eller andre selskaber, fordi de alle sammen trækker maksimal forrentning ud inden for indtægtsrammen, er det muligt, det er rigtigt, men kan ordføreren ikke bekræfte, at det i et forbrugerejet selskab er noget, forbrugerne selv vælger om de ønsker at gøre eller ej.
I et kapitalfondejet eller formueforvaltet selskab er det noget, en ejerkreds – i Canada, eller hvor det nu var, man ville sælge til, hvis ikke det var blevet stoppet – bestemmer.
Kan vi ikke bare få bekræftet den lille forskel?
Jacob Jensen (V), 2019-02-05:
Jeg synes bare, det er væsentligt, når vi taler om det her beslutningsforslag, hvad det er for en ramme, man ønsker at stille op.
Er det så egentlig realistisk, kan det lade sig gøre, er det i strid med gældende regler eller er det ikke, eller er det rent hypotetisk snak?
Det er rigtigt, at der selvfølgelig er forskel på, hvad det er for nogle typer ejerskaber, der er tale om, men der er jo ikke forskel på, hvad det er for en regulering, der er omkring det ejerskab, herunder i øvrigt hvilken prissætning man kan foretage, herunder selvfølgelig også, om det så er ejeren af den ene struktur, altså aktionærerne, eller det er andre, der kan håndtere de her ting.
Men historien siger i hvert fald, at der ikke er noget, der tyder på – hvis man er bekymret for, at priserne så skulle eksplodere, hvis det blev et ikkeforbrugerejet selskab, der gik hen og overtog – at det ville ske i forhold til dem, som allerede er forbrugerejet.
Der går man også ind og lægger sig lige under indtægtsloftet – selvfølgelig gør man det.