runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-11-14:
Det er jo som tidligere nævnt en lidt speciel sag at være i Folketinget med, eftersom der jo ikke er noget, der tyder på, at man ikke har en meget ansvarlig og restriktiv tilgang til de her spørgsmål i det danske sundhedsvæsen.
Som ministeren redegjorde for, har vi ikke eksempler på, at det her problem findes, og derfor er det meget svært for mig at se, hvorfor det er noget, vi skal gå ind at lovgive om her i Folketingssalen, altså når der ikke er et konstaterbart problem.
Yderligere vil jeg sige, at hvis der nu skulle være den situation, og det er så ikke sket, at der er en ung, der ikke vil have, at forældrene skal vide, at vedkommende gerne vil i gang med den her behandling, så skal den sundhedsansvarlige person også rent faktisk bede om forældrenes samtykke, hvis den sundhedsansvarlige person mener, at den unge ikke forstår konsekvenserne af behandlingen.
Så med den tilgang, vi ser i virkeligheden, og den ekstra sikkerhed, der er i, at man rent faktisk skal bede om samtykke, hvis man er i tvivl om, om den unge forstår rækkevidden af handlingen, så synes vi ikke, at det er noget, vi skal begynde at lovgive om herinde i dag.
Derfor kommer vi også til at stemme nej til forslaget.
Jeg vil også sige, at vi bakker fuldstændig op om, at vi har den tillid til unge i Danmark, at vi jo som udgangspunkt godt tror, at de kan være med til at træffe beslutninger i forhold til deres egen sundhed.
Det er også derfor, vi bl.a. har været inde at normalisere reglerne i forhold til abort, så der gælder de samme regler i forhold til alle sundhedsbeslutninger for de unge.
Det tror vi på, og vi synes ikke, vi har set nogen eksempler på, at det ansvarlige sundhedsvæsen, vi har i Danmark, ikke er i stand til at administrere det på en fornuftig måde.
Det sagt vil jeg også sige, at hvis vi nu er ude i hypoteserne, kunne man jo godt i det her tilfælde forestille sig et eksempel med en stærkt selvmordstruet 17-årig pige, der netop på grund af sine store problemer i forhold til kønsidentitet er flygtet fra sine forældre.
Altså, der kunne være et eller andet tænkt eksempel, hvor man godt kunne forestille sig, at det var nødvendigt at sætte en behandling i gang, uden at forældrene nødvendigvis skulle give et samtykke til det, for simpelt hen måske at redde en selvmordstruet ungs liv.
Det er ikke sket endnu, men eftersom det er de unge, forældrene og sundhedsvæsenet, der har de svære snakke i dagligdagen, synes vi også, det her ville være et forkert sted at gå ind at sætte restriktioner op, som vi ikke har set nogen eksempler på der rent faktisk er brug for.
Lea Wermelin (S), 2024-11-14:
Jeg tror ikke, det alene er den konservative ordfører, der lidt mister orienteringssansen, for det er meget svært at forstå, hvad det så egentlig er, Det Konservative Folkeparti gerne vil have vi skal debattere i salen her i dag.
Det Konservative Folkeparti har fremsat et forslag, hvor man vil fjerne en rettighed for 15-17-årige.
Så påpeger jeg, at der har været nul tilfælde, hvor forældrene ikke har givet samtykke, og at vi synes, det er rigtig vigtigt, at det er en generel regel på sundhedsområdet, at de 15-17-årige har den rettighed.
Det mener man så ikke er en del af debatten.
Jeg synes, det er meget tydeligt, at der her er tale om et politisk forslag, som ikke vil have nogen betydning ude i virkeligheden, og som vi heller ikke er enige i, og derfor stemmer vi imod.
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-14:
Det, der påvirker mig, er, at ministerens gennemgang af håndteringen og omfanget gør mig i tvivl om nødvendigheden af at lave en sådan lovgivning.
Som alle nok ved, er det min sidste dag i dag, og vi har jo en ordfører, som har det her område, og som sikkert gerne vil drøfte og tage stilling til det i udvalget senere.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-14:
Hvis tvivlen handler om, hvorvidt vi bruger lovgivningen eller ej, vil jeg gerne spørge ordføreren om, hvad han mener om, at vi har lovgivning, som ikke bliver brugt, altså i forhold til behovet for at have lovgivning, der ikke bliver brugt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-11-14:
Jeg tror, jeg vil starte med at sige, at det var en virkelig flot tale, som sundhedsministeren holdt, og som også er et svar på det her beslutningsforslag.
Jeg er enig fra ende til anden, så det vil jeg egentlig lægge ud med at sige.
Forhandlinger på både sundhedsområdet og på ældreområdet har i virkeligheden gjort det lidt tydeligt for mig, at vi har brug for at tale meget mere om tillid, både tillid til de sundhedspersoner, som bærer nogle kæmpestore ansvar for vores sundhed, også i nogle rigtig svære situationer i vores liv, men altså også tillid til, at mennesker bedst selv ved, hvad der er godt for dem; og det gælder altså også unge mellem 15 og 18 år, som selvfølgelig skal have indflydelse på deres egen krop og deres egen sundhed.
Det betyder jo ikke, at unge ikke er i dialog med deres forældre eller andre voksne omsorgspersoner, som kan støtte dem i forskellige situationer.
Langt de fleste unge er i kontakt med deres forældre; langt de fleste unge taler med deres forældre.
Og en gang imellem er der så også bare noget, som unge ikke kan tale med mor og far om, og hvor man har brug for andre.
For vel er der meget at være i tvivl om, når man kun er mellem 15 og 18 år.
Jeg synes også, det er vigtigt at sige, at det at have tillid til lægerne altså heller ikke betyder, at lægerne bare udnytter den tillid til uforsvarlig behandling af unge.
Og det indtryk kan man godt få af det her forslag.
Det synes jeg i virkeligheden er mindst lige så ærgerligt som det, jeg også tror er budskabet her.
At vi har velreguleret lovgivning er jo i virkeligheden årsagen til, at vi ikke har problemer på det her område, at der ikke er en masse unge, som bliver behandlet uforsvarligt på nogen som helst måde, og at der ikke er en masse unge, som ikke får støtte til de ting, som de har brug for støtte til.
Jeg synes ikke, der er et eneste fagligt argument for det forslag, som Konservative fremsætter her.
Jeg synes til gengæld, at det udviser en gigantisk mangel på tillid både til lægerne og til de unge, og derfor støtter SF heller ikke forslaget.
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-14:
Jamen det er ikke alene størrelsen; det var også den håndtering, der foregår.
Jeg forstod, at der foregår en høj grad af forældreinvolvering, og det var grunden til, at vi vælger ikke at tage stilling nu.
Peter Kofod (DF), 2024-11-14:
Det er sådan set også fair nok.
Men selv hvis man skulle tage ministerens ord for pålydende, siger ministeren jo, at problemet er meget, meget småt.
Det mener jeg altså ikke det er.
Jeg mener, det er noget større, men ministeren siger, det er meget, meget småt, og det mener Danmarksdemokraterne så åbenbart også.
Ville det så ikke være godt at sige, at det løser vi så en gang for alle, og at vi gør det ved at vedtage det her beslutningsforslag?
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-14:
Jeg bliver bare i tvivl om nødvendigheden af forslaget, og derfor har jeg sagt, at vi venter med at tage stilling, til det kommer i udvalget, hvor vores egen ordfører kan tage stilling til det.
Som udgangspunkt mener jeg ikke, vi skal lovgive om noget, hvis det ikke er nødvendigt at lovgive.
Jeg synes, vi har lovgivning nok, så som udgangspunkt skal vi lovgive, hvis det er nødvendigt.
Jeg er i tvivl om, om det er nødvendigt her, og derfor vælger jeg at sige, at vi venter med at tage stilling, til sagen kommer i udvalget.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-14:
Hvis spørgsmålet, om man skal stemme ja eller nej, afhænger af, hvorvidt lovgivningen bliver brugt, så spørger jeg blot: Skal vi have lovgivning, som ikke bliver brugt?
Michael Rosenmark (DD), 2024-11-14:
Jeg hørte simpelt hen ikke det sidste.
Kan det blive gentaget?
Peter Kofod (DF), 2024-11-14:
Tak for det, og tak for talen.
I Dansk Folkeparti har vi jo en fuldstændig principiel modstand mod at lade børn tage stilling til køn.
Så må man finde ud af hvordan, og hvad man så i øvrigt vælger.
Der kan man tage ansvar for sig selv.
Men det overraskede mig altså lidt at høre, at Danmarksdemokraterne ikke har den helt samme principielle modstand mod det her, som vi har i Dansk Folkeparti.
Jeg vil bare høre ordføreren til, om ordføreren kan komme sådan i tanke om ét scenarie, hvor han tænker det ville være okay, at et barn skifter køn.
For jeg kan ikke komme i tanke om det.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-14:
Ordføreren startede med at snakke om virkeligheden, og så følger jeg op på, hvordan virkeligheden er.
Så siger ordføreren – hvad var det, ordføreren sagde?
Nu mistede jeg tråden her – hvad det er, vi behandler her, og vi behandler unges ret og rettigheder.
Men vi behandler jo sådan set heller ikke, hvor mange unge der rent faktisk har fået det her, altså har fået hormonbehandling uden forældresamtykke.
Lea Wermelin (S), 2024-11-14:
Først vil jeg sige, at det, som ordføreren lige gennemgik, sådan set ikke er det forslag, vi behandler.
Ordet er frit, så man kan jo sige, hvad man vil, men det, som Det Konservative Folkeparti har fremsat et forslag om, er jo at fjerne en rettighed for 15-17-årige.
Så det er ikke så mærkeligt, at ministeren og den socialdemokratiske ordfører, som har ordet nu, taler om de 15-17-åriges rettigheder.
Det er jo, fordi det er det, forslaget handler om.
Så hørte vi også lidt om, hvad der egentlig er fakta på det her område, og ud af de ca. 300 børn og unge, der blev henvist til udredning i 2023, var det maksimalt omkring 3 pct., som startede i behandling.
Det er rigtigt, at hvis man ikke forstår konsekvenserne af det, er der også nogle regler for det i sundhedsvæsenet, hvor forældrene jo selvfølgelig også skal inddrages.
Det skal de i øvrigt også allerede i dag.
Så jeg synes, Konservative lidt opfører sig, som om man trækker sådan en hormonbehandling i en automat, men det gør man jo ikke.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-14:
Det seneste år er der kommet megen ny viden om børn, unge og kønsskifte.
Nye rapporter sår tvivl om langtidseffekterne af at give børn og unge medicinsk kønsskifte, og på sundhed.dk står der, at man stadig ved meget lidt om de mulige konsekvenser på lang sigt af behandlingen samt om resultaterne.
Men bivirkningerne kender man, f.eks. knogleskørhed, depression og sterilitet.
Lande omkring os, f.eks. Storbritannien, er helt stoppet med at give børn og unge hormoner.
Der er også kommet ny viden om detransition, hvor man skifter tilbage til det oprindelige køn.
Det viser sig at være mere udbredt end hidtil antaget.
Mellem 5 og 10 pct. fortryder kønsskiftet og skifter tilbage, og mellem 16 og 30 pct. stopper helt selv med den medicinske behandling.
The Cass Review evaluerede behandlingen af børn og unge i Storbritannien, og den viste et behov for at fokusere på andet og mere end kønsidentitet, når man behandler børn og unge med kønsdysfori.
Den anbefalede bl.a. klart, at familierne i langt højere grad involveres i processen, og det er det, vi ønsker at sikre med det her forslag, så de unge har så god en støtte som muligt, hvis de begiver sig ind i en så gennemgribende behandling, som et kønsskifte i en ung alder er.
Tak for ordet.
Sophie Løhde (V), 2024-11-14:
Det her
er et både-og.
Og kære venner, det er jo ikke sådan, at vi i regeringen stopper, når det gælder om at skære ned på administrationen i den offentlige sektor, fordi vi eksempelvis hellere vil bruge pengene på vores sundhedsvæsen og på behandlingen af patienter.
Det er bare første omgang, vi nu er i gang med her, og der konstaterer jeg bare generelt igen i al almindelighed, at modet svigter hos en række partier, når det kommer til at komme frem til målstregen og blive konkret og levere.
Man vil gerne holde talerne og stille op til interviews og sige, hvor vigtigt det er, at man nedbringer administrationen, og da det så kom til 49 årsværk på Indenrigs- og Sundhedsministeriets område, holdt den alligevel ikke længere.
Men tak til dem, der også er med til at bakke op om, at det er nødvendigt at se indad og levere konkrete reduktioner i den statslige administration.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-11-14:
Tandområdet er nemlig megakompliceret, og det ville måske så i virkeligheden være meget lettere at snakke om den der kørselsordning.
Men det burde jo være i den rækkefølge, og i forhold til det spørgsmål synes jeg netop vi skylder at sikre nogle gode kørselsordninger, og det synes jeg vi skal tage fat på først.
Sophie Løhde (V), 2024-11-14:
Der var mange spørgsmål på én gang.
Jeg kan bekræfte, at vi skal have gang i nogle forhandlinger på tandområdet, som vi har aftalt, og det leverer vi også på.
Så har ordføreren jo helt ret i, at vi har rigtig mange komplicerede regler på sundhedsområdet, som det er svært for patienterne og de pårørende at forstå.
Det gælder også, når det handler om at kunne forstå, hvad det er for nogle rettigheder, man har som patient i sundhedsvæsenet.
Der kan man nogle gange, når man modtager en hel masse informationer, godt synes, det er lidt svært at gennemskue, hvad det egentlig er, man som patient har mulighed for.
Den vigtige opgave synes jeg at vi skal være bedre til at løfte i vores sundhedsvæsen, så det så sige er lettere at forstå, hvad der er ens rettigheder, og det dermed også er lettere at forstå, hvornår ens rettigheder bliver krænket, overtrådt, og man dermed selvfølgelig også berettiget kan klage, eller man for den sags skyld, hvis der sker skader, så skal kunne få erstatning.
Det ændrer det her lovforslag jo overhovedet ikke ved på tandområdet.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-11-14:
Tak for det, og tak for besvarelsen.
Jeg har også lyttet mig til i forbindelse med den tekniske gennemgang, hvordan ministeren har tænkt det her.
Men det ændrer jo ikke ved, at der er spørgsmål, der står tilbage, i forhold til hvad det her rent praktisk betyder for patienterne.
Jeg tror i forvejen, det er svært for patienterne at navigere i tandlægesystemet, med hensyn til hvor man kan få tilskud, og hvor man ikke kan få tilskud, og i det hele taget finde rundt i, hvad der er op og ned i det.
Og når man blander privat og offentligt på den måde, som man gør det i forslaget her, så kan jeg godt forstå, hvis der er nogle patienter, der farer vild i, hvilke muligheder der er.
For mig er det bare vigtigt, at det er let at finde adgang til klagemulighederne, og det synes jeg ikke at det her forslag garanterer for, og det er jo måske også det, der er bekymringen.
Så måske var der bare brug for noget mere samtidighed.
Hvad tænker ministeren om det?
Sophie Løhde (V), 2024-11-14:
Tak for det.
Hvor får vi vores idéer fra?
Dem får vi jo bl.a. ved at spørge nogle af de mennesker, der beskæftiger sig med at administrere de komplicerede regler, vi laver her i Folketinget.
Så spørger vi jo de mennesker, der sidder ude i landets kommuner og regioner: Hvor er der nogle steder, hvor I har en række mennesker beskæftiget med at administrere nogle regler, der er mega komplicerede?
Og hvor kunne vi måske luge ud i den kompleksitet og reducere administrationen, for vi vil hellere investere pengene i velfærd?
Det er det, det her går ud på.
Derfor vil jeg bare sige tak til de partier, der også er med til at tage ansvar her i dag i forhold til at levere det, så det ikke bare bliver ved snakken, men at man rent faktisk også kommer i mål med at få reduceret administrationen, også i staten.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-14:
Jeg vil starte med at sige tak for en rigtig god tale fra ministeren.
Der er dog naturligvis nogle ting, som undrer mig en lille smule.
For jeg hører ministeren sige, at vi har en lov.
Ministeren synes, det er rigtig godt, at man ikke iværksætter en behandling af unge under 18 år uden forældresamtykke; det er en rigtig god ting.
Så vi har en mulighed i lovgivningen.
Vi bruger den ikke.
Ministeren synes, det er godt, vi ikke bruger den, men ministeren vil ikke fjerne den.
Sophie Løhde (V), 2024-11-14:
Jeg har den holdning, at hvis vi skal indskrænke unge menneskers rettigheder til selv også at kunne være med til at træffe beslutninger med betydning for deres eget liv som 16-årige og 17-årige, så skal der være meget, meget tungtvejende hensyn, som gør, at vi siger: Nej nej, unge mennesker, det kan I ikke få lov til selv at bestemme over og tage stilling til i jeres eget liv.
De tungtvejende hensyn finder vi simpelt hen ikke gør sig gældende her.
Der er én undtagelse i lovgivningen i dag.
Den undtagelse bliver fjernet nu med et bredt flertal her i Folketinget.
Og jeg må gentage: Vi har fået oplyst af landets regioner, at der ikke har været et eneste tilfælde, hvor der har været igangsat kønsmodificerende behandling til 15-17-årige uden forældresamtykke.
Så det er jo spændende her i dag at have debatter og andet i Folketingssalen.
Men det kunne også være spændende at beskæftige os med også at løse nogle af de mange problemer, vi i øvrigt har i vores sundhedsvæsen hver dag for patienter og andet, så vi kunne gøre det bedre, og så det bygger på faktiske forhold ude fra virkeligheden.
Dina Raabjerg (KF), 2024-11-14:
Tak for talen.
Ordføreren taler om virkeligheden og om, at vi skal kigge ind i virkeligheden.
Ministeren fortalte, at vi har ti børn, der kommer i medicinsk behandling.
Virkeligheden er jo, at man har evalueret den medicinske behandling og de metoder, som man bruger internationalt, i bl.a. The Cass Review.
Det viser, at vi har manglende evidens for, hvad der sker, hvis vi bruger pubertetsblokkere og hormonbehandling; at der er et stigende antal henvisninger, som man ikke kan forklare; at der er ukendte effekter af den sociale transition i barn- og ungdommen; at begrundelsen for at bruge pubertetsundertrykkende medicin er uklar; at der er ukendte faktorer ved brugen af hormonbehandling til personer under 18 år; at evidensen for psykosociale interventioner er lige så svag som for indoktrin behandling; og jeg kunne blive ved.
Det er behandling, og så snakker ordføreren og ministeren om de unges rettigheder.
De har vel rettigheder til at forstå, at vi faktisk ikke ved, hvad det er, der sker?
Lea Wermelin (S), 2024-11-14:
Tak for det.
Jeg vil egentlig starte der, hvor debatten lige sluttede.
Noget af det, som er ret fantastisk og grundlæggende ved et land som Danmark, er jo, at vi værner om vores individuelle rettigheder.
Det er jo sådan, at vi grundlæggende i Danmark mener, at 15-årige er i stand til at træffe beslutninger på egne vegne på et oplyst grundlag.
Og som vi lige debatterede for lidt siden, er der derfor kun én undtagelse til den regel i den danske lovgivning, og det bliver nu lavet om.
Det er faktisk kun ganske kort tid siden, at vi besluttede, at nu skulle det laves om.
Vi kommer til at behandle de abortforslag i det nye år, og det glæder jeg mig meget til.
Det er jo rigtigt, at man som 15-årig har brug for sine forældres støtte, og i langt, langt de fleste tilfælde vil det også være sådan, at forældrene samtykker til den behandling, det så måtte være, i sundhedsvæsenet.
Der tror jeg bare, det også er rigtig vigtigt at få proportionerne med, for som sundhedsministeren også lige sagde, har der altså været nul unge, som har modtaget den her behandling uden deres forældres samtykke – nul unge.
Det siger jo noget om, at det forslag, vi behandler her i dag, sådan set ikke har nogen sammenhæng med virkeligheden og med de reelle problemer, som vi kunne løse derude.
Det er nok mere et spørgsmål om at tage en eller anden sådan mere polemisk debat på et område, hvor jeg også synes, det er værd at sige, at det handler om nogle sårbare børn og unge, hvor det er enormt svært, hvor der er mange dilemmaer, og hvor vi i dansk lovgivning sådan set har fundet en rigtig god måde at forholde os til det på.
Så i stedet for at have sådan en debat synes jeg,
at vi skulle koncentrere os om at løse nogle af de problemer, der er på sundhedsområdet.
Dem er der rigtig mange af.
Det er noget af det, som jeg som sundhedsordfører glæder mig til at præsentere.
Men Socialdemokratiet er imod det her forslag, og jeg har også lovet at hilse fra Radikale Venstre og fra Alternativet og sige, at de også er imod forslaget.
Tak for ordet.
Sophie Løhde (V), 2024-11-14:
Der findes én undtagelse i dag i lovgivningen i forhold til de 15-17-årige.
Det er den undtagelse, vi, et bredt flertal her i Folketinget, er enige om at afskaffe.
Nu vil man så indføre en ny undtagelse på baggrund af et problem, som i øvrigt slet ikke eksisterer ude i den praktiske virkelighed, og dermed forringe unge menneskers rettigheder i forhold til selvstændigt at kunne tage stilling i vores sundhedsvæsen.
Det støtter vi ikke, men jeg noterer mig, at Dansk Folkeparti synes, at unge mennesker under 18 år skal have forringet deres rettigheder til at kunne give selvstændigt informeret samtykke i vores sundhedsvæsen.
Peter Kofod (DF), 2024-11-14:
Men det er så måske bare forskellen på os og regeringen, altså at vi ønsker at beskytte børn og unge, til den dag de fylder 18 år; så er de myndige, og så må de selv træffe beslutning om, hvad de vil.
Der siger regeringen, at den dag de bliver 15 år, kan de gøre forskellige ting og sager – noget af det behøver man ikke engang orientere forældrene om – fordi der findes etniske minoriteter i det her land.
Undskyld mig, vi kan da ikke lave regler efter, at der findes en eller anden minoritet i det her land, hvor man så undtager alle andre.
Så laver man regler efter det.
Det er da fuldstændig omvendt af, hvad man normalt ville gøre i et demokrati, altså hvordan man normalt ville lovgive i et normalt land.
Sophie Løhde (V), 2024-11-14:
Først vil jeg kort sige, at når vi taler abort, findes der jo eksempler i det her samfund, hvor der er unge kvinder, f.eks. en 16-årig, som måske har en anden etnisk baggrund end dansk, som ikke kan gå hjem og tale med deres mor og far om at få foretaget en abort.
Der skal sundhedsvæsenet være på de unges side og ikke på forældrenes side, som måske har nogle andre værdier end dem, vi mener skal være grundlæggende i vores samfund.
Vi mener ikke i regeringen, at vi skal forringe 15-17-åriges rettigheder i vores sundhedsvæsen, når det gælder noget så afgørende som spørgsmålet om at kunne give et selvstændigt samtykke til behandling.
Vi mener det slet ikke, når der ikke er nogen saglige argumenter for at foretage sådan en ændring.
Peter Kofod (DF), 2024-11-14:
Så siger ministeren, at det ikke er et særlig stort problem i Danmark.
Måske er det slet ikke et problem, siger ministeren.
Men lad mig så spørge: Hvorfor kan vi så ikke bare vedtage det her forslag?
Jeg siger det bare, fordi jeg synes, det er fornuftigt.
Det er ikke engang mit partis eget beslutningsforslag, men hvis det ikke rigtig ville gøre nogen forskel og vi deler intentionen om at beskytte børn og unge, hvorfor så ikke vedtage det?
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg jo også synes, der er en forskel mellem der, hvor regeringen står, og der, hvor vi andre står.
F.eks. er der regeringens position i forhold til abort, som ministeren selv nævnte.
Jeg synes ikke, at unge kvinder under 18 år skal have lov til at få foretaget en abort, uden at deres forældre er orienteret om det.
Det ville da være det mest rædselsfulde, hvis ens eget barn stod i sådan en situation og man ikke engang kunne være der til at tage hånd om det.
At man fra regeringens side virkelig synes, at man kan finde på det her, forstår jeg ikke.
Sophie Løhde (V), 2024-11-14:
Jeg er lidt i tvivl om, om man skal forstå det, som at Det Konservative Folkeparti synes, at man skal kunne købe cigaretter tidligere som ung i Danmark.
Det mener vi ikke.
Vi vil tværtimod gerne arbejde for, at færre unge ryger og bruger snus og alle mulige andre ting, der er sundhedsskadelige.
Jeg synes, det er vigtigt, at det ikke skal være nemt at modtage kønsmodificerende medicinsk behandling som mindreårig i Danmark.
Det skal det ikke være.
Det skal ikke være noget, man bare rutter med.
Det skal være noget, der sker på baggrund af en konkret stillingtagen, hvor vi i øvrigt også har en tillid til lægerne i vores sundhedsvæsen i forhold til deres faglighed og vurderinger.
Vi sidder jo heller ikke på andre områder og sætter deres vurderinger over styr og siger: Hov hov, her i Folketinget ved vi bedre; vi ved bedre, hvilken behandling en patient skal modtage, end de læger, der har patienten i behandling.
Jeg synes jo, det er vigtigt, at vi har en restriktiv tilgang i Danmark.
Vi skal også se på det her område i forhold til at blive klogere, og det vil jeg jo også meget gerne samarbejde med ordførerne bredt i Folketinget om.