runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2017-04-28:
Mange tak.
I Alternativet medgiver vi, at en virksomhedsrettet indsats er en rigtig, rigtig god indsats for at få ledige i arbejde, også de ledige, vi taler om her.
Men jeg tænker, at det lyder, som om ministeren nærmest siger, at det er det eneste saliggørende.
Vi medgiver, at hvis der er en virksomhedsrettet indsats med et job for enden og en virksomhed, der er bevidst om de udfordringer, som f.eks. en med ikkevestlig baggrund har, kan det være en supergod indsats.
Det kan være afgørende for den person at komme ind i det forløb og få sig et job, så det anerkender vi.
Klaus Markussen (V), 2017-04-28:
Jeg synes, at indsatsen fra regeringens side er den helt rigtige, nemlig at der er rigtig stor fokus på at fjerne bureaukratiet og på regelforenkling.
Vi skal lære af hinanden, vi skal inspirere hinanden i landets kommuner.
Dertil kommer jo også jobpræmien, som blev vedtaget i sidste måned, og som er et yderligere incitament i retning af, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er den vej, vi skal gå, nemlig den virksomhedsrettede vej, for at sikre, at den her integration fungerer.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Jeg synes, det er forunderligt, at hr. Klaus Markussen siger, at der vil økonomiske incitamenter virke, hvor jeg netop kan se, at de ikke nødvendigvis virker, fordi man bare lægger et stort generelt socialt pres på en masse mennesker uden at anvise dem veje ud af det.
Man tror, at bare ved at man presser folk og trykker folk ned, vil de forsøge på at flygte væk fra det, men de kan ikke nødvendigvis gøre det.
Det her forslag går ud på, at man lægger et økonomisk pres på, samtidig med at man konkret og præcist anviser, hvordan de kommer væk fra det pres, ved at de får en uddannelse.
Jeg synes, at vi igen oplever Venstre, her repræsenteret ved hr. Klaus Markussen, stå i en position, hvor man sådan ærgrer sig over virkeligheden.
Man konstaterer, at der er nogle meget triste tal for beskæftigelsen for en række kvinder fra nogle bestemte lande, også kvinder med minoritetsbaggrund.
Man ærgrer sig over, at det er, som det er, og så tror man, det hjælper noget at råbe efter dem.
Man tror, det hjælper noget bare at gøre livet surt for dem ved at lave et kontanthjælpsloft.
Men hvis man virkelig ville noget, kunne man så ikke se det her beslutningsforslag som et forsøg på at finde en balance mellem ret og pligt?
Det er også for dårligt, de skal have en mentor, og hvorfor får de ikke bare det i dag?
Men hvis vi nu kan konstatere, at det faktisk ikke sker – det gør det jo tydeligvis ikke – kunne det her så ikke være et bidrag til både at række hånden frem i tre af forslagene, som kunne trække kvinder ind, og til samtidig at komme med et økonomisk incitament, der rent faktisk ville kunne virke i den her konkrete situation og bringe flere kvinder ud på arbejdsmarkedet?
Bent Bøgsted (DF), 2017-04-28:
Så vidt jeg ved, har kommunerne mulighed for at stille en mentor til rådighed, hvis der er en, der har nogle problemer på arbejdsmarkedet.
Det mener jeg faktisk at de allerede har mulighed for i dag.
Og så vil jeg sige til det om et uddannelsespålæg, at når vi snakker om et uddannelsespålæg, er det, fordi man kan tage en uddannelse og bagefter få et job på grund af den uddannelse.
Jeg mener ikke, at det er nok at sige, at man skal lære dansk som et uddannelsespålæg.
Et uddannelsespålæg mener jeg skal målrettes til, at man kan tage en uddannelse, som man kan bruge i et erhverv.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Jeg må jo sige, at jeg langt hen ad vejen er enig med hr. Bent Bøgsted.
Sådan fungerer vores arbejdspladser, og sådan skal de fungere.
Det vil jeg faktisk gerne sådan generelt give hr. Bent Bøgsted ret i.
Derfor ligger det jo også i SF's forslag, at man støtter kvindernes introduktion til arbejdsmarkedet.
Det ligger bl.a. i et af vores forslag, at de skal introduceres til og få forklaringer på, hvordan det danske arbejdsmarked fungerer.
Det er et af punkterne.
Et andet punkt er, at man får en mentor, sådan at man er sikker på, at man nærmest håndholdt får forklaret, hvad det vil sige at komme ind på en dansk arbejdsplads.
Klaus Markussen (V), 2017-04-28:
Jeg håber også, at indtrykket er, at vi synes, at forslaget er sympatisk, og at intentionerne i forslaget er sympatiske.
Lad mig sige, som vi også var inde på i den forrige debat, at vi har fire konkrete ting, som i hvert fald trækker i den rigtige retning.
Hr. Karsten Hønge nævner selv kontanthjælpsloftet, og jeg vil tilføje 225-timersreglen, altså at man gør det attraktivt at tage et arbejde.
Dertil kommer konkrete indsatser, for at det ikke skal være muligt at gå rundt på kontanthjælp i årevis uden en jobrettet indsats.
Derudover har vi fokus på, at der kommer tiltag i kommunerne, som belyser, hvad man gør andre steder – der, hvor man selv gør det godt – altså benchmarking, at kommunerne lærer af hinanden.
Det skal bære tingene fremad.
Så er der endelig det væsentlige initiativ, der handler om at afbureaukratisere og forenkle hele beskæftigelsesindsatsen for de mange medarbejdere rundtomkring i kommunerne, som arbejder med det her.
Det vil også bære tingene i den rigtige retning i forhold til indvandrerkvindernes situation.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-04-28:
Jeg er da ked af, eller det er jeg egentlig ikke, men jeg synes måske, at det er lidt synd for Dansk Folkeparti, at fru Marlene Harpsøe bekymrer sig så meget, når Radikale Venstre roser nogle ministre, som Dansk Folkeparti hver dag lægger deres mandater til.
Det burde Dansk Folkeparti da glæde sig over.
Skal vi ikke bare glæde os lidt over i højere grad at finde enighed på kryds og tværs?
Mener Radikale Venstre, at der skal stilles krav?
Det synes jeg at jeg sagde ganske tydeligt i min ordførertale.
Det har altid været Radikale Venstres tilgang til beskæftigelsespolitikken og den økonomiske politik i det hele taget at tage ansvar, og det indebærer, at vi både har forventninger og stiller krav til hinanden.
Det skal og bør have de konsekvenser, vi har lovgivet om.
Det skal det selvfølgelig også, hvis man ikke møder op til sin praktik – selvfølgelig.
Karsten Hønge (SF), 2017-04-28:
Jamen jeg tror, at hr. Finn Sørensen må have været fraværende et øjeblik, for jeg adresserede præcis det der i min ordførertale og sagde, at det var undtaget aflønningen af IGU inden for det offentlige, som vi er imod, og som er årsagen til, at vi stemte imod loven dengang – det var ikke IGU-tanken, det var ikke IGU inden for byggeriet, hvor man eksempelvis har en aflønning på 115 kr. i timen og inden for malerfaget på 85 kr. i timen, men præcis fordi man inden for det offentlige endte med en løn, som vi syntes stod i et urimeligt forhold til andre ansattes, nemlig på kun 48 kr. i timen.
Initiativet som sådan synes vi er godt, men jeg brugte det nu også lige så meget som et billede på, at der, hvor jeg tror vi kan finde holdbare løsninger, der virkelig kan rykke ved integrationen, er i aftaler mellem regeringen, kommunerne – og for så vidt også regionerne – arbejdsgiverne og fagforbundene.
Jeg tror virkelig, der ligger mange muligheder inden for rækkevidde, hvis vi bruger de aftaler mere.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Først tak til ordføreren for Det Radikale Venstre.
Når det så er sagt, er det jo sådan, at der i dag bliver stillet nogle krav til de flygtninge, der kommer her til landet, bl.a. i form af at man skal integrere sig og man skal i arbejde.
Men hvad mener Det Radikale Venstre egentlig?
Skal der egentlig stilles krav til de mennesker, der kommer?
Og hvis ja: Skal det have konsekvenser, hvis man ikke lever op til de krav, hvis man f.eks. udebliver fra virksomhedspraktik?
Mattias Tesfaye (S), 2017-04-28:
Det, som varehuschefen fortalte mig, tog jeg med hjem, og det var: Jamen Mattias, vi gider slet ikke være under anklage for det her.
Hvis vi skal være det, kan vi bare sige nej.
De føler sådan set, de gør samfundet en tjeneste.
Det er jo ikke dem, der ringer ned til jobcenteret og beder om at få folk ud i virksomhedspraktik.
Det er jo jobcenteret, der ringer ud til dem og beder dem om, om de ikke nok vil tage endnu en i virksomhedspraktik, f.eks. en flygtning.
Det tror jeg måske også at vi som politikere skal tage lidt på os.
Det er vores system, der presser dem ud i Bilka, det er ikke Bilka, der ligger og ringer og beder om dem.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-28:
Jeg har en anden opfattelse af, hvad det her virksomhedspraktik bliver brugt til, og der er jo forskel på de forskellige instrumenter, som f. eks. er løntilskud.
Det bedste er et ordinært job på ordinære vilkår, hvor arbejdsgiveren betaler det, han skal, i løn i forhold til overenskomsten, men hvis vi taler om løntilskud, som jo heller ikke er en fantastisk god ordning, er der dog trods alt væsentlig bedre erfaringer med jobeffekten af løntilskudsjob, altså muligheden for at få et ordinært job bagefter.
For ordføreren var inde på noget, som jeg også er meget enig i.
Det kan jo ikke nytte noget, at det, at flygtninge kommer ud på arbejdsmarkedet, fortrænger ordinære job og lukker døren for de mange arbejdsløse, vi har i forvejen.
Så vil ordføreren uddybe de redskaber, der skulle til, for at sikre det?
Mattias Tesfaye (S), 2017-04-28:
Jeg mener grundlæggende, at det er bedst, hvis folk får et almindeligt overenskomstdækket arbejde.
Men jeg er også nødt til at forholde mig til de beskæftigelsespolitiske initiativer, de har i skufferne på de danske jobcentre, for vi ved med ret stor sikkerhed, at det, der virker, er det at komme ud på en arbejdsplads, og at det, der ikke virker, er det at sidde i rundkreds hos en eller anden privat aktør og tegne tegninger eller lave spagettimodeller eller noget andet aktivering, som vi har hørt om, som ikke er beskæftigelsesrettet.
Så derfor er jeg ikke modstander af virksomhedspraktik eller integrationsgrunduddannelse, løntilskud eller alt det andet, der foregår på brædderne ude i det danske erhvervsliv, for det er det, der virker.
Jeg synes jo, det er en helt central del af lovgivningen, at det, der er støttet arbejde, også skal være merarbejde, altså merbeskæftigelse – det skal være noget arbejde, der ellers ikke ville være blevet udført – og jeg tror, at vi godt kan blive enige om, at der trænger man enkelte steder til at få strammet lidt op på, om den del af lovgivningen også bliver håndhævet godt nok.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-28:
Det havde jeg selvfølgelig også ventet, men det, jeg godt kan lide ved den, trods uenighed i en række af de konkrete politikker, er jo, at ordføreren forholder sig nuanceret til tingene og også fremhæver de lyse sider, de gode historier.
Så tak for det.
Det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er, hvad ordføreren med ordførerens kendskab til arbejdsmarkedets forhold mener om den massive brug af virksomhedspraktik, som finder sted specielt i forhold til gruppen af flygtninge, men jo også i forhold til andre arbejdsløse, og som jo i meget, meget få tilfælde får et ordinært job – omkring 10 pct. af dem får et ordinært job.
Dansk Arbejdsgiverforening kom her for et par dage siden med en udmelding om, at det kun er 7 pct. af dem, der gennemfører en virksomhedspraktik, der får et ordinært job.
Hvad mener ordføreren om den metode?
Og er der ikke grund til at være lidt opmærksom på, at det måske i virkeligheden handler om noget helt andet, nemlig at arbejdsløse, herunder flygtninge, i stor stil bliver brugt som gratis arbejdskraft?
Mattias Tesfaye (S), 2017-04-28:
Ja, det er vi to enige om.
Bent Bøgsted (DF), 2017-04-28:
Det, jeg også tænker på, er, når de kommer ud på arbejdspladserne, hvor der er nogle, der begynder at stille særkrav om, at de vil have lov til at gå med en bestemt påklædning.
Vi så det jo i den serie der, hvor der var en, der gik hjem, fordi han gik med kasket.
Der er jo andre steder, hvor folk, der kommer herop, tager kasketten eller tager sløret af, fordi de vil tilpasse sig.
Der var også hende syreren i udsendelsen fra Bilka, som havde slør på, og da hun blev ansat hos Montana Møbler, havde hun ikke slør på.
Det er jo en måde at tilpasse sig på.
Man finder ud af, at hvis man vil noget, må man også selv gøre en stor indsats, ellers får man aldrig fodfæste på arbejdsmarkedet, for arbejdsgiverne stiller altså krav.
Vi ser det også på slagterierne, hvor de siger: Glem alt det der om at bede; det kan du gøre derhjemme.
Mattias Tesfaye (S), 2017-04-28:
Jeg mener, det er vigtigt, at vi siger til folk, at det sagtens kan lade sig gøre at være muslim og leve i Danmark.
Men der, hvor religionen støder sammen med demokratiet, er det Gud, der har vigepligt.
Det synes jeg godt at man kan få sagt meget tydeligt.
Det vil sige, at der, hvor der er nogle religiøse krav til, hvordan tilværelsen skal indrettes, hvordan samfundet skal indrettes – det er fint, at de har de ideer – som støder sammen med de beslutninger, vi har truffet i folkestyret, og med det, som er de bærende værdier i Danmark, må det være deres religion, der har vigepligt.
Og det er intet problem for de mennesker, der har taget det til sig, og det er der heldigvis masser af muslimer der har, og som har fået deres religion til at fungere fremragende i det danske samfund, men der, hvor de ikke vil tage den tilgang til sig, giver det problemer.
Det giver jeg spørgeren ret i.
Bent Bøgsted (DF), 2017-04-28:
Jeg tror ikke, at der er tvivl om, at vi alle sammen er enige om, at integrationsindsatsen siden 1980 har fejlet totalt.
Det behøver vi ikke at tage en stor diskussion om.
Når man ser på dem, der kommer til Danmark – dem, der så kan få lov at blive i Danmark – og på en vellykket tilgang til arbejdsmarkedet, vil ordføreren så erkende, at der, hvor der er en vellykket tilgang, er der, hvor indvandreren og flygtningen selv gør en meget stor indsats for at tilpasse sig det danske samfund?
Sagt på en anden måde: For at det skal lykkes, er vi nødt til at stille krav til dem og sige til dem, at de godt kan droppe alle særkrav, når de kommer til Danmark.
Og det skal de egentlig have at vide fra starten, når de kommer til Danmark: Glem alt om særbehandling, glem alt om særlig påklædning, glem alt om særlige krav til mad, men tilpas jer det samfund, som I siger at I vil være i.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Tak til hr. Klaus Markussen for ordførertalen.
Vi er jo helt enige i, at alle skal bidrage.
Nu har Venstre så sammen med regeringen sat sig for, at hver anden skal være en del af arbejdsmarkedet efter 3 år.
Klaus Markussen (V), 2017-04-28:
Tak for den præcisering.
Lad mig nævne fire konkrete eksempler.
For det første har kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen jo været med til at sikre, at det nu er attraktivt at arbejde frem for at være på passiv forsørgelse.
For det andet er der en fortsat fokus på det her med ikke at acceptere, at man kan gå rundt på kontanthjælp i årevis uden en jobrettet indsats, altså med andre ord yderligere inspiration fra det, der skete og er sket i Odense Kommune.
For det tredje er der en yderligere opfordring til, at vi via benchmark og sammenligninger af den kommunale indsats kan sikre, at vi udbreder viden om, hvem der gør det godt og har fundet nogle gode måder at håndtere opgaverne på, altså at det kan deles med de andre kommuner.
Og endelig er der for det fjerde et eksempel, jeg vil nævne, nemlig hele fokusområdet omkring at afbureaukratisere og forenkle beskæftigelsesindsatsen for de mange medarbejdere i særlig kommunerne, som arbejder med det her område.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi lader de her initiativer virke.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-28:
Hvad var spørgsmålet?
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Det ville godt nok glæde mig, hvis virkeligheden på et eller andet tidspunkt slog rod i Enhedslistens politiske overbevisning.
Hvor ville det egentlig glæde mig.
Jeg synes simpelt hen, at der er et utopisk, abstrakt, fjernt forhold til alt det, der omgiver os, som jeg ikke forstår.
Man regner med, at man kan slå op i Marx' »Das Kapital« og så få løsningen på alle ting, som om det var sådan en teoretisk disciplin.
Jeg er enig med ordføreren i, at der skal sondres imellem flygtninge og indvandrere.
Og ja, det er jo lige præcis det, der er problemet, nemlig at man gør flygtninge til indvandrere fra dag et og faktisk har gjort det hele tiden.
Jeg vil gerne sondre.
Jeg vil gerne sige, at okay, så lad os skille det ad, og så sige, at de folk, der flygter fra krig, kommer hertil, men de skal selvfølgelig hjem igen, sådan som det egentlig har været udgangspunktet, før man blev utopisk i det her spørgsmål, altså at flygtninge selvfølgelig på et eller andet tidspunkt skal tilbage til deres eget hjemland.
Men partiet Enhedslisten er ikke inde at tage den diskussion, I vil jo slet ikke vide af den.
Klaus Markussen (V), 2017-04-28:
Tak for det.
Jeg ser sådan på det, at det knap så meget er et spørgsmål om »om«, men mere et spørgsmål om »hvordan«.
Det er jo således, at der for mennesker, der bor her i Danmark, er en markant forskel på, om man gør en positiv økonomisk forskel for Danmark, afhængigt af om man er i beskæftigelse eller ikke er i beskæftigelse.
Og for Venstre er det altså vigtigt, at hvis man er her i Danmark, deltager man i det arbejdende fællesskab og bidrager positivt både menneskeligt, socialt og økonomisk til det her samfund.
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Jo, men der er noget, jeg bare bliver nødt til at anholde, for jeg tror sådan set, det er det her, der bliver diskussionen fremover.
Altså, vi bevæger os ind i noget, hvor problemerne bare vil vokse år for år.
Og det tror jeg bare vi må konstatere.
Det er i hvert fald mit udgangspunkt.
Og der mener jeg simpelt hen, at sandhedserkendelsen jo er væsentlig i forhold til at anerkende løsningerne.
Jeg mener simpelt hen, der er et grundlæggende problem i, at man gør flygtninge til indvandrere fra dag et.
Jeg mener simpelt hen, den danske velfærdsstat har påtaget sig en opgave, som den ikke kan løse.
Og det kommer til at få konsekvenser for vores børn og børnebørn, at man bare uden videre gør flygtninge til indvandrere.
Jeg mener, at det er helt fejlslagent, og jeg mener faktisk, at det er på tide, at vi i fællesskab prøver at skifte spor og så sige: Nu er udgangspunktet, at folk faktisk skal hjem.
Klaus Markussen (V), 2017-04-28:
Tak for det.
Vi deler synspunktet om, at det her ikke er a walk in the park eller noget, der kommer af sig selv.
Det er der som bekendt ikke noget ud over lommeuld der gør.
Det kræver en orkestreret indsats, og det kræver et samarbejde mellem Folketing, regering og kommuner, som skal holde sig et fælles mål for øje, nemlig at sikre, at er man her i Danmark, og bor man her i Danmark, så bidrager man positivt til det her samfund.
Og det gør man bedst ved at være i beskæftigelse.
Og der mener jeg, og der er det Venstres holdning, at vi skal spille på alle de tangenter, der er på klaveret, for at få det til at ske.
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Tak for talen.
Og så vil jeg altså i øvrigt godt sige, at jeg jo synes, vi i forhold til udlændingepolitikken har haft et godt samarbejde med Venstre og også med regeringen.
Det vil jeg godt anerkende.
Og jeg mener, man kan dele Folketinget op i to kategorier.
Der er realisterne på den ene side, og så er der utopisterne på den anden side.
Jeg mener, at globaliseringen og hele den der globaliseringshyldest har nogle negative sider, som jeg mener man bliver nødt til at adressere i det her.
Og så vil jeg sige: Er sandheden, når det kommer til stykket, ikke det forhold, at fordi man synes, det er ubehageligt at lave en decideret hjemsendelsesstrategi, hvor man fortæller de folk, der kommer til landet, at de skal hjem på et tidspunkt, så prøver man at sætte et integrationsprojekt i søen, som ikke har en kinamands chance for at overleve?
Det vil forlise ligesom de andre integrationsprojekter, fordi det altså også er en utopi, at man ved et trylleslag bare kan sige: Nu skal folk i arbejde.
Jeg er normalt tilhænger af, at man stiller krav til folk.
Jeg mener bare, at det der simpelt hen hviler på en utopi.
Klaus Markussen (V), 2017-04-28:
Jeg tror, at alle her spiller på samme bane og efter samme mål.
Jeg noterede mig også, at beskæftigelsesministeren i sit indlæg tidligere her i dag gjorde opmærksom på den kontakt og den opfordring, der har været, til kommunerne og til Kommunernes Landsforening.
Jeg tror på, at man skal holde fast i, at det her er en opgave, vi har sammen, og det er en opgave, hvor vi skal udbrede og sikre, at de rigtig gode måder fra dem, der gør det godt, bliver fremhævet, og at de andre og vi bruger de gode eksempler til at lade os inspirere.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Og fra regeringens side har I jo nu fremsat en vedtagelsestekst, hvori I bl.a. siger, at I vil fokusere på det her med konsekvenserne.
Undskyld?
Jeg er meget, meget ked af det.
Jeg beklager meget.
Jeg har forstået det på den måde, at ordføreren ønsker, at der bliver stillet krav til de udlændinge, der kommer her til Danmark, og at der skal føres en konsekvent politik på området.
Hvordan vil man helt konkret sikre, at kommunerne lever op til de muligheder, der er i lovgivningen, for at trække i ydelserne hos dem, som ikke lever op til reglerne?
Mattias Tesfaye (S), 2017-04-28:
Det er jo en ærlig sag at være imod den tænkning, men alternativet til den tænkning er, at folk opholder sig i Danmark, får beskyttelse i Danmark, men ikke bliver en del af det danske samfund, og det vil sige, at de sådan set permanent ville være på støtten i nogle flygtningelejre i Danmark, og det mener jeg ikke er holdbart, hverken økonomisk eller menneskeligt.
Skulle man forestille sig børn vokse op der i 2, 3, 10, 15 år og ikke lære dansk, ikke se deres familie være en del af det danske arbejdsmarked?
Så mener jeg, det er mere holdbart at have en integrationspolitik.
Christian Langballe (DF), 2017-04-28:
Jo, men mit udgangspunktet har sådan set været – det er bare for at få det skåret ud i pap – at jeg faktisk mener, at flygtninge skal man passe på, så godt man kan, men de skal da ikke blive danske statsborgere.
Det mener jeg simpelt hen ikke pr. definition de skal.
Jeg mener sådan set, at det, der må være formålet, er, at de kommer tilbage igen.
Det er jo det, der er udgangspunktet for at være flygtning.
Det, der er problemet i forhold til den integrationsstrategi, som jeg synes skiftende regeringer har arbejdet med, er, at man pr. definition bare siger: Hvis du er trådt ind på dansk grund som flygtning og får asylstatus, skal du pr. definition integreres i det danske samfund og til sidst være dansk statsborger.
Jeg er simpelt hen imod hele den tænkning.
Marlene Harpsøe (DF), 2017-04-28:
Det er jeg fuldstændig uenig i.
Til forskel fra Enhedslisten fører Dansk Folkeparti rent faktisk en konsekvent politik på det her område, og jeg synes, at det ville klæde Enhedslistens ordfører at have lidt realitetssans i forhold til, hvad det er, der foregår.
Man kunne jo starte med at se det TV 2-program, der var i går, der hedder »Er det sådan, man bliver dansk?«
Her viser det sig altså, at der er rigtig, rigtig mange af de her flygtninge, som har en uacceptabel adfærd og en rigtig dårlig indstilling til det at tage et arbejde.
Der kunne man starte med at dykke ned fra Enhedslistens side.
Finn Sørensen (EL), 2017-04-28:
Nu er jobåbninger – til orientering for alle dem, der kigger med – ikke det samme, som at der er tilstrækkeligt med ledige job til de mange arbejdsløse, vi har.
Vi har over 180.000 aktivt arbejdssøgende, som ikke kan finde et job.
Det er jo virkeligheden.
Så det kan man ikke snakke sig bort fra.
Ordføreren har jo slet ikke forklaret sig.
Dansk Folkeparti har den holdning – som det eneste parti her i Folketinget – at man ikke må integrere flygtninge.
Det er en klar politik, men så er det da fuldstændig selvmodsigende at punke flygtningene, fordi de ikke er ude på arbejdsmarkedet.
For det er jo der, integrationen sker, så det hænger overhovedet ikke sammen.
Hvis det lykkes at få flygtningene ud på arbejdsmarkedet, ja, så begynder integrationen jo stille og roligt.
Det er alle de andre partier i Folketinget enige om.
Trods alle mulige andre uenigheder er alle andre partier enige om, at den bedste vej til at blive en del af det danske samfund er at komme i gang på arbejdsmarkedet.
Så det er jo fuldstændig selvmodsigende.