runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-19:
Tak for det.
En af mine bedste venner hedder Nicholas.
Han har græsk og dansk statsborgerskab, han har altså dobbelt statsborgerskab.
Han er opvokset i Danmark, men har en græsk far.
Vi gik på samme skole i Humlebæk oppe i Nordsjælland.
Nu læser han statskundskab og arbejder her i foråret i Europa-Parlamentet.
Hvorfor skal han vælge noget til og i særdeleshed noget andet fra?
Hvorfor skal han vælge sin mors identitet eller sin fars identitet, nationalitet?
Det var en kæmpe sejr for Radikale Venstre, da man i sidste periode fik indført dobbelt statsborgerskab, for internationalisering, for globalisering og for de mange mennesker, for hvem det har været ønsket.
For nylig var der statsborgerskabsdag herinde.
Det var en helt fantastisk dag, en festdag.
Det er sjældent, at der er så mange, der gider at besøge os flere timer i træk.
Jeg talte med rigtig mange, der kom langvejsfra, som var glade for deres nye danske pas.
De var med på vores invitation og glade for, at vi ville fejre dem.
Jeg talte bl.a. med briter og amerikanere, der efter 30 og 40 år endelig havde fået statsborgerskab, fordi muligheden for dobbelt statsborgerskab nu forelå.
30 og 40 år i Danmark, i job, selvforsørgende, gift, fuldstændig dansktalende.
Det var den største fornøjelse at hilse på de her mennesker, der strålede af glæde over at være danskere; de var lige så glade for at være dansker, som jeg selv er hver eneste dag; lige så glade, som jeg var, da jeg stod op i morges; lige så glade, som jeg var, da jeg i går spiste flæskesvær i Snapstinget; og lige så glade, som jeg er, når jeg i aften skal have en iskold øl.
De var glade over livet, glade over at være danskere – og først og fremmest stolte.
For stolte var de mange gæster, vi fik besøg af på statsborgerskabsdagen.
Jeg vil gerne se flere glade mennesker.
Flere, der glæder sig over at være danskere; flere, der er med til at bidrage til det danske samfund med de ressourcer, de nu har.
Og derfor skal vi fortsat give mennesker mulighed for dobbelt statsborgerskab.
Det ville være en helt forkert vej at gå, hvis vi følger beslutningsforslaget.
For selvfølgelig er der ikke nogen, der bare uden videre opgiver sit hjemland og frasiger sig sit andet pas.
Der, hvor man er født, vil man altid have en særlig tilknytning, tætte rødder, måske sin familie. Vi lever i et globaliseret samfund.
Vi er mere mobile til at skabe nye tilhørsforhold.
Mange mennesker rejser, læser i udlandet, arbejder i udlandet, forelsker sig i hinanden og slår sig ned et sted.
Man binder sig til flere steder end sin hjemstavn og sine nye omgivelser.
Det, at man kun har sin loyalitet ét sted, er en håbløs, forældet tankegang, og det skal vores lovgivning naturligvis afspejle.
Det er altså mange år siden, at man boede hele sit liv i den samme landsby.
Derfor kan vi på ingen måde støtte beslutningsforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-19:
Tak for det.
Vi behandler et forslag fra Dansk Folkeparti om ophævelse af retten til dobbelt statsborgerskab.
SF kan ikke støtte forslaget, og en af begrundelserne ses af forslagsstillerens egne bemærkninger til forslaget, nemlig at nogle lande ganske enkelt ikke vil løse deres borgere fra deres oprindelige statsborgerskab.
Og selv hvis vi fandt en løsning på det problem, har forslaget flere slagsider.
Det er eksempelvis den danske kvinde, som i sine unge dage rejste til USA og her blev forelsket i en amerikansk mand, fik to børn, inden den samlede nye familie besluttede sig for at bosætte sig i Danmark.
De to børn var oprindelig amerikanske statsborgere og følte sig lige så knyttet til deres fars familie og hjemland, som de føler sig knyttet til deres mors familie og hjemland.
Ud over at det var bedst for de to børn, som nu skulle vokse op i Danmark, at have dansk statsborgerskab, er de to nu unge mennesker blandt de danskere, som benyttede sig af muligheden for at få dobbelt statsborgerskab, så de nu både er danske og amerikanske statsborgere.
De to unge føler sig ganske rigtigt ikke mere loyale over for Danmark end for den sags skyld over for USA.
De to unge har stærke følelser for såvel Danmark som USA, og de kan faktisk rumme det.
Faktisk oplever jeg, at den nye generation af unge i langt højere grad formår at se bort fra stive landegrænser og se sig som borgere i en globaliseret verden.
I det nævnte eksempel har de to unge danskere i dag heldigvis også bedre muligheder, når de nu engang er i den situation, at de har aner både i USA og Danmark og føler sig som både danskere og amerikanere, med et dobbelt statsborgerskab, som sikrer, at de ikke følelsesmæssigt bliver rykket midt over.
Det har vi ikke tænkt at vi skulle ændre på igen, så derfor støtter SF heller ikke forslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-19:
SF synes altså, det er rimeligt, at man skal leve op til en række krav, hvis man er kommet hertil som spædbarn, og SF synes, det er rimeligt, at man skal leve op til en række krav, hvis man har begået kriminalitet.
Ja, men det var jo også argumenter, vi forsøgte os med, da Socialdemokratiet sad i regering.
Jeg konstaterer jo så bare, at Socialdemokratiet er et parti, der har en væsentlig mere fornuftig udlændingepolitik, når man er i opposition, end når man er i regering.
Vi kan jo så bare håbe, at det fortsætter på den måde.
Astrid Krag (S), 2017-05-19:
Det tror jeg vist var mere at betragte som politisk drilleri end et egentligt substantielt indlæg eller spørgsmål, så det lader jeg bare stå på sådan en fin og fredelig fredag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-19:
Tak for det.
Astrid Krag (S), 2017-05-19:
Det tror jeg sådan set at man havde ret i, da man skrev det fra SF's side.
Ja, så det er ikke så dramatisk.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-19:
Tak for det.
Det skete, hvis man var 15 år og havde bestået folkeskolens afgangseksamen med karakteren 02, men hvis ikke man kunne det, skulle man sådan set bare være fyldt 18 år.
Hvis man var i stand til at opholde sig 18 år inden for landets grænser, fik man altså pr. automatik dansk statsborgerskab.
Ikke engang en vurdering fra PET af, om man udgør en fare for rigets sikkerhed, skulle der foretages.
Det var vi imod i Venstre, men alligevel blev det altså vedtaget, og det gjorde det med stemmer fra Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Enhedslisten og SF.
Da vi så fik en ny regering, fjernede vi den mulighed igen.
Vi ophævede erklæringsadgangen for unge udlændinge, som er født og opvokset i Danmark.
Så det kommer nok ikke som en stor overraskelse for nogen, at jeg kan meddele, at Venstre altså ikke bakker op om beslutningsforslaget, som vil pålægge regeringen at genindføre den selv samme mulighed, som vi altså selv for ikke så frygtelig længe siden har afskaffet.
Jeg er med på, at det for rigtig mange unge i den persongruppe, vi taler om, er ganske problemfrit at give et dansk statsborgerskab, men for dem vil det jo altså heller ikke være særlig vanskeligt at opfylde de krav, der skal til.
De skal jo eksempelvis ikke til en danskprøve, for hvis man har gået i skole og har bestået sine eksamener, kan man jo dansk, så det skal man selvfølgelig ikke.
Så det er indfødsretsprøven, det er eksempelvis kriminalitet, og det er den PET-vurdering, som er noget af det, der gør, at man eventuelt ikke kan få statsborgerskab alligevel.
Så det her med så at gå ind og sige, at der er en bestemt gruppe, som ikke skal igennem ansøgningsprocessen, som de fleste andre skal igennem, er altså desværre problematisk, kan man sige, for der er desværre unge, som er født og opvokset i Danmark med udenlandske forældre, som ikke er blevet danske.
Det kan man ærgre sig over, men det er et faktum, og vi mener altså ikke, at man så bare sådan skal kunne trække sit statsborgerskab i en automat, den dag man fylder 18.
Vi skal sikre, at de mennesker, vi giver statsborgerskab, også er danske, og at de lever op til de krav, vi stiller.
Dansk statsborgerskab er det fineste, man kan tildeles af det danske samfund, og derfor er det også rimeligt, og det er også hensigtsmæssigt, at unge, som er født og opvokset i Danmark, altså skal opfylde de samme betingelser, som vi forventer af andre udlændinge, og man er udlænding, hvis man er født af udenlandske forældre.
Så på den baggrund skal jeg igen meddele, at Venstre altså ikke kan støtte forslaget.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-05-19:
Jeg er også født i Danmark, men jeg fik automatisk et pas.
Jeg ved, at der er mange unge, som synes, det er underligt og faktisk betragter det som en måde at blive skubbet væk fra samfundet på, at de, selv om de er født her, har været her hele deres liv, skal op til sådan en danskhedstest, hvor de skal svare på en masse spørgsmål, som deres klassekammerater ikke skal testes i, for at bevise, at de nu er rigtige danskere.
Hvis man gerne vil integration, hvis man gerne vil knytte de mennesker, som fødes her i landet, til det danske samfund, er det da mærkeligt at sige til dem: I er født i Danmark, I har været her hele jeres liv, Danmark er jeres land, men I skal testes i, om I nu er rigtige danskere.
Jeg får regelmæssigt henvendelser, og det er jeg sikker på andre i Folketingssalen også gør, fra unge mennesker, som f.eks. forhindres i at komme med på studietur, fordi de ikke har et dansk pas.
Hvem søren får noget ud af det?
Jeg vil gerne sige tak til SF for at fremsætte det her forslag, som jo ville være at genindføre en lovgivning, som blev vedtaget i 2014, og som altså handlede om, at unge, der er født og opvokset i Danmark, kunne få statsborgerskab ved erklæring frem for at skulle igennem den her meget lange vej, som det er at forsøge at blive optaget på et lovforslag om indfødsrets meddelelse med de prøver, som det nu kræver, og jeg tror i øvrigt, at sagsbehandlingstiden p.t. er 14-16 måneder.
Jamen det er da et kæmpe problem.
De kommer ikke ud af folkeskolen med en eksamen, der gør, at de har de kompetencer, som faktisk skal til for at kunne klare sig på det danske arbejdsmarked.
Jeg kender ikke nogen, der ikke synes, at det er et problem.
Hjælper vi de unge mennesker ved at gøre det sværere for dem at få et dansk statsborgerskab?
Bliver de bedre til dansk, bliver de bedre til matematik af, at vi siger til dem: Det kan godt være, du er født her, og at du har boet her hele dit liv, men vi skal lige teste dig, om du nu er rigtig dansker?
Det bliver de da ikke bedre til dansk og matematik af.
Jeg mener bestemt ikke, vi gør de her unge mennesker en tjeneste, men vi gør heller ikke det danske samfund en tjeneste.
Vi har en større og større gruppe borgere, som lever her i landet, er født her eller har været her det meste af deres liv, men som ikke har fulde rettigheder som os andre, som f.eks. ikke kan rejse rundt i verden, ligesom vi kan rejse rundt i verden med vores danske pas, og det er fantastisk, f.eks. når vi skal på studietur, og som ikke kan gå ned at stemme til et folketingsvalg, for det må man ikke.
Hvem er det godt for, altså at have en større og større gruppe, som ikke har fulde rettigheder i samfundet, og som bliver betragtet som sådan nogle B-borgere, selv om de er født her?
Det er da ikke godt for sammenhængskraften, og det er da ikke godt for integrationen.
Vi støtter forslaget fra SF.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-19:
Tak for det.
Jeg vil bare så gerne prøve at forstå Enhedslisten og forstå, om der er nogen grænser for, hvem man ikke synes skal have dansk statsborgerskab.
Vi ser jo desværre – det er gudskelov ikke særlig mange – unge mennesker, der overtræder straffelovens kapitel 12 og 13, altså forbrydelser mod nationen, eksempelvis terrorisme, og det kunne også være spionage.
Synes Enhedslisten, at det er problemfrit, at den gruppe, som vi taler om her, end ikke bliver vurderet af PET, for at det kan afgøres, om de udgør en sikkerhedsrisiko?
Astrid Krag (S), 2017-05-19:
Jamen som jeg jo også i virkeligheden citerede hr. Mattias Tesfaye for, som var barselsvikariat for mig, da det her blev behandlet, er det ud fra en vurdering af, at det sådan set er helt fornuftigt, at der ikke er en automatik, men at vi knytter nogle konkrete krav til det at få et statsborgerskab, også for den her gruppe af unge.
Johanne Schmidt-Nielsen (EL), 2017-05-19:
Ja, det synes jeg er problemfrit, for jeg synes faktisk, at det er helt fair, at man, hvis man er født i Danmark, får et dansk statsborgerskab, ligesom jeg fik et dansk statsborgerskab.
Jeg er også født i Danmark.
Hvis man så begår kriminalitet, uanset hvilken slags kriminalitet, det er, så skal man straffes, ligesom jeg skal straffes, hvis jeg begår kriminalitet.
Jeg kan faktisk slet ikke se, hvad formålet med at sørge for, at de her unge mennesker ikke får et statsborgerskab, skulle være.
Så kunne man sige, at hvis ikke de har et statsborgerskab, kunne det være, man kunne udvise dem.
Tja, altså, for det første, hvis de er født i Danmark, er sandsynligheden for, at der er et land, man kan udvise dem til, hvis de som voksne begår kriminalitet, meget lille, og for det andet, hvis de er født i Danmark, synes jeg ikke, at de skal udvises til noget andet land.
Så skal de straffes ligesom alle andre mennesker, som begår kriminalitet i Danmark.
Der findes jo lande i verden, hvor man faktisk mere eller mindre automatisk får et statsborgerskab, hvis man er født i landet, og det synes jeg giver utrolig god mening.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-19:
Jamen ordføreren står som repræsentant for sit parti, og selvfølgelig skal han forholde sig til det forslag, vi har fremsat.
Altså, jeg synes, det er en fuldstændig mærkværdig kommentar at komme med.
Selvfølgelig skal man forholde sig til, om der skal kompenseres for det, der blev givet for lidt sidste år, eller ej.
Og jeg tror godt, at ordføreren kan komme med en vurdering af, om der er en ret stor forskel på 6.000 og 10.000, når der er få dage tilbage af året, og om man kunne have lavet et skøn – for selvfølgelig kunne man det.
Inger Støjberg (V), 2017-05-19:
Socialistisk Folkeparti foreslår med det her beslutningsforslag at genindføre den tidligere erklæringsadgang i indfødsretslovens § 3 A, og det betyder således, at unge født og opvokset i Danmark under visse betingelser har mulighed for at blive danske statsborgere ved at afgive en erklæring.
Jeg kan allerede med det samme sige, og det kommer nok ikke bag på så mange, at regeringen ikke kan støtte det her beslutningsforslag.
Disse unge kan i dag på lige fod med alle andre udlændinge søge om dansk statsborgerskab ved naturalisation, og de skal i den forbindelse selvfølgelig opfylde de helt almindelige betingelser.
Der var altså tale om en meget lempelig og meget nem adgang for disse unge til at erhverve dansk statsborgerskab.
I forhold til disse unge udlændinges danskkundskaber og kundskaber og kendskab til danske samfundsforhold blev der alene stillet krav om, at de unge skulle have afsluttet folkeskolens 9. klasse eller 10. klasse med et samlet karaktergennemsnit på 02.
For personer mellem 18 og 19 år blev der slet ikke stillet noget uddannelses- eller karakterkrav, og herudover indgik det ikke i ordningen, at Politiets Efterretningstjeneste skulle vurdere, om de unge udlændinge kunne være til fare for landets sikkerhed.
Regeringen mener ikke, at man med disse betingelser eller rettere sagt fraværet af betingelser i tilstrækkelig grad kan sikre, at dansk statsborgerskab alene tildeles personer, som reelt er integreret i det danske samfund.
Formålet med lovgivningen var helt klart at sikre, at dansk statsborgerskab i højere grad tildeles mennesker, som reelt er integreret i det danske samfund.
Så med de regler, som vi har i dag, sikrer vi os i højere grad, at det kun er dem, der virkelig vil Danmark, der får et statsborgerskab.
Og det er specielt at få dansk statsborgerskab, og sådan skal det vedblive med at være.
Det er fortsat regeringens grundlæggende opfattelse, at tildeling af statsborgerskab er af stor betydning både for den enkelte, men jo også for det danske samfund, og at der derfor skal stilles høje krav, når man søger om dansk statsborgerskab.
Det er kun personer, som reelt er integreret, og som har vist, at de vil Danmark, der også skal belønnes med et dansk statsborgerskab.
Dermed er det jo sagt igen: Regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-19:
Tak for det.
Jeg hæftede mig ved ministerens opfattelse af, at vi slet ikke stiller nogen krav til de unge med det forslag, som SF fremlægger i dag.
Jeg kunne godt have den opfattelse, at vi stiller ualmindelig mange krav til vores unge i forhold til at følge en folkeskole, gennemgå en uddannelse og lære dansk og alle mulige andre ting.
Er det ministerens opfattelse, at vi i forhold til unge med anden etnisk baggrund, som er født og opvokset i Danmark, overhovedet ikke stiller nogen krav?
Inger Støjberg (V), 2017-05-19:
Det kan da godt være, at der bliver stillet krav, men man kan sige, at de jo desværre ikke bliver opfyldt.
Så sent som i dag er der kommet en opgørelse i det, der hedder PISA Etnisk, hvor man har kigget på både førstegenerationsindvandreres og andengenerationsindvandreres kvalifikationer, når de forlader folkeskolen.
Her kan man se, at det jo rent faktisk er sådan, at det går tilbage, for andengenerationsindvandrere, som er født og opvokset i Danmark, klarer sig i mange tilfælde dårligere, end førstegenerationsindvandrere gør.
Og når man kan have en situation – og det er jo det, vi har nu – hvor 40 pct. af de andengenerationsindvandrere, som forlader folkeskolen, kommer ud med et niveau på 02 og derunder, så er der da noget galt.
Så kan man jo ikke begå sig i det danske samfund på ordentlig vis; man har ikke muligheden for at komme igennem en ungdomsuddannelse; man behersker ikke sproget.
Og så er der da noget rivende galt, hvis man er født og opvokset her.
Så er det bare, jeg siger, at så skal man i hvert fald ikke oveni også have et dansk statsborgerskab.
Det mindste er dog, at man behersker sproget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-05-19:
Jeg er fuldstændig enig i, at der er rigtig mange unge, som er udfordret – det er ikke alle unge, der er så heldige at være født med en sølvske i munden.
Og det er heller ikke alle unge, som er begavet med forældre, som har mulighed for at hjælpe dem igennem det danske uddannelsessystem.
Men er en motivation i forhold til både at tage en uddannelse og lære det danske sprog og så alligevel ikke at være sikker på, at man faktisk også bliver en del af det danske samfund, ikke en kæmpestor udfordring at give unge, som i forvejen er udfordret?
Inger Støjberg (V), 2017-05-19:
Jeg mener, at det er fuldstændig rimeligt.
Man skal ikke være dansk statsborger, hvis ikke man behersker sproget, og hvis ikke man har kendskab til det samfund, som man bor og lever i.
Det, vi sådan set taler om nu, er, at børn og unge, der er født og opvokset i Danmark, ikke taler dansk på et niveau, så de med rimelighed kan komme til at klare sig igennem en ungdomsuddannelse.
Og så kan vi i øvrigt se, at de familier, hvor man rent faktisk taler dansk i hjemmet, er bedre stillet.
Så det er ikke et spørgsmål om, om man er født med en sølvske i munden, eller hvordan det nu blev sagt.
Det handler om, at man skal tage del i det samfund, som man nu engang bor og lever i.
Ellers skal man jo ikke have et dansk statsborgerskab.
Det synes jeg faktisk siger sig selv.
Christian Langballe (DF), 2017-05-19:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge om det helt grundlæggende.
Sådan som det her forslag er bygget op, betyder det jo faktisk, at de krav, der stilles til en afsluttende eksamen i 9. og 10. klasse med et minimumsgennemsnit på 02, jo sådan set er ligegyldigt, fordi man alligevel kan få statsborgerskab, når man bliver 18 år.
Det vil sige, at de krav, der er nedfældet i det her forslag, er fuldstændig ligegyldige.
Man skal jo ikke leve op til dem.
Man kan bare gå hen og få et statsborgerskab ved erklæring, når man bliver 18 år.
Er det ikke rigtigt?
Inger Støjberg (V), 2017-05-19:
Det er fuldstændig rigtigt.
Jeg tror, at hr. Christian Langballe og jeg ser meget ens på det her beslutningsforslag.
Astrid Krag (S), 2017-05-19:
Tak for det.
Beslutningsforslaget, som vi behandler nu, har et skær af genudsendelse over sig.
Vi skal nemlig ikke så lang tid tilbage, da Folketinget sidst behandlede det konkrete, som beslutningsforslaget også handler om.
Det er kun lidt over et år siden: i januar-februar sidste år.
Derfor kan min ordførertale også overstås sådan relativt hurtigt.
Det var jo sådan, at med en lovændring afskaffede vi erklæringsadgangen til statsborgerskab for unge født i Danmark og fjernede altså den automatik, som der i en kort periode havde været i tildelingen af statsborgerskab til den gruppe af unge.
Det gjorde vi fra Socialdemokratiets side med følgende vurdering, der jo ikke har flere måneder på bagen, end at den kan tåle at blive brugt igen, nemlig at det er fornuftigt, at der skal søges om at opnå dansk indfødsret på baggrund af nogle på forhånd fastsatte kriterier, der understøtter sprog, samfundsforståelse, demokrati, selvforsørgelse og loyalitet, også for den her gruppe af unge.
Vi sagde dengang, og derfor vil jeg også gentage her i dag, at vi gerne havde set, at ligesom folkeskolens afgangsprøve i dansk bliver anset for fornøden dokumentation for sprogkravet, burde den også kunne træde i stedet for indfødsretsprøven.
Det fik vi ikke opbakning til dengang.
Det vil folk her i salen kunne huske, og derfor forventer jeg heller ikke, at der kommer opbakning til det her i dag.
Det ville da være glædeligt, men jeg forventer det ikke og da slet ikke her fra talerstolen og i Folketingssalen, da den slags overvejelser nu engang bedst finder sted i et forhandlingslokale, hvor vi jo i hvert fald ifølge regeringsgrundlaget får lejlighed til at sidde igen på et tidspunkt.
Så bare for at summere op: Ikke overraskende – jeg kan også se på SF's ordfører, at det nok ikke er det store chok – afviser vi beslutningsforslaget.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-19:
Det er vi jo glade for at Socialdemokratiet gør, men Socialdemokratiet var også med til at indføre den her adgang.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-19:
I Danmark er jeg født, der har jeg hjemme, der har jeg rod, derfra min verden går.
Sådan skrev H.C. Andersen, og så bliver det bare ikke mere dansk, og så kan man godt pakke pølsevogne og frikadeller sammen.
For jeg kunne ikke have sagt det bedre end nationalromantikeren himself, H.C. Andersen; han havde og har fat i den lange ende.
I Danmark er jeg født, der har jeg hjemme.
Altså, hvis du er født i Danmark, er du dansker, og det er der, du har hjemme.
Man er opvokset med dansk kultur og under danske forhold, man har gået på de danske marker, og man har stået under et egetræ.
Børn og unge, der er født og vokset op i Danmark, skal have let ved at få statsborgerskab.
Derfor indførte vi i SR-regeringen mulighed for, at de kunne få statsborgerskab ved Statsforvaltningen uden at skulle igennem alt det, der ellers skal til for at få statsborgerskab.
Det synes vi i Radikale Venstre var en forkert beslutning, og derfor støtter vi nærværende beslutningsforslag.
Jeg tror på, at det betyder noget for sammenhængskraften i Danmark, at unge bliver statsborgere, når de har levet hele deres liv her, gået i skole og har deres familie og venner her, og ikke skal igennem et eller andet spil Besserwisser eller Trivial Pursuit med 40 spørgsmål for at komme igennem.
Jeg er ikke enig med regeringen i, at der ikke skulle være styr nok på, hvem der får statsborgerskab, for der er jo krav i det her beslutningsforslag til, at man skal have bestået folkeskolens afgangsprøve eller være mellem 18 og 19 år.
Man skal have boet i Danmark i mindst 12 år og ikke være dømt for kriminalitet.
Det vil sikre retssikkerhed og gennemsigtighed, og derfor er vi helt med på at gennemføre den tidligere § 3 a i indfødsretsloven.
For i Danmark er jeg født, der har jeg hjemme, og så er den bare ikke længere.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-05-19:
Jeg vil bare spørge, om Det Radikale Venstre kunne gå med til, at de pågældende blev sikkerhedsvurderet af PET.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-19:
Jeg synes, det må være op til PET løbende at vurdere, hvem der skal godkendes på den ene eller den anden måde.
Det er lidt underligt, at der er nogle, der bliver født i Danmark, der bliver stillet bestemte krav til, og nogle andre, der også bliver født i Danmark, der ikke bliver stillet de samme krav til.
Så det er sådan en underlig sondring, man skulle gøre dér.