runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-05-22:
Det er jeg helt enig med ordføreren i.
Jeg kan jo appellere til, at ordføreren kigger på et udspil, vi er kommet med i SF, der hedder: Et udspil om arbejdstid.
For det kan jo være differentieret, ganske som ordføreren siger, i forhold til hvad man har brug for.
Men der kunne jo være nogle andre muligheder, hvis man åbnede op for orlov; en orlov, der gav sorgramte ret til at gå eksempelvis 15 timer ned i tid i en vis periode i op til 5 måneder for at bearbejde deres sorg.
For jeg tror også, det er vigtigt, at man måske for nogles vedkommende fastholdes på arbejdsmarkedet i forhold til at få en nogenlunde hverdag.
Hvad tænker ministeren om et forslag som det?
Jens Joel (S), 2024-05-22:
Det er meget svært at lave den fulde beskrivelse af, hvad man kan komme ud i, som skulle give ret til det.
Det er jo bl.a. et spørgsmål om, at det ikke altid er frihed fra arbejde, man faktisk har brug for, hvis man bliver ramt af sorg.
Men det er også svært at sige, hvornår man bliver ramt af en sorg, der er så stor, for det er ikke de samme ting, der udløser det for alle, og det er derfor, at vi betragter det som en undtagelse og dermed også en anden diskussion end den, vi har omkring eksempelvis borgerforslaget, selv om vi selvfølgelig godt kan forstå, at der er nogle, som har oplevet det behov.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-05-22:
Tak for det.
Mit spørgsmål til beskæftigelsesministeren blev lidt mudret, da jeg spurgte om retten til orlov frem for en sygemelding, men heldigvis har vi en dygtig minister, der sidder derovre, som forstod, hvad jeg sagde.
Og det, jeg forstod hun sagde til mig, var, at vi gjorde en undtagelse, dengang vi indførte retten til orlov til forældre, der mister et barn.
Jeg skal bare lige forstå det.
Altså, man foretrækker fortsat at holde ved en sygemelding, i forhold til at det er vejen frem, frem for at bruge orlov, når nogen kommer ind i en anden kompliceret sorg?
Hvad er forskellen på de to elementer, når man er i sorg?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-05-22:
Først og fremmest vil jeg sige, at en af de nyskabelser, der er på skolerne i dag, i forhold til da jeg selv gik i skole, er, at de de fleste steder har lærere, som bruger deres primære tid på at være dem, der tager sig af børn, som eksempelvis enten er ramt af sorg, i forbindelse med at de har mistet en forælder eller en søskende er syg, eller det kan også være, at forældrene ligger i skilsmisse eller andet.
Nogle steder kalder man dem AKT-lærere, og det vil sige, at de har den særlige funktion, at de allerede, når barnets sædvanlige lærer opdager, at der her er en udfordring, kan gå ind og støtte op omkring barnet og den unge, og AKT-læreren kan også hjælpe den sædvanlige dansklærer eller matematiklærer, eller hvem barnet nu er tæt på, med den viden, der skal til.
Derfor tror jeg godt, man kan sige, at vi i dag i forhold til for 20-30-40 år siden befinder os på en helt anden planet i forhold til at have evne til at gribe børn.
Det ændrer jo selvfølgelig ikke på, at vi altid kan gøre det her bedre, og fordi det er så relativt nyt og vi er blevet meget bedre til det, så er vi også inde i en proces, hvor jeg tror, at vi, hvis vi går 10 år frem i tiden, så vil være endnu bedre til det, end vi er i dag.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-22:
Også tak til social- og boligministeren for en rigtig fin tale.
Der er jo, når man f.eks. er forældre, der har to børn, hvoraf den ene er syg og har rigtig meget kontakt med sundhedsvæsenet, så også et andet barn, et raskt barn, som også har en dagligdag, der skal leves.
Og det bliver jo alt andet lige ikke altid, ligesom det plejer, når man har nogle forældre, som har en opmærksomhed, der ofte særlig er rettet mod det syge barn.
Men de har jo stadig væk et andet barn, som i den tid også har brug for særlig omsorg.
Hvad tænker ministeren om bl.a. skolernes mulighed for at tilbyde hjælp og støtte, men også det at have viden omkring de sorgprocesser og sorgreaktioner, som man altså kan finde hos børn, som også står i en vanskelig situation?
Har ministeren nogle idéer til, hvordan vi kan klæde skolerne bedre på til at kunne agere i de her sammenhænge?
Sophie Løhde (V), 2024-05-22:
Først og fremmest vil jeg, som jeg også forsøgte i min indledende tale, pointere, at sorg er en naturlig proces.
Så det er også vigtigt for mig, at vi ikke gør den naturlige sorgproces tabubelagt, for den kan og skal vi ikke forebygge.
Det eksempelvis at miste en, man har kær, er forbundet med stor sorg.
Men for den gruppe af sorgramte, hvor den naturlige sorg udvikler sig til egentlig kompliceret sorg, skal vi selvfølgelig sørge for at sætte ind.
Vi skal både kunne yde nogle af de forebyggende indsatser, som jeg var inde på i min tale, så vi oplever, at den sorgramte altså kan få en mere forebyggende hjælp.
Men vi skal også yde tilstrækkelig hjælp til dem, som er kommet derud, hvor de oplever kompliceret sorg og forlænget sorglidelse, eller hvor sorgen kan udvikle sig til en egentlig fysisk eller psykisk ledelse.
Der har vi behov for eksempelvis mere specialiserede indsatser i vores sundhedsvæsen.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-05-22:
Først tak til sundhedsministeren for en rigtig god tale.
Jeg vil, ligesom jeg roste beskæftigelsesministeren, også rose sundhedsministeren for nogle af de ting, der blev sagt her.
Det er jo rigtigt, at vi er på vej i den rigtige retning.
Døden og sorgen er et emne, som er ekstremt tabubelagt og rigtig svært at sætte ord på for hver enkelt af os.
Nogle har lidt lettere ved det, andre har rigtig svært ved det.
Derfor tror jeg også, at det er noget af det, der har gjort det svært at få det til at være en politisk bestseller så at sige – altså at det er noget, der er så tabubelagt, som det er.
Men det er virkelig vigtigt.
Noget af det, der rent faktisk er arbejdet med, er nogle anbefalinger fra Sundhedsstyrelsen.
For nogle år tilbage, i 2018, kom der nogle anbefalinger, som man kunne arbejde med bl.a. ude på de enkelte sygehusafdelinger, i forhold til at sikre tidlig opsporing af mennesker, som kunne være i risiko for at få en kompliceret sorglidelse.
Hvad gør ministeren helt konkret for at følge op på det?
For fra Det Nationale Sorgcenter hører jeg, at de har en oplevelse af, at de retningslinjer, der ligger, reelt ikke bliver fulgt derude.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-05-22:
Tak for det.
Det blev ansporet af Liberal Alliances spørgsmål her, for jeg undrer mig også over det fokus, der i talerne indtil videre har været på kunstig intelligens.
For det her forslag er jo bredere end som så.
Men lad os bare sige, at AI-forordningen bliver implementeret til 13, til ug, skulle jeg til at sige, og at alting fungerer perfekt på det område; så vil der stadig væk være en række beslutninger, der bliver truffet på baggrund af noget, der ikke er kunstig intelligens, i Danmark.
For det er tilstanden i dag, der er masser af eksempler, og stor set alt, der i dag bliver besluttet, er ikke på baggrund af kunstig intelligens.
For det vil jo ikke være berørt af AI-forordningen.
Mener ordføreren, at vi er dækket godt nok ind på alle de andre områder?
Eller mener ordføreren, at der kunne være et behov for at kigge på, om der skulle gøres mere?
Malte Larsen (S), 2024-05-22:
Det er jo grundlæggende, fordi jeg faktisk er ret optimistisk, i forhold til hvad kunstig intelligens kan bruges til og skal bruges til, og hvilke muligheder det giver for os som mennesker for en bedre hverdag for den enkelte.
Og så roser jeg samtidig også, at vi har en aftale om en forordning, og at den ovenikøbet er lavet på europæisk plan, sådan at den bliver så stærk, at den også kommer til at virke for rigtig mange almindelige europæere, for vores retssikkerhed og vores fremtid.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-22:
Tak, og tak for talen og den imødekommenhed, som jeg fornemmede.
Vi behøver egentlig ikke i min optik en evaluering, for for en del år siden besluttede et enigt Retsudvalg i en beretning, at Datatilsynet skulle flyttes, også Venstres medlemmer, også Socialdemokratiets medlemmer og også Konservatives medlemmer.
Et enigt Retsudvalg skrev, at Datatilsynet skulle flyttes.
Så er der så ikke sket mere siden da, men der var det på baggrund af en evaluering, og det var på baggrund af kritik fra internationale organisationer, som sagde, at det ikke kunne sikre den rette uafhængighed.
Og som Rådet for Digital Sikkerhed netop også siger, er man faktisk slet ikke sikker på, at man lever op til europæisk lovgivning ved ikke at have den reelle, hvad skal man sige, armslængde.
Så der er noget andet på spil her, men det kan vi godt snakke videre om.
Jeg vil i hvert fald bare sige tak for den imødekommenhed, jeg mærker.
Jeppe Søe (M), 2024-05-22:
Jeg synes, vi faktisk har stået meget klart på det her område de sidste 4 måneder, 5 måneder, hvor vi har drøftet de her nye udfordringer, der er.
Jeg synes, at den debat, I har skabt, har givet jer rigtig meget omtale, og tillykke med den.
Jeg håber, at vi i parlamentet kan blive enige om en løsning, der gør, at vi herinde siger, at vi er for alvorlige til at lave den slags, men det kan der jo være forskellige holdninger til, og det må vi se om vi kan enes om.
Peter Kofod (DF), 2024-05-22:
Jeg er faktisk rigtig glad for det svar, som jeg fik fra ordføreren.
For vi mødtes jo også en stribe gruppeformænd og partier i går, hvor vi diskuterede det her, og indholdet af det møde skal vi ikke diskutere ude i det offentlige rum, for partier skal kunne tale om det, men kan ordføreren forstå, at når vi sidder som et, synes jeg selv, seriøst parti og taler med andre partier om, hvordan vi kan gøre det her på en ordentlig måde, så kan det være mærkeligt, at der så samtidig er en kulturminister, der siger: Nu skal vi gøre et eller andet med noget forbud – nu lægger vi et eller andet, måske, på et tidspunkt, i Folketingssalen?
Kan ordføreren forstå, at det måske ikke er fordrende for den demokratiske samtale eller den proces, der kunne foregå ad frivillighedens vej mellem gruppeformænd, med et præsidie og med partier, der kunne tage et gensidigt ansvar?
Jeppe Søe (M), 2024-05-22:
Hvis man hører mine taler fra de sidste 4 måneder, er jeg ikke på forbud.
Jeg tror, at der er meget affekt, fordi Dansk Folkeparti og Liberal Alliance har leget med den her teknologi, måske for første gang, og dermed skabt en debat, som mange gerne vil deltage i.
Jeg tror, vi trænger til alle sammen at trække vejret meget, meget dybt og finde ud af, hvad der er den rigtige løsning.
Jeg tror måske i virkeligheden, man skal kigge på straffeloven, identitetstyveriparagraffer og lignende, men man skal jo aldrig stoppe kunsten og satiren.
Jeg tror, jeg synes, at Jonatan Spang og Cirkusrevyen er bedre til det, end parlamentarisk arbejde er, men vi skal jo i hvert fald passe på, at teknologi stadig væk også kan blive brugt til kunst og satire.
Peter Kofod (DF), 2024-05-22:
Tak for det.
Når jeg tager ordet, er det, fordi ordføreren også er medlem af kulturministerens parti, og jeg stillede digitaliseringsministeren et spørgsmål om kunstigt genereret videoindhold, som jeg jo kan forstå at kulturministeren var ude at sige langt hen ad vejen skulle forbydes.
Derfor blev jeg positivt overrasket, da digitaliseringsministeren var på talerstolen og sagde nej til et forbud.
Så nu vil jeg bare høre Moderaternes ordfører, hvad Moderaternes ordfører tænker: Skal vi have forbud eller ej?
Jeppe Søe (M), 2024-05-22:
Tak for det, formand.
Det meste er sagt, og forordningen er på trapperne til at blive til virkelighed, og vi har peget på Digitaliseringsstyrelsen som national tilsynsvirksomhed.
Allerede inden det er i gang, bliver deres muligheder og opgaver og uafhængighed kritiseret.
Jeg er hundrede procent med på tilsyn.
Jeg er ikke på det hold, der hele tiden er bange for alt nyt og dermed skal oprette alle mulige nye tilsyn hver eneste gang og vise en kæmpe værktøjskasse med, hvor bange vi er.
Jeg mener, at vi skal have tilsyn, og jeg mener, det ligger det rigtige sted.
Jeg tror på vores styrelser, og jeg tror også på Digitaliseringsstyrelsen, og jeg er heller ikke så kritisk over for Datatilsynet, som andre ordførere har været.
Men jeg tror på, at vi har lagt det det rigtige sted, og jeg tror også på uafhængighed.
Nu er det sådan, at man jo ikke ved, om man står på den rigtige side, det må historien vise – det er fremtiden, der må vise det.
Men det er jo sådan med fremtid, at den først lige skal ske, inden man kan kigge tilbage, og jeg tror i virkeligheden, vi har truffet de rigtige valg.
Så det er groft sagt det, som jeg vil tilføje i forhold til det, der allerede er sagt.
Så sad jeg faktisk dernede og tænkte på en, der hedder John, som jeg har kendt i mange, mange år.
Han findes ikke mere.
Jeg sad i en grundejerforenings antenneforening på et tidspunkt, og vi mødtes meget ofte, synes jeg, lidt for ofte, og skulle gerne have nye kanaler på vores fjernsyn.
John var midt i 80'erne, og han minder faktisk rigtig meget om SF, for han sad og påpegede kommaflytninger i vedtægter og alt muligt andet, som ikke gav en eneste ny kanal på fjernsynet.
Jeg elskede ham i virkeligheden højt, og jeg synes, det var super dejligt at være sammen med ham, men jeg synes, at nogle af de her B-forslag med mellemrum indeholder alt for lidt.
Jeg synes, det er diskussioner, som i virkeligheden handler om en beslutning, der er taget, og en beslutning, som vi ikke engang endnu har set om virker.
Det må man jo gerne være imod.
Jeg holdt meget af John, jeg nød det virkelig meget, men jeg synes lidt, at det er der, vi er med et forslag som det her.
Jeg er helt med på, at det kunne have ligget et andet sted, men det gør det så ikke, og det synes jeg der er gode grunde til.
Alexander Ryle (LA), 2024-05-22:
Tak for det.
Dette beslutningsforslag består jo af to dele, og det er for det første, at der etableres et uafhængigt tilsyn med kunstig intelligens under Datatilsynet, og for det andet, at Datatilsynet som myndighed overflyttes fra Justitsministeriet til Folketinget.
Hvis vi starter med det første, har regeringen jo for nylig udpeget en national tilsynsmyndighed, da Danmark ifølge forordningen om kunstig intelligens er forpligtet til at have sådan en.
Det skyldes bl.a., at det er vigtigt for os, at myndigheder og virksomheder kan få vejledning og rådgivning om, hvordan de kan anvende kunstig intelligens, og der er det vores vurdering, at Digitaliseringsstyrelsen vil være bedst til at løse den opgave.
Jeg ville være også bekymret for, at Datatilsynet ville have et meget ensidigt fokus på alt det, som man ikke må gøre, og ikke på at vejlede og rådgive om, hvad man med fordel kan gøre, hvis man ønsker at udnytte teknologien.
Vi har også set en række sager, hvor Datatilsynet har haft meget strikse fortolkninger af kravene i persondataforordningen, f.eks. i spørgsmålet om tredjelandsoverførsler.
Det er bl.a. gået ud over cloudimplementeringen i Danmark, både i det offentlige og i det private, og hr. Christoffer Aagaard Melson har været inde på nogle andre eksempler, og jeg mener, at det vil være en skam, hvis det samme sker i forhold til kunstig intelligens, så vi ikke formår at udnytte teknologiens mange potentialer.
I øvrigt har ministeren jo netop også redegjort for, at tilsynet med kunstig intelligens, på trods af at regeringen har valgt at placere det i en offentlig styrelse, så vil blive udført i fuld uafhængighed og i overensstemmelse med EU-reglernes krav om uafhængige tilsynsmyndigheder, og det vælger vi så at stole på er rigtigt.
Og udpegningen af Digitaliseringsstyrelsen som national tilsynsmyndighed ændrer jo heller ikke på, at Datatilsynet fortsat vil føre tilsyn med, at reglerne om databeskyttelse bliver overholdt ved brug af systemer med kunstig intelligens.
Så vi mener hverken, at der er behov for at oprette endnu et uafhængigt tilsyn eller at flytte det netop etablerede tilsyn fra Digitaliseringsstyrelsen til Datatilsynet.
Hvis vi så springer over til den anden del af beslutningsforslaget, mener vi, at det giver god mening, at Datatilsynet ligger under Justitsministeriet, da det er en juridisk myndighed, der skal føre kontrol med reglerne om databeskyttelse.
Datatilsynet adskiller sig jo desuden også væsentligt fra kontrolinstanserne under Folketinget, da Datatilsynet bl.a. fører tilsyn med private aktører og har beføjelser til at udstede påbud og administrative bødeforelæg.
Derfor er jeg også enig med ministeren i, at disse opgaver mere naturligt hører til under regeringen end under Folketinget, så den lovgivende magt ikke også pludselig skal til at være den udøvende magt, og af disse grunde kan Liberal Alliance ikke støtte beslutningsforslaget.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-22:
Det helt korte svar er jo, at ja, det gør det.
Men når spørgerens spørgsmål ligesom bliver så langt, er det jo, fordi det er vanvittig kompliceret, og der er så mange ting, vi skal forholde os til.
For jeg er jo fuldstændig enig i, at tilsynet med staten og med regeringen burde ligge i Folketinget.
Så det er jeg enig i.
Så er der det andet spørgsmål, altså om Folketinget skal føre tilsyn med private virksomheder.
Og så er vi bestemt ikke imod forslaget, men vi er bare heller ikke sådan helt for det.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2024-05-22:
Tak, og tak for talen.
For det er en stor opgave, og de kunne eventuelt tages andre steder fra.
For jeg har jo spurgt ind til, hvor mange tilsyn vi har i det her land, og der var i hvert fald over 40.
Så der kunne man i hvert fald tage fat.
Men jeg vil spørge ordføreren, om det gør indtryk, at Rådet for Digital Sikkerhed anbefaler, at det ligger i Datatilsynet, netop fordi de siger, at det selvfølgelig både er et tilsyn med techgiganterne, men jo også med myndighederne og staten, og hvordan de agerer over for os som borgere og virksomheder.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-22:
Tak for det, formand.
Nogle gange får man små guldkorn, når man står og venter på at holde sin tale.
Det er en prioritering, det er det, nemlig at man jo vælger ikke at prioritere det.
Nogle gange får man som ordfører en skruebold heroppe, og det er jo, hvad det er.
Jeg synes, at debatten stikker sådan en lille smule i alle retninger herinde, og det er også fair nok, for det er jo et område, som er nyt.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at der er mange vigtige aspekter ved at udpege en national kompetent myndighed til at varetage en tilsynsopgave med udviklingen og anvendelsen af kunstig intelligens, herunder i særdeleshed i forhold til EU's nye regler om kunstig intelligens.
Men i Danmarksdemokraterne har vi simpelt hen ikke en faglig funderet vurdering af, om den her tilsynsopgave skal tilfalde Datatilsynet, som forslagsstillerne foreslår, eller eksempelvis Digitaliseringsstyrelsen.
For for Danmarksdemokraterne er det afgørende, at den pågældende nationale myndighed besidder den rette faglighed, samtidig med at det er en national myndighed, hvor tilsynsopgaven med kunstig intelligens ses som en naturlig forlængelse af myndighedens øvrige opgaver.
Derfor kan Danmarksdemokraterne ikke for nuværende støtte det forelagte beslutningsforslag.
Det skal desuden ses i lyset af, at det ifølge Danmarksdemokraterne vil være en voldsom ændring at flytte Datatilsynet fra Justitsministeriet til Folketinget på grund af nærværende beslutningsforslag, men vi vil under udvalgsbehandlingen både stille spørgsmål til emnet, herunder til, hvor det vil være fordelagtigt at placere et eventuelt tilsyn med kunstig intelligens.
For jeg tror, at vi som Folketing bliver fanget lidt med bukserne nede.
I går snakkede vi om et paradigmeskifte i forhold til samtykkelovgivningen, og det her med kunstig intelligens kommer også til at være et paradigmeskifte i forhold til enormt mange ting.
Virkeligheden er den, at det eneste, der kommer til at kunne føre tilsyn med kunstig intelligens, er kunstig intelligens.
Der kommer det næste lovforslag, hvor vi som danskere godt kunne tænke os, at vi kunne se ind i algoritmerne, hvad kunstig intelligens angår, for det hele hænger jo lidt sammen, og det går voldsomt stærkt.
For i Danmarksdemokraterne mener vi også, at kunstig intelligens kan være enormt givende – en ny industriel revolution måske.
Så vi skal passe på med at sætte begrænsninger, men vi skal huske, at vi skal have menneskerne med, og det tror jeg godt vi kan blive enige om i udvalget, når vi kommer dertil.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-05-22:
Det har du sikkert ikke kunnet læse i de bilag, men de har jo bl.a. udsendt pressemeddelelser, er selv gået til medierne og har kæmpet en meget offentlig kamp for, at det her skulle ligge i Digitaliseringsstyrelsen – fordi de netop har samme opfattelse, som jeg har, går jeg ud fra, nemlig at vi historisk ikke har været gode nok til rådgivning og vejledning, når vi har implementeret de her retsakter.
Og det har især været et kæmpestort problem for de små virksomheder, der jo ikke har jurister ansat, at man i stedet for at kunne få noget rådgivning og vejledning af myndighederne selv er blevet nødt til at gå ud og hyre jurister til at løse de her opgaver.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-22:
Jeg synes ikke, jeg har kunnet læse det i nogen af de bilag, vi har fået fremsendt.
Er det korrekt forstået, eller er der et eller andet, jeg har overset der?
Velbekomme.
Som jeg sagde, har jeg jo kigget ned i den gamle redegørelse fra Retsudvalget.
Vi må så også konstatere, at den har 9 år på bagen, så jeg tænker, at hvis man vil gå ind i en fornyet drøftelse af det her, gav det måske god mening lige at dykke ned i, hvordan det fungerer og har fungeret de seneste mange år.
Rosa Lund (EL), 2024-05-22:
Og tak til SF for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Jeg kan med det samme sige, at Enhedslisten støtter begge initiativer i beslutningsforslaget.
Den udvikling, som vi har set inden for kunstig intelligens, har været rigtig stor de sidste år.
Det er, i forhold til hvad vi kan bruge kunstig intelligens til, både privat og i vores arbejde, men det har jo desværre også bare betydet, ligesom det har med al anden teknologisk udvikling, at der er nogle, som bruger det til noget, det ikke skal bruges til.
Det har vi set på nærmest alle andre områder.
Vi har gjort alt, hvad vi kunne, i Retsudvalget – jeg er også retsordfører – for at opdatere straffeloven i forhold til den digitale virkelighed, vi lever i.
Vi har i Enhedslisten før foreslået en digital ombudsmand som sådan et forsøg på netop at have et uafhængigt tilsyn.
Det er ikke vigtigt for mig og Enhedslisten, at det bliver lige præcis vores model.
Jeg synes, det, som SF foreslår her, er en rigtig god model til netop at sikre uafhængigheden.
Det, at man lægger noget under samme myndighed, der så skal føre tilsyn med sig selv, bliver jo i hvert fald sådan lidt underligt.
Det har vi ikke rigtig i nogen andre konstellationer, måske lige i Den Uafhængige Politiklagemyndighed, hvor det også er politiet, som undersøger, om politiet nu også selv har overholdt loven.
Det tror jeg de fleste mennesker godt kan høre er sådan lidt mærkeligt.
Det var der heller ikke rigtig nogen som syntes var en holdbar løsning.
Så det er bare for at sige: Når man skal lave uafhængige tilsyn, er det jo ikke bare vigtigt, at de er uafhængige.
De skal også syne uafhængige.
Som jeg sagde før, kunne det for os at se også ligge under Ombudsmanden.
Det ville vi også synes var en fin løsning, men det, som SF foreslår her, synes vi er rigtig godt.
Så vil jeg også sige, at det, der nærmest er det allervigtigste, er, at der følger ressourcer med, for ellers kan vi jo lave nok så mange regler om de her ting.
Det er måske noget af det, som er allermest kendetegnende for alt det, som vi mener herinde om kunstig intelligens: Der er jo nødt til at være nogle ressourcer, som følger med, altså der er nødt til at være ressourcer nok til at sikre, at reglerne bliver overholdt, for vi har jo faktisk rigtig mange regler på det her område.
Det tror jeg bare vi også selv glemmer nogle gange, for de bliver brudt hele tiden, fordi der ikke er nogen, der f.eks. fører tilsyn med det, og fordi der ikke er ressourcer hos politiet til at løfte opgaverne osv. osv.
Desværre kan man jo bruge kunstig intelligens til at begå kriminalitet, ligesom man også kan bruge det til alle mulige gode ting.
Så det er bare for at sige: Enhedslisten kan støtte det her forslag, og vi vil meget gerne drøfte videre i udvalget, om man kunne se andre modeller for sig, som gør, at det netop bliver et uafhængigt tilsyn og ikke noget, som ligger under Justitsministeriet.
Tak for ordet.