runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2021-04-19:
I juni 2020 begyndte en video af to drenge i et indkøbscenter i Sønderborg at florere på internettet.
I videoen kan man se, at den ene, en dreng med udenlandsk baggrund, griber den anden, en dansk dreng, om halsen, hvorefter han skubber drengen ind i en toiletbås.
Inde i båsen bliver den danske dreng slået på siden af hovedet og får nikket en skalle, og bagefter bliver han sparket i hovedet.
Liggende på knæ ender han med at blive tvunget til at kysse voldsmandens sko.
Med mellemøstlige mennesker følger mellemøstlige tilstande, og det er det, jeg nævnte, et tydeligt eksempel på.
Dominansvold er allerede et kendt fænomen i Sverige, hvor den ydmygende behandling især bruges af unge kriminelle indvandrere.
Gennem årtier har politikerne ført en totalt forfejlet udlændingepolitik, en udlændingepolitik, der har gjort Danmark mindre sikkert og mindre trygt; en udlændingepolitik, som allerede nu har gjort stor skade på vores samfund.
Og prisen for politikernes massive svigt betales af vores børn.
Moskéer skyder op i flere byer, det kvindeundertrykkende muslimske tørklæde trives i institutioner, på skoler og offentlige arbejdspladser, halalkød og kønsopdelt svømning accepteres uden videre, indvandrerbanderne skyder løs på åben gade, og terrorsikring er blevet nutidens arkitektur.
Politi, redningsfolk og hjemmehjælpere mødes med vold og hærværk i udlændingetunge boligområder; kriminalitet begået af personer med mellemøstlig, udenlandsk eller arabisk udseende er dagligt læsestof i lokalmedierne.
Udlændinge er overrepræsenteret i ledighedsstatistikkerne, og det gælder også for kriminalitet.
Knap hver fjerde, der blev dømt for voldtægt i Danmark i 2020, var udlænding, altså uden dansk statsborgerskab.
Det er en meget stærk overrepræsentation.
I Nye Borgerlige mener vi, at udlændingepolitikken skal løses fra bunden, så vi får vores sikre og trygge Danmark tilbage.
Der skal indføres et asylstop, udlændinge skal forsørge sig selv, og kriminelle udlændinge skal fratages deres tildelte danske statsborgerskab og udvises efter første dom.
Dansk statsborgerskab skal ikke tildeles udlændinge fra muslimske lande, der er overrepræsenteret i kriminalitetsstatistikkerne, straffen for vold, voldtægt og trusler skal sættes op, hensynet til danskernes sikkerhed skal vægte højere end hensynet til forældede konventioner.
Regningen for årtiers forfejlede udlændingepolitik må og skal ikke efterlades i børneværelset.
Vi støtter selvfølgelig dette forslag om at indføre en selvstændig bestemmelse om dominansvold i straffeloven.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Men hvad med id-tyveri?
Er vi ikke enige om, at lovgivningen i det samfund, vi lever i i dag, ikke tager hensyn til, at tingene flytter sig så hurtigt, som de gør, hvor folk stjæler andre folks identitet og på den måde snyder og bedrager mennesker i dagens Danmark?
Så jeg undrer mig lidt over, hvorfor vi egentlig ikke skulle lave en særlig paragraf for det.
Er Enhedslisten imod det eller hvordan?
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Nu er samtykkeloven jo en ændring af den eksisterende voldtægtsparagraf, og jeg ville da synes, at det var virkelig ærgerligt, hvis vores straffelov ikke havde en paragraf, der kriminaliserede voldtægt.
Det går jeg i øvrigt ud fra hr. Peter Skaarup er enig i, eftersom Dansk Folkeparti endte med at stemme for ændringen af paragraffen.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Tak, og tak til Enhedslistens ordfører, fru Rosa Lund, for at manuducere os lidt i, hvad vi skal med straffelovsændringer og ikke ændringer.
Når jeg lige stiller spørgsmål her, er det, fordi det undrer mig lidt, at man er så fuldstændig afklaret omkring, at det her ikke skal medføre en særlig paragraf.
Når jeg siger det, er det også, fordi Enhedslisten da ved flere lejligheder har talt for, at man skal have særlige paragraffer til særlige situationer.
Lad mig bare nævne samtykkeloven, som vi har diskuteret, en særlig paragraf, id-tyveri, som vi har diskuteret, en særlig paragraf.
Så hvorfor ikke her?
Jeg undrer mig lidt over, at ordføreren siger, at det er helt forfærdeligt med særlige paragraffer, når man selv har været med til at foreslå sådan nogle.
Rosa Lund (EL), 2021-04-19:
Jeg kender desværre, vil jeg nok sige, godt til begrebet happy slapping, som jo er mobning på nettet, og som jo er en helt anden grad end det her.
Hvis man kan tale om, at noget er mildt, vil jeg sige, at det her jo ærlig talt ikke virker særlig mildt.
Som jeg også tror jeg sagde i min tale, er det jo allerede strafbart at gøre de her ting.
Der hvor vi særlig har et ansvar, er jo at sige til udbyderne af platformene, at det faktisk er kriminelt.
Ligesom det jævnfør 264 d er kriminelt at dele nøgenbilleder uden samtykke, mener vi også, at det her er kriminelt.
Men jeg mener ikke, det bør have sin egen bestemmelse.
For som jeg også sagde før, mener jeg ikke, at vores straffelov altid er opdateret til den virkelighed, vi lever i i dag, og de kriminalitetsformer, vi desværre ser i dag.
Som jeg startede med at sige, mener jeg ikke, at vores straffelov er opdateret til den virkelighed, vi lever i, hvor der jo desværre foregår meget ny kriminalitet.
Det er både id-tyveri, det er det fænomen, vi taler om i dag, men det er sådan set også grooming, som vores straffelov heller ikke indrammer ordentligt.
Derfor mener jeg, det er godt, vi har den her debat, og jeg glæder mig til, at vi skal have den i Retsudvalget.
Det er heller ikke fuldstændig mejslet i sten, at Enhedslisten ikke mener, at det her skal være en selvstændig paragraf, men lige nu er jeg bare ikke overbevist om det.
Men jeg glæder mig da til udvalgsbehandlingen, hvor jeg går ud fra at hr. Peter Skaarup kommer til at gøre, hvad han kan for at overbevise Enhedslisten.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-19:
Men spørgsmålet indikerer jo, at dørene skulle være lukkede i dag, eller at muligheden for, at der kunne være tv-billeder fra retssagen, ikke skulle eksistere.
Det er jo ikke rigtigt.
Altså, der er jo fuld åbenhed om det, der foregår i lokalet, og der kan rapporteres derfra.
Vi har lige drøftet før, at journalister kan følge med, og at dommeren kan afgøre, i hvilket omfang der er tv-billeder fra sagen.
Så det er ikke rigtigt, at dørene er lukkede.
Det, jeg argumenterede for her fra talerstolen, var, at den mulighed er der.
Og jeg synes sådan set, det er fint, at dommeren kan tage stilling til det.
Det kan jo være, at dommeren vælger, at der kommer flere tv-billeder, end der ville gøre i, jeg vil ikke sige tilsvarende sager, for det er en særlig sag – det anerkender jeg.
Men det tænker jeg sådan set er fint.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Det står endnu uklart for mig, hvorfor Socialdemokraterne ikke vil være med til at åbne dørene for tv ved en rigsretssag som den her.
Man skal lige huske på, at det ikke er hver dag, vi har en rigsretssag i Danmark – heldigvis.
Og vi kan jo diskutere, og det har vi gjort, hvorfor pokker der er nogen, der vælger overhovedet at ville føre en rigsretssag mod fru Inger Støjberg, når der er en masse andre tilsvarende sager, hvor man ikke vil vælge at køre en rigsretssag.
Men lad det nu være.
Lad os koncentrere os om det, det handler om her, nemlig om der skal være mulighed for tv eller ej.
Der forstår jeg simpelt hen ikke – kan vi ikke få en reel begrundelse for det? – hvorfor det er, at Socialdemokraterne vil lukke af for tv her.
Lad mig bare lige minde om, at hvis der er ting i en retssag, som domstolen vil lukke af for, kan den jo offensivt gøre det.
Så kan den jo sige, at fra kl. 12 til kl. 13 diskuterer vi sådan og sådan, og det er der ikke mulighed for at være til stede til.
Men når de centrale vidner skal afhøres osv. osv., så er der mulighed.
Den måde kunne man jo godt vælge at gøre det på, så hvad er problemet i det?
Jeppe Bruus (S), 2021-04-19:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler her, har justitsministeren jo lige redegjort om baggrunden for, og det handler så om Rigsretten.
Nogle af bemærkningerne til lovforslaget handler også om selve Rigsretten som institution, både i lovforslag nr. L 187, altså om tv-transmissioner, og det, vi skal behandle efterfølgende, om domsafgivelsen.
Man må jo sige, at der da kan være god grund til at diskutere selve Rigsretten som institution, men nu har vi så den og den ramme, vi arbejder inden for.
Så er der så fremsat et lovforslag her om at ændre måden, hvorpå man får mulighed for at tv-transmittere behandlingen i Rigsretten, men selvfølgelig også domsafgivelsen.
Og der må jeg jo sige, at med de muligheder, der er i dag, er det op til Højesterets præsident at afgøre, i hvilket omfang det skal ske, og det tænker jeg sådan set er meget fint.
Der er selvfølgelig også argumentet her om at sørge for, at alle danskere har mulighed for at følge med.
I 1995 boede jeg et år i Iowa hos min amerikanske familie og gik i high school.
På det tidspunkt var der en meget profileret sag, nemlig sagen om O.J. Simpson, som angivelig havde slået sin ekskone og dennes elsker ihjel.
Den domsafgivelse faldt i 1995, mens jeg sad i et klasselokale på Kennedy High School i Cedar Rapids, Iowa.
Jeg husker det faktisk meget tydeligt, fordi vi sad og fulgte med, og det var en sag, som fyldte rigtig meget, og der var faktisk pause i al undervisningen, mens vi kunne sidde og følge sagen.
Var det så sundt, at vi sad der under vores high school-undervisning i Cedar Rapids i Iowa og fulgte den her meget profilerede sag?
Det tænker jeg faktisk ikke det var.
Jeg synes ikke, det var en særlig hensigtsmæssig kultur; jeg synes ikke, det var specielt berigende for sagen eller for det arbejde, der foregik.
Derfor handler det her for mig at se også om, hvordan vi skal forstå de her retssager, som jo ganske rigtigt, som der står, kan være meget profilerede, men er det et sundt princip, at de skal fylde så meget, at det ligefrem sætter undervisningen i stå på en high school?
Det tænker jeg faktisk ikke det er, og derfor tror jeg også, at der for mig at se er noget mere principielt ved, hvordan vi sikrer balancen imellem på den ene side at have et retssamfund og nogle retssager, der kan køre, og nogle af dem også profileret, både den her, men der er også andre sager, og så at sørge for, at alle selvfølgelig har fuld indsigt i, og at der er offentlighed omkring, hvad der foregår.
Også af den grund vil jeg nok have visse betænkeligheder omkring det.
Af de årsager kan Socialdemokratiet derfor ikke støtte lovforslaget.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-19:
Jeg har simpelt hen ikke kendskab til Rigsrettens konkrete tilrettelæggelse af den måde, som de vil afvikle sagen på.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Jeg fik ikke svar på i hvert fald det sidste, altså om det var et blankt nej til at øge åbenheden omkring, hvad der skal foregå i Rigsretten.
Men når ministeren siger, at han selvfølgelig stoler på, at man kan tilrettelægge det, så synes jeg jo, at det er godt at høre, men kan ministeren bekræfte, at det sandsynligvis vil blive sådan, at der alligevel vil blive sat kameraer op i Rigsretten, fordi der simpelt hen ikke er pladser nok til de pressefolk, der skal ind og formidle det her for – i brudstykker vel at mærke.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-19:
Jo, jeg stoler så sandelig på Rigsretten, og det er jo også derfor, at de med den regulering, der er i øjeblikket, har mulighed for at kunne tilrettelægge, om jeg så må sige, slagets gang, altså hvordan, om og i hvilket omfang der bl.a. skal ske tv-transmission af det, som der foregår i Rigsretten.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Nu tror jeg ikke, der decideret er nogen, der skal i Rigsretten, og som selv har valgt at komme for Rigsretten.
Det er bare lige for at slå det fast.
Jeg forstår ikke helt argumentet med, at man som vidne ikke må høre, hvad andre vidner siger, i og med at ministeren jo samtidig siger, at det vil blive dækket rigt i medierne, og man kunne jo sådan set også bare læse sig gennem kommissionsrapporten for at se, hvad folk har sagt tidligere.
Men det, jeg sådan set godt kunne tænke mig også at høre, er, om ikke ministeren stoler på, at Rigsretten kan tilrettelægge det her på en måde, så det bliver stille og roligt og ordentligt.
Mig bekendt skal det sandsynligvis også filmes og sendes ind i et lokale ved siden af, så der er jo allerede sat kameraer op, og så skulle det sådan set ikke distrahere nogen.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg da godt kunne tænke mig at høre, om det er et blankt nej til at give øget åbenhed om, hvad det er, der skal foregå i Rigsretten om få måneder.
Nick Hækkerup (S), 2021-04-19:
Jamen i forhold til det skøn er der sådan set ikke noget, danskerne ikke må få lov til at se.
Det kan vi vende tilbage til ved det næste lovforslag.
Men der er nogle grunde, som jeg tror at også spørgeren vil acceptere, f.eks. det her med, om et vidne i en straffesag skal overvære forklaringen fra andre vidner, før vidnet selv har afgivet forklaring, og hvad hensynet er til folk, der ikke har valgt at være til stede i Rigsretten, og som vil blive udsat for betydelig eksponering.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Men jeg kunne godt bare tænke mig at vide, hvad det egentlig er regeringen er bange for her.
Altså, hvad er det, man ikke vil lade befolkningen se i forbindelse med sådan en rigsretssag?
Det bliver jo et festfyrværkeri af indsigt for danskerne direkte at høre og se, hvad den her sag handler om.
Det er jo en sag for os alle sammen, når et flertal herinde vælger at anlægge en rigsretssag.
Hvad er det, vi ikke må se?
Hvad er det, danskerne ikke må få lov til at se?
Nick Hækkerup (S), 2021-04-19:
Jeg er ikke enig i den grundlæggende præmis for spørgsmålet, nemlig at regeringen ikke vil åbne dørene.
Der vil være adgang til den her retssag på linje med den model, som vi har valgt i andre retssager, og den åbenhed, som vi i øvrigt lægger ned over vores retssystem.
Det er jo ikke rimeligt at lave en sammenligning af den domstolsbehandling, der finder sted, med den behandling, som f.eks. finder sted i Tinget her, fordi præmisserne jo er helt forskellige.
Det er de dels i forhold til den indsats, der skal leveres, dels i forhold til den måde, debatten foregår på, og i forhold til det, der skal ske.
Så derfor synes jeg, at præmissen for spørgsmålet er forkert.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Så er det bare, det undrer mig, at når vi skal have offentlighed omkring alt det og vi diskuterer det – og det er selvfølgelig godt – hvorfor er det så, at selve retshandlingen i Rigsretten, som om noget er det, som danskerne diskuterer og kommer til at diskutere, skal være lukket for tv.
Det er rigtigt, at man godt offensivt kan åbne, men man må jo regne med, at man lukker af, når det ikke er et signal herinde fra Folketinget.
Det er derfor, jeg spørger her i dag.
Jeppe Bruus (S), 2021-04-19:
Jeg synes, det er lidt på bagkant, for jeg erindrer simpelt hen ikke, at vi har haft den drøftelse med Dansk Folkeparti undervejs, som der refereres til her.
Nu har vi den her på grund af lovforslaget fra fru Inger Støjberg, og det er jo helt legitimt og fair.
Og jeg har argumenteret for, hvorfor jeg ikke mener, at de døre er lukkede, og at dommeren jo kan tage stilling til, i hvilket omfang det eventuelt skal tv-transmitteres.
Mads Andersen (KF), 2021-04-19:
Vi har jo netop lavet det her forbehold, som vi skriver, for særlig grove tilfælde, for at man netop kan tilgodese den type eksempler.
Det er lige netop derfor, vi har lavet det forbehold.
Preben Bang Henriksen (V), 2021-04-19:
Jamen jeg forstår ikke hr. Peter Skaarups spørgsmål, hvor han bliver ved med at sige: Nu er det den her sag.
Når jeg læser det pågældende lovforslag, der er fremsat her, handler det ikke om – citat – den her sag, så handler det om en generel ændring af rigsretsloven.
Og i den forbindelse må jeg bare sige, at der er et hensyn at tage til dem, der skal komme og afgive vidneforklaring, nemlig hensynet til, at de ikke skal udstilles på landsdækkende tv, hvilket vi andre jo kan sige nej til.
Det kan de ikke gøre.
Og hvis de siger nej og bliver hjemme, ja, så ryger de 6 måneder i spjældet.
Det hensyn er nok til, at vi siger nej.
Nej, det gør ikke nogen forskel.
Nu brugte ordføreren netop udtrykket den her sag adskillige gange, og så må jeg bare sige, at når vi laver lovgivning herinde, er det en lovgivning, der er generel, den er ikke adresseret til en bestemt sag, og det skal den her lovgivning heller ikke være.
Og det vidnehensyn, jeg henviste til, og som jo altså også Den Danske Dommerforening henviser til, gør sig sådan set efter min mening gældende i alle sager, og så må jeg jo sige, at der dog er den kattelem, at hvis det skulle være helt uden betydning, jamen så kan jeg da ikke udelukke, at Rigsretten eller formanden for Rigsretten vil beslutte, at der kan komme tv.
Det er der jo allerede i dag hjemmel til.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Og tak for redegørelsen for Venstres bevæggrunde for ikke at ville støtte forslaget om tv-transmission fra Rigsretten.
Jeg kan for så vidt godt følge Venstres ordfører hr. Preben Bang Henriksen så langt, at hvis der var tale om en normal retssag med mennesker ude i det ganske land, en tvist omkring et eller andet, en voldshandling, eller hvad det nu kunne være, kan der godt være ting, der fortæller os, at det ikke er mennesker, der er vant til at gebærde sig i det offentlige rum, at det ikke er mennesker, der er vant til at udtrykke sig på forskellig måde, både mundtligt og skriftligt.
Men det er jo lige præcis mennesker, der er vant til det, vi har at gøre med i den her sag, og i øvrigt mennesker, der for manges vedkommende færdes inde på Christiansborg på Slotsholmen og sådan noget og udmærket godt ved, hvad det her handler om.
Gør det slet ikke nogen forskel for Venstre, at den her sag er helt speciel, og at de mennesker derinde ikke er almindelige mennesker, men typisk er embedsmænd eller politikere?
Jeppe Bruus (S), 2021-04-19:
Så lad mig bare gentage; nu gentog fru Inger Støjberg sig selv: Det skal jeg beklage.
Det synes jeg overhovedet ikke man kan, og jeg ville egentlig også synes, det var forkert.
Nu brugte jeg selv det eksempel, men det var ikke for at sammenligne.
Det var i virkeligheden billedet på det her med tv-transmittering.
Lad det nu ligge.
Så har jeg beklaget to gange.
I forhold til den sidste del af det mener jeg, at det må dommeren jo afgøre inden for de rammer, der er, og der er muligheder i dag.
Det første skal jeg så beklage.
Det var bestemt ikke min intention at sammenligne de to sager; det mener jeg overhovedet ikke man kan.
Han blev i øvrigt også frikendt, men det er jo fuldstændig ligegyldigt.
Det var ikke tænkt som en sammenligning.
Det var mere tænkt som et billede på oplevelsen af sager, der kører.
Jeg har faktisk bevidst undladt at sammenligne den her sag med andre danske sager, netop fordi jeg ikke synes man kan det.
Så til det andet spørgsmål, som jeg husker det, om, hvorfor vi ikke ønsker øget åbenhed: Altså, jeg synes, jeg har argumenteret for, at der sådan set er åbenhed omkring selve retssagen.
Der er fuld adgang til både tilhørere og journalister, og så kan dommeren jo afgøre, i hvilket omfang der eventuelt skal tv-transmitteres.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Jeg må simpelt hen sige, at jeg synes, det er en direkte modbydelig sammenligning, at hr. Jeppe Bruus står og sammenligner det, jeg er tiltalt for, med O.J. Simpson, der var tiltalt for at myrde to mennesker.
Det må jeg sige.
Jeg synes, det er modbydeligt.
Når det er sagt, vil jeg bare spørge hr. Jeppe Bruus, om han mener, og om Socialdemokraterne mener og ønsker, at der skal være øget åbenhed omkring Rigsretten.
Inger Støjberg (UFG), 2021-04-19:
Jeg kan så godt frabede mig sammenligninger alligevel, også med udenlandske sager.
Det har jeg intet behov for, og jeg har slet ikke behov for at blive sammenlignet med en, der var tiltalt for at slå to mennesker ihjel.
Men jeg vil bare gerne lige igen prøve at spørge, om Socialdemokraterne mener, at Rigsretten bør tillade, at der er øget åbenhed, for hr. Jeppe Bruus siger jo, at det kan Rigsretten bare gøre.
Mener Socialdemokraterne, at Rigsretten bør tillade større åbenhed?
Halime Oguz (SF), 2021-04-19:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige tak til Det Konservative Folkeparti for at tage den her debat op.
Jeg er rigtig glad for, at vi tager den her debat, da jeg mener, at ytringsfrihed er det mest værdifulde og det vigtigste fundament i vores samfund.
I SF fremsatte vi jo selv et beslutningsforslag i efteråret om en fordobling af straffen, hvilket vi også har ført med i politiforliget, og vi ser derfor ingen grund til at vedtage et forslag, som vi allerede har indgået aftale om i politiforliget.
Jeg kan på den baggrund meddele, at SF ikke kan støtte beslutningsforslaget, især fordi det forringer den aftale, vi allerede har indgået.
Tak for ordet.
Peter Skaarup (DF), 2021-04-19:
Der er slet ikke nogen tvivl om, at vi skal have utrolig højt til loftet i den politiske debat, og vi skal have utrolig højt til loftet, i forhold til at man også kan få lov til at ytre sig i relation til en religion, som man synes går over stregen, en politiker, der går over stregen, eller hvad det nu er.
Det skal vi have mulighed for, og vi skal have så højt til loftet, at vi også tåler at blive fornærmede og forargede og alt muligt andet.
Der, hvor kæden hopper af nogle gange, er jo så, hvis man kommer med rene trusler mod personer, altså trusler om bål og brand.
Hvis man rent faktisk gør det over for en person, skal der falde brænde ned, og det sikrer vi ikke tilstrækkeligt i dag.
Man føler sig truet af andre mennesker, og man føler, at det er for hårdt at være med i debatten, fordi der er trusler derude.
Og når vi sætter skillelinjen ved trusler, altså f.eks. trusler om vold, er vi også nødt til at sætte ind med en alvorlig straf, hvis man rent faktisk kommer med trusler, for der er en frygt derude om, at der også bliver gjort alvor af dem.
Vi er også nødt til at sørge for, at de straffe, vi giver, og den indsats, som politiet også har på det her område, er tilstrækkelig effektiv, og der må vi jo sige, at med sociale mediers opståen er der rigtig meget derude, som politiet ikke får fanget eller fulgt op på, og som man simpelt hen ikke har ressourcer til, og så er der rigtig meget derude, som er svært at håndtere for den enkelte borger, og derfor er der nogle, der lader være.
Det kan vi egentlig ikke være bekendt, altså at der er mennesker, der ikke deltager i den offentlige debat, fordi der er så mange trusler, der fyger rundt, så vi er nødt til at have politiet til ikke bare at tage sig af kriminalitet på gaden, når et menneske slår et andet ned eller der er værtshusslagsmål eller drab eller vold eller lignende, men vi er også nødt til at have politiet op i gear, når det gælder de ting, der foregår på internettet og på sociale medier, for det er lige så alvorligt for dem, det går ud over, som hvis det måtte foregå på gaden.
Så vi er i den situation, at der er brug for forbedringer.
Der sker nogle ting, men det går alt for langsomt, og der er det vores opfattelse i Dansk Folkeparti, at vi her på bordet i dag har et glimrende forslag, for selvfølgelig skal vi bevare vores fine ytringsfrihed og gerne straffe knægtelser af ytringsfriheden med høje straffe.
Så der er positive vibrationer her fra Dansk Folkeparti.