runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2017-05-30:
Jeg vil i hvert fald også starte med at sige tak til hr. Klaus Markussen for et godt samarbejde, også et muntert og frugtbart samarbejde, på trods af Venstres umulige synspunkter i de her sager, vi har haft oppe.
Men hr. Klaus Markussen har det i hvert fald været en fornøjelse at arbejde sammen med.
Jeg kunne godt tænke mig lige at spørge om noget, når det nu er formålet at få flere mennesker ud på arbejdsmarkedet.
Så vil hr. Klaus Markussen så ikke prøve at forklare: Hvordan kan der etableres en sammenhæng mellem en forventning om, at 700 mennesker kommer ud på arbejdsmarkedet, men at 62.000 børn berøres af kontanthjælpsloftet?
Regeringen beregner selv, at børn, der vokser op under egentlig fattige forhold, bliver fordoblet.
Hvordan man så nå frem til, at værktøjet på nogen måde hænger sammen med det, som man her kan se bliver resultatet?
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-30:
Jeg fik ikke svaret på det spørgsmål vedrørende lønninger.
Det er jo sådan, at når man gør det op, kigger man på kontanthjælpen, og så kigger man på alle de ydelser, som de kan få, men som en lønmodtager måske ikke kan få.
Det er ikke de samme ydelser, man kan få hele vejen igennem.
Men lad nu det ligge.
Til det andet vil jeg sige, at jeg blankt erkender, at den aftale, som et stort flertal herinde har indgået, om ressourceforløbsydelsen har hindret mange på kontanthjælp i at få en afklaring, og jeg må erkende, at den aftale er Dansk Folkeparti ikke med i, og det er Enhedslisten heller ikke.
Respekt for det.
Det er et rigtig dårligt system, for det fungerer simpelt hen ikke.
Det, der skal til for at få dem væk fra det system, er, at de får den indsats, de har krav på, og som de har behov for.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-30:
Nu fik ordføreren ikke svaret på det om forskellen mellem HK's mindsteløn og en kontanthjælp for en forsørger.
Det er også helt okay, men så kan jeg oplyse ordføreren om, at det er lige omkring 8.000 kr. om måneden.
Så påstanden om, at det ikke skulle kunne betale sig at arbejde, har nok ikke meget på sig, og påstanden om, at der er en hel masse kontanthjælpsmodtagere derude, der får mere ud af at være på kontanthjælp end på HK's mindsteløn, holder ikke en meter.
Det andet svar er jo en tilståelsessag, så det vil noget, for det, ordføreren, står og indrømmer, er, at ordføreren godt vidste, dengang ordføreren stemte for kontanthjælpsloftet, at det, han stod og lovede, nemlig at folk skulle videre i systemet og have en førtidspension, kunne han ikke holde, for der kendte vi jo reglerne om, hvor svært det er at få førtidspension.
Alligevel har ordføreren og Dansk Folkeparti brugt det som en undskyldning for at støtte et lovforslag, man udmærket godt vidste ville komme til at ramme syge mennesker og deres familier og deres børn rigtig hårdt.
Så vil ordføreren ikke bare indrømme, at det var et lille vissent figenblad, man holdt foran sig for at skjule sin nøgenhed, dengang man støttede det her alvorlig fattigdomsskabende lovforslag?
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-30:
Nu er det sådan, at vi har arbejdet på at få folk, der er syge, væk fra kontanthjælpen.
Men meget af det arbejde strandede i den aftale, der blev indgået, om førtidspension og fleksjob, og som ressourceforløbet ligger i – en aftale, som Dansk Folkeparti ikke er en del af.
Det er der, jeg siger
, at den indsats, som kommunerne skal gøre over for de her folk, der er syge, strander, fordi de ikke får lov til at komme i ressourceforløb, og fordi de ikke får lov til at få en afklaring.
Det var det, forligskredsen skulle prøve at løse i de sidste møder, de havde, og der blev jo sendt en vejledning ud til kommunerne, der gik ud på, at kommunerne skulle stramme op.
Jeg har ikke kendskab til, om der er kommet noget resultatet ud af det, der blev sendt ud der, for jeg er ikke med i det forlig; jeg kender ikke til det.
Men så vidt jeg husker, er der endnu ikke kommet noget resultat fra den her pulje, der blev afsat til at vende bunken, og det er desværre ikke alle kommuner, der søger fra puljen.
Så jeg har ikke noget tal på, hvordan det ser ud lige nu, for så lang tid har den heller ikke virket.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-30:
Så kom den igen: myten om, at man har mere ud af at være på kontanthjælp, end hvis man får et job til f.eks. HK's mindsteløn i detailhandelen.
Er ordføreren klar over, hvad forskellen er mellem HK's mindsteløn i detailhandelen og kontanthjælpen for en forsørger?
Det er det første spørgsmål.
Ordføreren siger noget, vi har hørt, lige siden lovforslaget blev fremsat, nemlig at man ikke skal være på kontanthjælp, hvis man er alvorligt syg – så skal man videre, så skal man have en førtidspension eller noget andet varig forsørgelse, som er bedre end kontanthjælpen.
Mit andet spørgsmål er så: Hvordan er det egentlig gået med det, der har været Dansk Folkepartis mærkesag hele vejen igennem den her diskussion, nemlig at man skulle sørge for, at folk, som var alvorligt syge, og som ikke kunne arbejde, kom videre i systemet og f.eks. fik en førtidspension?
Hvor mange har man fået igennem den øvelse?
Bent Bøgsted (DF), 2017-05-30:
Jamen det er der, hvor man skal se på, hvilken indsats der bliver gjort over for de her familier.
For der er rigtig mange af de her familier, hvor det ikke hjælper bare at give dem nogle flere penge.
Det er jo ikke altid, at det bare løses ved, at de får nogle flere penge.
Det kan være, at de skal have hjælp til mange forskellige ting.
I den forbindelse kan det være, at de måske skal have hjælp til at komme væk fra, hvor de f.eks. lever.
Der kan være mange ting.
De skal have hjælp til at klare børnene, måske.
Man løser det ved at lave den rigtige indsats.
Karsten Hønge (SF), 2017-05-30:
Men synes hr. Bent Bøgsted så, at der er nogen rimelig sammenhæng mellem det meget voldsomme redskab og det at fordoble antallet af fattige børn i Danmark for at få den marginale effekt, som i øvrigt kun er teoretisk, nemlig at der overhovedet kommer 700 mennesker ud på arbejdsmarkedet?
Det var det ene spørgsmål, jeg lige vil gentage.
Det andet er, hvilket indtryk det gør på hr. Bent Bøgsted, at vi har fået en henvendelse her fra 14 organisationer, der selv kalder deres henvendelse til Folketinget for et nødråb, hvor man er bange for, hvad det her kommer til at betyde for børn, der vokser op i sårbare familier.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-30:
Det var præcis mit spørgsmål, om man ikke stadig væk kunne være respektfuld, selv om man bruger et lidt mere moderne sprog.
Er ordføreren ikke enig i, at det er vigtigt, at Folketinget lige præcis udvikler sig, så vi også taler et sprog, der matcher det, der tales ude i befolkningen, sådan at det, når befolkningen sidder og følger med i de debatter, vi har, på tv-skærmen, er lettere for folk at følge med i, hvad vi siger, og så det ikke bliver løftet op på et niveau, som er totalt gammeldags?
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-30:
Jeg kan faktisk ikke huske, hvad spørgsmålet gik ud på.
Det var et længere et af slagsen.
Jeg håber, at spørgeren vil gentage det.
Men det var, som jeg husker det, om man kunne tale respektfuldt sammen, uanset om man sagde »hr.« eller »fru«, og det kan man selvfølgelig.
Men jeg synes, der knytter sig noget særlig historie til lige præcis det her sted, som jeg synes ville være kedeligt hvis man skyllede ud.
Det ville i hvert fald være rigtig ærgerligt.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-30:
Tak til ordføreren.
Det her handler jo overhovedet ikke om at være respektløs.
Det handler lige præcis om at følge med tiden, og som ordføreren selv er inde på her, er det for de danskere, der følger os, tror jeg, rigtig vigtigt – og det er derfor, Alternativet er medforslagsstillere – at vi får et normalt og mere moderne sprog.
Det handler på ingen måde om, at respekten skal gå fløjten, men det er jo muligt at tale pænt til hinanden, selv om man ikke bruger »hr.« og »fru« og »De« og den slags.
Det kender vi jo bl.a. fra, når vi sidder i samråd, herunder lukkede samråd, hvor tiltaleformen er meget mere fri, men hvor der da stadig væk er stor respekt.
Så jeg vil egentlig bare gerne høre ordføreren, om ordføreren ikke anerkender, at man sagtens kan være respektfuld, selv om man bruger et mere moderne sprog.
Jeg oplever jo også, at ordføreren og jeg taler respektfuldt til hinanden, når vi møder hinanden på gangen, men der kan jeg så røbe for seerne, at jeg i hvert fald ikke siger »hr.« til ordføreren, og jeg siger heller ikke »De« til ordføreren.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-30:
Selvfølgelig udvikler sproget sig.
Det er helt naturligt.
Men jeg synes, det er helt på sin plads, at vi her i Folketinget gør vores ypperste for at sørge for, at vores debatter foregår på en ordentlig måde, på en respektfuld måde.
Ellers tror jeg simpelt hen, at danskerne slukker.
Det er meget simpelt.
Christian Juhl (EL), 2017-05-30:
Det var noget med, hvordan ordføreren mener respekten og ordentligheden er i byråd, regionsråd, Nordisk Råd og udvalg osv.
Så vil jeg godt tilføje, om ikke også ordføreren er opmærksom på, at sproget blandt danskere faktisk udvikler sig, selv om man taler ordentligt til hinanden i langt de fleste forsamlinger.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-30:
Tak til spørgeren.
Jeg har jo selv haft fornøjelsen af at være både byrådsmedlem og regionsrådsmedlem for Dansk Folkeparti.
Nu sidder jeg så i Folketinget og kan konstatere, at der til det her særlige sted knytter sig en helt særlig tiltaleform.
Det synes jeg egentlig er behageligt, for det vidner om, at vi respekterer hinandens embeder, at vi forsøger at gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at tale pænt og ordentligt.
Det tror jeg egentlig godt danskerne kan lide.
Jeg tror, der knytter sig en helt særlig historie til den måde, vi gør det på her.
Beslutningsforslaget, vi behandler nu, handler jo dybest set om, om vi fremadrettet skal kalde hinanden for »hr.« og »fru«.
Jeg blev mødt med et spørgsmål om, om Folketingets medlemmer virkelig ikke havde andet og vigtigere at tage sig til end at tale om, om vi skulle kalde hinanden for »hr.« eller »fru« eller ingenting.
Jeg er sådan set enig med min gode bekendte – jeg synes også, at det her på mange måder er mærkeligt.
Jeg synes, det er godt, at vi taler ordentligt til hinanden i Folketingssalen.
Det handler jo dybest set ikke om medlemmernes navne, men tiltaleformen vidner i endnu højere grad om respekten for embedet, og det er sådan set det afgørende.
Jeg synes – og det er jo også en hilsen til forslagsstillerne – at det et eller andet sted virker en anelse fattigt, hvis det her skulle være kulminationen på forsøget på at skabe en ny politisk kultur.
Jeg kan meddele, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Karen J. Klint (S), 2017-05-30:
Jeg synes faktisk, at vi har et ret frit sprog herinde i forhold til den måde, vi taler på, og vi har ikke noget imod, at der er en vis etikette i forbindelse med de rammer, vi samtaler inden for.
Og der er forskelle på den samtaleform, der er her i Folketingssalen, og den i andres øjne noget mere fri samtaleform, når vi har møder i udvalg eller vi har lukkede møder.
Så det er samtaleformen i Folketingssalen, vi ikke ser et behov for at ændre lige nu.
Christian Juhl (EL), 2017-05-30:
Jeg skulle lige tænke, om jeg skulle tage ordet for anden gang.
Jeg vil sige, at jeg tror, at i det her spørgsmål er byrådene og regionsrådene foran os, for det er mere folkeligt og almindeligt at tale det sprog, vi også taler på gaden, eller det sprog, vi taler til et møde – der kunne vi aldrig drømme om at tale på den her måde.
Derfor tænker jeg, om det ikke ville være en god idé at tage et skridt mere.
Det er ved at være 50 år siden, man fjernede »det ærede medlem« og »den højtærede minister«.
Karen J. Klint (S), 2017-05-30:
Jeg ved ikke, om vi altid behøver at sammenligne vores samtaleform med den, der er andre steder.
Jeg synes, at vi herinde har en meget god facon, med hensyn til hvordan vi godt kan ironisere, og hvordan vi også godt kan gå tæt på hinanden, uden at ændre på etiketten.
Så vi er nået frem til, at der ingen grund er til at ændre på den samtaleetikette, vi har herinde.
Det er ikke så længe siden, at vi her i Folketinget havde et seminar om vores arbejdsform – og strukturen for vores arbejdsform – her på Christiansborg, og der er nedsat en arbejdsgruppe, som skal komme med nogle anbefalinger vedrørende nogle af de forhold, der blev nævnt.
I går valgte jeg så, netop fordi vi skulle have debatten i dag, simpelt hen at sætte mig foran fjernsynet og følge debatten her i salen, og ikke en eneste gang under de mange timers debat i går var der faktisk nogen, der brød etiketten med at sige »hr.« og »fru« eller »ordfører« og »spørger«, og jeg syntes heller ikke, at der på noget tidspunkt var nogen tegn på, at det virkede kunstigt eller forkert.
Jeg synes faktisk, vores tiltaleform – altså når vi f.eks. siger »ordfører« og »spørger« – fungerer meget godt, for dem, der kun er med på en lytter, kan så følge med i, om det er ordføreren, der taler og måske stiller et spørgsmål ud i salen, eller om det er spørgeren, der stiller et spørgsmål til ordføreren.
Så fra Socialdemokratiets side ser vi ikke nogen problemer i den etikette, der er for samtaleformen herinde, og vi kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-30:
Jeg tror godt, at folk forstår, hvad det er, der bliver sagt, og hvis man ikke forstår det, er det næppe, fordi der bliver sagt »hr.« eller »fru«.
Det er vist ikke det, der gør, at det fra tid til anden kan være vanskeligt for nogle mennesker at følge med i en folketingsdebat.
Jeg bliver også nødt til at sige, at jeg frygter, at det her kan være en glidebane hen imod en situation, hvor det ikke længere er det fulde navn, der bliver nævnt, men hvor det pludselig alene er fornavnet.
Så får vi altså en mærkelig debat – en debat, der vil være svær at holde styr på, og som jeg heller ikke tror vil leve op til de, synes jeg, høje standarder, man har, med hensyn til at forsøge at tale ordentligt til hinanden i Folketingssalen.
Søren Gade (V), 2017-05-30:
Tak for det.
Lad mig starte med at slå fast, at jeg og Venstre er fuldstændig enige med Dansk Folkepartis ordfører, hr. Peter Kofod Poulsen.
Her er tale om et overflødigt beslutningsforslag.
Venstre mener ikke, der er behov for en yderligere modernisering af tiltaleformerne i Folketingssalen.
Vi skal huske på, at Folketinget er Danmarks lovgivende forsamling.
Det er en forsamling, som repræsenterer det danske folk, og som skal lovgive på vegne af det danske folk.
Det kræver, at vi viser respekt for det arbejde, der foregår her i Folketingssalen.
Det påvirker borgernes indtryk og opfattelse af os som parlamentarikere, hvordan vi taler, og hvordan vi tiltaler og omtaler både folketingsmedlemmer og ministre.
Det synes vi i Venstre er vigtigt at værne om.
Det er vigtigt ikke at gøre debatten til noget personligt, det handler jo om politik.
For en god ordens skyld skal jeg ligesom fru Karen J. Klint fra Socialdemokratiet sige, at der tidligere på året jo blev nedsat en arbejdsgruppe af Udvalget for Forretningsordenen, som bl.a. har til opgave at koncentrere sig om den politiske debat her i Folketinget og medlemmernes arbejdsformer.
Formålet er bl.a., at arbejdsgruppen skal afgive delrapport undervejs.
Alle Folketingets partier er repræsenteret i den her arbejdsgruppe, og jeg har tiltro til, at denne gruppe vil komme med nogle anbefalinger og henstillinger, og dem vil vi selvfølgelig tage stilling til, når de foreligger.
Men på baggrund af det, jeg har sagt her, afviser Venstre at støtte forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-30:
Jeg har to ting at sige til det, ordføreren fremfører her.
For det første er det en kæmpestor stråmand i forhold til Folketingets formand, der jo ikke har mulighed for her at sige, hvad der er sagt og hvad der ikke er sagt i et indlæg.
Det synes jeg da er mærkeligt.
Josephine Fock (ALT), 2017-05-30:
Den underarbejdsgruppe er blevet nedsat på baggrund af et fælles seminar, som jeg ikke kan huske om ordføreren var med på, men det tror jeg, hvor alle Folketingets partier deltog, og der mindes jeg at formanden for Folketinget holdt et indlæg, som, hvad skal man sige, mere eller mindre skød det til hjørne, fordi der var en opfattelse af, at vi skulle bevare tiltaleformen, som den var.
Det er den ene begrundelse.
Den anden begrundelse er, at jeg har set det mere som en arbejdsgruppe, der diskuterer arbejdsgangene, altså hvordan det helt konkret er, vi afholder et åbent samråd, hvordan vi afholder et lukket samråd, hvordan vi får udvalgene til at køre bedre.
Det har i virkeligheden ikke været sådan politiske diskussioner, det har mere været praktiske diskussioner.
Og det er for mig faktisk en politisk diskussion, hvordan vi ændrer samtaleformen i Folketingssalen.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-05-30:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg blev bare nysgerrig, for på et tidspunkt i ordførertalen nævner ordføreren arbejdsgruppen, og jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvis Alternativet virkelig synes, at det her beslutningsforslag er så godt, har man så brugt den mulighed, man har i arbejdsgruppen, for at rejse den her sag?
Og hvad vil så være begrundelsen, hvis man har gjort det og alligevel vælger at fremlægge det her, eller hvis man har undladt at køre det her forslag frem i arbejdsgruppen?
Så har man eller har man ikke fremsat det her i arbejdsgruppen?
Josephine Fock (ALT), 2017-05-30:
Tak for det.
Grunden til, at Alternativet har været med til at fremsætte det her beslutningsforslag, er, at vi synes, det er en god idé at justere sproget, også heroppe fra talerstolen.
Det er fuldstændig rigtigt, at den tiltaleform, vi har nu, gør, at det som udgangspunkt er politikken, vi fokuserer på, og ikke personerne.
Det er vi nu ret overbevist om det også vil være ved den nye tiltaleform, således at man kunne undlade at sige »hr.« og »fru« og »De«, fordi der er en grundlæggende respekt, synes jeg, her i Folketinget for hinanden, der er en grundlæggende opfattelse af, at vi selvfølgelig ikke går efter personerne, men at det er politikken, vi diskuterer.
Derfor synes vi ikke, at det ville være farligt at ændre på tiltaleformen.
Vi synes derimod, at det kan være med til, at vi bliver mere folkelige, om man så må sige, og mere folkelighed behøver ikke at betyde, at det bliver mere disrespektfuldt, og derfor ligger det på ingen måde i forslaget, at vi pludselig skal have et Folketing, der har mindre respekt for hinanden, snarere tværtimod.
Vi synes, det er vigtigt, at vi følger med tiden, vi synes, det er vigtigt, at vi også kan have debatter heroppefra, som foregår på et sprog, som den almindelige dansker også taler.
Det er, særlig fordi vi også diskuterer, hvordan vi får folk til at interessere sig mere for, hvad der foregår herinde, hvordan vi gør politik mere involverende, og der er det altså, at vi opfatter, at det at ændre sproget herinde, så det følger med tiden, kunne have en gavnlig effekt.
Så er det også fuldstændig rigtigt, som det er blevet sagt heroppefra, at der i øjeblikket foregår et arbejde med at se på, hvordan vi ændrer arbejdsgangene i Folketinget, så vi får alting til at fungere lettere og bedre for hinanden.
Jeg synes ikke, det er utidigt at fremsætte det her forslag, selv om vi har den gruppe siddende, for det er noget, jeg synes vi løbende skal diskutere med hinanden her i Folketingssalen, altså hvordan vi gør politikken mere involverende i forhold til det danske samfund og den menige dansker, og det er derfor, vi står bag det her beslutningsforslag.
Leif Mikkelsen (LA), 2017-05-30:
Jo, det kan altid smutte.
Vi kan alle sammen lave fejl.
Vi er alle sammen mennesker.
Men jeg oplever faktisk en væsentlig opbakning til den tiltaleform, og at man faktisk for de flestes vedkommende gør det sådan helt naturligt, altså at det ikke er sådan noget, man skal huske på.
Derfor kan folk da godt plumpe i en gang imellem, sådan er det – det kan vi alle sammen, på alle måder – men det er jo ikke sådan, at man fornemmer på stemningen, når man sidder i stolen heroppe, at det irriterer folk, at de egentlig ikke bryder sig om det, og at de hellere ville have en anden tiltaleform.
Sådan oplever jeg det ikke.
Folk oplever det faktisk selv som en fejl og skynder også at rette sig selv, så hr. Christian Juhl og andre, der sidder heroppe, er fri for at skulle rette det.
Så jeg mener sådan set, at det her er et ganske overflødigt forslag, hr. Christian Juhl, uanset hvor længe vi snakker om det.
Christian Juhl (EL), 2017-05-30:
Ja, det har jeg forstået.
Jeg vil bare høre: Er det helt forbigået hr. Leif Mikkelsens opmærksomhed, at når man sidder i formandsstolen, er det næsten på hver vagt, at der er et eller to folketingsmedlemmer – ikke kun nye – som har lidt svært ved forretningsordenen, altså at det faktisk også kan ske for rutinerede og mangeårige medlemmer af Folketinget?
Leif Mikkelsen (LA), 2017-05-30:
Jo, man kan bestemt ikke afvise, at man kan fastholde et rimeligt niveau ved at gøre det.
Jeg peger bare på, at det er med til at højne respekten for hinanden, og man bliver lige mindet om, at man måske ikke skal blive aggressive og råbe hinanden ind i hovedet, og hvad man nu ellers kan forfalde til i følelsesladede debatter – altså mindet om at holde en vis stil, en vis linje.
Det er tiltaleformerne efter min bedste overbevisning med til at sikre.
Jeg ønskede bare lige at fremhæve de, skal vi sige kendetegn, som man støder på her, og som mange mennesker måske ikke lige tror ligger først for.
Det er faktisk derfor, jeg synes det er værd at fortælle ved enhver lejlighed – til rundvisninger og andre ting, i forbindelse med at folk kommer ind og betragter det her sted.
Tiltaleformerne er altså med til at sætte et særligt præg på det her hus, og derfor ønsker vi sådan set bare at fastholde dem.
Christian Juhl (EL), 2017-05-30:
Jeg er sådan set enig med hr. Leif Mikkelsen i, at en aftale er en aftale, og at et ord er et ord.
Det gælder også på lørdagsmarkedet i Silkeborg, og det gælder, hvis hr. Leif Mikkelsen skal ud at købe en gris eller en ko til sin gård.
Det har jo intet at gøre med, hvor man er henne; det har noget at gøre med, at sådan er det nu i Danmark – i hvert fald i Silkeborg, hvor jeg kender vilkårene, og det gør hr. Leif Mikkelsen jo også.
Skulle det ikke være muligt at bruge et lidt mere almindeligt dansk i Folketinget – for hr. Leif Mikkelsen indrømmer jo, at det givetvis kan virke lidt fremadrettet at tale på den her stive måde – altså også respektfuldt, hvor et ord er et ord, selv om man lod være med at bruge tredje person og sagde Leif Mikkelsen i stedet for hr. Leif Mikkelsen?