Jeppe Kofod (S), 2021-04-21:
Mange tak, formand.
Og tak til alle ordførerne, og tak for alle indlæggene, som jeg også synes gør, at vi har haft en rigtig, rigtig god debat her i Folketingssalen i dag.
Om den store interesse for organisationerne og det danske engagement i dem vil jeg lige sige et par indledende bemærkninger.
Jeg tror, det var hr. Rasmus Nordqvist, der var inde på, at vi, når vi taler om de her tre valgte organisationer, altså, OSCE, Europarådet og Østersørådet, må sige, at vi lever i en verden, hvor multilateralismen er under pres, vi lever i en verden, hvor det internationale samarbejde er under pres, og jeg tror, at det her med, at vi ikke må tage de her fora for givet, er meget rigtigt set.
Det er noget, vi skal kæmpe for, også de værdier, de bygger på i forhold til menneskerettigheder, frihedsrettigheder, og hr. Rasmus Nordqvist var inde på lgbti-rettigheder og ikkediskrimination – bare for at tage det eksempel.
Det er desværre sådan, at der i den verden, vi er i, altså er pres på organisationer, der er pres på, at de store og stærke kommer til at bestemme på bekostning af mindre lande som f.eks. Danmark og andre, og der tror jeg, det er rigtig vigtigt, at vi har de organisationer her, uagtet hvor besværligt og bøvlet det også kan være i nogle sammenhænge og ikke mindst med nogle af de spillere, som ikke deler værdier med os, men vi har mulighed for at præge lande med de værdier, som vi står for, og det skal vi også udnytte.
Så vi skal værne om organisationerne i en tid, hvor det her samarbejde er under pres.
Hertil kommer jo også, som også fru Annette Lind var inde på, at tiden fra 2020 og indtil nu jo har stået i covid-19's tegn, sundhedskrisen har påvirket arbejdet overalt, og alligevel er det lykkedes for en række organisationer at gennemføre aktiviteter.
Det skal vi også være glade for.
Jeg vil så prøve at knytte nogle bemærkninger til hver enkelt organisation og starte med OSCE.
2020 var for OSCE et særdeles udfordrende år, altså OSCE havde en række udfordringer.
Covid-19 satte sine begrænsninger for en række af de aktiviteter, der er i OSCE, og det gjaldt bl.a. valgobservationerne, de måtte udføres under et tilpasset format.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke de danske OSCE-parlamentarikere for deres vigtige bidrag til valgobservationerne.
Det, at vi kan observere hinandens valg, er noget, som er rigtig vigtigt, både som eksperter, men også som parlamentarikere, det er netop noget af det, som jeg talte om før, der kan være med til at fremme de værdier, som er under pres i dagens verden.
Derudover befandt OSCE sig i en institutionel krise mellem juli og december, da de tre uafhængige institutioner stod uden ledelse, samtidig med at posten som generalsekretær jo stod tom.
Krisen blev flot løst, vil jeg gerne anerkende, af det albanske formandskab, da det i december lykkedes at nå et kompromis om alle posterne.
Når det så er sagt, har OSCE formået at opretholde sin status som et unikt forum for at fremme dialog og samarbejde omkring europæisk sikkerhed som en vigtig platform til at tage de værdipolitiske kampe, og fra dansk side har vi aktivt brugt OSCE til at fremme fundamentale frihedsrettigheder og menneskerettigheder i OSCE-regionen.
Danmark var i 2020 drivkraften bag at få nedsat en uafhængig OSCE-ekspertmission til at undersøge de alvorlige menneskerettighedskrænkelser Belarus i forbindelse med præsidentvalget i august 2020.
Anbefalingerne fra ekspertmissionens rapport ledte bl.a. til etablering af det danskstøttede International Accountability Platform for Belarus, som ledes af danske DIGNITY – Dansk Institut Mod Tortur, og til vedtagelsen af en stærk Belarusresolution i FN's Menneskerettighedsråd i marts 2021.
Ved OSCE's ministerrådsmøde i december 2020 blev en central prioritet fra dansk side indfriet, da det lykkedes at få vedtaget det danskdrevne beslutningsforslag om torturbekæmpelse, som faktisk er OSCE's første fyldestgørende beslutning på området, og derudover tog Danmark for fjerde år i træk initiativ til en fælleserklæring om fundamentale frihedsrettigheder og menneskerettigheder, som samlede rekordopbakning fra hele 47 ud af de 57 OSCE-medlemslande.
Det er også klart, som flere har været inde op, at Ukrainekonflikten fortsat står øverst på dagsordenen i OSCE.
Siden aftalen om at genforpligte sig, til våbenhvilen blev forhandlet i den trilaterale kontaktgruppe i juli 2020, har der været en periode med forholdsvis få skudvekslinger, og våbenhvilen er stort set overholdt.
Den relative ro har dog ikke ledt til politiske fremskridt, og vi kan se, at den seneste tids stigning i våbenhvileovertrædelser samt den omfattende russiske militære styrkeopbygning i og omkring Ukraine vidner om, hvor skrøbelig aftalen er, og understreger behovet for politiske fremskridt.
Her ligger bolden selvfølgelig på Ruslands banehalvdel, som flere var inde på.