runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Rasmussen (V), 2021-10-14:
Tak for ordet.
Derfor er det nok heller ikke helt forkert at beskrive lovforslaget her som et mindre af slagsen.
Alligevel er det et stort forslag for mig.
Det er det, fordi det er mit første lovforslag, og det betyder jo, at det i dag er første gang, at jeg indtager dette lands allerfineste talerstol, nemlig Folketingets talerstol.
Det er jeg både stolt over og glad for, for det er noget særligt at få mulighed for at stå her på talerstolen i Folketingssalen og bidrage til, at lov- og beslutningsprocesser foregår, som de skal.
Men nu til lovforslaget.
I brede vendinger kan Venstre konstatere, at det er et fornuftigt lovforslag.
Det er det, fordi det skaber klarhed omkring virksomheders skattemæssige forhold ved at sikre, at dobbeltbeskatning undgås, og samtidig sikre en rimelig fordeling af beskatningsretten mellem kildelandet og bopælslandet.
Derudover sikrer lovforslaget, at skatten på bl.a. dansk su ikke ender i den tyske statskasse, idet den konkrete ændring af lovforslaget medfører, at offentligt finansierede uddannelseslegater, su-stipendier og kunstnerstøtte fremover udelukkende beskattes i kildelandet og ikke i bopælslandet, som det hidtil har været tilfældet.
Det betyder, at bopælslandet fremover skal afstå fra at beskatte sådanne ydelser, hvis ydelserne efter kildelandets regler ville være skattefri.
Desuden bliver overenskomsten for dobbeltbeskatning opdateret på en række områder, så den svarer til gældende internationale standarder.
Her til slut vil jeg i øvrigt gerne påpege, at dobbeltbeskatningsoverenskomsten læner sig op ad OECD's model for overenskomster af samme navn; det er blot for at understrege værdien af det internationale samarbejde på eksempelvis skatteområdet.
Tak for ordet.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-10-14:
Tak for det, formand.
Dobbeltbeskatningsoverenskomster bidrager til økonomisk udvikling ved at skabe klarhed over virksomheders skattemæssige forhold og ved at sikre, at dobbeltbeskatning undgås.
Det er godt, og det støtter vi op om i Venstre.
Det er også positivt, at dobbeltbeskatningsoverenskomster understøtter samhandel og investeringer til gavn for begge lande.
En sådan aftale styrker samtidig samarbejdet mellem landenes skattemyndigheder som et rigtig vigtigt led i bekæmpelsen af international skatteunddragelse.
Det er der også kun godt at sige om.
Dobbeltbeskatningsoverenskomster læner sig grundlæggende op ad OECD's model for overenskomster af den her type.
Det nærværende forslag opdaterer dobbeltbeskatningsoverenskomsten på enkelte punkter til gældende internationale standarder.
Venstres eneste bekymring er, at de dele af erhvervslivet, som i dag betjener sig af ukrainske studerende og praktikanter – og her tænker jeg særlig på landbruget – vil få sværere ved at rekruttere studerende og praktikanter efter forslaget her.
I en tid, hvor manglen på arbejdskraft er stigende, og hvor bl.a. landbruget har svært ved at rekruttere, er studerende og praktikanter fra bl.a. Ukraine en vigtig menneskelig ressource for at sikre driften i vores landbrug.
Vi synes derfor ikke, det er tiden til at ofre det på et ideologisk alter.
Man kan spørge, hvilke dele af erhvervslivet der ellers er tale om – hvem det er, der bliver berørt af forslaget og i hvilket omfang.
Det er spørgsmål som de her, der for os står lidt ubesvarede hen.
Som nævnt er Venstre fortaler for dobbeltbeskatningsoverenskomster og bakker op om de her principper, men inden vi kan tilkendegive vores endelige stilling til det konkrete lovforslag, har vi brug for at få belyst konsekvenserne for erhvervslivet, herunder særlig landbruget.
Tak for ordet.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-10-14:
Nu har de to foregående ordførere jo været meget inde på indholdet af det konkrete forslag om en ny dobbeltbeskatningsoverenskomst mellem Danmark og Ukraine, så jeg vil egentlig prøve at holde mig lidt til nogle overordnede vendinger, og det er, at vi i Dansk Folkeparti er store tilhængere af, at man laver de her dobbeltbeskatningsoverenskomster, både for at undgå dobbeltbeskatning, men også dobbeltikkebeskatning.
Vi synes, det er vejen frem, at man laver de her bilaterale aftaler mellem landene, og jeg er også superglad for den standard fra OECD, der ligger ovenover.
OECD er et organ, som vi bør benytte noget mere, for det er en bred skare af lande, og det er jo også der, hvor man skal løse det, hvis man har internationale skatteproblemer og har brug for standarder og andre ting, og det har vi jo også set med den nye skatteaftale, der blev lavet her for nylig omkring en bund under selskabsskatten og beskatning af techgiganter osv.
Så vi er store tilhængere af dobbeltbeskatningsoverenskomster og kan også støtte den her overenskomst.
Hvis jeg alligevel skal nævne lidt om indholdet – og det er jo bl.a. også bare sådan en kommentar til Venstre og Kenneth Mikkelsen – er det, at vi godt kan støtte det, at ukrainske studerende, også landbrugselever, ikke fremover stilles bedre end danske studerende.
For det var jo det, der var med den gamle overenskomst.
Jeg synes faktisk, det er sværere at forklare, hvorfor udenlandske studerende skal have bedre skattevilkår end dem, vi giver til de danske elever, og jeg synes egentlig, det giver god mening, at man med det her får ligestillet det.
For alt andet synes jeg da virker underligt.
Så vi kan godt støtte det, som det ligger her, og i øvrigt kan man heller ikke stille ændringsforslag til det, for det er jo ligesom take it or leave it, altså tag det, eller lad være.
Så vi støtter det her forslag fra regeringen.
Karsten Filsø (SF), 2021-10-14:
Tak for ordet.
Det er første gang, jeg er på talerstolen i den her sammenhæng, her afløser jeg hr. Carl Valentin.
Men til sagen: Hvad mener SF så om ændringerne af dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem Danmark og Ukraine?
Derfor håber vi også, at beskatning på tværs af grænser – og man kan jo også sige mangel på samme – vil være et fokusområde for regeringen, og vi er tilfredse med, at regeringens skatteaftaler bliver opdateret løbende.
Helt konkret i det ukrainske tilfælde har der heldigvis ikke før været de helt store smuthuller for systematiske spekulationer – måske også kaldet banditter i habitter – og ændringerne, der bliver lagt op til, har mere en teknisk karakter.
Vi noterer os dog i SF en substansændring i vilkårene for beskatning af studerende og praktikanter, så ukrainske studerende og praktikanter ansat i Danmark fremover vil blive beskattet efter danske skatteregler.
På den egn, hvor jeg bor, er der en del ukrainere i landbruget, og den nye aftale vil forhåbentlig også være et værn imod social dumping, når ukrainere sidestilles med andre.
Det ser SF positivt på.
Derfor kan SF stemme for ændringen af dobbeltbeskatningsoverenskomsten, både med baggrund i de opdaterede tekniske ændringer og også de mere indholdsmæssige ændringer.
Rune Lund (EL), 2021-10-14:
Enhedslisten er positiv over for den ændring af dobbeltbeskatningsoverenskomsten mellem Danmark og Ukraine, der bliver foreslået med det her lovforslag.
Den vil for det første blive opdateret med de nye internationale standarder omkring bestemmelser om udveksling af oplysninger og inddrivelse af skattekrav svarende til OECD's modeloverenskomst.
Så er der for det andet det omkring beskatning af udbytter fra pensionsinstitutter, så udlodninger til et pensionsinstitut i det andet land ikke vil blive beskattet.
F.eks. vil det betyde, at en dansk pensionskasse, der investerer i Ukraine, ikke vil blive beskattet i Ukraine, og det er jo almindelig dansk forhandlingspraksis, at man prøver at gøre det, som det må forstås ud fra lovforslaget umiddelbart virker fornuftigt.
For det tredje er der beskatning af royalties, som bliver ændret til at omfatte flere områder, flere typer, men samtidig nedsættes kildeskattesatsen på royalties generelt fra 10 til 5 pct.
Det kan godt være, at der er en god forklaring på det, men det har vi tænkt os at stille spørgsmål til i udvalgsbehandlingen, altså hvad baggrunden er for det.
Det sidste element er så omkring de udenlandske gæstestuderende, hvor den gældende overenskomst jo indeholder en mulighed for, at en gæstestuderende fra Ukraine bliver beskattet lempeligere i Danmark end andre studerende.
Den har jo været anvendt særligt af ukrainske landbrugspraktikanter og indebærer bl.a. en risiko for social dumping, og nu foreslås bestemmelsen så ændret, så beskatningen af sådanne studerende m.v. sker efter de almindelige regler i Danmark, og det synes vi er fornuftigt.
Det er fint, at vi får arbejdskraft fra andre dele af verden til at arbejde i Danmark, men det skal ske til danske løn- og arbejdsvilkår, og vi skal ikke have regler, som risikerer at undergrave danske løn- og arbejdsvilkår.
Vi har som sagt nogle spørgsmål, i forhold til hvorfor man i aftalen har valgt at nedsætte kildeskattesatsen for royalties fra 10 pct. til 5 pct., men er ellers som udgangspunkt positive over for lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-14:
Tak for det, formand.
Jamen vi skal fremad i det danske folkestyre!
Jeg kan sige, at Nye Borgerlige kan støtte det, og at vi ikke har noget imod, at man sænker skatten lidt.
Om det så lige er på dette område?
Mon ikke det hele går?
Så vi stemmer for.
Martin Lidegaard (RV), 2021-10-14:
Mange tak, formand.
Og vi har jo haft to store bump på vejen i de seneste 5-10 år.
Vi havde først flygtningekrisen i 2015, hvor vi fik lukket Øresundsbroen begge veje, og det er gået trægt med at få den op, selv om man må sige, at strømmen af flygtninge jo er stort set ikkeeksisterende nu.
Og så har vi oven i det fået coronakrisen, som også helt legitimt gjorde det nødvendigt, i hvert fald en overgang, at være mere restriktive med indrejse.
Jeg kan sige det helt kort og enkelt: Fra radikal side vil vi støtte enhver bestræbelse for at få åbnet alle de grænser igen og gøre det lettere for alle nordiske borgere at kunne færdes frit.
Det tror vi er godt for alle, også dansk erhvervsliv.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-14:
Tak til ministeren.
Jeg lægger særlig mærke til, at ministeren siger, at vi når målet, fordi vi skal nå målet.
Det vil jeg bare gerne rose ministeren for.
Så er der lidt forvirring derude.
Vi hører jo tit ministeren, og vi hørte faktisk også statsministeren ved åbningsdebatten sige, at vi er halvvejs i mål med at reducere udledningerne med 70 pct. i 2030.
Så der er forvirring.
Jeg vil bare lige høre, om ikke ministeren kan bekræfte mig i, at det, at man er halvvejs i mål, ikke reelt er at nedbringe CO 2 -udledningerne, men det er i planlægningen af nedbringningen af CO 2 -udledningen.
Det er bare for at få det på plads, så vi har den samme præmis at arbejde ud fra.
Dan Jørgensen (S), 2021-10-14:
Hvis man bare ser på nedbringningen, er vi længere.
Det her handler om at reducere fra 1990 til 2030.
Så i de reelle realiserede reduktioner er vi over halvdelen.
Det, jeg taler om, og det, statsministeren taler om, og som spørgeren refererer til, er den manko mellem det tidspunkt, hvor vi vedtog klimaloven, og det, der så mangler for at skulle leve op til klimaloven.
Det er 20 mio. t CO2-ækvivalenter.
Og der har vi lavet politik, vedtaget aftaler, lavet lovgivning, allokeret midler, der sikrer, at vi når halvdelen den vej.
Vi har så ydermere lavet planer for, hvordan vi skal nå den sidste halvdel, altså hvilke aftaler der skal genbesøges, hvilke virkemidler vi bliver nødt til at se på om skal strammes osv.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-14:
Vi er begge to venstrefløjspolitikere.
Men så er det bare en appel fra Frie Grønne til alle folketingsmedlemmerne, regeringen og støttepartierne om, at vi, når vi taler om målet og om CO 2 -reduktionerne, er påpasselige, så vi ikke kommer til at lyde, som om vi rent faktisk har nået målet om at nedbringe udledningerne.
For der er forvirring, altså om det er den planlagte, eller om der er tale om en reel nedbringelse af CO 2 -udledningen.
Dan Jørgensen (S), 2021-10-14:
Jeg synes ikke, at man – hvis der ligesom ligger det i spørgsmålet – kan klandre regeringen for at prøve at få ting til at se bedre ud, end de er, al den stund at hvis jeg havde talt om de realiserede reduktioner, ville det se endnu bedre ud, fordi vi faktisk har reduceret med 40 pct. af de 70 pct., hvilket som bekendt er over halvdelen.
Men det, der vel er rigtig interessant, er den manko, altså det, vi mangler, fra vi vedtog klimaloven, til vi når de 70, og der har vi altså nu lavet lovgivning, der sikrer omkring 10 mio. t.
Det er nok heller ikke helt rigtigt at sige, at det er halvdelen, men det er det så, når man bare ser på tallene, men man skal have med i en parentes – det kunne man måske blive bedre til at nuancere – at de sidste 10 mio. t bliver sværere end de første.
Vi er jo i gang med lige nu stadig væk at implementere den aftale, vi lavede sidste år.
Vi sidder lige nu og forhandler om den del, der handler om CO2-fangst, nemlig hvordan vi får CO 2 pillet ud af røgen og ned i undergrunden eller får den udnyttet til ptx.
Det er så den anden strategi, de andre konkrete virkemidler, vi skal i gang med at forhandle bagefter.
Så når vi er på den anden side af at have fået forhandlet de to ting, som jeg er sikker på ordføreren er enig med mig i haster, vil vi også være klar til at genåbne energi- og industriaftalen, men det bliver realistisk set dog ikke, inden jeg står her i Folketingssalen i december.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Det synes jeg var en skam, for jeg ser jo konturer af, at med de høje gaspriser, der er nu, bliver biogasstøtten sådan set reduceret.
Jeg har læst mig til, at det måske kunne være 3,5 mia. kr., vi sparer på den støtte i 2022.
Det gør jo så, at når ministeren lige før spurgte om, hvordan man skulle finansiere en hurtigere udfasning af kul på Nordjyllandsværket, kan jeg sagtens se, at der sådan set er nogle penge, vi sparer et sted, som man kan bruge et andet sted til at fremme noget klimahandling.
Dan Jørgensen (S), 2021-10-14:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg følger præcis det ræsonnement, men jeg er helt sikker på, at vi kommer til at skulle gøre mere, også inden for energi og industri, og det er også derfor, vi har fremlagt en køreplan, hvor det jo fremgår helt tydeligt, at vi skal genbesøge det område.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-14:
Så vi vil jo i Enhedslisten gerne i samarbejde med regeringen komme i mål, og jeg lytter mig til debatten i dag, at der godt kunne være flere, der har emner til at genåbne aftalen for industri og energi, og det med at fremrykke en udfasning af kul på Nordjyllandsværket synes jeg er værd at gå efter.
Så er ministeren for, at vi genåbner den aftale inden nytår?
Dan Jørgensen (S), 2021-10-14:
Men der er forskel på at sige mindst 50 pct. og så sige mellem 50 og 54 pct.
Ja, selvfølgelig bliver Venstre inviteret til forhandlinger.
Kan vi garantere, at Venstre kommer med i en aftale?
Nej, desværre ikke.
Venstre er ikke med i aftalen om vejtransport; det havde vi ønsket, for det er en meget vigtig aftale, men det er I ikke.
Til det sidste var der tvivl om, om Venstre kom med i aftalen om landbrug – det gjorde de heldigvis.
Kan vi garantere, at Venstre kommer med i alle fremtidige aftaler?
Nordjyllandsværket kigger vi på.
Jeg har nu noteret mig, at det mener Venstre – det er også første gang, jeg hører, at det er et konkret forslag til, at det vil man gøre.
Så ser jeg også frem til at få et forslag til, hvordan det skal finansieres.
Det er ikke nok bare at sige: råderum.
Man bliver nødt til at sige, hvor det er, pengene skal tages fra.
Marie Bjerre (V), 2021-10-14:
Så er jeg bange for, at ministeren ikke har hørt ordentligt efter, hvad jeg læste op, for der står jo sådan set minimum 50 pct., og det er præcis det, vi også taler om i dag.
Når den her debat er så vigtig, er det, fordi vi synes, det er vigtigt, at vi får lavet nogle brede aftaler på klimaområdet.
Det er vigtigt for Danmark, og det er vigtigt for klimaet.
Og derfor vil jeg endnu en gang spørge: Vil ministeren invitere Venstre med til konkrete forhandlinger om udmøntning af det her delmål?
Og til allersidst: Hvad synes ministeren om Venstres forslag om at fremrykke udfasningen af kul på Nordjyllandsværket – vil ministeren være med til det?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-10-14:
Jo, jeg synes, det er ganske glimrende, at vi har indgået den aftale med Indien.
Det er et stort skridt.
Men jeg mener ikke, at vi kan sige, at det er, fordi vi har en 70-procentsmålsætning; det er, fordi vi har noget teknologi, de gerne vil gøre brug af.
Anne Paulin (S), 2021-10-14:
Ordføreren får det også til at lyde, som om det er en dårlig ting for dansk økonomi og for vækst og beskæftigelse, at vi har et stort fokus på grøn omstilling.
Taler det ikke imod det, vi har set, nemlig at vi rent faktisk er lykkedes med at komme ret langt med omstillingen af det danske samfund, mens vi samtidig har set en høj bnp og en høj konkurrencedygtighed og vækst, som er sket, samtidig med at vi har formået at omstille?
Peter Seier Christensen (NB), 2021-10-14:
Altså, de aftaler, der er lavet indtil videre, kommer jo til at koste os penge.
Sådan er det.
Man kan jo ikke skille tingene ad og sige, at fordi vi har haft vækst, samtidig med at vi har lavet grøn omstilling, betyder det, at vi også får økonomisk vækst ud af at lave yderligere tiltag.
Det kunne sagtens være, at vi havde haft den samme vækst eller højere vækst, hvis vi var gået en anden vej.
Men med hensyn til aftalen med Indien synes jeg selvfølgelig, at det er meget tilfredsstillende.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-10-14:
Tak for ordet, formand, og tak for en god debat.
Verden brænder, og vi skal handle nu.
Derfor er det selvfølgelig også nødvendigt med delmål på vejen mod klimaneutralitet.
Alt andet vil være hul i hovedet og give frit løb til den meget udskældte hockeystav.
Tag f.eks. den landbrugsaftale, der lige er blevet indgået.
Den peger frem mod et bedre landbrug, men den afspejler slet, slet ikke det niveau og den alvor, vi bør navigere ud fra.
Man kunne have gennemført en reduktion på over 20 pct. af Danmarks samlede CO 2 -udslip inden for de næste par år, hvis vi bare turde halvere vores animalske produktion, men hele spørgsmålet om den animalske produktion ville man ikke røre ved med en ildtang i den netop indgåede aftale.
Så jeg har bare lidt svært ved at tro på, at dette delmål ændrer særlig meget i praksis.
Det er simpelt hen ikke korrekt, vil jeg tillade mig at sige, når ministre og ordførere fra regeringen står på Folketingets talerstol og fortæller folk derude, særlig de unge og de aktive, at vi er halvvejs i mål med vores reduktioner; at vi er halvvejs mod målet om de 70 pct. i 2030, fordi vi har snakket os frem til, hvor reduktionerne skal ske; fordi vi har besluttet os for, hvilke teknologier vi skal satse på, som vil levere reduktionerne, også på et senere tidspunkt.
Vi er ikke halvvejs i mål med at reducere vores CO 2 -udledninger
Det er, som om der er to parallelle virkeligheder, der kæmper om at definere virkeligheden.
Den ene er den politiske verden, heriblandt os, hvor reduktioner måles i ord og i papir.
Naturen og klimaet vil blæse på skåltaler og ambitiøse klimamål, hvis det ikke manifesterer sig i konkret handling.
Det samme vil vores børn og børnebørn.
For nylig har alle kunnet se resultaterne af en stor international undersøgelse om klimaforandringernes påvirkning af unges mentale helbred.
Den viste, at 75 pct. af de unge synes, at fremtiden er skræmmende.
40 pct. af dem ved ikke, om de vil sætte børn i verden på grund af klimaforandringerne.
Hvis det ikke er et vink med en vognstang, så ved jeg ikke, hvad det er.
Vi skal ikke bare snakke, vi skal handle.
Vi skal sætte nødvendig, modig og retfærdig handling bag ordene.
Jeg håber af hele mit hjerte, at det her delmål sætter mere skub i den radikale omstilling på alle niveauer af vores samfund, som både FN og den verdensomspændende klimabevægelse kræver.
Jeg er dog bange for, at mine forhåbninger ikke bliver indfriet.
Frie Grønne bakker op om forslaget, selv om vi gerne ville have haft et højere delmål, der forpligter os på at handle hurtigere og mere radikalt.
For som Den Grønne Studenterbevægelse siger, er aftalerne mangelfulde og utilstrækkelige i deres nuværende form, og det beror på utopier om teknologiske fix, der selv i det bedst tænkelige scenarie ikke kommer i nærheden af at løfte opgaven med den grønne omstilling.
Frie Grønne vil halvere den animalske produktion.
Vi vil erklære klimanødsituation hellere i dag end i morgen, for Danmark kan mere, hvis vi vil.
Tak for ordet.
Marie Bjerre (V), 2021-10-14:
Tak for det.
Jeg havde egentlig tænkt mig at sige noget andet, men nu kommer ministeren lige ind på, at ministeren synes, at det er pludseligt , at Venstre bakker op om et 2025-mål og et 50-procentsmål her i 2025.
Jeg vil bare sige, at jeg står her med et brev fra den 18. maj 2021 sendt af den daværende klimaordfører for Venstre til ministeren, og jeg vil godt lige læse op, hvad der står: Og som vi gentagne gange sagde i forhandlingerne i forbindelse med 2025-målet, inden regeringen pludselig gik i en anden retning, så vil vi gerne bakke op om et ambitiøst 2025-mål.
Vi undrer os bare rigtig meget over processen, og at regeringen lige pludselig vælger at lave en aftale med sine støttepartier.
Men så tilbage til mit spørgsmål – jeg skal nok gøre det kort.
Jeg vil gerne høre ministeren, om han så vil sørge for at invitere Venstre med til forhandlingerne omkring udmøntningen af 2025-delmålet.
Dan Jørgensen (S), 2021-10-14:
Men det, ordføreren læste op der, var jo ikke det mål, vi har foreslået.
Vi har foreslået 50-54 pct.
– det, ordføreren læser op, er 50 pct.
Det her er et indikativt mål med et spænd på 50-54 pct., og det ville Venstre ikke være med til.
I øvrigt, hvis vi skal blive ved den der debat, selv om jeg ikke forstår, hvorfor den er så vigtig, så skal jeg gerne sende datoen for, hvornår Venstre og Konservative var indkaldt til et trilateralt møde, hvor vi netop diskuterede, om I dog ikke nok ville gå med til de 50-54 pct., når I nu havde sagt de 50 pct.
Svaret var nej – det kunne I ikke på daværende tidspunkt, måske senere.
Og det senere tidspunkt blev så i tirsdags.
Det er vi glade for, men det har ikke været meldt ud på noget tidspunkt tidligere, i hvert fald ikke til mig.
Christian Juhl (EL), 2021-10-14:
Nu tror jeg ikke, at vi behøver at være bange for grundloven.
Grundloven har vi jo diskuteret så mange gange, og der er jo god elastik i den, så der er jeg ikke bange for det.
Men det er sådan set grundlaget for Nordisk Råd, som vi skal kigge på, og det er derfor, jeg synes, at vi skulle prøve at genoverveje det, for det kunne også være, at der var elastik i det, når vi ser, at vi har brug for så mange som muligt til at være med.
Hr. Bertel Haarder sagde i sin tale, at vi altid skal tænke nordisk, bl.a. fordi det er svært at tænke EU i alle spørgsmål.
Det er også det, jeg appellerer til.
Jeg tror ikke, at vi i dag skal beslutte, at vi skal have en nordisk union – og da slet ikke den model, som Margrethe I lagde op til, men vi skal have et stærkere samarbejde, og en nordisk union kunne godt være en vision på længere sigt, når nu verden forandrer sig så meget som nu.
Det er derfor, at jeg også siger det med USA og stormagtsrivaliseringen.
For det er ulideligt at se på, når vi har en mulighed for at være stormagt sammen på en anden måde.