runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-28:
Tak for det, formand.
Det skal man jo værdsætte, for det er ikke altid, at man er så heldig, at der er to gode lovforslag på en dag, men det er der i dag, og det her er bestemt et godt lovforslag.
Lånegrænsen for fritidshuse bliver hævet fra 60 pct. til 75 pct. Det synes jeg er rigtig fornuftigt.
Vi kunne også godt være gået med til, som hr. Hans Kristian Skibby var inde på, at sætte den op til 80 pct., men det her er bestemt et skridt i den rigtige retning.
Mange af de argumenter, som jeg vil bruge, er sådan set taget, men så kan jeg måske uddybe svaret på det spørgsmål, der blev stillet tidligere af hr. Torsten Schack Pedersen, nemlig det her med, at det her er en ligestilling, der foregår, mellem ejere af boliger, som har en friværdi, og som vil kunne bruge den friværdi til at købe et fritidshus, og lejere, for de har ikke den mulighed i dag.
Det synes jeg er en god ting.
Hvis jeg har en friværdi i mit hus, vil jeg kunne gå ned i et realkreditinstitut, og så vil jeg kunne bruge den friværdi til at købe et fritidshus.
Det synes jeg sådan set er rimeligt nok.
Men det er urimeligt, at man, hvis man er lejer, er dårligere stillet, hvis man f.eks. bor inde i København og ønsker sig et sommerhus for at komme lidt ud på landet.
Der er i dag folk, som jo i virkeligheden kan realkreditbelåne deres sommerhuse op til 100 pct., fordi de tilfældigvis har noget friværdi i deres egen bolig.
Så vil jeg adressere Nationalbankens høringssvar.
Jeg har selv fornøjelsen af at sidde i Nationalbankens repræsentantskab, og jeg synes, at Nationalbanken har en lidt underlig tilgang til mange ting i de her tider.
Det er, som om de, hver gang der sker et eller andet, eller hvis der kommer et politisk forslag, skriger: Overophedning af økonomien.
Det gør de så bare hele tiden, og så ender de måske med at få ret engang, men det gør det jo ikke specielt seriøst, at man hele tiden råber: Ulven kommer.
Og lige på det her område, på sådan en lille del af boligmarkedet, synes jeg, at det er meget underligt.
Jeg undrede mig meget over deres høringssvar.
Men nuvel, sådan er det.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-28:
Venstres ordfører var også inde på det, men nu, hvor Liberal Alliances ordfører formulerede sig så polemisk i forhold til Nationalbankens høringssvar, bliver jeg næsten nødt til at spørge ind til det.
For vi har jo her en institution, Nationalbanken, som har en meget dyb viden om, hvordan sådan nogle ting her fungerer.
Hvordan kan ordføreren bare sådan uden videre afvise de bekymringer, der er – uden uddybning og uden at få yderligere klarlagt, f.eks. hvordan Det Systemiske Risikoråd, hvor Nationalbanken jo også har plads, forholder sig til det?
Altså, er det ikke at gøre sig selv klogere end en meget, meget dybt specialiseret institution, som vi jo alle sammen burde have tillid til?
Anders Johansson (KF), 2017-03-28:
Tak for det.
Lovforslaget handler jo som bekendt om at hæve realkreditbelåningen af fritidshuse fra 60 pct. til 75 pct., og det er naturligvis et forslag, som Det Konservative Folkeparti kan bakke op om.
Når man udvider lånegrænsen til realkreditbelåning, gør man det også billigere at finansiere køb af sommerhus og renovering af eksisterende sommerhus, men allervigtigst, synes jeg, gør vi det også billigere at opføre nye sommerhuse, og det flugter fuldstændig med de ambitioner, som vi har i den nye planlov, som vi netop er ved at behandle.
Her er det jo netop aftalt, at der skal etableres tusindvis af nye sommerhusgrunde, sommerhusgrunde, som nu kan bebygges med en billigere finansiering og dermed gavne turismen i hele landet.
Når jeg er særlig begejstret for netop det her element i lovforslaget, er det, fordi det er med til at styrke turismen, som i mange yderområder måske netop er svaret på at få vendt afvikling til udvikling.
Det er øget turisme, som fremover i høj grad vil kunne bidrage til at vende den negative udvikling i mange områder, fordi turismen gavner lokalsamfundet meget bredt.
Øget turisme giver arbejdspladser både hos den lokale håndværker, restaurationerne og i handelslivet og oplevelseserhvervene.
Derfor understøtter sommerhuse også markedet for helårsbeboelse og dermed den generelle prisdannelse på boligmarkedet i de områder, hvor det ellers er rigtig svært.
Forslaget vil desuden medføre, at flere får adgang til sommerhusmarkedet, idet andelen, som skal finansieres ud over realkreditlån, reduceres.
Det vil alt andet lige føre til et sommerhusmarked, som i højere grad bliver understøttet, særlig i områder, hvor der er en svag efterspørgsel, og det er så igen sandsynligvis, må man formode, netop de områder, hvor det i forvejen er rigtig svært at skabe arbejdspladser.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-28:
Vi har også diskuteret det her forslag i vores folketingsgruppe og kan egentlig godt i udgangspunktet se både for og imod, fordi som flere har været inde på, er det jo sommerhuse, der ofte ligger i landdistriktskommuner, ligger i dele af landet, hvor der er et ønske om at få mere gang i salget, og hvor der også er en række udfordringer.
Det synes vi faktisk er ret tungtvejende, også i forhold til at vi har kunnet se, at udviklingen af sommerhussalget har ligget stabilt, relativt lavt stabilt, siden krisen.
På den anden side er der også de indvendinger, som flere af mine kollegaer fra centrum-venstre har været inde på
, at vi skal tænke os meget om, når vi hæver de her realkreditlånegrænser, fordi man – og det vil mange jo gøre – bruger en del af sin friværdi, hvis man har en ejerbolig, til at finansiere et sommerhus, som så igen kommer op på en lånegrænse på 75 pct.
Så sætter vi os bare i en mere udsat position i forhold til det tidspunkt, hvor renterne stiger.
Nu har vi haft lave renter i lang tid, og så kommer vi måske ind i sådan en falsk tryghed om, at sådan bliver det ved med at være, men der er jo intet, der kan garantere os, at det vil blive ved med at være sådan.
Så er der også den forskel på en fritidsgrund, et fritidshus og en primær bolig, at når man først begynder at sætte – hvad skal man sige – mere af sin økonomi på spil i forhold til nummer to bolig, er det en anden situation.
Vores realkreditsystem er jo primært for at sikre, at mange mennesker kan få en bolig til relativt billige penge.
Når jeg siger relativt, er det jo, fordi vi også i den her sag løbende har en diskussion om stigende bidragssatser og gebyrer osv., men det en anden diskussion.
Derfor hælder vi også mest til at sige nej til det her forslag.
Vi synes, at det er en voldsom stigning.
Det er ikke bare et par procent, det er 15 procentpoints stigning.
Vi synes, det er meget at lægge det så højt både i forhold til den enkelte boligejers sikkerhed og i forhold til samfundsøkonomien samlet set.
Så derfor vil jeg også gerne rose Socialdemokraternes initiativ i forhold til at sige: Lad os mødes, lad os få nogle flere på banen, lad os høre Nationalbanken igen.
Der er også andre kritiske røster ude, eller i hvert fald nogle, der maner til forsigtighed, bl.a. Morten Skak, der er boligøkonom.
Det betyder ikke nødvendigvis, at vi ikke kan ændre noget som helst, men vi skal i hvert fald ikke smide de sidste 10 års erfaringer ud med badevandet og så bare hovedkulds kaste os ud i noget, der kunne vise sig at være risikabelt, hvis renterne bare stiger med et par procentpoint igen.
Så vi vender tilbage.
Jeg håber, at vi kan gennemføre nogle af de initiativer og blive lidt klogere, og så må vi tage diskussionen igen ved andenbehandlingen.
Jeg tror, at det kunne være meget brugbart, at i hvert fald de af os, der har noget nyt at sige eller en gentagelse, bringer det på banen.
Men altså, vi er meget skeptiske over for det her lovforslag fra SF's side.
Martin Lidegaard (RV), 2017-03-28:
Der er to lidt modsatrettede hensyn, der gør sig gældende i det lovforslag, vi har foran os her.
På den ene side er der regeringens ønske om at gøre det lidt lettere at låne til renoveringer, køb og bygning af sommerhuse, der jo typisk ligger i yderdistrikterne, i landdistrikterne i Danmark, hvor der også er et turismeerhverv, der kan gøre sig gældende, og hvor vi ved der er mangel på boliger.
Det synes vi fra radikal side egentlig er et ganske prisværdigt formål.
Men på den anden side står så bekymringen for, om det her kan føre til en overophedning, og om det er det rigtige tidspunkt, eller om man risikerer at udsætte den her begrænsede gruppe af låntagerne for en form for risiko og lave en boligboble a la det, vi har set før.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg som udgangspunkt har indstillet det her forslag til en positiv modtagelse i den radikale gruppe, fordi jeg trods alt synes, at den del af realkreditten, der udgøres af den her form for lån, er så lille en del af den samlede realkreditlångivning, at jeg ikke tror, det vil udgøre den helt store fare for en større ophedning.
Men på den anden side må jeg sige, at det, i modsætning til hvad flere andre ordførere har sagt, altid gør indtryk på mig, når Nationalbanken råber vagt i gevær, og derfor vil jeg tilslutte mig den idé, som bl.a. Socialdemokratiets ordfører var inde på, nemlig at vi bruger udvalgsbehandlingen til lige for en god ordens skyld at spørge os for hos nogle andre eksperter, men for vores vedkommende altså mest for at blive betrygget i, at vi godt kan stemme ja til det her forslag.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-28:
Jamen jeg sidder ikke i regeringen.
Jeg sidder i Folketinget og har ret til at have holdninger, også til, hvad Nationalbanken siger.
Ministeren sidder i regeringen og må redegøre for, hvad regeringens holdning er.
Det er den tredeling af magten, der er, i Danmark.
Det er sådan en demokrati-ABC, hr. Pelle Dragsted.
Som medlem af Nationalbankens repræsentantskab har jeg bestemt ret til at forholde mig til, hvad det er, Nationalbanken siger.
Og efter at de igennem lang tid har sagt, at ulven kommer, eller har talt om risikoen for overophedning i en situation, hvor vi har 1,6 pct. vækst, så mener jeg på linje med, hvad en lang række økonomer også mener, at det ikke er en fagligt rigtig vurdering.
Sådan er det.
Der er diskussioner på de her områder.
De skal være der, de skal ikke holdes nede, ved at man kalder folk, der starter dem, for trumpagtige.
Det synes jeg er bekymrende.
Det var en voldsom udmelding, synes jeg.
Det er helt legitimt, at man diskuterer det, Nationalbanken siger.
Det er fuldstændig legitimt.
Der pågår en diskussion mellem Finansministeriet og Nationalbanken, ligesom der er diskussioner mellem Finansministeriet og vismændene osv.
De diskussioner pågår hele tiden.
Når Nationalbanken kommer med nogle anbefalinger, eller når de begynder at tale om overophedning og taler om det hele tiden i den situation, vi er i nu, er jeg i min fulde ret til at sige, at jeg mener, det hverken er fornuftigt eller rigtigt.
Det er ikke trumpsk eller noget som helst andet.
Jeg synes, de breder sig for meget ud.
Det er en holdning, jeg fuldt og helt har lov til at have, og som også deles af andre.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
Min ordførerkollega er så stilfærdig.
Jeg synes, det, vi hører her, er skræmmende – decideret skræmmende.
Altså, vi har en repræsentant for et regeringsparti, der står og undsiger vores nationalbank, kalder den politisk og siger, at den har nogle underlige holdninger, og at den skal udfylde sin kerneopgave.
Ja, kerneopgaven er faktisk at tilse den finansielle stabilitet og den valutariske stabilitet i Danmark.
Det er deres kerneopgave.
Jeg synes, det, vi hører her, nærmest bliver sådan lidt trumpsk, ligesom når Trump snakker om en såkaldt dommer, når der er en dom, der går ham imod.
Jeg håber, ministeren, når ministeren kommer herop om lidt, vil forholde sig til, om man er enig i den her meget voldsomme kritik af Nationalbanken.
Jeg synes, det er en farlig underminering af en vigtig finansiel institution, som altså hejser et advarselsflag her – selvfølgelig ikke af politiske grunde, men fordi de er bekymrede for, om det her kan true den finansielle stabilitet i Danmark.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-28:
Altså, faldet på boligmarkedet oplevede vi jo, før finanskrisen kom.
Faldet begyndte allerede i 2007, og krisen kom i 2008, så den der tætte sammenkobling mellem prisstigninger og finanskrise tror jeg ikke helt holder.
Det understregede Rangvidrapporten jo også, nemlig at mange andre lande også oplevede boligbobler.
Det var ikke noget, der kun skete i Danmark.
Men hvis jeg lige må sige det meget kort: Jo, jeg mener godt, vi kunne trænge til en diskussion om, at Nationalbanken skulle holde sig mere til det, de er sat i verden for, og ikke tale om alt mulig andet.
Det mener jeg at de i for høj grad gør.
Kaare Dybvad (S), 2017-03-28:
Jeg skal bare lige være sikker på, at jeg hørte det rigtigt.
Mener ordføreren, at Nationalbanken i deres anbefalinger er politiske – det var den formulering, jeg hørte – altså at det ikke er en faglig vurdering, men simpelt hen en politisk vurdering?
For så må der hvert fald gøres et eller andet, så må det jo være et oplæg til en videre vurdering af Nationalbankens rolle.
Jeg vil også spørge: Er ordføreren ikke enig i, at vi i Danmark stod i en helt exceptionel situation i 2007 og 2008, hvor vores banker jo rent faktisk krakkede før de amerikanske banker, og at vores problemer var væsentlig større end i alle andre nordiske lande og vi derfor også bør udøve en ekstraordinær forsigtighed i forhold til de ting her?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-03-28:
Ja, vi bør nemlig have tillid til Nationalbanken, og derfor synes jeg også, det er ærgerligt, at de på en lang række områder bliver ved med at sige det samme.
Altså, de taler om risiko for overophedning i en situation, hvor vi har 1,6 pct. vækst.
Når de kommer med anbefalinger, er det, at vi skal holde det offentlige forbrug lavt, føre en stram finanspolitik, men de tør ikke begive sig ud i at sige: Jamen det vil nok også være fornuftigt at øge arbejdsudbuddet, osv.
Jeg synes ikke, at det virker så seriøst.
Jeg synes, det virker, som om de tager nogle politiske ...
Jeg synes, det er helt ude på overdrevet, når de problematiserer, at man hæver lånegrænsen fra 60 til 75 pct.
Måske handler det om en dårlig samvittighed over, at de ikke kom med advarsler inden krisen, og så kommer de bare med advarsler hele tiden nu.
Det er lidt at gå over i den anden grøft, og det synes jeg ikke er seriøst.
Pelle Dragsted (EL), 2017-03-28:
Jamen altså, jeg må bare konstatere, at vi har et regeringsparti, som mener, at en af vores vigtigste finansielle overvågningsinstitutioner i Danmark, nemlig Nationalbanken, er politisk og råber: Ulven kommer.
Det synes jeg faktisk er stærkt bekymrende.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Tak for det.
Der er jo ganske rigtigt, som ordføreren siger, al mulig grund til at ønske EU-projektet og for den sags skyld også arbejdskraftens frie bevægelighed tillykke med fødselsdagen, sådan som hr. Jan E. Jørgensen gør.
Hr. Jan E. Jørgensen er jo i sin tale – som han ofte er, og det synes jeg er rigtig, rigtig fint – meget, meget begejstret for hele EU-projektet.
Og vi deler sådan set også hele målsætningen om at løse det her problem.
Men vil hr. Jan E. Jørgensen ikke indrømme, at de krav, der var i den sidste regeringsperiode, efter at Danmark fik en henstilling fra Kommissionen om optjeningsprincippet, om, at man bare kunne bryde EU-retten, på det tidspunkt var både uansvarlige og forkerte set med historiske briller – nu, når hr. Jan E. Jørgensen står på talerstolen?
Bent Bøgsted (DF), 2017-03-28:
Nu kan det være svært, hvis ikke man lige kan huske alle reglerne, men vi har jo en fælles aftale med bl.a. Frankrig om beskatning.
Det siger hr. Rasmus Nordqvist at vi ikke har, og det er så o.k.; det skal jeg ikke gøre mig klog på her.
Men i princippet skal man optjene af den løn, man tjener, og den børnecheck, man optjener, skal udbetales i Danmark.
Hvis man har familien med og man har børnene med i Danmark, har man ret til at få den, men det skal ikke være Danmark, der skal sende en børnecheck til et andet land.
Hvis det er Bulgarien, som jeg nævnte her, må det være Bulgarien, der betaler børnechecken til de børn, der bor der, hjemme i deres eget land.
Det er ikke meningen, man skal nyde godt af de sociale ydelser her.
Og så må Bulgarien eller Frankrig udbetale børnecheck til de børn, de har i det land, så de kan nyde godt af deres sundhedsvæsen.
Det gør de nok også i forvejen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-28:
Nu handler det her jo ikke bare om arbejde.
Det her handler om at bidrage til samfundet ved at betale skat hver måned af den løn, man får.
Så vil det sige, at ordføreren mener, at selv om det er en skatteyder i Danmark – altså en, der bidrager til det danske samfund – så er det et andet land og det andet lands skatteydere, der har ansvaret for børnene?
Er det rimeligt, at Frankrigs skatteydere betaler til de børn, der bor i Frankrig, selv om det samfund, som skatteyderen bidrager til, er Danmark?
Bent Bøgsted (DF), 2017-03-28:
Jamen altså, nu er det sådan, at børnene nok går i skole og til læge i det land, hvor de bor, og det er så det land, der skal betale børnechecken, hvis de har den ordning.
Det bør ikke være Danmarks problem, at der er en, der arbejder i Danmark og så har kone og børn til at bo derhjemme.
Vi er imod, at børnechecken skal sendes til det land, som man kommer fra, uanset om det er Bulgarien eller Frankrig, som hr. Rasmus Nordqvist nævnte før.
Det må være det land selv, der betaler til de børn, der bor i deres land.
Bare fordi man arbejder i et andet land, skal man ikke have en børnecheck sendt hjem.
Det mener vi absolut ikke.
Der skal være udbetaling i det land, hvor børnene bor, og den skal komme fra det land, som børnene bor i.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-28:
Det er faktisk nogle meget principielle politiske spørgsmål, vi tager stilling til her i dag, netop om man, hvis man betaler skat i Danmark, så har krav på de velfærdsydelser, vi har.
Bent Bøgsted (DF), 2017-03-28:
Det vil jeg sådan lige umiddelbart gætte på.
Men jeg ved ikke, hvordan det går med forhandlingen på det område.
Det er nok vores EU-ordfører, vi skal have på banen der for at få at vide, hvordan det går.
Men vi har stadig væk et ønske om at indføre optjeningsprincipper, der er ikke nogen ændringer der.
Men det kræver, at der er flertal for det.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-28:
Det må vi så arbejde videre med.
Ordføreren sagde det jo selv, altså i forhold til det optjeningsprincip, der er blevet indført for nylig og strammet op og gjort ved.
Det har man jo gjort på mange andre områder fra den her regerings side, og det har alt sammen været vedrørende tredjelandesborgere.
Det, jeg spurgte til, var ambitionen om at indføre optjeningsprincipper for vandrende arbejdstagere.
Og så er det, jeg spørger, hvordan det går med det.
Og når ordføreren ikke kan svare på det, er det, fordi der ikke sker noget som helst på det felt.
Jeg spørger så: Hvorfor sker der ikke noget på det felt?
Hvorfor har det blå flertal, som der nu er, ikke gennemført optjeningsprincipper for vandrende arbejdstagere fra EU- og EØS-lande, sådan som man sagde man ville?
Bent Bøgsted (DF), 2017-03-28:
Jamen her i sidste uge blev der indgået en aftale om optjeningsprincipper for 6 år, så det går da i den rigtige retning.
Men det, hr. Finn Sørensen hentyder til i forhold til EU-borgere, er, at det her optjeningsprincip er for tredjelandesborgere.
Det går i den rigtige retning, at det er udvidet til 6 år, og vi ser da også gerne, at der bliver optjeningsprincipper for EU-borgere.
Men man skal selvfølgelig huske på, at der er forskel på, om det er en familie, der kommer herop og bosætter sig med børn og det hele, for så bliver pengene jo ikke sendt ud af landet.
Så får de pengene til det forbrug, der er.
Men jeg synes, det ville være fair nok også at kigge på optjeningsprincipper for dem, der kommer til Danmark og slår sig ned.
Hvordan det kommer til at gå, og om vi kan lave en aftale for EU-borgere også, kan jeg ikke sige på nuværende tidspunkt.
Men jeg tager imod hr. Finn Sørensens tilbud om at prøve at lave et beslutningsforslag om indeksering af børnepengene.
Lad os bare snakke sammen om det.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-28:
Tak, og tak til ordføreren.
For vi mener jo, at en indeksering af børnechecken er den næstbedste løsning, når vi nu ikke kan få det, som egentlig står i den danske lovgivning.
Det er vi da med på, så jeg kan kun opfordre til, at vi måske snakker sammen om en lille tekst.
Så kommer der lidt skub i systemet, så den er vi med på fra Enhedslistens side.
Det er altså et ønske eller et krav om at indføre optjeningsprincipper.
Hvordan går det med det?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-28:
Det vil jeg ikke forholde mig til.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-28:
Tak for det, og tak til ordføreren for Enhedslisten.
Ordføreren kommer lidt med en opfordring til alle Folketingets partier om bare at indse og acceptere, at grunden til hele det her morads og alle de her besværligheder og alt muligt andet er, at EU-retten forhindrer det.
Det vil jeg gerne medgive.
Det er jo det, der har været Socialdemokratiets udgangspunkt hele vejen igennem
Vi har sådan set indrømmet, at der har været udfordringer i forhold til EU-retten, samtidig med at vi jo også anerkender, sådan som det her system er etableret, at EU-retten i mange henseender har forrang for dansk lovgivning.
Så vil hr. Finn Sørensen ikke bare medgive, at det sådan set hele tiden og hele vejen igennem har været Socialdemokratiets position, og at det i virkeligheden er ovre i den anden side af salen, man skal kigge i forhold til de holdningsmæssige udsving, der har været over de senere år?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-28:
Jeg forstår godt, hvad hr. Finn Sørensen siger.
Det er sådan set forholdsvis klart og tydeligt, og jeg tror også godt, at hr. Finn Sørensen forstår, hvorfor jeg ikke er klar til at vælte en regering med min egen partifælle i spidsen som statsminister.
Det ville være noget af et særsyn.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-28:
Jamen så hænger det, man står og siger, jo ikke rigtig sammen, fordi i 2014 var de blå partier klar til at vælte Thorningregeringen, fordi den ikke administrerede børnechecken i overensstemmelse med den lov, som VK-regeringen havde indført.
Men den siddende regering gør nøjagtig det samme.
Hvorfor er man så ikke parat til at vælte den siddende regering?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-28:
Jeg hørte det som tre muligheder.
Det var også en mulighed, at jeg kunne være med til at vælte den nuværende regering.
Det tror jeg ikke vil overraske hr. Finn Sørensen, når jeg siger, at det er jeg altså ikke klar til.
Med hensyn til spørgsmålet, om man skal sige undskyld, – det var hr. Rasmus Jarlov også inde på tidligere – tror jeg ikke, at det kommer bag på hr. Finn Sørensen, når jeg siger, at det er vi ikke parate til.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-28:
Betyder det svar, at Venstre er parat til at sige undskyld til den tidligere regering og det tidligere folketingsflertal?
For dengang var man nemlig parat til at vælte Thorningregeringen, fordi Thorningregeringen ikke ville administrere børnechecken i overensstemmelse med den lovgivning, som VK-regeringen havde vedtaget, og hvor der jo blev indført nogle ret skrappe optjeningsprincipper for at få ret til børnecheck.
Da var man parat til at vælte Thorningregeringen. Så enten må man altså sige undskyld nu, fordi man dengang var så høj i hatten, eller også må man jo være parat til at vælte den nuværende regering, for den administrerer jo fuldstændig på samme måde, som Thorningregeringen, nemlig i strid med den gældende lovtekst om optjeningsprincipper.
Så vil ordføreren ikke nok være sød at vælge mellem de to muligheder?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-28:
Det korte svar er nej.
Det lidt længere svar er nej, overhovedet ikke.
For dengang havde man en anden vurdering af, om det var medholdeligt inden for EU-retten eller ej.
Man kan så i bagklogskabens ulideligt klare lys se, at den vurdering var forkert.
Men altså, sådan er det.
Det tror jeg sådan set også man er klar over i Socialdemokratiet.