runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-14:
Jeg tror, vi må tage det, når det kommer.
Altså, jeg forestiller mig ikke, at det vælter ind over grænsen med canadiske landbrugsvarer.
Det har jeg faktisk ikke fantasi til at forestille mig.
Og hvis man virkelig fra Enhedslistens side ville sørge for, at der ikke kom canadiske landbrugsvarer ind i Danmark, så var man jo nået dertil, hvor man skulle lave en eller anden form for embargo eller boykot af canadiske fødevarer, og det går jeg ud fra at Enhedslisten ikke er parate til.
Som jeg bare stilfærdigt siger, er der jo en stribe andre lande, der så i hvert fald burde komme foran i rækken.
Jeg ved heller ikke, hvordan de behandler dyrene i Namibia.
Der ligger masser af namibisk oksekød i SuperBrugsen.
Jeg har altså også en idé om, at det måske ikke bliver opdrættet sådan under helt de vilkår, som vi nu er vant til her i Danmark.
Så hvis det er det, man vil – altså noget med embargo og boykot og forbud mod, at varer kommer ind – synes jeg bare, der er en lang, lang række lande, der melder sig i rækken, før Canada gør.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-14:
Der har jo været en meget stor kritik af den her frie frihandelsaftale fra mange forbrugerbeskyttelsesorganisationer, fra flere dele af fagbevægelsen rundtomkring i Europa og fra miljøorganisationer.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ind til: Er der noget af den kritik, som Dansk Folkeparti har taget stilling til, eller føler man sig hundrede procent betrygget af de svar, der er kommet fra udenrigsministeren, og som jeg også har læst igennem med stor interesse?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-14:
Jeg vil sige det sådan, at det er klart, at når man indgår aftaler med andre lande, så bliver man jo nogle gange nødt til at gå på kompromis.
Jeg vil ikke sige, at vi sagtens kan isolere os og nøjes med at handle med hinanden ligesom i stenalderen.
Det kan vi jo netop ikke sagtens.
Det kan vi, hvis vi absolut insisterer på det, men jeg synes ikke, det er nogen god idé.
For mig at se er det indlysende, at der er andre forbrugerbeskyttelsesmæssige traditioner i Danmark end i Canada, men jeg vil så også bare sige, at når man ser på Canada som nation, tror jeg sådan set, at det er et land, som har relativt høje standarder, også på det område.
Jeg ser frem til at se, hvordan Alternativet så vil behandle fremtidige handelsaftaler med Singapore og Japan for den sags skyld og andre lande, hvor man må sige, at standarderne slet ikke står mål med det, som vi kender fra Canada.
Det kunne være, det var på sin plads at drøfte spørgsmålet om, hvorvidt man skulle kunne straffes for at afbryde Folketingets møder.
Det var måske en idé til nogen i Retsudvalget.
Jeg tror, det ville være en god idé at gentage spørgsmålet.
Der har efterhånden været en del interruptions.
Så måske det ville være tilladt fra formanden.
Så kom vi til sagen efter at være blevet afbrudt af de der månemennesker.
Måske nogle af dem skulle stille op til Folketinget.
Så kunne det godt være, de skulle klæde sig anderledes.
Det ved jeg ikke om man kunne tilbyde ... Nu fortsætter det deroppe.
Er de ikke lidt mere normalt klædt på?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-14:
Jeg er enig i, at i den bedste af alle verdener var der så stor tillid mellem forskellige stater, som indgår en investeringsaftale som den her, at man ikke nødvendigvis behøvede et ekstra tvistbilæggelsessystem.
Men vi må også bare konstatere, at hvis den tillid ikke er til stede eller det er for at forsikre de investorer, der er ude i at tage store risici, altså at det skaber ekstra sikkerhed om investeringerne, så synes jeg, det er en god idé.
Og jeg synes mest af alt, at det er en god idé med den model, der er fundet i ICS-modellen, som jo har fuld gennemsigtighed, hvor der er appelmuligheder, og hvor der samtidig også er faste, udpegede upartiske dommere.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-14:
Så det betyder, at hr. Peter Hummelgaard Thomsen er uenig med hr. Jeppe Kofod?
Altså, hr. Peter Hummelgaard Thomsen mener, at det er på sin plads og nødvendigt at sætte danske domstole ud af kraft og lave en særdomstol i modsætning til hans socialdemokratiske kollega i Europa-Parlamentet?
Det undrer mig, at Socialdemokratiet på den måde slingrer.
Hvorfor mener hr. Peter Hummelgaard Thomsen, at hr. Jeppe Kofod tager fejl?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-14:
Jeg mener ikke, at hr. Jeppe Kofod tager fejl.
Altså, hvis ordføreren lyttede grundigt efter, ville han høre, at jeg faktisk gav hr. Jeppe Kofod ret.
Men jeg ved jo samtidig også, at det citat, hvor det er, hr. Jeppe Kofod har forklaret, hvorfor man lagde vægt på at ændre systemet fra en ISDS-model til en ICS-model, som jeg også ved at hr. Jeppe Kofod nede i Europa-Parlamentet har stemt for, formentlig er taget ud af sammenhæng.
Så jeg er faktisk enig med min partifælle i Europa-Parlamentet.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-14:
Det var sådan set, da ordføreren begyndte at udnævne CETA til en progressiv handelsaftale, at jeg reagerede, fordi jeg synes godt nok, at man skal lede længe efter det progressive i det her.
Når man ser på de forskellige artikler, altså kapitel 22, kapitel 23, kapitel 24, der handler om bæredygtig udvikling, som handler om arbejdstagerrettigheder og miljø, er der jo netop ikke nogen konsekvenser der.
Det er alene hensigter, hvor man så kan nedsætte konsultationsmekanismer og ekspertgrupper, men vi har ICS'en, som virkelig kan gå ind og banke til, hvis der er en virksomhed, som føler sig uretfærdigt behandlet.
Det, man jo så lægger sig op bag, når man sådan støtter det her, er jo meget det her med, at der står, at vi gerne må lave legitime politiske mål gennem lovgivning, og så kan man ikke bliver dømt for det, men er ordføreren ikke enig i, at det er op til ICS-tribunalet at vurdere, om det så er et legitimt politisk mål – eller hvem er det, der ifølge ordføreren vurderer det?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-14:
Jo, det er jeg da enig i, og det synes jeg sådan set også fremgår meget klart både i selve aftaleteksten og også af det fortolkningsdokument, der har været
Jeg synes egentlig, at det virker, som om der er rimelig klare rammer for, hvad det er for nogle områder, hvor virksomheder ikke kan få medhold, hvis det er, at man eksempelvis klager over, at en stat har vedtaget ekstra afgifter eller reguleret forskellige sektorer.
Men ikke desto mindre i forhold til ordførerens første spørgsmål vil jeg sige, at jeg gerne havde set – og det var også det, jeg sagde i min ordførertale – at man var gået skridtet videre.
Når jeg kalder den her aftale for en af de mere progressive af slagsen, er det jo, fordi det overhovedet er taget med.
Det er jo ikke set tidligere i handelsaftaler, at man har alle mulige målsætninger med om at fremme bæredygtig handel, at man lægger vægt på høje miljøstandarder, og at de skal følge de standarder, vi i øvrigt har i EU, og det er det, jeg mener, når jeg siger, at det er en af de mere progressive af slagsen.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-14:
Men kan ordføreren så ikke lige uddybe det?
Mener ordføreren virkelig, at det er i orden, at vi lægger det her op til vurderinger?
Det er jo kun ting, hvor vi siger, at det her skal I tage med i jeres vurderinger.
Vi siger jo ikke, hvordan det præcis skal fortolkes, hvordan de her kapitler skal bruges.
Det er jo op til ICS-tribunalet at tage stilling til de her ting.
Bekymrer det slet ikke ordføreren, i forhold til at vi netop står med 17 bæredygtighedsmål for verdens udvikling, som vi jo risikerer at give køb på gennem sådan en aftale som den her?
Bekymrer det slet ikke ordføreren?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-03-14:
Jeg har ikke en generel bekymring for, at vi giver køb på de bæredygtighedsmål, vi selv har været med til at vedtage.
Jeg har jo den fortolkningsramme af den her aftale, og jeg ved, at også voldgiftsdommere og dommere i det hele taget opererer efter den, og der skal man lægge til grund, hvad det egentlig er, der er aftalens ånd, og når staterne har forpligtet sig til at fremme bæredygtig handel, når man har forpligtet sig til at have høje standarder på miljøbeskyttelse og forbrugerbeskyttelse og deslige, er det også nødt til at tælle med i den vurdering, hvis der endelig er en sag.
Det er jo, fordi vi egentlig har ret høje standarder, at vi egentlig er ret gode til at have klare principper, når vi handler og lader andre virksomheder handle i Danmark og med Danmark osv.
Det sidste er jo også, at det, der i virkeligheden bekymrer mig rigtig meget, som jeg også var inde på i min ordførertale, er, at vi går en periode i møde, hvor vi ser et decideret tilbageskridt for verdenshandelen.
Det tror jeg i den grad er i direkte modstrid med danske interesser og danske lønmodtagerinteresser.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-14:
Det er jo fuldstændig rigtigt, vil jeg sige til hr. Kenneth Kristensen Berth, at den handelsaftale, der hedder EU, har skabt enorme problemer med social dumping.
Men det store spørgsmål er jo, hvordan det forhindres i den aftale med Canada, der nu lægges op til.
For jeg har også med stor interesse læst svarene, og jeg har med stor interesse læst selve teksten om nøglemedarbejdere osv. osv., der bl.a. skal leve op til bestemmelser om mindsteløn, som vi jo som bekendt ikke har i Danmark.
Derfor er det afgørende spørgsmål, hvad det er for en garanti, Dansk Folkeparti som støtteparti har fået – eventuelt i forhandlinger med regeringen, som vi andre ikke kender til – om, at det her ikke fører til social dumping; at det her ikke fører til, at der inden for områder i Danmark bliver ansat folk, der får en betydelig lavere løn end den, de ville få, hvis de arbejdede på danske vilkår?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-14:
Men det, som jeg synes er interessant her, er jo ikke aftalen med Canada.
Hvis det bare var en aftale med Canada og deres politiske system, ville jeg egentlig være betrygget nok i, at vi kunne lave en god aftale om forbrugerbeskyttelse, miljøstandarder osv.
Men med den her aftale er det jo ikke Canada, der kommer og lægger sag an mod Danmark ved ICS, det er jo virksomhederne, der kan gøre det.
Så det er uden for det demokratiske system, det er virksomhederne, der lige pludselig kan lægge sag an imod stater, og det er egentlig det, som jeg reagerer imod.
For vi kender ikke til andre handelsaftaler med udviklede lande, som man kalder det, hvor vi har behov for det her.
Og vi ser flere og flere frihandelsaftaler mellem andre lande, som også er udviklede, og hvor der slet ikke er de her tvistbilæggelsesmekanismer.
Så kunne ordføreren ikke forestille sig, at man tog det ud, og vi så lavede en handelsaftale med Canada om de reelle problemer, der er, og lod de nationale domstole, som jo er velfungerende i Canada og EU, tage sig af sagerne?
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-14:
Helt grundlæggende kunne jeg bare godt tænke mig at høre fra Venstres ordfører
: Hvad er det, der er galt med danske domstole?
Hvad er det, der gør, at danske domstole skal sættes til side og der skal oprettes de her særdomstole?
Hvad er baggrunden for det?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-14:
Det er sådan et underligt stråmandsspørgsmål.
Altså, hvem har sagt, at der er noget galt med danske domstole?
Hvem har sagt, der er noget galt med canadiske domstole?
Det er der ikke.
Men der er altså en rimelig fast praksis for, at man har, hvad skal vi sige, en neutral, fælles grund at mødes på.
Alternativet ville jo være, at en canadisk virksomhed så ville have værneting ved en canadisk domstol, så danske virksomheder som eneste mulighed ville skulle anlægge sag ved en canadisk domstol og skulle sætte sig ind i retsplejen der osv.
Der er det da mere rimeligt, at man har et fælles sæt spilleregler, så begge parter er stillet lige.
Og loven, aftalen er den samme, så hvad enten det er et tvistbilæggelsesorgan, hvor begge parter har udpeget dommere, eller det er en domstol i det ene land eller det andet land, skulle de jo meget gerne nå frem til det samme resultat.
Så vil det jo altså også være mere vanskeligt, hvis man så senere indgår en aftale med et land, hvor man måske ikke har helt den samme tillid til domstolene, som man har til canadiske domstole, som det jo er, for det er jo ikke et spørgsmål om danske domstole.
Der må man så bare sige, at så kan man henvise til, at det sådan set er fast praksis.
Det har ikke noget med jeres domstolssystem at gøre; det er fast praksis.
Og det har vi gjort i en masse andre aftaler også.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-14:
Jeg har sådan set ikke sagt, at der er noget galt med danske domstole, tværtimod.
Det er også derfor, det undrer mig så meget, at danske og canadiske domstole ikke skulle være ganske gode og kompetente til at løse tvister, der eventuelt kunne være, også for multinationale selskaber.
Men nu er sagen jo den, at Venstre har tænkt sig at stemme for et forslag, hvor man opretter en særdomstol.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-14:
Jamen det var da et mærkværdigt spørgsmål.
Det, hr. Nikolaj Villumsen siger, er jo, at vi fra Venstres, fra regeringens side skulle have sagt, at der er noget galt med danske domstole.
Lad nu være med at lægge os sådan nogle ord i munden.
Altså, det er jo ikke rigtigt.
Det er helt almindelig fast praksis, at når man indgår frihandelsaftaler, har man et fælles organ, hvor man løser de her tvister.
Der er jo også en masse aftaler, der indeholder en aftale om voldgift.
Det er jo ikke, fordi der er noget galt med domstolene, at man har en voldgiftsbestemmelse.
Altså, det er en mærkelig måde at sætte tingene op på.
Det må jeg sige.
Jeg betragter det nok mere som en teoretisk bekymring eller en teoretisk problemstilling.
Vi har allerede på nuværende tidspunkt omkring 30 frihandelsaftaler, hvor der er et system, hvor man som investor kan anlægge sag mod en stat, som man mener ikke har overholdt bestemmelserne i en aftale.
Danmark er aldrig nogen sinde blevet sagsøgt af en virksomhed, fordi Danmark selvfølgelig overholder de aftaler, vi tiltræder.
CETA-aftalen forhindrer os ikke i at lave ny lovgivning.
Det forhindrede ikke EU i at sætte nye miljøstandarder, nye standarder for forbrugersikkerhed osv.
Så i mit hoved er det mere en teoretisk problemstilling end en praktisk problemstilling.
Villum Christensen (LA), 2017-03-14:
Tak for det.
På vegne af vores ordfører skal jeg oplyse, at frihandel efter vores opfattelse er grundstenen til den velstand, vi i Danmark og Europa har opbygget gennem det seneste århundrede.
Det er kun gennem handel med andre lande, at vi som lille økonomi kan sikre fortsat vækst og levestandard, flere arbejdspladser og ja, generelt et rigere samfund.
Det er som bekendt ikke kun økonomisk vækst, der følger af et åbent verdenssamfund.
Det skaber også en mere fredelig verden, hvor vi samarbejder frem for at bekrige hinanden – ja, man kan vel sige, at hver eneste gang, vi samhandler om noget, får vi en lidt bedre forståelse af hinandens normer m.v.
Ved at lukke os om os selv åbner vi op for, at kræfter, der ønsker at splitte os, driver os væk fra vores fælles mål om mere demokrati og frihed.
Vi mener generelt, at man øger samhandel på tværs af landegrænser ved gennem aftaler at nedbryde de barrierer, som forhindrer os i frit at kunne handle med hinanden.
Den handelsaftale mellem Canada og EU er netop et sådant eksempel, som sikrer vores virksomheder bedre muligheder og åbner op for et ganske stort marked til gavn for hele Danmark.
Canada er en vigtig samarbejdspartner for Danmark og resten af EU.
Vi ligner hinanden meget, og denne handelsaftale vil forbedre det fortsatte samarbejde på tværs af Atlanten.
Liberal Alliance ønsker generelt at arbejde for at nedbryde handelsbarrierer og derigennem øge samhandel på tværs af landegrænser.
Vi støtter derfor forslaget.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-14:
Jeg deler fuldstændig ordførerens syn på, hvad handel kan gøre og skabe.
Jeg deler fuldstændig synet på, hvad der kan opnås gennem internationale aftaler, og at det ikke nødvendigvis handler om os.
Min kritik af CETA handler ikke om Danmark, den handler faktisk om frihandelsaftalen, den handler i lige så høj grad om canadierne, den handler om franskmændene, den handler om italienerne, den handler om, hvordan vi har ret til at gøre noget mere med hensyn til klima- og miljøudfordringerne, og det får vi jo ikke med den her aftale.
Som jeg lige gennemgik i mit ordførerindlæg, kan vi lave ikkebindende rapporter, der kritiserer, hvis lande ikke lever op til bæredygtighedsmål og arbejdstagerrettigheder, men i den her aftale drejer det sig ikke om stater – nej, vi giver virksomheder lov til at lægge sag an imod stater, og så er det ICS-domstolen, der skal tage stilling til, om det her nu ligger inden for, hvad man kan gøre politisk.
Det er ikke demokratisk, det er ikke mellem landene, vi aftaler det.
Hvis det var mellem landene, ville det give mening.
Er ordføreren slet ikke bekymret for den her kritik, som det jo ikke bare er Enhedslisten og Alternativet, men de samlede miljøorganisationer i Europa, der rejser?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-14:
Som jeg også sagde i min tale, tror jeg, at justitsministeren har et oprigtigt ønske om at skabe mere tryghed blandt borgerne.
Ministeren har jo fuldstændig ret i, at der har været en eskalering af det, som er fuldstændig uacceptabel.
Men er ministeren ikke enig i, at selv om vi kontinuerligt har set strengere straffe – vi ser jo ikke udviklingen gå den anden vej – er der ikke sket en tilsvarende udvikling i, at vi bare år for år kan se, at der er færre skydevåben og færre skyderier?
Altså, mener ministeren, at man simpelt hen kan få mere fredelige og rolige gader alene ved at hæve minimumsstraffen og strafferammen?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-14:
Ordføreren sagde det egentlig meget tydeligt: De standarder, miljøstandarder, vi har, forbliver, som de er.
Vi er jo i en periode nu med nye bæredygtighedsmål, med en klimaaftale fra COP21, som gør, at vi bliver nødt til at sætte nye standarder, og det er jo der, ikke bare Greenpeace, men en række organisationer, hejser flaget, og der kan vi altså komme ind i rigtig alvorlige problemer, fordi ikke Canada, men virksomheder kan sagsøge stater for det arbejde, som er helt nødvendigt for, at vi lever op til vores internationale standarder.
Den bekymring kan ordføreren slet ikke genkende, eller hvad?
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2017-03-14:
Det ville jo i hvert fald bare være noget helt nyt.
I øjeblikket har vi investeringsbeskyttelsesaftaler, hvori er indeholdt investor-stat-tvistbilæggelsesmekanismer, med Albanien, Algeriet, Argentina, Bangladesh, Hviderusland, Bolivia, Chile, Egypten, Etiopien, Filippinerne, Ghana, Hongkong, Indien, Indonesien, Kina, Sydkorea, Kuwait, Malaysia, Marokko, Mexico, Mongoliet, Mozambique, Nicaragua, Nordkorea, Pakistan, Peru, Rusland, Sri Lanka, Sydafrika, Tanzania, Tunesien, Tyrkiet, Uganda, Ukraine, Venezuela, Vietnam og Zimbabwe.
Så det ville i så fald være noget helt nyt.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-03-14:
Tak for det.
Det var lige et spørgsmål til processen i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag.
Der er jo ikke nogen høringssvar tilknyttet forslaget her, og ret beset har der været en rimelig begrænset offentlig debat og måske også en vis frustration visse steder over det.
Vil Dansk Folkeparti medvirke til, at vi mellem første- og andenbehandlingen får en yderligere, grundig offentlig debat, hvor også civilsamfundsorganisationer og eksperter kan komme ind, så vi kan få belyst de uklarheder, som der måtte være i den her aftale?
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-14:
Jeg tør næsten ikke at betro det til Venstres ordfører, men da jeg kom hjem fra Canada og rejste videre til et andet gøremål, var jeg syg i fire dage med alvorlig opkast og det, der var værre.
Jeg vil ikke give Canada skylden for det, men det er bare for at sige, at det jo godt kan være, der har været noget alligevel.
Men det er en helt anden ting, jeg ville spørge Venstres ordfører om.
Er ordføreren ikke enig i, at det er det, de beregninger bygger på, altså fuld beskæftigelse, og at man, hvis man tog nogle andre beregninger, ville komme frem til et helt andet resultat?
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-14:
Det var en forholdsvis fredelig tur, skal jeg sige, uden indtag af større mængder af hverken det ene eller det andet.
Det andet spørgsmål kan jeg simpelt hen ikke svare på.
Søren Søndergaard (EL), 2017-03-14:
Det er sådan set fair nok, men jeg synes, det er interessant, fordi der her for meget nylig kom en stor analyse i »International Journal of Political Economy«, hvor nogle økonomer med udgangspunkt i FN faktisk prøver at regne igennem, hvad CETA-konsekvensen vil blive, og hvor de netop tager højde for, at der ikke er tale om fuld beskæftigelse, og hvor de netop tager højde for, at der ikke er tale om en jævn indkomstfordeling, og hvor deres udgangspunkt faktisk der er, at det som et resultat af CETA i 2023 vil føre til, at kapitalens andel af nationalindkomsten stiger i både Canada og EU, hvorimod lønandelen til gengæld falder.
Det vil sige, at der er en fuldstændig klar klassemæssig eller socialgruppemæssig fordeling i den udvikling, som kommer til at foregå.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-14:
På trods af hr. Søren Søndergaards fuldstændig klare gennemgang og resumé af den artikel var jeg altså ikke helt med.
Og man kan sige, at det, hvis man en anden gang vil have en diskussion om sådan et emne, måske var en god idé så at sende artiklen på forhånd, så man havde en chance for at komme op på samme tårnhøje vidensniveau som hr. Søren Søndergaard.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2017-03-14:
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at handel er godt, fordi handel kan sikre udvikling.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ind til den store kritik, der jo trods alt også har været af den her aftale, fra forbrugerbeskyttelsesorganisationer, fra miljøorganisationer.
Nu ved jeg jo fra spørgetimen tidligere i dag, at statsministeren, ordførerens partifælle, jo mener, at man har den grønneste regering i Danmark
nogen sinde.
Så hvordan forholder ordføreren og ordførerens parti sig til den massive kritik, der har været fra miljøorganisationer, af, at man laver en frihandelsaftale, som man gør med den her ICS-mekanisme, som i øvrigt jo slet ikke behøver at være der?
Der bliver lavet frihandelsaftaler uden de former for mekanismer, og som specielt er det, som miljøorganisationerne faktisk er rigtig bekymrede for.
Jan E. Jørgensen (V), 2017-03-14:
En del af den bekymring blev vi jo også præsenteret for i Canada, og det er en bekymring, som bl.a. Greenpeace er kommet med.
Jeg tror altså, at man baserer sig på nogle myter og misforståelser.
Vi har hørt snak om, at nu skulle der være canadiske klorkyllinger i danske supermarkeder, og det er jo ikke tilfældet.
Vi har hørt om, at der så ville blive åbnet for gmo, altså genmodificerede organismer i oksekød osv. og hormonbøffer, og hvad ved jeg.
De standarder, vi har på miljøområdet, forbrugerbeskyttelse, fødevaresikkerhed osv. i EU, forbliver, som de er.
Der, hvor der er stort set ens standarder, kan der blive tale om en teknisk tilnærmelse af hinandens standarder.
Så min påstand er altså, at den modstand, vi har set, og som vi tidligere på festlig vis jo fik demonstreret, medmindre det var nogle, der var glade for aftalen, og det lykkedes mig ikke helt finde ud af, bygger på misforståelser, og der kan man sige, at der har vi så nok ikke været gode nok til at fortælle om aftalen, men det kan jo undre lidt, at det lige præcis er den her aftale med et højtudviklet og civiliseret samfund som Canada, der giver den debat, taget i betragtning at vi jo indgik ganske mange frihandelsaftaler forud for den.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-03-14:
Ærlig talt, hr. Peter Hummelgaard Thomsen, det virkede mest som en tilståelsessag, at der lige præcis ikke er nogen konsekvens, hvis ILO-standarderne ikke følges.
Det, jeg skrev mig på for at spørge hr. Peter Hummelgaard Thomsen om, er en udtalelse fra hr. Jeppe Kofod, det socialdemokratiske medlem af Europa-Parlamentet, som udtalte for nylig: »Forstå mig ret.
Jeg er ikke ét sekund i tvivl om, at både de danske og de canadiske domstole formår at træffe både lovlige og rimelige kendelser uanset farven på sagsparternes pas.«
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Er hr. Peter Hummelgaard Thomsen enig i udsagnet fra sin socialdemokratiske kollega?