Bruno Jerup (EL), 2017-01-13:
Tak for det.
Det bliver her opgjort, at vores forskningsmidler udgør 1,03 pct. af vores BNP, så vi ligesom opfylder en eller anden målsætning, der er stillet op.
Jeg synes måske nok, at det tal ret beset er skruet lidt op, for det er sådan, at man, hvis man ser på det i forhold til forskningen, så kan se, at der vist er taget forskellige dele med ind under den hat, som kun dårligt kan kaldes forskning.
En anden del af det er også, at det ikke fremgår af redegørelsen, hvor stor en del af de midler, der kaldes for forskningsmidler, der bruges inden for det, som jeg vil kalde for grundforskning.
Det er Enhedslistens opfattelse, at grundforskningen er en meget vigtig del af forskningen.
Den røntgendiffraktion, vi f.eks. bruger på MAX IV i Lund, er reelt udviklet for 105 år siden, altså i 1912-13.
Dengang blev det ikke udviklet med nogen idé om, at det kunne bruges i nogen kommercielle sammenhænge, slet ikke, og nu er det med det kommercielle som drivkraft.
Men det kan man nu gøre på MAX IV.
Heller ikke opdagelsen af neutronen i 1932 af Chadwick var udtryk for en kommerciel målforskning, og der var dengang ingen viden om, at neutronen ville blive afgørende for udviklingen af en bombe, nemlig en atombombe.
Man havde ikke engang det ord.
Der var heller ingen viden om, at man 80 år senere i Lund i Sverige i projektet ESS ville bruge neutronen som et vigtigt middel til at lave dybdemikroskopering.
Det er noget af det, som vi ønsker at understrege, lige præcis grundforskningens betydning, altså at man forsker uden at vide, om det, man finder ud af, er noget, der kan bruges kommercielt.
Man har måske ikke engang en idé om, hvad det kan bruges til.
Men det er der ret ringe muligheder for, er tilbagemeldingerne fra alle forskere.
Det fremgik også i Lund, hvor der var en tale af Henrik Jørgen Andersen fra Arla.
Han havde som en af sine hovedpointer, at der reelt ikke er mulighed for at lave grundforskning i dag med den måde, som forskerne får tildelt deres midler på.
Hvis man ser på den redegørelse, der er lavet af Danmarks Forsknings- og Innovationspolitiske Råd, kan man også se, at de skriver, at basismidlerne efterhånden er så reducerede, at de kun dækker sådan den almindelige drift og løn i forskningsenhederne.
Det vil sige, at der reelt ikke er plads til nogen egentlig forskning.
Den åbne tilgang til videnskabelige publikationer og det, at der er åbne data og i det hele taget gennemsigtighed i forskningen, bakker Enhedslisten hundrede procent op om, og jeg kunne måske som en sidebemærkning lige sige, at det her jo er et område, hvor Folketinget og ministrene kan gå foran.
I forbindelse med Folketingets politiske arbejde, hvor der f.eks. udarbejdes rapporter og analyser, er det jo afgørende, at der ikke lægges klausuler ind, som begrænser offentlighedens kendskab til disse.
Vi skal også sikre, at de forskere, der arbejder med disse analyser og rapporter, har fuld ytringsfrihed, så de frit kan udtale sig om dem, og at andre forskere kan komme med kritiske bemærkninger og f.eks. kritisere, at der benyttes selektive resultater og selektive rapporter som grundlag for vores folketingslovarbejde.
En anden ting er, at der i redegørelsen også er en bemærkning om Udvalget vedrørende Videnskabelig Uredelighed, og der står, at reglerne skal revideres.
Jeg antager, at det, der skal revideres, er det danske kodeks for integritet i forskningen fra den 5. november 2014.
For det skal jo ses i lyset af, at UVVU den 27. januar 2015 droppede deres vejledning fra 2009, og at de læner sig op ad det danske kodeks, the Danish Code of Conduct for Research Integrity, men det er der så også afsat midler til.
Men det kan være, at ministeren selv kan komme ind på det og udbygge det en lille smule.
Men den sidste del af redegørelsen, altså hele diskussionen, der handler om, at vi skal bevæge os i retning af en meget større åbenhed i forskningen, er som sagt et rigtig godt punkt, som Enhedslisten støtter hundrede procent.