Aaja Chemnitz (IA), 2023-03-14:
Mange tak.
Tak til udenrigsministeren for redegørelsen.
De to største globale kriser, der foregår for tiden, klimakrisen og krigen i Ukraine, påvirker Arktis direkte.
For nylig var jeg i Japan til Arctic Circle Japan Forum, og nogle undrer sig måske over, hvad Japan har med Arktis at gøre – meget, viser det sig.
Vi kender jo Kinas udtalelser om, at de er en nærarktisk stat – en udtalelse, som på alle måder kan kritiseres.
Samtidig ved vi også, at det viser, at en af verdens største supermagter har en stor interesse for Arktis.
På grund af krigen i Ukraine er vi mange, der har taget afstand til Rusland og også indirekte til Kina, men vi skal også huske på, at Asien er meget mere end kun Kina.
Japan, Sydkorea og Indien er nogle af de samarbejdspartnere, som kan være interessante i udviklingen af det grønlandske samfund – Japan og Indien som nogle af verdens største økonomier.
90 pct. af Grønlands udenrigspolitik burde handle om handelspolitik.
Bloktilskuddet og EU-tilskuddet udgør en større del af vores økonomi hjemme i Grønland, og der bør komme et øget fokus på, hvordan vi i fællesskab kan skabe nye udenrigspolitiske relationer, øget samhandel og eksport af grønlandske produkter.
Vi går alle sammen og venter utålmodigt på Grønlands udenrigspolitiske strategi.
Det er vigtigt, at Grønland og Færøerne får deres egen udenrigspolitiske strategi, før vi kan forny kongerigets arktiske strategi.
Og det haster med at få en arktisk strategi på plads, for vi ved, at der er mange ikkearktiske lande, som allerede har en arktisk strategi.
Mit budskab i Japan var: Intet om os uden os – intet om Grønland uden Grønland.
Og i en tid, hvor arbejdet i Arktisk Råd er sat på pause, giver det anledning til refleksion: Er arbejdet i Arktisk Råd tilstrækkeligt?
Gør man nok for oprindelige folk?
Gør man nok for klimaet?
Gør man nok for at skabe en bæredygtig økonomisk udvikling i Arktis?
Svaret er, hvis du spørger mig, nej.
Som Folketingets repræsentant for arktiske parlamentarikere og som valgt formand for arktiske parlamentarikere er man observatør til møderne i Arktisk Råd.
Før krigen i Ukraine deltog jeg i et af de møder, der var, da Island havde formandskabet, og det var ærlig talt lidt af en skuffelse.
Halvanden times officielle skåltaler, som alle var målt og afvejet, udgjorde det officielle møde.
Jeg ved, at der laves rigtig meget arbejde i de seks forskellige udvalg, som har fokus på Arktis og samarbejdet i Arktis, og der er et stort fokus på forskning, men sjældent er det egentlig noget, som gør en forskel for folk, der bor i Arktis.
Snart overtager Norge formandskabet i Arktisk Råd, og i 2025 er det Danmark, Grønland og Færøerne, som overtager formandskabet i Arktisk Råd, og lad mig allerede nu opfordre til en inddragende, forberedende proces, hvor alle relevante, særlig i den arktiske del af kongeriget, bliver inddraget i det arbejde.
Som et eksempel kan jeg sige, at vi som arktiske parlamentarikere ikke er blevet inddraget i forberedelsen til det norske formandskab, som overtager her den 11. maj.
ICC, altså Inuit Circumpolar Council, og samerne, men også Arctic Economic Council, Arctic Mayors Forum og mange andre er relevante at tage med i de overvejelser.
Man bør benytte muligheden til at sætte et fokus og se, hvad man kan gøre for at skabe en reel forskel for folk, der bor i Arktis, sammen med de folk, der bor i Arktis.
Som vi efterhånden har hørt til hudløshed, stiger temperaturen fire gange så meget i Arktis som i resten af verden.
Oprindelige folk, herunder folk i Grønland, er blandt de folk, der påvirkes
allermest direkte af klimaforandringerne.
Trods det faktum, at de arktiske folk er vant til at tilpasse sig, er der stadig meget, vi kan gøre for at sikre, at konsekvenserne af klimakrisen ikke bliver så store.
Og her skal vi huske på, at oprindelige folk lever under meget forskellige vilkår og ikke kan samles under en kategori, men vi er nødt til trods alt at tydeliggøre deres stemme i forhold til de klimaforandringer, som påvirker folk så meget.