runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2024-12-03:
Tak for det.
Jeg havde sådan håbet, at finansministeren havde turdet åbne den store taske og hive den store hammer frem og så give forslagsstillerne svar på tiltale, for jeg må sige, at det her beslutningsforslag jo er en trojansk hest for far left økonomisk politik i en eller anden ny forklædning, hvor man prøver at sige, at man er gode mennesker, der bare vil vores alle sammens trivsel.
Og i virkeligheden ender vi så med noget, der giver lav vækst og fattigdom og nogle forsvindende muligheder for et politisk flertal for at træffe de rigtige beslutninger, som giver danskerne muligheder, for det er jo det, økonomisk vækst gør.
Det er ikke et mål i sig selv, men det giver os og de politikere, man stemmer på, og danskerne individuelt nogle fantastiske muligheder for at indrette et godt liv for sig selv og deres børn og et godt samfund for hinanden.
Det synes jeg vi skal værne om, og jeg synes, vi skal sige klart fra, når den yderste venstrefløj kommer og pakker noget ind, som måske lyder meget godt, når man læser det, men i virkeligheden, tror jeg, er meget farligt for vores samfund.
Nicolai Wammen (S), 2024-12-03:
Jeg tror ikke, der er nogen planer om at føre en politik, hvor vi vil øge bnp ved at fjerne alle fisk fra danske farvande.
Jeg synes, det er fint, at der er uafhængige økonomer, der kommer med deres arbejde.
Det kan være med til at styrke den offentlige debat.
Men til syvende og sidst handler det om, om man træffer politiske beslutninger, der ændrer menneskers liv i en positiv retning.
Det gjorde vi bl.a. med den grønne trepart, som er en kæmpestor aftale, der vil hjælpe vores natur og biodiversitet, og som Enhedslisten desværre valgte ikke at være med i, mens andre partier tog ansvar.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-03:
Jeg er helt enig i, at det selvfølgelig er de konkrete tiltag, vi tager, som er det afgørende, men det, at man løbende følger udviklingen, f.eks. i bnp og beskæftigelse, er jo noget, man gør for at give finansministeren og os andre nogle gode redskaber at pejle efter.
Og det er jo bare sådan, at man tit reagerer på det, man måler på og ser, og nu er der altså nogle af Danmarks dygtigste økonomer, der har udviklet det her grønne nettonationalindkomstbegreb, som, om man så må sige, tager bnp og bygger oven på det, så hvis vi f.eks. har øget vores bnp, men har gjort det ved at fjerne alle fiskene i vores hav, så kan man godt sige, at vi er blevet rigere, men realiteten er jo, at vi er blevet fattigere, fordi vi ikke længere har den ressource.
Ville det ikke være på tide at inkorporere det i vores økonomiske redegørelser?
Nicolai Wammen (S), 2024-12-03:
Allerførst vil jeg sige, at jeg er helt med på, at trivslesbegrebet er bredere end vores børn og unges trivsel.
Det, jeg gør mig til talsmand for i dag, er, at uanset hvordan man vælger at gøre det op i forhold til trivsel, er det, der for alvor ændrer menneskers liv, ikke, hvad der står i en tabel, eller om det står i en publikation fra Finansministeriet, Miljøministeriet eller Socialministeriet.
Det er, at man træffer nogle politiske beslutninger, som er med til at skabe nogle bedre rammer om menneskers liv.
Det var jo derfor, jeg nævnte konkrete eksempler fra finansloven, bl.a. i forhold til hvordan vi vil gøre en indsats for at styrke trivslen for børn og unge, hvilket jeg synes er en af de allerstørste samfundsmæssige udfordringer, vi står med.
Mit gæt vil være, at det er en tilgang, som Enhedslistens ordfører deler.
Så har jeg det også sådan, at vi kommer med en økonomisk tilgang fra Finansministeriet og Skatteministeriet, og den bliver jo så suppleret af, hvad der kommer fra andre ministerier, og det synes jeg faktisk er en fornuftig måde at gøre det på.
Pelle Dragsted (EL), 2024-12-03:
Tak for det.
Det er jo et nyt økonomisk begreb, hvor man forsøger på en lang række indikatorer at måle på, hvordan forskellige økonomiske tiltag bredt påvirker menneskers lykke og velfærd.
Men det kan vi vende tilbage til.
Mit spørgsmål er mere konkret, for jeg synes faktisk, at der er en fornuft i det her forslag.
Når jeg kigger i Økonomisk Redegørelse og ser på tabel 1, så er der ligesom nogle nøgletal som f.eks. bnp, inflation, beskæftigelse og huspriser, men noget, jeg synes kunne ligge lige for, var, at det grønne bnp eller det grønne nettonationalindkomstbegreb, som Peter Birch Sørensen og andre har introduceret, optrådte på lige fod med dem.
Det vil sige, at når vi fik den her opdatering hvert halve år, så vi også, hvordan man f.eks. har brugt naturressourcerne, og hvordan man har slidt på naturgrundlaget, så det ligesom blev en del af vores vurdering af, hvordan økonomien udviklede sig.
Vil finansministeren være indstillet på det?
Nicolai Wammen (S), 2024-12-03:
Som jeg netop har nævnt, er der arbejde i gang på mange fronter her.
Der kommer vigtige tal og rapporter fra Miljøministeriet, fra Klimaministeriet, og vi har en Trivselskommission nedsat.
Så i virkeligheden synes jeg næsten, at det ville være ærgerligt, hvis man bare skulle zoome ind på et enkelt tal i forbindelse med en økonomisk politik.
Jeg har det så også sådan, at det, at det går godt med dansk økonomi, er positivt.
Og i modsætning til Alternativet tror jeg godt, at det, at man har vækst, er med til at give mere trivsel og mere velfærd, og at man kan gøre det på en måde, hvor man også har en grøn omstilling, hvor vækst og grøn udvikling ikke er hinandens modsætninger, men kan være hinandens forudsætninger.
Samira Nawa (RV), 2024-12-03:
Altså, jeg tror i virkeligheden, man skal gøre det lidt på samme måde som udviklingen på det grønne område, og at det i den grad skal være i et samspil med centraladministrationen og ikke mindst også forskere.
Det, jeg er ret optaget af, er, at vi ikke får ét tal, der simpelt hen summerer alting op.
Det tror jeg ikke på.
Men jeg tror på, at vi i tillæg til, hvad vi kigger på i dag, godt kan indføre en række indikatorer.
Hvad det så skal være for nogle indikatorer, som kan hjælpe os til, om trivsel og sundhed går op eller ned her i samfundet, kan jeg ikke pege ud i dag.
Der tror jeg, at der skal gå et et grundigt arbejde forud, hvor både centraladministration og forskere sidder sammen.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-03:
Det er jeg også meget enig i, og det er også et eksempel på, at man betragter det som illegitimt, når folketingsmedlemmer faktisk ønsker at fremsætte noget, uden at det har været skrevet af regeringen, for beslutningsforslag bliver så godt som aldrig vedtaget.
Beslutningsforslag er jo altid fremsat af oppositionen, og regeringspartierne stemmer dem så godt som altid ned.
Man kan være heldig måske en enkelt eller to gange i løbet af en valgperiode eller noget i den stil, at regeringen forbarmer sig og prøver at fremstå, som om man er meget imødekommende ved, at man stemmer et beslutningsforslag igennem.
Men udgangspunktet er, at selv de bedste idéer, som bliver fremsat som beslutningsforslag, bliver pr. automatik stemt ned af regeringspartierne, også af borgerlige regeringer.
Vi gjorde det samme.
Så jeg peger ikke fingre ad nogen.
Jeg siger, at vi agerer på en måde, som jeg synes er uhensigtsmæssig.
Det er en forkert kultur, at man sådan har gjort det til noget usædvanligt, noget illegitimt, noget upassende, at medlemmer af vores lovgivende forsamling faktisk fremsætter lov- og beslutningsforslag.
Torsten Gejl (ALT), 2024-12-03:
Tak, formand.
Jeg har ikke kedet mig, ligesom Socialdemokratiets Jesper Petersen har.
Jeg synes altid, at det er godt at få en debat, hvor vi er nødt til at præsentere vores fremmeste tanker omkring klimamålene.
Så tak til Enhedslisten for det.
Det har også været en speciel dag.
Der er tre ting, som i den her kombination aldrig kommer til at ske igen: at det er et oppositionsparti, der fremsætter et lovforslag; at ministeren har mod nok til at gå på talerstolen, selv om han har været der en gang; og at en privatist kommer op og taler om de demokratiske procedurer.
Jeg synes, det er fuldstændig rigtigt, at det er for svært for de små partier at fremsætte reelle lovforslag med alt, hvad det kræver.
Jeg lytter så til regeringen, når den siger, at det jo egentlig ikke er det, de har noget imod.
De synes, at det er indholdet, der er dårligt.
Det er lidt ærgerligt, at når der nu bliver fremsat et lovforslag for en gangs skyld og et hav af beslutningsforslag, at der aldrig er noget af det, der bliver vedtaget; det er sådan 2 ud af 100 forslag.
Der ville jeg ønske, at regeringen en gang imellem havde det sådan, at hvis ideen var god, gav man det en chance.
Det er et parlament; vi er her alle sammen.
Samira Nawa (RV), 2024-12-03:
Jeg vil egentlig bare tilkendegive, at det, som hr. Rasmus Jarlov nævner her i sin kommentar til mig, er jeg meget enig i.
Selvfølgelig skal Folketinget kunne stå stærkt og også stærkere end i dag, er egentlig min holdning, og det har vi heldigvis rigtig mange gode drøftelser om.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-03:
Tak for præciseringen.
Den er jeg glad for.
Det er en holdning, jeg bedre kan forstå.
Det synes jeg egentlig er ret trist.
Jeg synes, det er meget trist, at vi har givet alle mulighederne for at lave lovgivning til regeringen, som sidder med et apparat, som består af mange hundrede embedsmænd, mens folketingsmedlemmer herinde må klare sig med ganske, ganske få ressourcer i forhold til det.
Det er bekymrende, for det betyder, at det er regeringens synspunkter og embedsværkets synspunkter, som også består af en bestemt type af mennesker, som nok ikke er helt lige så repræsentative for det danske folk, som vi folkevalgte er, som i for høj grad får sat deres vilje igennem, i stedet for at det er folkets vilje, som bliver sat igennem i lovgivningen.
Samira Nawa (RV), 2024-12-03:
Mange tak.
Jeg plejer at være meget enig med hr. Rasmus Jarlov, når han kommer med nogle af de her betragtninger, som bl.a. kan handle om de her store bunkelovforslag, hvor vi behandler en masse lovgivning samtidig uden rigtig at være helt inde i detaljerne i de enkelte elementer.
Men her er jeg simpelt hen uenig med hr. Rasmus Jarlov, for min kritik i hvert fald handlede ikke om, at der er noget, der er fremsat som lovforslag, men om, at jeg jo godt kan se, at det, Enhedslisten har fremsat her som lovforslag, ikke stemmer overens med Enhedslistens egne ambitioner på klimaområdet.
Jeg opfatter Enhedslisten som langt mere ambitiøst ligesom Radikale Venstre, og derfor kaldte jeg det et drillelovforslag.
Det har ikke noget at gøre med, at det er fremsat som lovforslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-03:
Den konservative ordfører har redegjort for, hvorfor vi ikke kan støtte lovforslaget af en række konkrete årsager.
Jeg vil tillade mig lige kort at komme med en principiel demokratisk betragtning.
Her har vi en række folketingsmedlemmer, som har fremsat et lovforslag.
Det sker meget sjældent, og resten af Folketinget og regeringen synes, det er lidt latterligt, at de gør det.
Det tager vi altså lige igen: Der er en opfattelse af, at det er helt upassende og meget usædvanligt, at medlemmer af Danmarks lovgivende forsamling fremsætter et lovforslag.
For at det skal kun være regeringen, der kan fremsætte lovforslag, er den herskende opfattelse her i salen.
Vi kunne høre, at ministeren syntes, at det var umuligt at tage seriøst, og at det nærmest var noget, der hørte til på den 1. april, at der var nogen, der fremsatte et lovforslag.
Radikale kaldte det for dril.
Tak for ordet.
Samira Nawa (RV), 2024-12-03:
Mange tak.
Tak til Enhedslisten for at fremsætte det her lovforslag, som jeg mest af alt betragter som et drillelovforslag rettet mod regeringen, og jeg kan forstå på ministerens tale, at han opfatter det på samme måde; han lykønsker i hvert fald Enhedslisten med enighed med regeringen.
Det handler jo om at skrive dele af regeringsgrundlaget ind i klimaloven, og i Radikale Venstre har vi en ambition, som går ud over regeringens og det her lovforslags: Vi ønsker ikke bare klimaneutralitet i 2045; det kan sådan set være fint nok, men vi tror på, at vi også kan komme i mål noget tidligere; vores bud er, at vi skal gå efter klimaneutralitet i 2040, og her skal vi have øje for både landbruget, transportsektoren, bygge- og anlægssektoren m.v.
Det glæder vi os rigtig meget til at diskutere i forligskredsen, hvor jeg tror, at vi sammen med Enhedslisten og, kan jeg høre, i hvert fald også SF kan blive enige om klimaneutralitet tidligere, end hvad regeringen har lagt op til.
Men jeg glæder mig rigtig meget til, at vi skal have denne og andre diskussioner i forligskredsen.
I Radikale Venstre kommer vi nok også til at stemme gult, som Konservatives ordfører også nævnte at de gjorde, til det her lovforslag.
Nick Zimmermann (DF), 2024-12-03:
Tak for det.
I dag skal vi diskutere endnu en af Enhedslistens drømme om klimaet – jeg får lyst til at sige store idéer, der lyder godt i teorien, men som jo som bekendt er fuldstændig ude af trit med danskernes hverdag.
For lad os nu sige tingene, fuldstændig som de er.
Det her er jo symbolpolitik, det er uigennemtænkt, og det er fjollet.
Det er det jo selvfølgelig, fordi det hverken hjælper klimaet eller gavner Danmark.
Danmark står for under 1 promille af verdens samlede CO 2 -udledninger, og hvis vi lukkede hele Danmark ned i morgen, eller det kan også siges på en anden måde, hvis vi slukkede hver evig eneste bilmotor, lukkede hver evig eneste fabrik og slukkede lyset i hvert evig eneste hjem, ville verdens klima ikke ændre sig det mindste.
Klimaudfordringen er global, og den løses altså ikke, ved at Danmark pålægger sig selv byrder, som kun gør os fattigere og mere afhængige af andre lande.
Netop afhængigheden er jo central her, for mens Enhedslisten og andre vil stoppe al olieudvinding i Danmark, spørger vi i Dansk Folkeparti hvorfor.
Skal vi virkelig lukke vores egen ansvarlige og effektive produktion for i stedet at købe olie fra Saudi-Arabien, Irak og andre slyngelstater?
Skal vi sende penge til regimer, der undertrykker kvinder, finansierer terror og ignorerer enhver form for klimaansvar?
Nej, selvfølgelig skal vi ikke det.
Lad os bruge vores egne ressourcer.
Vi er nogle af verdens mest ansvarlige og grønneste inden for olieudvinding.
Hvorfor overlade produktionen til lande, der ser stort på både miljø og menneskerettigheder?
Dansk olie og gas er ikke en del af problemet; det er en del af løsningen.
Så er der klimaskam.
Enhedslisten og deres ligesindede er eksperter i at få danskerne til at føle skyld – skyld over at køre dieselbil, skyld over at tage en charterrejse og skyld over at spise en rød bøf.
Men hvad er det for et samfund, vi bygger, hvis vi vil gøre hverdagen til en skamfuld affære?
Det siger vi i Dansk Folkeparti klart nej til.
Danskerne skal ikke føle klimaskam.
De skal ikke peges fingre ad for at leve deres almindelige liv, som involverer at tage på ferie, køre bil og nyde en god bøf, for Danmark er allerede blandt verdens grønneste lande.
Vi gør mere end de fleste andre, og vi bør være stolte i stedet for at lade os rive med af symbolpolitikkens hysteriske bølger.
I Dansk Folkeparti tror vi på fornuftens vej.
Vi tror på innovation, på samarbejde med andre lande og på globale løsninger, der faktisk gør en forskel, og vi tror ikke på en klimapolitik, der er urealistisk og ikke tager hensyn til danskerne.
Vi vil ikke være med til at pålægge vores land yderligere byrder, som ingen reel effekt har på verdens klima.
Derfor anbefaler vi, at vi vender tomlen nedad og siger nej til den her tomme symbolpolitik, som er uigennemtænkt.
Tak for ordet.
Frederik Bloch Münster (KF), 2024-12-03:
Tak, formand.
Det er jo en rigtig god ambition, at Danmark skal være et klimaneutralt land i 2045, og langt hen ad vejen kan man egentlig også sige, at det også er i god forlængelse af det, vi jo må anerkende sker langt hen ad vejen i vores handelsblok, EU.
For Tyskland og Sverige har jo altså overhalet os i ambitionerne, og vores handelsblok er på vej i den retning.
Det er klart, at så bør Danmark i naturlig forlængelse heraf følge med, for der bør jo sikres en vis symmetri i indsatserne.
Ressourcerne skal jo forvaltes med omtanke, og vi skal sikre et bæredygtigt samfund for kommende generationer.
Det er også en økonomisk mulighed for at sikre både danskerne og europæerne, men også hele verdens befolkning bedre levevilkår.
Vejen til klimaneutralitet kræver balance, og vi skal sikre, at løsningerne er langsigtede og forankret i den danske tradition for brede politiske forlig.
Det er med sidstnævnte hensyn for øje, at vi fra konservativ side stemmer, hvad man på christiansborgsk kalder gult til dette forslag, for vi støtter selvfølgelig ambitionen, men vi ønsker også, at tiltag om en ny målsætning skal drøftes og aftales i det rette forum, så vi kan få drøftet fremgangsmetoder og hensyn i bund.
Så vi ønsker at få løftet tingene de rigtige steder, så vi forpligter hinanden på en fælles vision og metodik, der kan bære os frem mod 2035, 2045, 2050 og længere frem end det, skulle det blive nødvendigt.
I den gode stemnings ånd stemmer vi gult.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-03:
Tak for det.
Det er selvfølgelig svært at afgøre sådan autoritativt, hvorvidt det er et godt eller et dårligt lovforslag.
Det bliver svært, vil jeg sige.
Så jeg vil bare sige, at det er et synspunkt og et argument, som jeg accepterer, men man skal bare tænke over, at man ikke, som man jo gør meget ofte, først finder ud af, hvad man skal mene, og så bagefter leder efter argumenterne for, hvorfor man skal mene det.
Jesper Petersen (S), 2024-12-03:
Jamen det gør ikke mig noget som helst.
Jeg synes, det var fine betragtninger.
Lige præcis fordi det faktisk er vigtigt, at man som oppositionsparti også kan fremsætte lovforslag og det skal være legitimt, synes jeg blot, at man jo så også skal bruge den ret med omhu.
I dag er ikke et godt eksempel på det, men tværtimod en, hvad skal man sige, underminering af, hvorfor det er vigtigt og relevant, at også oppositionspartier kan fremsætte lovforslag og jo endelig skal gøre det, når det er det, der er den rigtige parlamentariske metode til at have en debat eller få noget gennemført her i Folketinget.
Rasmus Jarlov (KF), 2024-12-03:
Jeg er utrolig taknemlig for, at der er nogen, der vil tænke over de ting, jeg har sagt omkring den måde, som Folketinget arbejder på.
Det er noget, der ligger mig meget på sinde, og som jeg tænker meget over.
Så mange tak for at reflektere lidt over det og at have lyttet til det.
Det er jeg meget glad for.
Den debat om, hvorvidt vi spilder hinandens tid her med at fremsætte forslag, som er udsigtsløse, mener jeg også har sin plads, for det er der rigtigt nok meget af.
Jeg har også selv fremsat kritik af andre partier, som har fremsat forslag, hvor jeg har tænkt: Det er alligevel for meget, at vi bruger så meget af vores tid på sådan noget.
Vi står der måske endda nogle gange midt om natten for at diskutere ting, som ikke har nogen gang på jorden, og som er fuldstændig udsigtsløse og aldrig bliver til noget.
Altså, jeg ser en reaktion, som er, at når nogen fremsætter et lovforslag, siger de automatisk: Det kan man ikke; det er regeringen, der fremsætter lovforslag.
Og der synes jeg, vi skal passe på som Folketing, at vi giver den magt væk, for det er os, der er valgt til det, og vi er de eneste, der har den demokratiske legitimitet, fordi vi er valgt af det danske folk til at lave lovgivning.
Det er det, der er intentionen og opgaven i Folketinget.
Lars Aagaard (M), 2024-12-03:
Kritikken fra min og regeringens side går på, at der fremsættes et lovforslag om noget, som er forligsbelagt, uden at det drøftes i forligskredsen.
Det skal de da være så velkomne til.
Men i det her tilfælde fremsætter man et lovforslag om noget, som er forligsbelagt, i stedet for, som det plejer at være traditionen, at drøfte det i forligskredsen.
Jeg håber bare, at hr. Rasmus Jarlov husker, at der også er noget, der hedder en forligstradition, i forhold til hvordan vi plejer at samarbejde på tværs af partierne i Folketinget – bare for at få det præciseret.
Jesper Petersen (S), 2024-12-03:
Tak for det.
Jeg ved egentlig ikke, om hr. Rasmus Jarlovs indlæg og nogle af bemærkningerne også var møntet på det, jeg sagde som socialdemokratisk ordfører i debatten, men bare for en god ordens skyld vil jeg også sige, at jeg synes, det jo er helt på sin plads, at man fremsætter lovforslag som oppositionsparti; det skal man endelig gøre.
Faktisk kom jeg til at tænke på hr. Rasmus Jarlov, da jeg skulle til behandlingen af det her lovforslag, fordi vi jo har meget debat om, om vi nu bruger vores tid rigtigt her i Folketinget, og om der er nogle gange, hvor man også lidt spilder hinandens tid og den slags.
Jeg synes bare, at det her faktisk var et eksempel på det sidste, altså at der er blevet fremsat noget, som lidt er for at få en diskussion og egentlig ikke for at få det vedtaget, for det ved man godt at det ikke bliver, og så får man lidt en pseudodiskussion.
Jeg har fået læst nogle gode artikler i Børsen, imens tiden er gået, men vi kommer ingen vegne videre, fordi man vælger den fremgangsmåde, som forslagsstillerne har valgt i dag.
Dermed endte det med at være halvanden time, som vi ikke rigtig fik noget ud af.
Og derfor tænkte jeg faktisk på hr. Rasmus Jarlov, da jeg skulle gøre mig mine betragtninger til dagens debat.
Lars Aagaard (M), 2024-12-03:
Som jeg også har sagt det, påhviler det regeringen på et tidspunkt at komme med et forslag til 2035-målet, og det vil vi gøre som aftalt i løbet af 2025.
I den forbindelse ligger det mig og regeringen meget på sinde, at vi har et fagligt og sagligt grundlag for at tage den debat.
Det vil sige, at det skal være ledsaget af nogle analyser af, hvad det er for nogle områder, man skal hente de pågældende reduktioner i, hvad det er for nogle samfundsøkonomiske omkostninger, vi kigger ind i, hvordan et givet mål balanceres op imod klimalovens guidende principper osv.
Hvis man gjorde sig den umage at læse den rapport, som Klimarådet fremlagde forleden, vil man se, at de jo heller ikke anbefaler ét mål, men anbefaler, at der er en diskussion, der bl.a. afspejler, hvordan man vurderer de guidende principper i klimaloven.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-03:
Jo, det gør vi selvfølgelig.
Jeg noterer mig også, at det her jo ikke er en afviger fra, hvad der blev aftalt i forhold til klimaloven, men det kan jeg svare på senere, når jeg får muligheden.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om noget.
Undskyld, nu tabte jeg lige tråden.
Jo, ministeren udtalte, da ministeren havde ordet før, at det her var en fin lejlighed til, at partierne kom ud af busken og afslørede, hvad det var for en ambition, de havde, om, hvornår Danmark skulle være klimaneutral.
For der har det i hvert fald været svært at få et tal ud af regeringen, og der har vi i Enhedslisten været ret klare på, at vi ønsker en 90-procentsmålsætning.
Lars Aagaard (M), 2024-12-03:
Det var dog, undskyld mig, et af de mest bizarre indlæg, jeg har hørt i min tid som minister.
Jeg har hørt i debatten i dag et ønske om at skrive regeringens måltal ind i klimaloven.
Men forarbejdet er jo ikke gjort; der har jo ikke været en debat om, hvad det så er for nogle tiltag, der skal bringe os i den retning.
Jeg har så også hørt andre partier, der siger, at klimaneutralitet skal være tidligere.
Jeg er lidt forvirret over, hvad Enhedslistens politik så nu er.
Er det det måltal, som er i det lovforslag, som Enhedslisten har fremsat, eller er det et andet lovforslag, der gælder?
Så jeg kan overhovedet ikke genkende, at forarbejdet skulle have været gjort.
Og det flytter sig stadig væk ikke på det principielle, nemlig at når vi har forlig med hinanden, diskuterer vi det, drøfter det i den forligskreds, som det nu vedrører, før man som forligspartner går i Folketingssalen med et lovforslag på det, der er omfattet af et forlig.
Men I opfatter jer måske ikke længere som omfattet af forlig om klimaloven eller hvad?