runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Krarup (DF), 2019-02-01:
Jeg mener simpelt hen, det er forkert at sige, at det er et indgreb i trosfriheden.
Det er altså ikke rigtigt.
Man kan sagtens være af alle mulige religiøse overbevisninger.
Så det er ikke et indgreb i religionsfriheden – der har ordføreren misforstået det – og hvis det så endelig var, må man da også sige: Det strider da i den grad imod sædeligheden i Danmark, at man tillader agitation over for offentligt ansatte i arbejdstiden.
Så hvis det endelig var noget, der gik imod trosfriheden, ville man have et glimrende argument for det, men det her går ikke imod trosfriheden.
Man kan sagtens være muslim eller jøde, eller hvad det nu er, uden at bære sin religiøse hovedbeklædning, når man er ansat i den danske offentlige sektor – det er ikke et problem – og det er der også masser der gør allerede.
Det synes jeg er meget svært at forstå.
Det tror jeg de fleste vil sige bare ikke er okay som sygeplejerske, skolelærer eller børnehavepædagog.
Jeg forstår ikke, at ordføreren ikke kan se, at vi kan være nødt til på en eller anden måde at indføre et påklædningskodeks i den offentlige sektor, fordi der er nogle tilrejsende, der ikke helt har fået taget de her normer i Danmark til sig om at optræde neutralt i den offentlige sektor.
Mads Fuglede (V), 2019-02-01:
Hvis man møder op på arbejde med politiske symboler, et hagekors eller hammer og segl eller andet, så er det jo en politisk ideologi, man giver udtryk for.
Jeg er helt på det rene med, at der er nogle, der bruger islam som politisk ideologi, men der er også mange, for hvem det er kulturelt betinget at gå med tørklæde og en tavs religiøs manifestation, der ikke rummer en agitation.
Der ligger altså en forskel på det politiske og det religiøse her.
Marie Krarup (DF), 2019-02-01:
Det er en meget grotesk argumentation, der kommer her: at det skulle være imod religionsfrihed.
Det vil sige, at der ikke er religionsfrihed i Frankrig, og det vil sige, at man ikke kan være muslim uden at have hovedtørklæde på 24-7.
Det er jo ganske enkelt forkert.
Der er ingen begrænsning af religionsfriheden i det her forslag.
Man har fuldstændig lov til at have den religion, man ønsker, men når man beklæder et offentligt embede, har man ikke lov til at komme med agitation via sin fremtræden.
Små diskrete symboler på, at man har en bestemt identitet, er selvfølgelig fuldstændig okay.
Men det at have tydelige, voldsomme symboler på, som en hovedbeklædning er, især den islamiske, som jo både er politisk og religiøs – det er jo også det; vi har her at gøre med en region, som i lige så høj grad er politisk, som den er religiøs – mener vi ligger langt uden for, hvad man kan tillade for offentligt ansatte, og det har intet med religionsfrihed at gøre.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-01:
Ordføreren bekræfter med sin argumentation det indtryk, jeg havde fået, at det i virkeligheden er muslimer, man går efter.
Så gør man for god ordens skyld det, at man skynder sig at skrive »alle former for religiøs hovedbeklædning«, for ikke at blive angrebet for det, og man ved godt, at det ikke holder en meter.
Jeg ved godt, det preller af på ordføreren, men jeg forholder mig til de konventioner, Danmark har tiltrådt og ratificeret, og jeg synes, det er vigtigt, at vi forholder os til dem, og at vi respekterer dem.
Det fremgår ganske klart, at man godt kan foretage begrænsninger i forhold til et trossamfunds muligheder for at udøve deres religion, men det kræver altså, at man kan begrunde det med hensyn til den offentlige sikkerhed, orden, sundhed eller sædelighed eller andres grundlæggende rettigheder og friheder.
Så det er den argumentation ordførerne skal løfte, hvis de vil foretage sådan et indgreb i trosfriheden, som man lægger op til her.
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-05:
Jeg vil takke hr. Finn Sørensen for lige at give mulighed for at runde af her.
Mens vi har været i gang med den her forespørgselsdebat, er der jo sket noget i Finansministeriet.
Finansministeriet har nemlig indkaldt til en såkaldt teknisk briefing om pensionsalder i morgen, kan jeg forstå.
Og i betragtning af, at der jo også har været andre aktiviteter af kommunikationsmæssig karakter i gang fra Finansministeriets side, som i øvrigt også har været kritiseret, ville jeg egentlig bare gerne høre, om hr. Finn Sørensen har et bud på, om det er normal praksis.
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Nej, altså nu har jeg jo kun været her i 7 år, så det tør jeg ikke sige om det er.
Men jeg vil da i hvert fald studse lidt over, at vi nu har haft en lang debat, hvor ministeren har været på talerstolen flere gange – nej, to gange, undskyld, en, to, mange – og hvor han jo ikke har nævnt noget om, at der er sådan et initiativ i gang.
På en eller anden måde synes jeg så, at det er mærkeligt, hvis det forholder sig, som hr. Benny Engelbrecht siger.
For nu har vi jo ligesom været enige om, at i den her kreds tager vi en diskussion om det, og så var det da rart at vide, at regeringen i mellemtiden så åbenbart har siddet og forberedt en større briefing – ja, nu er det en teknisk briefing.
Vi er jo et stort spørgsmålstegn, alle sammen, men jeg synes virkelig, det er mærkeligt.
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-05:
Jeg skal understrege, at jeg undrede mig lige så såre, som hr. Finn Sørensen gør, og især også, fordi det ikke er noget, man fra ministerens side har tilkendegivet undervejs i debatten, altså at der netop var sådan noget her undervejs.
Og så har jeg måske også bare den stille undren, at det jo ikke ligefrem er, fordi regeringspartierne har syntes at være sådan særlig imødekommende i forhold til at afgive oplysninger og oplyse om standpunkter om deres egne positioner på det her.
Så kunne man have forestillet sig, at man med fordel kunne have givet noget af den tekniske information, som man åbenbart har i Finansministeriet, også i forbindelse med den forespørgselsdebat, som vi har haft her?
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Nu ved vi jo ikke noget om, hvad der vil blive oplyst af tekniske informationer i morgen, så det der spørgsmål kan jeg ikke svare på.
Men jeg må jo bare sige, at det bestyrker mit indtryk af, at der nok ikke er nogen af os, heller ikke Socialdemokratiet, der skal sætte næsen op efter, at der i den forhandling på torsdag kommer nogle indrømmelser til det, der er Socialdemokratiets ønske, nemlig en eller en aftale om en differentieret folkepensionsalder.
Der må jeg jo så bare lige sige, som jeg også sagde her i mit forsøg på at runde debatten af, at det så stiller Socialdemokratiet over for et valg: Hvilken vej vil man gå?
Hvem vil man forsøge at lave en god løsning med?
Men det har vi jo så til gode, og det må vi tage til den tid.
Og så er det da spændende, for det kan jo blive en opvarmning til på torsdag – det, der skal foregå i morgen.
Det vil vi følge med stor opmærksomhed.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-02-05:
Som gammel forsvarsordfører er det selvfølgelig en fornøjelse at have B 52.
Og tak for beslutningsforslaget fra Enhedslisten her om en folkeafstemning om dansk tilslutning til bankunionen.
Forslaget pålægger regeringen og opfordrer en kommende regering til at afholde en vejledende folkeafstemning forud for eventuel tilslutning til EU's styrkede banksamarbejde, det, man kalder for bankunionen.
Enhedslisten henviser til, at beslutningen om dansk deltagelse vil få enorme nationale og økonomiske konsekvenser for Danmark og stor betydning for tilsyn med og regulering af danske banker, uanset om vi vælger at deltage eller ej.
Som jeg tror det er Folketinget bekendt, har regeringen igangsat et arbejde, der skal føre til, at der senest i efteråret 2019 kan tages stilling til dansk deltagelse i det styrkede banksamarbejde.
Der er nedsat en arbejdsgruppe, som er i gang med at udrede de relevante spørgsmål, i forhold til om Danmark bør gå med i samarbejdet.
Det drejer sig bl.a. om eventuelle konsekvenser for dansk realkredit og konsekvenserne for den finansielle og økonomiske stabilitet i Danmark.
Regeringen har endnu ikke taget stilling til, om Danmark bør deltage i samarbejdet, og vi afventer, at arbejdsgruppen får udført arbejdet og analyseret alle relevante emner.
Det er emner, som er ret vigtige, og som vi føler bør belyses, før vi har det fulde billede af, hvad deltagelse vil betyde for Danmark, og det er først herefter, at regeringen kan tage stilling til, om vi mener, at Danmark bør deltage.
Jeg kan sige helt ærligt, at personligt har jeg heller ikke endnu besluttet mig for, om jeg går ind for, om Danmark deltager i bankunionen eller ej.
Derfor mener vi heller ikke, det er relevant på nuværende tidspunkt at forholde sig til spørgsmålet om dansk deltagelse i det styrkede banksamarbejde.
Vi mener derfor også, at det er præmaturt at begynde at kræve en folkeafstemning, i og med at vi sådan set ikke endnu ved, hvad det er, vi vil skulle stemme om.
Vi føler også, at det, i hvert fald før man har besluttet, om vi ønsker at gå med i bankunionen, er for tidligt at begynde at tale om en folkeafstemning.
En folkeafstemning giver jo ikke mening, hvis nu vi måtte beslutte, at vi ikke ønsker at gå med i bankunionen.
Så giver det jo ikke meget mening at kræve en folkeafstemning om det emne.
Så vil vi jo lægge op til, at det er status quo, og at vi ikke er med.
Derfor afviser vi altså beslutningsforslaget.
Den udtalelse har jeg bemærket – så den har jeg ikke overset.
Men regeringens politik er, at vi ikke har taget stilling endnu.
Vi tager stilling, når vi har den udredning, som vil belyse, hvad konsekvenserne vil være for Danmark at være med i bankunionen.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-05:
Jeg synes, det ville klæde erhvervsministeren at holde op med den der maskepi.
Nu har vi jo hørt igen og igen og igen fra regeringens forskellige ministre, når de har været til møder om det her område i Bruxelles, at ja, men der er nedsat en arbejdsgruppe osv. osv.
Går man dem lidt på klingen, kan man jo tydeligt høre, hvor det bærer henad.
Der er en klokkeklar indstilling fra regeringens side om, at man ønsker at indgå i bankunionen.
Det eneste, der forhindrer regeringen i at gøre det, er, at man sådan af taktiske årsager har syntes, at det ville være bedre at få det blåstemplet igennem et eller andet kommissorium til efteråret.
Jeg synes, det ville klæde erhvervsministeren at benytte den her lejlighed til at sige, at regeringen gik ind for det.
Hvorfor vil regeringen ikke give det håndslag til befolkningen?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-02-05:
Jamen det er ikke rigtigt, hvad hr. Kenneth Kristensen Berth siger.
Vi har ikke besluttet os for, om vi skal med i bankunionen eller ej.
Hvis vi havde det, ville vi fortælle det.
Men det har vi ikke.
Jeg ved ikke præcis, hvad det er for nogle udtalelser, hr. Kenneth Kristensen Berth refererer til, men det kan da godt være, der er nogen inden for regeringspartierne, der har sagt, at de ønsker, vi skal med i bankunionen.
Jeg har ikke det fulde overblik over, hvad folketingsgrupperne måtte mene – hvilke individer i folketingsgrupperne der måtte mene det.
Der er vigtige spørgsmål, der skal analyseres, før vi træffer en beslutning om, om vi ønsker, vi skal med eller ikke skal med.
Jeg mener altså, at bl.a. det her med fremtiden for det danske realkreditsystem er afgørende, fordi det er enormt vigtigt for dansk økonomi.
Hvis vores realkreditsystem falder til jorden, vil jeg ikke anbefale, at vi går med i bankunionen.
Så der er helt reelle bekymringer, som gør, at vi ikke har taget stilling endnu.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-02-05:
Jamen hvorfor kan vi så ikke få et håndslag på, at man vil give danskerne mulighed for at få en folkeafstemning om det her spørgsmål?
Nu har vi jo hørt Socialdemokratiets formand, fru Mette Frederiksen, sige klart, at fru Mette Frederiksen ville give danskerne en afstemning før tiltrædelse.
Hvordan kan det så være, at vi har en regering, der kommer halsende efter Socialdemokratiet og end ikke er i stand til bare at sige til danskerne, at de får lov til at få medindflydelse på det her?
Hvorfor er det så magtpåliggende, at det er en beslutning, der skal træffes alene i Folketinget, når det her medfører, at ECB kan lukke danske pengeinstitutter?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-02-05:
Vi kommer jo ikke halsende efter Socialdemokratiet.
Hvis vi gjorde det, ville vi kræve det samme som Socialdemokratiet, og det er jo det, vi ikke gør.
Vi insisterer på, at vi træffer den her beslutning i ro og orden, at vi får analyseret, hvad det går ud på, hvilke konsekvenser det har for Danmark, for dansk realkredit, for indskydergarantien, for en lang række andre forhold, som vi er nødt til at kende, før vi overhovedet kan tage den debat på et oplyst grundlag.
Altså, jeg kan da godt forstå, hvis hr. Kenneth Kristensen Berth synes, at det er bedst bare at diskutere det uden at vide, hvad det går ud på – så tror jeg også, at hr. Kenneth Kristensen Berth vil vinde debatten.
Men jeg tror, at vi har en bedre chance for at få en ordentlig beslutningsproces, hvis vi først får klarhed over, hvad det går ud på, og hvilke konsekvenser det vil have at gå med i bankunionen.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-05:
Tak for det.
Ministeren sagde, at han ikke var klar over, om der var enkelte medlemmer af regeringen, der havde udtalt, at de ville med i bankunionen.
Jeg skal bare høre: Er det fortsat sådan, at regeringen hælder til at gå med i bankunionen?
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Man skal altid passe på med at granske andres nyrer og hensigter, og det er jo heller ikke det, der er det afgørende i politik.
Det afgørende er jo ikke, hvad vi står og siger, men hvad vi rent faktisk gør, og det har vi jo til gode at se.
Jeg kan jo kun ønske og håbe for alle de mennesker, der bliver ramt af de her tossede regler, som et flertal i Folketinget har vedtaget, at der kommer nogle gode løsninger, og set fra Enhedslistens side vil vi jo støtte hver eneste af dem, der går i den rigtige retning.
Som jeg sagde før, kan man selvfølgelig i sit allermest optimistiske øjeblik håbe, at det pres, der efterhånden er på forligspartierne og ikke mindst på regeringspartierne og Dansk Folkeparti, afføder nogle reelle forbedringer af førtidspension og seniorførtidspension, det kan vi jo håbe, og det vil vi understøtte og stemme for, hvis det bliver det, og glæde os over det.
Vi må bare sige: Det løser ikke de problemer, som forhøjelse af pensionsalderen skaber.
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-05:
Grunden til, at jeg spørger, er sådan set, at vi har forberedt os lidt i Socialdemokratiet og bl.a. stillet nogle spørgsmål på forhånd, fordi vi tænkte, at når vi kommer til de her forhandlinger, kunne det faktisk være meget nyttigt at have nogle af de her konkrete svar.
Og netop det spørgsmål, som hr. Christian Juhl stillede før, og som ministeren ikke kunne svare på, har jeg stillet i Finansudvalget til finansministeren den 4. januar med forventning om, at så kom der jo nok et fornuftigt svar på det.
Men Finansministeriet har svaret, at det ville man ikke kunne svare på inden for tidsfristen; faktisk vil man slet ikke være i stand til at kunne svare på det spørgsmål førend ved udgangen af marts måned.
Så bare lige for at være på den sikre side: Kan regeringen overhovedet svare på nogle af de her ting?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Der er nogle ret store økonomiske forskelle – det går jeg også ud fra at fru Kirsten Normann Andersen ved – kæmpestore økonomiske forskelle, hvor seniorførtidspension er meget mere attraktiv økonomisk end det at få en pension, som desværre på godt og ondt måske ikke kan slå til i forhold til den livsførelse, man har på det tidspunkt.
Nikolaj Villumsen (EL), 2019-02-05:
Nu var det jo sådan, at ved selv samme høring sagde fru Mette Frederiksen, formanden for Socialdemokratiet, adspurgt af værten, om man ville have en folkeafstemning om bankunionen, at ja, det ville man.
Det betyder jo, at hvis fru Mette Frederiksens ord står ved magt, er der et flertal for at vedtage det beslutningsforslag, vi lige nu diskuterer.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-02-05:
Nu kan alt ikke gøres op i penge.
Det er jo det, vi taler om.
Det er livskvaliteten, det er muligheden for stadig væk at have tid med børnebørnene, tid til at dyrke sine fritidsinteresser og også at have nogle gode pensionsår, inden man måske ender med at blive syg – altså at have noget ordentlig tid, inden man når dertil.
Det er den tid, vi snakker om, og det er det, ministeren bliver ved med at lade være med at kommentere.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Nej, det vil jeg sådan set gerne kommentere.
Jeg tror ikke, vi skal spole tiden så mange år tilbage for at have en pensionsalder, der hed 67 år.
Jeg tror faktisk, det var tilbage under Poul Nyrup Rasmussen.
Det skal vi lige huske på.
Og det er jo ikke sådan, at vi er blevet et dårligere samfund, siden Poul Nyrup Rasmussen var statsminister for 20 år siden, tværtimod.
Vi lever længere, vi bliver rigere som samfund, og det er jo godt.
Det er netop rigtig, rigtig godt.
Og det er klart, at når vi lever længere, skal vi også være med til at sikre, at vi så også har et robust samfund, sådan at man ikke kommer i den situation, at det er fremtidens generationer, som har en kæmpestor økonomisk udfordring.
Det er jo en del af den her diskussion.
Nu har vi ikke diskuteret særlig meget økonomi her i dag, og det har jeg selv bevidst ikke ønsket at gøre, for jeg synes, at en ting er økonomien, men noget andet er så også, hvordan man indretter sig ud fra et synspunkt om, at velfærdssamfundet skal hjælpe folk.
Men der skal selvfølgelig også være en økonomisk ramme for det.
Torsten Gejl (ALT), 2019-02-05:
Nu har vi jo snakket meget om, hvad der skiller os i pensionsspørgsmålet i dag, men hvis vi skal snakke bare en lille smule om, hvad der samler os, vil jeg sige, at ministeren jo indkalder nogle partier, desværre ikke Alternativet, til forhandlinger her på torsdag.
Og det er jo ikke nogen helt lille øvelse, for der skal en masse politikere over i Beskæftigelsesministeriet, og der plejer også at være et pænt line-up af dygtige embedsmænd ved ministerens forhandlingsbord og en god beværtning med snitter, kaffe og kage og vand osv., hvis det holder samme standard, som det plejer i Beskæftigelsesministeriet.
Når ministeren sætter alt det her i gang og indkalder til de her forhandlinger, er jeg nysgerrig efter at vide, om der er en eneste ting, ministeren glæder sig til, om der er en eneste ting, ministeren kan nævne, som er positivt i det, som ministeren trods alt har forstået af den differentierede pensionsmodel, som Socialdemokratiet har fremlagt.
Han må gerne nævne to eller tre ting, men det er også godt med bare en eneste ting, som gør, at ministeren glæder sig til de forhandlinger.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Jeg glæder mig jo altid til at mødes med Folketingets partier, for ellers var der jo ikke nogen grund til at indbyde dem.
Men hvad jeg glæder mig til, og hvad jeg synes, tror jeg jeg diskuterer med partierne på torsdag.
Benny Engelbrecht (S), 2019-02-05:
Når ministeren nu har indkaldt til møder på torsdag, forventer vi jo som altid, at der også er et apparat, som hr. Torsten Gejl netop beskrev, som står klar til at kunne bistå med også at få afklaring på udestående spørgsmål m.v.
Jeg synes, at det svar, som ministeren gav på hr. Christian Juhls spørgsmål tidligere, var et meget godt eksempel på det, altså dette, at der kan være nogle beregninger, f.eks. omkring forventede leveår på bestemte uddannelsesniveauer, som det ville være oplagt at få nærmere kalkulationer på.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-02-05:
Jeg må simpelt hen sige, at jeg ikke forstod spørgsmålet.
Altså, hvis spørgsmålet gik ud på, om vi vil svare på de spørgsmål, vi får stillet, så er svaret ja – og det vil jeg da også koordinere med mine ministerkolleger.
Hr. Benny Engelbrecht har selv været minister og ved jo udmærket godt, at der kan være sværhedsgrader i, hvordan og hvorledes man kan svare.
Jeg håber, at Socialdemokratiet kommer af et oprigtigt hjerte for faktisk at ville have nogle forhandlinger, og at det ikke bare er, om man så må sige, fordi det skal se godt ud ude i virkeligheden, men at man oprigtigt er interesseret i at gå ind i et forhandlingsrum for at prøve finde nogle løsninger.
Det er i hvert fald den holdning, jeg kommer med som beskæftigelsesminister.
Torsten Gejl (ALT), 2019-02-05:
Tak, hr. Finn Sørensen, for at have foranlediget den her debat, som har været lang og slet ikke uinteressant.
Vi har vendt rigtig, rigtig mange ting.
Jeg vil bare høre, om ordføreren også lidt deler min skuffelse.
Vi har debatteret, jeg tror i 4 stive timer, og det er ikke lykkedes at få ministeren til at sige en eneste ting omkring differentieret pension – ikke en eneste ting omkring det her, som kunne bruges til noget som helst – selv om der er blevet indkaldt til forhandlinger om det på torsdag.
Er det bare mig, der er skuffet, eller burde man ikke i løbet af 4 timer have kunnet delagtiggøre os i det mindste bare en lillebitte smule, der førte en lillebitte smule fremad i den konkrete ting omkring den helt konkrete indkaldelse til den her forespørgselsdebat?
Finn Sørensen (EL), 2019-02-05:
Jo, men nu må ordføreren ikke opfatte det, som om jeg er sådan en hoven gammel mand.
Så ja, derfor reagerer jeg måske ikke helt, eller også har jeg fået for meget hård hud på sjælen.
Det er nok det, der er problemet.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-02-05:
Jeg ved ikke, om det er det samme program, jeg har set.
Men nu har jeg lige tjekket op på det, og jeg ser, at fru Mette Frederiksen siger, at hun hælder til en folkeafstemning – også i de efterfølgende interviews, der er givet, bl.a. i Berlingske Tidende.
Når det er sagt, synes jeg, at det er helt legitimt, at man afventer, hvad regeringen vender tilbage med, også i forhold til hvilket spørgsmål det er, man skal svare ja eller nej til, og hvilke konsekvenser det har for Danmark.
Christian Juhl (EL), 2019-02-05:
Der er jo ikke nogen tvivl om Enhedslistens holdning til EU.
Selvfølgelig skal vi da have en grundig diskussion først, og det skal vi også have om bankunionen, men vi kunne da aldrig drømme om at snyde befolkningen for en folkeafstemning, aldrig!
Og derfor er det vigtigt at vide, hvor Socialdemokratiet står: Vil I tænke taktisk i forhold til det og sige, at hvis det er svært at få igennem hos befolkningen, så vil vi ikke tage afstemningen, men hvis det er let at få igennem hos befolkningen, så vil vi godt tage en folkeafstemning?
Sådan nogle ting skal man da ikke tænke taktisk om; det skal da være et demokratisk princip, som man holder fast i som parti.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-02-05:
Altså, jeg ved ikke, om det ikke også er taktisk fra Enhedslistens side, at der ikke er blevet stillet forslag om, at Danmark skal følge England ud af EU.
Det er jo ikke noget, jeg har set blive fremhævet særlig meget hverken herinde i salen eller i medierne.
Jeg tror også, at man fra Enhedslistens side ved, hvilken konsekvens det har haft for England i forhold til at melde sig ud.
Jeg ved ikke, om det er den situation, man også ønsker i Danmark.
Det ændrer ikke ved, at vores formand selvfølgelig har sagt, at vi hælder til en folkeafstemning, men at vi synes, det er helt fair, at vi kender konsekvenserne for Danmark og selv gør vores holdning op med hensyn til for eller imod bankunionen.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2019-02-05:
Det var hr. Kenneth Kristensen Berth fra Dansk Folkeparti, som havde meget travlt med, at vi skulle have skiftet holdning.
Vi har ikke skiftet holdning.
At skifte holdning ville være at sige, at der ikke skulle være nogen folkeafstemning.
Hvis man kigger lidt på det, står der her i overskrifter: DF skifter holdning omkring opholdskravet, DF skifter holdning omkring besparelser på Arbejdstilsynet.
DF skifter holdning til alt muligt andet.
Hvorfor skulle det være noget specielt socialdemokratisk, som om Dansk Folkeparti aldrig har skiftet holdning til noget som helst?
Så vil jeg også gerne spørge: Hvad er der principielt i vejen med en gang imellem at stemme gult?
Altså, der er vel også nogle gange, hvor man i Dansk Folkeparti har stemt gult.
Så vidt jeg har kunnet se i de år, jeg har siddet i salen, har det ikke været et problem i sig selv.