runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2020-11-12:
Først til den første del i forhold til ligestilling og Højskolesangbogen: Kulturen er altså dynamisk, og Danmark ser sådan her ud i dag, og Danmark så anderledes ud i 1970, da mine forældre kom hertil, og 30 år tilbage og 100 år tilbage så Danmark anderledes ud.
At prøve at stoppe den her dynamiske udvikling er at kæmpe imod naturloven.
Kulturen har altid været og vil altid være dynamisk.
Sådan er det.
Det er bare et faktum.
I forhold til »Black lives matter«: Ja, jeg støtter »Black lives matter«, og »Black lives matter« går ikke ind for raceadskillelse.
De har, som jeg forstår det, sagt, at de under nogle demonstrationer – det kan man så være enig eller uenig i, og hvis jeg personligt selv skulle afholde en demonstration, ville jeg ikke lave en adskillelse i farver eller baggrund – gerne ville have dem, som har været udsat for racisme, til at gå forrest.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
I Dansk Folkeparti vil vi meget gerne skærpe kravene til at få indfødsret.
Vi har hele tiden haft den politik, at vi går efter at skærpe cirkulæret, som ligger bag, hvilke personer der kommer på loven, så meget som overhovedet muligt, selv om vi godt ved, at det tager meget lang tid, før vi kommer frem til det, som er det ideelle, nemlig at der kun bliver givet et vist antal statsborgerskaber om året, og at det først og fremmest bliver givet til folk, der gifter sig med danskere, og at der dernæst bliver stemt enkeltvis om de personer, der skal have statsborgerskab.
Vel vidende, at det kan være svært at få flertal for det, er vi så, samtidig med at vi har haft det som endemål for eller ønskedrøm om, hvordan systemet med statsborgerskabet skal være, gået efter at skærpe cirkulæret mest muligt.
Og det er jo også i høj grad lykkedes.
Antallet af folk, der får et dansk statsborgerskab, er heldigvis blevet begrænset, i forhold til hvad det var før 2002, og det er også blevet drejet over til, at man kan meget mere.
Man kan meget mere dansk, og der er flere, der bliver udelukket fra at få statsborgerskab.
Jeg synes jo, at det næsten er på grænsen til det komiske, at De Konservative så i så mange år alligevel har stemt for de lovforslag, der bliver fremsat, men som man altså så alligevel har været imod.
Jeg kan så forstå på ordføreren i dag, at man har besluttet sig for, at man trods alt vil stemme gult, og det er jo et stort fremskridt i forhold til tidligere, altså at man ikke bare stemmer grønt til noget, som man egentlig er uenig i.
Det her er en fin form for skærpelse, som vi meget gerne vil støtte.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Jeg er jo nødt til lige at svare på den kritik af Det Konservative Folkeparti, for som jeg husker det, er de nuværende regler nogle, der blev vedtaget af den daværende VLAK-regering, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.
Hvorfor var Dansk Folkeparti med til at vedtage de regler, hvis man synes, de var helt fuldstændig på månen.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at De Konservative i forhandlingerne også sad og kæmpede for langt strammere regler.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Det er, fordi vi har et ønske om, at der maksimalt skal være 1.000 statsborgerskaber om året, at de skal gives til folk, der gifter sig med danske statsborgere, og at der skal stemmes om hver enkelt person her i salen.
Det er et ønske, vi har.
Sådan burde det være.
Vi har ikke 90 mandater, og derfor er vi nødt til at arbejde videre med det, der er muligt, og det, der er muligt, er at skærpe cirkulæret for, hvem der kommer med i loven.
Det har vi arbejdet benhårdt på, og det er stort set lykkedes på en lang række punkter.
Nogle gange har vi også været nødt til at stemme ja til lovforslagene for at vise, at vi var tilfredse med, at de var blevet skærpet, men vi har ikke været tilfredse med, at det ikke er blevet skærpet nok.
Så det svarer lidt til nogle, der vil sejle mod vest, og så er det fuldstændig umuligt på grund af stormen; så er det okay, at man måske er nødt til at sejle mod nord i en periode, og så krydser vi mod vest igen senere, når det er muligt.
Det er helt klart bedre end enten at synke eller at opgive turen.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Jeg vil da også gerne takke Dansk Folkeparti for at kæmpe for strammere regler dengang under forhandlingerne.
Det gjorde Konservative også, og selvfølgelig kan man godt gå med i en aftale, hvor man ikke får alle sine ønsker opfyldt.
Man kritiserer Konservative for at være med i en aftale eller at stemme for ting, men Dansk Folkeparti har jo altså også været med i samme aftale.
Så det er bare lige en påmindelse.
Marie Krarup (DF), 2020-11-12:
Som sagt har vi været med i aftalen, fordi det absolut er bedre end ingenting.
Det er langt, langt bedre, men det er bare stadig væk meget langt fra det mål, som vi ønsker at nå.
Og vi har dog været så ærlige, at vi så kun ganske få gange har følt os forpligtet til at stemme ja til indfødsretslovforslagene, når vi har fået nogle resultater i forhandlingerne.
Bagefter er vi jo meget hurtigt gået tilbage til at sige, at der stadig væk er alt for mange fra den muslimske verden på lovforslagene til, at vi kan stemme ja.
For vi vil stadig væk risikere at ændre Danmark for altid ved at stemme ja til de personer.
Lotte Rod (RV), 2020-11-12:
Man skal kunne tale dansk for at blive dansk statsborger.
I dag er det sådan, at man belønner folk, som er i arbejde, forsørger sig selv, bidrager til samfundet, og det synes jeg faktisk er et rigtig godt princip, og derfor synes jeg også, det giver god mening, at der er en gulerod i forhold til at være i arbejde.
Derfor er jeg imod, at De Konservative vil fjerne den gulerod, og jeg forstår faktisk heller ikke, at det kan være konservativ politik.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Jamen så vil jeg bare spørge ordføreren ganske kort: Anerkender ordføreren, at der er parallelsamfund derude, hvor man kan leve hele sit liv, gå på arbejde sågar, og ikke tale dansk – altså områder, hvor det primære sprog er arabisk eller pakistansk eller et andet fremmedsprog?
Anerkender ordføreren det?
Lotte Rod (RV), 2020-11-12:
Men det er jo ikke det, vi taler om.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Det vil sige, at ordføreren er helt indforstået med, at man bare kan tage danskprøve 2, fordi man lever i et parallelsamfund, hvor der kun bliver talt arabisk, og derfor ikke er god nok til at tage danskprøve 3, og derfor skal man alligevel have dansk statsborgerskab, selv om man ikke mestrer det danske sprog.
Lotte Rod (RV), 2020-11-12:
Altså, den konservative ordfører taler jo, som om det at kunne dansk på dansk 2-niveau ikke er at kunne tale dansk.
Jeg synes, ministeren faktisk redegjorde meget fint for, hvad dansk 2 dækker over.
Morten Dahlin (V), 2020-11-12:
Tak for ordet, og tak til Det Konservative Folkeparti for at have genfremsat det her beslutningsforslag.
Egentlig er jeg lidt ked af, at vi skal stå på talerstolen i dag, og det er ikke kun, fordi det larmer udenfor.
Det er, fordi vi jo sådan set har diskuteret det her beslutningsforslag en gang i år, og i den forbindelse opfordrede alle de blå partier ministeren til at indkalde til forhandlinger og drøftelser om nye indfødsretsregler.
Men det har ministeren så valgt ikke at gøre, og som en konsekvens af det, fornemmer jeg, står vi så her i dag.
Lad mig derfor starte med at slå fast, som jeg også gjorde sidste gang, at det er en forudsætning for at blive en helstøbt del af det danske samfund, at man kan tale og forstå dansk.
Det er der heldigvis også flere og flere her i Folketinget der indser.
Når der nu efterhånden er bred konsensus herinde om, at det danske sprog er en forudsætning for at blive dansk, så må den logiske slutning deraf jo også være, at man skal kunne tale dansk for at blive dansk statsborger.
Derfor strammede vi i 2018 under den Venstreledede regering også reglerne for sprogkrav, for det er vigtigt, at reglerne er stramme.
Siden da har udgangspunktet været, at man skulle bestå en prøve i dansk 3 for at få lov at hente det her rødbedefarvede pas nede på kommunen.
Der er dog en undtagelse.
Hvis man lever op til nogle særlige strikse krav om selvforsørgelse, altså at man opfylder alle de andre krav og opfylder nogle ekstra særlige krav i forhold til selvforsørgelse, så kan man få dansk indfødsret ved at have bestået en prøve svarende til dansk 2.
Vi hilser egentlig den her diskussion velkommen.
Det gør vi, fordi vi har observeret, at der er nogle ting i vores sprogkrav, som ikke nødvendigvis hænger særlig godt sammen.
På den ene side er det helt sikkert, at der er blevet tildelt indfødsret til nogle mennesker, der ikke behersker det danske sprog godt nok.
Det er et stort problem.
Som jeg sagde før, er det at kunne tale dansk en forudsætning for at blive en helstøbt del af det danske folk.
På den anden side oplever vi også nogle absurde sager, hvor der er folk, der har taget Danmark til sig, som taler bedre dansk end de fleste af os herinde, og som har skrevet flere bøger på dansk, der kan blive afvist.
Men jeg har ikke en fiks og færdig løsning med her i dag.
Det havde jeg heller ikke sidst.
Det er derfor, jeg gerne ville have haft de her forhandlinger.
Og jeg er heller ikke sikker på, at det her forslag indeholder de rigtige balancer.
Det er også, fordi vi er bekymret for, om man ad bagdøren sniger en eller anden form for uddannelsessnobberi ind i vores indfødsretssystem med det her forslag, hvis vi bare følger det blindt.
Uddannelsessnobberi er vi meget imod i Venstre.
Derfor håber jeg meget, at udkommet af den her diskussion bliver, at ministeren får taget sig sammen og indkalder til de forhandlinger, han har lovet, så vi kan få kigget på, om de her regler kan skrues sammen på en bedre måde.
Det er vi faktisk indstillet på i Venstre.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-11-12:
Det vil ikke alene være til gavn for den enkelte nye statsborger, men også til gavn for det danske samfund i bred forstand.
Nye statsborgere vil have bedre forudsætninger for at få et godt forhold til kollegaer, naboer og venner i deres nye tilværelse i Danmark, men sproget kan selvfølgelig ikke gøre det alene.
Nye danske statsborgere skal selvfølgelig også tage vores værdier til sig og fralægge sig problematiske værdier fra deres hjemlande, som kolliderer med vores danske demokratiske værdier.
Vi vil gerne takke De Konservative for at fremsætte det her beslutningsforslag.
I Socialdemokratiet vil vi meget gerne se på, om der skal foretages stramninger af de betingelser, som personer, der søger at blive danske statsborgere, skal opfylde.
Vi ser frem til en videre drøftelse af det, når udlændinge- og integrationsministeren inviterer til forhandlinger, som skal foregå på den anden side af nytår.
I Socialdemokratiet mener vi, at man skal stille høje krav til personer, der ønsker at blive danske statsborgere, og vi glæder os som sagt til at tage en drøftelse om yderligere stramninger med Folketingets partier af betingelserne for at opnå dansk statsborgerskab.
At stille høje krav til mennesker i alle mulige forskellige sammenhænge vidner om respekt for det enkelte menneske, ikke at stille krav til mennesker vidner derimod om disrespekt.
Det er desuden helt i tråd med vores socialdemokratiske menneskesyn at stille høje krav til vores medmennesker.
Som socialdemokrater hylder vi flittige og arbejdsomme personer, og vi bryder os ikke om manglende lyst til at bidrage til fællesskabet.
Vores fællesskab er nemlig helt afhængigt af, at alle raske og rørige bidrager og tager del i fællesskabet.
Socialdemokratiet kan ikke bakke op om beslutningsforslaget, men vi glæder os som nævnt til at tage en drøftelse på den anden side af nytår om en mulig opstramning af betingelserne for at opnå dansk statsborgerskab.
Mette Thiesen (NB), 2020-11-12:
Jo, det gør man jo, hvis man adskiller folk på baggrund af hudfarve, og det er jo sjovt nok tit sådan noget, som venstrefløjen har lidt travlt med, og vi andre er faktisk sådan set ret ligeglade med hudfarve.
Men det, jeg egentlig gerne vil spørge ordføreren om, vedrører, at ordføreren nu siger det her med, at kultur er noget dynamisk.
Ja, og der er jo altså noget grundlæggende dansk kultur, og det skal være uforandret.
Så kan vi godt blive enige om, at der er nogle andre ting, men så skal det jo være til det bedre og ikke til det dårligere, og med den her Højskolesangbog er det ved gud til det dårligere, at man får en ramadansang ind.
Den hører overhovedet ikke til der.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig bare at høre ordføreren om noget, for i Danmark har vi jo grundlæggende set det her med, at man skal yde, før man kan nyde.
Hvorfor mener ordføreren så, at man bare har ret til at komme på sit glatte ansigt og få et dansk statsborgerskab?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-11-12:
Jeg er og Frie Grønne er lykkelige over, at Isam B's ramadansang nu er en del af Højskolesangbogen.
Jeg tror ikke, vi bliver enige om, hvorvidt det var en god idé eller ej.
Så det tænker jeg vi stopper her.
I forhold til statsborgerskabet har jeg jo sagt, at der bare er en grundlæggende forskel på det, hvor et flertal i Folketinget mener, at det selvfølgelig skal være noget, som man skal gøre sig fortjent til, og at vi helst skal holde folk ude, og jeg hørte fru Mette Thiesen sige, at hvis det stod til hende, ville hun slet ikke have, at folk med muslimsk baggrund eller indvandrere og efterkommere fra muslimske lande skal have et pas.
Det mener jeg simpelt hen er udansk.
Det med at gå ind og gøre forskel på folk mener jeg er stik imod det, som de folk, der har opbygget det her danske samfund, har arbejdet for.
Jeg mener, at det er udansk, at man gør forskel.
Jeg mener, at det er i strid med grundloven, at man vil gå ind og gøre forskel.
Så der tror jeg bare, vi ser anderledes på det.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-12:
Jeg har et enkelt spørgsmål til hr. Sikandar Siddique.
De fleste mennesker i det her samfund
, hvis ikke alle,
mener, at enhver nation er et produkt af de mennesker, som er i nationen.
Altså, nogle mennesker skaber bestemte lande, og andre mennesker skaber andre lande, altså, samfundene er et produkt af de mennesker, som er i samfundene.
Sådan er det jo også i Danmark, og hvis man forestillede sig, at der kom et meget stort kontingent af mennesker ind i Danmark og fik statsborgerskab og stemmeret, og at disse mennesker ville noget ganske andet med det her land end det, som er skabt nu, så bliver vi også et andet land.
Ønsker hr. Sikandar Siddique, at f.eks. de mange mennesker fra den mellemøstlige verden, der gerne vil bo i Danmark, skal have lov til at skabe det samfund, som de ønsker her i Danmark?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-11-12:
Altså, hvad angår de mange mennesker fra mellemøstlige lande, ved jeg ikke, hvilket samfund de ønsker at skabe.
Jeg ved ikke, hvad det er, spørgeren spørger til.
Jeg kan så fortælle, hvad de mange mennesker, jeg kender fra Mellemøsten, ønsker at skabe.
Ja, de ønsker at skabe en tilværelse for deres børn, de ønsker at få et stykke arbejde, de ønsker ikke at skulle sende 60 pct. flere ansøgninger for at komme i betragtning til et job, de ønsker ikke at blive dæmoniseret i medierne, de ønsker at bidrage til samfundet, de ønsker at ville forme samfundet, så deres børn og børnebørn kan leve i fred og harmoni, og det er kun dem, jeg kan tage udgangspunkt i.
Jeg ved ikke, hvad for nogle mennesker, det er, spørgeren spørger til, og jeg ved ikke, hvilken præmis der ligger til grund for det spørgsmål.
Så er jeg fuldstændig enig i, at de udfordringer, der er, skal vi selvfølgelig løse, og det vil Frie Grønne gerne være med til.
Men vi må ikke dæmonisere det store flertal, fordi der er et lille mindretal, der ikke gør det godt.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-11-12:
Hvis vi nu f.eks. kigger på det land, som hr. Sikandar Siddiques forældre kom fra, Pakistan, som hr. Sikandar Siddique vist stadig har et kærligt forhold til, så kan vi jo se på, hvad det er for et land, som man har skabt i Pakistan, og hvad det er for et land, som de mennesker, som bor i Pakistan, ønsker at bo i og har skabt for sig selv.
Det er jo ikke på grund af vandet dernede, det er ikke på grund af luften dernede, at landet er blevet sådan, det er på grund af de mennesker, der bebor landet, at landet er blevet sådan.
Er Pakistan et godt land at være i ifølge Frie Grønne?
Sikandar Siddique (UFG), 2020-11-12:
Mit land, Danmark, er verdens bedste land, hvis du spørger mig.
Jeg elsker Danmark, det er herfra, min verden går, det er her, jeg står op og bidrager, det er her, jeg kommer på Folketingets talerstol og bliver kritiseret for mine holdninger, det er her, jeg prøver at deltage.
Det er det, jeg vil forholde mig til.
Der er rigtig mange lande i verden, som af alle mulige årsager – alle mulige årsager, for jeg anerkender ikke præmissen om, at det er folkene alene, der gør det, det er alle mulige årsager, det er fattigdom, det er krige, og det er sikkert også folk – ikke gør det godt.
Mit land, Danmark, er det bedste land.
Har jeg et kærligt forhold til Pakistan?
Ja, da i den grad, det er klart.
Jeg har jo rødder i det land, og jo ældre jeg bliver, jo mere interesseret bliver jeg selvfølgelig i min baggrund og i mine rødder osv. osv.
Men Danmark er selvfølgelig et foregangsland, når det kommer til både velfærd, samfund, organisering, struktur, udvikling osv. osv.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Tak for ordet.
Det Konservative Folkeparti foreslår med det her beslutningsforslag at indføre skærpede krav for danskkundskaber ved tildeling af statsborgerskab, sådan at alle, der søger dansk statsborgerskab, skal bestå prøve i dansk 3.
Forslaget er magen til et forslag, som De Konservative fremsatte i sidste samling, og jeg forstår – ligesom ved det sidste forslag – at det, som forslagsstillerne ønsker, er at afskaffe undtagelsen om, at en ansøger kan optages på et lovforslag med prøve i dansk 2 i stedet for i dansk 3, hvis ansøgeren lever op til et skærpet selvforsørgelseskrav om 9 års selvforsørgelse; det er det, vi kender som den såkaldte frisørregel.
Regeringen kan ikke støtte det her beslutningsforslag.
Jeg er ellers helt enig med forslagsstillerne i, at hvis man ønsker at blive dansk statsborger, skal man kunne tale dansk – det giver sig selv.
Det synes jeg er helt naturligt og en måde at vise på, at man gerne vil det samfund og den befolkning, der bor her.
Det forholder sig da også sådan, at langt de fleste ansøgere til indfødsret har bestået en prøve, der som minimum er på niveau med prøve i dansk 3, når de optages på et lovforslag.
Hvis man ser på de sidste to lovforslag, som er blevet fremsat henholdsvis i oktober sidste år og her før sommerferien, så var der i omegnen af 4.400 personer, der opfyldte det almindelige krav om danskkundskaber, altså bestået prøve i dansk 3, og så var der 450 personer, der blev optaget på baggrund af bestået prøve i dansk 2.
At der er 450 personer, der blev optaget på baggrund af prøve i dansk 2, er ikke det samme som at sige, at vi tager let på tildeling af dansk statsborgerskab – tværtimod.
Ud over at kunne tale dansk kan man også vise, at man vil Danmark, ved at være i langvarig beskæftigelse.
Jeg synes derfor, det giver god mening, at der stilles et andet sprogkrav til dem, der har en meget stabil tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det kan f.eks. være frisøren, der har arbejdet i i hvert fald de seneste 9 år og derfor opfylder det skærpede selvforsørgelseskrav, men ikke har bestået prøve i dansk 3, selv om vedkommende fint varetager sit frisørjob og har daglig kontakt med kunderne i butikken.
Det handler om, at der er nogle personer derude, som står op hver morgen, tager på arbejde og bidrager til samfundet og viser evne og vilje til at blive en del af samfundet.
Når det så er sagt, er jeg selvfølgelig altid klar til at drøfte, om snittet er lagt rigtigt, eller om der er behov for eller ønske om justeringer.
Og derfor har jeg også – som jeg har sagt tidligere i dag – varslet en indkaldelse af Folketingets partier til forhandlinger af indfødsretscirkulæret.
Også her er De Konservative som altid velkomne til at rejse deres ønsker, men vores udgangspunkt fra regeringens side vil være, at vi synes, at den nuværende frisørregel er god.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Tak til ministeren.
Årsagen til, vi tager den her igen, er jo, at ministeren har signaleret, at han ville indkalde til forhandlinger.
Det kunne han have gjort tilbage i foråret, så havde vi haft nogle nye regler på plads i dag, men ministeren har stadig væk ikke indkaldt os.
Nu er jeg så glad for, at det forhåbentlig kommer til at ske i starten af 2021.
Det, ministeren siger om tilknytning til arbejdsmarkedet i en lang række år, er fint nok, men vi har jo altså et Danmark, hvor der er store parallelsamfund, hvor man kan leve sin hverdag og sågar gå på arbejde i et parallelsamfund, hvor der simpelt hen ikke bliver talt dansk, og så stadig væk med den her lempelige særregel kan få dansk statsborgerskab uden at kunne tale godt nok dansk, som man ellers skulle ved danskprøve 3.
Anerkender ministeren, at der er lommer i Danmark, hvor man f.eks. taler så meget arabisk, at det danske stort set ikke bliver brugt?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Jeg anerkender fuldstændig, at der er lommer i Danmark, hvor der bliver talt arabisk og ingen forstår dansk.
Men de 450 personer, der har været på de sidste to lovforslag, som er kommet på lovforslaget ved at have bestået danskprøve 2 og haft en langvarig tilknytning til arbejdsmarkedet, er ikke dem, der er vores udfordring, det er ikke dem, der er problemet i Danmark.
Danskprøve 2 svarer sådan til hverdagssprog.
Danskprøve 3 er tilrettet folk, der har taget en længere uddannelse i deres hjemland, og det er også en danskprøve, som er tilrettelagt efter, at man f.eks. kan gå videre på noget andet uddannelse i Danmark.
Det er fint, og 90 pct. af dem, der er på vores lovforslag om indfødsretsmeddelelse, har taget danskprøve 3.
Men jeg synes, at det er helt fair, at vi også siger, at der er en undtagelse – hvis du i øvrigt lever op til alle andre betingelser om kriminalitet og alt andet.
Hvis ikke du kan komme op på det niveau f.eks. skriftligt, måske fordi du er vokset op i et analfabetisk miljø i dit hjemland, så kan du knokle dig til danskprøve 2 – det er knokleri – og du kan knokle dig til det på det danske arbejdsmarked.
Det synes jeg faktisk er en udmærket lille kattelem i reglerne.
Marcus Knuth (KF), 2020-11-12:
Jeg synes jo ikke, der skal være den kattelem.
Hvis det er sådan, at du er vokset op i et land, hvor du er analfabet, det kan være Afghanistan, og du kommer til Danmark, og du så simpelt hen ikke magter at leve op til de regler, vi har sat for, hvor godt dansk du skal kunne tale for at få dansk statsborgerskab, er svaret så ikke bare, at du så ikke får dansk statsborgerskab?
Længere er den ikke.
Hvorfor vil ministeren lave lempelser for folk, der ikke lever op til reglerne?
Hvis man sætter barren helt fast på danskprøve 3, så er der en vis forventning om, hvem der skal kunne leve op til det, og hvis man ikke kan det, får man bare ikke statsborgerskab.
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-12:
Jamen jeg er enig i, at vi skal fastsætte reglerne efter det, vi synes er rimeligt, og så må folk leve op til det.
Men folk, der taler dansk og har bestået danskprøve 2, kan tale almindeligt hverdagssprog.
Det er rigtigt, at de måske ikke kan skrive en sætning og sætte kommaet rigtigt, men de kan almindeligt hverdagssprog, de kan agere mundtligt i det danske samfund og forstå, hvad det er, der står i avisen, og hvad folk siger til hinanden på gaden, og de kan gøre sig selv forståelige.
Det synes jeg er en udmærket undtagelse, hvis de så til gengæld har arbejdet 9 år fast og været selvforsørgende.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2020-11-12:
Tak for det.
I lighed med talerne før mig vil jeg sige, at statsborgerskab ikke er og ikke bør være noget, som man i udgangspunktet får tildelt automatisk, fordi man har været i Danmark længe.
Med et statsborgerskab følger der rettigheder og forpligtelser, og for at sikre, at man har i sinde at leve op til de her rettigheder og forpligtelser, giver det sådan set mening, synes vi i SF, at der er opstillet nogle kriterier for opnåelse af statsborgerskab.
Derfor kan SF heller ikke støtte forslaget.