runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2025-11-05:
Først vil jeg komme med nogle tal.
80 pct. af de førstegangsfødende får en bristning i forbindelse med fødslen og bliver syet, og nedsunket underliv rammer op mod 50 pct. af alle kvinder, som har født.
Gennem tiden har der nok eksisteret nogle særlige spilleregler for, hvad kvinder sådan skal udholde, når det kommer til graviditet og fødsel og komplikationer efter en fødsel, men hvorfor skal man acceptere forringet livskvalitet på grund af en fødsel?
Det er ikke tilfredsstillende, at fødselskomplikationer, som der nævnes her, bare skal være en naturlig del, sådan som det har været tidligere, og noget, man bare skal leve med, når der findes hjælp derude.
Jeg enig i, at vi skal have mere fokus på både de gener og de komplikationer, som kvinder kan have efter en fødsel, og jeg er også enig i, at det kan være et tabu, men det tabu må vi have nedbrudt, og det første skridt er jo at tage det alvorligt.
Jeg ved, at der kommer en diskussion her i Folketingssalen i december måned netop om efterfødselsklinikker, som er et af de forslag, der er.
Det med klinikstrukturen i Danmark skal man selvfølgelig tage med sundhedsministeren, men jeg vil sige, at generelt er det vigtigt for mig og for regeringen at prioritere kvinders sundhed.
Det er ikke kun noget, vi taler om, når vi er her i Folketingssalen eller holder taler.
Det er noget, vi følger op med konkret handling, og vi har i vores oplæg til forskningsreserven lagt op til at afsætte 160 mio. kr. til at etablere et nationalt center for forskning i kvinders sundhed.
Nu havde vi jo et længere samråd om præcis godkendelsen og sagsbehandlingen af de her danske havbrug.
Noget af det, som jeg kunne fortælle udvalget om, var jo, at en del af de her sager er blevet påklaget, og der er i vores retssamfund mulighed for at påklage, og der er retssager på vej fra havbrugene og formentlig også fra andre; jeg er ikke helt opdateret, i forhold til præcis hvordan den status er.
Der er ingen anden besked til Miljøstyrelsen end: Gør det grundigt, gør det ordentligt, men gør det hurtigt.
Men de er jo nødt til at afvente afgørelserne fra de retsinstanser.
Vi skal jo selvfølgelig også her i Folketingssalen respektere den lovgivning, vi har.
Astrid Carøe (SF), 2025-11-05:
Tak for det.
Hvert år føder omkring 60.000 kvinder i Danmark, men lige så snart babyen kommer til verden, er mor og hendes krop på en eller anden måde ikke længere en prioritet for sundhedssystemet.
Der er et 8-ugerstjek hos den praktiserende læge, hvis man kommer til det, midt i alt det andet, der foregår, når man lige er blevet forældre, og tit hører vi fra kvinder, at det bare handler om prævention, eller om man har fået et fungerende sexliv op at køre igen.
Ministeren nævner også de her tal.
80 pct. af førstegangsfødende brister, 40 pct. er inkontinente et år efter fødslen, og 33 pct. har adskillelse af lige mavemuskler et år efter fødslen.
Altså, det er sådan ret livskvalitetsnedsættende ting, ret lang tid efter at kvinderne har født.
Jeg er meget glad for, at ministeren ser positivt på, at vi skal snakke om de her ting, og jeg er også enig i, at der i de her år, fordi der er mange modige kvinder, der har stået frem, bliver nedbrudt tabuer om, hvad man skal finde sig i, efter man har født.
Jeg er også meget, meget begejstret for, at regeringen har valgt at sætte en masse penge af til at forske i kvinders sundhed, men her er der jo faktisk nogle tal, vi kender, og der er faktisk også en del af det, som kunne behandles i morgen, hvis vi havde lyst, og hvis vi fik flere kvinder ind i systemet.
Desværre hører jeg ikke en tilkendegivelse fra ministeren om, hvad man konkret vil gøre ved, at så mange kvinder oplever det her, andet end en tilkendegivelse af, at det selvfølgelig ikke er acceptabelt, og at der skal være mere fokus på det.
Så mit spørgsmål vil i første omgang nok bare være, om ministeren har nogle konkrete bud på tiltag.
Én ting kunne være efterfødselsklinikker, men det kunne også være andre ting, vi kunne gøre for at sikre, at færre kvinder får så mange gener så relativt lang tid efter den fødsel, de har været gennem.
Tak til ligestillingsministeren for at møde op.
Jeg læser spørgsmålet op: Vil ministeren være med til at prioritere, at der gøres mere for kvinder, som oplever gener og komplikationer efter fødslen – såsom nedsunket underliv, bækkenproblemer, delte mavemuskler, bristninger og inkontinens – og som i dag alt for ofte står uden hjælp, f.eks. ved at arbejde for landsdækkende efterfødselsklinikker, så alle kvinder uanset bopæl kan få adgang til den nødvendige behandling og genoptræning?
Magnus Heunicke (S), 2025-11-05:
Som jeg lige hørte oplæsningen her af problemstillingerne, er der en række af dem, som lyder, som om det er krav, der er kommet på via implementering, fra forskellige organisationer, som ikke kan findes i Miljøstyrelsens krav.
Jeg har også godt hørt, at man nogle steder har den opfattelse, at man skal dampe etiketterne af og veje dem, som det blev nævnt her, eller opgøre forskellige korktyper, som det også blev nævnt her.
Det er det modsatte, vi skal have.
Ja, det er foreneligt, for den udledning, der er fra havbrugene, er indregnet i vores vandområdeplaner.
Så derfor er den kvælstofudledning, der er, indregnet.
Men netop nu foregår der retssager i Østre Landsret.
Sagen ligger foran Østre Landsret.
Det kan godt være, det lyder godt på sociale medier eller her i Folketingssalen at kritisere en minister for, at han ikke ligesom kører videre med det, fordi han er havets minister og er optaget af, at havet skal have det godt.
Men i Danmark er det altså sådan, at når en sag afventer en afgørelse i en retsinstans – og det er altså Østre Landsret, vi taler om her – så kan jeg ikke, jeg må ikke, jeg skal ikke, og jeg bør heller ikke, men jeg har heller ikke mulighed for bare at køre videre og beordre myndighederne til at lave afgørelser, på trods af at der er en sag, der er i gang.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-05:
Det er jo korrekt, at havbrugenes forurening er indregnet i opgørelserne, men det er jo fuldstændig tudetosset, at man ikke har taget initiativ til at gøre noget ved, at fuldstændig urenset forurening fra havbrugene kan blive ved med at pøses ud i vores havmiljø, samtidig med at landbruget skal piske rundt og finde små besparelser.
Vi har jo lavbundsprojekter, som måske giver 2 t i reduktioner, og samtidig kan man kigge ud på de der havbrug, som udleder 40 t kvælstof i forurening ud i vores havmiljø.
Kan ministeren ikke se, at det er totalt uholdbart, at man fortsætter på den her måde?
Magnus Heunicke (S), 2025-11-05:
Som jeg også nævnte på samrådet, har vi udover den retssag, som altså kører i øjeblikket, ret til at indbringe sager for domstolene; det har man ret til i Danmark.
Den retssag er vi nødt til at afvente.
Så har vi også bedt Kammeradvokaten om at vurdere præcis det spørgsmål, som jeg mener hr. Søren Egge Rasmussen cirkler om her, nemlig: Kan man have en ret til at have havbrug liggende steder, hvor vi har dårlig økologisk tilstand, hvad det jo så vil være, og hvad vil det betyde i forhold til de tilladelser, som ligger?
Så snart der er en afgørelse om dette fra Kammeradvokaten, vil jeg orientere Folketinget om, hvad det så vil betyde for vores næste skridt.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-11-05:
Tak, hr. formand.
Hvad er ministerens holdning til den nye emballageafgift, der trådte i kraft den 1. oktober, og som volder erhvervsvirksomheder administrativt bøvl og ekstra udgifter, og som i sidste ende vælter højere priser over på landets forbrugere, og hvad vil ministeren konkret gøre for at afhjælpe konsekvenserne?
Magnus Heunicke (S), 2025-11-05:
Mange tak for det spørgsmål.
Det udvidede producentansvar for emballage, som det hedder, er et EU-krav, som flytter omkostninger til indsamling og håndtering af emballageaffald fra borgerne til producenterne.
Sådan en ordning giver selvfølgelig virksomhederne et incitament til at reducere mængden af emballageaffald og gøre emballagen mere genanvendelig og dermed også gøre affaldshåndteringen billigere, og også grønnere, for alle i Danmark.
Det er korrekt, at der er regninger, der er for høje for virksomhederne i den her fase, og det er derfor, regeringen den 11. september besluttede en række tiltag for at gøre det billigere og enklere for virksomhederne.
Vi har bl.a. reduceret virksomhedernes gebyr til kommunerne og opdelt det i rater, så det ikke kommer over det niveau, som var forventet, da vi indgik den politiske aftale for 4 år siden.
Og vi er i fuld gang med yderligere initiativer for at bringe omkostningerne ned.
Hvad har vi så konkret gjort?
Konkret har vi ændret emballagebekendtgørelsen, som trådte i kraft den 1. oktober 2025.
Det betyder, at gebyrer bliver beregnet på samme måde i alle kommuner, så der er gennemsigtighed, og at prisen for glas – det er især det, der har været problemet – falder.
For at afhjælpe virksomhederne og også lette presset på priserne har vi besluttet at afskaffe den volumenbaserede emballageafgift hele næste år og året efter svarende til 0,25 mia. kr. i lempelse for virksomhederne, som jo så også vil være en lempelse i forhold til forbrugernes priser.
Endelig nedsætter vi administrationsudgifterne i Miljøstyrelsen og hos Dansk Producentansvar.
Vi er i gang med at gennemgå, om der er yderligere elementer, som kan nedbringe opkrævningerne og gøre dem mere gennemsigtige.
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-11-05:
Og tak for ministerens besvarelse.
Der var sådan set ikke noget nyt i det.
Jeg er helt med på, at man har gjort en række tiltag i forhold til gebyrstrukturerne i det her, men omvendt må man jo sige, at der, hvor skoen i hvert fald trykker hos rigtig, rigtig mange af de især mindre danske erhvervsdrivende, er jo på den administrative del, som følger med den nye lovgivning.
Det er ikke så meget taksten i forhold til et syltetøjsglas; det er mere, hvad det koster at have folk ansat til at gennemføre alle de her nye administrative processer, som man bliver tvunget til via EU's nye emballagedirektiv, og som ministeren jo har ansvaret for at få implementeret i Danmark.
Jeg har eksempelvis læst om Kenneth Nielsen fra Haslev, som har en ginforretning.
Han har nu valget mellem at lukke den ene del af sin virksomhed eller lukke den anden del af sin virksomhed.
Han har en virksomhed, der sælger gin, og hvor han både destillerer den og har en webshop.
Nu er det sådan, at han er nødt til at lukke sin webshop, fordi de administrative byrder simpelt hen er overvældende i forhold til den omsætning, der er.
Det er i 100.000-kronersklassen, og der skal ansættes en til medarbejder.
Det er jo alt sammen nogle ting, som giver nogle store administrative byrder oven i den afgift, som der jo ligger i selve emballageafgiften.
Det derfor, jeg spørger ministeren, om man ikke godt kan se, at det her er en implementering ud over almindelig sund fornuft, fordi man lægger så stor en regning hos virksomhederne i detailleddet, som gør, at de simpelt hen står over for enten at skulle lukke eller også skulle finansiere yderligere administrativt bøvl og ballade.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2025-11-05:
Ja, så Kammeradvokaten kan komme i 2019 og sige, at det der er helt galt.
Så har vi så myndigheder, som skal varetage miljøets interesser, og som så 8 år senere kan komme frem til en eller anden anbefaling til det politiske niveau.
Jeg synes ærlig talt, det her er for ringe.
Det er jo en miljøminister, som tidligere har givet sig selv titlen havets minister.
Hvordan synes havets minister at det her harmonerer ?
Man kan da ikke bare gemme sig bag ved det, at vi er et retssamfund.
Man er da nødt til at se på den her massive forurening med kvælstof ude i vores havmiljø.
Er det her noget, som er foreneligt med, hvad der foregår i den grønne trepart?
Carl Andersen (LA), 2025-11-06:
Vi holder faktisk meget øje med, hvad der foregår i Storbritannien, fordi vi synes, det er en bekymrende udvikling, der er derovre.
Nogle steder er udviklingen kommet så langt, at der er hele byområder, hvor det er svært at genkende, at man skulle være i London eller i Storbritannien.
Det, som man vil kunne se på et mindre plan i Danmark, er jo, at hvis vi har byråd eller områder i Danmark, hvor der er en stor andel af ikkevestlige indvandrere, så vil man kunne se forslag om halalkød i institutioner, kønsopdelt svømning i svømmehaller og sådan noget.
Det ville være en udfordring, det er allerede en udfordring i dag, og det vil vi jo gerne se om vi kan imødekomme.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Det her handler jo om, hvad det er for nogle værdier, kommunale kandidater eller folk, der stemmer til vores kommunalvalg, bærer med sig.
Derfor vil jeg egentlig høre Enhedslisten om, hvad Enhedslisten mener om, at partiets spidskandidat i Brøndby Kommune har været ude at hylde lederen af den kurdiske terrororganisation PKK.
I et opslag på Instagram hylder Fatih Baran terrorlederen med ordene: Stort tillykke med fødselsdagen, åh store leder.
Det er jo netop det, vi er bekymret for, altså at det er den fremtid, vi kigger ind i, hvor det er sådan nogle værdier, der kommer til at præge både lokale kandidater og folk, der stemmer til vores kommunalvalg.
Carl Andersen (LA), 2025-11-06:
Jo, det synes vi at vi skal være meget opmærksomme på, og en af måderne at lave politisk handling på er jo at sige, at for at kunne stemme til kommunalvalget, skal du enten være dansk statsborger eller komme fra et land, som vi grundlæggende har gode erfaringer med, eller som deler en grundlæggende liberal og demokratisk livsopfattelse.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Tak for det.
Jeg er helt enig.
Så vil jeg høre Liberal Alliances ordfører ind til: Hvad tænker han, hvis han følger lidt med i, hvad der foregår i England, hvor man har shariadomstole, der sidder og dømmer i overensstemmelse med eller med henvisning til sharialoven i alt lige fra børnesager til skilsmissesager osv.?
Det er jo netop noget af det, der er baggrunden for, at vi fremsætter det her beslutningsforslag; det er en bekymring for, at det er en lignende fremtid, vi kan kigge ind i Danmark, hvis ikke der er nogen, der tager ansvar for at sætte en hegnspæl.
Lise Bertelsen (KF), 2025-11-06:
Tak for ordet, formand.
Forslaget handler om, at det fremover kun skal være danske statsborgere, der har valgret, og at borgere fra tredjelande dermed ikke længere skal kunne stemme til vores lokalvalg.
For Det Konservative Folkeparti er udgangspunktet klart: Stemmeret er et udtryk for tilknytning, ansvar og fællesskab.
Derfor har vi stor forståelse for intentionerne i forslaget.
Det er ikke urimeligt at drøfte, om de nuværende regler, hvor tredjelandsborgere får stemmeret efter 4 års ophold, stadig afspejler tidens virkelighed.
Vi er derfor åbne for at undersøge mulighederne for justeringer.
Vi vil også følge de kommende udvalgsbesvarelser tæt, og vi vil, som tidligere nævnt, også fremsætte et alternativ ved at stille et ændringsforslag, fordi vi synes, det her er en vigtig debat.
For os handler den ikke om symbolpolitik.
Den handler om tillid, ansvar og samhørighed.
Vi skal værne om vores helt særlige danske demokrati, og det er vi fuldstændig enige om.
Det Konservative Folkeparti takker for fremsættelsen.
Vi kommer som sagt med det her ændringsforslag, og vi vil følge behandlingen i udvalget.
Tak for ordet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-06:
Tak for det, formand.
Enhedslisten kommer ikke til at støtte det her beslutningsforslag.
For Enhedslisten handler det, at vi har et velfungerende demokrati, også om, at vi sikrer, at så mange som overhovedet muligt får muligheden for at kunne deltage i demokratiet og få de demokratiske rettigheder.
Nu står vi så her i Folketingssalen i dag i år 2025 og skal til at begynde at rulle demokratiske rettigheder tilbage og tage dem fra omkring en halv million borgere, som bor i Danmark.
Mange af dem arbejder i Danmark, betaler deres skat i Danmark og sender deres børn i dagtilbud, og nogle af dem arbejder i dagtilbud.
Det er vores naboer.
Det er nogle af dem, vi drikker kaffe sammen med.
Det er så til dem, vi skal sige, at de skal ikke have retten til at kunne stemme til lokalvalg i Danmark.
Det kommer Enhedslisten under ingen omstændigheder til at støtte.
Vi er tværtimod af den opfattelse, at vi skal fortsætte med at udvide de demokratiske rettigheder, og at det er den måde, vi styrker demokratiet på, ikke ved at begrænse de demokratiske rettigheder.
Derfor kommer Enhedslisten til at stemme imod det her beslutningsforslag.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Jeg ville bare takke for en, synes jeg, meget fin tale fra Det Konservative Folkeparti, som i hvert fald i sådan de retoriske vendinger viser en forståelse for, hvad det er for en situation, vi kigger ind i, hvis ikke nogen tager ansvar for det her område.
Jeg tror, at man om måske allerede 10-20 år og i hvert fald om 50 år vil kigge tilbage på den her debat og kigge på, hvad det var for nogle partier og politikere, der tog ansvar for, hvis man skal tage lidt store ord i munden, at frelse Danmark fra den undergang, vi kigger ind i, hvis ikke vi sætter nogen grænsehegn op for, hvem det er, der får adgang til at påvirke fremtidens samfund.
Jeg synes jo ikke, at ændringsforslaget for alvor imødekommer forståelsen for, at det her altså også er en alvorlig situation, selv for EU-borgere, fordi der har været så lemfældig en tildeling af statsborgerskaber i andre europæiske lande.
Men ikke desto mindre synes jeg, det er positivt, at man bakker op om den overordnede intention om, at tredjelandsborgere ikke skal have stemmeret i Danmark.
Lise Bertelsen (KF), 2025-11-06:
Det tænker jeg da selvfølgelig også er noget, vi skal drøfte fremadrettet.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Tak for det.
Altså, ud over Frie Grønne er det her med islamiske partier jo ikke et fuldstændig fjernt fænomen.
Det er rigtigt, at vi ikke har haft nogen særlig kompetente islamiske partier herhjemme, og det er måske derfor, at man endnu ikke er lykkedes med at stable et ordentligt et på benene.
Jeg har selv været til vælgermøder med dem, hvor deres kandidat står og siger, at partiet går ind for at fremme islamiske interesser, at man vil omdanne kirker til moskéer osv.
Så det er jo et fænomen, der eksisterer.
Er Liberal Alliance ikke enig i, at vi skal være meget opmærksomme på, om de islamiske parallelsamfund og dermed de islamiske interesser bliver udbredt via demokratiske valg, herunder vores kommunalvalg?
Carl Andersen (LA), 2025-11-06:
Hvis vi forholder os til det her forslag, vil mange af de mennesker, der er kommet hertil på asylvilkår, jo komme fra ikkevestlige lande, og det er dem, vi gerne vil tage stemmeretten fra.
For ja, det er jo problematisk i forbindelse med nogle folk, som kommer her og juridisk kun er her på et midlertidigt opholdsgrundlag, fordi de skal hjem igen, når der tryghed i deres eget land.
Og der er ikke nogen logisk begrundelse for, at de skulle have stemmeret til et kommunalvalg – modsat f.eks. vandrende arbejdstagere.
En polak har jo ret til at være i Danmark og arbejde, lige så lang tid han har lyst til at være her.
Jamen vi er jo heldigvis flere forskellige borgerlige partier.
Liberal Alliance har rykket sig, også på udlændingespørgsmålet, men vi er ikke helt derude, hvor Dansk Folkeparti er, og det synes jeg egentlig også vores tilgang til det her beslutningsforslag viser med ganske stor tydelighed, altså at vi er villige til at gå et skridt ad vejen, men ikke lige så langt som Dansk Folkeparti.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-06:
Først og fremmest går jeg ud fra, at hr. Mikkel Bjørn udmærket er klar over, at Fatih Baran har sagt, at det på ingen måde skal forstås som, at han har bakket op om terror eller terrorhandlinger, men at det tværtimod også har handlet om, at PKK jo nu også har nedlagt våbnene og indgår i en demokratisk proces.
Derudover handler det her jo ikke kun om, hvad Fatih Baran har sagt om PKK-lederen.
Det her handler jo også om nogle helt fundamentale demokratiske værdier, netop hvordan vi imødegår den type af synspunkter.
Det gør vi jo netop i en demokratisk debat, altså det er der, vi skal imødegå trusler om terror eller anprisninger af den.
Det er jo også det, Fatih Baran så udmærket gør her ved at sige, at han klart tager afstand fra den type af handlinger og den type af ytringer, men at han bakker op omkring den fredsproces, der er indledt, og at PKK også har nedlagt deres våben.
Mads Olsen (SF), 2025-11-06:
Jeg synes, at når man hører andre partier tale om, hvorfor de gerne vil tage stemmeretten fra særlig de 100.000 ikkevestlige borgere, så skyldes det jo en frygt for, at man langsomt ser Danmark blive forvandlet, og at der bliver indført alle mulige islamiske særhensyn.
Sådan lyder begrundelsen.
Jeg vil bare høre, om det er den sådan helt store grund til, at Liberal Alliance også nu bevæger sig ned ad den her vej, hvor man gerne vil tage stemmeretten fra så mange mennesker.
Carl Andersen (LA), 2025-11-06:
Vores udgangspunkt er, at for at have stemmeret i Danmark skal du være dansk statsborger, for det er den bedste måde, hvorpå vi kan sikre os, at folk er lovlydige, har tjent deres egne penge, kan det danske sprog og andre ting.
Så indrømmer vi, at til lokale valg er det lidt noget andet end et folketingsvalg, for et kommunalvalg og et regionsrådsvalg handler jo primært om at fordele ressourcer og efterleve lovgivning, som vi laver herindefra.
Derfor kan man godt udvide valgdeltagelsen dér til også at gælde personer, der f.eks. er vandrende arbejdstagere fra EU.
Men vi synes, det er vigtigt, at de personer, vi giver stemmeret, har en grundlæggende demokratisk forståelse og grundlæggende vil det samme og i hvert fald ikke vil underminere det, der er Danmark og det vestlige demokrati.
Mads Olsen (SF), 2025-11-06:
Grunden til, jeg spørger, er jo, fordi jeg synes, det er lidt interessant at følge, hvad hr. Ole Birk Olesen siger på Facebook.
Han siger f.eks., at partiet Frie Grønne er et »islamisk parti for især udenlandske statsborgere, som bor i København«.
Der synes jeg bare, det er interessant at se, at i København er der jo 16 pct. af de her ikkevestlige efterkommere og indvandrere, men når man kigger på, hvad Frie Grønne står til i meningsmålingerne, når de ikke engang op på 1 pct.
De er på 0,5 eller et eller andet.
Carl Andersen (LA), 2025-11-06:
Jo, det er en kendsgerning, at ikkevestlige statsborgere også stemmer markant mindre end vestlige statsborgere og danske statsborgere.
Men det ændrer ikke på, at Frie Grønne jo selv har været ude at sige, at det, de ville prøve at gøre, var at mobilisere mange af de her vælgere, som ikke er danske statsborgere.
Så vi kan se, der i hvert fald fra visse grupper er en politisk interesse i at se, om man kan mobilisere de her grupper af vælgere.
Om der er nogle, der er bedre til det end andre, må vælgerne jo afgøre.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Nu kan jeg bare lige sige til SF's ordfører, at grunden til, at Frie Grønne ikke har opbakning derude, er jo, at islamisterne synes, at Sikandar Siddique er en klovn, fordi han står og taler deres sag, og så går bagefter ud og taler om grundlæggende rettigheder til homoseksuelle.
Altså, så det er jo derfor.
Det er jo bare et spørgsmål om tid, før vi i Danmark også får et fuldstændig islamisk parti, som går den vej.
Vi kan jo se det i de andre europæiske lande, så det skal nok komme, bare rolig; så SF kan være rolig og glæde sig til den tid.
Vi andre ser med frygt frem til den tid, hvor det kommer.
Og en af de måder, vi bliver nødt til at skærme vores land og sikre Danmark mod kommende generationer, der kommer udefra og vil noget andet, end hvad vi gerne vil med Danmark, på, er jo også at kigge på de her tildelinger af statsborgerskaber.
For et er jo, hvordan vi giver dem til dem fra ikkevestlige lande, men noget andet er, hvordan vi giver dem til dem fra de nordiske lande, hvor man i dag får det administrativt.
Deler Liberal Alliance den bekymring, når vi kan se, at lande som Sverige i høj grad har tildelt statsborgerskaber til folk fra Mellemøsten, altså at vi også bliver nødt til at stramme op på det område, samtidig med at vi strammer op på, hvem der kan stemme til de her kommunalvalg?