runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Johansson (KF), 2018-03-20:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi behandler nu, indeholder, som flere ordførere også har været inde på, en hel del elementer på det finansielle område, bl.a. bekæmpelse af hvidvask og terrorfinansiering.
Og for at starte med det sidste, altså hvidvask og terrorfinansiering, udmønter den ene del af lovforslaget, som flere også har nævnt, den aftale om en styrket indsats mod hvidvask i den finansielle sektor, som vi lavede her i forligskredsen sidste sommer.
De initiativer, som vi gennemfører nu i forlængelse af aftalen, drejer sig om øget anvendelse af egnetheds- og hæderlighedskravet og mulighed for i særlig grove tilfælde at inddrage finansielle virksomheders tilladelse til at drive virksomhed samt et øget ledelsesansvar for bankens ledelse.
Det Konservative Folkeparti er jo en del af aftalen om en styrket indsats mod hvidvask, og derfor støtter vi naturligvis også de initiativer, som der foreslås i lovforslaget.
Hvidvask og terrorfinansiering skal vi bekæmpe, og vi skal gøre vores yderste for at sikre, at danske finansielle virksomheder har et skarpt fokus på at undgå at blive brugt eller misbrugt til hvidvask eller anden kriminalitet.
Det Konservative Folkeparti støtter, at vi strammer reglerne på området, som vi gør med det her lovforslag, ligesom vi tidligere har strammet lovgivningen.
Den finansielle sektor har allerede kvitteret ved at skrue op for monitoreringen af uretmæssige transaktioner, sådan at der nu er langt over 1.000 årsværk i den danske finanssektor, som er beskæftiget med netop at bekæmpe hvidvask og andre former for økonomisk kriminalitet.
Og det tager vi som et tegn på, at bekæmpelsen af hvidvask er noget, man tager meget, meget seriøst i branchen.
Det er et tegn på, at de politiske signaler, som vi har sendt, og den stramning af lovgivningen, som vi har foretaget, har haft en stor effekt.
Lovforslaget indeholder ud over indsatsen mod hvidvask også en række initiativer, som har til formål at sikre, at den finansielle branche bliver mere robust i en situation, hvor f.eks. en krise skulle indtræffe.
Og de initiativer har de foregående ordførere også nøje redegjort for, så der vil jeg også bare sige herfra, at dem kan vi bakke op om.
Så er der også et forslag om prospekter, hvor man foreslår at hæve grænsen fra de nuværende 5 mio. euro til 8 mio. euro, i forhold til hvornår et prospekt skal anmeldes til Finanstilsynet.
Så vi bakker selvfølgelig lovforslaget op.
Henning Hyllested (EL), 2018-03-20:
Således er det fornuftigt, at lovforslaget indfører en oplysningspligt for lufthavnene med hensyn til omkostningsniveau og takster og i det hele taget økonomi for at kontrollere, at der er overensstemmelse mellem de to størrelser, således at taksterne afspejler de reelle omkostninger i lufthavnens forskellige services, og i den forbindelse jo altså også indfører et tilsyn hermed.
Vi synes også, det er fornuftigt, at man får mulighed for at gå skarpere ind i forhold til udbygningen af lufthavnene, hvor især diskussionen om tværbanen de sidste par år har gjort sig kraftigt gældende.
Vi synes også, det er fornuftigt, at man indfører krav om maksimale ventetider i sikkerhedskontrollen, ligesom en skærpet kontrol med ventetiden i bagagehåndteringen og grænsekontrollen er på sin plads.
Muligheden for i den forbindelse at benytte sig af påbud, hvad man jo ikke kan i dag, støtter vi.
Med hensyn til safetybidraget, som foreslås nedreguleret, vil jeg spørge, om det påvirker de ressourcer, som Trafikstyrelsen finansierer ved hjælp af safetybidraget, eller om det kun går ud over den opsparing, som har fundet sted.
Jeg bemærker jo, at nogle af de mange aktiviteter, som Trafikstyrelsen udfolder med hensyn til tilsyn og kontrol med civil luftfart, retter sig imod en lang række aktører, der ikke betaler afgiften, herunder droneførere.
Det må forventes, at antallet af droneførere vil stige voldsomt i de kommende år, hvorfor der naturligvis også skal bruges mange flere ressourcer, herunder selvfølgelig økonomi, penge, på den her aktivitet.
Lovforslaget her adresserer jo overhovedet ikke det altoverskyggende problem med social dumping inden for luftfarten, som også den socialdemokratiske ordfører var inde på, herunder at en række mellemøstlige selskaber som f.eks. Emirates og Kuwait Airways – jeg har ikke noget imod at nævne dem eller et par stykker af dem – flyver med betydelig statsstøtte også mellem destinationer i europæiske lande.
Man kan vel nærmest kalde det for cabotageflyvning.
Enhedslisten ville bestemt bifalde, at man på europæisk plan tog dette problem mere alvorligt og f.eks. lod dette afspejle i mulighederne for måske via taksterne at lægge begrænsninger på antallet af starter og landinger i europæiske lufthavne, herunder Københavns Lufthavn, for de her selskaber.
Når nu EU og den danske regering er så forhippet på i liberalismens hellige navn at bekæmpe statsstøtte her og der og alle vegne, er det da mærkeligt, at man tillader selskaber med statsstøtte og elendige arbejdsforhold for især kabinepersonalet at påføre vores egne – i gåseøjne – netværksselskaber, som f.eks. SAS, unfair konkurrence.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-03-20:
Jeg vil gerne kvittere for Socialdemokratiets positive tilgang til det her forslag.
Det er klart, at der skal findes nogle penge.
Derfor skal vi selvfølgelig i dialog med ham, der sidder på pengekassen, nemlig finansministeren.
Så må vi se, om det lykkes.
Jeg håber, det lykkes at få det her løst med et ændringsforslag.
Noget, vi i øvrigt også kan gøre for de mindre lufthavne og i det hele taget indenrigslufthavnene, er at skrotte alle de forslag, der engang imellem popper op, om, at nu skal vi have højere passagerafgifter osv.
Det er bl.a. den yderste venstrefløj, der godt kan lide sådan nogle forslag.
Det skal vi selvfølgelig totalt afvise.
Rasmus Prehn (S), 2018-03-20:
Fra Socialdemokratiets side synes vi også, det er en god idé at kigge på netop det.
For der er ingen tvivl om, at for en mindre lufthavn er det en uforholdsmæssig stor udgift med det her security, og det er vi interesseret i at kunne afhjælpe.
Det er vi meget nysgerrige efter at høre mere om.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-03-20:
Jamen vi noterer også med tilfredshed, at det jo er lykkedes at nedbringe taksterne i Københavns Lufthavn.
Det betyder rigtig meget for indenrigsluftfarten og vil styrke indenrigsluftfarten, så det er helt afgørende.
Det er også afgørende, og det ved jeg
Københavns Lufthavn er meget opmærksom på, at der er gode vilkår for passagererne, at man kan passere meget smidigt igennem lufthavnen.
Der var nogle problemer og nogle udfordringer for et par år siden.
Det er heldigvis løst, nu går det hurtigt.
Så det er jo nogle af de ting, vi glæder os over er sket.
Men det her med investeringer i dyrt sikkerhedsudstyr kan være med til at styrke de små lufthavne, og de har brug for en håndsrækning på det område.
Rasmus Prehn (S), 2018-03-20:
Fra Socialdemokratiets side vil vi gerne sige tak til Venstres ordfører for en, synes vi, god og stærk og meget præcis ordførertale.
Noget af det, vi lægger meget vægt på, er, at der skal være bedre vilkår også for de lufthavne, der er i provinsen, så det er jo rart at høre, at Venstre også er optaget af den dimension.
Det med investeringspuljen synes vi fra Socialdemokratiets side lyder klogt og fornuftigt.
Kan Venstre komme ind på andre områder, hvor man måske kunne tilgodese de vilkår, man har i provinsen, hvor det også er meget afgørende, at der er gode luftfartsforbindelser?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-03-20:
Tak, hr. formand.
Med lovforslaget her følger vi op på regeringens visionære luftfartsstrategi fra juli 2017.
Hele meningen med den luftfartsstrategi er, at vi styrker og fastholder Danmarks position som et attraktivt og førende luftfartsland.
Det er rigtig godt for Danmark, at vi har en omfangsrig luftfart, en blomstrende luftfart, så vi har mange ruter ud i den vide verden.
Det er også meget vigtigt, at vi har en rigtig god og effektiv indenrigsluftfart, som er med til at binde vores land sammen.
Formålet er at sikre, at vi får det fornødne gode grundlag for at drive flyvepladser, også kaldet lufthavne, med stor national og international tilgængelighed.
Reglerne i loven om luftfart skal være medvirkende til, at der er en gennemsigtig og jævnbyrdig fastsættelse af takst-, serviceog kapacitetsniveau mellem den enkelte flyveplads og luftfartsselskaberne.
Lovforslaget her indeholder hjemmel til, at ministeren kan fastsætte regler om service og kapacitet målt på de passagervendte områder på flyvepladserne.
Herudover etableres et sanktionssystem, i tilfælde af at man ikke opfylder målene.
Så skal der følges op på det.
Desuden betyder lovforslaget, at der kan fastsættes nærmere regler om, at flyvepladser med jævne mellemrum skal indlevere oplysninger, som vedrører flyvepladsens økonomi og takster.
Dermed kan vi holde tilsyn med, at flyvepladserne overholder EU-reglernes krav om, at taksterne skal være relateret til de omkostninger, så ingen af vanvare kommer til at skrue lidt for meget op for taksterne.
For det er selvfølgelig ikke til gavn for luftfartsselskaberne og dermed passagererne.
Endelig indeholder lovforslaget en hjemmel til at fastsætte regler om en reguleringsmekanisme for lufthavnstaksterne og en tilpasning af det såkaldte safetybidrag, så opsparingen, der er i den ordning, kan nedbringes.
Og det hører jo også med til historien, at netop lufthavnen er med til at skabe tusindvis af arbejdspladser, ikke mindst her i hovedstadsområdet.
Men lufthavnene er så sandelig også vigtige ude i provinsen som transportmæssige knudepunkter og kraftcentre.
Men der er ét element, Venstre savner i det her lovforslag, og det er en regel om en investeringspulje, som kan understøtte de mindre lufthavne.
Det er jo således, at jævnfør vores regler for sikkerhed er der store krav til investeringer i sikkerhedsudstyr rundtomkring, og det skal der være.
Vi skal have en sikker lufthavn, vi skal være trygge ved at sætte os op i flyet.
Men det er klart, at omkostningerne til sådan noget sikkerhedsudstyr rammer langt hårdere i de mindre lufthavne i forhold til i de store lufthavne.
Så jeg håber, at ministeren vil tage det med, at der kunne laves et ændringsforslag, der gør, at vi får sådan en investeringspulje på banen.
Det vil være noget, der vil falde på et rigtig tørt sted ude i vores mindre lufthavne, som er helt afgørende for, at vi har et sammenhængende Danmark i balance.
Med disse ord kan Venstre støtte lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2018-03-20:
Tak for det, formand.
Da vores sædvanlige ordfører er optaget af et andet møde og ikke er nået tilbage i salen, har jeg lige lovet at tage ordførertalen her.
Med dette forslag ønsker regeringen at gennemføre en række konkrete initiativer i luftfartsstrategien, hvilket dermed kræver en justering af de gældende regler.
Lovforslaget indeholder bl.a. en hjemmel til, at ministeren kan fastsætte nærmere regler om service- og kapacitetsmål på flyvepladsernes passagervendte områder og sikre, at der kan fastsættes nærmere regler om tilsyn og håndhævelse af disse regler, således at der sikres et sanktionssystem, i tilfælde af at målene ikke overholdes.
Lovforslaget indeholder også en hjemmel til, at ministeren kan fastsætte regler om, at flyvepladser jævnligt skal levere oplysninger vedrørende flyvepladsens økonomi og luftfartstakster.
Formålet er, at myndighederne kan føre tilsyn med, at flyvepladsens takster lever op til EU's regelkrav om, at disse skal være omkostningsrelaterede.
Endvidere indeholder lovforslaget en bestemmelse om, at ministeren kan fastsætte regler om en efterreguleringsproces, som følge af at de skønnede indtægter og omkostninger ikke svarer til det, man havde beregnet ved fastsættelse af taksterne.
Derudover indeholder lovforslaget en justering af safetybidraget fra fly, der vejer mere end 5.700 kg eller er godkendt til mere end ti passagerer.
Hvor dette tidligere var på 5,50 kr., nedsættes det nu til 4,75 kr. pr. passager.
Sluttelig indeholder dette lovforslag en hjemmel til præcisering af de gældende regler for tilladelser og godkendelser af udbygninger og ændringer af eksisterende flyvepladser.
Dog foreslås det med bestemmelsen at gøre det helt tydeligt, at væsentlig større udbygninger og ændringer f.eks. i Københavns Lufthavn altid kræver tilladelse efter luftfartslovens § 55, stk. 1.
Det skal ske, for at man fremadrettet har mulighed for at udbygge Københavns Lufthavn, for at den kan klare den meget øgede og voksende passagertilstrømning.
Og dermed er man nødt til både at bygge flere terminaler og større flyparkeringsområder og ikke mindst ændre den vigtige tværbane, 12-30, således at den bliver flyttet 500 m østpå mod kysten ud for Øresund og samtidig drejet 6 grader.
Dansk Folkeparti ser det som et naturligt led i den
rivende udvikling på lufthavnsområdet og kan kun tilslutte sig forslaget.
Anders Johansson (KF), 2018-03-20:
Mange tak.
Lovforslaget har til formål at give større fleksibilitet og styrke sammenhængen mellem brandreguleringen i byggeloven og de kommunale beredskabers arbejde.
Og som flere af de foregående ordførere har været inde på, har det her lovforslag til formål at sikre, at man i kommunalbestyrelsen, efter de her beredskaber er blevet organiseret i § 60-selskaber, så stadig væk kan delegere kompetencen for de her myndighedsopgaver ud til beredskaberne.
Vi synes selvfølgelig også fra konservativ side, at det er meget fornuftigt, sådan at man i højere grad kan tage stilling til sagerne i de konkrete tilfælde ude i virkeligheden, også i de tilfælde, hvor man kunne forestille sig, at forvaltningen f.eks. har lukket i weekenden og der er en festival eller et andet arrangement, hvor der er behov for, at der træffes en afgørelse på stedet.
Der giver det selvfølgelig rigtig god mening, at man som beredskab har de kompetencer, og derfor kan vi bakke lovforslaget op.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-03-20:
Tak for det.
Jeg skal gøre det kort, for SF har på linje med de øvrige ordførere ikke mange kommentarer til forslaget.
Ganske vist er strukturreformen af beredskabet ikke en blomst, som har groet i vores have, bl.a. fordi den var underfinansieret.
Og ret beset burde problemet jo også give anledning til at genoverveje, om det nu var klogt at organisere beredskabet som § 60-selskaber, netop fordi konstruktionen indebærer, at man ikke kan henlægge myndighedsopgaver til beredskabet, hvor de jo rettelig hører hjemme.
Og derudover giver det vel også rigtig god mening, at man kan pristalsregulere det lille byggesagsgebyr.
Andreas Steenberg (RV), 2018-03-20:
I Radikale Venstre ser vi principielt gerne, at beslutninger, der vedrører borgerne, bliver truffet så tæt på borgerne, som det overhovedet er muligt.
Det mener vi gør, at beslutningerne bliver nemmere at forstå for borgerne.
Det gør også, at det kommer til at gå hurtigere og nemmere, og at der forhåbentlig også træffes nogle beslutninger, som passer til den konkrete situation.
Derfor kan vi støtte lovforslaget her.
Vi synes, det er en god idé, at en kommune kan få lov at sige, at det lokale beredskab kan træffe afgørelser om brandsikkerhed.
Vi mener, at beredskabet er kompetent til at kunne træffe den afgørelse, og vi mener også, det er en god idé, som også Socialdemokratiets ordfører var inde på, at den enkelte kommune selv bestemmer, hvilke afgørelser man vil lægge ud til beredskabet, og hvilke man gerne vil holde inde på kommunekontoret.
Pelle Dragsted (EL), 2018-03-20:
Som jeg forstår det, jeg har læst, både forslaget og høringssvaret, drejer det sig om, at man har fået en undtagelse fra NEP-kravet til realkreditinstitutter, som man opretholdt, og i stedet har man indført en gældsbuffer, som man så ændrer og faktisk strammer lidt, og det er positivt med det her forslag.
Men det, som Nationalbanken siger, er, at det rigtige at gøre var at fjerne undtagelsen fra NEP-kravene for realkreditinstitutterne.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-03-20:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Har ordføreren noget bud på, hvordan vi imødekommer den øgede klimabelastning?
Henning Hyllested (EL), 2018-03-20:
Tak for det.
Lovforslaget her udmønter jo noget af den luftfartsstrategi, som regeringen fremlagde i juli 2017.
Udgangspunktet for luftfartsstrategien er at skabe større tilgængelighed til Danmark med fly, med andre ord mere flytrafik.
Enhedslisten deler ikke nødvendigvis denne målsætning, idet flytrafik er voldsomt miljøbelastende.
Luftfartsstrategien forholder sig jo i virkeligheden praktisk talt ikke til det her problem.
Det er i den forbindelse påfaldende med regeringens indædte modstand mod Togfonden, som netop vil skabe hurtige togforbindelser på tværs af vores land.
Det vil jo gøre toget, som er den mest miljøvenlige transportform, vi kender, fuldt konkurrencedygtigt med flyet, især når elektrificeringen er fuldt udbygget.
Når det er sagt, erkender vi selvfølgelig, at flytrafik er kommet for at blive, og at bestræbelserne i nok så høj grad må gå i retning af at udvikle andre brændstoftyper som f.eks. elektrobenzin, som er brændstof fremstillet ved elektrolyse med strøm f.eks. fra vindmøller.
Man er allerede godt i gang.
Ligesom luftfartsstrategien, som den blev fremlagt, handler det her lovforslag i det hele taget meget om forholdene i og omkring Københavns Lufthavn.
Vi finder en række af forslagene i det her lovforslag ganske fornuftige, også selv om de er led i at trække flere rejsende til.
Overordnet er det fornuftigt, at staten blander sig, om jeg så må sige, noget mere, end tilfældet har været, og indfører en skarpere kontrol med lufthavnene.
Der er trods alt tale om væsentlige infrastrukturanlæg med stor betydning for mobilitet og tilgængelighed.
Der skal for en god ordens skyld ikke herske tvivl om, at Enhedslisten helst så, at så vigtige infrastrukturanlæg som lufthavne og havne i virkeligheden burde være på statens eller det offentliges hænder.
Frasalget af Københavns Lufthavn i sin tid har haft nogle negative konsekvenser, hvilket det her lovforslag jo egentlig i sin substans også forsøger at rette op på.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-03-20:
Jeg kan meddele, at Konservative Folkeparti agter at støtte lovforslaget.
Det er jo et lovforslag, som giver ministeren bemyndigelse til at opstille nogle krav til danske lufthavne, og det kommer jo bl.a. til at gælde for Københavns Lufthavn, som er så vigtig for dansk økonomi, ikke bare i hovedstaden, men i hele landet.
Det er jo vores livline til resten af verden, og det er meget vigtigt, at den fungerer så godt som muligt.
Jeg tror, at i mine unge dage ville jeg måske have ment, at det var meget uborgerligt, at vi skulle til at regulere nogle private erhvervsdrivende, og at markedet selv skulle finde ud af at sørge for, at tingene fungerede, men der er jo tale om et monopol her, og der er der gode økonomiske grunde for, at man er nødt til at lave lidt regulering, fordi det ikke er sikkert, at monopolet er udsat for nok konkurrence til, at det af sig selv sørger for, at der er kapacitet nok, og at servicen er god nok.
Så det er ikke sikkert, at markedskræfterne fungerer på den måde, som markedskræfter ellers gør så godt på alle andre sektorer, når det handler om luftfart og et lufthavnsmonopol.
Det kan være svært, og der ligger derfor en vigtig opgave hos ministeren i at sørge for, at man laver god regulering og ikke dårlig regulering, men det er nok nødvendigt med en vis form for regulering for at sikre, at lufthavnen udvikler sig så godt som muligt, at man får den kapacitet, der skal være, og at sikkerhedskontrollen og andre elementer i lufthavnen fungerer, snarere end at det bare bliver et sted, hvor man kan presse penge ud af passagererne og trække dem til Australien eller andre steder.
Så vi er positive over for lovforslaget.
Andreas Steenberg (RV), 2018-03-20:
Togfonden DK har jo hele tiden været et forlig frem til 2042, hvor man altså tager penge fra oliebeskatningen helt frem til 2042, og hvis man tog dem i den samme periode fra det, der hedder »Bedre og Billigere« offentlig transport, ville der være rigeligt med penge til at finansiere det, der mangler.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-03-20:
Det er 0,5 mia. kr. om året, og det vil sige, at man må forstå, at der går sådan ca. 30 år, før man kan realisere Togfonden DK.
Det er jo lidt længe at vente for de mennesker, der allerede er blevet opskræmt af nogle streger på kortet ned gennem Østjylland.
Andreas Steenberg (RV), 2018-03-20:
Det har vi foreslået at tage fra et andet forlig – det, der handler om bedre og billigere kollektiv trafik, hvor der er 0,5 mia. kr. om året, så længe man ønsker.
Vi vil simpelt hen tage pengene derfra over en årrække.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2018-03-20:
Jamen tak til den radikale ordfører for en god tale.
Hr. Andreas Steenberg kom til at nævne Togfonden DK – at den er visionær, og man må forstå, at der sådan kan ske en større overflytning af fjerntrafik til togene, hvis den bliver realiseret.
Derfor vil jeg gerne spørge, hvordan Det Radikale Venstre har tænkt sig at finansiere Togfonden DK's såkaldte fase to, hvor der jo mangler en 14-15 mia. kr.
Andreas Steenberg (RV), 2018-03-20:
Jeg er overbevist om, at rigtig mange virksomheder ville finde et andet sted at have deres hovedsæde, hvis ikke man bl.a. her fra København kunne flyve til de væsentligste vækstmarkeder rundtomkring i verden.
Det handler både om at kunne komme ud og sælge varer, men selvfølgelig også om at trække folk ind fra udlandet for at vise dem varerne og sælge noget til dem.
Derfor er det vigtigt, at vi har en god politik for, hvad vi gør ved lufthavnene i Danmark.
De her lufthavne er jo det, der lidt teknisk hedder et privat monopol.
Det er nogle private fonde, der ejer bl.a. Københavns Lufthavn.
Selvfølgelig er der en mindre lufthavn i Roskilde, men i det store og hele kan man jo ikke bare vælge en anden lufthavn.
Derfor er det vigtigt, at man fra statens, fra fællesskabets side kan regulere sådan et privat monopol.
Jeg tror ikke, jeg røber nogen hemmeligheder her ved at sige, at der har været rimelig stor diskussion om, hvorvidt Københavns Lufthavn tager for høje takster over for luftfartsselskaberne, om servicen er for dårlig over for os borgere, og om man investerer for lidt i at udvikle lufthavnen for i stedet for at udbetale til ejerne.
Med det her lovforslag er vi overbeviste om at en regering, uanset hvem det er, og vi fra samfundets side får mulighed for at regulere en lufthavn, sådan at de gebyrer osv., der bliver taget, er i overensstemmelse med at kunne udvikle lufthavnen til gavn for os alle sammen.
Derfor mener vi, at de dele af lovforslaget er en rigtig god idé.
Der har også været stor diskussion mange steder om security, altså sikkerhedsindtjekningen i Københavns Lufthavn – om den har været for dårlig, efter at man nedlagde indenrigsterminalen.
Det har fyldt rigtig meget i den landsdel, jeg kommer fra, ovre i det jyske.
Med det her lovforslag får ministeriet også mulighed for at regulere det, så der er ordentlig service for passagererne.
Det kan vi også støtte op om.
Så synes jeg, at Enhedslisten bemærkelsesværdigt holdt et rigtig godt ordførerindlæg og sagde, at selvfølgelig skal vi arbejde videre med at få gjort luftfarten grønnere.
Det kan både være at bruge den benzin eller diesel bedre, det kan også være at udvikle nye former for diesel, som er mere bæredygtige, og selvfølgelig også at få investeret i Togfonden DK.
Så det kan jeg kun være enig med Enhedslisten i.
Men jeg er også enig med regeringen i, at vi skal sikre dansk luftfart, særlig ind og ud af landet, for det er nødvendigt for os.
Med de ord kan vi støtte lovforslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-03-20:
Det er jo tydeligt, at ordføreren overhovedet ikke har læst Alternativets skattepolitik.
Det er tydeligt, at ordføreren ikke er bevidst om, at Alternativet er meget ambitiøse omkring den økonomiske udvikling i Danmark og siger, at vi flytter rundt på 120 mia. kr.
Det er tydeligt i vores tal for fremtiden, hvor vi vil lægge vores beskatning.
Og nej, det fremgår ikke, at vi bliver fattigere eller ringere stillet – måske finder vi endda ud af, at vækst og materialisme ikke er de eneste argumenter for at være i live.