Morten Dahlin (V), 2022-02-08:
Tak for det, formand.
De nuværende familiesammenføringsregler blev aftalt mellem den daværende VLAK-regering, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet tilbage i 2018.
Idéen bag reformen i 2018 var at gøre det lettere og mere smidigt for herboende danskere og udlandsdanskere at få deres ægtefælle til landet, samtidig med at det skulle gøres sværere for ikkeintegrerede mennesker at få familiesammenføring.
Det gav god mening, og det gør det stadig væk.
For på den ene side bliver vi nødt til at forholde os til, at verden bliver mere og mere globaliseret, og at det er mere almindeligt for danskere at finde en ægtefælle uden for landets grænser – det skal vores lovgivning naturligvis afspejle.
På den anden side bliver vi nødt til som samfund at sikre os, at dem, der bliver familiesammenført til Danmark, reelt bliver integreret og kommer til at bidrage til samfundet.
Derfor lavede man tilbage i 2018 en række ændringer i familiesammenføringsreglerne.
Man gjorde det eksempelvis markant sværere at blive familiesammenført, hvis man boede i en ghetto, og så afskaffede man det daværende tilknytningskrav og erstattede det med de her seks integrationsbetingelser, hvoraf parret tilsammen skal leve op til fire.
Et af dem er ufravigeligt, nemlig at den herboende ægtefælle skal kunne tale dansk.
Derudover er der en lang række andre krav, og de krav er i udgangspunktet helt fornuftige.
Det er krav til sprog, uddannelse, beskæftigelse osv.
Det er fornuftige krav.
Det mente Venstre dengang, og det mener Venstre i dag.
For vi må ikke glemme at stille krav.
Det er vigtigt, for vi står stadig væk med en række massive integrationsproblemer i vores samfund, økonomisk, socialt og kulturelt, så de principper, der lå bag aftalen i 2018, var fornuftige, og det er de fortsat.
Men én ting er principper, noget andet er virkeligheden, og en gang imellem bliver man nødt til at stoppe op og se på, hvilken indvirkning den lovgivning, man laver, har.
Og når vi gør det i Venstre, er det vores analyse, at reformen tilbage fra 2018 på nogle stræk har virket godt.
Særlig opstramningen med hensyn til bopæl og beskæftigelse har været en god ting.
Men vi kan også nu se, at siden reglerne trådte i kraft, har der også været en række negative effekter.
De nye regler har givet uretfærdige udfordringer for helt almindelige danskere.
En af dem er Bent Lange.
Hans historie er blevet beskrevet i Jyllands-Posten.
Han arbejdsmand, og han arbejder stadig, selv om han er fyldt 75 år.
Han bor på en gård lidt uden for Auning, og her bor Bent alene, og Bent bor alene, fordi han ikke kan få sin kone hertil, og det kan Bent ikke, fordi han ifølge de danske myndigheder ikke taler dansk, og det gør Bent ikke, fordi Bent ifølge ham selv gik ud af skolen efter konfirmationen og begyndte at arbejde.
Nu kan Bent ikke finde sine skolepapirer, fordi landsbyskolen er lukket, og Rigsarkivet kan ikke hjælpe Bent, og derfor siger myndighederne til Bent: Du kan ikke tale dansk.
Den måde, han bliver tilbudt at dokumentere sine danskkundskaber på, er så ved en digital prøve, men som Bent selv siger, er det med computere ikke lige ham.
Så nu bor Bent alene på sin gård.
Det var ikke meningen med reglerne fra 2018, for her taler vi om en mand, der har været dansk hele sit liv, som har forsørget sig selv, og som bidrager til samfundet, men på grund af de forsvundne skolepapirer fra den skole, han gik ud af for 60 år siden, kan han nu ikke få sin ægtefælle til landet.
Den historie er ikke enkeltstående.
Vi har hørt om andre, der er havnet i samme situation.
Derfor har Venstre også sagt, at vi er villige til at kigge på de nuværende regler for at løse de udfordringer, som helt almindelige danskere har mødt.
Derfor har vi med glæde konstateret, at regeringen har iværksat en evaluering af de gældende regler og efterfølgende har tilkendegivet at ville indkalde til politiske forhandlinger.
De forhandlinger kommer vi til at gå meget konstruktivt ind i, men ikke fordi vi ønsker en generel lempelse af familiesammenføringsreglerne her i Danmark.
Det ville være en forkert sti at gå ned ad, for vi skal fastholde de principper, der lå bag den gamle aftale, men derfor kan man godt kigge på, om man kan justere og ændre de steder, hvor aftalen i dag giver nogle udfordringer for helt almindelige danskere.
Vi kan tilslutte os vedtagelsesteksten, der blev læst op af Socialdemokratiets ordfører.