Jeppe Bruus (S), 2022-04-28:
Tak for det.
I dag skal vi jo som sagt behandle et beslutningsforslag fra Frie Grønne, som foreslår, at regeringen pålægges at fremsætte et lovforslag inden udgangen af i år, altså 2022, og med virkning fra den 1. januar, hvor der indføres en progressiv formueskat.
Værdien af unoterede aktier og værdien af andelsboliger medregnes også i grundlaget, altså så bredt som muligt.
Med forslaget ønsker Frie Grønne at udligne ulighed i samfundet, og det er et sympatisk formål.
Der har tidligere været en formueskat i Danmark.
Formueskatten udgjorde 1 pct. af den del af den skattepligtige formue, der oversteg et bundfradrag på 1.635.500 kr. for indkomståret 1996.
Formueskatten blev afskaffet med virkning fra indkomståret 1997.
Det var vurderingen, at der ikke var behov for en formueskat, når der samtidig skete konsekvent beskatning af alle former for indkomst, uanset hvilken kilde de udsprang af.
Et nyt formueskattesystem vil på mange måder komme til at læne sig op ad det tidligere formueskattesystem, og det vil formentlig komme til at genbesøge nogle af de problematikker, som man også havde dengang.
Det gælder bl.a. værdiansættelsen af unoterede aktier, som tidligere blev fastsat af den såkaldte skattekurs, der blev beregnet på grundlag af nærmere angivne poster i selskabets regnskab, og i langt de fleste tilfælde var aktiernes reelle værdi større end den, der udgjorde grundlaget for formueskatten.
Den samme usikkerhed i værdiansættelsen vil også være at finde i aktiver, der ikke så ofte omsættes.
Det kunne f.eks. være et varelager, løsøre eller udestående fordringer, der skulle fastsættes ved skøn.
Det er helt afgørende for en eventuel formueskat, at formuerne kan opgøres præcist, uanset om de er placeret i bolig, unoterede aktier, noterede aktier eller andet.
Det skal for det første sikre, at borgere med samme størrelse formue også beskattes ens – et meget fair princip.
I modsat fald vil det jo gå ud over retfærdighedsfølelsen.
For det andet vil en mangelfuld formueopgørelse eller et formueskattegrundlag med undtagelser betyde, at formuerne placeres der, hvor beskatningsgrundlaget er lavest, og ikke der, hvor det samfundsøkonomiske afkast er størst.
En præcis og robust opgørelse af formuerne er således også den største praktiske udfordring ved en formueskat.
Regeringen har da også allerede gennemført tiltag, som medvirker til at mindske uligheden i samfundet.
Her kan nævnes genindførelse af en ensartet bo- og gaveafgift samt forslaget om et loft over virksomheders fradrag for højere lønninger.
Derudover har regeringen sammen med en række andre af Folketingets partier indgået et boligskatteforlig, der, når det er fuldt implementeret, sikrer, at beskatning af ejendomme sker på baggrund af mere retvisende og aktuelle vurderinger.
Det fremgår af Finansministeriets ulighedsredegørelse, at størrelsen på formue i almindelighed er tæt knyttet til bestemte faser i livet.
Yngre voksne har typisk små og ikke sjældent negative nettoformuer.
Herefter vokser nettoformuerne frem mod pensionstidspunktet i takt med bl.a. opbygning af pensionsformue samt afvikling af boliggæld og eventuel studiegæld.
Efter pensionstidspunktet aftager nettoformuerne gradvis, efterhånden som den opsparede formue forbruges.
Nettoformuen er dermed typisk størst umiddelbart inden tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet.
Forslaget vil således i væsentligt omfang komme til at ramme personer, der nærmer sig pensionsalderen – personer, der efter et langt liv på arbejdsmarkedet, har sparet op til deres pension og måske netop har sparet op for at ruste sig til pensionisttilværelsen.
Ydermere vil folk med opsparing i en pensionskasse skulle beskattes af en bunden formue.
For nogle vil det betyde, at de skal låne for at kunne betale deres formueskat.
Derudover vil en formueskat i den foreslåede størrelsesorden også give et betydeligt incitament til skattespekulation og medføre, at midler i højere grad flyttes ud af landet.
Derfor: En formueskat af den størrelsesorden, som foreslås, må forventes at virke som en væsentlig stramning af kapitalindkomstbeskatningen, som vil rykke ved de balancer, der er i den nuværende beskatning af kapitalindkomst, og dermed reducere tilskyndelsen til at spare op.
Regeringen ser derfor ikke, at en formueskat i den størrelsesorden er et egnet instrument til at mindske uligheden, og på den baggrund kan vi altså ikke støtte beslutningsforslaget.