runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Jeg anerkender bare ikke den socialdemokratiske præmis om, at alle skal være dårligere, i stedet for at sikre, at alle faktisk kan blive bedre, og at man selvfølgelig ikke skal efterlade regningen for årtiers forfejlede udlændingepolitik i børneværelset.
Men det her forslag handler jo bl.a. om muslimske friskoler, og i Danmark betaler vi jo skolerne over skatten, både folkeskoler og fri- og privatskoler, og det er jo netop for at sikre, at danske børn uddannes til et samfund med demokrati, frihed og ligestilling mellem kønnene.
Og islam er jo i opposition til alt det.
Nu har regeringen haft regeringsmagten i halvandet år.
Hvornår får I stoppet det vanvid, at danske skattekroner går til muslimske friskoler?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-03:
Altså, i forhold til den præmis, at man ligesom skal tage en diskussion med hinanden, hvor den ene siger, at I mener bare, at alle skal være dårligere i skolen: Nu har jeg været i Folketinget rigtig mange år, og jeg har faktisk aldrig nogen sinde mødt nogen, der gerne ville have, at noget som helst blev dårligere.
Altså, min oplevelse er egentlig, at vi med hver vores politiske standpunkter og baggrunde alle sammen gerne vil have, at vores samfund bliver bedre.
Så har vi en forskellig opfattelse af, hvordan vi kommer derhen.
Men jeg synes måske, det er lidt ærgerligt, særlig når man kun har 30 sekunder til at svare, at man så skal starte med at skyde hinanden den slags intentioner i skoene.
Jacob Mark (SF), 2020-12-03:
Tak for det.
Jeg synes, det er rigtigt, at man sørger for, at elever er mere blandet i folkeskolen og i den frie grundskole, for jeg mener, at børn har godt af at møde hinanden på tværs af klasser, kultur og forskelligheder.
Men jeg tror ikke, at det er gjort ved det.
Vi har faktisk med succes, synes jeg selv, i sidste valgperiode været med til at ændre på de frie grundskolers tilsyn af to omgange, men jeg synes stadig, der ligger et arbejde i at gøre det endnu bedre, f.eks. i forhold til dem, der er censorer ved eksamenerne.
Men måske også – har jeg hørt fra friskolesektoren – ved at det at fremme integration kunne blive en del af tilsynet, altså at det skal være noget, man siger er vigtigt for skolens virke.
Men det, jeg i virkeligheden vil spørge om, er, om ministeren også vil sørge for, at vi får nogle drøftelser om tilsynet med frie grundskoler.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-03:
Ja, absolut, og det har jeg faktisk sat i værk, inden coronaen ramte os.
Jeg har simpelt hen bedt om at få en gennemgang, for der er hen over de senere år blevet indført en del stramninger i forhold til tilsynet, men der har også været nogle punkter, hvor jeg har været ret bekymret, herunder over, at der er en del af skolerne, som underretter langt mindre, end man f.eks. gør i folkeskolen.
Det kan jo være, fordi elevsammensætningen har en bestemt karakter, der gør, at der bare ikke er så mange børn at underrette om, med nogle steder vil det nok ikke være tilfældet.
Og der er jeg selvfølgelig bekymret for, at nogle af dem kommer i klemme.
Så det vil jeg gerne give tilsagn om, men det bliver altså på den anden side af coronaen.
Sikandar Siddique (UFG), 2020-12-03:
Tusind tak for ordet.
Det er bare lige for at få fuldstændig klarhed omkring regeringens holdning.
Hvis man gennemfører et sådant forslag – og nu hører jeg ministeren sige, at man kommer med et forslag, der ligesom er bredere – så betyder det jo i praksis, at man skaber nogle vilkår, der gør, at muslimske friskoler skal lukke.
Det er det, der bliver resultatet af en sådan lovgivning, hvis den bliver gennemført.
Er det korrekt forstået, at regeringen ser de muslimske friskoler som værende problemet og derfor kommer med den her lovgivning, der skal gøre, at friskolerne bliver nødt til at lukke og slukke?
Det er bare for at få fuldstændig klarhed omkring det spørgsmål.
Når jeg spørger sådan, er det jo, fordi – og det kan godt være, at ministeren ikke giver udtryk for det i sin tale og i de gloser, der bliver brugt her – hele debatten om det her forslag har gået på muslimske friskoler.
Så hvis vi bare skal være ærlige og oprigtige, er det jo, fordi det her forslag skal gå ind og ramme muslimske friskoler.
Så vil jeg lige høre noget: Justitsministeriet er jo nu kommet frem til, at det ikke er grundlovsstridigt, og at det flugter fint med § 70.
Men den forsker, man citerer, har været ude at modsige ministeriet og sagt, at den udlægning kan man slet ikke genkende.
Jeg vil gerne høre ministerens holdning til den del.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-03:
Jeg er ikke jurist, så det vil jeg slet ikke gå ind i.
Jeg har ikke nogen juridisk embedseksamen eller lignende, der gør, at jeg kan vurdere det, så det vil jeg ikke svare på.
Til gengæld vil jeg sige, at det jo er rigtigt, at det her forslag, fremsat af Dansk Folkeparti, alene handler om muslimske friskoler.
Det, som regeringen har tænkt sig at fremlægge, gælder elevsammensætningen bredt, for vi har ikke et ønske om, at der er en skæv elevsammensætning.
Vi har allerede haft det første sættemøde, hvad angår gymnasieskolen, og der lægger vi fra regeringens side op til, at der skal være en helt anderledes elevsammensætning end i dag på en lang række gymnasier.
Det er bare for at sige, at for os handler det om elevsammensætning, og det handler om, at vi gerne vil have, at folk lærer hinanden at kende på kryds og tværs.
Det mener vi er helt fundamentalt for vores samfund.
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Tak for det.
Det er jo nok uomgængeligt, at det her er gentagelser af noget, man har hørt før.
Og ikke bare fra ministeren, som jo repræsenterer samme parti som jeg selv, og som jo lige har været på talerstolen, men også fra debatter, vi har haft om enslydende forslag tidligere på året, eller for den sags skyld reminiscenser fra nogle af de debatter, vi har om ungdomsuddannelser eller andre relaterede områder.
Men det er også en vigtig debat.
Altså, det er fuldstændig centralt at gøre sig nogle forestillinger om at diskutere politisk, hvad man ønsker sig af sine skoler.
Og det er faktisk også en fundamental og lidt principiel debat, om vi herindefra, om man så må sige, skal have en holdning til, hvordan elevsammensætningen er på forskellige skoler.
Vi mener, man skal have gode faglige resultater med i rygsækken, når man går ud af skolen, men vi mener også, at man skal have sociale kompetencer, og vi mener også, at vi skal have lært hinanden at kende på tværs af etnicitet og kulturelle baggrunde, men også sociale klasser.
Derfor er vi jo sådan set enige i en stor del af det, der ligger i det her forslag, nemlig at man skal modvirke polarisering, parallelsamfund, parallelle verdner og tilstræbe, at vi mødes på tværs af de verdener, vi kommer fra.
Der er brug for blandede skoler, og derfor er der også brug for en del af det, som det her forslag lægger op til.
Ministeren har redegjort for, at hvis man gjorde det her isoleret set, kunne man risikere at skubbe problemerne til de omkringliggende folkeskoler og dermed ikke sikre en samlet løsning på problemet eller en blandet elevsammensætning, men blot fordele problemet til omkringliggende skoler.
Og derfor er der brug for at se det her i en lidt større sammenhæng.
Men det er ikke desto mindre vigtigt for os at sige, at vi sådan set støtter op om det, som jeg opfatter Dansk Folkepartis forslag her som, nemlig et opgør med en meget ensidig elevsammensætning på en skole, om end vi ikke støtter op om det her beslutningsforslag.
Og når vi ikke kan støtte det, er det jo også, fordi det ville være i strid med konventioner, og også, fordi vi faktisk mener, at vi kan lave en endnu bedre model for at sikre det samme, nemlig at vi mødes på tværs af forskellige baggrunde i skolen.
Vi støtter ikke op om beslutningsforslaget, og jeg har lovet lige at hilse fra Konservative og sige, at de heller ikke støtter beslutningsforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Statsministeren har på et tidspunkt sagt, at hun vil lukke alle muhammedanske friskoler.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er aldeles glimrende.
Vi blev rigtig glade, da hun sagde det, og det støttede vi, og så gik vi i gang med arbejdet.
Er ordføreren enig med statsministeren i, at man skal lukke alle disse muhammedanske friskoler?
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Jeg tror egentlig, at jeg selv fik sagt det, og jeg tror også, at ministeren har sagt det, nemlig at vi ønsker, at man mødes på tværs.
Derfor ønsker vi heller ikke skoler, hvor elevsammensætningen er ensidig.
Det kunne også handle om en skole, hvor alle kommer fra familier, hvor forældrene har meget lange uddannelser og meget høje indkomster, eller fra familer med arbejdsløshed eller familier med en anden etnisk baggrund.
Og det gælder sådan set bredere, end det her forslag sigter mod, men ikke desto mindre vil det jo også have den konsekvens, at også de skoler, som forslaget her handler om, vil blive mødt med krav om en mere blandet elevsammensætning.
På den måde vil resultatet, om man vil, jo være det samme – men ikke nødvendigvis ved hjælp af det samme redskab.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-12-03:
Altså, jeg vil egentlig gerne udvide det, og det er også derfor, jeg lagde vægt på både ungdomsuddannelser og folkeskoler, som jo også for nogle enkeltes vedkommende stadig væk har en meget, meget skæv elevsammensætning.
Og det er efter vores mening et spørgsmål om, at hvis man skal kunne bære vores fællesskab, og det er jo fundamentalt set det, børnene skal, når de bliver voksne – de skal kunne være grundstammen i vores samfund – så skal man kende hinanden på kryds og tværs af etniske og sociale skel.
Derfor vil vi insistere på, at man lærer hinanden at kende på kryds og tværs, og derfor duer det selvfølgelig ikke, at vi på friskoler eller folkeskoler eller ungdomsuddannelser eller i børnehaven har meget skævt sammensatte elevgrupper, for så betyder det, at vi mister noget.
Altså, jeg har tit hørt som modargument i forhold til at gøre de ting, vi gerne vil, at nogle af de her skoler leverer rigtig gode faglige resultater.
Og det er jo alt sammen meget fint, men de leverer bare ikke på den del, der handler om, at vi skal lære hinanden at kende.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Tak for de pæne ord, som jo tyder på, at Socialdemokraterne vil holde fast i det, de har sagt tidligere.
Første gang vi havde forslaget i salen, stemte Socialdemokraterne for.
Dengang var der en vurdering fra Justitsministeriet om, at det rejste spørgsmål i henhold til grundloven og til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Siden stemte Socialdemokraterne ikke for forslaget, selv om Justitsministeriet nu siger, at det kan rummes inden for grundloven, men stadig væk rejser spørgsmål i forhold til menneskerettighedskonventionen.
Det kan jo godt være lidt forvirrende, både for sådan en som mig og for folk udenfor.
Men hvad betyder det helt konkret?
Vil regeringen arbejde efter hensigten i dette forslag, nemlig at vi fremover ikke vil have muslimske friskoler, som på statsstøtte modarbejder integrationen?
Med hensyn til finansieringen kunne man jo finde pengene inden for ulandsbistanden, hvor vi allerede giver over 1 pct. af vores bnp; der kan vi jo sagtens finde nogle penge.
Med hensyn til den strategi vil jeg sige, at det er et supplement til den strategi, der allerede er lagt, som jo er god.
Den har jeg jo heller ikke talt imod.
Det er det, beslutningsforslaget lægger op til.
Lotte Rod (RV), 2020-12-03:
Men kan jeg forstå Venstres ordfører derhen, at Venstre er enige i, at der i dag er et problem, og at Venstre gerne vil være med til at kigge på, hvordan vi kan stille krav til f.eks. udviklerne af apps?
Annette Lind (S), 2020-12-03:
Det er lidt tyndt, at man kommer og siger, at man ikke ved, hvor pengene skal komme fra, for det her er virkelig dyrt; briterne har brugt rigtig, rigtig mange penge på det.
Venstre har ikke afsat en eneste krone til Udenrigsministeriets arbejde i deres finanslovsudspil.
Dansk Folkeparti har ikke lavet noget som helst budget for næste år.
Så jeg synes, det er lidt for tyndt at komme med, i forhold til at man ikke ved, hvor pengene skal komme fra, når det koster så meget.
I forbindelse med det jeg sagde i min ordførertale om den eksisterende strategi, vil jeg høre: Skal den her kortlægning erstatte det, vi alle sammen har været enige om indtil nu, altså i forhold til den eksisterende strategi for fremme af religions- og trosfrihed?
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
Jeg synes faktisk, det er gode spørgsmål, og at det er relevante spørgsmål.
Med hensyn til det detaljerede vil jeg sige, at jo mere detaljeret man kan gøre det, jo bedre – og egentlig også gerne ned på personniveau, hvis det kan lade sig gøre.
For vi hørte jo lige Naser Khaders beretning, og det er meget levende, når der kommer ansigter på forfølgelser; ellers er det jo bare tal.
Men så snart der er historier, ansigter og familier, så bliver det jo levende for os.
Så det må gerne være så detaljeret som muligt.
Finansieringen tager forslaget ikke stilling til, og der er vi åbne over for, hvad vi kan gøre.
Hr. Michael Aastrup Jensen foreslog en omprioritering, og det synes jeg er en god idé.
Der er afsat 5 mio. kr. til den der enhed – om det er dem, der skal finansiere det, har vi ikke taget stilling til.
Det er selvfølgelig en lille svaghed i forslaget, men der håber vi jo på, at Socialdemokraterne kan hjælpe os.
Annette Lind (S), 2020-12-03:
Tak for det.
Nu siger ordføreren, at minutiøst betyder detaljeret.
Gælder det så helt ned til den enkelte borger, der er forfulgt, og hvor langt skal man gå i forhold til detaljeringen af det her?
Og så står der, at det skal være en uafhængig undersøgelse af Udenrigsministeriets arbejde.
Skal vi have et konsulenthus til at lave den her rapport om Udenrigsministeriets arbejde?
Nu har Dansk Folkeparti jo ikke lavet noget finanslovsudspil, men jeg vil høre: Hvor skal pengene komme fra?
Hvad koster den engelske undersøgelse?
Der er 25 anbefalinger, som man vil følge.
Hvad koster det at følge 25 anbefalinger?
Skal vi lægge beslag på de forholdsvis få midler, som vi allerede har og yder?
Det vil jeg gerne høre Dansk Folkepartis bud på.
Marianne Jelved (RV), 2020-12-03:
I Radikale Venstre er vi rigtig meget tilfredse med Enhedslistens velmente stædighed med den her tanke, som vi haft oppe flere gange i Folketinget.
Jeg vil også godt lige kvittere over for ministeren og sige, at det er glædeligt at høre, at der er indgået sådan en forståelse med KL, der kommer med et høringsresultat om, hvordan det overhovedet ser ud med specialundervisning i folkeskolen.
Det er der rigtig stort behov for, for den måde, vi tildeler midler til specialundervisning på, forvrider det indimellem efter min opfattelse.
Derfor synes vi selvfølgelig også i Radikale Venstre, at det er rigtig, rigtig godt, hvis man fastholder det system, der hedder, at i op til 9 timer er det skolelederen, der afgør det, og der er ikke nogen klageinstans, men at de forældre, hvor barnet har behov for mindre end 9 timers støtteundervisning, også godt kan bruge Klagenævnet for Specialundervisning.
Samtidig giver den adskillelse mellem de 9 timer og den øvrige specialundervisning, der er af større omfang end 9 timer, en vaklen mellem, hvilken af de her to muligheder man skal vælge, hvis det ligger på grænsen; og så kan man nemt bilde sig selv ind, at det ligger på grænsen, fordi det er dyrt.
Vi har ikke gode nok erfaringer med at få løftet den her opgave.
For nogle år siden – da vi havde en anden undervisningsminister fra Venstre, nemlig fru Ellen Trane Nørby – var Skolelederforeningens formand sat i spidsen for et hold af meget kompetente og erfarne folk fra skolevæsenet.
De skulle ud at undersøge, hvordan det stod til med inklusionen i den danske folkeskole.
De kom tilbage med to konklusioner, hvis tankegange var: Afskaf målet på de 96 pct., der skal være i folkeskolen.
Det er også afskaffet, heldigvis.
Den anden konklusion var, som Claus Hjortdal, der også dengang var formand for Skolelederforeningen, udtrykte på følgende måde: Når vi har været inde at iagttage børnene i et klasselokale, kan vi se, at der er rigtig mange børn, som har brug for at være mere med i fællesskabet.
Afskaf begrebet inklusion – alle børn har ret til faglig og social udvikling i fællesskabet.
Det er virkelig et mantra, som alle burde tage med sig i forhold til folkeskolen og børneinstitutioner iøvrigt.
Det er stort med den holdning, hvis den fører til handling.
Det kunne vi godt have som et fælles grundlag, nemlig at vi skulle sikre, at alle børn får faglig og social udvikling i fællesskaber.
Og med de ord ønsker jeg rigtig godt held med projektet her.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Tusind tak.
Jeg er jo som skolelærer enig i rigtig meget af det, som hr. Jacob Mark siger her.
Jeg er bare nødt til at spørge: Stemte Socialistisk Folkeparti for inklusionsloven?
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-03:
jeg stillede et meget simpelt spørgsmål: Er ordføreren enig med sin statsminister i, at alle de her islamiske friskoler skal lukke – ja eller nej?
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Det tror jeg sådan set ikke, at der er nogen, der kan være imod, altså at børn skal have et inkluderende tilbud, i øvrigt uanset om det er på en specialskole eller det er på en almen folkeskole eller på en friskole for den sags skyld.
Jeg havde bare brug for lige at høre det.
Jeg har selv været meget, meget stor modstander af både inklusionsloven og folkeskolereformen for den sags skyld.
Og jeg medgiver også, at det var rigtig fint, at man fjernede procentsatsen.
Men er ordføreren ikke også enig med mig i, at grundlæggende set var inklusionsloven en spareøvelse over for nogle af de mest udsatte, vi har?
Jacob Mark (SF), 2020-12-03:
Jeg kan sige, at for SF var det ikke hensigten, at det skulle være en spareøvelse.
For SF var det hensigten, at det skulle være, som det har været i nogle kommuner, f.eks. der, hvor jeg arbejdede.
Der var tanken egentlig, at man skulle lade specialtilbud og folkeskole smelte sammen, men på en måde, hvor specialtilbuddene stadig havde deres egen ekspertise, og hvor folkeskolen lå ved siden af og de så kunne spille sammen.
Men så blev det jo den her spareøvelse, fordi kommunen blev tvunget til at inkludere 96 pct., og så kunne man ikke gøre det, der var idealet.
Så egentlig synes jeg, at man skulle fremme nogle af de gode tanker, der var dengang.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-12-03:
Mange tak.
Jeg er her som ordfører i Mai Mercados fravær, så jeg vil læse op og sige mange tak for ordet, og tak til Enhedslisten for at fremsætte dette forslag.
Beslutningsforslaget handler jo om at foretage en økonomisk vurdering af at indføre en klageadgang for forældre med børn, der har et støttebehov på under 9 timer i folkeskolen.
Intentionen i forslaget er at sikre, at der bliver taget hånd om børn med behov for ekstra støtte i folkeskolen, og det er en intention, som vi og Det Konservative Folkeparti fuldt ud deler med Enhedslisten.
Der er dog også nogle udfordringer i at indføre en klageadgang til forældre med børn, der har et støttebehov på under 9 timer.
Det er nødvendigt at få klarlagt de økonomiske konsekvenser, og der skal også ses på, om der set fra et forvaltningsperspektiv kan gives klageadgang til en ydelse, som man ikke får tilkendt gennem en afgørelse.
Derfor støtter De Konservative dette beslutningsforslag om at få en vurdering af de økonomiske og administrative konsekvenser ved en ændring af klageadgangen i forbindelse med tildeling af støtte til børn med under 9 timers støttebehov.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Den 24. april 2012 vedtog alle partier i Folketinget, undtagen Enhedslisten, den skadelige inklusionslov.
Hvis Nye Borgerlige havde siddet i Folketinget dengang, havde vi også stemt imod.
Inklusionsloven var og er en gedigen spareøvelse på nogle af de mest udsatte danskere, børn med særlige behov.
Med inklusionsloven ødelagde man det ikke bare for rigtig mange børn og unge med f.eks. autismespektrumforstyrrelser, man ødelagde også almenmiljøet i rigtig mange lokale skoler.
Jeg er selv lærer.
Jeg har oplevet på egen krop de lidelser, som børn med særlige behov har haft ved at skulle inkluderes i et alment miljø, og hvordan de ikke er blevet inkluderet , men ekskluderet af politikernes spareiver.
De flotte pædagogiske ord og floskler havde man svøbt om loven som sukker for at få den bitre medicin til at glide ned.
Men politikerne snørede ikke nogen af os, der stod ude i virkeligheden.
En lov som inklusionsloven er kun noget, der kan fødes bag Christiansborgs og Finansministeriets tykke mure, langt væk fra virkeligheden, langt væk fra alle dem, der berøres af konsekvenserne.
Jeg har fra starten talt imod denne skadelige lov, og nu står vi så her i dag med et glimrende forslag fra Enhedslisten, nemlig om, at man skal sikre, at forældre, der får mindre end de 9 klokketimers eller 12 lektioners støtte til deres barn, også kan klage.
Af Klagenævnet for Specialundervisnings årsrapport fremgår det, at ud af de 177 realitetsbehandlede klager på folkeskoleområdet blev kommunens afgørelse ændret i 34 pct. af tilfældene, mens nævnet i 10 pct. af sagerne hjemviste sagen til kommunen med besked om fornyet behandling.
Der er virkelig brug for handling.
Faktum er jo, at inklusion er vigtigt, men det foregik altså allerede før den skadelige lov, da kaldte vi det bare ikke inklusion, for da var det bare sund fornuft, at de børn, der kunne være i almenskolen, var der og fik det tilbud eller den hjælp, de skulle have, og dem, der ikke kunne være der – jamen de fik et tilbud ud fra deres særlige behov, så de kunne være en del af et inkluderende fællesskab på en specialskole.
Og sådan skal det være.
Vurderingen må altid bygge på det enkelte barn, og det er altså de færreste børn – i hvert fald af de børn, jeg har mødt, mange af dem med flere diagnoser – som med lethed kan indgå i et fællesskab på en skole.
Men det er simpelt hen, fordi de ikke kan.
Det, der sker, er ikke inklusion, når man med en lov som loven fra 2012 inkluderer på baggrund af et excelark og ikke på baggrund af det enkelte barns behov.
Vi mener bestemt, at forældre til børn, der får mindre end 9 timers eller 12 lektioners støtte, skal kunne klage, og derfor støtter vi også det her beslutningsforslag og opfordrer helt fra grunden af hjertet de inklusionsivrige politikere til at tage en tur ud i virkeligheden, derude, hvor inklusionsloven har reelle, alvorlige menneskelige konsekvenser.
Jacob Mark (SF), 2020-12-03:
Jeg kan sige meget klart, at SF både stemte for inklusionsloven og for folkeskolereformen.
Og jeg tror, at SF'erne dengang – jeg sad ikke selv i folketingsgruppen – gjorde det med alle de rigtige hensigter.
I forhold til inklusionsloven vil jeg sige: Man kan jo ikke have noget imod inklusion; inklusion som ideal er en god tanke, nemlig at børn skal rummes i de fællesskaber, der er.
Problemet er bare, at man ikke lyttede til alle de eksperter, der sagde: Det er en fejlagtig beslutning at lave en fast procentmålsætning.
Det skulle man have lyttet til dengang.
Men idealet om inklusion og stærke fællesskaber går jeg stadig meget varmt ind for som SF'er.
Jens Joel (S), 2020-12-03:
Det siger sig selv, at jeg er enig med statsministeren.
Vi skal have skoler med en blandet elevsammensætning.
Og vi skal undgå, at vores skolesystem og daginstitutioner bidrager til eller forøger den polarisering og den opdeling i samfundet, som vi er bekymret for tager til i de her år.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-03:
Tusind tak, det var lidt af et statement.
Vi er sådan set enige i, at ganske almindelige frie grundskoler skal have langt bedre vilkår.
Vi i Nye Borgerlige vil jo gerne have mange flere af dem – altså ikke flere muslimske friskoler, tværtimod, for islam betyder underkastelse, og islam er i opposition til frihed, til demokrati og til ligestilling mellem kønnene.
Så anerkender ordføreren ikke, at det er helt vanvittigt, at danske skattekroner går til at finansiere muslimske friskoler, hvis værdier strider imod gode danske værdier som netop demokrati, frihed og ligestilling mellem kønnene?