runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Jeg vil virkelig gerne prøve at forstå, hvad det er, der gør, at Socialdemokraterne mener, at brandslukningsøvelser og nogle gange hovsaløsninger virkelig skulle være svaret på de kæmpe udfordringer, som titusindvis af familier står over for.
Det er, som om Socialdemokraterne godt vil være med til at løse det, når problemerne bliver store nok.
Et eksempel på det kunne være sidste år ved juletid, hvor man så gik ind og gav nogle penge.
Det var ganske få penge, i forhold til det der var brug for, men det var dog bedre end ingenting.
Hvad er det, der gør, at man i Socialdemokratiet ikke siger, at det, der er brug for her med sådan en kæmpestor samfundsudfordring, selvfølgelig er en samlet indsats, sådan at man ikke, når vi kommer til sommer, når vi kommer til skolestart, og når vi kommer til jul, hver gang ligesom prøver at løse det der?
Det løser jo ikke problemet.
Så der kunne man gå ind for en samlet indsats, hvilket er det, som beslutningsforslaget lægger op til, i stedet for den der brandslukning.
Camilla Fabricius (S), 2024-04-23:
Grundlæggende mener jeg faktisk, at ordføreren har et skævt billede af det.
Jeg tror, at utrolig mange brandmænd ville være rigtig kede af ikke at have haft en brandslukningsøvelse, inden de stod derude.
Så jeg synes, det er et skævt billede at sætte op.
Men jeg tror godt, jeg forstår ordføreren, og ellers har han jo en replik mere, i forhold til hvad det er, han ønsker at sige, nemlig: Hvorfor er det, at Socialdemokratiet ikke som SF mener, at det her er et supergodt forslag, og hvorfor går vi ikke ind for det?
Det prøvede jeg at give den forrige ordfører svar på.
For os at se
ville det her være en paraply af overordnet bureaukrati, og den her regering har prøvet at arbejde for at nedbringe bureaukratiet.
Er der så problemer, vi skal adressere?
Ja, der mener jeg, at ordføreren har ret.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Det handler jo slet ikke om bureaukrati.
Det handler om en bred indsats på tværs af nationalt og kommunalt niveau og på tværs af sektorer, fordi fattigdom kan udspringe af mange ting.
Selvfølgelig udspringer det jo af, at man mangler penge, men for mange familier er det ikke nødvendigvis altid det, der er den største udfordring; der er en række andre udfordringer.
Derfor er det, at det her beslutningsforslag lægger op til, at nu laver vi en massiv, bred indsats.
Det har ikke noget med bureaukrati at gøre.
Jeg synes, det er for fattigt at møde fattige familier med netop brandslukning, altså sådan noget med at sige: Okay, nu har vi skolestart, og der er brug for nogle ekstra penge til at starte op med at købe skoletasker, så vi giver lidt ekstra til børnefamilierne, og nu bliver det jul, så vi giver lidt ekstra, i stedet for at lave en bred, samlet indsats hen over en længere årrække.
Camilla Fabricius (S), 2024-04-23:
Nu er det jo ikke så tit, hr. Karsten Hønge og jeg sådan diskuterer, for hr. Karsten Hønge er ordfører på et andet område, end jeg er.
Men et af de steder, jeg virkelig synes vi har gjort en forskel, er 10-årsplanen for psykiatrien, for hvis noget har betydning for familier som dem, ordføreren her skitserer, er det i forhold til mennesker, som på en eller anden måde er presset af psykiatriske udfordringer.
Det har vi valgt at adressere med massive beløb og med en indsatsplan, der retter sig mod psykiatrien.
Det synes jeg faktisk er ordentligt.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Tak, og tak for talen.
Det er jo sådan, at vi lever i en markedsøkonomi, hvor arbejdsløsheden svinger op og ned.
Det var simpelt hen, fordi ledighed hørte til markedsøkonomien.
Så i perioder er der rigtig, rigtig mange mennesker, der skal være ledige.
De kommer formentlig igen, hvis altså ikke ordføreren tror, at den her højkonjunktur kommer til at vare for evigt.
Det vil sige, at vi også taler om fremtidig mennesker og uforskyldte arbejdsløse i alle fag, som på grund af de her overførselsindkomster bliver meget, meget fattige, og som vi risikerer at få mange, mange flere af.
Tænker ordføreren ikke, at det kunne være nødvendigt også at hjælpe dem til i fremtiden ikke at skulle være så fattige, hvis de bliver ledige?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-23:
Det er jo rigtigt, at ledighed svinger.
Der kan være mange grunde til, at du mister dit arbejde, også i perioder.
Vi kan også se, at der i Danmark kan være arbejdspladser, som lukker på grund af den udvikling, der er i verden, og at folk, som egentlig havde et godt arbejde, nu enten skal se sig om efter et andet arbejde eller måske flytte sig for at finde et andet arbejde.
På den måde udvikler verden sig jo.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jeg synes, det er meget interessant, hvorfor SF gerne vil male så dystert et billede som det, vi lige har hørt ordføreren bruge sin ordførertale på at male, når der faktisk er rigtig meget positivt, man i stedet for kunne sende ud som et budskab, bl.a. til alle de børn og unge, som ordføreren jo nævner.
Her kunne man da vælge at tale til det, der kan få folk til at løfte sig et andet sted hen, i stedet for at sige: Uha, du kan faktisk ikke rigtig rykke dig ud af situationen selv igennem dit liv; du havner nok et rigtig dårligt sted.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Fattige børn kan ikke leve af jubeltaler.
Der er så mange andre situationer, hvor vi har gode grunde til at være glade og optimistiske i Folketinget.
Her taler vi om en iskold social virkelighed, som jeg godt ved virker fremmed for Liberal Alliance, men der er altså bare tusinder af børn, som er meget bekymrede over, hvordan de skal klare sommeren, hvordan de skal klare julen, og mange af dem er holdt fast i forskellige omstændigheder.
Det handler ikke kun om at give flere penge.
De ved godt, at der er brug for det.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Tak for talen, som jeg måske ikke så overraskende syntes var rigtig god.
Det kommer bare virkelig meget op, at arbejde skulle være et værn mod fattigdom.
Hvis vi kigger på de seneste tal, kan vi se, at hver femte unge dansker faktisk er i risiko for at ende i fattigdom, til trods for at de får fuldtidsarbejde, og det er platformsarbejde og nultimerskontrakter og rigtig mange andre ting.
Vi har også lige set, at i forhold til dem, som er unge og ikke er i arbejde, er der to faktorer, som de har tilfælles, og der er den ene, at en af deres forældre er på overførselsindkomst.
Så jeg vil bare høre ordføreren: Hvad er modsvaret til det med, at hvis man bare får et arbejde, er det et værn mod fattigdom?
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Så hvis man virkelig er optaget af, at vi skal have flere mennesker ind på arbejdsmarkedet, og hvis man virkelig er optaget af, at de her børn i de her familier skal have et arbejde engang, så er noget af det vigtigste, man kan gøre, at forebygge fattigdom og trække børnene ud af fattigdom.
For de børn, der vokser op i fattige familier, har en betydelig mindre sandsynlighed for at få en uddannelse, men til gengæld har de en betydelig større risiko for at ende på førtidspension.
Så i forhold til det med at blive en del af det arbejdende fællesskab bliver vi nødt til at investere i de fattige familier, så deres børn får en bedre start på livet.
Den her tvangstanke, der er hos nogle af de borgerlige partier, om, at man tror, at man kan kommandere de fattige familier til ikke at være fattige, og at de bare sådan skal tage sig sammen, og så kan de komme ud og blive en del af det arbejdende fællesskab, viser en total mangel på forståelse for de mekanismer, der kan holde mennesker fast.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Hvad søren!
Det er jo lige før, at det lyder til, at forslagsstillerne her har svaret på, hvordan man leverer kvalificeret arbejdskraft i fremtiden til arbejdsgiverne, nemlig ved netop at forebygge fattigdom, fordi vi ved, at bare et år i fattigdom bl.a. også har betydning for, hvad for en uddannelse man får osv.
Jeg synes, at noget af det, der også er interessant, og som rigtig mange taler om, er ydelserne, og det er jo ikke nogen hemmelighed, at ordføreren og undertegnede gerne så, at man skabte et mere sikkert sikkerhedsnet.
Men er det ikke også rigtigt forstået, at der faktisk ikke står noget om ydelsesniveau i det her forslag?
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Jo, det er rigtigt.
Det gør der bestemt ikke, for det ligger hos beskæftigelsesministeren, og hvis man går ind og diskuterer ydelser, går man ind i de forlig, der er lavet sidste år.
Så derfor er det her igen et forsøg på at se fattigdom mere som sådan en helhedsudfordring.
Og det er da rigtigt, at for nogle familier ville det her med at få flere penge kunne løse nogle ting her og nu, og det ville være nødvendigt.
Men det er simpelt hen for ensporet at se løsningen på fattigdom som et spørgsmål om at hæve ydelserne.
Det handler om en række af andre instrumenter, der skal tages i brug på tværs af det nationale og kommunale niveau og på tværs af sektioner.
For det kræver en bred indsats at kunne gøre noget effektivt ved fattigdom.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Jeg kunne godt tænke mig, at fru Katrine Daugaard kunne prøve at være lidt mere konkret, med hensyn til hvordan det skulle kunne hjælpe børn, der i Danmark lever i familier, hvor de har meget svært ved at få enderne til at nå sammen økonomisk, og hvor de oplever daglige afsavn, at de får en henvisning til, at man har det endnu værre i Ækvatorialguinea.
Hvad er det for en logik, der gør, at man i Liberal Alliance kan mene, at det overhovedet kan hjælpe nogen børn i en fattig dansk sammenhæng?
Er ordføreren bevidst om, at ifølge hele den forskning, der ligger bag, er oplevelsen af relativ fattigdom faktisk det, der rammer?
Er ordføreren bevidst om, at hvis man lever i et samfund, hvor alle er forholdsvis lige, oplever man det faktisk mindre hårdt, end hvis man har flere penge, men i et meget ulige samfund?
Er ordføreren opmærksom på de her mekanismer, altså i forhold til at det jo ikke hjælper noget at sige til danske børn, at i forhold til objektiv fattigdom har de det godt, og at de derfor faktisk nærmest skulle til at tage sig sammen, kan jeg forstå, og ikke være så kede af det?
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Men jeg kan da fortælle, at i 2022 faldt antallet af personer i relativ fattigdom med 19.100.
Så det går jo den rigtige vej.
Med hensyn til det her med, om det er uretfærdigt, at nogle har flere penge end andre, synes jeg egentlig, at det vigtige er, hvor vi sætter barren, i forhold til hvordan vi hjælper folk bedst muligt videre igennem livet.
Og der mener jeg ikke, at den dommedagsretorik, vi lige har hørt fra SF's ordfører oppe på talerstolen, er særlig hjælpende for noget som helst – tværtimod.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Hvis det er dommedagsretorik, at vi ser på, hvordan den iskolde virkelighed ser ud på bunden af samfundet, så rammer Liberal Alliance igen – ikke overraskende – fuldstændig forbi skiven her.
Jeg adresserer den virkelighed, som mange familier har, og hvis ordføreren for Liberal Alliance skulle være i tvivl, kan man jo bare se på de kilometerlange køer af mennesker, der ønsker at få hjælp til sommer, til skolestart og til jul.
Så mener fru Katrine Daugaard, at det bare er forvænte typer, hvad det kunne være ifølge ordførerens retorik om, at man måske ofte har det bedre ved ikke at have så mange penge?
Så Liberal Alliances svar til fattige familier er altså bare en skældud, en hån, og at de bare skal tage sig sammen.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Det, at vi har fået færre fattige i Danmark, skyldes jo faktisk øget beskæftigelse og faldende arbejdsløshed.
Når det er sagt, anerkender jeg bestemt, at inflationen har haft en påvirkning, som har været negativ.
Og vi har f.eks. i årevis foreslået, at overførselsindkomsterne skal følge inflationen i stedet for arbejdsudviklingen, eller hvad sådan noget hedder.
Så LA's politik kunne da have hjulpet dem i de her år.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Jeg tror måske ikke, at ordføreren er opmærksom på det, men faktisk bliver der henvist til minimumsbudgettet, når man taler om en relevant fattigdomsgrænse i Danmark.
Men selv da vi lavede børnetilskuddet i den første aftale, der var, var der flere, som ikke engang kom op på mnimumsbudgettet.
Og det, man skal huske her, er jo, at det er en ydelse, som kan give et sundt, men meget beskedent liv, som man kan klare inden for en kort periode, altså hvor der ikke pludselig er udgifter til et køleskab, der går i stykker, eller andet.
Derfor bliver jeg lidt nysgerrig.
Jeg synes faktisk, det er rigtig spændende, at ordføreren nævner minimumsbudgetter.
Generelt handler det her med at lave en laveste fællesnævner jo også om at sikre frihed og sikre tryghed og sørge for, at vi ikke får sådan noget, som man ser i »Forsvundne arvinger« eller alle mulige andre programmer, hvor man kan se, hvilke konsekvenser det havde at leve i armod.
Så anerkender ordføreren, at det at sikre en form for tryghed, hvor du ikke er i fattigdom, faktisk også er med til at skabe en af de vigtigste ting for frihed?
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Det, der er interessant at se på her, er det fald, der har været i børnefattigdom – det har der heldigvis været, og jo altid helt og fuldstændig uden deltagelse fra Liberal Alliance, der jo ikke på den måde har vist unødigt overskud for at se på de familier, der har det sværest – og at vi, som Johanne Schmidt-Nielsen fra Red Barnet siger, står i en situation med historisk god beskæftigelse.
Så selv om antallet af fattige børn er faldet, er det ikke faldet tilnærmelsesvis med det, der er brug for.
Der er rigtig mange, der klarer sig rigtig godt.
Det, vi er samlet om i dag, er, hvad vi kan gøre ved fattigdom og altså specifikt ved børnefattigdom.
Og vi kan jo godt have en optimistisk tro på vores samfund generelt, hvad jeg har, og så samtidig se realiteterne i øjnene, og de er iskolde på bunden af samfundet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Rigtig meget af det, vi står og laver herinde hver eneste dag, er jo noget, der påvirker, om vi har mange fattige i Danmark eller ej.
Og der ærgrer det mig jo, at venstrefløjens partier her er så optaget af omfordeling, når vi, hvis vi kigger på de sidste 100 år, fuldstændig faktuelt kan sige, at det, der virkelig har rykket folk ud af fattigdom, jo ikke er omfordeling, men vækst.
Der synes jeg, det er ærgerligt, at nogle af de partier, der netop har fremsat det her forslag, åbenbart ikke har styr på den slags fakta og derfor ikke bakker op om, at det selvfølgelig er reformer, der skal til, hvis vi gerne vil gøre danskerne rigere.
Og det gælder jo i alle ender af spektret.
Torsten Gejl (ALT), 2024-04-23:
Jamen så tror jeg ikke, at ordføreren har forstået, hvad jeg sagde.
For der er lange perioder, hvor vi ikke kan sikre det.
Der er lange perioder, hvor vi ikke kan sikre arbejde til alle, og hvor hundredtusinder er ledige i uforskyldt ledighed.
Hvorfor skal de dog være så fattige, når det ikke er deres skyld, når arbejdsløsheden er en indarbejdet del af vores markedsøkonomi?
Linea Søgaard-Lidell (V), 2024-04-23:
Som jeg har opfattet det beslutningsforslag, som vi behandler, handler det jo ikke om at fremtidssikre samfundet mod, at der potentielt er nogle, der mister deres arbejde, fordi ledighed går op og ned, men om at halvere andelen af fattige danskere inden 2030 sammenlignet med 2022.
Så det mener jeg sådan set lidt er noget andet.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Tak for det, formand.
Jeg kan starte med at hilse fra De Konservative og sige, at de er imod.
Danmarksdemokraterne er ikke enige i, at der er behov for ny lovgivning eller en fattigdomslovgivning.
Vi er opmærksomme på i Danmarksdemokraterne, at udsathed kan komme til udtryk på mange måder.
Udviklingen følges også nøje via årlige publikationer og opgørelser, herunder også fra ministerierne, samt analyser fra Danmarks Statistik.
Danmarksdemokraterne mener derfor, at der er en bred dækning i forhold til forholdene og udviklingen for forskellige grupper, der er i risiko for udsathed.
For Danmarksdemokraterne handler det også om mere og andet end økonomi.
Vi er optaget af at sikre gode vilkår for børn og deres familier.
Danmarksdemokraterne vil meget gerne være med til at skabe flere og bedre initiativer til at få forældre, der er på offentlig forsørgelse, i arbejde, da det er det bedste, man kan gøre for børnene.
Det er vigtigt, at børn og unge ser deres mor og far stå op om morgenen og gå på arbejde.
Det lærer børnene, at det har en værdi at arbejde, og dermed skaber det også større sandsynlighed for, at børnene senere kommer i arbejde.
Forebyggelse, uddannelse og beskæftigelse er nogle vigtige faktorer, men det er ansvar for eget liv også.
Har vi så det perfekte system?
Nej, det har vi ikke.
Meget kan fortsat gøres.
Desværre er der stadig for meget siloopdeling, sådan som vores system er skruet sammen.
Det er klart, at når mennesker er ramt af sygdom og andre kriser som dødsfald, skal de hjælpes.
Vi har selv herinde i Folketinget vedtaget sorgorlov til forældre, der mister et barn.
Men udgangspunktet er også, at alle kan noget.
Og så handler det også om ansvar for eget liv, og hvordan man bruger og prioriterer de midler, man har til rådighed.
Som der tidligere er blevet sagt i dag, er der også iværksat flere initiativer på socialområdet.
Der er i dag i debatten blevet nævnt frikortet, midlertidig julehjælp osv.
Vi har også tidligere sat midler af, og kommunerne har også mulighed for i dag at yde yderligere tilskud til fritidspladser, altså til kontingent til fritidsaktiviteter.
Så med disse ord kan Danmarksdemokraterne ikke støtte op om det forslag, der foreligger.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Tak til ordføreren for talen, som kom ind på siloopdeling, andre ting end ydelser, og det, at alle kan noget.
Det er jo faktisk også noget, jeg synes er indeholdt i det her beslutningsforslag.
Der står ikke noget om, at ydelserne eksempelvis skal hæves.
Der står, at vi skal sætte os et mål i forhold til at få halveret fattigdom.
Det er netop en måde, hvor det handler om at bryde silotænkningen og faktisk tænke helheden ind i det, og derfor synes jeg, at flere af de ting, som ordføreren rejser, netop taler ind i, hvorfor det her giver så god mening.
Vi skal jo væk fra, at det er julehjælp, som er det, der sporadisk er en håndsrækning.
Det er netop det her med at skabe fundamentet i forhold til at kunne få gode, trygge liv, hvor alle kan noget og får mulighed for at kunne blomstre, og hvor det, at du har et handicap, eller at dine forældre bliver ramt af arbejdsløshed eller noget helt tredje, ikke er det, der pludselig betyder, at du ender i armod.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Enhedslisten er vilde med planer.
Det havde måske været en idé at indkalde til en forespørgselsdebat, hvor man havde flere ministre med, hvis det var den vej, man ønskede at gå, men det kan ordføreren jo overveje.
Det er jo sådan i dag, at efter retssikkerhedsloven er kommunalbestyrelsen i dag forpligtet til at behandle ansøgninger og spørgsmål om hjælp i forhold til alle de muligheder, der findes inden for lovgivningen, herunder også den sociale lovgivning og også andre lovgivninger.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-23:
Men det er jo det, det her handler om, nemlig at sætte sig et mål og sige, at nu handler vi faktisk på det, og nu sørger vi for sammen at finde ud af, hvordan vi kommer det her til livs.
Men der er jo også nogle andre ting, som ikke er noget, der har med kommunerne at gøre.
Jeg tænker bare, hvad Danmarksdemokraternes svar ellers er på, hvad vi gør i forhold til de danskere, som lider afsavn.
Det er noget, der beskrives i VIVE-rapporter og andre rapporter, hvor vi kan se problemet i forhold til mad, aktivt frihedsliv, passende tøj og de her ting.
Hvad gør vi så?
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Jeg kan huske, at KL for år tilbage kom med en kæmpe plan, og den hed »Investér før det sker«.
Den handlede om, at man ville sætte ind, før det gik helt galt.
Der kommer det med forebyggelse ind igen, og jeg tænker, at meget kan gøres dér.
I øjeblikket kører der et dokumentarprogram om unge, børn og efterværn.
Jeg vil sige, at efter det 18. år, er der ikke noget efterværn, og de kommer ud til ingenting.
Der er mange måder, man kan sætte ind på.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Jeg deler jo fuldstændig fru Karina Adsbøls bekymringer over den her måde, som man tit griber politik an på.
Det er sådan delt op i sektioner eller siloer.
Men det her beslutningsforslag er jo netop et forsøg på at se på fattigdom med en bred indsats, for der er forskellige årsager til, hvad fattigdommen udspringer af.
For nogle er det ren økonomi, for andre kan det være forskellige andre ting, de kan være fanget i.
Herunder er der jo også noget, som jeg da ved betyder meget for Danmarksdemokraterne, nemlig at vi skal have et Danmark i balance.
En af de ting, jeg tror det er nødvendigt at bryde ned, er skellet mellem nationalt niveau og kommunalt niveau i forhold til de sektioner, der er, altså det, at fattigdommen jo i høj grad er udbredt i vores landdistrikter.
Så jeg vil da opfordre fru Karina Adsbøl til at gå ind i debatten med det der brede perspektiv, både i forhold til sektioner, men da netop også i forhold til det, at mange i vores landdistrikter er fanget i fattigdom.
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Jeg synes egentlig også, at jeg går ind i debatten.
Det er også derfor, jeg står på talerstolen nu, hr. Karsten Hønge.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at et Danmark i balance er utrolig vigtigt, men det er jo også vigtigt, at når man går hen og bliver syg, arbejdsløs eller andet, eller når man kommer ud for nogle kriser i sit liv, så er der nogle indsatser; det er jeg helt enig med ordføreren i.
Der er også forskellige indsatser i dag, men ofte er det jo sådan, at hjælpen kommer for sent, eller at man ikke får den rette indsats fra starten.
Jeg er enig i, at vi skal hjælpe forældrene til at få sig et arbejde, og det kan også være, at man skal have fokus på noget i forhold til uddannelse og efteruddannelse og andet.
Karsten Hønge (SF), 2024-04-23:
Jeg lagde mærke til, at fru Karina Adsbøl i sin ordførertale sagde, at det også handler om, at mennesker skal tage ansvar for deres eget liv.
Hvordan gør man det som et fattigt barn?
Karina Adsbøl (DD), 2024-04-23:
Nu ved jeg ikke med hr. Karsten Hønge; jeg snakker især om fattige børn.
Men jeg tænker, at det, ordføreren mener, er, at der kan være nogle forældre med små midler og børn, som de så skal forsørge, og der kan man måske have svært ved at få pengene til at slå til.
Det med at tage ansvar for eget liv har vi jo hørt rigtig mange gange.
Bl.a. har jeg tidligere, da jeg var socialordfører, set folk i nogle livssituationer, hvor de så har sagt: Det er ikke det, der skal bestemme; jeg vil videre.
Det er der nogle, der kan gøre, og så er der andre, der står i en anden situation.
Mennesker er forskellige, og det afhænger jo af deres forskellige livssituationer, hvor man skal sætte ind.
Katrine Daugaard (LA), 2024-04-23:
Jamen uha, det står virkelig frygteligt til, hvis vi lytter til SF's budskaber.
I LA ser vi noget mere optimistisk på det, for det er jo ikke sådan, at vi får flere og flere fattige hverken på verdensplan eller i Danmark.
Tværtimod går det jo stille og roligt den rigtige vej, altså at vi får færre og færre fattige.
Er ordføreren slet ikke enig i det?