runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-09:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne begynde med at sige, at kriminalitetsbilledet jo konstant forandrer sig i Danmark.
Derfor er det vigtigt, at politiets uddannelse hele tiden følger med.
Der er jo ingen tvivl om, at det er vigtigt, at politiet løbende efterog videreuddanner sig.
Det er en del af det at have og bibeholde et stærkt politi, der er rustet til at løse de opgaver, som politiet stilles over for.
Derfor vil jeg gerne understrege, at den 2-årige uddannelse ikke skal stå alene og bestemt ikke må stå alene.
Uddannelsen er en del af et større uddannelsesforløb, hvor der i langt højere grad end tidligere er fokus på efter- og videreuddannelse, og hvor det sikres, at alle politiuddannede løbende fastholder det nødvendige kompetenceniveau.
Det er vigtigt, at vi sikrer systematik og sammenhæng i efter- og videreuddannelsesforløbet, og derfor har politiet lanceret et nyudviklet karriereprogram, der skal sikre dette.
Karriereprogrammet betyder sådan set, at alle politibetjente bliver indplaceret på etablerede og tydelige karriereveje, og det er med til at målrette efter- og videreuddannelsen efter den enkelte politibetjents funktion og opgaver, så man f.eks. kan uddanne sig til hundefører, til motorcykelbetjent, specialisere sig inden for efterforskning, eller hvad det nu kunne være.
Der er også lanceret et nyt politifagligt træningsprogram, der skal sikre obligatorisk vedligeholdelse af centrale politifaglige basiskompetencer og den høje operative parathed.
Programmet blev implementeret i politikredsene her i februar i år.
Vi justerer og implementerer løbende nye tiltag inden for området, sådan at politiets kompetencer hele tiden følger med de behov, der er, for politifaglig uddannelse.
Per Nørhave (DF), 2018-05-09:
Generelle erfaringer fra politikredsene viser meget naturligt, at man er meget fokuseret på driften, altså den daglige drift, og at kunne rykke ud til de forskellige sager, hvorfor det nogle gange kan være svært at afse personale til uddannelse.
Har ministeren tillid til, at politifolkene får den aftalte uddannelse trods det store arbejdspres, så vi ikke får et ringere politik end det, vi har nu?
Og er der lavet direkte planer for, hvornår de første skal møde på den her efteruddannelse?
For de første fra den nye uddannelse er jo startet ude i politikredsene.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-09:
Jeg går ud fra, at man holder det, vi aftaler, når vi laver en aftale om politiets og anklagemyndighedens økonomi.
Men jeg forstår egentlig godt spørgsmålet, for vi ved begge, at politiet har været voldsomt presset med mange opgaver og nye opgaver og med at holde fokus på det.
Men hele forudsætningen for den aftale, vi lavede i 2015, som gælder fra 2016 til 2019, er jo netop, at vi laver et program for det.
Jeg tror, det kunne være rigtig godt på et forligskredsmøde lige at tage det op og gennemgå lidt tydeligere, hvordan de her uddannelsesprogrammer kommer til at foregå.
Per Nørhave (DF), 2018-05-09:
Hvis jeg lige skal komme med et eksempel på, at politikredsene er presset temmelig meget nu, kan jeg nævne, at de f.eks. ikke rykker ud til et færdselsuheld, hvis der ikke er personskade.
Der står jo direkte i et cirkulære fra Justitsministeriet fra 2015, at de skal rykke ud, hvis det f.eks. er en alvorlig overtrædelse af færdselsloven, som i sig selv berettiger til optagelse af rapport.
De kommer kun, hvis der er personskade.
Derfor er jeg sådan lidt usikker på, om de vil få den uddannelse.
Det skal ind i aftalen, hvor vi satte uddannelsen for politiet ned fra 3 til 2 år, så vi er sikre på, at de får den uddannelse, som de er blevet lovet, og som vi er blevet lovet.
Vi kan jo se, at selv om der har været det største optag af nye politifolk på politiskolen, så er nettotilgangen altså helt nede på 47 for 2017.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-09:
Det, der har chokeret mig rigtig meget, er, at når man snakker med de pågældende socialrådgivere og sagsbehandlere og andre om repatriering, står de ligesom og siger øh, og at det har de godt nok hørt lidt om, men de er ikke inde i sagerne.
Så det, jeg godt vil anmode ministeren om, er i hvert fald, at ministeren sender et signal til kommunerne om at gøre opmærksom på det.
Jeg ved, at der er nogle bonusordninger i forhold til repatriering.
Men ministeren bør påpege det over for dem, når vi har den her type mennesker, som har været på kontanthjælp længe – vi har set nogle eksempler på det fra Odense, hvor nogle overhovedet ikke taler dansk eller vil ud på det danske arbejdsmarked.
Ministeren bør lægge pres på kommunerne og sige det til dem.
For der er jo mange kommuner, der piber over deres økonomi, men her er jo faktisk et rigtig godt værktøj, som kunne forbedre deres økonomi.
Jeg ved, at ministeren en gang imellem sender nogle breve og nogle meldinger ud til kommunerne, nemlig at man synes, at det her er et område, man skal have meget fokus på.
Så det, jeg godt vil anmode ministeren om, er i hvert fald, at ministeren igennem KL gør kommunerne opmærksom på, at der er den her mulighed, og måske også gør dem opmærksom på, at deres personale, socialrådgivere og andre mennesker, som sidder på jobcentrene, skal være bedre kvalificerede til at forstå, hvad den her repatrieringsordning er, og hvilke muligheder der er.
Så vil ministeren sørge for, at det initiativ kommer i gang?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-09:
Jeg tror, spørgsmålet er et godt eksempel på, at vi hurtigt kan komme langt omkring, for det er jo rigtig interessant at diskutere det.
Vi kan sige, at på trods af de seneste års omprioriteringer gennemføres der altså uddannelsesaktiviteter internt i politiet i et omfang, der er sammenligneligt med tidligere år.
Men vi skal holde øje med det her.
Det er jo meget nyt med dem på den nye uddannelse, der kommer ud nu, i og med at vi lavede det om fra en 3-årig til en 2-årig uddannelse, så det er nu og her, vi skal til at følge det ske, og derfor synes jeg, vi i forligskredsen skal have klarlagt, hvad der kommer til at ske, og hvordan det skal gøres.
Vi har lavet en aftale om det, men hvordan det skal udføres, vil det måske være meget godt vi alle sammen bliver klogere på.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-09:
Hvad mener ministeren om, at antallet af ægtepar med ikkevestlig baggrund, hvor begge er på kontanthjælp, er stærkt stigende og i dag er på 90 pct.?
Hvad mener ministeren om, at antallet af ægtepar med ikkevestlig baggrund, hvor begge er på kontanthjælp, er stærkt stigende og i dag faktisk er på 90 pct.?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-09:
Tak for det.
Det er, at antallet af kontanthjælpsmodtagere det seneste år er faldet markant.
Nye tal viser, at tendensen også gør sig gældende for ægtepar i kontanthjælpssystemet, hvor knap 90 pct. af ægteparrene har ikkevestlig baggrund.
Antallet af ægtepar i kontanthjælpssystemet er faldet med 1.700 i perioden fra april 2016 til september 2017.
Og det er vel at mærke, når der er taget højde for de ægtepar, hvor den ene reduceres en hel kontanthjælp som følge af 225-timersreglen.
Blandt de 8.800 ægtepar, hvor begge modtog kontanthjælp i april 2016, tæller godt halvdelen ikke længere med som ægtepar i kontanthjælpssystemet, når vi gør det op i september 2017, fordi den ene eller den anden eller begge parter ikke længere er kontanthjælpsmodtagere.
Blandt de ægtepar, hvor den ene part er afgået fra kontanthjælpssystemet, er 36 pct. gået til beskæftigelse eller uddannelse.
Det samme gælder for 44 pct. af de afgående ægtepar, hvor begge parter er afgået fra kontanthjælpssystemet.
Det synes jeg sådan set er godt, ikke mindst for børnene, for det er jo rigtig, rigtig vigtigt, at børnenes forældre har et arbejde.
Når det er sagt, udgør ikkevestlige indvandrere fortsat en alt, alt for stor del af gruppen og er overrepræsenteret i forhold til deres andel af befolkningen.
Det er jo desværre et tegn på årtiers fejlslagen integrationspolitik, og det ser jeg med meget stor alvor på.
Det gav jeg jo også udtryk for for nylig i et samråd.
Vi har jo allerede taget en lang række initiativer – stort set alle initiativer i samarbejde med Dansk Folkeparti.
Men min holdning er helt klart, at det her på ingen måde er acceptabelt, og det kræver et fornyet politisk fokus, ikke mindst også fra min egen side.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-09:
Men som ministeren påpeger, er det faktisk stærkt bekymrende, for forventningen til kontanthjælpsloftet var jo, at det her måske var en speciel gruppe, som man mente at man umiddelbart kunne få nogle løsninger for, og det ser umiddelbart ikke ud, som om det har hjulpet.
For så vidt jeg ved, er det noget med, at i forbindelse med at kontanthjælpsloftet blev indført, var andelen omkring 84 pct., og som ministeren påpeger, er vi oppe omkring 90 pct. nu.
Så det er stærkt stigende.
Så det, jeg tænker på, er, om ministeren har planer om, at man måske – jeg ved, der er nogle erfaringer fra nogle andre kommuner – skulle prøve at kigge på, at repatrieringsværktøjet blev brugt noget mere.
Jeg kan oplyse ministeren, at jeg har eksempler på, at nogle ikkevestlige indvandrerkvinder har været ude til nogle jobsamtaler, hvor sagsbehandleren har brugt rigtig, rigtig mange ressourcer på at skabe den her jobsamtale, men hvor den pågældende ikkevestlige indvandrerkvinde er meget negativ over for den her jobsamtale og faktisk sender et signal om, at hun ikke ønsker det her job.
Så sidder jeg jo og tænker på, om det ikke var en god idé, at den pågældende sagsbehandler måske også fik sagt til kommunen, at når vi har den her type mennesker, så tager man et værktøj op, hvor man siger: Hvis du ikke er interesseret i at få et job og din mand sender et signal om, at du ikke skal ud på arbejdsmarkedet og andre ting, så var det måske en løsning at kigge på repatriering.
Altså, det, man siger, er, at når sagsbehandleren kommer i den her situation, hvor vedkommende møder nogle indvandrerkvinder, som er meget modarbejdende i forhold til at komme ud på det danske arbejdsmarked, så tager man måske mere det værktøj frem fra kassen og sender det signal og siger direkte, om det her måske ikke var en god idé.
For jeg tror sådan set, det er et signal, hvis man gør opmærksom på det, så hun går hjem til manden og siger: Jeg er jo ikke interesseret i det, men jeg kan høre, sagsbehandleren siger, at der er den her mulighed.
Så jeg sidder og tænker på, om det var et værktøj, som ministeren måske ville overveje at bruge og henstille til over for kommunerne?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-09:
Tak for det.
Der er et værktøj, som bliver brugt for lidt, og det er jo ikke mindst vores ansvar her på Christiansborg, fordi vi har lavet regler, der er meget besværlige, og det værktøj handler om sanktioner.
I dag er der, sådan som jeg husker det, omkring 80 forskellige sanktioner, man kan blive mødt af, hvis man er i kontanthjælpssystemet.
Vi lægger op til fire sanktionstyper.
Det er, fordi der skal være en lige linje mellem, at hvis man får tilbudt et job eller en mulighed for at komme i uddannelse og ikke tager den hjælpende hånd, der bliver rakt ud, så skal det have en direkte konsekvens for vedkommendes økonomi, hvad enten man er ikkevestlig indvandrer, eller man er dansker, eller hvad man måtte være.
Derfor vil jeg håbe, og det er jeg også fortrøstningsfuld omkring, at vi i løbet af kort tid kan lave en politisk aftale, hvor kommunerne nu får nogle bedre redskaber.
Det fortjener de.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-09:
Der er et problem.
Ministeren kender jo til det, der hedder klanøkonomi.
Selv om der nogle gange kan være nogle straffeaktioner og nogle andre ting, så er det sådan, at de kommer ind i en fælles pulje, det vil sige, at man lever i den her lejlighed i en stor fælles flok.
Det vil sige, at det jo så er et problem i forhold til sanktionerne, og der er det sådan set, at repatrieringsværktøjet skulle ind.
Så som jeg hører ministeren, synes man, at det her værktøj også eventuelt skulle noget mere i brug – er det ikke korrekt?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-09:
Altså, vi har jo lavet en finanslovsaftale med Dansk Folkeparti – nu er det lidt uden for mit ressort, så man må bære over med det – og deri har vi jo sagt, at kommunerne skal være langt bedre til at vejlede om muligheden for repatriering.
Det er ikke noget, man bare skal gøre en gang ved en, om jeg så må sige festlig lejlighed.
Det skal man gøre løbende.
Den anden del er, at jeg er helt overbevist om, at mere mærkbare økonomiske konsekvenser også giver en adfærdsændring i forhold til dem, der ikke ønsker at stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Hvis man måtte have den holdning, skal man selvfølgelig også have en økonomisk sanktion.
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at der er nogle, der vil have en særlig motivation for det.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-09:
Hvad påtænker ministeren konkret at gøre med de 90 pct. ægtepar med ikkevestlig baggrund, som er på kontanthjælp?
Jamen så kan jeg lige afslutte det.
Det er positivt, for det er vigtigt, at vi får kigget på repatrieringsværktøjet.
Det, der også er meget, meget vigtigt, er, at sagsbehandlerne og socialrådgiverne i kommunerne begynder at blive bedre til at forstå det her.
Og som ministeren påpeger, skal man bl.a. til KL få sagt, at så må de videreuddanne sig og gøre folk opmærksom på, at der findes den her repatrieringsordning, for jeg tror, at jo bedre de er klædt på til det her, jo bedre er de til at vejlede.
Jeg tror, at der i dag er rigtig mange socialrådgivere og sagsbehandlere og vejledere i jobcentrene, som ikke er klar over, hvad de kan gøre i forhold til den her ordning.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-09:
Tak for det.
Jamen jeg er helt enig i, at der er behov for yderligere fokus på viden omkring muligheden for repatriering.
Det er også lige præcis derfor, vi har lavet den aftale med Dansk Folkeparti, som jo nu her i løbet af 2018 bliver foldet ud til landets kommuner.
Carsten Kudsk (DF), 2018-05-09:
Hvad påtænker ministeren konkret at gøre ved, at 90 pct. af ægtepar med ikkevestlig baggrund er på kontanthjælp?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-05-09:
Det bliver jo lidt en gentagelse af det, som jeg svarede på før.
Men det, som er en bekymring, jeg virkelig har i øjeblikket, er særlig i forhold til den gruppe, som vi kan se har en meget lav beskæftigelsesfrekvens, nemlig kvinder med ikkevestlig baggrund.
Der har vi en meget stor udfordring.
Der er en meget, meget lav beskæftigelsesfrekvens, og det skal der gøres noget ved.
Det, der bl.a. skal gøres – det vil jeg gerne folde mere ud – er jo, at man skal mødes af en mere fast og dermed også kærlig hånd i forhold til det, som det danske velfærdssamfund stiller til rådighed.
Når man opholder sig i Danmark, bliver man også nødt til at yde til det arbejdende fællesskab, og der kan det altså ikke nytte noget, at vi ser folk, der har været i kontanthjælpssystemet i 10, 15 eller 20 år.
Vi har senest set eksempler på det fra Odense Kommune.
Kommunerne bliver nødt til i langt højere grad at tage den opgave på sig, at man ikke kan acceptere, at folk kan sidde i årtier i et kontanthjælpssystem.
Det må simpelt hen ikke kunne lade sig gøre.
Det næste punkt er, at kommunerne har bedt om nogle bedre og mere effektive værktøjer, og de værktøjer vil jeg stille til rådighed for kommunerne.
Det er også derfor, at jeg sammen med Dansk Folkeparti og de partier, der måtte bakke op, forventer at lave en politisk aftale her inden sommerferien, sådan at kommunerne får langt bedre muligheder for at lave en hurtigere og mere konsekvent sanktion over for de mennesker, som så desværre ikke tager imod de tilbud, som vi giver.
Per Nørhave (DF), 2018-05-09:
Det var bare det.
Jeg har ikke mere.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-09:
Jeg kunne jo have så mange holdninger om, hvordan man skulle pulje de her straffe, men jeg står her jo først og fremmest, fordi jeg gerne vil have gennemført noget og have nogle forandringer af den måde, man gør det på, og hvis det skal ske, ved at man justerer systemet og sætter sig ned og finder en løsning på det, så er vi åbne for det.
Jeg synes bare, det er væsentligt, at justitsministeren melder ud og siger, at det her kunne være en prioritet for regeringen, altså noget, man kunne lave sammen med Dansk Folkeparti og sige, at der faktisk er nogle områder her, hvor vi synes det er uretfærdigt, at der gives en rabat, selv om man jo altså har begået meget grov kriminalitet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-09:
Jeg tror i hvert fald, det er vigtigt, vi får talt om, på hvilke områder det så er vi tænker det her.
For at give to gange livstid eller otte gange livstid er sikkert ikke der, vi skal rykke.
Men det kan jo være, at man skal diskutere: Har du begået ti indbrud, og hvad har det betydet?
Så får du i dag en samlet straf, og det synes jeg fortsat man skal gøre.
Men man kan jo selvfølgelig godt gå ind og kigge på: Hvordan er forholdene i dag, og kunne det give anledning til, at vi skruede på det?
Det vil selvfølgelig kræve, at vi bliver klogere på det, og det vil også kræve, at vi i fællesskab skal finde nogle penge til det.
For det er klart, at skal folk f.eks. sidde længere tid i spjældet, skal vi jo finde pengene til det.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-05-09:
Nu kom ministeren ind på det, der måske var allermest interessant, og det var jo, at man kunne sige, at man plukkede visse områder ud.
Det viser jo, at det faktisk virker en gang imellem, når vi gør nogle ting, og der vil jeg da bare opfordre til, at regeringen lægger sig i selen for at sørge for, at vi på udvalgte områder sørger for ikke at kunne give de her rabatter.
For det er meget uretfærdigt for de ofre, der står tilbage.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-05-09:
Ja, og der tror jeg det er vigtigt, at vi går fra sådan en mere abstrakt diskussion om det til, at det bliver konkret, altså hvor det så er det giver mest mening, og hvor det er man synes retsfølelsen udfordres mest i det her.
Det synes jeg da vi skal tage en drøftelse med hinanden om og finde ud af, hvor det er vi særlig skal sætte ind.
Troels Ravn (S), 2018-05-09:
Ser ministeren, at der kan være nogle ulemper forbundet med at flytte 10. klasse til erhvervsskoler i de tilfælde, hvor kommuner ikke har erhvervsskoler i forvejen, og elever derfor kan få meget langt til skole?
Ser ministeren, at der kan være nogle ulemper forbundet med at flytte 10. klasse til erhvervsskoler i de tilfælde, hvor kommuner ikke har erhvervsskoler i forvejen, og elever derfor kan få meget langt til skole?
Merete Riisager (LA), 2018-05-09:
Jeg synes, det er et interessant spørgsmål.
Erhvervsuddannelsesreformen fra 2014 har fastsat et mål om, hvor mange der skal vælge en erhvervsuddannelse direkte efter 9. eller 10. klasse i 2020.
Det skal 25 pct. af eleverne.
Vi skriver 2018.
Der er således kun 2 år til, at målet om de 25 pct. skal være indfriet.
I øjeblikket er det 19,4 pct. af eleverne i 9. og 10. klasse, der vælger at fortsætte i en erhvervsuddannelse.
Målet er fastsat, mens Socialdemokratiet havde undervisningsministerposten, så spørgsmålet om, hvordan vi får flere til at vælge en erhvervsuddannelse, bør også optage S.
Regeringen har igangsat en analyse af, hvordan vi kan øge søgningen til erhvervsuddannelserne.
Analysen omfatter folkeskolens udskoling, uddannelses- og erhvervsvejledningen samt den kommunale 10. klasse.
Når analysen er færdig, vil vi have et bedre grundlag for at kunne drøfte disse emner, herunder 10. klasse.
Lige nu er spørgsmålet fra hr. Troels Ravn hypotetisk, for regeringen har ikke foreslået at flytte 10. klasse fra kommunerne til erhvervsskolerne.
Jeg synes, vi skal tage debatten, hvis det på et tidspunkt bliver aktuelt, at det foreslås at flytte 10. klasse til erhvervsskolerne.
Hvis jeg som undervisningsminister på et tidspunkt måtte foreslå noget sådant, vil forslaget i givet fald være ledsaget af overvejelser om, hvordan eventuelle ulemper kan håndteres.
Der er et politisk forlig om 10. klasse fra 2006, hvor alle Folketingets partier bortset fra Enhedslisten og Alternativet er med.
Eventuelle overvejelser om at flytte 10. klasse til erhvervsskolerne vil naturligvis skulle behandles i forligskredsen om 10. klasse, men som sagt er det ikke noget, som regeringen har foreslået.
Troels Ravn (S), 2018-05-09:
Tak for et godt svar.
Mit spørgsmål er dog ikke mere hypotetisk, end at jeg synes, at det er en god idé på forkant at drøfte nogle af de konsekvenser, der kan være ved at flytte 10. klasserne til erhvervsskolerne, også fordi der har været et forslag fra regeringspartiet Venstres undervisningsordfører om, at 10. klasserne skulle flyttes til erhvervsskolerne.
Det forslag har undervisningsministeren ytret sig positivt om.
Jeg er fuldstændig enig i, at vi gerne også skal have de unge mennesker til at kigge mod erhvervsuddannelserne, og det at samarbejde 10. klasse og erhvervsskolerne er en rigtig god idé.
Jeg vil bare gerne henlede ministerens opmærksomhed på, at det kan være uhyre uhensigtsmæssigt bare sådan partout at flytte i alle kommuner, fordi der er kommuner, som ikke har erhvervsskoler med håndværkerlinjer.
Det vil sige, at man så skal flytte eleverne ud af kommunerne og til nærmeste større by.
Det vil være uhensigtsmæssigt, fordi det er en gruppe af elever, som er sårbare.
De vil få lang skolevej.
Vi har en bestræbelse på at få alle med på ungdomsuddannelsesvognen, vi skal have flere til at vælge erhvervsuddannelserne, men vi skal have alle med, og derfor er det nødvendigt på forkant, inden de her forhandlinger om udskoling, at gøre sig klart, hvilke konsekvenser der kan være ved, at man flytter 10. klasserne til erhvervsskolerne.
Merete Riisager (LA), 2018-05-09:
Regeringen har, som jeg nævnte i min tale, ikke foreslået at flytte 10. klasse til erhvervsskolerne.
Det har derimod, som ordføreren også sagde, fru Anni Matthiesen fra Venstre, og så har også lederen af Socialdemokratiet, fru Mette Frederiksen, foreslået noget lignende.
Jeg har krediteret for begge forslag og sagt, at jeg synes, de lyder spændende.
Det er klart, at skal vi til at diskutere, hvordan flere unge kan vælge en erhvervsuddannelse, så må vi også regne med, at vi skal kigge på, hvilke strukturelle muligheder der er for at styrke ungelivet omkring erhvervsuddannelserne.
Derfor har jeg krediteret for, at de her to store klassisk regeringsbærende partier kommer med sådanne forslag.
Vi er som sagt i øjeblikket i gang med at analysere, hvordan man kan gå til det her område, men de analyser er ikke færdige, og der ligger således ikke noget som helst forslag fra regeringens side på det her område.
Troels Ravn (S), 2018-05-09:
Ofte kan det være en god idé at gå dybere ned i en tekst end blot det, der bliver sagt af politikere i en overskrift.
Jeg kan bare her sige, at Socialdemokratiet ikke kommer til at støtte, at 10. klasserne flyttes ud af kommunerne og til erhvervsskolerne.
Der er kommuner, der ikke har erhvervsskoler med håndværkerlinjer.
Der er eksempler på, at elever så kan komme til at skulle køre 25-30 km for at gennemføre en 10. klasse.
Jeg vil også gerne her fremhæve, at jeg er fuldstændig enig i, at vi har de her målsætninger om 25 pct., der skal søge ind på en erhvervsskole og få en erhvervsuddannelse, og at faktisk også 10. klasserne i mange tilfælde i folkeskoleregi løser den opgave ganske, ganske fornuftigt.
Nu bliver det jo spændende at se den analyse, der bliver udarbejdet, men jeg vil bare gerne tale den indsats op, der foregår i folkeskolerne omkring 10. klasserne.
I dag er det sådan, at rigtig mange faktisk går fra 10. klasse til erhvervsuddannelserne.
Merete Riisager (LA), 2018-05-09:
Det hører jeg hverken fru Anni Matthiesen eller fru Mette Frederiksen har foreslået, og regeringen har i hvert fald ikke, eftersom vi slet ikke har foreslået noget på det her område.
Så det bliver en meget hypotetisk debat.
Det, jeg hører fru Anni Matthiesen og fru Mette Frederiksen har gjort, er at tænke ambitiøst på, hvordan vi kan styrke erhvervsuddannelserne og ungekulturen omkring erhvervsuddannelserne.
Og uanset hvilke analyser vi kommer frem til, er det jo spændende at drøfte, og jeg håber, at man i Socialdemokratiet vil tænke med, for der er i den grad behov for at styrke erhvervsuddannelserne i deres arbejde med at skabe et rigt ungeliv omkring de unge, som gerne vil have en praktisk-faglig uddannelse.