runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (NB), 2020-04-30:
Tak skal du have.
For ikke så længe siden behandlede vi her i Folketinget et forslag, der gav mulighed for at tvangsfordele gymnasieelever på gymnasierne, og nu behandler vi så en skærpelse af en lov, som gør det samme på dagtilbudsområdet.
Og det er den helt forkerte tilgang til de massive problemer, vi har i Danmark og i de såkaldte ghettoområder, fordi man igennem i alt for mange år har tilladt alt for mange mennesker – hovedsagelig fra de muslimske lande – at komme hertil.
Der er tale om mennesker, der ikke deler vores værdier, og som ej heller tilpasser sig Danmark.
Vi skal ikke acceptere, at utilpassede udlændingebørn tvangsfordeles rundt i velfungerende danske dagtilbud, og vi skal heller ikke acceptere, at velfungerende danske børn tvinges ind i et dagtilbud i et såkaldt ghettoområde.
Vi skal slet ikke acceptere denne lappeløsning, der hæmmer det frie valg, danske forældre har, både til at vælge til og til at vælge fra på dagtilbudsområdet.
I stedet for igen og igen at lave lappeløsninger bør vi løse udlændingeproblemerne fra bunden og ikke efterlade regningen for 40 års forfejlede udlændingepolitik i børneværelset.
Integration er et personligt ansvar.
Udlændinge skal forsørge sig selv, og kriminelle udlændinge skal udvises konsekvent og efter første dom.
Det er nogle af de konkrete og meget enkle tiltag, der vil løse udlændingepolitikken fra bunden, og det er det, vi skal gøre, for så løser mange af de såkaldte ghettoproblematikker sig selv.
Nye Borgerlige kan ikke støtte en tvangsfordeling af danske unge til indvandrergymnasier.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2020-04-30:
Som en del af opgøret med parallelsamfund indgik den daværende VLAK-regering i maj 2018 en aftale med S, Radikale Venstre og SF om en bedre fordeling i dagtilbud, altså som et element i indsatsen.
Aftalen betød, at der fra den 1. januar 2020 højst måtte optages 30 pct. børn fra udsatte boligområder i hver daginstitution.
Med aftalen blev der samtidig besluttet en dispensationsadgang, som skulle være med til at sikre, at de kommuner og dagtilbud, som havde særlig vanskeligt ved at leve op til kravene, kunne få en lidt længere indfasning af reglerne – dette ud fra, at en del kommuner over de seneste år har igangsat rigtig mange tiltag, som skal medvirke til at ændre beboersammensætningen i de udsatte boligområder.
Kommuner og daginstitutioner har således siden den 1. januar 2019 kunnet søge Børne- og Undervisningsministeriet om en midlertidig dispensation fra kravet om bedre fordeling i dagtilbud.
På den baggrund viser det sig så nu, at ministeren har ført en lempelig integrationspolitik og har givet dispensation til 2.775 børn i 45 daginstitutioner.
Det er et tal, som viser, at ministeren har været rundhåndet med dispensationerne og har haft svært ved at føre en stram integrationspolitik, hvilket nu betyder, at ministeren med det her lovforslag har brug for Folketingets partier til at hjælpe med at stoppe for dispensationerne.
Vi fra Konservatives side vælger så at støtte op om lovforslaget, da vi er bekymrede for, hvordan det ville se ud fremadrettet, hvis vi ikke støttede lovforslaget.
Til slut vil jeg lige bemærke, at jeg synes, det er en lidt ærgerlig tilgang til kommunerne, at det her lovforslag ikke har været sendt i høring forud for fremsættelsen.
At det ikke har været sendt i høring, har, som der skrives, været for at sikre, at der ikke kom ansøgninger om dispensation, fordi det annonceres, at dispensationsadgangen vil blive ophævet.
Det synes jeg er en lidt ærgerlig tilgang til samarbejdet med kommunerne.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-04-30:
Det kan være udmærket at have børn i skovbørnehave.
Jeg har selv haft fornøjelsen.
Det ligger en del år tilbage.
Det var en vældig god ordning.
Jeg boede inde i byen, og man blev kørt ud omkring Hareskoven.
Det var en fin ordning – men jeg valgte det selv.
Det var ikke sådan, at andre gik ind og sagde, at du bor på Nørrebro, men vi synes, dit barn skal gå i skovbørnehave ude ved Hareskoven –
Og det er jo det, der er det grundlæggende problem her, altså at man fratager forældrene retten til at sætte deres barn i en daginstitution der, hvor de bor.
Det er urimeligt over for forældrene, og det er ikke mindst urimeligt over for de børn i det givne boligområde, at de tvinges væk fra de kammerater og venner, de måske har i deres nærområde.
Henrik Dahl (LA), 2020-04-30:
Tak for det.
Et af de vigtigste initiativer, regeringen og Folketinget tog i sidste valgperiode, var efter min opfattelse lovpakken, der satte ind mod parallelsamfund.
Den var jo udløst af en erkendelse af, at man ikke kan blive ved med at tale om generationer.
Det kan til nød accepteres, at vi taler om en andengenerationsindvandrer, altså at man bliver identificeret på den måde.
Men når man kommer til det punkt, hvor man siger tredjegenerationsindvandrere, så er der ved at være et problem, for så er det jo i forhold til bedsteforældrene, som i sin tid kom til landet, og det er så børnebørnene, der ikke har taget det nye hjemsted til sig.
De var så sparsomme, at det ikke så ud til, at den såkaldte tredje generation ville gøre fremskridt i forhold til anden generation og første generation i forhold til at indhente det skolemæssige efterslæb, som man har kunnet konstatere og kan konstatere.
Problemerne var af et sådant omfang, at vi kiggede ind i en situation med mange børn, der kom til at starte i en dansk skole uden at kunne dansk, og dermed aldrig nogen sinde ville indhente den afstand, de allerede ved starten var bagud med.
Derfor tog man jo så initiativet til at lave den her pakke med lovgivning, og derfor ser vi selvfølgelig med stor alvor på, at der er blevet givet så mange dispensationer fra 30-procentskravet, som tilfældet er.
Det er jo fuldstændig rigtigt, hvad Nye Borgerlige siger: Det er ikke nogen perfekt løsning at gøre tingene på den her måde.
Men sagen er bare, at hvis man ikke kan dansk, når man starter i en dansk skole, så får man aldrig nogen sinde indhentet sit uddannelsesmæssige og præstationsmæssige efterslæb, og så vil det jo selvfølgelig være svært at fungere som borger i Danmark.
Det sætter virkelig mening i udtrykket eksklusion på en meget, meget ubehagelig måde.
Så når der er blevet givet alle de her dispensationer, kan man sige – og det har fru Ellen Trane Nørby jo ret i – at de regler, der var tænkt som en kattelem, er blevet til en tofløjet hoveddør eller en ladeport, eller hvordan man nu vil sige det.
Det er i hvert fald blevet alt for let med den her adgang til dispensation.
Det har jo haft som konsekvens, at man i praksis simpelt hen har kunnet omgå intentionen i parallelsamfundspakken og den hensigt, lovgiverne har haft, og det er selvfølgelig ikke acceptabelt.
Derfor er det rigtigt, at dispensationsadgangen bliver ophævet nu, og det er selvfølgelig et lovforslag, som vi bakker op i Liberal Alliance.
Tak for ordet.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-04-30:
Jeg forstår godt, at ministeren ikke vil spå om, hvordan det kommer til at gå.
Det vil jeg også selv være forsigtig med.
Egentlig vil jeg så blot høre ministeren om den force majeure-bestemmelse, der nævnes, om, at hvis der en række institutioner eller enkelte institutioner, der brænder ned, eller der bliver store oversvømmelser, så kan man anvende en nødbestemmelse.
Hvis der nu er mange almennyttige boligområder, der bliver omfattet af definitionen udsatte boligområder, vil det så være at betragte som force majeure i forhold til at lave nødbestemmelser på det her område?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-30:
Altså, der er jo slet ikke nogen tvivl om, at vi står i en utrolig svær situation.
Og det vil sige, at vi også står i en situation, hvor det med at begynde at gisne om, hvordan den samlede forandring af vores samfund kommer til at være, er noget, jeg simpelt hen ikke tør.
For vi står midt i en global pandemi, og vi har aldrig set det tidligere.
Med hensyn til rækkevidden af noget af det her ved vi, at sidste gang, vi prøvede det samme, var under anden verdenskrig.
Det vil sige, at jeg faktisk ikke tør gisne om, hvad det er for en situation, vi samlet set står i.
Men jeg vil gerne sige, at det jo ligger i tråd med det, ordføreren også sagde tidligere.
Nemlig at det, at vi står over for en krise, og det, at der er flere, der ser ud til – desværre jo – at stå i situationer, hvor man har svært ved at få tingene til at hænge sammen, og hvor man kan blive mere socialt udsat end i forvejen, for mig understreger behovet for, at vi skal blande.
Og det vil sige – fuldstændig ligesom Socialdemokratiets ordfører sagde tidligere – at jeg og vi som regering har det sådan, at man har utrolig godt af at være sammen i de fællesskaber på tværs af de sociale skel, der er, og at jo mere udsat man er, jo mere har man behov for at være sammen med andre, der ikke står i samme situation.
Så derfor vil behovet for at blande børn og tage stilling til sammenblanding af børn og elever efter min mening være større, når den sociale udsathed bliver større.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-04-30:
Nu er lovforslaget jo fremsat, 14 dage efter at man lukkede landets institutioner ned på grund af coronakrisen, og jeg vil godt høre: Har ministeren og regeringen ikke gjort sig overvejelser om, hvordan krisen vil komme til at påvirke de almennyttige boligområder?
Og vil det ikke være ministerens forventning, at vi af den grund vil få væsentlig flere institutioner, der får problemer med at overholde 30-procentsloftet?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-30:
Tak for det.
Jeg tror, vi skal have nuancerne på det, og det kan vi jo også gøre i udvalgsarbejdet, hvis ordføreren ønsker det.
Men det, der bliver sagt i forhold til skøn under regel, er, at vi ikke kunne have valgt ikke at give dispensationer.
Altså, vi skal forvalte ud fra de regler, der ligger, og det vil sige, at hvis de lever op til reglerne, skal der gives dispensation.
Jeg vil sige det sådan, at i forhold til hvis man som minister holder sig kilometer væk, bl.a. af frygt for at få den her slags spørgsmål – og det vil jeg ikke anbefale nogen, der kommer i den situation at blive minister at gøre – synes jeg, det var det hele værd, nemlig at sætte sig ned og se, hvordan det fungerer inde i maskinrummet.
Det er også min klare opfattelse, at hvis jeg ville have trukket det for langt i den ene retning eller for langt i den anden retning, så har vi et embedsværk, der siger, at det må man ikke, for der er nogle regler og en lovgivning.
Der er jo altså nogle rammer for, hvad man kan, og hvad man ikke kan.
Og i den her sammenhæng har jeg fået besked om, at det, der ikke var mulighed for, var at sige, at der ikke skulle gives dispensationer, for det lå i lovgivningen, at hvis man levede op til de her regler, skulle der gives dispensationer.
Nu har jeg så foreslået, at lovgivningen bliver forandret, og det er jeg glad for at få opbakning til.
Så den lov, som den borgerlige regering indførte, forandrer vi nu, så det ikke er muligt at give dispensationer.
Mette Thiesen (NB), 2020-04-30:
Det var et meget langt svar, hvor der ikke rigtig blev svaret på noget som helst, andet end at ministeren sådan set bekræfter det her med, at ministeren selvfølgelig repræsenterer den holdning, at alle danskere og alle dem, der bor i Danmark, er statens ejendom, mens vi i Nye Borgerlige går ind for, at danskerne sådan set skal have lov til at bestemme selv.
Det er jo en ideologisk forskel.
Vi mener sådan set, at det er forældrenes børn, og at det er forældrenes frie valg, der skal gælde.
Det handler sådan set om, at man som en dansk familie og gerne i langt højere grad end i dag kan indrette sig, som man vil.
Det handler i høj grad også om, at man kan have et frit valg, når det kommer til daginstitution, skole, gymnasie osv.
Det handler om det frie valg.
Så kunne ministeren ikke løfte sløret lidt for, når nu ministeren har haft de her lovforslag både på gymnasieområdet og nu som en skærpelse af det på dagtilbudsområdet, hvad der kommer på skoleområdet?
Vil man igen fratage danske familier deres frie valg?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-30:
Det er lige før, jeg bliver helt lettet, hvis Nye Borgerlige får kuldegysninger på lige præcis det her spørgsmål, vil jeg gerne sige.
Ja, vi har absolut fra regeringens side den opfattelse, at det er en virkelig god idé, hvis man bor i Danmark, at man lærer de danske regler og normer at kende, og at man deltager i de fællesskaber, der er, hvad enten det er uddannelsesmæssigt eller på arbejdsmarkedet.
For vi tror, at det er den måde, man bliver den bedst tænkelige samfundsborger på.
Derfor vil jeg sige, at jeg faktisk ikke forstår Nye Borgerliges ønske om, at man ikke skal være en del af fællesskabet, når man bor i Danmark.
Jeg synes, det burde være helt straight forward, at når man er her, gælder der de regler og normer, som vi har her, og som vi har i fællesskab med hinanden: Man deltager på arbejdsmarkedet, man deltager på uddannelsesinstitutioner og lærer det samfund at kende, som man er en del af.
Det vil sige, at jeg faktisk ikke forstår det ønske om segregering, som ligger i Nye Borgerliges kuldegysninger.
Mette Thiesen (NB), 2020-04-30:
Tusind tak, formand.
Jeg er egentlig lidt nysgerrig i forhold til det, som ministeren startede med at sige det, og jeg skal være ærlig og sige, at jeg fik kuldegysninger, da ministeren nævner det her med tvangsfordeling.
Man har været inde over det på gymnasieområdet, nu skærper man lovgivningen om det på daginstitutionsområdet, og der kommer helt sikkert mere lovgivning om tvangsfordeling også på skoleområdet.
Kan ministeren uddybe lidt, hvad det er, ministeren mener med det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-04-30:
Der er jo ikke et frit valg, hvis det er sådan, at den måde, en skole er sammensat på, er pivskæv.
Det kan man jo ikke som den enkelte forælder lave om på.
Det er jo noget, man bliver nødt til at lave om på i fællesskab.
Det vil sige, at det der med det frie valg eksisterer i Nye Borgerliges verden kun for nogle bestemte, der bor i nogle bestemte områder, hvor der tilfældigvis er en skole, som man har lyst til at have sit barn gående på.
Der har jo været skoledistrikter i Danmark i utrolig mange år.
For os at se i regeringen
Det kan være dansk og matematik, og hvad vi har derude.
Det andet formål er altså at gøre dem til hele samfundsborgere.
Det kræver, at man er sammen med hinanden på kryds og tværs i vores samfund.
Det kan man jo så ikke levere i den model, fru Mette Thiesen lægger op til.
Simon Kollerup (S), 2020-04-30:
Tak for de positive bemærkninger til lovforslaget her og for den positive modtagelse af det.
Det er et lovforslag, der gør, at vi jo lægger op til, som det er blevet sagt af flere, en modernisering af ædelmetalloven.
Danske forbrugere skal fortsat kunne have tillid til, at de smykker, de køber, opfylder de lovede egenskaber.
Regeringen ønsker at skabe tryghed for forbrugerne både i forhold til køb af produkter i fysiske butikker og på internettet.
Regeringen vil med forslaget indarbejde en EU-forordning, der pålægger virksomhederne forsvarligt at importere f.eks. tin og guld og lignende fra konfliktområder.
Det indebærer, at virksomhederne i deres forsyningskæder ikke er med til at finansiere væbnede konflikter i konfliktramte områder.
Lovforslaget moderniserer ædelmetalloven, bl.a. ved at kontrolopgaven ikke længere er forbeholdt selvejende institutioner.
Det udvider feltet af virksomheder, der kan udpeges af Sikkerhedsstyrelsen til opgaven, og lovforslaget styrker også kontrollen, ved at Sikkerhedsstyrelsen bemyndiges til at kunne foretage kontrol via såkaldt skjult identitet, dvs. anonym kontrol i både fysiske butikker og på internettet, for at sikre, at lovgivningen bliver overholdt.
Herudover får Sikkerhedsstyrelsen mulighed for at styrke den risikobaserede kontrol ved at udvide datagrundlaget med oplysninger fra andre offentlige myndigheder og fra ikke offentligt tilgængelige kilder.
Herved kan kontrollen bedre fokuseres på de virksomheder, der ikke overholder lovgivningen.
I relation til konfliktmineraler er risikobaseret kontrol netop en forudsætning for at identificere de relevante virksomheder.
Lovforslaget er baseret på en EU-forordning, der som et nyt element skal sikre, at Danmark lever op til sine internationale forpligtelser i forhold til indførsel af såkaldte konfliktmineraler.
Der er tale om at indføre regler for import til Danmark af mineraler i virksomhedernes forsyningskæder fra konfliktramte områder og højrisikoområder.
Virksomhederne skal således have et ledelsessystem, der kan spore leveringskæden tilbage til smelterierne, og herudover gives der mulighed for at tage hensyn til eventuel opdatering af EU-forordningen.
Reglerne om konfliktmineraler er således et skridt i retning af en mere fair verden, og reglerne skal så vidt muligt bidrage til, at arbejdskraften ikke bliver udnyttet i konfliktområder.
Lovforslaget er således et element i regeringens ambition om via internationalt samarbejde så vidt muligt at afhjælpe arbejdernes vilkår i udviklingslandene og samtidig adressere de bagvedliggende årsager til, at mennesker er på flugt mod Europa.
Lovforslaget skal således samlet set sikre, at virksomheder ikke kan få konkurrencemæssige fordele på bekostning af forbrugerne eller på bekostning af Danmarks internationale forpligtelser.
Det skal med andre ord ikke kunne betale sig at snyde med mængderne af ædelmetal eller at udnytte arbejdskraften i verdens konfliktområder.
Så endnu en gang bare tak for bemærkningerne, og jeg ser frem til udvalgets videre arbejde.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-04-30:
Mange tak.
I Det Konservative Folkeparti ser vi med glæde på en harmonisering for grundlag og processer vedrørende godkendelse af køretøjer.
Det vil f.eks. gøre det lettere at importere og eksportere køretøjer grundet gennemsigtighed og anerkendelse af køretøjsdokumenter medlemslandene imellem.
Det er til stor gavn for transportbranchen og ligeledes for logistikbranchen.
Vi har naturligvis en lille frygt for, at de danske producenter inden for ombygninger af køretøjer vil blive dårligere stillet, da der kan forekomme længere ventetid hos de danske producenter inden for ombygninger af køretøjer og trailere.
Vi vil naturligvis arbejde hårdt for, at der ikke sker en forringelse af vores erhverv inden for dette område.
Så vil jeg sige, at man naturligvis skal passe på ikke at overimplementere forordningerne og dermed skabe merudgifter for producenterne, men her er jeg ret sikker på, at transportministeren er et fornuftigt nok menneske, til at dette ikke vil ske.
Så med det in mente støtter vi naturligvis forslaget.
Mette Thiesen (NB), 2020-04-30:
Tusind tak, formand.
Det her lovforslag omfatter jo sådan set en række forskellige ting, der kommer af en forordning.
I Nye Borgerlige har vi nogle bekymringer og nogle spørgsmål, der skal stilles og besvares, før vi sådan set kan tilkendegive, om vi støtter eller ej.
Vi har nogle reelle bekymringer baseret på nogle af de høringssvar, som er kommet ind.
Bl.a. er der Landbrug & Fødevarer, som min kollega fra Dansk Folkeparti nævnte før, som klart skriver, at der altså er nogle uafklarede spørgsmål, som gør det ret umuligt at gennemskue konsekvenserne af det her lovforslag.
Så er der AutoConsult, som mener, at lovforslaget faktisk er forhastet og ikke bør fremsættes i sin nuværende form, og så er der BilsynsBranchen.dk, som simpelt hen mener, at det her forslag i væsentligt omfang vil skade dansk konkurrenceevne unødigt.
Derfor er vi nødt til at få svar på nogle af de konkrete spørgsmål, også med hensyn til overimplementering af EU-forordninger, som der også er blevet stillet før i salen.
Det er nogle af de ting, vi er nødt til at få svar på, før vi kan sige, om vi støtter lovforslaget eller ej.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-04-30:
Også her har vi at gøre med en forordning fra EU, som skal implementeres i dansk lovgivning.
Det her lovforslag er mere speget, synes jeg.
Nogle af forslagets elementer ser rigtig fornuftige ud.
Andre dele af lovforslaget kan se ud til at ville besværliggøre det for bestemte erhverv.
Vi har også bidt mærke i, at særlig landbruget beklager sig over det her lovforslag og endda også mener at vide, at der er tale om en overimplementering af EU-forordningen, altså at Danmark går længere, end EU kræver.
Derfor ser vi med en vis skepsis på det her lovforslag.
Jeg håber, at ministeren i løbet af behandlingerne måske kan ændre på det, så vi er sikre på, at der ikke er nogen overimplementering, og at det i substansen bliver bedre for landbrugets køretøjer.
Og så må vi se ved tredjebehandlingen, om det er blevet bedre til den tid.
Orla Hav (S), 2020-04-30:
Tak for det.
L 122, forslag til lov om ædle metaller, er der flere formål med.
Derfor skal der også være en kontrol af, om den sammensætning, metallerne har, opfylder de krav, der stilles.
Lovforslaget indeholder også en passus om, at den kontrolindsats, der skal udøves med virksomhederne, bliver mere effektiv, og at priserne fastsættes på markedsvilkår og bliver mere gennemskuelige.
Derudover styrker lovforslaget Sikkerhedsstyrelsens muligheder for at lave risikobaserede kontrol af virksomheder, så kontrollen fokuserer på virksomheder, der svindler, mens de mange virksomheder, der lever op til samfundskontrakten, ikke skal generes.
Kontrolbeføjelserne udvides, så der kan gennemføres anonym kontrol i både fysiske butikker og i onlinebutikker.
Samtidig bemyndiges erhvervsministeren til at fastsætte regler om, at Sikkerhedsstyrelsen kan indhente oplysninger fra virksomheder samt erhvervs- og forbrugerorganisationer, så den risikobaserede kontrolindsats kan foregå på det stærkest mulige datagrundlag.
Derudover sikrer lovforslaget indarbejdelse af en EU-forordning om mineraler fra konfliktområder, så Danmark lever op til sine internationale forpligtelser i forhold til at indføre regler for import til Danmark af konfliktmineraler som tin, tantal, wolfram og guld.
Det betyder, at virksomheder pålægges at importere disse metaller på ansvarlig vis, så forsyningskæderne ikke er med til at finansiere væbnede konflikter.
Dermed er lovforslaget en del af udmøntningen af den del af forståelsespapiret, der omtaler, at vilkårene i de fattigste lande i verden skal forbedres.
Det bidrager samtidig til, at arbejdere i konfliktområder ikke udnyttes.
Alt i alt er det et skridt i retning af en mere retfærdig verden.
Det kan Socialdemokratiet godt støtte.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2020-04-30:
Tak for det.
I lighed med de øvrige ordførere støtter Radikale Venstre forslaget.
Der er jo tale om, at vi foregriber, at der kommer en forordning, der træder i kraft 1. september 2020, og nu prøver vi så her at følge med i dansk lovgivning.
Vi er jo generelt fra Radikale Venstres side tilhængere af, at vi har EU-regulering, og det gælder søreme også, når det kommer til syn af køretøjer.
Vi har ikke nogen bemærkninger.