runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-04-07:
Jeg er af den overbevisning, at i 2021 i Danmark, hvis vores forskning skal nå det allerhøjeste niveau og være i verdensklasse – og det mener jeg den er – så er engelsk en vigtig nøgle til at kunne komme derhen, både i forhold til at blive publiceret, men også i forhold til at samarbejde med de dygtigste hjerner i udlandet.
Det ændrer ikke på, at det danske sprog naturligvis skal stå stærkt på universiteterne.
Det er en forudsætning for deres forankring i samfundet, for formidling af viden, og for, at dimittenderne, altså dem, de uddanner, faktisk kan gøre sig forståelige på arbejdsmarkedet, når de afslutter deres uddannelse.
Det er også mit indtryk, at universiteterne er bevidste om vigtigheden af det danske sprog.
Langt de fleste studerende, faktisk ni ud af ti af vores bachelorstuderende, undervises på dansk – og halvdelen af vores kandidatstuderende.
Og forskerne, oplever jeg, er både interesserede i og dygtige til at formidle deres forskning på dansk til danskerne.
Derfor deler jeg ikke spørgerens bekymring for det danske sprogs sundhedstilstand på vores universiteter, for jeg tror grundlæggende, at den er ganske god.
Jeg tror nu, at rygterne om det danske sprogs død på universiteterne er stærkt overdrevne alene af den grund, at f.eks. 90 pct. af vores bacheloruddannelser, altså ni ud af ti, er på dansk.
Det kræver trods alt en vis formidling af viden til vores unge mennesker på universiteterne på netop dansk.
Der er stor forskel inden for de forskellige videnskabelige grene.
Altså, f.eks. på det samfundsvidenskabelige og humanistiske område bliver der publiceret langt mere på dansk, end der gør på det naturvidenskabelige og tekniske.
Men det ændrer jo ikke på, at begge retninger har en forpligtelse til at formidle på dansk.
Den opgave er uhyre vigtig, og den følger jeg tæt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-07:
Men jeg er jo enig i, at der ligger en rigtig vigtig opgave med netop at formidle på dansk, og jeg er selvfølgelig glad for, at ministeren har en oplevelse af, at det rent faktisk sker, og at ministeren følger det.
Jeg vil jo så opfordre til, at vi får lavet noget, der dokumenterer, at det rent faktisk også sker, altså noget, der dokumenterer, at man på universiteterne rent faktisk lever op til den her forpligtelse, som vi så er enige om at man har derude.
Så hvad vil ministeren gøre for at sikre, at det rent faktisk sker, så det ikke bare bliver en løs oplevelse af, at det nok sker derude?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-04-07:
Men nu er det jo for ganske nylig, som spørgeren selv henviser til, man besluttede netop at dykke ned i det her og få lavet den her undersøgelse af deres sprogpolitikker, og det er netop sket oven på beslutningen i 2018.
Det er fortsat mit indtryk, at det her fylder en del derude, og at det er noget, de tager seriøst.
Men det er ikke det samme, som at vi skal kræve, at der bliver publiceret og forsket mere på dansk, for jeg tror simpelt hen, det engelske sprog er nøglen til at være i verdensklasse.
Men formidlingen er vigtig, og undervisning er vigtig, og det har jeg et øje på.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-04-07:
Men så vil jeg egentlig bare afslutte med at bede om, om vi så ikke kan få kortlagt den formidling, der er.
Kan vi få lavet en vurdering på alle videnskabelige områder af, om der, som vi diskuterede tilbage i 2018 i den kreds, der var dengang, og hvor man faktisk så den udfordring, er områder, hvor det rent faktisk ikke foregår på dansk, og hvor formidlingen heller ikke foregår på dansk?
Så kan vi få en forsikring om, at det rent faktisk kommer til at ske, og at der bliver et pres på universiteterne til, at det skal de rent faktisk leve op til?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Vi står på mål for det, vi har lagt frem før valget.
Før valget fungerede vi også sådan i Socialdemokratiet, at vi stemte for lovforslag, som vi havde været med til at forhandle, eller som vi syntes var fornuftige.
Så fremlægger vi politiske udspil, som folk kan forholde sig til før valget, ligesom vi gjorde med »Retfærdig og Realistisk«.
Det synes vi er den mest seriøse måde at arbejde på.
Alt det andet her er relevant, fordi vi får gode diskussioner.
Vi skal bare ikke bilde hinanden ind, at vi kommer nærmere et lovforslag af den grund.
Nu har jeg ikke på den måde været det igennem med en tættekam, for vores udgangspunkt er, at vi ønsker at lægge en færdig model frem, som vi kan diskutere med Folketingets partier, og som der forhåbentlig kan komme lovgivning ud af, der kan blive vedtaget med så mange mandater som overhovedet muligt.
Det er den måde, vi ønsker at arbejde på.
Jeg synes faktisk også, det er en meget naturlig og sund måde at arbejde på, at når man stemmer for noget, så ved man, hvad økonomien er i det, hvordan det påvirker vores samfunds statskasse, hvad arbejdsudbuddet er, og hvad det faktisk koster at aktivere mennesker 37 timer om ugen.
Morten Dahlin (V), 2021-04-08:
Ministeren har ikke været igennem forslaget med en tættekam, siger han.
Forslaget er på to linjer – kopieret direkte fra udspillet »Retfærdig og realistisk – en udlændingepolitik, der samler Danmark«, som jeg stærkt mistænker ministeren for selv at have skrevet.
Kan ministeren ikke forstå, hvis der sidder nogle danskere derude og tænker, at det er lidt underligt, at der her er et parti, der fremsætter Socialdemokratiets eget valgforslag ord for ord, og ministeren siger, at han er enig, men ministeren nægter at stemme for?
Kan ministeren ikke godt forstå, at der er nogle, der sidder og tænker, at det er lidt underligt?
Tak for det.
Og tak til ministeren for talen.
Jeg vil egentlig følge op på det, min navnebroder spurgte ministeren om: Er der et eneste ord i det forslag, vi behandler i dag, som ministeren er uenig i?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Jo, jo, men prøv nu at høre: Er det her polemik og drilleri, eller skal vi have en politisk diskussion med hinanden?
De linjer i forslaget er: »Folketinget pålægger regeringen inden udgangen af indeværende folketingssamling at have indført en pligt for alle indvandrere på integrationsydelse og kontanthjælp til at bidrage til arbejdsmarkedet i 37 timer om ugen.«
Vi bliver da nødt til f.eks. at finde ud af, hvordan indvandrere skal afgrænses.
Er det folk, der er indvandret for 50 år siden, og som er på kontanthjælp?
Eller skal det være tidsmæssigt afgrænset på en anden måde?
Skal det være indvandrere med et integrationsbehov, sådan som vi siger i »Retfærdig og realistisk – en udlændingepolitik, der samler Danmark«?
Ja, det synes vi.
Og så bliver man nødt til at definere, hvad et integrationsbehov er.
På den måde åbner der sig tusind forskellige diskussioner, som vi glæder os til at tage med Folketingets partier.
Det synes vi er den rigtige måde at gøre det på.
Vores forslag er ikke, at folk, der deltager i 37 timers arbejdspligt, skal kunne dimittere ind i a-kassesystemet.
Hvis folk, der er omfattet af den 37-timersarbejdspligt, går ud og finder sig en igu-elevplads, er det kun positivt – så er de blevet selvforsørgende, og så er de blevet en del af det system, og så synes jeg, det er fornuftigt, at de kan dimittere ind i dagpengesystemet, hvis de bliver ledige efter deres integrationsgrunduddannelse.
Men det er ikke sådan, at de her 37 timer vil, hvad skal man sige, tælle som arbejdstimer i a-kassesystemet – hvis det er det, der bliver spurgt om.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Men helt ærligt, minister: Det her er jo taget ordret fra regeringens eget udspil eller Socialdemokratiets eget udspil.
Betyder det, at Socialdemokratiet nu kun overordnet er enig i tankerne i Socialdemokratiets eget udspil, men ikke i detaljen?
Er det sådan, det skal forstås?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Det betyder, at når vi trykker på knappen, så står der mere end halvanden linje, og at vi f.eks. er fuldstændig afklaret med hensyn til målgruppen.
Indvandrere på kontanthjælp lyder umiddelbart som en meget veldefineret gruppe, men hvis du kigger ned i den, er der mange spørgsmål: Er det svenskere, der er indvandret for 40 år siden, og som er på 1 dags kontanthjælp, og som så næste dag skal omfattes af et 37-timersintegrationsprogram?
Det synes jeg selv ville være lidt skørt.
Så lad os lige få diskuteret – og det er bare én diskussion ud af rigtig, rigtig mange diskussioner – hvordan man f.eks. afgrænser målgruppen.
Når vi trykker på den grønne knap – det vil jeg også opfordre Konservative og i øvrigt Venstre og Dansk Folkeparti til – er der en afklaring af, hvad det er for en målgruppe, vi diskuterer her, hvad økonomien i det er, hvordan juraen i det er, hvad det har af øvrige afledte konsekvenser på kontanthjælpssystemet.
Skal vi i øvrigt ikke også afvente den ydelseskommission, som er lige på trapperne, og som har arbejdet et helt år med at se på kontanthjælpssatserne?
Jeg synes, der er masser af ting, som det er relevant at afvente, så man tager tingene i den rigtige rækkefølge.
Og så er det helt legitimt, at det her forslag bliver fremsat.
Jeg synes også, det er fuldstændig legitimt at holde os i Socialdemokratiet op på vores valgløfter, men det bliver, synes jeg, en lidt ligegyldig diskussion, hvis det bliver til sådan noget med: Hvorfor stemmer I ikke for jeres egen politik?
Lad os få en politisk diskussion om substansen; det vil jeg meget gerne være med til.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Men kan ministeren så i det mindste give mig ret i, at der er et fuldstændig paradoksalt mønster her?
Lige før diskuterede vi Socialdemokratiets forslag om et loft over ikkevestlig indvandring, nu er vi i gang med et forslag om kontanthjælp, og lige om lidt skal vi diskutere Socialdemokratiets forslag om personfarlig kriminalitet.
Kan ministeren ikke se, at det er fuldstændig paradoksalt?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Det er ikke vores egne forslag; de er jo fremsat af Dansk Folkeparti.
Regeringens egne forslag skal vi nok fremsætte, når vi kommer til det, og så er de gennemarbejdede; så har de enten været igennem en politisk forhandling, eller også vil de blevet fremsat direkte som lovforslag.
Vi har været igennem »Retfærdig og realistisk – en udlændingepolitik, der samler Danmark«, også som regeringsparti, flere gange.
Vi arbejder på hele baduljen fra A til Z, så det er ikke, fordi vi har smidt det ned i skuffen og er ligeglade.
Vi har også gennemført en stor del af »Retfærdig og realistisk – en udlændingepolitik, der samler Danmark«.
Jeg nævnte noget af det i den forrige behandling, f.eks. om … Nu rejser formanden sig op.
Men det er jo ikke, fordi vi ikke har lavet noget; det var egentlig bare det, der var min pointe.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Hvorfor skulle han ikke bidrage?
Hvorfor skulle han ikke arbejde, hvis han kom på kontanthjælp?
Der kan jeg da ikke se en forskel.
Hvorfor skulle han ikke det?
Nu debatterede vi igu før, og igu er jo noget, som så giver ret til dagpenge.
Synes ministeren, det er rimeligt, at en flygtning, der kommer herop og har været i et igu-forløb, så ikke skal være omfattet af det her?
Eller mener ministeren også, at sådan en flygtning skal være omfattet af de nye regler om 37 timer, som regeringen vil fremlægge på et tidspunkt?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Jamen jeg skal ikke afvise det, altså at modellen her hverken er gennemarbejdet eller gennemtænkt, som ministeren siger, men jeg må bare gøre opmærksom på, at det jo er Socialdemokratiets model, vi fremlægger.
Det, vi skriver, og som ministeren kalder ikkegennemarbejdet og ikkegennemtænkt, er det, der står i Socialdemokratiets valgoplæg fra 2018.
Det er jo en fin erkendelse at komme til, nemlig at det, man gik til valg på, ikke var helt gennemtænkt.
Men har man ikke, selv om det viser sig, at ens egne idéer ikke har været så gode, som man forventede, en pligt til at stemme for, om ikke andet så af hensyn til de folk, der troede, at man stod på mål for det, man sagde?
Er der et eneste ord i det her beslutningsforslag, som ministeren er uenig i, så vil jeg gerne høre det?
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Jamen det er, fordi vi har tænkt os at gøre tingene i den rigtige rækkefølge.
Når vi stemmer ja til noget i Folketingssalen, er det, fordi der er en færdig model, der er finansieret, som er juridisk afklaret, og som er gennemtænkt fra A til Z.
Det er sådan, vi arbejder.
Vi stemmer ikke på den måde, at vi forpligter os til noget i et beslutningsforslag, før vi har modellen på plads, og den er ikke på plads endnu.
Vi er kommet langt, og vi arbejder hårdt på at få det realiseret, og vi har også arbejdet hårdt på det i lang tid.
Men det er ret kompliceret.
Men når der er en model, vil vi lægge den frem for Folketinget, og så håber vi på, at der kan komme et forløb, hvor flest mulige partier er konstruktivt indstillede på at diskutere det.
Så håber vi jo, at der ud af det kan komme ny lovgivning, som kan være gældende i Danmark.
Vi er lige så utålmodige, som spørgeren er.
Vi mener bare, at det skal ske i den rigtige rækkefølge.
Rosa Lund (EL), 2021-04-08:
Det er fuldstændig korrekt.
Jeg opdagede simpelt hen midt i min ordførertale, at det er den forkerte ordførertale, jeg har taget med op på talerstolen, og derfor var jeg nødt til lige at lave det lidt om undervejs.
Det beklager jeg altså simpelt hen.
Men der ligger seks mapper nede på bordet.
Men for at svare på det, hr. Lars Boje Mathiesen spørger om, er det jo fuldstændig korrekt, at fordi vi er bundet af flygtningekonventionen, skal vi tage imod alle dem, der kommer og søger asyl.
Det mener vi sådan set i Enhedslisten er et godt princip.
Og så skal jeg selvfølgelig beklage over for mine gode kollegaer, at jeg holdt den forkerte tale.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Tak, formand.
Jeg vil næsten sige, at det egentlig er ligegyldigt, om det er den rigtige ordførertale, jeg har taget med, eller ej, for vi behandler jo en række beslutningsforslag her, der alle sammen er taget ud af Socialdemokratiets valgprogram »Retfærdig og realistisk – en udlændingepolitik der samler Danmark«, og de her behandlinger er jo fuldstændig ens, for igen og igen ser vi, at det er noget, som Socialdemokratiet gik til valg på, og som de overhovedet ikke har indført.
Derfor tror jeg faktisk, at mine taler kommer til at minde utrolig meget om hinanden.
Det er jo dybt paradoksalt, at Socialdemokratiet går til valg i 2018 på tema efter tema og i dag sidder og stemmer nej til de selv samme ting, som de gik til valg på.
Det er, vil jeg nærmest sige, vælgerbedrag af den værste skuffe.
Og ironien ligger jo i, at når jeg så siger til hr. Rasmus Stoklund, at vi kunne lave et ændringsforslag – for ministeren siger, at årsagen til, at man ikke kan stemme for det her, er, at det skal være inden for nærværende folketingsår – så det går efter ministerens ordlyd, er svaret stadig væk nej.
Det giver jo ingen mening.
Altså, jeg kan ikke se, at det er andet end vælgerbedrag.
Vi Konservative har jo så også foreslået i forhandlingerne om statsborgerskab, at man sætter et loft over, hvor mange danske statsborgerskaber vi hvert år tildeler folk, der ikke kommer fra EU eller Norden.
Hvis nu ministeren gik med til det, kunne han da i hvert fald sige, at han havde indfriet en del af sit løfte.
Helt ærligt minder det her mig desværre lidt om et ekko fra fortiden fra Helle Thorning-Schmidt, der gik til valg på for – jeg tror, hun sagde en fast udlændingepolitik – hvorefter hun lempede 47 gange ifølge Morten Østergaard.
Vi bakker op om det her rigtig gode forslag fra Dansk Folkeparti.
Vi vil gerne sige tak til Dansk Folkeparti for netop at tage Socialdemokratiets valgprogram og splitte det ad og sige: Prøv nu at se alt det, I lovede danskerne uden at overholde det.
Det her er jo Socialdemokratiets politik, som vi ønsker at pålægge regeringen at indfri.
Man skulle tro, at Socialdemokratiet ville bakke op om sin egen politik; det gør de ikke.
Men vi synes jo, man skal holde, hvad man lover.
Det gør Socialdemokratiet ikke med det her, men vi synes i hvert fald, at Socialdemokratiet burde leve op til deres eget valgforslag, og derfor støtter vi det her forslag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Nu nævner ordføreren, at man fra konservativ side vil have et loft over statsborgerskab.
Vil Konservative også støtte et loft over ikkevestlig indvandring?
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
Nu handler det her beslutningsforslag jo om, at regeringen skal indfri regeringens politik, og det er det, vi pålægger dem her.
Men jeg synes da, at et særdeles fint skridt i den retning netop er at indføre et loft over, hvor mange danske statsborgerskaber vi tildeler.
For så længe du ikke har fået dansk statsborgerskab, er du i sagens natur ikke dansk statsborger, og vi kan udvise dig fra landet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
Jeg ved godt, at det her forslag ikke decideret handler om loftet, men det handler jo heller ikke om statsborgerskaber.
Derfor bringer man selv ting ind, hvor man selv har anbefalet et loft.
Så spørger jeg jo til Konservatives holdning, altså om man også støtter og vil anbefale, at vi lavede et loft over, hvor mange flygtninge eller familiesammenførte fra ikkevestlige lande der vil kunne komme til Danmark.
Marcus Knuth (KF), 2021-04-08:
De taler om et modtagecenter og om generelt at begrænse indvandringen.
Så jeg synes i høj grad, at vi lever op til, lad os sige den overordnede retning om at begrænse, hvor mange der kommer hertil, og i hvert fald at få et decideret, fuldstændig håndfast loft, i forhold til hvem der kan få det danske statsborgerskab.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-08:
En af de ting, som kunne gøre mig mest vred, når jeg kiggede ind på Folketingssalen og arbejdet derinde, var, at partier gang på gang, år efter år, over for vælgerne og over for befolkningen gik til valg på en bestemt ting, men at når de fik magten, leverede de ikke på det.
Jeg tror, at det klareste eksempel er det, der handler om udvisning af kriminelle udlændinge, hvor skiftende partier, faktisk både i 2011, 2015 og 2019, er gået til valg på, at kriminelle udlændinge skal udvises, hvis de begår kriminalitet – men stadig væk den dag i dag sker det ikke.
Så jeg kan godt forstå, hvis befolkningen derude har en usikkerhed og en utryghed, i forhold til om vi nu kører i samme spor, hvor de personer, vi har sat ved magten, denne gang Socialdemokratiet, har lovet vælgerne en lang række ting, er gået til valg på det her og har sagt, at nu leverer vi, og at der så her knap 2 år senere stadig væk ikke er leveret på det.
Der er ikke så meget som fremsat et beslutningsforslag om et loft.
Derfor rykker partierne så for at høre, om det her kommer til at ske, og presser på for, at det kommer til at ske.
Det synes vi er fornuftigt i Nye Borgerlige, og jeg vil sige, at i Nye Borgerlige mener vi også, at der skal være et loft, og at det loft skal være på nul.
Henrik Dahl (LA), 2021-04-08:
Tak for ordet.
Vi har oprindelig været lidt i tvivl om, hvordan man helt nøjagtig skulle læse det her beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, forslag til folketingsbeslutning om et loft over ikkevestlig indvandring, for arbejdsmigration, som er midlertidig, hvor man har et job, og hvor man overholder beløbsordningen osv., som i nogle fortolkninger jo godt kan kaldes for ikkevestlig indvandring, har vi sådan set ikke nogen forbehold over for
Når man så læser lidt ned i forslaget, kan man jo for det første se, som flere ordførere har været inde på, at der er tale om at aktualisere Socialdemokratiets retfærdige og realistiske udlændingepolitik fra 2018, hvor de også først bruger det her lidt diffuse udtryk med den ikkevestlige indvandring.
Men når man så læser længere ned i det oprindelige socialdemokratiske forslag, handler det om et modtagecenter uden for Europa, og så står det jo klart, at det her er en diskussion om at håndtere spørgsmålet om asyl, og så får piben en lidt anden lyd, fordi det jo er rigtig, rigtig fornuftigt.
Vi synes, at noget af det fineste, man kan være som politiker, er at være hjælpsom, og det vil vi jo gerne være i alle de sammenhænge, hvor vi overhovedet kan det, og det her med at være hjælpsom er helt tydeligt også den tanke, der besjæler Dansk Folkeparti, for det, man kan se Dansk Folkeparti vil, når man får læst lidt ned i forslaget, er at være hjælpsom over for Socialdemokratiet, og det er en smuk menneskelig impuls med den her hjælpsomhed.
Socialdemokratiet har noget, de gerne vil.
De kan ikke rigtig få det gjort, men Dansk Folkeparti tilbyder at hjælpe med noget, der åbenbart falder det store regeringsparti svært: at være fødselshjælper for det her forslag.
Hvis det er fint at være hjælpsom, må det være dobbelt fint at være dobbelt hjælpsom, så vi vil gerne hjælpe Dansk Folkeparti, som vil hjælpe Socialdemokratiet.
Det er hjælpsomhed i anden potens, og det må man jo stræbe efter, hvor man kan.
Så den her hjælpsomhed med at få Socialdemokraterne bragt frem til at virkeliggøre deres politik bakker vi selvfølgelig op om, fordi det er en god menneskelig og politisk impuls.
Så vi støtter det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Mattias Tesfaye (S), 2021-04-08:
Tak for ordet, og tak til Dansk Folkeparti, der har interesse for regeringens forslag om en pligt til at bidrage 37 timer om uge for alle nyankomne og andre, der har været i landet i længere tid, men som fortsat har et integrationsbehov.
Det er meget positivt, at regeringens forslag tilsyneladende har bred opbakning blandt Folketingets partier, og at vi er mange, der glæder os til at diskutere og realisere initiativet.
Faktisk arbejder vi i den grad på at konkretisere det her forslag, og det er med den plan, at vi kan præsentere en nærmere model inden sommerferien.
Vi er i regeringen meget enige med forslagsstillerne i, at vi har et stort problem med alt for mange, der ikke bidrager til det danske samfund.
Her tænker jeg bl.a. på kvinder fra MENAP-lande og Tyrkiet, hvor kun lidt over 40 pct. er i job.
Det betyder jo, at alt, alt for mange går derhjemme i lejligheden uden at tage del i samfundet og bidrage til økonomien.
For dem, der ikke kan finde et arbejde selv, skal vi med 37-timersordningen sikre, at både mor og far står op om morgenen, når vækkeuret ringer, og at de har en almindelig hverdag i det danske samfund; og når de kommer hjem, skal de kunne fortælle deres børn om deres oplevelser blandt kollegaer på arbejdspladsen.
Jeg tror, det er godt for alle børn at vokse op på den måde.
Ligesom på alle andre arbejdspladser, hvor man får løn for sit arbejde, skal der også være en sammenhæng mellem indsatsen og ydelsen, for møder man ikke op, og har man ingen lovlig grund til sit fravær, bør man trækkes ydelsen.
Det synes vi skaber en arbejdslogik i stedet for en ydelseslogik.
Det er vigtigt for os.
Det vil ikke mindst også give et incitament til at finde sig et mere ordinært arbejde.
Regeringen ønsker med ordningen at gentænke den måde, vi modtager nyankomne på i Danmark, og også de krav, vi stiller til dem, der har været i landet i længere tid.
Udgangspunktet skal være, at alle, der kommer til Danmark, enten har et arbejde eller en hverdag, der svarer til at gå på arbejde.
Det er desværre langtfra tilfældet i dag.
Vi er enige i tankerne bag forslaget, som det ligger her, men arbejdet med at konkretisere 37-timersforslaget er omfattende, og det skal gøres ordentligt.
Derfor kan vi heller ikke støtte beslutningsforslaget, selv om jeg som allerede nævnt værdsætter Dansk Folkepartis tanker og deres opbakning til regeringens forslag om en pligt til at bidrage 37 timer om ugen.
Jeg vil dog endnu en gang forsikre forslagsstillerne om, at vi i den grad er i værkstedet og arbejder på højtryk for at kunne præsentere en ordning inden sommerferien.
Jeg håber også, at Dansk Folkeparti til den tid er indstillet på at deltage konstruktivt i diskussionerne, med henblik på at et flertal i Folketinget kan finde sammen om en model, som både kan skabe noget mere retfærdighed og forhåbentlig også få nogle flere mennesker i beskæftigelse.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-04-08:
Så regeringen lover nu, at man inden udgangen af folketingssamlingen her vil have fremsat et forslag.
Altså, det er jo et helt andet sprog, der tales herinde efterhånden.
Ministeren kan jo ikke være ubekendt med, at der er en afgrundsdyb mistillid i mange store grupper over for regeringen i forhold til udlændingepolitikken.