runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Merete Scheelsbeck (KF), 2024-02-06:
Jeg ved ikke, om jeg lige præcis lavede den erkendelse, som hr. Lars Boje Mathiesen kom frem til.
Men jeg synes bare, det er ærgerligt, hvis vi, når vi kan se, at der er stor opbakning til at gå i gang med det her, nøler for meget med det.
Martin Lidegaard (RV), 2024-02-06:
Foreløbig er der ikke kommet nogen som helst hurtige og effektive beslutninger fra den her regering ud over en flyafgift, hvis provenu man bruger til de ældre.
Men lad os lade det ligge, og lad også forfatningsstridighederne i Tyskland ligge.
Det, at en grundlov er god, er jo ikke ensbetydende med, at den ikke kan blive bedre.
Jeg er ligesom de fleste danskere glad for, at vi fik den sidste grundlovsændring i 1953, så vi kunne have dronning Margrethe i rigtig, rigtig mange år.
I den nuværende lov er ejendomsretten ukrænkelig.
Boligen er ukrænkelig.
Tværtimod risikerer vi at give en natur, en luft, et klima og noget drikkevand videre til vores børn, som jeg tror at ministeren er enig med mig i vi ikke kan være bekendt.
Derfor kan man ikke bruge som argument for aldrig at ville ændre i grundloven, at den altid skal være, som den er lige præcis nu.
Man kunne vel godt forestille sig, at verden derude ændrer sig.
Så det er også værd at gøre vores natur og basale fornødenheder ukrænkelige.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Med meget, meget stort forbehold for at jeg ikke har de præcise historiske og forskningsmæssige belæg for det, jeg nu siger, vil det være min påstand, at i særlig de store byer er både den luft, vi indånder, og det drikkevand, vi drikker, blevet betydelig renere siden 1953.
Det var det ene.
Det andet er, at vi jo heller ikke skal lade forfatningsstridighederne i Tyskland ligge.
For hvis man nu gør, som hr. Martin Lidegaard forestiller sig, er det da også nemt at forestille sig, at man meget hurtigt kan få forfatningsdiskussioner og forfatningskonflikter om behovet for på den ene side at opstille flere VE-anlæg på land og på den anden side det, som vi jo ser blokerer for mange tilladelser til opstilling af VE-anlæg, nemlig hensyn til flagermus, hensyn til mus og hensyn til alle mulige andre arter.
Skal det være en forfatningsdomstol, der skal afgøre det, eller skal det være politiske beslutninger?
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-06:
Jeg er faktisk enig både i ministerens ønske om at fremme den her dagsorden, men også i kritikken af forslaget.
Men det, jeg bare gerne vil spørge ministeren om, er, om ministeren er opmærksom på, at vi jo allerede er juridisk bundet til at indføre klimalovens 1,5-gradersscenarie, samtidig med at vi har en hel masse EU-lovgivning, der sørger for, at vi faktisk er juridisk forpligtet til at indføre en masse miljølovgivning, herunder for natur og dyr osv.
Her er udfordringen jo, at vi underimplementerer EU-lovgivning, og samtidig er det i forhold til klimaloven Klimarådet, der siger, at vi underimplementerer klimaloven.
Så vil ministeren forholde sig til den juridiske problemstilling?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Jeg kan skrive under på, at den her regering såvel som den foregående regering gør alt, hvad man kan, for at leve op til alle klimalovens forskrifter og implementerer også alle de beslutninger, der er nødvendige for at nå 70-procentsmålsætningen i 2030
, men det skal også, som det også står i klimaloven, ske i balance og med det sigte, at det ikke må drive arbejdspladser ud af Danmark.
Det er jo den balance og i virkeligheden den lov, regeringens politik er baseret på.
Tilsvarende er det også rigtigt, ja, at Danmark generelt er bundet af de direktiver, som vi vedtager, uden at jeg har detailviden på nogle af miljødirektiverne.
Generelt er Danmark kendt for ofte i hvert fald at implementere fuldt ud og nogle gange endda også overimplementere direktiverne.
Theresa Scavenius (UFG), 2024-02-06:
Ministeren siger, at Danmark gør alt, hvad vi kan, men det er EU så ikke enig i, og heller ikke Klimarådet.
Og balance er jo så bare et andet ord for, at man siger, at vi netop ikke har en stram miljølovgivning eller en stram klimalovgivning.
Men jeg noterer bare, at det er ministerens synspunkt.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Den balance er jo indskrevet i klimaloven.
Som klimaloven er skrevet, står der jo, at man skal nå 70-procentsmålsætningen i 2030 med respekt for, at det ikke må drive arbejdspladser ud af Danmark.
Jeg tror ikke, at det er det, der er ordlyden, men det er det, jeg i hvert fald husker fra loven.
Så den balance er jo skrevet ind, og det er en central del af vores opfyldelse af 70-procentsmålsætningen i 2030.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Mange tak for det.
Nu har jeg hørt det et par gange, så jeg vil bare lige have bekræftet, at ministeren mener, at regeringen gør alt det, den skal, i forhold til at sikre et bæredygtigt miljø, få nedbragt klimaforureningen og få genoprettet naturen.
Jeg vil egentlig bare høre, om det er rigtigt forstået, altså om jeg har hørt rigtigt.
Så vil jeg også spørge om noget andet.
Ministeren henviser til Kina, som laver investeringer, fordi den grønne omstilling giver sig selv og det er nødvendigt og sådan noget.
Jeg vil høre, om ministeren kunne uddybe, hvad det er for nogle investeringer, der bliver henvist til, og hvor naturen spiller en rolle i det her.
For jeg tror lidt, at man blander det sammen med klima og VE.
Naturen har jeg ikke hørt ministeren forholde sig super meget til, men det er jo også en af de rettigheder, som vi gerne vil rodfæste med det her forslag.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Den sidste del er jo helt central.
Det er jo det, der også i Danmark er den svære balance og det svære dilemma.
Hvad er det for nogle hensyn, vi vægter højest, når det er, vi gerne vil have opsat mere vedvarende energi til havs eller mere vedvarende energi på land?
Allerede i dag har vi miljøgodkendelsesprocedurer, som jo nogle gange, ofte, trækker virkelig meget i langdrag, hvis man finder en markmus, eller hvis det er i nærheden af, hvor flagermus flyver og alt muligt andet.
Jeg er med på, at man i Kina, efter min bedste overbevisning, hverken tager biodiversitetshensyn eller naturhensyn, men man har til gengæld fuld motor på den del, der handler om at opstille vedvarende energi og i det hele taget investere i den produktion, som skal gøre energiproduktion og produktion i det hele taget grønnere.
Det kommer jo til at være et dilemma, vi er stillet over for, i forhold til hvad vi mener om det, hvad vi vil gøre, og hvad vi kan gøre i Europa, både i form af investeringsvilje, i form af statsstøtte, i form af lempede processer for tilladelser osv.
Det er jo et virkelig stort dilemma, og nogle af de hensyn, ikke alle, der støder mod hinanden, er på den ene side hensyn til bestemte arter eller lokal natur og på den anden side behovet for den grønne energiproduktion.
Marianne Bigum (SF), 2024-02-06:
Mange tak.
Vi har forpligtet os til Montrealprotokollen, i forhold til at vi skal have 30 pct. beskyttet natur og heraf 10 pct. strengt beskyttet natur, og der kan ret nemt gå klimatunnelsyn i den.
Men det, det jo netop handler om her, er en forpligtelse til at tænke i helheder og i sammenhænge, så vi får en helhedsorienteret grøn omstilling.
Så vil ministeren ikke kommentere på, hvor ministeren ser regeringen allerede nu leverer i forhold til naturrettighederne?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Igen vil jeg gå tilbage til det, som jeg også sagde i mit svar til hr. Pelle Dragsted, altså hvorfor man som forslagsstiller til det her beslutningsforslag vil overlade det til forfatningsdommere at skulle foretage den konkrete afvejning mellem hensynet til en hurtig, smidig og effektiv opstilling af eksempelvis vedvarende energi på land over for på den anden side hensynet til en bestemt arts bosted i et nærmiljø, det kunne f.eks. være flagermus, som der er konkrete eksempler på, og det kunne også være alle mulige andre arter.
Hvorfor skal den afvejning overlades til forfatningsdommere frem for til enten lokalpolitikere eller i sidste ende Folketinget?
Theis Kylling Hommeltoft (S), 2024-02-06:
Tak for ordet, ærede formand.
Først og fremmest en stor tak til forslagsstillerne for at sætte fokus på noget så vigtigt som vores klima og miljø.
Det ligger os alle sammen meget på sinde.
Ministeren har så fint redegjort for regeringens holdning, og i Socialdemokratiet lægger vi os naturligvis op ad den, og det tænker jeg ikke kommer som den store overraskelse.
Men handling skal der til.
Det anerkender vi også.
Og vi har befolkningens mandat til at gøre noget ved problematikken allerede nu, ikke først efter en lang og omstændig grundlovsændring, men nu.
Det er jo faktisk også det smukke ved vores grundlov – den danner rammen, og vi udfylder den.
Og i stedet for at manglende politiske ambitioner og handling skal være et anliggende mellem domstolene og regeringen, har vi allerede i dag i vores grundlov en forsikring for befolkningen om, at de sætter retningen, nemlig som minimum hvert fjerde år ved folketingsvalget.
Her falder befolkningens dom, som skoleelevernes gjorde det forleden, og jeg kan da kun opfordre alle derude til at tage snakken over middagsbordet med familien og vennerne og bruge tiden til at forstå, ikke bare partiernes politik, men også de enkelte kandidaters.
For der kan være meget stor forskel internt.
Men her fra talerstolen taler vi som et parti.
For summen af den førte politik bliver ikke bedre end summen af dem, der vælges, uagtet hvor gode tiktokvideoer man kan lave – deraf konstituering, deraf retning.
Grundloven forhindrer os ikke i noget, den tvinger os heller ikke, men den holder os i hånden i den grønne omstilling, så vi kan gøre det, befolkningen ønsker.
Det gav os en klimalov, som vi nu er i fuld gang med at komme i mål med, og som ministeren nævnte, arbejder regeringen på en samlet lov for natur og biodiversitet, så mere er på vej.
Og loven forpligter os og binder os juridisk.
Så inden vi fortaber os i, at en grønnere grundlov skal redde os, bør vi se på alt det, vi allerede gør, men som kan blive grønnere.
Og så må vi ikke bag disse mure i landets mest naturgolde egn her på Slotsholmen tro, at der ikke sker noget i samfundet udenfor.
I kommunerne har de taget teten: De skaber urørt skov som aldrig før; de opsætter solceller og om lidt vindmøller på land; de er stoppet med at sprøjte; og deres plejeplaner har miljø og biodiversitet i fokus.
Så der sker faktisk rigtig meget godt derude.
Jeg er i hvert fald glad, når jeg går en tur i skovene omkring Aabenraa, hvor jeg bor.
Der ligger næsten så meget dødt ved, at man ikke kan gå andre steder end på stierne længere.
Vi er ikke i mål, men vi har rejst os fra kravlestilling og er nu så småt begyndt at gå.
Derfor skal vi ikke som det lille nye barn sætte os ned og vente på, at mor og far kommer og siger, at vi skal op stå igen med en grøn grundlov i hånden.
Nej, vi skal fortsætte fremad.
Og så synes jeg, at man, hvis det er, må tage debatten i fredstid.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke bakke op om forslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Jamen jeg hørte ikke noget spørgsmål, så jeg kvitterer for indlægget.
Samira Nawa (RV), 2024-02-06:
Tak til ministeren for en egentlig meget fin tale, men med, synes jeg, en forkert konklusion, nemlig at regeringen ikke støtter det her beslutningsforslag.
Jeg synes desværre, at ministerens argumentation handler rigtig meget om, at det er langsommeligt og besværligt at ændre grundloven, men helt ærligt: Hvis ikke politikere før os havde turdet ændre grundloven, havde kvinder ikke haft stemmeret i dag.
Det ville vi da alligevel ikke have siddende på os.
Så mon ikke også, at det er tid til, at de politikere, der sidder i Folketingssalen i dag, tør træffe nogle beslutninger om at give ret til rent drikkevand og ret til at kunne indånde ren luft?
Så jeg vil egentlig bare bede ministeren om endnu en gang lige at argumentere for, hvorfor det egentlig er, at regeringen er imod, for det her med, at en grundlovsændring er en langsommelig proces, køber jeg ikke helt skulle være argumentet.
Det her ikke bare en fjollet idé, der er opstået blandt nogle partier i Folketinget.
Hvis man ser rundtom i verden, hvor Danmark i øvrigt gerne vil kalde sig et grønt foregangsland, så er der 149 lande, der har indført grønne bestemmelser i deres forfatninger.
Det har rundtomkring i verden ført til ca. 15 pct. forbedret miljø, og det er bare nogle tal, der må være til at tage at føle på, også for regeringen, som jo netop siger – det gør justitsministeren, og det peger man også på i regeringsgrundlaget – at man gerne vil den grønne omstilling.
Hvorfor skal vi være tilbagestående på det her punkt, når vi så gerne vil kalde os et grønt foregangsland?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Vi ikke bare kalder os for et grønt foregangsland, vi er et grønt foregangsland.
Vi ligger langt foran en lang række andre af verdens lande, når det kommer til at indfri klimamålene.
På den opgørelse, som man laver i forbindelse med de årlige COP-konferencer – hvor der ikke er nogen, der har første-, anden- eller tredjepladsen, fordi landene ifølge dem, der laver opgørelsen, ikke gør, hvad de skal – ligger Danmark så øverst af alle lande.
Det betyder ikke, at vi ikke skal gøre mere; vi skal gøre meget mere.
Jeg vil gerne have, at vi sætter endnu højere ambitioner, og at vi investerer endnu mere.
Jeg tror virkelig bare ikke, at en forfatningsgørelse af de spørgsmål vil indfri det mål.
Jeg tror faktisk, at resultatet vil være det modsatte.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-06:
Tak for det.
Grundloven beskytter jo nogle centrale rettigheder som ytringsfrihed, forsamlingsfrihed, trykkefrihed osv. Er ministeren uenig i, at i forhold til de trusler, vi står over for, når vi snakker forandring af klimaet og forandringer af naturen, altså nedbrydning af biodiversitet, som jo kan have fuldstændig katastrofale følger, f.eks. for fødevareforsyningen i fremtiden, er det naturligt at tage en diskussion af de rettigheder, der knytter sig til borgere, men sådan set også til de andre, som lever her i vores land, og som ikke er beskyttet af grundloven – altså at det i forhold til alle andre levende væsener og organismer er relevant at sammenligne den type rettigheder, der i dag er beskyttet af grundloven, med den type rettigheder og beskyttelse af borgerne, som følger af de trusler, vi står over for?
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Det er grundlæggende, fordi de drastiske forandringer påkalder sig enormt stærk politisk handling og ikke mindst også en enormt stærk politisk balance, hvis man skal modstå de tilbageskridt, der uundgåeligt vil komme undervejs.
Hvorfor vil hr. Pelle Dragsted overlade det hensyn og den balance til højesteretsdommere ved en forfatningsdomstol frem for selv at træffe den politiske beslutning?
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-06:
Den type af balancer – og det ved ministeren bedre end nogen anden – findes jo allerede i grundloven.
Der er også i dag ting, der kan stride mod hinanden, og situationer, hvor man vurderer, at det her handler om nogle basale ting.
Altså, grundloven er ligesom lovenes lov.
Det er den, som på en eller anden måde skal sikre, at hverken ministeren eller undertegnede går ind og undergraver noget af det, der er det allerallervigtigste i borgernes ret til frihed og et trygt og frit liv.
Det er derfor, vi har en grundlov.
Det er derfor, det er relevant at diskutere, om ikke også borgernes ret til et trygt og frit liv i den grad er udfordret af de klimaforandringer og forandringer i vores biodiversitet, som vi står over for.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Jeg tror grundlæggende ikke, at vi er uenige om målet.
Jeg tror bare, at vi er meget uenige om, hvad værktøjet og midlet er.
Jeg kan ikke se, at Danmark – eller Europa, for den sags skyld – på nogen som helst måde kommer i omdrejninger med de massive investeringer, der er behov for i klimaomstillingens navn, og som man ser f.eks. Kina foretage lige nu.
Det er noget, vi slet ikke taler nok om, altså hvor meget kineserne diskuterer den grønne omstilling.
Det gør de jo selvfølgelig, tror jeg, fordi de har forstået, at det her er en udfordring.
Jeg tror også, at de gør det, fordi de har forstået, at de herved kan vinde meget, meget store konkurrencefordele over for den vestlige verden.
Jeg kan ikke se, hvordan en grundlovsgørelse af de her problemstillinger skal fremskynde den handlingsvilje, som der er behov for, både i Europa og i den vestlige verden.
Peter Kofod (DF), 2024-02-06:
Tak for det, og tak for ministerens besvarelse.
Jeg synes jo, at det her forslag mildt sagt er en omgang sludder, og det er klimapopulisme af allerværste skuffe.
Når jeg siger, det er klimapopulisme, er det jo, fordi alle i det her rum ved, at det ikke kommer til at ske.
Nu kigger venstrefløjen på mig, som om man er overrasket.
Det her er så langt væk fra vinduet, at det ikke kommer til at ske.
Man har taget det dårligste fra store demokratier ude i verden, altså det her med, at dommere skal til at blande sig i politik.
Vi kender det fra USA; vi kender det fra Tyskland; vi kender det fra andre lande.
For når vi gør det og vi kan få de andre i Folketinget lokket til at stemme nej, så kan vi gå rundt til klimabevægelsen og alle mulige andre og sige: Prøv at se, hvor sorte de er; de vil slet ikke den grønne omstilling, og så kan vi rigtig pege fingre ad regeringen og den sorte højrefløj, og jeg ved snart ikke hvad.
Det er en omgang pladder og sludder, og jeg er glad for, minister, at den her regering, som jeg ikke sætter særlig høj pris på, i den her sag i hvert fald meget klart afviser det her fuldstændig vanvittige forslag.
Tak for ordet.
Peter Hummelgaard (S), 2024-02-06:
Jeg noterer mig hvert fald, at der indtil videre ikke er nogen af spørgerne, der har sagt, at de sætter pris på regeringen.
Det må jeg jo selvfølgelig tage til efterretning.
Når det er sagt, vil jeg ikke fælde en lige så hård dom over det her forslag som hr. Peter Kofod.
Det må stå for ordførerens egen regning.
Jeg forstår godt, hvor tankerne kommer fra.
Jeg er bare grundlæggende uenig, og det tror jeg mestendels jeg er set i lyset af de erfaringer, vi i øvrigt ser fra mange af de lande, hvor man har en efter min mening demokratisk, men problemfyldt tradition med at lade forfatningsdomstole afgøre i sagens natur meget politiske spørgsmål.
Det er derfor, at hverken jeg eller regeringen er nogen varm fortaler for det her forslag, om end vi bakker op og i øvrigt arbejder målrettet for at indfri alle de ambitioner, der ligger bag ved beslutningsforslaget.
Peter Kofod (DF), 2024-02-06:
Jeg synes jo, at ministeren rammer hovedet på sømmet, for der er jo ikke nogen af os, der er imod, at vi passer godt på ren luft og ren mad og rent drikkevand.
Det er noget, vi alle sammen sætter stor pris på, og 179 mandater arbejder på, at man skal nå det mål.
Men lige præcis de eksempler, der rejses, er jo rigtige.
I USA afsagde man i 1970'erne en eller anden dom i højesteret, og siden da har man politisk ikke kunnet forholde sig til abortspørgsmålet, fordi det pludselig var et forfatningsspørgsmål.
Så er flertallet i højesteret tippet siden hen, og nu er det pludselig noget, man godt kan diskutere politisk.
Det har jo ikke gjort det kontinent til et bedre sted at være eller forsonet den politiske debat eller gjort, at amerikanerne er kommet til en situation, der har været lykkeligere.
Det er uansvarligt, så jeg er bare glad for, at regeringen siger nej.
Karsten Hønge (SF), 2024-02-06:
Tak til Inuit Ataqatigiit for at fremsætte forslaget her, som pålægger regeringen at sætte gang i en landsdækkende offerrådgivning i Grønland for at støtte og rådgive ofre for kriminalitet, selvmord og ulykker og deres pårørende.
SF deler til fulde ønsket fra Inuit Ataqatigiit om at styrke retsstillingen for ofre for forbrydelser og ulykker i Grønland gennem etablering af sådan en offerrådgivning, som vi også har erfaringer med i Danmark.
Det er en helt central ambition i vores retspolitik, at vi skal have færre ofre, og at alle ofres retsstilling og muligheder forbedres.
Her er en offerrådgivning et vigtigt og et helt nødvendigt tiltag, og derfor er vi også varme støtter af forslaget her.
Vi har i mange år haft en offerrådgivning i Danmark, og den løser en meget vigtig opgave.
Mange ofre står i en krise, når de pludselig rammes af kriminalitet, og så er det nemt at fare vild i de mange spørgsmål, som melder sig, som f.eks.: Hvordan får jeg hjælp?
Hvad med mit barn i den her situation?
Hvad skal jeg selv betale?
Skal jeg melde mig syg på arbejde?
Det at blive lyttet til og anerkendt er helt centralt, når man er offer, og det er noget af det, offerrådgivningen virkelig kan, da de tilbyder både fysiske og telefoniske møder med ofre.
Selv om afstandene i Grønland er store, vil der findes digitale løsninger, der kan understøtte en god offerrådgivning.
Så der er fuld støtte fra SF til det her forslag, og tak til fru Aaja Chemnitz og Inuit Ataqatigiit for at fremsætte det.
Offerrådgivningen bør også være en mulighed i Grønland, og derfor bakker vi det naturligvis op.
Jeg hører jo i øvrigt også på ministeren, at regeringen er positiv over for initiativet, så Inuit Ataqatigiit og fru Aaja Chemnitz har hermed støbt fundamentet til det, der vil blive en offerrådgivning i Grønland.
Louise Elholm (V), 2024-02-06:
Der vil det nok være forskelligt, hvad man tolker tiltag som.
Tiltag kan forstås som mange forskellige ting.
Det kan også være de tiltag, der skal til, før det næste skridt er at etablere en offerrådgivning.
Det har vi simpelt hen brug for at få afklaret godt nok.
Merete Scheelsbeck (KF), 2024-02-06:
Tak for ordet.
Digitale overgreb som f.eks. deling af seksuelt eller andet krænkende materiale er i takt med den digitale udvikling blevet et stigende problem og noget, som alt for mange, særlig børn og unge, udsættes for.
Det er en udvikling, der pågår i Grønland, såvel som den gør det i Danmark.
Lovgivningen på området er opdateret i Danmark, men det er den ikke endnu i Grønland, så den også følger dansk standard.
Det drejer sig bl.a. om indførelse af en særskilt bestemmelse om grooming.
Det drejer sig om en udvidelse af kriminallovens forbud mod seksuelle relationer med personer under 18 år, så bestemmelsen fremover også kommer til at omfatte blufærdighedskrænkelse.
Så drejer det sig også om en udvidelse af kriminallovens bestemmelser om seksualforbrydelser, så bestemmelserne fremover også kommer til at dreje sig om sextortion, og en række andre tiltag.
På den baggrund kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-02-06:
Tak, formand.
I lighed med mine ærede kollegers ordførertaler vil jeg sige, at vi i Dansk Folkeparti også er positivt indstillet over for lovforslaget.
Det er en glæde for os, at de regler og love, som gælder i Danmark vedrørende de sager, også kommer til at gælde i Grønland.
Det er jo altid en fordel, når der er love og regler, der er gældende i hele kongeriget, og at de er nogenlunde ens.
Vi støtter forslaget og stemmer for det.