runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2020-05-27:
Det er vigtigt for regeringen i forbindelse med lønkompensationsordningen, at alle tre parter bidrager.
Og så har man faktisk lavet det fleksibelt på mange leder og kanter, hvilket man også har kvitteret for fra arbejdsgiverside.
Hvis der er ønsker i forhold til de drøftelser, vi måtte have, som der kan opnås enighed om mellem parterne, jamen så er vi selvfølgelig altid åbne over for at diskutere dem.
Marcus Knuth (KF), 2020-05-27:
Jamen vi har nogle klare ønsker, og dem har vi ytret hele vejen igennem.
Dem håber jeg at ministeren vil tage med nu – hvor der så bliver lagt op til nye forhandlinger – og det er mere fleksibilitet.
For at skære det helt ind til benet er der jo nogle virksomheder, som også efter den 8. juli sandsynligvis ikke kommer til at åbne: natklubber, fitnesscentre, indendørs svømmehaller og legelande osv.
Og der vil vi meget gerne lægge op til, at ministeren lægger op til en fleksibilitet, så de medarbejdere, der sidder hjemme over sommeren, kan lave et eller andet, f.eks. vedligeholdelse, male en væg, lave nyt udstyr i virksomheden – et eller andet.
Vil ministeren arbejde for det?
Simon Kollerup (S), 2020-05-27:
Jeg er ikke sikker på, om det vil gøre synderlig meget med forbrugsefterspørgslen herhjemme for vores eksportvirksomheder.
Men regeringen er meget opmærksom på, at danske eksportvirksomheder skal komme godt igennem den her krise.
Det er i sig selv godt for mange af dem, at de har kunnet holde åbent; andre lande har lukket deres produktionsvirksomheder ned.
Men vi er opsatte på også at hjælpe vores eksportvirksomheder.
Vi har allerede gjort det med låne- og garantiordninger med ekstraordinært fokus i Udenrigsministeriet på de ydelser, man leverer, i forhold til lige præcis eksport.
Så eksportvirksomhederne ligger regeringens hjerte nær, og dem har vi allerede et skarpt fokus på.
Kim Valentin (V), 2020-05-27:
Her havde jeg jo så håbet, at ministeren ville svare, i forhold til at vi nu har hjulpet alle servicevirksomhederne, altså vores restauranter, frisører og terapeuter af forskellig art, med at undgå konkurserne.
Imens har alle produktionsvirksomhederne jo bare produceret videre på ordre efter ordre, og nu løber de tør.
Hvad siger ministeren til det?
Er der behov for, at vi forøger forbrugsefterspørgslen herhjemme, eller hvad kan vi gøre for eksportvirksomhederne?
Simon Kollerup (S), 2020-05-27:
Jamen spørgsmålet her indikerer jo, at der er løbende konkurser i virksomheder i Danmark.
Nogle går konkurs, nye opstår – og sådan vil det også være efter coronakrisen.
Men det er klart: Vi ser ind i en krise, der er meget alvorlig for dansk økonomi og for danske virksomheder.
Vi har gjort rigtig meget for at undgå konkurser og for at hjælpe i øvrigt sunde virksomheder igennem coronakrisen.
At sætte et præcist tal på, hvad det her kan ende med, vil være forkert at gøre i dag.
I stedet hjælper vi hinanden i de forhandlinger, der er, med at få flest muligt igennem coronakrisen, og det mener jeg er den rigtige tilgang.
Kim Valentin (V), 2020-05-27:
Tak til ministeren, og også tak for svaret, selv om der jo er visse dele af svaret, som jeg må være en lille smule skuffet over.
For i forhold til at få en fornuftig dialog omkring, hvad man kan gøre for at modvirke konkurser, eller hvad det nu er, man skal, er man jo nødt til at have en forventning om, hvad det er for nogle konkurser, man sidder og kigger på.
Jeg kan oplyse, at der har været 1.088 konkurser i de her første 10 uger af coronakrisen.
Det er 300 færre end gennemsnittet over de sidste 11 år.
Jeg kan også oplyse ministeren, at Dansk Erhverv forventer, at der i forlængelse af den her periode vil komme op til 10.000-11.000 konkurser, hvilket er meget – rigtig meget – og derfor er der behov for, at man gør noget.
En af tingene er jo selvfølgelig, at man kan kigge på, hvad der er sundt, og hvad der er usundt, hvad der er rentabelt, og hvad der er urentabelt.
Er ministeren enig i, at det er de gode og sunde virksomheder, som skal holdes fra konkurser, og hvordan gør man så det?
Simon Kollerup (S), 2020-05-27:
Tak for det spørgsmål.
Coronakrisen er meget ekstraordinær, og jeg er ligesom mange andre meget opmærksom på, hvordan det danske erhvervsliv klarer sig igennem den her krise.
Vi kan endnu ikke se konsekvenserne af coronakrisen i de registrerede konkurser, idet der er en forsinkelse i registreringen af en konkurs.
Konkret indgiver man en konkursbegæring til skifteretten, som vurderer, om betingelserne for en konkurs er opfyldt, og hvis betingelserne er opfyldt, erklærer skifteretten virksomheden konkurs.
Denne proces gør, at vi endnu ikke kan se de fulde konsekvenser af covid-19 i de registrerede konkurser.
Hertil kommer, at skifteretterne som mange andre offentlige institutioner har været delvis lukkede i en periode på grund af covid-19, hvilket har betydet, at færre konkurssager end normalt har været behandlet i perioden.
Og så har vi udskudt virksomhedernes frister for indbetaling af skat og moms, hvilket også udskyder konkurserne for de virksomheder, som ikke kommer til at kunne betale.
På grund af alle disse forhold vil det vare noget længere tid, inden vi ser den fulde effekt af coronakrisen i de registrerede konkurser.
Da krisen stadig ikke er overstået og vi fortsat ikke har det fulde overblik over konsekvenserne, hverken for samfundet eller erhvervslivet, vil jeg afholde mig fra at komme med vurderinger af, hvor mange virksomheder denne krise kan ende med at sende til konkurs.
Jeg er overbevist om, at regeringen sammen med alle Folketingets partier og arbejdsmarkedets parter har gjort det rigtige ved at understøtte erhvervslivet og mange tusind lønmodtagerjob gennem de hjælpepakker, som vi indførte.
Det har holdt hånden under omkring 220.000 job.
Kim Valentin (V), 2020-05-27:
Tak til formanden.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-27:
Ja, bestemt.
Altså, jeg har sådan lidt kækt fået sagt – og jeg mener det, så selv om det lyder kækt, mener jeg det faktisk helt alvorligt – at når jeg er færdig med at være minister, skal lærepladsproblemet være løst.
For jeg tror, at hvis man skal pege på en selvstændig ting, som forhindrer, at unge mennesker har lyst til at tage en erhvervsuddannelse, så er det, at de ikke kan være sikre på at gennemføre den.
Og det er stadig væk sådan år efter år, at når vi når august måned, har halvdelen af de elever, der afslutter deres grundforløb i juni,
stadig væk ikke en læreplads
Og det duer simpelt hen ikke.
Forestil jer, at halvdelen af 2. g'erne ikke vidste, om deres 2.g-klasse blev oprettet.
Det er en fuldstændig uacceptabel situation, og ja: Det har jeg bestemt tænkt mig at gøre alt, hvad jeg kan for at få løst.
Og der er sådan et tiltag som det her jo i øvrigt også et skridt på vejen.
Peter Juel-Jensen (V), 2020-05-27:
Ja, jeg har jo et spørgsmål tilbage her.
Ministeren læner sig op ad en decideret fysisk krammer – det må man ikke i øjeblikket, så den bliver om ikke virtuel så i hvert fald tæt på – for det er jo den her vej, vi skal.
Der er en erhvervsskole i Horsens, som hedder Learnmark, og som har fået 10. klasse ind på deres erhvervsskole, og det har betydet en forøget tilgang på eud-linjen på 50 pct., og det er jo sådan noget, vi skal.
På Bornholm har vi et campus, og det vil så sige, at vi også kan understøtte med et ungdomsmiljø, og det vil så sige, at de unge mennesker, som måske er lidt i tvivl om, hvad de skal, hvad de skal bruge deres liv på, og hvilken vej de vil gå, så har en mulighed for at gå og spejle sig i de ældre campuselever.
Jeg vil blot spørge ministeren, om ministeren er klar til at gøre yderligere for at sikre, at vores erhvervsuddannelser får flere ansøgere.
Kim Valentin (V), 2020-05-27:
Det glæder jeg mig til videre forhandlinger om.
Økonomiprofessor Philipp Schröder er kommet med et meget betegnende billede på, hvad vi risikerer, hvis ikke hjælpepakkerne bliver udfaset tidsnok.
Så risikerer man, siger han, at man holder hånden under Damernes Magasin og gør det vanskeligere for Mads Skjern at komme ind.
Hvad er ministerens holdning til den analogi, og hvad er ministerens holdning til, hvornår hjælpepakkerne skal udfases?
Simon Kollerup (S), 2020-05-27:
Det er en meget malerisk analogi, og den har jo det rigtige i sig, at hvis man har hjælpepakker i meget lang tid, risikerer man jo også at holde hånden under Damernes Magasin og gøre det svært for Mads Skjern.
Det er jo også derfor, vi nu er på vej ind i et forløb, hvor vi skal diskutere en udtrapning af hjælpepakkerne.
Eksperterne har udtalt sig om, hvad deres holdning er, og på baggrund af det skal vi politisk jo tage stilling til i fællesskab, hvordan vi håndterer situationen.
Og for at vende tilbage til det indledende spørgsmål omkring konkurser så vil der jo her være en sammenhæng, som man ikke skal være blind for.
Vi arbejder jo løbende på at implementere de aftaler, som bliver indgået.
Her handler det konkret om trepartsaftalen om lønkompensation og den forståelse, der er om den aftale, sammen med det generelle neutralitetsprincip, som vi vedkender os, og som staten vedkender sig.
Det er ikke til fulde blevet implementeret i den bekendtgørelse, som har været gældende.
Det er det, regeringen lægger op til at gøre nu.
Det vil så træde i kraft, fra den bekendtgørelse virker, og det forventer jeg vil være ganske snart.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-05-27:
Tak for det.
Det er jo en ret bizar sag, vi er vidne til.
Nu er det i hvert fald åbenbaret, at erhvervsministeren siger, at det er i tilknytning til et aktstykke, man så tager afsæt i fortolkningen.
Det, mit spørgsmål går på, er sådan set, at det jo er på den måde, at Finansudvalget i sin arbejdsform har lavet en beretning, hvor man lægger op til, at materiel lovgivning skal være af ikkebebyrdende karakter.
Er ministeren enig i den udlægning, som et bredt flertal i Finansudvalget har lagt op til, når man ser på det spørgsmål, som ministeren nu tager afsæt i, nemlig spørgsmålet om tekstanmærkningen?
Simon Kollerup (S), 2020-05-27:
Den bekendtgørelse, der skal præcisere det fulde neutralitetsprincip, vil jo blive udstedt, når den er klar, og så vil det gælde derfra.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-27:
Det var altså ikke et ret tydeligt svar på det, jeg spurgte om.
Jeg står faktisk her med den bekendtgørelse, som ministeren refererer til, og jeg må ærligt tilstå, at jeg ikke noget som helst sted kan finde hjemmel til det, som ministeren påstår, hverken i aktstykket eller i den bekendtgørelse, som ministeren, ja, ganske rigtigt, gennem aktstykket har fået bemyndigelse til at udstede.
Der er intet grundlag.
Det, ministeren nu lægger op til, bliver jo lovgivning med tilbagevirkende kraft.
For ministeren fratager de omkring 600 virksomheder, som ikke har søgt om lønkompensation, muligheden, fordi regeringen har givet dem det fejlagtige indtryk, at de ikke var berettiget til det.
Hvad er hjemmelen til at lave lovgivning med tilbagevirkende kraft?
Simon Kollerup (S), 2020-05-27:
Først vil jeg sige, at vi deler oplevelsen af, at hjælpepakkerne, særlig lønkompensationsordningen, er til for at holde hånden under mange tusinde danske lønmodtagere.
Det gør de heldigvis også; de hjælper virksomheder, og de hjælper rigtig mange lønmodtagere.
Som jeg sagde, er der, i forhold til hjemmelen, dels indgået en trepartsaftale parterne imellem, og dels er der efterfølgende udmøntet en række aktstykker og siden en bekendtgørelse.
Og i aktstykke 117 fra den 25. marts fremgår det, at erhvervsministeren bemyndiges til at fastsætte nærmere regler, herunder at fastsætte lønkompensation relateret til covid-19, herunder at fastsætte bestemmelser om kriterier for at opnå kompensation.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-27:
Spørgsmålet her er jo stillet, i lyset af at det har været fremme i offentligheden, at regeringen uden at have lovhjemmel til det har gennemført, som ministeren også selv fremhæver det her, en praksis, som betyder, at virksomheder, der har været omfattet af en konflikt, ikke har kunnet været omfattet af lønkompensationsordningerne.
Og det betyder rent faktisk, at der er en række virksomheder, som har set sig nødsaget til at afskedige medarbejdere.
Jeg skal bare for en ordens skyld minde ministeren om, at lønkompensationsordningerne er blevet indført, i hvert fald fra Venstres side, for at holde hånden under danske arbejdspladser, ikke for at blive en del af en eventuel konflikt på arbejdsmarkedet.
Men jeg er selvfølgelig glad for, efter at have afdækket det, at regeringen nu erkender, at man har begået en fejl, og at der ikke har været hjemmel til at påstå, at virksomheder omfattet af en konflikt ikke kunne drage nytte af lønkompensationsordningerne.
Jeg bliver bare nødt til at spørge: Hvad er det så ministeren bygger sin kommende hjemmel på?
For jeg forstår, at ministeren vil præcisere, at disse virksomheder fremadrettet ikke skal kunne få andel i lønkompensationsordningerne.
Og jeg ved fra tidligere spørgsmål til beskæftigelsesministeren, at det drejer sig om i størrelsesordenen 600 virksomheder, altså 600 virksomheder, som måske har undladt at søge, fordi regeringen fejlagtigt og uden hjemmel har hævdet, at de ikke kunne få andel i lønkompensationsordningerne.
Så hvad er det for en hjemmel, ministeren nu hænger en kommende ny bekendtgørelse op på i det lovgrundlag, der foreligger?
Hvor er det, det står i trepartsaftalen, i aktstykket, i den lov, der blev vedtaget, i den bekendtgørelse, som ministeren har udstedt, at virksomheder, der er omfattet af en konflikt, ikke kan få andel i lønkompensationsordningerne?
Simon Kollerup (S), 2020-05-27:
Tak for spørgsmålet.
Det gælder også, når det kommer til lønkompensationsordningen.
Neutralitetsprincippet betyder, at staten ikke tager stilling i konflikten og dermed ikke igangsætter aktiviteter, som kan være til fordel for den ene eller den anden part.
Princippet er et sagligt kriterium, som er lovfæstet i en række love på Beskæftigelsesministeriets område.
Jeg kan i øvrigt henvise til beskæftigelsesministerens svar på Beskæftigelsesudvalgets spørgsmål nr. 258.
Princippet har imidlertid ikke været klart hjemlet på Erhvervsministeriets område.
Det har således ikke været fastsat præcis i bekendtgørelsen for lønkompensationordningen, men det har dog i administrationen af lønkompensationsordningen været lagt til grund, at virksomheder ikke kan få udbetalt lønkompensation for konkrete medarbejdere omfattet af strejke eller lockout.
Det vurderes, at der er hjemmel til at præcisere neutralitetsprincippet, og regelgrundlaget bygger således på trepartsaftalen med arbejdsmarkedets parter, som er omsat i en række aktstykker og i en bekendtgørelse.
Af aktstykkerne fremgår det, at – og nu gengiver jeg så ordlyden: »Erhvervsministeren bemyndiges til at fastsætte nærmere regler om lønkompensation relateret til covid-19 til private virksomheder, herunder at fastsætte bestemmelser om kriterier for at opnå kompensation«.
Erhvervsministeriet er i gang med at opdatere bekendtgørelsen for ordningen, så der fremadrettet vil gælde det fulde neutralitetsprincip, for så vidt angår virksomheder, der har ansatte i stillingskategorier omfattet af en lovlig faglig konflikt.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-27:
Hvorledes og med hvilken hjemmel mener ministeren at det er blevet afklaret, at det såkaldte neutralitetsprincip fremover skal gælde for trepartsaftalen om lønkompensation?
Kasper Sand Kjær (S), 2020-05-27:
Tak for det, og tak til fru Ulla Tørnæs for talen.
Jeg kan jo forstå både på talen og på det forslag til vedtagelse, der blev læst op, at der er nogle oplysninger, som Folketinget har fået for sent, og så skal jeg bare spørge fru Ulla Tørnæs, da hun jo er kollega med den tidligere minister på posten, hr. Tommy Ahlers, om, hvor lang tid der gik, fra hr. Tommy Ahlers fik et notat i hænderne fra embedsværket, til det blev udleveret til Folketinget.
Har fru Ulla Tørnæs spurgt sin kollega hr. Tommy Ahlers om, hvor lang tid der gik?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2020-05-27:
Man kan sige, at det i hvert fald gør det utrolig meget nemmere, at ordføreren bringer det op over for mig i forhold til det stykke arbejde, jeg har at lave.
For det er klart, at hvis der er bred enighed i Folketinget om det, er det væsentlig nemmere at få ændret på tingene i den forligskredsstruktur, vi har.
Men vi er endnu ikke færdige med at afdække, om det er muligt inden for de gældende regler – det vil jeg gerne bare lige understrege, så det står helt klart.
Og det vil sige, at vi ikke er færdige med den konkrete sagsbehandling af det, og at vi afdækker alle hjørnerne af det.
Men altså, jeg håber meget, at vi, ud over at Venstre giver tilsagn om at kigge på det, også kan få de andre partier i Folketinget med på at få løst det her hurtigst muligt, fordi intentionen selvfølgelig er, at der skal være de her smidige rammer, som vi har aftalt i erhvervsskoleaftalen.
Peter Juel-Jensen (V), 2020-05-27:
Tak for det, minister.
Jeg kan sige på mit partis vegne, at vi selvfølgelig står ved de aftaler, vi har indgået, og et af de initiativer, der var i aftalen, var netop, at det her skulle være en mulighed.
Så skal vi bare sørge for at få juraen på plads.
Så vi har brug for at få nogle flere kunder i butikken, og når nu ministeren ikke har været særlig imødekommende på skole-hjem-delen, så må jeg jo have de der elever selv, så jeg synes, at der er rigtig god fornuft i det her.
Men jeg tager det positivt ned, og jeg håber selvfølgelig, at ministeren vil arbejde for, at der kommer en eller anden form for en dispensationsordning, således at borgmesteren kan få et svar tilbage og de kan komme videre.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-27:
Nej, det er det ikke.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-27:
Jeg synes faktisk også, det er rigtig vigtigt, at vi tager det her alvorligt, og det er jo derfor, jeg spørger til, hvad det er, der sker kl. 24.00.
Altså, hvad er det, ministeren mener der er så stor en forskel på ved tingene?
Hvis den der nabocafé, som ministeren åbenbart har mistillid til, ikke overholder reglerne kl. 17 om eftermiddagen, er det så ikke lige så slemt, som hvis det var kl. 1 eller 2 om natten?
Så handler det ikke om, at man skal overholde de hygiejneregler og de adfærdsregler, som man gør gældende, og ikke om at være barnepige?
Jeg er ked af, at ministeren siger, at ministeren ikke kommer til at ændre sin holdning til, at folk skal sendes hjem kl. 24.
Er det i al fremtid?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-27:
Jeg er helt enig.
Jeg er helt enig i, at det er adfærden, det drejer sig om.
Så kan jeg jo spørge, hvordan man, hvis man har ansvaret for et land – og det har vi jo i den her folketingssal – så skal sikre den adfærd.
Sidder man stille og roligt i en restaurant, er jeg da helt enig i, at man sagtens kan gøre det til kl. 1.00 og 2.00, sidde og holde afstand og sørge for, at der ikke er stående servering af alkohol, og alle de ting, som nu står i de her retningslinjer.
Det kan man sagtens overholde.
Men i naborestaurationen er der måske lidt mere liv og glade dage og hos genboen måske endnu mere.
Og jeg vil være ret utryg ved, at vi som samfund siger, at det må vi bare håbe på går godt, især når der er så klare henstillinger om, at det her skal man altså lige tage alvorligt.
Det synes jeg at vi skal.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-27:
Det ansvarlige her for mig er, hvad det er for en adfærd, der er tale om.
Hvis man sidder stille og roligt på et spisested og efterlever de meget nøjagtigt beskrevne retningslinjer, som er udstedt, så synes jeg faktisk ikke, at det klæder regeringen eller for den sags skyld myndighederne at skulle bestemme, om man må blive siddende der til efter kl. 24 eller ej.
For mig er det adfærden, det drejer sig om.
Er ministeren ikke enig i det?
Magnus Heunicke (S), 2020-05-27:
Men det er jo da rart at vide, at man er langt klogere, og at man mener, at det ud fra en eller anden form for mavefornemmelser er trygt at ignorere de her sundhedsfaglige advarsler fra vores sundhedsmyndigheder.
Jeg kunne forstå det, hvis man sagde, at vi går med livrem og seler, som vi lægger på i forsigtighed.
Man vil det modsatte.
Man vil ignorere den her klare anbefaling.
Det er jo bare et meget, meget stort ansvar, man der er klar til at påtage sig som lovgiver her i landet, hvis man siger, at sundhedsmyndighedernes klare anbefaling om, at vi skal reducere smitte mest muligt, kan man sidde overhørig.
Jeg kommer ikke til at ændre min holdning til det her.
Jeg kommer heller ikke til at sige – som jeg sagde i mit indledende svar – at det lige præcis er sundhedsfagligt kl. 24.00 og ikke kl. 24.01 eller kl. 10 minutter i midnat, for det kan man ikke sige.
Og det er jo så det, vi har gjort.
Ulla Tørnæs (V), 2020-05-27:
Men det, som ministeren henviser til omkring supersmitte, foregik mig bekendt på et afterskisted, bl.a. i Ischgl, og det var længe før kl. 24.00, skal jeg hilse og sige.
Så jeg forstår simpelt hen ikke rigtig lige ministerens argumentation her og kan derfor alene opfatte den her anvisning om, at man ikke må sidde på en restaurant efter kl. 24.00, som et formynderi, som jeg absolut ikke deler.
Jeg har nøjagtig ligesom fru Eva Kjer Hansen vanskeligt ved at se, hvordan en smitte kan sprede sig hurtigere, når man kommer på den anden side af kl. 24.00, kl. 24.01, end f.eks. kl. 23.59.
Det har jeg simpelt hen svært ved at forstå.
Det, som det jo handler om – det gør det i hvert fald for mig – er, at de adfærdsanbefalinger, som myndighederne har udstedt, og som vi jo alle har gjort os rigtig, rigtig umage med at leve op til, efterleves.
Det er efter min opfattelse den bedste måde til at sikre, at der ikke sker superspredning.
Det har ikke en pind at gøre med, om det er kl. 21.00 eller det er kl. 24.00 eller efter kl. 24.00.
Magnus Heunicke (S), 2020-05-27:
Skal jeg forstå det sådan, at forslaget her er, at vi stopper med at have det her krav?
Det mener jeg er meget, meget uklogt.
Man kan jo se, at de i de lande i verden, som ikke har indført de her krav, har oplevet de her supersmittebegivenheder.
Det er jo nu meget, meget velbeskrevet, at der er supersmittebegivenheder på serveringssteder og andet, hvor man har siddet til langt ud på natten, og hvor alle sikkerhedkrav er gået fløjten, hvorefter man, også i Europa, har haft supersmitte, som også er nået danskere.
Det er meget velbeskrevet, og jeg vil advare meget, meget kraftigt imod, at vi smider ansvaret fra os, og at vi ikke holder hånd i hanke med det her.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-05-27:
Jeg vil gerne have ministeren til at gøre rede for, hvorfor man godt kan håndtere de regler kl. 23, men ikke kl. 1.
Altså, hvad er der i, at danskerne skal sendes hjem kl. 24, frem for at man lader serveringsstederne have de åbningstider, som de sædvanligvis har, og hvor folk godt kan finde ud af at opføre sig rimeligt i forhold til, hvordan man nu skal gebærde sig, når man er ude blandt andre mennesker?
Så hvad er ministerens forklaring på, at man godt kan overholde de regler kl. 23, men man ikke kan det kl. 1?
Peter Skaarup (DF), 2020-05-27:
Jeg læser spørgsmålet op: Synes ministeren, det var retvisende, at det på pressemødet den 11. marts 2020 blev fortalt til danskerne, at nedlukningen af Danmark skete på myndighedernes anbefaling, og kan ministeren i givet fald oplyse, hvilke konkrete myndigheder der var tale om?