runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Frandsen (M), 2024-10-03:
Tak for ordet, og tak til fru Mona Juul for talen.
Det, jeg vil spørge om, er, at det jo er almindelig kendt, at fru Mona Juul og De Konservative er stærke fortalere for en regering med et blåt flertal, og vi er jo selv i Moderaterne meget stærke fortalere for en midterregering.
Vi er rigtig glade for den regering, vi har, og det er vi jo, bl.a. fordi det er muligt at lave gode, balancerede aftaler og komme med gode udspil, og her tænker jeg selvfølgelig på den grønne trepart.
Der er mit spørgsmål til fru Mona Juul, om fru Mona Juul tror på og har den opfattelse, at det ville være muligt for en blå regering at lave et afbalanceret udspil, som den grønne trepart jo er, når man tænker på, hvem der i øvrigt ellers skulle være med i en blå regering eller være parlamentarisk grundlag for en blå regering.
Tror fru Mona Juul, at det også ville være muligt at løse så komplicerede samfundsproblemer med en blå regering?
Steffen Larsen (LA), 2024-10-03:
Vi er jo nok fuldstændig enige, og nu rammer vi lige om lidt 700 dage, siden regeringsgrundlaget blev præsenteret, og vi kan jo konstatere, at der ikke er sket noget.
Vi går stadig væk og venter på, at regeringen får udsendt de her ambassadører, og at der sker noget, som gør, at vi ser en form for bevægelse i den her sag.
For jeg må ærligt indrømme, at jeg er bekymret for, at vi ikke får det at se, og at der simpelt hen ikke sker noget.
Mona Juul (KF), 2024-10-03:
Altså, der, hvor jeg bor, fylder det ikke ret meget.
Jeg tror meget, at det sådan først og fremmest er i de store byer, at de mennesker, der har været bannerførere for det, er.
Ude i landet er man simpelt hen rystet over, at det foregår, at det på nogen som helst måde kan ske.
Vi har jo også set bandekriminalitet, der lige pludselig kommer til at hænge sammen med den her historieløshed og med de angreb, der er.
Det er helt ubegribeligt.
Susie Jessen (DD), 2024-10-03:
Det er gode takter og gode kommentarer her fra De Konservatives formand: at vi har det jødiske folks ryg, altså at vi ikke vil acceptere det her i Danmark; at det vil vi simpelt hen ikke være med til.
Og jeg er glad for, at vi også får det her nævnt i dag, for jeg synes, det er vigtigt, at vi også står sammen i Folketinget og bliver ved med at insistere på, at det her er en samtale, vi tager, også selv om det kan være skræmmende derude, hvor der er nogle meget, meget hidsige mennesker.
Mona Juul (KF), 2024-10-03:
Vi venter, og vi venter, og vi venter.
Det er jo desværre sandheden.
Jeg tror nemlig også og lytter mig til, at langt de fleste her i Folketinget lige præcis rigtig gerne vil se på, om der er nogle dele af konventionerne, som vi rent faktisk kan udfordre med ordentlighed og med anstændighed for at sikre, at vi ikke har kriminelle udlændinge i Danmark, og at vi har mulighed for at skubbe dem ud af landet igen.
Steffen Larsen (LA), 2024-10-03:
Et emne, der tydeligvis også har fyldt meget for Det Konservative Folkeparti, er udlændingepolitikken, og noget af det, som jeg også tror samler alle de borgerlige partier her i Folketinget, er jo også, at vi skal blive langt bedre til at udvise kriminelle udlændinge og også sørge for, at de faktisk bliver hjemsendt.
Regeringen har jo også sagt, at de vil arbejde på at udfordre konventionerne.
De er endda gået så vidt, at de har sagt, at de også vil udsende en ambassadør til det.
Karin Gaardsted (S), 2024-10-08:
Og selv om jeg på mange måder er enig med ordføreren i, at det selvfølgelig er noget, som arbejdsmarkedets parter normalt skal tage sig af, så tror jeg, det er meget vanskeligt for f.eks. en dansk fagforening eller en dansk organisation at samarbejde om det her med et udenlandsk rederi, for vi taler jo om overtrædelser, som kommer til at ske uden for Danmark.
Det her er en sikring af danske medarbejdere.
Så det vil jeg godt lige høre ordførerens bemærkning til.
Morten Bødskov (S), 2024-10-08:
Tak for det, formand.
Tusind tak for den, kan man roligt sige, meget positive modtagelse af forslaget.
Lovforslaget vil jo som sagt implementere et EU-direktiv, der beskytter mobile lønmodtageres rettigheder på indre vandveje.
Der er danskejede skibe, der sejler på indre vandveje i EU, hvor danske regler gælder.
Det er det, der er det centrale her, og det er det, jeg er lidt overrasket over at Dansk Folkeparti ikke er mere opmærksomme på, men nok om det.
Derfor skal vi implementere direktivet, så vi er med til at sikre gode arbejdsforhold.
Lovforslaget fastsætter, som det også har været fremme, minimumsrettigheder, men hvis der allerede er en overenskomst, som giver bedre rettigheder, så gælder den selvfølgelig, så længe den sikrer de samme rettigheder.
Lovforslaget minimumsimplementerer som sagt direktivet.
Det fastsætter en 8-timers arbejdsdag som udgangspunkt, men giver mulighed for forlængelser.
Det skal vi naturligvis være med til at sikre, også selv om vi i dag ikke kender til konkrete tilfælde, som kan være dækket af reglerne.
Regeringen foreslår så, at loven implementeres og administreres af Erhvervsministeriet, da arbejdet på indre vandveje foregår på fartøjer, ligesom arbejdet inden for søfart gør, og søfart er jo som bekendt ressortmæssigt placeret i Erhvervsministeriet.
Kontrollen med overholdelse af loven vil blive udlagt til Søfartsstyrelsen, som allerede har erfaring med regulering og kontrol på søfartsområdet.
Det er vigtigt, at danske regler understøtter gode arbejdsforhold, og det gør lovforslaget her, selv om vi som sagt ikke har nogen indre vandveje i Danmark, hvad der allerede har været debat om.
Regeringen har derfor meddelt Europa-Kommissionen, at Danmark vil implementere direktivet.
Vi implementerer direktivet med det her lovforslag, og jeg ser frem til et godt samarbejde om lovforslaget i vores Erhvervsudvalg.
Tak for ordet.
Peter Kofod (DF), 2024-10-08:
Tak for det, og tak for talen.
Ministeren siger det jo også lidt i sin tale, altså at der ikke rigtig har været problemer på det her område, og at man ikke har kendskab til nogen sager, måtte man forstå, hvor der var problemer.
Er det ikke noget mærkeligt, at Folketinget vedtager et lovforslag på et området, hvor regeringen, der fremsætter lovforslaget, siger: Vi har egentlig ikke kendskab til, at der skulle være problemer, men nu vedtager vi så et lovforslag alligevel?
Jeg kan ikke huske noget fortilfælde.
Katrine Robsøe (RV), 2024-10-08:
I Radikale Venstre synes vi, det er vigtigt, at vi rent faktisk sikrer de danskere, der er på arbejdsmarkedet, også dem, der ønsker at tage uden for Danmarks grænser og være i et andet EU-land og arbejde, og også dem, der i fremtiden skulle komme til at arbejde på indre farvande og på udenlandsk registrerede skibe.
Dem synes vi også vi skal passe ordentligt på, og derfor stemmer Radikale Venstre for lovforslaget.
Peter Kofod (DF), 2024-10-08:
Det er traditioner, som Socialdemokratiet i den grad har været med til at spille en hovedrolle i er blevet til en god dansk tradition og en rodfæstet ting i Danmark.
Og jeg er meget bekymret for, at man i Socialdemokratiet i de her år undervurderer den trussel, der er fra Bruxelles, og ikke tager den alvorligt nok.
Karin Gaardsted (S), 2024-10-08:
Tak for det.
Det er rigtigt, at vi ikke har indre vandveje Danmark, men vi har danskere, der arbejder på fartøjer, som sejler på indre farvande i lande syd for os og nord for os.
Mener ordføreren, at vi ikke skal sikre de medarbejdere ordentlige arbejdsforhold med arbejds- og hviletid som eksempler?
Peter Kofod (DF), 2024-10-08:
Tak for det.
Jeg vil lige ridse op, hvad det her lovforslag er et produkt af.
Det er et produkt af, at EU vil gennemføre et eller andet direktiv om indre vandveje.
Danmark gør så ikke noget ved det, fordi vi ikke har nogen indre vandveje, som lever op til de kriterier, som EU selv har sat, og så skriver Europa-Kommissionen til Danmark
: Kære Danmark, nu må I se at gøre noget ved det, I skal gennemføre det her direktiv om indre vandveje, som I ikke har.
Så siger regeringen: Jamen vi har ikke nogen indre vandveje, men vi fremsætter alligevel et lovforslag, som Folketinget skal diskutere, og som et meget bredt flertal i Folketinget kommer til at lægge stemmer til.
Jeg er nødt til at sige, at det ikke længere bare er Europa-Parlamentet, der er et Mickey Mouse-parlament.
Det er Folketinget også, for at et så stort flertal af mandater vil vedtage en lov, der slet ikke har nogen funktion eller finder anvendelse, og som bare er død lovgivning, er da for skørt.
Det er da for skørt, at regeringen skal bruge tid, energi og kræfter på at fremsætte lovforslag, som ingen får glæde af, når der er alle mulige ting og sager, der venter og står i kø, og som godt kunne fortjene opmærksomhed og diskussion i landets parlament, i landets Folketing.
Det her er simpelt hen for urkomisk; nej, ikke komisk, det er tragisk.
Når regeringen så samtidig skriver, og Moderaternes ordfører var så venlig at gøre opmærksom på det, at det her ikke kommer til at medføre ressourcetræk nogen steder, vil jeg sige: Nej, og det er der da en grund til, for de her regler vil ikke blive brugt.
Det er, som jeg forstår det af materialet, der er oversendt til partierne, ikke lykkedes Erhvervsministeriet at finde en eneste sag, hvor man kunne gøre de her regler gældende, hvis det var, de virkede den dag i dag.
Det er da for langt ude!
Det er da ikke den her måde, vi skal bruge vores ressourcer på, altså ved at lave død lovgivning, der ikke får nogen effekt.
Vi skal da lave lovgivning, der får effekt.
Nej, nej, nej!
Den her regering klapper hælene sammen og siger javel i stedet for at stille kritiske spørgsmål, og jeg er ked af, at Folketinget bare følger ukritisk efter.
Jeg skal meddele, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte forslaget.
Helle Bonnesen (KF), 2024-10-08:
Danmark er et yndigt land, men vi har trods alt hverken floder, kanaler eller større søer, vel at mærke søer i en størrelse, der bruges til international erhvervsmæssig transport.
Forslaget har jo allerede her givet anledning til lidt overvejelser, for det er jo et hypotetisk forslag, som vi måske aldrig nogen sinde får brug for, og i en tid, hvor alle taler om bøvl og byrder, og hvor alle ønsker at sænke det administrative pres på både det private erhvervsliv og den offentlige sektor, kan det godt virke lidt underligt at stemme det igennem.
Det eneste høringssvar, der er kommet, kommer fra Danske Advokater, og de påpeger dels en opstramning af definitionen for tilstrækkelig hvileperiode, dels et standardiseret syn på arbejds- og hvileperioder i forhold til andre brancher.
Jeg er godt klar over, at erhvervsministeren har arbejdet på en udbygning af definitionen af tilstrækkelig hvileperiode, og at erhvervsministeren mener, at opbevaring af optegnelser over arbejdstid og hvileperioder fra 1 år til 5 år vil være overimplementering.
Vi har altså en sag, hvor vi har et fremtidigt eventuelt tilfælde og danske regler efter aftale mellem en arbejdsgiver og lønmodtager kan finde anvendelse på danskejede fartøjer under udenlandsk flag, der måtte sejle på indre vandveje i andre EU-lande, selv om, som Erhvervsministeriet også fortæller, der konkret ikke er kendskab til tilfælde, i hvert fald historisk.
Men på grund af muligheden for at sikre det fremtidige tilfælde, vil Konservative støtte forslaget.
Peter Kofod (DF), 2024-10-08:
Tak for spørgsmålet.
Jeg bider mærke i, at man ikke har kunnet finde eksempler, hvor det ville give mening i forhold til de regler, som regeringen foreslår.
Så jeg ser ikke rigtig den store efterspørgsel på de regler, som regeringen vil vedtage.
Selv hvis jeg gjorde, ville jeg jo bemærke, at jeg ikke synes, at løn- og arbejdsvilkår skal være en sag, som Folketinget i den grad kommer til at diskutere, for jeg synes jo i høj grad, at det er noget, som arbejdsmarkedets parter skal forholde sig til; at det i høj grad er noget, fagbevægelsen skal forholde sig til; at det i høj grad er noget, som man skal diskutere ude på arbejdspladserne, så der sørges for, at vi har nogle ordentlige, gode vilkår for vores arbejdskraft.
Og det vil jeg sige at arbejdsmarkedets parter er meget bedre til, end EU-systemet er.
Jeg er meget bekymret for den drejning, vi ser i de her år, i EU-systemet, hvor særlig Europa-Parlamentet, men også Europa-Kommissionen synes, at man gradvis skal bestemme mere over vores arbejdsmarkedspolitik, så man gradvis kommer til at presse den danske model.
Det ville jeg synes var utrolig ærgerligt.
Jeg er meget bekymret over det, og jeg håber, Socialdemokratiet deler min bekymring.
Morten Bødskov (S), 2024-10-08:
Det tror jeg godt man kan finde.
Det handler jo om forebyggelse.
Det her handler om at give danske søfarende et bedre arbejdsmiljø.
Det er det, jeg ikke helt forstår at Dansk Folkeparti har overset, og det synes jeg bare man skal notere sig, for der er et bredt flertal i Folketinget, som støtter forslaget og dermed er med til at styrke arbejdstagerforholdene og lønmodtagerforholdene for danske søfarende.
Det synes jeg er ganske udmærket.
Det er jo rigtigt nok, at vi ikke har indre vandveje i Danmark, men som sagt ville danske søfarende på danskejede skibe, som uden for EU sejler under fremmede flag, i forhold til deres aftaleforhold kunne blive stillet over for situationer, hvor det her forslag så kan være med til at beskytte dem og forbedre deres rettigheder.
Det synes vi er ganske udmærket, og derfor støtter vi selvfølgelig forslaget, og jeg er glad for, at der er et bredt flertal i Folketinget, som gør det samme.
Peter Kofod (DF), 2024-10-08:
Hvorfor vil Moderaterne vedtage en lov, som vi ikke kommer til at bruge?
Det er da bare unødigt bureaukrati.
Det er da endnu mere af de regler og love, som danskerne er ved at drukne i, som vi er ved at få nok af, som der sidder vinkelskrivere nede i EU-systemet og laver, og som regeringen er for venlig og for flink i forhold til og over for bureaukraterne føler sig forpligtet til at fremsætte i Folketinget.
Hvorfor vil I dog blive ved med at hælde det i hovedet på danskerne?
Morten Bødskov (S), 2024-10-08:
Tak for det, formand, og tusind tak for den brede opbakning til forslagene – der er jo to forslag.
Lovforslagene har som sagt til formål at gennemføre bestemmelser for Grønland og Færøerne, der svarer til bestemmelserne i EU's pengeoverførselsforordning om oplysninger, der skal medsendes ved pengeoverførsler og ved overførsler af visse kryptoaktiver, som det hedder.
Det er således nødvendigt, at pengeoverførselsforordningen sættes i kraft for Grønland og Færøerne, hvis pengeoverførsler og overførsler af kryptoaktiver inden for rigsfællesskabet skal kunne anses for overførsler inden for EU's medlemsstater.
Konkret sikrer lovforslaget, at det er muligt for bankerne at strakscleare overførsler inden for hele rigsfællesskabet, hvilket betyder, at kontooverførsler kan gennemføres øjeblikkeligt døgnet rundt alle årets dage, altså såkaldte straksoverførsler.
Pengeoverførselsforordningen blev ændret i 2023, hvor anvendelsesområdet blev udvidet til også at omfatte overførsler af visse kryptoaktiver.
Ændringen af pengeoverførselsforordningen træder i kraft for Danmark fra og med den 30. december her i år, altså 2024, og med forslaget vil ændringerne så også gælde for Grønland og Færøerne fra samme dato.
Grønland og Færøerne er og har været inddraget i lovgivningsprocessen, som vi også hørte, vedrørende lovforslagene, og de er også positive over for forslagene.
Det er jeg glad for, og jeg takker for opbakningen og ser frem til den videre udvalgsbehandling af sagen.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-10-08:
Mange tak.
Der er fuld opbakning fra Grønlands side, og det er der også fra IA's side.
Området for finansiel regulering i Grønland er et ikkehjemtaget område, og dermed er det et dansk ansvarsområde under danske myndigheder, så det er derfor, vi behandler det her i dag.
Det har været førstebehandlet i Grønland, og derfor er vi fra vores side glade.
Det er vigtigt for os i forhold til selvstyreloven.
Vi ser jo nogle gange, at der er de her sådan spidsfindigheder, hvor man lige får glemt Grønland i forhold til EU, som så gør, at Grønland bliver et usikkert tredjeland.
Så vi er rigtig glade for, at man med det her lovforslag i hvert fald får rettet op på det.
IA støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2024-10-08:
Vi sender oversættelsen til jer.
»Aap Qujanaq.
Siumut sinnerlugu nalunaarutigisinnaavara Inatsisissatut siunnersuut L 5 tapersersoratsigu.
Aningaasanik nuussisarnerit taakku krypto-aktivinillu
aamma taaneqartartut, tassa nittartakkatigut nalillit pillugit malittarisassat nunatsinni inerisarnissaat pingaaruteqarluinnartutut aamma nalileratsigu.
Isumaqarpugut aamma aningaasaqalern eeh aningaasaqarnikkut isumannaallisaaneq, tassa aningaasanik toqqorterillutik uukapaatitsiniarlutik killilersorneqartariaqartut.
Taamaasillutalu Inatsisissamik una siunnersuut nukittorsarnerani aamma killilersuinerit nukittorsarsinnaallugit.
Inatsisissaq nunarsuarmi innuttaasut aningaasaqarnerannik illersuinermi aamma pisussaaffimmut misissoratsigu naapertuuttoq takusinnaavarput, soorluttaaq aningaasanik nuutitsinermi ersarissaqqaartussaaneq pillugu aamma eeh isumannaavittumik suliarineqarsinnaanissaa takusinnaagatsigu .
Vi støtter forslaget.«
[Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration tirsdag den 9. oktober 2024.
Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler]. »Tak for ordet. På vegne af Siumut støtter vi L 5. Forslaget om regler for pengeoverførsler og kryptoaktiver i Grønland er et nødvendigt skridt mod at styrke vores økonomiske sikkerhed og bekæmpe hvidvask og økonomisk kriminalitet. Lovforslaget er i tråd med internationale forpligtelser og vil give større gennemsigtighed i transaktioner. Vi er opmærksomme på, at implementeringen skal tilpasses Grønlands forhold, og vi ser frem til udvalgets arbejde med at sikre en smidig proces. Og med de ord kan jeg meddele, at Siumut støtter forslaget.« [Ovenstående er en helt uredigeret gengivelse af talerens eget manuskript som modtaget af Folketingets Administration tirsdag den 9. oktober 2024. Der tages således forbehold for mulige fejl og mangler].
Alex Ahrendtsen (DF), 2024-10-08:
Tak, formand.
Det støtter vi selvfølgelig i Dansk Folkeparti.
Lovene er smart lavet, i og med at de er bilag til eksisterende lovgivning.
Vi knytter dermed også Færøerne og Grønland tættere til rigsfællesskabet og letter dagligdagen for borgerne inden for rigsfællesskabet.
Vi støtter varmt forslaget.
Carsten Bach (LA), 2024-10-08:
Tak for det, formand.
Hvidvaskloven og EU-direktiver skal selvfølgelig implementeres også i den øvrige del af vores rigsfællesskab, som de er blevet herhjemme, og det er det, vi gør med lovforslaget her.
Det støtter Liberal Alliance selvfølgelig uden forbehold.
Og detaljerne i selve lovforslaget er der blevet redegjort for af tidligere ordførere.
Jeg vil dog lige i den her sammenhæng påpege, at det jo desværre er lidt en uskik, at vi her i Folketingssalen i Danmark behandler et lovforslag, før det er endeligt færdigbehandlet i Grønland.
Så med det in mente støtter Liberal Alliance forslaget.
Theresa Berg Andersen (SF), 2024-10-08:
Tak for ordet.
Den her sag skulle have været præsenteret ved hr. Karsten Hønge, men da han er på en anden opgave, er det mig, der står her.
Jeg kan jo ligesom Socialdemokraternes ordfører sige, at det var svært at komme efter en lang tale om de indre farvande, men nu ved jeg, hvor fantastisk der er på Grønland, efter jeg har været på en udvalgstur dér.
Forslaget mangler at blive færdigbehandlet i Grønland, så når Grønland er klar, er SF også klar, så SF støtter forslaget.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-10-08:
Tak for ordet.
Det er jo ét lovforslag gældende for Grønland og ét gældende for Færøerne, og det giver god mening, at vi sambehandler sagerne, i og med at indholdet er ens.
I Danmarksdemokraterne synes vi, formålet med lovforslagene er fine.
De gør det lettere at få sporet overførsler af virtuelle aktiver og styrket indsatsen mod hvidvaskning og terrorfinansiering, for det er godt med ens regler på området her.
Vi har alle sammen en stor interesse i det her, og i Danmarksdemokraterne har vi noteret os, at efter vores oplysninger er både Grønland og Færøerne meget positive og interesserede i de her forslag.
Men som tidligere nævnt mangler vi den endelige behandling på Færøerne og i Grønland, og når den foreligger, er vi i Danmarksdemokraterne klar til også at stemme for forslagene, såfremt Grønland og Færøerne også selv ønsker det.
Louise Elholm (V), 2024-10-08:
Tak for ordet.
Det er ganske rigtigt, at det her handler om at gennemføre nogle EU-regler: en forordning om oplysninger ved pengeoverførsler og ved visse kryptoaktiver for henholdsvis Grønland og Færøerne.
Det her er en måde, hvorpå man styrker indsatsen i forhold til hvidvask og terrorfinansiering, og det er jo en rigtig positiv ting.
Og noget af det, jeg har noteret mig at partierne har meldt tilbage i høringssvarene fra Grønland, er også, at det er noget, man rigtig gerne vil bekæmpe.
Og så sikrer det jo, som den tidligere ordfører også sagde, at Grønland og Færøerne ikke bliver behandlet som tredjeland, men kan overføre og modtage midler på lige fod med Danmark, og at bankerne kan lave straksoverførsler.
Det vil sige, at man kan lave kontooverførsler døgnet rundt med det samme, og det er nogle rigtig positive ting at holde fast i.
Vi er nødt til at lovgive om det, fordi hverken Færøerne eller Grønland er med i EU, og det er derfor, vi laver det her lovforslag.
Jeg lægger vægt på, at det her er et ønske fra både Færøerne og fra Grønland, og derfor støtter Venstre det også.
Og jeg skal hilse fra Radikale Venstre og fra Sambandspartiets fru Anna Falkenberg og sige, at de også støtter lovforslagene.
Per Husted (S), 2024-10-08:
Mange tak.
Det er jo svært at komme efter et så vigtigt emne som de indre vandveje i EU, men vi må prøve.
Pengeoverførsler skal kunne ske trygt og godt, og derfor har vi i EU noget, der hedder pengeoverførselsordningen.
Når der så kommer nye pengeoverførselsmetoder, som man ikke havde tænkt på, da man i sin tid lavede ordningen, er det nødvendigt at revidere ordningen, og det er sket i EU, sådan at visse kryptovalutaer nu er omfattet af samme regler ved pengeoverførsler.
Det er ændringer, der allerede træder i kraft den 30. december, så det er snart.
Med det her lovforslag vil vi sikre, at Grønland og Færøerne har samme rammer som Danmark, så der fortsat kan overføres midler på fuldstændig ens vilkår i rigsfællesskabet.
Hvis vi ikke gør det, vil Grønland og Færøerne blive betragtet som tredjelande, og det kan give nogle uhensigtsmæssigheder eksempelvis i forbindelse med straksclearinger af pengeoverførsler, altså at man ikke kan modtage penge
samme dag, som de bliver sendt.
Det kan vi jo ikke have af hensyn til borgere og erhvervsliv i Grønland og på Færøerne og ikke mindst af hensyn til de borgere, som bor i én del af rigsfællesskabet, men måske har familie eller erhverv i en anden del af rigsfællesskabet.
Socialdemokratiet støtter forslaget, men for mig er det vigtigt lige at understrege, at lovforslaget faktisk ikke er færdigbehandlet på Færøerne og i Grønland.
Ifølge mine oplysninger vil der ske en parallel proces, og det skal vi være opmærksomme på mellem første-, anden- og tredjebehandlingen, og vi skal tilrettelægge behandlingen efter det.
Men samlet set støtter Socialdemokratiet forslaget, og med det vil jeg sige tak for ordet.