Hans Christian Schmidt (V), 2016-10-27:
Tak for det, fru formand.
Tak, først og fremmest til ordførerne for indlæggene.
Et flertal af Folketingets partier står bag aftalen.
Man kan sagtens spørge: Hvorfor blev det ikke gjort noget før?
Jeg kan kun sige, at jeg altså har arbejdet med det hele tiden, mens jeg har siddet i ministerstolen, men jeg deler det synspunkt, at der ikke var nogen grund til, at man i 3 ½ år lod aftalen om Post Danmark ligge, når man kunne se, at det gav underskud hvert år.
Det er mangel på rettidig omhu.
Ellers skulle man selvfølgelig straks være gået i gang med det.
Jeg vil godt lige henlede opmærksomheden på side 10 i vores aftale, hvor der står: »Statens aftale med Post Danmark om varetagelse af befordringspligten løber som hidtil over en 3-årig periode, og udløber således ved udgangen af 2019.
Forligskredsen mødes i god tid inden udløbet af den nævnte aftale for at drøfte udviklingen på postmarkedet og befordringspligten efter 2019.
Det var noget, man med rettidig omhu skulle have gjort noget før, og det kunne man sagtens have gjort, men man gjorde det ikke.
Jeg vil bare sige, at jeg ikke synes, at det er den måde, man skal håndtere sådan nogle ting på.
Problemerne går ikke væk, bare fordi man ikke vil se dem.
Og jeg må sige, at jeg synes, at der har været flere ting, vi har været nødt til at gå ind og kigge på, og her er altså en af dem.
Jeg håber, at vi sammen vil sørge for at hjælpe hinanden med, at vi i fremtiden gør det på den måde, som i hvert fald regeringen har foreslået, og som jeg også forstår at et stort flertal står bag.
Jeg skal sige her, at langt de fleste af de aftalte justeringer af befordringspligten er udmøntet administrativt, ved at der er udstedt en ny individuel tilladelse til Post Danmark A/S med virkning fra den 1. juli dette år.
Hjemmelen finder man i postlovens § 15 stk. 1. Ministeren har inden for lovens rammer bemyndigelse til administrativt at fastsætte vilkår for opfyldelse af befordringspligten i overensstemmelse med de politiske aftaler, der indgås herom.
De gennemførte administrative justeringer af befordringspligten omfatter bl.a. afskaffelse af A-brevet som befordringspligtigt brev, afskaffelse af betegnelsen B-brev, der blot nu hedder brev, ændrede servicekrav for breve, så disse leveres inden for 5 dage mod tidligere 4 dage, mulighed for at reducere antallet af omdelingsdage til 5 hverdage om ugen, og omdeling kan undlades på mellemdage samt en præcisering af, at postleveringen sker til modtagerens folkeregisteradresse.
Endelig får 23 mindre øer mulighed for at få eget postnummer.
Det er noget, der glæder specielt mig selv, fordi jeg i 3 ½ år havde fornøjelsen af at være formand for Landdistriktsudvalget her i Folketinget, og der må jeg sige, at når vi besøgte øerne, og det gjorde vi hvert år, ja, så sagde man på flere af øerne, at det kunne de godt tænke sig.
Jeg vil godt sige tak til alle partierne for, at det nu endelig bliver virkelighed.
Lovforslaget om ændring af postloven, som vi behandler i dag, udmønter som sagt de dele af den politiske aftale af 3. maj 2016, som kræver lovændring.
Lovforslaget omhandler afskaffelse, som jeg sagde, af den såkaldte udligningsordning, og samtidig indarbejdes den besluttede ændring af betegnelsen B-brev til brev i postloven.
Fra og med regnskabet 2017, altså regnskabsåret 2017, vil det således ikke længere være muligt for Post Danmark at fremsætte en anmodning om at modtage bidrag fra udligningsordningen til dækning af nettoomkostninger ved at varetage befordringspligten.
Dette er et centralt element i den politiske aftale af 3. maj 2016.
Post Danmark har både for regnskabsåret 2014 og 2015 fremsat ønske om bidrag fra ordningen, for så vidt angår breve, og en eventuel anmodning fra Post Danmark om bidrag vedrørende regnskabsåret 2016 vil først kunne fremsættes i 2017, når årsregnskabet for 2016 foreligger.
Som det også er beskrevet i bemærkningerne til lovforslaget punkt 3.1.2, side 3 om proceduren for behandling af anmodning fra Post Danmark A/S, går der imidlertid en vis tid, før fremsatte anmodninger kan være færdigbehandlet.
Eksemplet i lovforslaget viser, at beløb i forhold til en tænkt anmodning om bidrag for regnskabsåret 2016 først i 2019 kan være opkrævet hos øvrige postvirksomheder, som har tilladelse til erhvervsmæssig postbefordring, og udbetalt til Post Danmark.
Sådan er ordningen.
Men som nævnt afskaffes den udligningsordning med virkning fra regnskabsåret 2017, og det betyder, at Post Danmark fremover ikke kan rejse krav om bidrag til dækning af nettoomkostninger ved varetagelse af befordringspligten.
Jeg vil godt henlede opmærksomheden på det, som nogle kritiserede.
Det er ærgerligt, fordi det jo er sådan, at hvis man kritiserer nogen, er det en god regel at blive her, så man også lige kan høre, hvorfor tingene er gået, som de er.
Sagen er, at der var en kommentar til, at SKAT har forholdt sig på en måde, som man ikke fandt var særlig imødekommende over for Post Danmark.
Nu har jeg den grundlæggende regel, og den behøver man selvfølgelig ikke at efterleve i Folketinget, men jeg vil alligevel sige, at den regel, jeg prøver at leve efter, er, at regler og love gælder for alle.
Det er jo ikke sådan, at fordi man har et særligt forhold til Post Danmark og synes, at de burde have det lidt nemmere ved det hele, så kan vi sådan begynde at ændre reglerne.
De skal jo også følge de regler, der ligger.
Derfor aftalte vi med hinanden, og det står på side 9, næsten nederst lige før afsnittet om proces
: »Aftalen er indgået uden, at aftaleparterne har indflydelse på SKATs eventuelle praksisændring af moms«
– så det vidste vi alt om, da vi sad der – »Det er Post Danmarks forventning« – og den tager jeg lige igen – »Det er Post Danmarks forventning«
– og det er jo fint, at Post Danmark har en forventning, men det har ikke noget at gøre med, hvad vi lovgiver om – »at SKAT i det videre forløb indgår i seriøse drøftelser inden for lovens rammer om at finde praktiske løsninger, som i realiteten friholder Post Danmark for de negative følgevirkninger af en eventuel afskaffelse af reglen.
« Jeg beder bare om, når man diskuterer sådan noget her, at man overvejer, om det så ikke ville være meget rarere, at vi bare forholder os til det, vi selv har skrevet under på, i stedet for at vi kommer til at diskutere noget helt andet.
Vi var alle fuldstændig klar over, at det her var noget, SKAT inden for lovens rammer ville fastsætte.
Vi var også alle sammen klar over, at det ikke var noget, vi kunne gå ind at diskutere, idet det henhører til SKAT.
Jeg skal så sige, at jeg selvfølgelig er enig med skatteministeren i de ting, skatteministeren er kommet frem til, men det ændrer jo ikke ved, at det også var det, vi aftalte med hinanden.
Derfor vil jeg bare sige, at det altså er en kritik, der er skudt forbi.
Så var der et spørgsmål til mig fra hr. Henning Hyllested, og det vil jeg gerne svare på.
Det er et spørgsmål vedrørende Dansk Blindesamfund.
Det er rigtigt, at da dag til dag-brevene ikke længere er en del af befordringspligten, har Post Danmark besluttet, at blindeforsendelser ikke længere kan sendes gratis fra dag til dag.
Man kunne selvfølgelig godt have besluttet, at det ville man alligevel gøre, men det har man altså besluttet at man ikke vil.
I forlængelse heraf er der en igangværende dialog mellem Dansk Blindesamfund, Nota, som er et bibliotek for læsehandicappede, og Post Danmark om de praktiske muligheder for at sende blindeforsendelser.
Jeg synes, hr. Henning Hyllested tager et spørgsmål op, som er meget aktuelt, vedkommende og seriøst, og jeg vil gerne sige til hr. Henning Hyllested, at jeg godt vil være med til, at vi prøver at holde Post Danmark op på, om der ikke var en mulighed for, at man på en eller anden måde kunne støtte den organisation.
Jeg tror, jeg deler hr. Henning Hyllesteds synspunkt om, at de mennesker i forvejen er ramt, da de jo ikke har de samme muligheder, som vi andre har for hver dag at søge viden osv. på forskellige andre måder, men er overladt til nogle specielle måder at gøre det på, og derfor kunne det være en god idé at se på, om ikke Post Danmark kunne finde en løsning på det.
Men jeg synes, vi lige skal vente og se, hvad de finder ud af, og så synes jeg, vi kan vende tilbage til det igen, og det er jeg meget optaget af at vi kan.
Selv om jeg godt ved, at hr. Henning Hyllested står uden for forligskredsen, så har jeg nu den holdning, at hvis nogen kommer med nogle gode indspark, uanset om de står uden for eller inden for forligskredsen, er der grund til at lytte til dem.
Tak for ordet.