runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2022-05-11:
Jeg ville ønske, det var så nemt, men sagen er jo, at det godt nok er det, der er sikkerheden for, at du kan blive anvist og blive placeret i den kommune, men hvordan kommunen selv løser boligplaceringen af de ukrainere, som er i kommunen, er jo meget forskelligt.
I den kommune, vi står i nu, opfører man eksempelvis en skurby på Amager Strandvej for at huse folk, og det er jo ikke nødvendigvis det boligtilbud, som de fleste starter med at ønske sig – nogle kommer også ind på hotel.
Så det betyder desværre ikke nødvendigvis, at man kan få det, vi sådan i almindelighed betragter som en bolig som f.eks. en almen bolig eller tilsvarende et eller andet sted.
Retningslinjen er, at man som flygtning så vidt muligt kan krydse af, hvor man gerne vil bo.
Man prøver så vidt muligt at give folk mulighed for at bo der, hvor de ønsker, og hvis de ikke kan bo der, så i hvert fald i samme landsdel, men fordi der er et ulige søgemønster – der er flere, der søger i Nordvestjylland, end der f.eks. er på Sydsjælland – vil der skulle flyttes nogle mennesker rundt.
Men vi prøver at gøre det på en måde, så folk kan blive tæt på, og sådan at det ikke bliver en kommunaløkonomisk flytten penge rundt i landskabet.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-12:
Vi skal holde armslængde til ATP's investeringer, og vi skal ikke spænde ben for den bedst mulige forrentning af deres opsparing.
Beslutningsforslaget åbner for, at ethvert politisk flertal får sådan konkret indflydelse på ATP's investeringsstrategi.
Egenkapitalinvesteringer kan jo faktisk bidrage til, at pensionsopsparerne får et bedre afkast, og at der kommer mere risikovillig kapital på markedet – og begge dele synes vi faktisk i SF er rigtig fint.
Jeg kan forstå på det, at forslagsstillerne er bekymret for konkurrencesituationen – det er vi også i SF.
Vi er bekymret for den dårlige konkurrence, som bl.a. skyldes, at Danske Bank med sin enorme størrelse og dominans fylder det meste af markedet, mens resten optages af Nordea.
Hvis man er bekymret for det, skal man jo ikke udelukke eller begrænse en ny aktør.
Jeg vil dog også sige, at vi – som jeg ser et pensionsselskab som ATP – vel kan forvente, at det kun bliver en mindre del ATP's kapital, der investeres på den her måde; men det er så af hensyn til pensionsopsparernes sikkerhed.
SF kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Mona Juul (KF), 2022-05-12:
Tak for ordet.
Siden ATP blev oprettet ved lov den 3. marts 1964 for at administrere den obligatoriske pensionsordning, er der sket rigtig meget både med vores pension og med investeringer i det hele taget.
Vi ønsker alle, at vores pensionsopsparinger bliver så værdifulde som muligt, men det duer selvfølgelig ikke, hvis ATP i deres iver samtidig laver konkurrenceforvridende forretning.
Da ATP i oktober 2020 meldte ud, at de fremover ville investere kapital fra tredjeparter i udenlandske private equity-fonde sammen med danskernes ATP-penge, blev jeg ærlig talt meget bekymret, for når man tillader det, driver ATP virksomhed, der er i direkte konkurrence med private kapitalforvaltere – og det er faktisk ikke meningen.
ATP har historisk set
kun investeret de penge, som danskerne ved lov har været pålagt at indbetale til ATP, og jeg mener også, at det følger af ATP-loven, og at ATP skal holde sig til den opgave.
Den første er selvfølgelig at tiltrække noget kapital fra investorer, og den anden handler om at investere pengene og forvalte dem på så god vis som overhovedet muligt.
ATP er jo i den gunstige situation, at de ikke har den svære opgave med at tiltrække kapitalen; det giver ATP en unik mulighed for at konkurrere med private kapitalforvaltere, som skal bruge meget betydelige ressourcer på at være dem, der får lov til at forvalte kapital for andre – det lever vi med for alle danskeres pensions skyld.
Det giver jo en urimelig statslig konkurrencemæssig fordel.
De økonomiske midler i den her PEP VII-fond bliver anvendt på et konkurrenceudsat marked, men midlerne vil imidlertid stamme fra et ikkekonkurrenceudsat marked, nemlig ATP's lovfæstede eneret som forvalter af en omfattende pensionsformue.
Det kan jo faktisk udgøre en form for krydssubsidiering.
Hos Konservative anerkender vi absolut ATP's investeringer, som igennem mange år har givet solide afkast til gavn for danske pensionister, og vi ønsker slet ikke at begrænse ATP's muligheder for at skaffe attraktivt afkast.
Men vi mener ikke, at en statslig begunstiget pensionskasse skal have mulighed for at invitere private investorer med i bl.a. pensionsselskabets private equity-investeringer, som det er sket i forbindelse med den her PEP VII-fond.
Det er derfor, vi sammen med de andre borgerlige partier har fremsat det her beslutningsforslag, som vil udelukke ATP fra at konkurrere med private investeringsvirksomheder i forhold til forvaltning af midler for private investorer.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2022-05-12:
Tak for det.
ATP er det sted, hvor danskerne trygt betaler ind til deres pension, og hvor ATP efter bedste formåen placerer pengene der, hvor det giver det bedste afkast.
ATP har ikke nogen konkurrenter, de har en lovfæstet eneret som forvalter af pensionsmidlerne, men hvad ville der ske, hvis de begyndte at være kapitalforvaltere på et aktiemarked og sideløbende med deres bundne opgave kastede sig ud i at forvalte andre midler end pensionsmidlerne?
Så ville de jo først og fremmest være i konkurrence med de mange gode private kapitalfonde, herunder også SMV'erne, der ikke har en kinamands chance for at konkurrere med dem.
Så når vi gør ATP til eneforvalter af pensionsmidlerne, har vi også en pligt til at sikre, at de holder sig til det, og derfor har vi været med til at stille forslaget sammen med Venstre, Konservative og de øvrige borgerlige partier.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-12:
Tak for det.
Tidligere ordførere har, og jeg tror også, Venstres ordfører kommer til at gøre det, redegjort mere for substansen i det her, så der er ingen grund til at gentage det.
For os i Nye Borgerlige er det her med den frie og lige konkurrence rigtig, rigtig vigtigt, og vi synes, at vi trænger til en lille justering her.
Grundlæggende kan man også spørge sig selv, og ATP anerkender jeg fuldstændig har spillet en meget, meget vigtig rolle historisk set og sådan nogle ting, hvor arbejdsmarkedet arbejder sig hen, hvilken rolle de her ting skal spille, og hvor meget frihed vi skal give ud til borgerne fremadrettet.
Det er nogle andre diskussioner, men jeg synes også, at det er værd at diskutere, når vi har så stor en spiller på banen, om det skal fortsætte på den måde.
Men det her er i hvert fald et forsøg på at sige, at der altså skal ske en afgrænsning, og at der er nogle grænser for, hvor store vi skal lade dem her være, og hvor mange arbejdsopgaver de skal have ud over det, som man allerede lovfæstet har sat dem til, og det er jo klart, at vi i Nye Borgerlige støtter vores eget beslutningsforslag.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-12:
Jeg vil gerne spørge hr. Torsten Schack Pedersen, om Venstre mener, at der i dag er den her sunde konkurrence på kapitalmarkedet, der så åbenlyst domineres af nogle få store aktører.
Karsten Hønge (SF), 2022-05-12:
Jeg synes egentlig, at uanset om man når frem til, at der faktisk ikke er nok konkurrence, og at det så vil være godt at få en spiller mere på banen, eller om man siger, at der faktisk er god konkurrence, og derfor skal de selv konkurrere på de vilkår, er spørgsmålet til hr. Torsten Schack Pedersen faktisk – hvis vi kan blive enige om, at det her vil give mulighed for, at pensionsopsparerne får en bedre forrentning af deres penge – hvad der så er vigtigst: Er det den der ideologi, eller at vi får flere penge til vores pensionister?
Henrik Møller (S), 2022-05-12:
Og da det er et udtryk for, at man kan agere på markedsvilkår, bakker vi det op, og så er det jo en del af det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-05-12:
Jeg bliver sådan lidt bekymret, når hr. Karsten Hønge grundlæggende tager en diskussion om konkurrencesituationen og hr. Karsten Hønge så, som jeg må forstå spørgsmålet, mener, at et eventuelt konkurrenceproblem skal løses, ved at ATP begynder at agere på et fuldt privat marked.
Der er vi nok grundlæggende politisk uenige om, om det er en offentlig aktørs rolle at øge konkurrencen ved at være markedsaktør, eller om det måtte være almindelige konkurrenceretlige regler, vi skulle diskutere.
Men jeg hører det klart, som at hr. Karsten Hønge siger, at hr. Karsten Hønge synes, det er fint, at ATP er i konkurrence med private kapitalforvaltere.
Det er helt fair.
Det har vi så bare en politisk uenighed om, og vi har også en relativt forskellig opfattelse af, hvordan det forholder sig til statsstøtteregler og konkurrenceret.
Henrik Møller (S), 2022-05-12:
Tak for det.
Lovforslaget, som vi nu skal i gang med at behandle, handler om at holde hånden under de børn og de børnefamilier, hvor mor og far ikke er i arbejde.
Men inden jeg vil begrunde Socialdemokratiets opbakning til lovforslaget, så lad mig lige indlede et andet sted.
For som I alle ved, går det rigtig godt med beskæftigelsen i Danmark.
Rekordmange danskere er en del af arbejdsmarkedet, de står op og bidrager til fællesskabet, og det er rigtig godt.
Det er sådan set det, vi skal stræbe efter.
Men selv om beskæftigelsen er høj og rigtig mange er blevet løftet fra kontanthjælp til selvforsørgelse, så mangler vi stadig væk at få de sidste med, og dem må vi ikke glemme, og vigtigst af alt må vi ikke glemme børnene.
Der er tre væsentlige hensyn i det lovforslag, som vi behandler her i dag, og som vi vægter utrolig højt i Socialdemokratiet.
Det ene handler om, at der altid skal være en gevinst ved at tage et arbejde.
Det andet handler om, at vi ikke må øge tilstrømningen til Danmark gennem høje ydelser.
Og det tredje handler om, at det aldrig må være børnene, der skal betale prisen for, at mor og far ikke er i arbejde.
Derfor indgik vi tilbage i efteråret 2019 en aftale om et midlertidigt børnetilskud.
Formålet med det midlertidige børnetilskud har været at sikre børn nogle rimelige vilkår og lige muligheder for at være en del af fællesskabet.
Det har nemlig rimelig store konsekvenser, når børn udelukkes fra fællesskabet i den lokale fritidsforening, bare for at nævne et eksempel.
Vi er lige nu i gang med forhandlingerne om et nyt kontanthjælpssystem, og det er selvfølgelig ikke nogen nem opgave.
Vi skal blive enige om, hvordan vi fremadrettet indretter vores kontanthjælpssystem, så det på den ene måde både bliver mere gennemskueligt og enkelt og på den anden måde også tager hensyn til gevinsten ved at tage et arbejde og børnenes livsvilkår.
Derfor mener jeg også, det rigtige er at give processen den tid, den har brug for, og derfor er det også nødvendigt at forlænge det midlertidige børnetilskud.
For det skal naturligvis ikke gå ud over børnene, at vi politisk har brug for mere tid til at blive enige om, hvordan et nyt ydelsessystem skal vægtes korrekt.
Socialdemokratiet støtter på den baggrund op om lovforslaget.
Tak for ordet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-05-12:
Tak for kommentaren til beslutningsforslaget.
Det er en opfattelse, vi deler en til en.
Men det, der er bekymringen, er, hvorvidt ATP bevæger sig ud på et marked, hvor der i forvejen findes andre aktører.
Og når ministeren siger, at det her vil rokke ved ATP's muligheder, bedes ministeren bekræfte, at ATP indtil 2020 ikke har benyttet sig af den her mulighed, og at der mig bekendt indtil videre ikke er kommet ekstern kapital ind i den fond, vi taler om.
Det tror jeg der er en fortsat, igangværende diskussion af mere juridisk karakter om.
Men lad mig så tage det mere principielle spørgsmål.
Når ATP hidtil har investeret vores alle sammens penge selv og nu også vil påtage sig opgaven at investere andre investorers penge, mener ministeren så, at det er i fuld overensstemmelse med det formål, som ATP har, nemlig at forrente vores ATP-opsparede penge?
Mener ministeren også, at det er ATP's opgave at forvalte eksterne penge?
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-12:
Jeg mener grundlæggende, at det er i overensstemmelse med ATP's formål, nemlig at forrente vores alle sammens opsparing, og det er de jo, som ordføreren selv nævner, rigtig, rigtig dygtige til.
Og ATP's bestyrelse har jo selv vurderet, at det her er en mulighed, man gerne vil benytte sig af i fremtiden, for at kunne geare investeringer i større projekter.
Den mulighed har vi i hvert fald fra regeringens side bakket op om, fordi vi har tiltro til, at det også kan være et værktøj til at sikre en højere forrentning af vores alle sammens opsparede ATP-midler.
Mona Juul (KF), 2022-05-12:
Og tak til ministeren for talen.
Som jeg opfatter det, har ATP én opgave, og det er jo ligesom at forvalte de her pensionsmidler, som vi alle sammen smider ind.
Og jeg synes også, at det følger af ATP-loven, at det netop er det, ATP skal holde sig til, altså lige præcis den opgave.
Er det ikke rigtigt forstået?
Men mener ministeren, at det er helt fair, at ATP går ind og laver den her PEP VII-fond og dermed begynder at investere sammen med private investorer og dermed jo laver en efter min mening konkurrenceforvridning af markedet?
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-12:
Helt grundlæggende vil vi da, så længe det er inden for lovgivningens rammer, gerne stille de værktøjer til rådighed for ATP, som gør det muligt at agere på markedet.
Altså, det er jo en uafhængig fond med en uafhængig bestyrelse, hvis formål det i virkeligheden er at sikre garanteret pension til alle danskere.
Henrik Møller (S), 2022-05-12:
Med beslutningsforslaget her ønsker Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti, Nye Borgerlige og Liberal Alliance at fjerne muligheden for, at ATP kan forvalte ekstern kapital ved siden af forvaltningen af ATP-midlerne.
Forslagsstillerne er bekymrede for, at ATP påbegynder en ny konkurrenceforvridende erhvervsaktivitet på markedet for privat kapitalforvaltning og påbegynder opgavetyveri ved at åbne for investeringer for private eksterne investorer.
Jeg er sådan set enig med forslagsstillerne i, at ATP spiller en vigtig rolle i det danske pensionssystem, som heldigvis også sikrer gode afkast til gavn for danske pensionister.
Men jeg deler ikke forslagsstillernes bekymring for, at ATP bevæger sig ud i en urimelig konkurrence over for private investeringsselskaber.
Det gør jeg ikke, efter at både Kammeradvokaten og regeringens statsstøtteudvalg har vurderet, at der ikke er tale om ulovlig statsstøtte, at etableringen og forvaltningen af PEP VII-fonden og parallelfonden er udtryk for markedsvilkår, og at investeringerne generelt foregår på markedsvilkår for at optimere pensionsmidlerne.
Men det kræver, at vi her i Folketinget skaber de lovgivningsmæssige rammer, så ATP kan sikre realværdien ved investeringer.
Vi har jo tidligere herinde haft et forslag om at, kan man sige, løsne rammerne lidt i forhold til den risikovillighed, som ATP skulle have, fordi man kunne se ind i problemer med, om forrentningen kunne være god nok i forhold til at sikre pensionerne på længere sigt.
Jeg mener, at indholdet i beslutningsforslaget her vil svække muligheden for at sikre realværdien ved at begrænse ATP i deres investeringsmuligheder.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte beslutningsforslaget, og jeg kan på Enhedslistens vegne meddele, at det kan de heller ikke.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-05-12:
Jeg skal bare forstå det rigtigt: Socialdemokratiets ordfører mener, at ATP skal have mulighed for at agere på lige vilkår med enhver anden kapitalforvalter.
Henrik Møller (S), 2022-05-12:
Jeg mener, at ATP skal have lov til at agere inden for den ramme, der ligger omkring parallelaftalen og PEP VII-fonden her.
Torsten Schack Pedersen (V), 2022-05-12:
Men hidtil har det jo været sådan, at ATP dygtigt – og det tror jeg vi er rigtig mange der er taknemlige for – har investeret pengene og sikret et ganske, ganske flot afkast, men ATP har ikke sat sig for bordenden og investeret eksterne penge.
Altså, det er jo derfor, sagen påkalder sig opmærksomhed.
Det her er et helt nyt instrument, hvor ATP påtager sig en helt anden aktiv rolle med ikke alene at investere vores penge, men også at investere penge for en amerikansk kapitalfond, og hvor det er ATP, der sidder for bordenden.
Det skal jeg bare forstå at Socialdemokratiet mener er en helt naturlig opgave for ATP at løse.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-12:
Mange tak til ordførerne for bemærkningerne.
I de her dage sidder jeg og forhandler om fremtidens kontanthjælpssystem sammen med mange partier.
Vi ville gerne have, at flere partier også bød sig til.
Forhandlingerne skrider heldigvis fremad, men jeg vil heller ikke lægge skjul på, at det er en meget vanskelig opgave.
For det andet er kontanthjælpssystemet i sig selv en meget kompleks størrelse.
Og for det tredje tager det lang tid at arbejde sig hen imod de helt rigtige balancer mellem de mange forskellige hensyn, vi skal tage.
For hvordan sikrer vi, at der er en tydelig økonomisk gevinst ved at stå tidligt op om morgenen og hoppe op på cyklen for at tage hen på arbejde i stedet for at gå hjemme på offentlig forsørgelse?
Og hvordan sikrer vi på samme tid, at børn, hvis forældre er ledige, vokser op under rimelige vilkår og kan være en del af fællesskabet?
Det er lige netop børnene, der har regeringens fokus.
Børnene skal ikke betale prisen, mens vi politikere prøver at blive enige med hinanden.
Derfor foreslår regeringen altså at forlænge det midlertidige børnetilskud året ud.
På den måde kan vi fortsætte med at holde hånden under de familier, som modtager de laveste ydelser i kontanthjælpssystemet, så de har mulighed for at give deres børn de samme muligheder som deres jævnaldrende.
Jeg vil gerne takke for drøftelsen i dag og ser frem til den videre behandling i udvalget.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-12:
Tak for det.
Jeg går selvfølgelig ud fra, at det helt konkret handler om det beløb, som det er man får, men der er jo også andre ting, der gør, at man finder det værdifuldt at være en del af et arbejdsfællesskab.
Altså, jeg synes bare, det virker sådan ret vildt at have en sats, som svarer til 40 kr. i timen, og så snakke om, hvorvidt det kan betale sig at arbejde eller ej.
Der er eddermame langt fra 40 kr. i timen til mere end 150 kr. i timen.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-12:
Jeg vil først og fremmest sige, at jeg mener, at fru Victoria Velasquez jo har ret så langt, at det at have et arbejde bærer mange, mange flere gevinster med sig end, hvad kan man sige, kun den lønforskel, der er hver evig eneste måned.
Den ser vi i regeringen gerne skal være klar og tydelig.
Men der er jo masser af andre fordele, herunder pensionsopsparing; herunder de rettigheder, det giver at være på arbejdsmarkedet; herunder glæden af at have noget meningsfuldt at stå op til om morgenen; herunder at have kollegaer, man ser og kan snakke med hver evig eneste dag.
Det at gå på arbejde mener vi er en kerneværdi i det danske samfund, og det skal vores ydelsessystem jo også afspejle.
Derudover er svaret på spørgsmålet: Ja, det er korrekt, at vi har regnet os frem til i hvert fald, at gennemsnittet for det første job, man har, når man går fra sho-ydelse og til et ordinært fuldtidslønnet arbejde, er de her, jeg mener, det er 160 kr. i timen, men det kan vi jo helt sikkert også redegøre for skriftligt.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-12:
Tak for det, og også tak for at gøre opmærksom på de andre ting, som der er af fordele ved at have et arbejde, for det mindede mig om, at det tal, jeg sagde, faktisk var uden den arbejdsgiverbetalte pension, så det kommer jo oveni.
Mener ministeren ikke også, at der er noget i forhold til styrkeforholdene i samfundet, og at styrkeforholdene i forhold til at kunne fastholde gode løn- og arbejdsvilkår kommer til at sætte sig i lønningerne i vores samfund, hvis de sociale ydelser simpelt hen er for lave?
Der er forskning fra USA og rigtig mange andre steder fra, som beviser, at hvis dagpenge og kontanthjælp bliver sænket, kommer det også til at sætte sig i lønningerne.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-12:
Det er i hvert fald helt sikkert veldokumenteret.
Men et andet aspekt kunne jeg jo så udfordre fru Victoria Velasquez med – det er, at hvis det er, at kontanthjælpsydelserne i ydelsessystemet nominelt bliver for høje og det så i et dansk system i tilsvarende grad ikke kan svare sig og ikke er attraktivt at forsikre sig selv mod ledighed, fjerner man i hvert fald en grundsten i vores arbejdsmarkedsmodel, som gør, at lønmodtagerne forsikrer sig, og hvis de ikke forsikrer sig, er der altså en sandsynlighed for, at de heller ikke organiserer sig.
Simon Kollerup (S), 2022-05-12:
Tusind tak, og også en stor tak til SF for at fremsætte det her forslag.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg er helt enig i, at det er afgørende, at vi har en effektiv håndhævelse af aldersgrænserne ude i vores detailhandel.
Vi skal som myndighed sørge for, at forhandlerne af alkohol overholder reglerne – det er derfor, at der skal føres kontrol – og jeg anerkender, at der også er behov for at styrke kontrollen med butikker, kiosker og andre forretninger.
Problemet med unge, der har for let adgang til alkohol og andre varer, der er en aldersbegrænsning på, er ikke en ny problemstilling.
Det er faktisk et stort problem, og jeg er fuldstændig enig i det, der er målet med beslutningsforslaget, som vi behandler her.
For vi skal være i stand til at sikre vores ungdom en sund og en tryg opvækst.
I beslutningsforslaget bliver regeringen pålagt at fremsætte et egentligt lovforslag inden udgangen af januar 2023 – et lovforslag, som skal give Sikkerhedsstyrelsen hjemmel til at anvende det, der hedder mysteryshoppere, altså sådan at man kan anvende unge under 18 år til at kontrollere salg af bl.a. alkohol til mindreårige i butikkerne.
Sikkerhedsstyrelsens kontrol af salg af alkohol og andre varer, der er en aldersbegrænsning på, foregår i dag ved anonym kontrol.
Den tilsynsførende observerer butikker og restauranter for at se, om der foregår salg til personer, der er under de krævede aldersgrænser.
Jeg og hele regeringen er enige i, at den kontrol kan være svær at håndhæve med den nuværende kontrolform.
Grundlæggende er vi enige i, mysteryshoppere kan være et meget relevant redskab, der kan sikre en bedre kontrol på det her område.
Men selv om det er en vigtig dagsorden for regeringen, kan vi helt principielt ikke støtte forslaget i dets nuværende form.
Vi fremlagde jo, som ordføreren for forslagsstillerne og de øvrige ordførere i salen ved, i marts 2022, altså i år, et udspil til en sundhedsreform, som indeholder ambitiøse forslag, bl.a. om en højere aldersgrænse for salg af alkohol i butikkerne.
Det fremgår også af vores udspil, at der skal føres en effektiv kontrol, og at håndhævelsen af reglerne skal styrkes.
Det bliver der netop i den her tid forhandlet om i Sundhedsministeriet, og det her forslag bør rettelig indgå i de igangværende forhandlinger på linje med de andre forslag, der ligger på forhandlingsbordet.
Samtidig vil jeg også sige, at jeg ikke mener, at man kan se det her forslag lige så isoleret, som det her bliver fremsat som beslutningsforslag.
Ved at man får det ind i en drøftelse af en sundhedsreform, står det netop ikke isoleret, men indgår i en sammenhæng med de øvrige tiltag, der er på området, og på den måde kan vi sikre, at forslaget bliver tænkt ind i en samlet indsats.
Det vil alt andet lige også gøre det mere effektivt, og det vil gøre, at det spiller op imod den ramme, det skal indgå i.
Så på den måde kan vi ikke støtte forslaget i dets nuværende form her i Folketingssalen, men vi ser selvfølgelig frem til at fortsætte drøftelsen i regi af sundhedsreformforhandlingerne.