runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-01-15:
Altså, lige indtil den sidste sætning ville jeg sådan set bare svare bekræftende på det, der blev sagt, altså at der en bekymring over, at tingene ikke er nære nok.
Nu ved jeg ikke, hvad det rigtige Socialdemokratiet er for en størrelse.
Var det det rigtige Socialdemokrati, fru Mette Frederiksen var medlem af, da hun som justitsminister nedlagde de sidste nærpolitistationer i Nordjylland, eller var det det forkerte Socialdemokrati, så det nu er det rigtige, man har?
Var det det rigtige eller forkerte Socialdemokrati, fru Mette Frederiksen var formand for, da Socialdemokratiet stemte for hele landskabsreformen, da vi lavede kommunalreformen?
Nu har jeg så i dag fået hele æren for kommunalreformen, og den tager jeg sådan set gerne, men sandheden om den sag er jo, at Socialdemokratiet dengang et hundrede procent støttede, at vi lavede 98 kommuner af den størrelse, vi har i dag.
Det, der var forskellen mellem regeringens og Socialdemokratiets synspunkt, var, at vi synes, at større kommuner skulle løfte flere opgaver, der skulle rykke tættere på, fra amterne ude i kommunerne.
Socialdemokratiet synes bare, at de skulle være større.
Var det det forkerte Socialdemokratiet dengang?
Altså, mange tak for at give mig det fulde ansvar.
Jeg vil ikke tage det.
F.eks. deler jeg jo Kræftens Bekæmpelses Hæderspris med hr. Bent Hansen, tidligere formand for Danske Regioner, så jeg skal jo ikke stå og tage ansvaret selv.
Men hvis man gerne vil give mig det, så gerne, for vi har et sundhedsvæsen med halverede ventetider, med markant bedre kræftoverlevelse, med markant bedre overlevelse for hjertesygdomme, med nogle helt unikke patientrettigheder også målt op i et internationalt landskab, med massive investeringer i nye supersygehuse og i øvrigt jo aktuelt med et bevillingsniveau, der er højere end det, der havde været, hvis fru Mette Frederiksens regering havde fortsat.
For det første, denne regeringen gjorde, da den blev valgt i 2015, var, at vi øgede budgetterne til sygehusene med en halv milliard mere end det, som fru Mette Frederiksens regering havde lagt til grund.
Så tak for at give mig det ansvar – tak for at give mig det ansvar.
Pernille Skipper (EL), 2019-01-15:
Jeg bliver nødt til at fortsætte den her diskussion, for det er jo virkelig genbrug på et lidt irriterende plan, når vi hører statsministeren igen og igen tale om, hvor godt det går ude på de danske sygehuse.
Altså, det er mig simpelt hen et mysterium, at formanden for Venstre bliver ved med at lade, som om det går så godt ude på de danske sygehuse, for det gør det jo på mange punkter på grund af nogle offentligt ansatte, som løber ekstremt hurtigt, og som i årevis har været udsat for besparelser og nedskæringer og er blevet bedt om at løbe hurtigere og hurtigere.
Det, formanden for Venstre nu ønsker at sige til dem, er – sådan som jeg forstår rygterne om den kommende sundhedsreform – at de nu skal bruge en masse tid på at holde møder om omstruktureringer og omlægninger.
Og når de har holdt de møder, skal beslutningerne om, hvordan Hjørring sygehus i øvrigt skal organiseres, tages herinde – eller hvad er det, man ønsker at sige til de ansatte?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-01-15:
Jamen i så fald er rygterne i hvert fald stærkt overdrevet.
Jeg glæder mig også til snart at kunne fremlægge regeringens samlede bud.
Jeg står ikke her og siger bare, at det går godt – altså, det gør jeg ikke.
Jeg peger på nogle ting, der går bedre, end de gik, og det er der jo sådan set belæg for.
Det er f.eks. ikke godt nok, når en kvindelig patient får aflyst en operation, der skal afslutte et kræftbehandlingsforløb, og får at vide, at det er udsat til 2021, uden at der er nogen, der holder hende i hånden og siger: Vi kan muligvis finde et andet dansk sygehus et andet sted i Danmark, der kan operere det.
Det er ikke godt nok.
Det er ikke godt nok, når en ældre medicinsk patient hjemskrives, fordi sygehuset tror, at kommunen er klar, og så er kommunen ikke klar, og så går der 2 timer, og så ligger patienten inde på sygehuset igen.
Altså, der er masser af eksempler på noget, der ikke går godt nok.
Det er jo sådan set det, vi ønsker at tage, kan man sige, konsekvensen af ved at give et samlet gennemtænkt bud på, hvor det er, vi kan justere nogle ting og også frigøre nogle økonomiske ressourcer til at investere i det nære sundhedsvæsen.
Pernille Skipper (EL), 2019-01-15:
Jeg tror, at det, der gør os alle sammen så nervøse – både os herinde og alle dem, der arbejder på sygehusene – er, at det er et spørgsmål om omstruktureringer igen. Jeg kan ikke gætte mig frem til, hvad det er, der kommer i den sundhedsreform – jeg gider heller ikke – men det bliver jo omstruktureringer.
Og det kommer, samtidig med at der er blevet fyret hundredvis af sygeplejersker rundtomkring i landet, at der igen er kommet nedskæringer, og at der igen er sket besparelser.
Jeg tror bare, at det eneste, de gerne vil bede om, er, at Christiansborg kunne holde op med at fyre deres kollegaer og så give dem nogle flere, for så det ville være rigtig fint.
Og så skulle de måske nok også klare det, uden at vi kom og fortalte dem, hvordan det hele skulle være struktureret.
Så hvis nu hr. Lars Løkke Rasmussen ville starte med at stoppe nedskæringerne, så kunne man stille og roligt tale om omstruktureringer, og så tror jeg, at der er mange, der ville blive meget mere trygge.
Men flere møder med PowerPoint-show om omstruktureringer og færre penge er det sidste, de har brug for.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-01-15:
Altså, vi skærer ikke ned.
Vi har tilført dansk sundhedsvæsen 6 mia. kr. siden folketingsvalget, og det er jo altså et bevillingsløft i forhold til det, der lå, som vi overtog fra den tidligere regering.
Det er jo heller ikke regeringen, der har siddet og truffet beslutninger om at skære fødselsafdelingen på Rigshospitalet ned til et niveau, som man har i dag.
Jeg var på Slagelse Sygehus i går og så, hvordan man jo der mellem sygehuspersonale og personale fra i det her tilfælde Slagelse og Sorø kommuner mødes på en struktureret måde for at snakke om de patienter, der ligger og kører mellem sygehus og kommune, for simpelt hen at se på, om der er noget, vi kan gøre bedre.
Er det struktur at sige, at det vil man gerne sætte mere i system, fordi det får patienterne en bedre behandling og personalet en højere tilfredshed af?
Det synes jeg jo ikke det er.
Det er jo ikke bureaukrati eller struktur; det er sund fornuft, og det er det, der kommer til at bære det, vi foreslår.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-01-15:
Nu til noget helt andet, men det er, fordi vi næsten skal nå det.
Altså, det britiske underhus stemmer i aften om brexitaftalen mellem den britiske premierminister og EU, og alle forlydender siger jo, at hun vil tabe afstemningen, at det britiske underhus vil afvise den her aftale.
Og jeg synes egentlig, det ville være på sin plads, at statsministeren fik en lejlighed til at fortælle Folketinget, hvad den danske position så vil være derfra, ud fra – og det går jeg ud fra at vi er fælles om – at det er i dansk interesse, at Storbritannien forlader EU med en aftale.
Vi har store eksportinteresser i Storbritannien, og det vil gå hårdt ud over danske eksporterhverv, hvis ikke der bliver en aftale, sådan at den her skilsmisse den 29. marts sker under ordnede forhold.
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
Hr. Kristian Thulesen Dahl var jo meget optaget af, om jeg stillede de samme spørgsmål til statsministeren.
Det vil jeg egentlig også gerne.
Ingen har jo kunnet undgå at lægge mærke til, at hele det her spørgsmål om frygten for en ny omgang centralisering også virkelig har været genstand for diskussion i Venstre, det, man kan kalde det rigtige Venstre.
Derfor kan jeg ikke lade være med at spørge statsministeren, om statsministeren tænker, at det er helt tilfældigt, at det i høj grad er mange af de jyske repræsentanter for Venstre, der har reageret i den her diskussion.
Det er de store Venstrenavne i Sønderjylland og Vestjylland og Nordjylland.
Mon ikke, der er en sammenhæng med den virkelighed, der opleves, nemlig at Danmark er blevet mere centraliseret, at der har været for stærkt et politisk fokus på at rykke vitale funktioner væk fra mange lokalsamfund?
Så når også mange i Venstres bagland reagerer, er det, fordi man faktisk ikke ønsker den centralisering, men virkelig vil have et Danmark, hvor tingene hænger sammen, og det er statsministeren ikke længere garant for.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-01-15:
Jamen jeg er meget enig.
Stress-angst er ved at udvikle sig til en folkesygdom, og hvis vi skal håndtere det - der er alt mulig andet, der er aspektet om forebyggelse: Hvorfor kommer det overhovedet, og hvordan har vi skruet vores samfund sammen?
– altså, hvis vi skal sygdomsbehandle det, er det også noget af det, der kalder på et langt bedre samarbejde mellem det psykiatriske sundhedsvæsen og det, der sker ude i kommunerne, det, der sker tæt på borgerne.
Meget, meget enig.
Jeg er i øvrigt enig i alt, hvad der sådan set blev sagt, også det omkring de gode eksempler, der findes derude.
Derfor vil jeg da også sige, at min og regeringens ambition ikke er en enorm omkalfatring af det Danmark, vi kender.
Det er at tage ned de fremskridt, vi har lavet i de sidste 10 år, og reflektere over, hvad der skal til i de næste 10 år.
Altså: Kan man egentlig lade sig inspirere af noget, der sker derude, og kan man så ved at sætte det i system, justere noget organisation og noget finansiering, fremme det, så den her positive udvikling kommer til at gå hurtigere?
Det er sådan set det, det er båret af.
Tak for det.
Altså, som formand for mit eget parti, Venstre, er det et meget nemt spørgsmål at svare på.
Jeg vil mene, at de ambitioner, vi sætter i vores parti, er udtryk for det rigtige ambitionsniveau, for ellers ville vi jo sætte dem anderledes.
Men der er ingen tvivl om, at vi skal fortsætte den her udvikling.
Det skal vi også gøre i forhold til nogle langsigtede strukturudfordringer i dansk landbrug.
Vi skal så gøre det på en ordentlig måde, så vi også sikrer, at der er en økonomisk bæreevne i vores erhverv.
Men alt det, der ligger i at målrette regulering, at få udtaget nogle landbrugsjorde, som ikke har stor bonitet over tid, og forvandle dem til natur og sådan noget, er jo en trend, som jeg går ind for.
Så vil det sikkert være sådan, at der vil være et forskelligt temperament hos Alternativet og i mit parti, Venstre, om de metoder, man tager i brug for at nå den målsætning, og det tempo, hvormed man gør det.
Morten Østergaard (RV), 2019-01-15:
Det lader ikke til, at vi bliver klogere på regeringens grønne ambitioner i dag, men sundhedsambitionerne kan vi jo høre siver frem.
Og det, der ligesom var mit indtryk efter at have talt med dem og patienter og pårørende, var, at det jo i høj grad er et resultat af den prioritering, der har været – ikke mindst Venstres sundhedspolitik, hvor man har fokuseret på andre ting.
Altså det, at de ambulante behandlinger skulle foregå meget hurtigt, har gjort, at de komplicerede forløb er blevet tabt.
Derfor er spørgsmålet jo, om man ikke retter bager for smed, når man nu sætter fokus på regionerne i stedet for at tage ansvaret selv og sige, at den manglende kapacitet, der er, faktisk er et resultat af Venstres sundhedspolitik.
Og derfor kommer jeg med en appel om ikke at drukne det i reformlammelse, som patient- og personaleorganisationer har talt om, og i stedet for at starte en kæmpe diskussion om regionernes overlevelse nu, fokuserer på det, vi faktisk er enige om, altså at vi skylder at gøre det bedre for de medicinske patienter og det personale, der skal tage sig af dem.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-01-15:
Tak for det.
Der er heldigvis et stort sammenfald.
Stor respekt for, at man har besøgt et sygehus i juleferien og med det som erfaringsbase giver mig den her advarsel.
Jeg har selv interesseret mig for det her igennem lidt længere tid, og jeg deler sådan set den analyse, at der skal ske noget mere for de medicinske patienter og de ældre patienter.
Og hvor det, der drev de sidste forandringer, handlede om at samle den højt specialiserede behandling for at imødekomme et efterslæb, der var, på, at danskere simpelt hen overlevede livstruende sygdomme langt dårligere end i sammenlignelige lande, så er det fremadrettede fokus i det, vi snart præsenterer, sammenhængen, det er brobygning, det er patienten først, det er at undgå unødige genindlæggelser, det er at sikre, at kronikere kan gå til kontrol og efterbehandling tæt på, hvor de bor, frem for på de sygehuse, som jeg medgiver allerede i dag er pressede.
Morten Østergaard (RV), 2019-01-15:
Det, jeg egentlig bare appellerer til, er, at når vi nu alle sammen er enige om, at det er der, udfordringen ligger, og man ude omkring, hvad enten det er patienter, pårørende eller repræsentanter for personalegrupperne, siger, at man helst ikke vil have nogen kæmpestor administrations- og strukturreform, kunne vi så ikke blive enige om i dag – det tror jeg ville give en lettelse – at sige, at det ikke handler om en administrationsreform, hvor vi ændrer på de her strukturer, altså om der er folkevalgte regioner eller ej, den diskussion gemmer vi til efter et valg, men at det, det handler om, er, hvad vi kan gøre her og nu for at øge kapaciteten, så vi tager os bedre af de medicinske patienter?
Eller har Venstres formand lavet en aftale med hr. Kristian Thulesen Dahl om, at regionerne skal nedlægges, og at det i virkeligheden er det, det handler om?
Uffe Elbæk (ALT), 2019-01-15:
Alternativet har jo foreslået 20 pct. naturzone, og vi har også foreslået 100 pct. urørt skov.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-01-15:
Statsministeren startede med at rose hr. Kristian Thulesen Dahl, fordi han netop havde fokus på patienten, og sagde, at det egentlig også var ambitionen fra Venstres side, og så ender diskussionen alligevel mellem statsministeren og hr. Morten Østergaard med at blive en strukturdiskussion.
Og så kan vi godt håne hinanden herindenfor og sige: Ja, men du har gjort det, og du gjorde det, og du gjorde ikke det for 10 år siden osv., men det væsentlige må vel være, at vi stadig har folk i vores sundhedssystem, der ikke får den rigtige behandling – medicinske patienter, psykiatriske patienter og andre.
Kan statsministeren eller formanden for Venstre, hr. Lars Løkke Rasmussen – det er lidt svært med, hvordan man lige anvender hvilken betegnelse, men anyway – uddybe det lidt nærmere?
Hvad er det også, det handler om, ud over regionerne?
Kommer det til at handle om mere end strukturer, altså også ressourser?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-01-15:
Det tror jeg desværre ikke jeg er i stand til at folde ud på 30 sekunder, så der må man nok have tålmodighed.
Jeg tænkte, om jeg skulle citere en forgænger og sige: Der kommer en god løsning i...
Hvornår var det nu, det var?
Vi kommer snart med et udspil.
Altså, jeg kan ikke rimeligt svare på det her inden for 30 sekunder, men jeg svarer på det med strukturen, som jeg bliver spurgt om.
For mig handler det om patienterne først.
Du kan møde ind igen i marts 2021.
Vi ses; det er ikke at sætte patienterne først.
Det vil være en del af det, vi foreslår.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-01-15:
Det, der er udfordringen, er selvfølgelig også, at den nuværende struktur ikke er perfekt.
Man kan også prøve at fikse den struktur, der er, og sørge for at sikre noget af det, der virker derude, sikre, at vores sygehuse er rigtig gode til at diagnosticere.
Man sender ikke patienten rundt, man sender lægerne rundt, så man tager udgangspunkt i patienten.
Vi ved, at Esbjerg har et rigtig godt opfølgende arbejde i forhold til kommunen, når folk bliver udskrevet, bl.a. ældre medicinske patienter.
Vi ved, at hvis man tager udgangspunkt i den almenpraktiserende læge, vil man også have en fast person knyttet til patienten, og det er noget af det, vi bliver nødt til at diskutere: Hvad er det, der kan løse det?
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at komme skridtet videre og tage ikke kun de fysiske sygdomme, men også de psykiske sygdomme.
Vil de få plads?
For det er i virkeligheden den nye, store folkesygdom, vi snakker om – stress-depression-angst –
ja, det er jo næsten grotesk, at vi ikke har fundet en løsning.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-01-15:
For det tror jeg da grundlæggende er en ambition, alle går ind for.
Jeg tror, at vores dygtige personale – og der er vel 140.000 i sundhedssektoren – hver dag møder ind med den ambition.
Men derfor lykkes det ikke alligevel.
På mange måder glæder jeg mig jo i disse dage over, at de forandringer, vi lavede historisk, og som hr. Morten Østergaards parti var imod på lange strækninger, ligesom fru Mette Frederiksens var det, nu åbenbart står så stærkt, at det er svaret på altings løsning, og at det må der ikke pilles ved.
Og jeg skal jo ikke stå her og sige, at fordi vi havde ret én gang og gjorde noget, som Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet ikke kunne lide, og som man nu anpriser som løsningen på alting, så har vi også ret, når vi foreslår det forandret.
Men altså, vi tager risikoen, og vi vil foreslå nogle ændringer af den måde, vi har organiseret vores sundhedsvæsen på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2019-01-15:
Nej, der foregår ting i Ungarn, ligesom det er tilfældet i andre lande, som jeg ikke bryder mig om.
Men det er ikke det, den her diskussion for mig drejer sig om, for det, den drejer sig om, er, om man i virkeligheden i det europæiske fællesskab, der er, skal have en større tyngde af repræsentation af folk, der synes, at landene selv, altså nationalstaterne, fædrelandene, skal have lov til at bestemme noget mere, altså at den balance skal justeres.
Og der synes jeg, at et parti som Viktor Orbáns i Ungarn forfægter den linje; men de har så også andre ting, som jeg kunne tale meget mere kritisk om.
Sverigedemokraterna forfægter den linje, vi har et østrigsk regeringsparti, og vi har AfD i Tyskland, der forfægter den linje.
Altså, der er jo partier rundt omkring i de europæiske lande, som faktisk trækker i den retning, og det synes jeg er særdeles interessant.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-15:
Forudsætningen for, at man kan få et arbejde, er jo, at der er nogle virksomheder tilbage.
Jeg har brug for at forstå, hvorfor det er vigtigt for fru Mette Frederiksen, at en familie, der har bygget en virksomhed op og skabt hundredvis arbejdspladser, skal trække penge ud af virksomheden, når den skal gå i arv, for at give flere penge til staten og dermed risikere arbejdspladser.
Det forstår jeg ikke.
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
For det første er det jo vores klare holdning, at man skal kunne slippe for at betale arveafgift, hvis man f.eks. lader sin virksomhed drive som en fond.
For det andet har vi jo i dag en henstandsordning, når man betaler den arveafgift, der gælder ved et generationsskifte.
Søren Pape Poulsen (KF), 2019-01-15:
Så skal jeg forstå det derhen, at det, vi får tilsagn om i dag, er, at det selvfølgelig ikke skal koste arbejdspladser at lave et generationsskifte i sin virksomhed?
Altså, der er jo mange, mange tusinde virksomheder, der i de kommende år står foran et generationsskifte.
Der er vi jo et politisk flertal, der har sat arveafgiften ned fra 15 til 5 pct.
Det kunne også være dejligt, at den var 0.
Jeg er bare nødt til at sige, at det her jo ikke handler om nogle mennesker, der putter noget i lommerne.
Det her handler om, at man kan få rigtige arbejdspladser og ikke skal miste arbejdspladser, fordi staten skal have nogle penge.
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
Jeg er ikke så optaget af, hvornår arvebeskatningen falder.
Det, jeg er optaget af, er, at enhver svarer sit, og at man selvfølgelig i forbindelse med arv bidrager med det, man skal.
Men hvis vi kan lave en politisk aftale om, hvordan der finder en arvebeskatning sted, og hvor vi tager den af et løbende overskud hos virksomhederne, så vil jeg meget, meget gerne være med til at diskutere det med De Konservative.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-01-15:
Uligheden stiger under den her regering, og desværre lever flere mennesker i fattigdom.
Over 60.000 børn lever nu i fattigdom i Danmark.
Jeg vil gerne høre fru Mette Frederiksen, hvad hun vil gøre ved børnefattigdommen, hvis hun bliver statsminister efter næste valg.
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
Jeg synes ikke, at rigtig børnefattigdom hænger sammen med at være et moderne velfærdssamfund, og jeg er ikke i tvivl om, at det kan have store omkostninger for børn at vokse op med det.
Derfor vil vi sætte ind imod børnefattigdom, og det håber jeg selvfølgelig på at vi får et nyt politisk flertal der vil være med til at understøtte.
Derfor vil det være mit og vores forslag, at vi efter et folketingsvalg nedsætter en ydelseskommission, der skal have maks. 1 år til at arbejde, så vi finder den rette balance mellem på den ene side at hjælpe nogle børn, der i dag lider et afsavn på grund af deres forældres situation, og så det, at vi på den anden side skal have flere folk i arbejde.
Og indtil da kan vi så målrettet sætte ind for børnene.
Det kan f.eks. være ved at sikre, at alle kan gå til de fritidsaktiviteter, vi ved er en vigtig del af det at vokse op.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2019-01-15:
Det er ikke kun børn, der oplever, at uligheden stiger – der er faktisk også flere og flere mennesker i det her land, der bliver nedslidte og derfor har svært ved at klare sig på arbejdsmarkedet, indtil de i virkeligheden når pensionsalderen.
De mærkes især af, at en regering før 2011 lavede en efterlønsreform.
Er det også et område, der vil stå højt på Socialdemokratiets dagsorden efter et valg?
Mette Frederiksen (S), 2019-01-15:
Ja, det er det, og jeg synes, at vi nu for alvor begynder at se konsekvenserne af, at efterlønnen de facto er afskaffet, og jeg gør mig overhovedet ingen illusioner om, at alle dem, der nu bliver bedt om at arbejde længere, kan honorere det.
Der er meget, meget stor forskel på, hvornår vi starter på arbejdsmarkedet, og der er rigtig stor forskel på nedslidningen i de forskellige jobfunktioner, og der er en gruppe, vi skal passe bedre på.
Ja, det ville være en hovedprioritet for en socialdemokratisk regering, hvis der måtte komme sådan en efter et valg.
Jeg mener, at begge dele er vigtige, og jeg vil selvfølgelig insistere på, at vi godt kan finde en løsning, der er bedre end den, vi kender i dag, til at imødekomme begge behov.
Jeg synes også, det er vigtigt, når vi diskuterer Sjælsmark, hele tiden at få mindet hinanden om, hvem det er, vi har med at gøre.
Vi har ikke at gøre med flygtninge eller asylfamilier; vi har at gøre med folk, der er kommet til Danmark, der har søgt om asyl, og som myndighederne, et uafhængigt Flygtningenævn, har vurderet ikke er flygtninge og derfor skal forlade Danmark, så vi så at sige har plads til dem, der er flygtninge og har behov for vores beskyttelse.
Så er der nogle børn, der kommer i klemme.
Dem har vi altid et særligt ansvar for, og jeg vil meget gerne være med til at diskutere, hvordan vi kan skærme den barndom, der leves eksempelvis i måneder, når man er på Sjælsmark.
Pernille Skipper (EL), 2019-01-15:
Grundlæggende handler det vel om, mener jeg, om Socialdemokratiet er enig i det, som også en ordfører fra Dansk Folkeparti kom til at sige – eller formentlig mener – nemlig at børns trivsel ikke må stå i vejen for en stram udlændingepolitik.
Jeg vil bare gerne høre, og det tror jeg faktisk der er mange andre der også gerne vil, fra fru Mette Frederiksens egen mund – når man vil være børnenes statsminister – at sådan forholder det sig ikke.
Det er børns trivsel, der er vigtigst.