runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jane Heitmann (V), 2019-12-13:
Tak for det.
Ordføreren nævner, at kommunalreformen er skyld i, at der er lukket sygehuse.
Det synes jeg da er en rigtig spændende tilgang.
Ordføreren er vel klar over, at det ikke er os på Christiansborg, der lukker sygehuse, det er heller ikke kommunerne, det er jo regionerne.
Men ordføreren må da godt, hvis han kan, liste op, hvad det er for nogle sygehuse, han mener vi har lukket her på Christiansborg.
Det, jeg egentlig gerne vil spørge om, er, om det stadig væk er socialdemokratisk politik, at vi skal have nærhedshospitaler.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-12-13:
Jeg svarer på det sidste først: Ja, det er det.
Men i forhold til den anden del vil jeg sige, at der jo er sket en masse ting efter kommunalreformen, og en del af dem har vi også som Socialdemokrati stemt for.
Så det er ikke noget med at fralægge sig ansvaret.
Jeg siger bare, at der er startet en bevægelse i forbindelse med kommunalreformen, der har betydet en hel masse ting.
Der er taget beslutninger her i Folketinget med forskellige regeringer, og der er taget beslutninger i regionerne og andre steder.
Og det kan godt være, at de var kommet alligevel over tid, men de er i hvert fald blevet speedet op, i kraft af at vi havde kommunalreformen.
Jane Heitmann (V), 2019-12-13:
Kunne ordføreren så ikke fortælle os lidt om, hvad det så er for nogle behandlinger, der skal foregå på de her nærhedshospitaler?
Det, vi har kunnet læse os til, er, at det f.eks. er knæoperationer, som man gerne vil rykke ud.
Jeg har ikke hørt Lægeforeningen eller andre faglige selskaber være begejstret for den idé.
Jeg tror faktisk, de fleste tænker, at det vil være to skridt frem og et tilbage, netop fordi vi jo i dag har et højt specialiseret sygehusvæsen, hvor man kan få behandling af høj kvalitet.
Og det har jo været en udfordring, da vi tidligere havde de små sygehuse, at skaffe personale.
Så kunne ordføreren ikke fortælle os lidt om, hvad det så er for nogle behandlinger, der skal foregå på de her små nærhedshospitaler, og om man som dansker kan være tryg ved de behandlinger, der skal foregå?
Og hvordan vil man skaffe personale?
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-12-13:
Nu er det jo sådan, at jeg er landdistriktsordfører, og jeg går rigtig meget op i, at vi får velfærd – og det er f.eks. også sygehusbehandling – så langt ud som overhovedet muligt, at vi får uddannelser så langt ud som overhovedet muligt, så de mennesker, der bor i landdistrikterne, kan føle sig, som jeg også beskrev i min ordførertale, lige så godt betjent som de folk, der bor lige herinde midt i København.
Og så synes jeg, det er en glimrende diskussion, man kan have i Sundhedsudvalget og med sundhedsministeren om, hvad det er for nogle behandlinger f.eks., man skal kunne få på de nærhedssygehuse, som der så formentlig bliver truffet beslutning om af den her regering.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-13:
Tak for det, formand.
Jeg har fulgt debatten lidt her fra de bagerste rækker og kan konstatere, at Socialdemokratiets ordfører ikke er helt vild med at skele til det gamle broderland, Norge.
Man må jo anerkende, at geografien selvfølgelig er noget andet, men mange af de udfordringer, som visse dele af Norge har, kan man genkende rundtomkring også i dele af Danmark.
Det er i forhold til at kunne tiltrække kvalificeret arbejdskraft osv.
Derfor undrer det mig og ærgrer mig også lidt, at man så kategorisk bare siger, at de erfaringer skal vi ikke bruge til noget.
Det, jeg sidder og tænker på, er, om hr. Lennart Damsbo-Andersen i virkeligheden taler på vegne af hele det danske Socialdemokrati, for når jeg har været rundt og tale med borgmestre i det ganske land tilhørende samme parti, har man været helt anderledes positiv over for de takter, der ligger i Dansk Folkepartis forslag.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-12-13:
Jeg er sådan set fuldstændig klar over, at der i visse dele af landet – det har jeg også sagt i min ordførertale – kan være problemer, f.eks. med at skaffe kvalificeret arbejdskraft.
Men mit og partiets svar til det vil være, at vi skal sikre, at der er uddannelser så tæt på som overhovedet muligt, hvor de skal bruges.
Vi skal sikre, at vi har erhvervsuddannelser så langt ude som muligt, sådan at man der kan skaffe den kvalificerede arbejdskraft.
Det gælder også i forhold til velfærdsuddannelserne, som måske er de vigtigste.
Så ved jeg godt, at der også kan være områder, hvor man f.eks. mangler ingeniører, men den måde, hvorpå der er etableret ingeniøruddannelse i f.eks. Kalundborg, viser, at det godt kan lade sig gøre, og hvis man har nogle steder, hvor der mangler nogle bestemte, kan man flytte nogle uddannelser derud.
Den måde at gøre tingene på arbejder regeringen videre med.
Jeg tror mere på, at det at sikre uddannelser derude er mere rigtigt.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-12-13:
Sagen er jo, at folk typisk vil flytte til de områder, hvor de kan få de bedste arbejdsvilkår eller de bedste familiemæssige vilkår, eller hvad det måtte være.
Så det, at der er uddannelser, gør jo ikke i sig selv, at der også er adgang til arbejdskraft, men det gør netop det, som de har gjort i Norge.
Og det kan være på skattebilletten, man skal skrue.
Det kan være i forhold til su-gæld.
Det kan være nogle af de her ting.
Det, der undrer mig, er, at når jeg sidder og taler med socialdemokratiske borgmestre, som har vildt store problemer med at rekruttere arbejdskraft til deres virksomheder, siger den socialdemokratiske ordfører på Christiansborg bare: Det er ikke mit bord.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-12-13:
Når vi nu taler om udviklingen i landdistrikterne, taler vi jo først og fremmest om alle udfordringerne, men jeg synes også, vi skal huske på, at der sker mange ting i landdistrikterne, som er spændende i de her år.
Og nogle steder er der faktisk fremgang – på nogle øer og i nogle områder – fordi der er flere, der kan se kvaliteten ved at bo uden for de store bycentre med mere plads, natur og ren luft omkring sig, men også fordi den nye teknologi giver stadig flere muligheder for at arbejde hjemmefra.
Der er steder, hvor sundhedsvæsenet mangler læger og sygeplejersker på en lang række sygehuse uden for de allerstørste universitetsbyer; der er offshoreindustrien i Esbjerg, som mangler ingeniører, og det har også været tilfældet for Vestas i Nakskov.
Derfor skal vi gøre en særlig indsats, både for at uddanne den manglende arbejdskraft, men også for at motivere de færdiguddannede til at søge job i yderområderne.
Men derudover er det altså også vigtigt, at både universiteterne, erhvervsakademierne og professionshøjskolerne beholder deres uddannelsestilbud uden for de store byer og har satelitter rundtomkring i regionerne.
Vi foreslog faktisk allerede i 2015 en udflytningsplan for uddannelse, fordi vi dengang så, at det altså var nemmere at uddanne en ingeniør lokalt, end at flytte ham fra København til Sønderjylland; det mener vi stadig.
Og siden har forskningen jo også bakket op om, at hvis man bliver uddannet lokalt, er det også her, man finder job.
Så jeg tror faktisk, den bedste bosætningsstrategi formentlig er en fastholdelsesstrategi gennem flere uddannelser i yderområderne, for det sætter en prop i, at de unge flytter ind til de allerstørste byer – er tvunget til det – for at få en uddannelse.
For de finder jo en kæreste der i løbet af de år, hvor de uddanner sig, og så vender de ikke hjem igen, desværre.
Jeg synes, at Dansk Folkepartis forslag om at oprette tiltagszoner, som man har i Norge, er et spændende tiltag, men jeg kan ikke vurdere rækkevidden af det.
Men jeg synes, det er en god idé at få det undersøgt og få kortlagt, hvad vi kan bruge det til.
Jeg synes, det er værd at nævne i den her sammenhæng – og det er der jo også andre, der har gjort – at udkantsproblemerne nok er af en anden karakter i Norge, forstået på den måde, at der faktisk er 1.700 km fra Oslo til Tromsø; der er en infrastruktur, som er præget af bjerge, barskt klima og en meget lav befolkningstæthed.
Så lad os få kortlagt konsekvenserne af forslaget.
Altså hvad kunne det koste?
Har oprettelsen af tiltagszoner i Norge løst problemerne med job – f.eks. også til medfølgende ægtefæller?
For det er jo et lige så stort problem, i forhold til om man ønsker at flytte ud og bosætte sig et sted, om begge kan få et job.
Vi kommer til at se frem til regeringens kommende udspil til udvikling af landdistrikterne, og i den forbindelse vil SF som altid gerne spille med.
Som sagt har vi tidligere foreslået bedre uddannelsesmuligheder i yderområderne, bedre mulighed for kreditrådgivning i hele Danmark, så flere folk tør slå sig ned – altså købe det der hus og bosætte sig – bedre kollektiv trafik og støtte til mindre skoler.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-12-13:
Jeg vil starte med at rose ordføreren for netop i starten af ordførertalen at anerkende, at det faktisk går rigtig godt i landdistrikterne, og at de mennesker, der bor derude, er glade, nøjagtig som jeg selv sagde i min ordførertale.
Det er så super vigtigt, at vi politikere, når vi taler om landdistrikter her på Christiansborg, ikke bare står og taler om alt det, der ikke fungerer, for heldigvis er det sådan, at det meste fungerer.
Så vil jeg godt hæfte mig ved det, som ordføreren sagde om uddannelser.
På en af øerne, jeg besøgte, var der en, der var ved at tage en uddannelse fra et universitet i Californien, og så tænkte jeg, at det er lige godt sørens, at man godt kan tage en uddannelse på en dansk ø fra et universitet i Californien, men at man ikke kan gøre det fra Københavns Universitet.
Ville ordføreren også i samarbejde med Dansk Folkeparti og de øvrige partier være med til at undersøge muligheden for, at det at uddanne lokalt også sagtens kunne være satellituddannelser fra landets universiteter?
Peter Juel-Jensen (V), 2019-12-13:
Så alle de fine ord, ordføreren sagde om fjernarbejdspladser, gælder kun for dem, der bor så tæt på, at man ikke er afhængig af at skulle flytte sig over længere afstande.
Er det sådan, man så skal forstå ordførerens tale?
Og hvor meget andet af ordførerens tale kan vi så heller ikke regne med?
Altså, hvor meget af det, der kom ud af ordførerens mund, har bund i virkeligheden?
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-13:
Tak for spørgsmålet.
Der kan jeg svare meget mere tydeligt, end ordføreren for Enhedslisten gjorde: Nej.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-12-13:
Tak for en fin ordførertale.
Fjernarbejdspladser og muligheden for at omlægge sit arbejdsliv lidt, så man måske er lidt mere hjemme i sit landdistrikt, hvor man bor, og så måske kun en gang imellem, få dage om ugen, er på sin arbejdsplads for at sparre med sine kollegaer eller gøre, hvad der nu skal gøres, forudsætter så også, at man kan flytte sig.
Nu udfordrede jeg ordføreren for Enhedslisten, og jeg vil også stille Alternativets ordfører et spørgsmål om det.
Nogle flyruter er økonomisk presset.
Flyruter er forudsætningen for, at man kan bo ude i et landdistrikt, måske omlægge sit arbejdsliv og få noget værdi ud af det og så indimellem være inde på sin arbejdsplads og kunne deltage i det, man nu skal deltage i.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-13:
Jeg ved, at formanden ihærdigt prøver at udtale min navn korrekt, og vi er næsten ved at være der.
Det udtales Sikandar Siddique.
Alternativets vision for landdistrikter, øer og yderområder er at skabe en seriøs, bæredygtig omstilling, der fremmer udviklingen fra kyst til kyst, øger sammenhængskraften mellem land og by og sikrer, at man kan leve det gode liv og indgå i meningsfulde fællesskaber i alle dele af Danmark.
Vi har de senere år set en udvikling, som har øget afstanden mellem land og by.
Især kommunalreformen fra 2007 samt stigende centralisering, nye bosættelsesmønstre og tab af arbejdspladser har svækket landdistrikternes evne til at fastholde og tiltrække borgere, institutioner og virksomheder.
Lidt karikeret kan man sige, at mens mange storbyer har oplevet vækst, vokseværk og velstand, har mange mindre byer oplevet det modsatte.
Virkeligheden er selvfølgelig mere nuanceret.
Nogle landdistrikter og øer er f.eks. godt i gang med omstillingen til vedvarende energi, mens andre oplever stigende interesse fra naturelskere, erhvervsliv og turister.
Som samfund skal vi generelt blive bedre til at lære af de gode eksempler, men vi skal også turde se sandheden i øjnene og erkende, at man i mange landdistrikter og yderområder og på øer ikke har nydt godt af den samme positive udvikling, som man har i og omkring de store byer.
DF foreslår såkaldte tiltagszoner for at rette op på balancen, og jeg kan sådan set godt forstå ideen.
Men jeg håber, at vi kan løse udfordringerne uden at dele vores land op i flere zoner og skabe endnu større skel mellem land og by.
Jeg vil gerne være med til at diskutere tiltag, der kan skabe mere liv i vores landdistriktsområder, og vi har også tidligere været ude med 38 konkrete forslag til et sammenhængende Danmark.
Vi vil bl.a. stærke og selvstændige lokalsamfund, hvor borgerne får støtte, medbestemmelse, eksempelvis med borgerforslag og borgerbudgetter.
Vi skal sikre sammenhængskraften med flekstrafikale transportløsninger, lokale fjernarbejdspladser og hjemmearbejdsfradrag, så afstanden til og fra nogle dage kan gøres mindre med digitale løsninger.
Vi skal også se på, hvordan vi får flere uddannelsesinstitutioner uden for de store byer, så vi booster de små lokalsamfund rundt om de mindre uddannelsesbyer.
I det hele taget håber jeg, at vi sammen kan finde de løsninger, der skal til for at få et sammenhængende Danmark.
Tak for ordet.
Mona Juul (KF), 2019-12-13:
Tak for ordet.
Og tak til Dansk Folkeparti for debatten.
Det er dejligt med inspiration, også fra Norge.
Jeg vil gøre det her rigtig kort.
Jeg synes jo, det er en drøftelse, som man kan have på mange tider af året og forhåbentlig også i lang tid frem.
Det er også en debat, som sandsynligvis har eksisteret, længe før vi har været til.
For vi har jo bevæget os fra land til by siden 1800-tallet for at søge job og for at få uddannelse og måske nyde kulturen – men også for at få lidt mere forurening og lidt mere larm og sidde lidt længere i bilkøer og bo så tæt, at det kan være svært at være privat.
For det er jo på trods af alle ulemperne, at vi fortsat i dag i højere grad rykker sammen i byerne.
Kommer du fra en meget lille by på Vestkysten og tager til Aarhus for at læse på universitetet, er det jo ikke sikkert, at du kommer tilbage igen, og det er jo dit valg.
Og der er ikke nogen tvivl om, at i Det Konservative Folkeparti har vi allerede sat flere aftryk, også på sundhedsområdet, som vi jo ikke har talt så meget om i dag, og som jo også er en vigtig forudsætning for den udvikling, der skal til.
Og vi vil altid gerne tage fat, og vi vil altid gerne være med til at fremme vækst og til at arbejde for et Danmark i god og stærk balance.
For ellers er der jo bare tale om fugle på taget, og de findes faktisk over hele landet.
Tak for ordet.
Henning Hyllested (EL), 2019-12-13:
Ja, man kan godt høre, at ordføreren kommer fra Bornholm, og det er jo fint nok, når vi diskuterer landdistrikter; så diskuterer vi jo også helt lokalt.
Vi er langt mere optaget af, at man får trafikbetjeningen i det hele taget til at fungere, og der var det med velberåd hu, at jeg henviste til netop Nordjylland, hvor man er nået rigtig langt på det her felt – man er slet ikke færdig, men man er nået rigtig langt.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-12-13:
Nu vil jeg da sådan rigtig for alvor teste ordførerens åbne sind, for ordføreren sagde jo også, at vores landdistrikter ikke er lukkede øer – jeg mener, at det var ordførerens udtryk.
Det er jeg meget enig med ordføreren i.
Nogle af vores landdistrikter er meget afhængige af en infrastruktur, af at kunne bevæge sig, også hvis vi skal have folk til at pendle ind og ud – for vi vil jo også gerne have den højt betalte, den højtuddannede arbejdskraft ud i landdistrikterne.
Kunne man forestille sig, at vi på sigt begynder at bruge nogle af de muligheder, der ligger i EU-systemet, til at statsstøtte enkelte flyruter, således at fastboende eventuelt kan gives en rabat for at skulle flytte sig med fly – for at sikre, at man dels har et kundegrundlag til at opretholde en flyrute, at det dels gøres nemmere for kvalificeret arbejdskraft at flytte sig frem og tilbage, både med hensyn til at kunne uddanne sig, men også at kunne arbejde og bo ude i landdistrikterne?
Henning Hyllested (EL), 2019-12-13:
Altså, som jeg sagde, har vi et åbent sind i forhold til det.
Ikke mindst på uddannelsesområdet synes vi at vi skal bringe alt, vi overhovedet kan, i spil.
Det er dyrere.
Det bliver dyrere at drive uddannelser – det være sig folkeskoler, gymnasier, eller hvad det er – ude i et landdistrikt, hvor der ikke er det store elevgrundlag, men det må man tage med.
Det skal der jo så findes økonomi til, og der er vi så inde at snakke kommunaløkonomi, vi er inde at snakke udligning osv. osv.
Men det lyder spændende.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-12-13:
Jeg synes, det er vigtigt at spille på en bred palette, når det handler om uddannelser, og jeg synes, det lyder rigtig spændende, at man kan sidde i Danmark og tage en uddannelse så langt væk som USA.
Så lad os endelig få det kortlagt.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-12-13:
Jeg har to korte spørgsmål.
Det første drejer sig om, at ordførerens parti har fået en helt anden rolle efter valget.
Hvornår ser vi konkrete tiltag i den retning fra ordførerens parti?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2019-12-13:
Landevejsprincippet er vi stadig væk superpositive over for, og vi synes også, at man skal gå videre med det.
Så tror jeg, jeg har tabt tråden i forhold til de andre spørgsmål.
Der var flere.
Var det noget med uddannelse?
Nej, men spørgeren har et spørgsmål mere.
Ja, det var udflytning, der var kodeordet, tak.
Jeg tabte lige tråden.
Altså, jeg synes, udflytning giver rigtig god mening, hvis det bl.a. kan understøtte det lokale, altså hvis man har en særlig styrke.
Men jeg tror, det bliver et vigtigt parameter, altså det her med, at vi fremover, når vi opretter noget, tænker på, om det behøver at ligge i København alt sammen.
Det tror jeg ikke, og derfor synes jeg, vi skal tænke os rigtig godt om, når vi opretter nye institutioner eller funktioner: Kan det ligge mere klogt andre steder, hvor det understøtter lokalt?
Jamen vi kommer da helt klart til at arbejde for flere initiativer i forhold til landdistrikterne.
Det var jo faktisk sådan, at vi i 2015 brugte vores parlamentariske kræfter på at skabe flertal for en betænkning, som netop skulle lave en handlingsplan for yderområderne.
Vi fik i hvert fald aldrig den samlede handlingsplan for landdistrikterne og yderområderne.
Men det kunne jo godt være, at vi skulle diskutere, om vi skulle genoptage det arbejde sammen.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-12-13:
Jeg har nærmest skrevet en hel side, for ordføreren sagde rigtig mange spændende ting, som jeg gerne vil holde ordføreren fast på.
Tak for en fin ordførertale.
Noget af det sidste, ordføreren sagde, var, at man bliver straffet for det, hvis man begynder at slå sig sammen som uddannelsesinstitutioner i såkaldte campusser.
Det er jeg meget enig med ordføreren i er helt skævt.
Fra at institutionerne tidligere havde hvert sit grundbeløb, så har man, hvis man slår sig sammen, stadig væk kun ét grundbeløb fremadrettet, og det er fra day one.
Det er jo ikke særlig attraktivt.
Nu er der også campusser ude i landdistrikterne, som begynder at sige: Hvis vi skal have sikret et ungdomsmiljø, hvis vi skal have sikret en bedre økonomi, hvis vi skal have sikret et fuldt skema til vores lærere, skulle vi så ikke også begynde at invitere vores 10. klasser indenfor?
Det er lovgivningsmæssigt meget, meget svært.
Er det noget, som ordføreren vil være med til at kigge på?
Jeg vil gerne sige til formanden, at min lampe i hvert fald lyser hernede – jeg håber ikke, at formanden har noget personligt imod den arme ordfører her fra Venstre, for jeg mener, vi har et godt forhold!
Altså, det, jeg bare beder om, er, at man, når man står som parti med lidt andre kort at spille med, så spiller dem på en fornuftig måde.
Når man inden valget lagde meget vægt på, at nu skulle vi altså i mål med det her landevejsprincip, så tror jeg faktisk, der er mange derude, som forventer, at SF mener det samme efter valget, som man gjorde før valget.
Og vi mangler jo ikke meget, for den tidligere regering har gjort et kæmpestort stykke arbejde på det område til at komme i mål med landevejsprincippet.
Nu har jeg ikke mulighed for at spille de kort længere, men det har ordføreren.
Med hensyn til udflytning af statslige arbejdspladser vil jeg sige, at øget bosætning jo er forudsætningen for uddannelsesinstitutioner, for skoler, for skattegrundlag – for det hele.
Derfor bliver vi altså tvunget til at sprede aktiviteterne, og når der nu er så stor trængsel i de store byer, hvorfor så ikke fortsat bruge den her oplagte mulighed til at sikre, at der er vækst og beskæftigelse i hele landet?
Ordføreren skal bare svare ja og så arbejde i den retning – sværere er det ikke.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-13:
Jeg kan forsikre ordføreren for Venstre om, at alt, hvad jeg sagde i min ordførertale, mener vi helhjertet.
Vi er villige til at kigge på flekstrafikale transportløsninger, samkørsel og delebiler.
Vi er villige til at oprette et nationalt videncenter, som jeg også nævnte i et spørgsmål til en af ordførerne tidligere, hvor vi netop skal adressere de udfordringer, som vi taler om her, så vi kan finde på kloge, dygtige, grønne, bæredygtige løsninger.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-12-13:
Jamen det er faktisk allerede sådan i dag, at der jo er forskellige rettigheder, afhængigt af hvad for en kommune man bor i – om det er en landkommune eller bykommune.
Nu nævnte ministeren LAG, men vi har også, jeg ved ikke, om det hedder landsbypuljen eller nedrivningspuljen – vi kan kalde det, hvad vi vil – som det også kun er bestemte kommuner der kan bruge.
Så der er jo allerede tiltag i dag, som er forskellige, alt efter hvor man er henne, og jeg vil sige, at uanset hvor man sætter en grænse henne, er der jo altid nogle, der føler sig forbigået, fordi de er lige på den anden side af den grænse og måske har de samme vilkår.
Derfor tror jeg, det her er en rigtig vanskelig diskussion.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-12-13:
En afskrivning af studiegælden kunne f.eks. være med 10 pct. eller 5 pct., for hvert år du boede i en af tiltagszonerne.
Hvis du vil have afskrevet din studiegæld, skal du jo, uanset hvad, betale den tilbage, og så skal du have et arbejde, så du kan betale din studiegæld tilbage.
Hvis de flytter til et område, hvor der ikke er noget arbejde, så er det også svært for dem at betale det tilbage, så derfor har jeg lidt svært ved at se det økonomiske incitament til det.
Det skal jo selvfølgelig følges op af andre gode tiltag, hvor der også er gode jobmuligheder.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-13:
Tak til ordføreren.
I Alternativet mener vi, det er en væsentlig debat, en vigtig debat, Dansk Folkeparti rejser her.
Da jeg skulle forberede debatten med min praktikant Emil, fangede Emil noget her i udspillet i forhold til nedsættelse af su-gæld.
Emil siger: Kan det være, at det i virkeligheden får den modsatte effekt: at incitamentet til, at man kan få nedsat sin su-gæld, i virkeligheden kommer til at betyde, at unge mennesker oparbejder en su-gæld, fordi man ved, at man senere hen kan få den sat ned, hvis man flytter ud til landdistrikterne?
Har ordføreren undersøgt, om den ordning kunne have sådan en effekt?