runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (V), 2020-02-26:
Tak for ordet.
At opnå et dansk statsborgerskab er selvfølgelig noget ganske, ganske særligt.
Det er ikke noget alle bare sådan uden videre skal have tildelt, så når folk gerne vil have dansk statsborgerskab, må vi gøre alt, hvad vi kan, for at sikre, at de har de rette forudsætninger for at blive gode samfundsborgere.
Det er simpelt hen afgørende, og det er også derfor, Venstre mener, at vi skal stille strenge krav til dem, der ønsker at blive danske.
Af samme grund har Venstre i flere omgange ført an, når det kommer til at stramme reglerne – senest, da vi strammede reglerne tilbage i 2018.
Her strammede den tidligere Venstreledede regering, bl.a. sammen med Dansk Folkeparti, reglerne for at få statsborgerskab.
For det danske statsborgerskabs særlige karakter, noget, man skal gøre sig fortjent til, er noget, vi skal værne om.
Derfor skal reglerne som sagt også være på en sådan facon, at det ikke er noget, man bare får automatisk.
Vi stiller krav til, at man skal have haft ophold i Danmark i en længere periode, og at man skal have bestået en indfødsretsprøve.
Sådan prøver vi at sikre, at de, der ønsker at få et rødbedefarvet pas, accepterer vores levevis, samfundsnormer og regler.
Vi stiller krav om, at man skal forsørge sig selv, at man ikke er forfalden til gæld til det offentlige, og det gør vi for at sikre, at man ikke bliver en økonomisk belastning for vores samfund og for vores skatteydere.
Vi stiller også krav til, at man ikke har begået alvorlig kriminalitet, sådan at man hverken er til fare for sine medborgere eller for Danmark.
Og så stiller vi selvfølgelig krav til ansøgerens danskkundskaber, for hele forudsætningen for, at man kan blive en aktiv del af det danske samfund, er jo, at man kan beherske det danske sprog.
Og der kan gives dispensation i særlige tilfælde for det, men det skal i det mindste vise, at man har gjort sig store anstrengelser for at opnå det.
Grunden til, at vi kan stille de her krav, er, at det tydeligt fremgår af grundloven, at det er Folketinget og kun Folketinget, der har kompetencen til at tildele statsborgerskab.
Det skal vi selvfølgelig også have øje for, når vi i Indfødsretsudvalget behandler dispensationssager om folk med langvarige funktionsnedsættelser, som den her forespørgselsdebat jo handler om.
I den sammenhæng vil jeg gerne understrege, at Venstre selvfølgelig bakker op om de internationale aftaler, Danmark har indgået, og at de skal overholdes.
Det skal de her i salen, og det skal de i sagsbehandlingen, og det skal de i Indfødsretsudvalget.
Venstre bakker op om den vedtagelsestekst, som hr. Jeppe Bruus, Socialdemokratiet, læste op for et øjeblik siden.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det kan jeg forsikre ordføreren om absolut heller ikke er tilfældet.
Vi stiller endog meget skrappe krav, når vi skal tildele statsborgerskab.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre lidt om, er det der forhold mellem grundloven og konventionerne.
Nu er det jo sådan, at der ligger nogle domme ved domstolen, som viser, at den praksis, vi har haft, medfører konventionsbrud i nogle tilfælde.
Skal det så opfattes sådan, at Venstres praksis i Indfødsretsudvalget vil være sådan, at man i de konkrete sager selvfølgelig giver dispensation til dem, der har fået en dom ved domstolene, men at man også med den domstolspraksis, der bliver lagt, vil være med til at sikre, at vi ikke igen kommer til at overtræde konventionerne?
Mads Fuglede (V), 2020-02-26:
I det omfang der foreligger en dom, eller det kan også være en juridisk notits, er det jo noget, der indgår i den sagsbehandling, der skal laves i Indfødsretsudvalget.
Det er stadig væk sådan, at den sagsbehandling jo tilfalder Folketinget og kun Folketinget, men vi ønsker, at de internationale konventioner, vi er en del af, og som vi synes er et vigtigt grundlag for vores måde at forstå den verden, vi indgår i, på, indgår i den bedømmelse.
Jeg har selv siddet i Indfødsretsudvalget og har i flere omgange givet dispensation i de her sager, og der har jeg altid lagt vægt på, når nogen har funktionsnedsættelse, at der har været et oprigtigt forsøg på at tilegne sig dansk.
Det har ikke så meget været, om man har tilegnet sig dansk, men om der har været en vilje til det.
Det har været formildende i de sager.
Havde der samtidig foreligget et juridisk notat eller en dom, ville jeg på samme måde have ladet det indgå meget aktivt i min vurdering af den enkelte sag.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Det er jo rigtigt, at det er nogle få domme, vi henviser til her.
Men så kunne det være interessant at høre hr. Jeppe Bruus efter, om det så, når vi har en konkret sag med en konkret dom, vil være sådan, at Socialdemokratiet vil følge den dom og efterfølgende give dispensation i de sager, hvor der er faldet dom, om, at det har været i strid med konventionerne.
Jeppe Bruus (S), 2020-02-26:
Der er to ting, jeg gerne vil bekræfte.
Den ene er, at ja, jeg taler på Socialdemokratiets vegne, når jeg står her på talerstolen.
Så vil jeg i tråd med det, jeg også sagde i indledningen, sige, at jeg har stor tillid til og respekt for de mennesker, der er folkevalgte, og som helt konkret sidder og sagsbehandler i Indfødsretsudvalget.
Det er et stort stykke arbejde, og jeg ved, at de bruger rigtig meget tid på det og gør sig umage for at sagsbehandle de her sager grundigt af respekt for de mennesker, der har søgt.
Nu er der jo i forespørgslen her også henvist til nogle domme, og det er mig bekendt meget få.
Om det så er udtryk for, at der er mange, der ikke går rettens vej, eller ej, skal jeg ikke gøre mig til dommer over, men jeg må bare sige, at jeg har stor respekt for og også stor tillid til de mennesker, der sidder i Indfødsretsudvalget.
Og hvis ikke man har det, skal man jo skifte dem ud.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Jamen det overrasker mig ikke, at fru Pernille Vermund synes, det er skræmmende, at Enhedslisten vil give rettigheder til mennesker.
Det er sådan set noget af det, vi gerne vil.
Men jeg bliver nødt til at sige til fru Pernille Vermund, at nu er det jo sådan – og det er også det, der er beskrevet i handicapkonventionen – at man ikke må diskriminere folk med baggrund i deres handicap.
Det er sådan set en fuldstændig grundlæggende rettighed, og det er også det, der er givet domme for ved danske domstole, altså at man ikke må diskriminere borgere, alene fordi de er handicappede.
Og det er det, der sker.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Jeg vil gerne fortsætte der, hvor min kollega, hr. Morten Messerschmidt, var nødt til at slippe, fordi man ikke får flere bemærkninger.
Ordføreren ønsker at gå over til, at det skal være en rettighed.
Men nu er det sådan, at det er en gave, og det er Folketinget, der beslutter det, og folketingsmedlemmerne er alene forpligtet af deres samvittighed.
Derfor må de give den gave til de folk, de ønsker at give den gave til, og de må afstå fra at give den til dem, som de ikke ønsker at give den til.
Der er rigtig mange, der ønsker at give den gave til nogle, der kan leve op til nogle bestemte krav.
Dem, som er født i landet, er født med gaven, så derfor bliver der ikke stillet de krav.
Men ordføreren ønsker altså at ligestille dem, som er født med det danske statsborgerskab, med nogle, der kommer udefra, og som ikke kan leve op til kravene.
Jeg skal bare have det helt på det rene, at det er det, som ordføreren ønsker, altså at ophæve gaveprincippet, som vi har brugt indtil videre, for at ligestille to handicappede på hver sin side af grænsen.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Men så bliver jeg nødt til at korrigere ordføreren en lille smule i forhold til grundloven, altså hvad der står i grundloven.
I grundloven står der ikke beskrevet noget om, at indfødsret eller statsborgerskab er en gave.
Der står, at det er noget, Folketinget tildeler, og Folketinget kan fuldstændig suverænt bestemme, under hvilke præmisser man ønsker at tildele statsborgerskab.
Så den der forståelse om, at det altid har været sådan, og at det er noget, vi giver som en gave, er simpelt hen ikke rigtig.
Det er ikke det, grundloven siger.
Grundloven giver mulighed for, at man gør det, men grundloven giver også mulighed for at gøre andet, nemlig at sige, at vi opstiller nogle objektive kriterier, efter hvilke vi tildeler statsborgerskab.
Det kan vi i Folketinget beslutte.
Det er sådan set det, der står i grundloven.
Så jeg tror, vi skal holde tungen lige i munden, i forhold til hvad der konkret står i grundloven.
Og der er det jo godt at have læst den og vide, hvad der præcist står.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Det er rigtigt, men det er jo en politisk beslutning, og det er så den, der bliver tolket, som at vi politisk beslutter, om vi ønsker at give den gave, det er at få et statsborgerskab, til nogle.
Det må man så have sine egne overbevisninger om, altså hvordan man vil tildele det.
Der er det bare, jeg spørger ordføreren: Mener ordføreren virkelig, at man skal ligestille en, der kommer fra et andet land og sådan set ikke har noget krav på at være i Danmark, og som ikke er i stand til at leve op til de fundamentale krav, vi har stillet herinde i lang tid, med en, der er født her i landet?
Jeg synes, det er helt vanvittigt, at de skal tildeles samme gaver, rettigheder og pligter.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Nu anser jeg det ikke som en gave, men den anden ting er, at udover at vi jo er underlagt grundloven, så er vi også underlagt nogle internationale konventioner.
Og det er bl.a. en handicapkonvention, som siger, at vi ikke må diskriminere med baggrund i handicap.
Det er klart, at hvis du som borger er her i landet og har lovligt og permanent ophold og du opfører dig præcist som de andre medborgere, jamen så må du ikke blive diskrimineret alene med baggrund i dit handicap.
Det er jo det, der sker, når vi ikke giver statsborgerskab til de borgere, som har et handicap.
For en tilsvarende borger uden et handicap ville have fået et statsborgerskab.
Det er præcis det, der ligger i det.
Så kan vi diskutere, hvordan reglerne er for statsborgerskab, men vi bør i hvert fald ikke diskriminere med baggrund i handicap.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Tak for det, og i øvrigt tak for talen.
Jeg er med på, at hr. Jeppe Bruus også repræsenterer det parti, der har regeringsmagten, men hr. Jeppe Bruus repræsenterer jo nu også Socialdemokratiet, og det er også derfor, at jeg er interesseret i at høre, hvad der er Socialdemokratiets holdning i forhold til det.
For Socialdemokratiet har jo også en plads i Indfødsretsudvalget, som man bruger, og der kan vi jo bare konstatere, at der i hvert fald i et par domstolssager er blevet klarlagt, at konventionerne ikke er blevet overholdt, og det er vel at mærke, før man har strammet den praksis, der er i dag, hvor der kun bliver givet dispensation i 1 pct. af sagerne.
Er det ikke hr. Jeppe Bruus' opfattelse, at Danmark skal overholde handicapkonventionen, og at man også skal gøre det i de sager, der er i Indfødsretsudvalget?
Og giver det ikke anledning til bekymring, når hr. Jeppe Bruus kan se, at vi har en afslagsgrad, der er så høj, samtidig med at vi har fået domme ved domstolen?
Jeg vil gerne takke ordføreren for ordførertalen.
Halime Oguz (SF), 2020-02-26:
Det er, fordi vi synes, at vores eget forslag til vedtagelse faktisk er bedre og mere grundigt.
Og så vil jeg selvfølgelig lægge op til, at spørgeren tilslutter sig vores forslag til vedtagelse.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Grunden til, at jeg ikke mener, man bare kan gøre det, er jo, at det, som den her debat grundlæggende handler om, er det simple spørgsmål om, om vi ønsker at overholde de konventioner, vi har tilsluttet os.
Det er jo det, som vi har fået nogle domstolskendelser på, som har tydeliggjort, at det gør vi ikke, og derfor er det vigtigt at få understreget, at det ønsker Folketinget og dermed også Folketingets Indfødsretsudvalg selvfølgelig at man gør.
Så derfor vil jeg igen bare spørge ordføreren, hvad det præcis er i det forslag til vedtagelse, der blev fremsat, som ordføreren ikke kan tilslutte sig.
Halime Oguz (SF), 2020-02-26:
Vi mener bare, at det er vigtigt at understrege, at det at få statsborgerskab selvfølgelig også medfører nogle krav, og det er vigtigt, at det også indgår i det her forslag til vedtagelse.
For når man taler om, at man skal overholde nogle konventioner, i forhold til om den pågældende er syg og har en lægeerklæring, kan det virke alt, alt for abstrakt.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Og tak for ordførertalen.
Der er, som jeg forstår det, ikke den store forskel på vores synspunkter.
Faktisk er de grundlæggende ens, vil jeg sige, på det her område.
Det, der er vigtigt for os at gøre opmærksom på, er, at vi som Folketing skal opfylde handicapkonventionen og de europæiske menneskerettigheder, og naturligvis også leve op til dem i den måde, vi arbejder på som Folketing.
Det er et spørgsmål om, at vi som Folketing respekterer og accepterer, at vi har nogle handicappede i vores samfund, og at vi viser dem respekt og forståelse og ikke gør forskel på dem og alle andre.
Derfor har vi tilsluttet os den meget korte tekst, som ligger fra Enhedslistens side, og derfor vil Radikale også opfordre SF til at gøre det samme.
Kan SF uddybe, hvorfor SF ikke kan det eller måske endda være med på vores?
Halime Oguz (SF), 2020-02-26:
Der er ikke særlig meget forskel i substansen.
Der står i vores forslag til vedtagelse, at Folketinget slår fast, at FN’s Konvention om Rettigheder for Personer med Handicap og Danmarks øvrige konventionsmæssige forpligtelser skal overholdes i alle tilfælde, hvor Folketinget skal afgøre sager om dansk indfødsret.
Det er vores tekst.
Og i min tale sagde jeg eksplicit, at folk med et vedvarende handicap selvfølgelig skal kunne påberåbe sig deres konventionsrettigheder.
Nils Sjøberg (RV), 2020-02-26:
Så derfor vil jeg gerne opfordre til, at man ikke søger splittelse, men søger enighed om at stå sammen om handicapkonventionen.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Og det, som svaret fra fru Inger Støjberg siger, er jo netop, at hvis der ligger en erklæring, som man kan lægge til grund, og som viser, at der er en langvarig funktionsnedsættelse, så vil det være i strid med handicapkonventionen ikke at give dispensation.
Det ændrer jo blot ikke ved, at det ikke har været praksis.
Halime Oguz (SF), 2020-02-26:
Tak for det.
Jeg vil sige tak til Enhedslisten for at rejse spørgsmålet, for der kan og bør nemlig ikke herske nogen tvivl, at vi skal overholde vores konventionsmæssige forpligtelser.
Det behøver vi ikke en henvisning til en højesteretsdom til at minde os om.
Vi bør dog også bruge den her anledning til at huske os selv på konventionens formål, nemlig at stille alle borgere lige for loven.
I respekt for borgernes lighed for loven og i ligeværdig respekt for alle borgere stiller vi derfor fornuftige og høje krav til alle, der ansøger om dansk indfødsret.
I de tilfælde, hvor en borger ikke kan opfylde kravene grundet et relevant handicap, vil der sammen med en lægeerklæring selvfølgelig skulle tilbydes den nødvendige hjælp.
Det er borgerens ret, og sådan skal det også være.
Vi skal altid sørge for, at personer med funktionsnedsættelse tilbydes de nødvendige hjælpemidler eller får en dispensation med det formål at ligestille disse personer med deres medborgere.
Og det sidste er vigtigt at huske på.
Medborgere med funktionsnedsættelse er først og fremmest medborgere.
At stille samme høje krav til personer med funktionsnedsættelse som til alle andre bunder derfor i respekt for disses rettighed til blive betragtet som ligestillet.
Formålet med at tage hensyn til personer med funktionsnedsættelse er at fjerne de barrierer, som umuliggør deres deltagelse i samfundslivet på samme vilkår som alle andre.
Men hensynet må ikke blive en barriere i sig selv.
Vi bør derfor grundigt overveje, hvordan vi bedst hjælper disse personer.
Med disse bemærkninger er det dog vigtigt for mig at slå fast, at borgere med en langvarig funktionsnedsættelse, som umuliggør at leve op til kravene, og som ikke har den fjerneste mulighed for at komme i bedring, vil kunne påberåbe sig deres konventionsrettigheder.
SF fremsætter derfor følgende forslag til vedtagelse:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at det er af afgørende betydning, at der stilles fornuftige og høje krav til ansøgere om dansk indfødsret, herunder at de taler det danske sprog og har kendskab til danske samfundsforhold, dansk kultur og historie.
Folketinget slår fast, at FN’s Konvention om Rettigheder for Personer med Handicap og Danmarks øvrige konventionsmæssige forpligtelser skal overholdes i alle tilfælde, hvor Folketinget skal afgøre sager om dansk indfødsret.«
Mads Fuglede (V), 2020-02-26:
Hvis der ligger domme og lægeerklæringer og andet, tager man det med ind.
Og hvis man har et ønske, som vi har i Venstre, om at overholde internationale konventioner, og der er et handicap, så er det selvfølgelig en del af den måde, vi ser sagen på.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Det er Folketinget, der giver statsborgerskab.
Det gør vi ved lov, og det er dermed en politisk beslutning.
Vi stiller meget høje krav i Danmark, og Dansk Folkeparti opfatter bestemt det, at vi giver statsborgerskab, som en gave.
Når man får statsborgerskab, skal man nemlig at være i stand til at bygge videre på Danmarks hus, det, som vi, som er født i Danmark, har arvet fra vores forfædre.
Derfor skal man leve op til meget høje krav for at kunne få lov til at få del i denne gave.
Man skal bevise, at man har lært sproget og kulturen, og at man er villig til at gå ind i den kultur, som man nu bliver en del af.
Det er jo det, vi lige nu har en debat om med hensyn til håndtryksceremonierne.
Der er også nogle normer, man skal vise at man har tillagt sig.
Så vi kan slet ikke se ideen i, at vi på grund af nogle internationale konventioner skulle ligestille folk uden for landet med folk i landet.
Det giver ingen mening.
Det er en politisk beslutning; det er os, der beslutter, om vi vil give den gave til folk, og vurderer, om de kan leve op til det.
Og har man ikke mulighed for at tage nogle af de ting til sig, der er nødvendige for at blive dansker, så kan man ikke blive dansker.
Så Dansk Folkeparti ønsker ikke, at Folketinget skal være forpligtet af nogen internationale konventioner i forbindelse med tildeling af statsborgerskab.
I Dansk Folkeparti ønsker vi faktisk at skærpe kravene yderligere end det, som cirkulæret for øjeblikket stiller af krav.
Vi ønsker også at begrænse antallet af folk, der kan få statsborgerskab, ligesom vi ønsker at gøre det betinget.
Men indtil videre er det altså cirkulæret, som vores lovgivning hviler på, og der skal man bestemt ikke dispensere på grund af internationale konventioner.
Det lyder: Forslag til vedtagelse
Folketinget understreger, at der skal stilles meget høje krav til de fremmede, der ønsker at opnå indfødsret i Danmark.
Indfødsret gives ved lov, og det er derved kun Folketinget, der kan give indfødsret og ligeledes dispensere for kravene i cirkulæreskrivelsen i helt særlige tilfælde.
Folketinget fastholder, at det ikke kan være en international konvention, der kan bestemme, hvem der skal have indfødsret i Danmark.
Folketinget er derfor ikke forpligtet til at dispensere særligt for folk, der ikke kan leve op til kravene på grund af funktionsnedsættelser.
Nye Borgerlige har tilsluttet sig vores forslag til vedtagelse.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Og tak for talen.
Hvis vi nu skærer igennem den lidt svulstige retorik, så kan man sige, at det, den her forespørgsel grundlæggende handler om, er dette: Hvis man forestiller sig, at man står med to borgere, som har samme baggrund, som har været i Danmark lige længe, og som har opført sig på præcis samme måde, men hvor den ene har et handicap på grund af f.eks. et krigstraume, og den anden ikke har, så vil det med de nuværende regler være sådan, at personen uden handicap vil kunne få statsborgerskab, mens personen med handicap vil få afslag.
Mener fru Marie Krarup, at det er rimeligt, at man bliver diskrimineret, på grund af at man har et handicap?
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Man skal leve op til nogle krav for at kunne få den gave, som indfødsretten er, og der må man jo skelne mellem dem, der lever op til kravene, og dem, der ikke gør, og det er så uanset hvorfor.
Jeg vil så sige, at jeg selv sidder i Indfødsretsudvalget og er med til at give dispensationer, og jeg er jo også nogle gange med til at give dispensationer, når jeg kan se, at her er virkelig en person, som fortjener det, som har kæmpet og kæmpet og er kommet op på et eller andet niveau og har kendskab til dansk kultur, sprog osv., men som måske bare lige mangler et lille nøk.
Så der kan være forskellige grader, men nej, generelt skal de da ikke ligestilles.
Det skal de ikke.
Det må komme an på, om man kan leve op til kravene, og om man er værdig til at få den gave.
Peder Hvelplund (EL), 2020-02-26:
Det er jo meget rart at vide, at det er Dansk Folkepartis holdning, at det er o.k. at diskriminere med baggrund i handicap.
Det jo det, der er tilfældet her.
Hvis man forestiller sig, at man har to borgere med præcis de samme forudsætninger, hvor den eneste forskel er, at den ene borger har et handicap, og den anden ikke har, og borgeren med handicap så får afslag med baggrund i den praksis, der er i Indfødsretsudvalget i dag, så er der jo tale om diskrimination alene med baggrund i handicap, og det, ordføreren står og siger, er, at det er o.k. at gøre det.
Marie Krarup (DF), 2020-02-26:
Det er forskelsbehandling, i forhold til om man lever op til kravene, eller om man ikke gør.
I så fald er det efterhånden også diskrimination at give karakterer i skolen, ikke?
Så skal alle have samme karakterer.
Jeg synes ikke, det er forkert at stille krav til folk, der skal have statsborgerskab, uanset hvad grunden til, at man ikke kan eller vil leve op til kravene, er.
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-26:
Altså, ingen ud over det valgløfte, som statsministeren har givet, om, at det er Socialdemokraterne politik – underforstået regeringens politik, når det så kan lade sig gøre – at udflytte Fiskeristyrelsen til Nordjylland.
Det er det, jeg tager ned fra ministerens besvarelse.
Det vil jeg da se frem til.
Mogens Jensen (S), 2020-02-26:
Jamen jeg tror, at du kan sige, at der er den afgørende forskel på 2017 og i dag, at dengang skulle man til at starte et genopretningsarbejde i Fiskeristyrelsen, så det ville have givet mening at flytte på det tidspunkt.
Nu er du midt i et genopretningsarbejde
, og derfor giver det ikke mening at flytte det nu, så der er ingen aktuelle planer om at flytte Fiskeristyrelsen nu.
Karsten Lauritzen (V), 2020-02-26:
Det er meget populistisk at gøre det, og deri er der meget lidt hensyntagen til de medarbejdere, det handler om.
Vi har sagt, at vi havde en målsætning for at udflytte statslige arbejdspladser, og den målsætning levede vi i øvrigt op til.
Den her regering siger, at de har en dagsorden om yderligere udflytning af statslige arbejdspladser, men når man kigger på, hvad der sker i ministerierne, så ser man, at det jo er det modsatte, der er tilfældet.
Derfor synes jeg selvfølgelig, at det er lidt sjovt ikke at drille, men stille spørgsmål til den ansvarlige minister om, hvordan det, man så siger nu, hænger sammen med det, man gik til valg på, når man rent faktisk har mulighed for at levere på valgløfterne.
Mogens Jensen (S), 2020-02-26:
Jeg gentager: Socialdemokratiet mener det samme nu, som vi gjorde før valget.
Der er ikke nogen aktuelle planer om at udflytte styrelsen nu.
Det er der ikke, fordi der er sat gang i et stort genopretningsarbejde, og det skal der være to omkring.