runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2018-12-20:
Man er nødt til ikke at komme, her 4, 5, 8 eller 10 år efter man har brugt pengene, og sige: Nu laver vi om på de forhold, hvorunder I investerede.
Det ville jo gøre, at den kommunalbestyrelse, der sagde ja for 5 år siden, lige pludselig har en gæld, som ikke længere er på de samme vilkår.
Derfor har vi i energiforligskredsen under energiforhandlingerne argumenteret for, at vi sådan set godt kunne se, at når man fremover skulle ud at bruge penge, så kunne man kun gøre det, hvis det var det bedst alternative, og hvis der dermed var opbakning fra forbrugernes side.
Det er det kompromis, vi har indgået, set med socialdemokratiske briller, og det er det kompromis, som vi ikke synes regeringen implementerer her, fordi man begynder at lave om på allerede eksisterende områder, hvor der er brugt penge, og hvor der er foretaget investeringer.
Tak for det, og tak til finansministeren.
Jeg glæder mig også til at drøfte forligsskik.
Finansministeren havde jo nogle meget lange dage i juni omkring forhandlingerne her.
Jeg tror heller ikke, at finansministeren er i tvivl om, hvad det var, Socialdemokratiet mente om, hvorvidt man skulle beskytte foretagne investeringer eller ej.
Derfor kommer det også lidt bag på mig, at man nu gør det til et meget nyt spørgsmål.
Det kommer også lidt bag på mig, at man er overrasket over det her ved tredjebehandlingen, eller det var vel ved andenbehandlingen, at man var meget overrasket over det, al den stund at vi for en måned siden bad om at få det på et forligskredsmøde, fordi vi gerne ville drøfte det.
Når man så vælger fra regeringens side at sige, at nå, der har vi en uenighed, det må vi snakke om, så må vi finde ud af det, tænkte jeg: Fint, det er vel sådan, man gør i en forligskreds.
Da vi så havde næste forligskredsmøde, var meldingen: Det tror vi ikke længere er nødvendigt, nu går vi i Folketingssalen.
Så jeg synes da, vi skal have en drøftelse af, hvordan man behandler forligsparter, som både handler om, at man skal stå ved det, man har aftalt, men at man jo også skal finde hinanden de steder, hvor man ikke er enige.
Og hvis vi skal begynde at implementere så tekstnært, altså at hvis man skriver én linje i et energiforlig ind i lovgivning, så skal dem, der har været med i energiforliget, stemme for hele lovgivningen, så ender vi et helt, helt andet sted end det, der egentlig var tiltænkt med forligskredsen.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-20:
Jeg synes, det er ret og rimeligt, at man ikke bare på ret lempelige vilkår, som det er i dag, kan træde ind på det danske arbejdsmarked og derved også optjene ret til dagpenge.
Det synes jeg at der skal være en længere periode til.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-12-20:
Jeg synes ikke, jeg fik svar på mit spørgsmål.
Kan ministeren bekræfte, at disse udlændinge samlet set er en stor overskudsforretning, når de deltager i det danske arbejdsmarked, og afledt heraf: Hvordan kan ministeren mene, at dagpengesystemet står på vid gab, når disse mennesker, der så er medlemmer i dagpengesystemet, samlet set er en stor overskudsforretning for landet?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-20:
Jeg kan ikke bekræfte alle de ordninger, der er i forhold til at komme hertil.
Det er klart, at hvis man ser på beløbsordningen, er det en god idé – beløbsordningen er med til at bidrage til samfundet.
Men når det så er sagt, synes jeg stadig væk, at det her også er et spørgsmål om ret og rimelighed.
Jeg må sige, at jeg ikke forstår, hvorfor man skal åbne det danske dagpengesystem på vid gab, uden man er villig til at tage konsekvensen.
Det er jo så bare trist, synes jeg.
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2018-12-20:
Tak for det.
Jeg vil høre, om ministeren kan bekræfte, at udlændinge, der er kommet til Danmark og har arbejde og dermed har optjent dagpengeret samlet set som gruppe inklusive dem, som så modtager dagpenge, er en stor overskudsforretning for det danske samfund.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-20:
Det håber jeg da ikke er utilstedeligt.
Jeg synes da, det er utilstedeligt at angribe mig som minister for på EU-plan at kæmpe for at forringe dagpengesystemet.
Men jeg er da et hundrede procent enig i, at det, der ligger på bordet nu, er dybt alvorligt.
Jeg sagde da for et halvt år siden, at vi har lidt et nederlag i det, der blev vedtaget i Rådet.
Jeg er da dybt bekymret for den trialogforhandling, der skal være mellem Kommissionen, Parlamentet og Rådet.
Jeg beklager også dybt, at det ikke lykkedes os her for 1 uge siden – tror jeg det var – at spænde ben for det, da der var en afstemning i plenarforsamlingen i Parlamentet.
Så på det her punkt er vi jo sådan set enige om, at det, der er på bordet nu, er med til at forringe det, der ellers er gældende.
Det arbejder vi stærkt imod.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-20:
Det kan være, at ministeren så lige kan oplyse den danske befolkning om, hvad reglerne er i dag for EU-borgere, der kommer hertil.
Skal de optjene dagpenge 1 år ligesom deres danske kollegaer, eller har man fra regeringens side accepteret et langt kortere optjeningskrav?
Bare et ja eller nej.
Og så kan vi måske også få et svar på, om regeringen, hvis EU holder fast i kravet om 1 dags arbejde, vil bruge alle midler, der overhovedet findes, herunder f.eks. at nægte at stemme for EU-budgettet eller lignende ting, for at sikre, at det ikke kommer til at gælde?
Og lad så være med at beskylde dine kollegaer for at sprede fake news, som de ikke har gjort.
Det er utilstedeligt.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-20:
Et kort øjeblik fik jeg associationer til Donald Trump
i hr. Pelle Dragsteds meget, meget falske nyhedsspredning
Det er jo en alvorlig sag.
Nu taler hr. Pelle Dragsted jo ikke under sandhedspligt, og det er godt.
Og så siger hr. Pelle Dragsted, at det sagde han ikke.
Jeg synes så lige, at man skal prøve at genkalde sig, hvad der blev spurgt om.
Regeringen kæmper jo netop for at undgå, at det, der ligger på bordet, bliver gennemført.
Det kræver sådan set bare, at man følger med i den europapolitiske diskussion eller det mandat, regeringen fik i Europaudvalget.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-20:
Tak for det.
I Enhedslisten har vi jo den meget enkle holdning, at mennesker, der går på arbejde i Danmark, skal kunne optjene dagpenge på lige vilkår.
Det er sjovt, at man snakker om optjeningsprincipper.
Dagpenge er jo per se et optjeningsprincip, for man skal arbejde 1 år og være medlem af en a-kasse for at kunne få adgang til dagpengene.
Ved at stille folk, der arbejder i Danmark, vidt forskelligt, giver man arbejdsgiverne nogle rigtig gode kort, for så har vi mennesker på vores arbejdspladser, som er så usikre på, hvad der sker, hvis de bliver fyret, at de er parat til hvad som helst.
Regeringens position er til gengæld det rene hykleri, for på den ene side vil man begrænse, at mennesker, der kommer fra f.eks. Canada eller Argentina, får adgang til at optjene dagpenge på lige vilkår med deres kollegaer på arbejdspladsen, og på den anden side accepterer man EU-direktiver, som betyder, at folk kan komme hertil og ikke skal optjene dagpenge, men efterhånden med de nye regler, der er på vej, træde lige ind og modtage dagpenge efter 1 dags arbejde.
Det er da det rene og skære hykleri.
Hvem er det, der ikke forsvarer dagpengesystemet, hr. beskæftigelsesminister?
Finn Sørensen (EL), 2018-12-20:
Jeg skal ikke forlænge den politiske debat.
Jeg tror ikke, at vi kan tilføre så meget nyt.
Jeg tror, at forskellene er trukket meget klart op, nemlig at ministeren meget gerne vil importere arbejdskraft fra tredjelande, de skal bare ikke have lov at have den samme sociale sikring som deres danske kollegaer.
Men jeg vil ikke finde mig i, at ministeren står her og siger, at jeg har spredt falske nyheder i medierne.
Jeg har bygget et hundrede procent på ministerens eget svar om, hvor mange der blev ramt af det her lovforslag.
Jeg er nødt til at læse lidt op af ministerens svar på mit spørgsmål, der har nr. 81.
Ministeren skriver: Hvis der tages udgangspunkt i en opgørelse over personer, der pr. 1. oktober 2018 er medlem af en a-kasse, men ikke opfylder krav om ophold i landet i 15 ud af de seneste 12 år, så skønnes der på baggrund heraf, at 8.300 personer pr. 1. december 2018 ikke vil opfylde opholdskravet.
Heraf skønnes 27 pct. at være danske statsborgere, og 73 pct. at være tredjelandes borgere.
Det er det, jeg har oplyst til medierne, og det er det nærmeste, man kommer et nogenlunde præcist billede af, hvor mange der bliver ramt af det her, for medmindre der sker mirakler for de der mennesker i perioden fra 1. december og til 1. januar med hensyn til deres opholdskrav, så vågner de op med tømmermænd efter en forhåbentlig rigtig glad nytårsaften, og så bliver tømmermændene rigtig store, for så må de erfare, at de ikke længere har dagpengeret.
Hovedparten af de her mennesker er i beskæftigelse.
Jeg vil ønske for dem, at de bliver ved med at være i beskæftigelse, men hvis de ikke gør det, hvis de bliver arbejdsløse, så må vi bare konstatere, at de ikke kan få dagpenge.
Så bliver de henvist til den fattigdomsydelse, som regeringen og Dansk Folkeparti har vedtaget skal gælde fra 1. januar, som er lavere end Danmarks Statistiks fattigdomsgrænse.
Og de bliver ramt endnu hårdere, fordi opholdskravet for at få kontanthjælp i Danmark bliver pr. 1. januar 2019 skærpet til, at det er 9 år ud af de seneste 10 år.
Så det er da at blive ramt og berørt, og jeg synes, at det er en kende arrogant, når ministeren i nogle af de svar, han har givet mig, har sagt, at jamen de bliver jo ikke berørt, for de er jo ikke ledige.
Hvis man pludselig oplever, at man har mistet sin dagpengeret, er man så ikke berørt?
Jeg synes ellers, at vi har en god tone, og at ministeren også er en hæderlig og en værdig modstander.
Men jeg vil gerne have, at ministeren går herop og undskylder, at han har beskyldt mig for at sprede falske nyheder, og bekræfter, at de tal, jeg har brugt i medierne og i den her diskussion, kommer fra svar, han har givet til mig.
Jens Joel (S), 2018-12-20:
Det håber jeg sådan set ikke.
Men når vi på indtil flere forligskredsmøder giver udtryk for vores bekymringer og så får at vide, at det har man ikke tænkt sig at diskutere med os, så er vi jo nødt til at lave et ændringsforslag.
Nu læser jeg en sætning op fra energiforliget.
Nederst på side 8 står der om overskudsvarme: »Den konkrete omlægning vil skulle aftales i efteråret 2018 ... «.
Den er ikke blevet aftalt, efteråret 2018 er slut.
Skulle vi så gå i Folketingssalen og anklage regeringen for forligsbrud?
Sandheden er jo, at her er vi ikke blevet enige, og vi kunne bare have brugt de to forligskredsmøder på faktisk at finde en løsning, som kunne gøre, at folk derude var trygge ved det, der foregik, og at vi ikke skulle modtage så mange kritiske høringssvar fra omverdenen og have så meget usikkerhed om, hvad det var, der blev aftalt i sommer.
Mikkel Dencker (DF), 2018-12-20:
Nu er det jo sådan, at når man indgår en aftale som energiaftalen fra i sommer, så er det en meget bred aftale, og det er en aftale, som omfatter rigtig mange forskellige emner.
Når man forhandler om sådan noget, giver man og tager man – vi er vel enige om, at sådan er det – og derfor er der nogle ting i aftaleteksten, man er mere glad for end andre ting.
Men hvis man skal føre tanken til ende, kan det jo også være sådan, at der fremover er andre partier i energiforliget, der lige synes, at der er et enkelt element i aftalen, som de ikke er så glade for, så derfor laver de lige nogle ændringsforslag eller vil ikke stemme for.
Er det sådan, vi skal gøre fremover?
Jens Joel (S), 2018-12-20:
Det er jo rigtigt, at det står relativt kort i energiforliget.
Vi havde faktisk også 6 uger, hvor det stod fuldstændig stille i forhandlingerne om varme.
Vi havde rejst de her problemstillinger, men man ville jo ikke snakke om indholdet, før man var enige om rammen i Finansministeriet.
Men da vi så skulle lave energiforliget, var der jo detaljer, som vi ikke nåede at komme hele vejen rundt om.
Nu har man så skrevet halvanden linje i et forlig, og så er man så kommet med et lovforslag, hvor der står det samme i overskriften, og så siger man, at man forventer, at der bliver stemt for det, uden at der sættes spørgsmålstegn ved det, og i øvrigt uden at lytte til de kritiske høringssvar.
Det er vi jo alle sammen enige om.
Det her handler udelukkende om, hvorvidt vi laver om på forholdene for allerede foretagne investeringer og dermed skaber usikkerhed om de millionlån, som kommunerne jo faktisk indestår for.
Mikkel Dencker (DF), 2018-12-20:
Jeg vil høre Socialdemokratiets ordfører, om ordføreren ikke anerkender, at der er halvanden linje i energiforliget, der lyder sådan her: »Parterne er endvidere enige om at sætte et stop for nye forbrugerbindinger i form af tilslutnings- og forblivelsespligt fra 1. januar 2019.«?
Det er den sætning, som lovforslaget her implementerer, og den er meget kort og klar.
Hvordan kan det være, at Socialdemokratiet stiller ændringsforslag, som gør, at den her sætning netop ikke bliver vedtaget, hvis de ændringsforslag bliver vedtaget?
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-20:
Ja, der bliver jeg svar skyldig.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-20:
Jeg må sige, at jeg er skuffet over ministeren her, for jeg har ikke sagt – og det ved ministeren jeg ikke har, og vi har diskuteret det mange gange, og jeg har brugt den samme formulering hver gang, hvor jeg bare har henvist til ministerens svar – at der var 8.300, der mistede muligheden for at få et arbejde.
Det, jeg har sagt, og det, som er faktum, og det, som man kan læse ud af ministerens svar, er, at medmindre situationen ændrer sig for de her mennesker, mister de deres dagpengeret den 1. januar 2019.
Det er det, jeg har sagt, og det er et faktum – det fremgår af ministerens svar.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-20:
Der blev efterspurgt en reaktion hos mig som minister fra det altid flittige folketingsmedlem hr. Finn Sørensen, og derfor vil jeg gerne læse op, hvad det er, der er svaret, og hvad der danner baggrund for hele diskussionen omkring de der falske nyheder, for der har jeg jo svaret til hr. Finn Sørensen:
Derfor tillader jeg mig sådan set bare at sige, at det kan jo blive udlagt, som om der så er 8.000 mennesker, der fuldstændig er i den situation, at de så vil miste muligheden for, om man så må sige, at have et arbejde, og det er jo ikke det, der står i det svar.
De mennesker er i arbejde, og der er 100, der bliver berørt – og det er sådan set det, der er konklusionen på det, som jeg svarer hr. Finn Sørensen, og det er fuldt oplyst under i her udvalgsbehandling.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-20:
Jeg skal ikke være talerør for hr. Bent Bøgsted.
Han må jo selv gå herop på talerstolen og forklare, hvorfor han har gjort, som han har gjort.
Jeg vil bare sige, at det her forløb og det her lovforslag jo bekræfter et billede, som vi har set i rigtig mange, mange år, nemlig det billede, der handler om, at hvis Dansk Folkeparti kan få nogle udlændinges hoveder på et fad – for at sætte et billede på – så medvirker Dansk Folkeparti til at forringe vilkårene for danske lønmodtagere, og så medvirker de også gerne til skattelettelser, som de rigeste i det her samfund får glæde af.
Men det trækker jo virkelig tingene op i det helt skarpe perspektiv.
Bjarne Laustsen (S), 2018-12-20:
Jeg vil gerne spørge hr. Finn Sørensen fra Enhedslisten, da Dansk Folkepartis ordfører ikke gik op og tog ordet, om han har hørt – i de forhandlinger, der har været her i salen, og på samråd osv. – hvordan det kan være, at Dansk Folkeparti er med til at lave et lovforslag med tilbagevirkende kraft, der rammer det antal lønmodtagere, som hr. Finn Sørensen taler om, som altså handler om ganske almindelige danske statsborgere, der har været rejst ud af landet, og som efter nytår risikerer at miste deres dagpenge.
Hvorfor er Dansk Folkeparti mon gået med til det?
Lotte Rod (RV), 2018-12-20:
Man kan jo grundlæggende have to tilgange til politik.
Man kan have det sådan, at hvis man ikke får det lige præcis sådan, som man gerne vil have det, så stiller man sig uden for og er imod.
Eller man kan have den holdning, som jeg tror de fleste i Radikale Venstre ligesom brænder for, at man bider sig fast i bordet og prøver så godt man kan at trække det så langt i en retning, som man kan.
Og for os i Radikale Venstre er det ikke en løsning at stemme nej, for så er der ikke noget.
Altså, vi skal have lovgivningen på plads, for at vi kan arbejde sammen med de andre lande om det her.
Så er jeg helt enig med SF i, at vi jo må holde justitsministeren fast på det.
Vi må sørge for, at de konkrete løsninger, man finder, rent faktisk lever op til det princip, som justitsministeren jo også svarer til mig, nemlig at man alene skal have adgang til oplysninger i det omfang, det er nødvendigt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-20:
Al respekt for fru Lotte Rods opfordring, men ministeren har jo tydeligvis ikke tænkt sig at følge det.
Altså, ellers havde man vel sagt: Det er da en rigtig god idé, det vil vi tage med i arbejdet.
Vi har et retsforbehold, og vi kunne have lavet en parallelaftale, der var meget, meget specifik, i forhold til at man kun går efter nogen, når der er en konkret mistanke.
Det siger de i IT-politisk Forening, Prosa og hos alle, der har forstand på det.
Lotte Rod (RV), 2018-12-20:
Vi bakker op om det her forslag, fordi vi synes, det er vigtigt, at vi i Danmark arbejder sammen med de andre europæiske lande.
Derfor er det også vigtigt, at vi får en lovgivning, der gør, at vi kan være sammen med de andre lande om det.
Og så er der nogle tekniske muligheder for at sørge for, at man ikke kommer til at overvåge flere mennesker end højst nødvendigt.
Og det er der nogle eksperter, der har langt mere styr på, end vi har som politikere.
Og derfor er min opfordring til justitsministeren, at man skal sørge for at inddrage dem, når man laver den konkrete instrumentering af forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-12-20:
På grund af retsforbeholdet er det her jo en parallelaftale.
Vi kunne, som ordføreren også siger, have indrettet os på mange forskellige måder, også med det udmærkede forslag, der lige blev skitseret heroppe fra.
Og derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at man i noget, der er et så vidtrækkende forslag – alle menneskers flyrejser, hvad man spiser, hvem man rejser med, hvor man rejser hen, kreditkortoplysninger – samler alting for alle mennesker.
Man kunne have lavet en meget mere specifik model for, hvem det er, man eventuelt mistænker.
Det er ikke det, man gør her, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at Radikale Venstre bakker op om det her.
Lotte Rod (RV), 2018-12-20:
Men jeg tror, det der siger mere om, hvordan Dansk Folkeparti tænker om EU, end det siger om Radikale Venstre.
Altså, for os er EU ikke noget bestemt.
Det er da lige så politisk, som Folketinget er, og derfor er det klart, at vi jo vil være mere enige i det, som ligger tæt på radikal politik, end vi vil være enige i noget, der ligger langt væk fra radikal politik.
Det gælder, uanset om det er i Folketinget eller det er i EU.
Derfor er min pointe her i dag: Radikale Venstre ønsker meget, meget strikse regler for, hvornår man kan overvåge folk.
Vi ønsker ikke et overvågningssamfund, og derfor har det været vigtigt for os at sige, at vi skal leve op til det, der skal til for, at vi kan være sammen med de andre EU-lande om det, men vi ønsker ikke, at regeringen skulle bruge den her mulighed for at snige ekstra overvågning ind ad bagdøren.
Der har jeg fået det klokkeklare svar fra Justitsministeriet, at der ikke bliver lagt noget oveni, og det synes vi er godt.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-12-20:
Det lyder jo, som om fru Lotte Rod har den opfattelse, at det her er noget helt nyt.
Det er det jo ikke.
Det her handler jo bare om, at vi tilpasser de interne danske regler til, at de kan gå sammen med det PNR-system, som man opretter i EU-regi.
Det er også derfor, at jeg simpelt hen ikke forstår, at Radikale Venstre har den der automatreaktion, at hvis bare det er noget, der kommer fra EU, jamen så er det okay, men skulle vi finde på at lægge et eller andet til herhjemme, så er det bare, uanset hvad det måtte være, pr. definition dårligt.
Hvordan kan det være, at det, man fra EU's side laver, pr. definition er godt, og det, vi laver i Danmark, pr. definition så må være noget skidt?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det.
Det giver ikke mening.
Det er ikke logisk oppe i mit hoved, medmindre man fuldstændig har deponeret sin politiske handlekraft i Bruxelles.
Det er så en mulighed, som jeg heller ikke vil mistænke Radikale Venstre for at undlade at benytte sig af.
Troels Lund Poulsen (V), 2018-12-20:
Jeg kan bekræfte, at jeg jo deler den opfattelse, som hr. Bjarne Laustsen giver udtryk for i forhold til det gode samarbejde, vi har haft, for at lave en ny beskæftigelsespolitik.
Det har jeg også kvitteret for ved mange lejligheder og sagt tak til Socialdemokratiet for den ansvarlighed, der er vist derfra.
Men vi bare nået til et tidspunkt, hvor vejene skilles i forhold til det her forslag.
Det er vel også naturligt nok, at jeg en gang imellem skal have nogle lovforslag, hvor jeg er uenig med Socialdemokratiet.
Det er jo sjældent, jeg er det, men det er dejligt at have en politisk diskussion her, hvor jeg så er et hundrede procent uenig, ellers er jeg jo nærmest kandidat til at bevæge mig hen over midten.
Så jeg er faktisk glad for for en gangs skyld at have en ideologisk, helt klar konflikt.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-20:
Siden 2016 er 62 børn blev udvist, selv om en af deres forældre gerne må være i Danmark, selv om de er stedbørn af en dansk statsborger.
Radikale har fremsat det her forslag for at stoppe med at splitte familier ad; vi vil samle familier igen.
Desværre har et flertal bestående af Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og regeringen tilkendegivet, at de om lidt vil stemme nej til vores forslag, selv om dagbladet B.T. har beskrevet, at meget få af de her børn er muslimer, at de næppe har været på koranskole, og at man træffer den afgørelse på 6 timer uden at tale med hverken familien eller barnet.
Det er en ren skrivebordsøvelse.
Både B.T. og TV 2 har også haft den ene konkrete historie efter den anden om børn, der virker velintegrerede, og familier, der virker velfungerende, men hvor barnet bliver udvist.
I går meddelte udlændingeministeren, at regeringen vil lave loven om.
Det forslag giver ikke Mint og de 61 andre udviste børn mulighed for at komme til Danmark.
Jeg fik en besked i nat fra Mints far, der er i Thailand, og som er dybt ulykkelig.
Hans familie kan stadig væk ikke samles i Danmark.
Jeg forstår, at man helt vil afholde familier fra at kunne blive samlet i Danmark efter ophold på 3 måneder i Danmark.
Det viser, at selv udlændingepolitikken kan flyttes.
Det giver os mod og blod på tanden til at fortsætte kampen.
Det vil Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti og regeringen ikke.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-20:
Om lidt vil der være et flertal, som stemmer det her beslutningsforslag ned.
Det synes vi er uforståeligt og også uacceptabelt.
Det flygtningepres, der var der for nogle år siden, er der overhovedet ikke mere.
Der er tale om nogle af de svageste mennesker i verden, som vi i strid med alle danske traditioner nægter at ville tage imod.
Så derfor er det helt i modstrid med den humanistiske tilgang til flygtninge og andre mennesker, som vi står for hos os, og som også tidligere regeringer har stået for.
Det var, som det måske er bekendt, Venstres tidligere statsminister Poul Hartling, som i sin tid initierede det her kvoteflygtningesystem.
For et solidarisk flygtningesystem forudsætter, at FN involveres, og derfor er det her kvotesystem uhyre vigtigt, hvis ellers man mener det alvorligt med FN.
Og det, at vi usolidarisk går ud af den her ordning, betyder, at andre lande kan finde på at gøre det samme, og pludselig begynder solidariteten at skride omkring de her spørgsmål. Så vi er som sagt uforstående over for det.
Vi forstår ikke, at Folketinget ikke kan se, at 500 kvoteflygtninge ikke er noget, der vælter den danske integration eller den danske udlændingepolitik, og at det er vigtigt, at vi fortsat er med i de solidariske ordninger, som FN er udtryk for, og at vi stadig væk klart viser, at FN er noget, som Danmark aktivt deltager i.