runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Andreas Steenberg (RV), 2018-01-23:
Jeg skal hilse fra vores klimaordfører, fru Ida Auken, der er i Davos til World Economic Forum, hvor der heldigvis også bliver diskuteret klima.
Og det er på vegne af hende, at jeg holder talen.
Først og fremmest skal jeg til SF, Enhedslisten, Alternativet og Socialdemokratiet sige tak for samarbejdet om den vedtagelsestekst, vi sammen har lavet.
For det er jo en tekst, vi i Radikale Venstre er meget glade for, og som skaber håb for, hvad en anden regering kunne finde på at komme med og komme igennem med på det her område.
Det er en rigtig god tekst, som jeg kun kan anbefale alle at læse.
Klimaforandringerne er virkelige og allerede i fuld gang.
Om under 10 uger regner Cape Town i Sydafrika med at løbe tør for vand til befolkningen.
I sommer så vi, hvordan USA, Bangladesh og Indien var ramt af voldsomme oversvømmelser og orkaner.
Store dele af Houston lå under vand, og i Oregon var skovbrandene så alvorlige, at himlen var sort af aske og staten erklæret i undtagelsestilstand.
Så meget desto mere grund er der til, at Danmark viser lederskab i klimakampen.
Vi kan vise resten af verden, hvordan man laver en grøn omstilling af sit samfund og samtidig bevarer livskvaliteten og skaber arbejdspladser.
Vi ved, at eksemplets magt flytter andre.
Derfor mener vi i Radikale Venstre, at Danmark skal tilbage i den grønne førerposition, også når det gælder grøn energi, og vi mener, at vi skal satse massivt på at gøre Nordsøen til et stort eksporteventyr for Danmark – denne gang ikke ved at hive olie op, men ved at bygge vindmøller, der kan forsyne hele Europa.
Vi ønsker, at regeringen skal tegne en ambitiøs Nordsøplan og lægge sporene for de næste mange års investeringer i vind på havet.
Med erhvervsaftalen tog vi et stort skridt fremad, og Radikale Venstre er stolte af, at det lykkedes at få sænket afgiften på el til varme.
Det er det, der kan sikre, at vindmøllernes strøm kan samles op af varmepumper og blive til grøn varme.
Danmark har meget store muligheder lige nu.
Vi har et superdygtigt erhvervsliv, der er blandt de bedste i verden, og som gerne vil investere.
Vi kan skabe mange nye job, ligesom vi kan blive helt uafhængige af olie fra Mellemøsten og gas fra Rusland.
Derfor ærgrer det os, at regeringen misser den ene mulighed efter den anden, senest med sænkning af registreringsafgiften, hvor man kunne have lavet en stor omlægning af afgiften på biler.
Vi er den første generation, der kan mærke klimaforandringerne, og den sidste, der kan gøre noget ved det.
Det forpligter, og i Radikale Venstre er vi klar til at samarbejde om at få noget til at ske.
Med de ord kan jeg sige, at vi støtter det forslag til vedtagelse, vi selv har været med til at fremsætte.
Carsten Bach (LA), 2018-01-23:
Jeg tror, at dansk politik er, som dansk politik nu engang er.
Når Liberal Alliance ikke var med i energiforliget fra 2012, hænger det jo sammen med, at energiforliget fra 2012 i ekstrem grad var udtryk for en planøkonomisk aftale, som i overvejende grad var bygget op om en ensidig statsstøtteudbygning af vedvarende energi, hvilket både i 2012 og den dag i dag er fuldstændig forkert.
Derfor indgik vi ikke i en energiaftale i 2012, men det forventer jeg da bestemt at vi kommer til i 2018.
Det, jeg sagde i forhold til bredden, var jo – og så vil jeg godt igen referere tilbage til den planøkonomiske aftale fra 2012 – at partier som f.eks. Enhedslisten er fortalere for planøkonomi, også i klima- og energisammenhæng, og det er jo ikke, fordi jeg har noget imod Enhedslisten sådan generelt, men i og med at de er det, mener jeg bestemt ikke, at det er Liberal Alliances opgave at fordre et lige så bredt energiforlig, altså indeholdende f.eks. Enhedslisten, som energiforliget fra 2012.
Thomas Jensen (S), 2018-01-23:
Som jeg var inde på i min ordførertale, kom jeg rent faktisk med nogle forslag om f.eks. det her med, at låneudbyderne skulle have en pligt til at have det her system, så de kunne gå ind og tjekke, når de fik en låneansøgning, om den her person har optaget kviklån ti andre steder og har en samlet gæld på et højt, højt beløb og til en høj rente, for så er det nok ikke en, man skal gå ind og give et lån.
Det var en af tingene.
Så synes jeg, at vi skal få hegnet den der 48-timersregel ind på en sådan måde, at man ikke kan omgå den.
Jeg hører også fra ministeren i talen, at det er det, ministeren er ved at få undersøgt, sådan at vi med baggrund i noget konkret viden også kan lave en forbedret lovgivning.
Så jeg synes faktisk, at der er flere steder, vi godt kan sætte ind.
Man skal slet ikke nære mistro til Socialdemokratiets intentioner på det her område.
Vi synes, at det er svage mennesker, der bliver udnyttet af nogle ågerkarle, og desværre er den der ågerkarleparagraf, vi har i vores lovgivning, og som SF også har med sit forslag, jo ikke en, der bliver brugt på nogen måde.
Måske skulle vi se på, hvordan vi bare helt konkret kan opdatere den her kviklånsmarkedslovgivning, sådan at vi ikke ser, at de her ågerkarle fører sig frem og tjener en masse penge på svage sjæle.
Jens Joel (S), 2018-01-23:
Tak, og jeg beklager forvirringen over for formanden.
Det er vi selvfølgelig med på, men jeg synes også, at man bliver nødt til at tage det alvorligt, når der er aktører, som har råbt vagt i gevær og sagt, at vi risikerer at sætte førerpositionen over styr, og vi risikerer i øvrigt også at efterlade en for stor opgave til kommende år.
Men den må vi så tage videre i forhandlingslokalet.
Jeg har to spørgsmål til sidst.
Det første er: Kunne ministeren se sig selv og regeringen i, at man får sat nogle flere målepunkter op end kun et VE-mål, altså f.eks. en målsætning om elektrificering, fortrængning af fossile kilder, en målsætning om en energispareindsats, som supplerer udviklingen af vedvarende energi?
Det andet spørgsmål er: Der er en række ting, som haster lige nu og her, og vi har simpelt hen brug for en hurtig afklaring i forhold til el til varme, vi har brug for en hurtig afklaring, hvis ministeren ellers er enig i, at den kommende havvindmøllepark, hvis der skal være sådan en, skal i udbud i 2019, så er ministeren enig i, at der er nogle områder, hvor det haster meget med en afklaring for at kunne komme videre med de næste skridt, og så vi ikke kun snakker om, hvad der sker i 2030?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-23:
Regeringen har jo spillet meget, meget ambitiøst ud.
Det gjorde vi allerede i regeringsgrundlaget for VLAK-regeringen med en ambition om, at mindst 50 pct. af det samlede energibehov i 2030 skal være baseret på vedvarende energi.
Kan teknologiudviklingen og priserne på vedvarende energi betyde, at vi kommer endnu højere op,
jamen så er vi da parat til det.
Men vi har sat os et mål, som vi synes er ganske ambitiøst.
Og jeg håber på, at Socialdemokratiet også vil være med i en kommende energiaftale og være med til at sikre, at vi i hvert fald når det mål.
Jens Joel (S), 2018-01-23:
Tak for det, og tak til ministeren for både besvarelsen og debatten om det her.
Jeg vil starte med at spørge til det overordnede ambitionsniveau, for jeg har jo hørt ministeren bekræfte og gentage mange gange, at vi skal blive ved med at holde den førerposition, vi har.
Så jeg vil bare spørge, om ministeren på den baggrund er enig i, at vi måske lige skal træde et trin op på stigen, når nu Klimarådet og nogle danske virksomheder henholdsvis har opfordret regeringen til at skrue ambitionen lille smule op og har sagt, at de egentlig er bange for, at vi er ved at sætte vores grønne førerposition over styr.
Så kan vi i den diskussion, vi får om energiforliget – og jeg er meget enig i håbet om, at det bliver bredt – måske lige give ambitionerne et nøk opad, i forhold til hvad regeringen indtil nu har spillet ud med?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-23:
Tak for spørgsmålet.
For Danmarks vedkommende bliver der ikke tale om anvendelse af CCS.
For Danmarks vedkommende bliver der i forhold til udfasning af kul tale om reel udfasning.
Der er to værker tilbage – Nordjyllandsværket og Fynsværket og til dels også Esbjergværket – og regeringen er gået i dialog med de pågældende værker i forhold til at sikre, at der sker en udfasning, og jeg tror, det kommer til at ske i betydelig tidligere end 2030.
Danmark har jo sat sig et meget, meget stort mål, og vi har også en forholdsvis stor fødevaresektor i Danmark, hvilket regeringen er optaget af at vi også har fremadrettet, og det er baggrunden for, at vi har fået nogle muligheder, bl.a. køb af kvoter, optag af CO2 fra jorder og skove og en række andre tiltag, som er med til at sikre, at vi har noget fleksibilitet i forhold til at kunne nå målet på de 39 pct.
Christian Poll (ALT), 2018-01-23:
Som jeg forstod det, vil man i Danmark selvfølgelig ikke bygge nye kulkraftværker – det har vi jo været enige om mange år – men man kan i mange andre lande ifølge den her aftale godt bygge kulkraftværker, hvis bare de har et CCS-anlæg koblet på.
Det andet, jeg vil spørge om
er: Ministeren fremhæver ofte og også i dag de 39 pct., man skal nå i ikkekvotesektoren, f.eks. i landbruget, men er det ikke rigtigt forstået, at man der faktisk kan bruge så stor en grad af kompenserende virkemidler i det der LULUCF-system, at landbruget stort set kan klare sig uden særlige indsatser?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-23:
Nej, det ikke rigtig forstået.
Det er sådan, at når jeg nævner antallet 2 milliarder, så handler det om de aftaler, vi har med Kina, Indien, Indonesien, Tyrkiet og en lang række andre store vækstøkonomier og andre økonomier i verden.
Vi påvirker direkte og indirekte 2 milliarder forbrugeres muligheder for at gøre noget i forhold til klimaet og i forhold til at reducere energiforbruget.
Kulaftalen er jeg også meget tilfreds med.
Det er jo en aftale, der betyder, at vi udfaser kul fra energiproduktionen senest i 2030.
Christian Poll (ALT), 2018-01-23:
Tak for det.
Jeg vil godt lige tage fat i nogle ting.
Ministeren nævner, at man i det internationale samarbejde gør en forskel for 2 milliarder mennesker, tror jeg det var.
Er det rigtig forstået?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-23:
Tak for spørgsmålet.
Der er jo forskellige måder at se tingene på.
Der er planøkonomiske elementer i den nuværende aftale, bl.a. det her forhold, at man har aftalt, hvor meget vind og sol og biogas osv. der skal være i aftalen.
Der er det jo regeringens opfattelse fremadrettet at vi skal have konkurrence.
Der kan man sige, at der i hvert fald er et nybrud i forhold til den energiaftale, vi gennemførte i 2012.
Jeg står selvfølgelig inde for aftalen fra 2012 og gør også alt, hvad jeg overhovedet kan, for at indfri de elementer, der er i aftalen.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-01-23:
Det synes jeg jo er en god ambition.
SF har været med til brede politiske forlig på det her område i rigtig mange år.
Og sidste energiforlig tilbage i 2012 blev jo indgået med bl.a. SF, men også med Venstre.
Og det forlig kalder Liberal Alliance nu for et planøkonomisk tiltag.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om han deler Liberal Alliances syn på den eksisterende energiaftale.
Er det planøkonomi?
Lars Christian Lilleholt (V), 2018-01-23:
Altså, jeg er absolut af den opfattelse, at vi skal have en så bred aftale som muligt.
Men jeg deler også Carsten Bachs betragtning om, at det selvfølgelig også er afgørende, at det er en god og ordentlig aftale, der bliver gennemført.
Men enhver minister drømmer jo om, at der er brede aftaler.
Det har vi haft en tradition for på energiområdet; det har vi faktisk haft en tradition for, siden naturgassen blev vedtaget her i Folketinget.
For der er tale om ganske mange penge, og derfor er det også vigtigt, at man kender fundamentet, også ud over et kommende folketingsvalg.
Og derfor arbejder regeringen på at få en så bred aftale som muligt.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-01-23:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om der er tale om et reelt ønske fra regeringens side om eventuelt at lande en bred politisk aftale, set i lyset af Liberal Alliances ordfører, der mente, at en en god aftale ikke nødvendigvis var en bred aftale.
Så jeg vil gerne bede ministeren uddybe, om det er De Konservative og Venstres holdning, der kommer til at dominere, eller om det er Liberal Alliances.
Mette Abildgaard (KF), 2018-01-23:
Tak for det.
For ordføreren sagde til spørgsmålet om, om det skulle være et bredt forlig, at det ikke nødvendigvis skulle være lige så bredt som sidst, og at han så sig selv lidt midtimellem.
Så var det bare, jeg studsede, for det sidste energiforlig, der blev lavet, var jo meget bredt, men var der ét parti, der ikke var med, så var det Liberal Alliance.
Det er jo da egentlig lidt sjovt, at man lavede et så bredt forlig sidst, men at dem, der åbenbart ligger på midten, ikke var med i aftalen.
Så jeg vil bare prøve at høre: Er det, fordi dansk politik har udviklet sig, og de øvrige partier har rykket sig, eller er det, fordi Liberal Alliance har rykket sig?
Carsten Bach (LA), 2018-01-23:
Jeg har godt set de vurderinger, og om de er rigtige eller ikke – eller de er måske ikke ligefrem forkerte, men så mindre rigtige – skal jeg ikke gøre mig til dommer over.
Men det, jeg siger, er, at vi har et internationalt system, og det synes jeg vi skal holde fast i, fordi det allerede er forhandlet på plads og det så er væsentligt, at vi ikke træder uden for det.
Så kan man jo sige, som jeg også nævnte i min tale, at det i den her sammenhæng er vigtigt, at Danmark presser på globalt for at få hævet målsætningerne i vores omkringliggende lande og andre store lande som f.eks. Kina og USA.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-01-23:
Jeg håber, at ordføreren fremadrettet vil blive glad, når der er grund til ros.
Jeg roser meget gerne, når der er grund til det, og jeg har rost ordføreren adskillige gange i løbet af de seneste par dage.
Og så kan man jo også diskutere alle mulige andre ting, og man kan underinddele det i alt muligt, men det er det, jeg mener, altså at landbruget er en bidragyder til udledningen af drivhusgasser.
Og det er jo et faktum, må man sige.
Det er jo i virkeligheden lidt ærgerligt, når landbruget har et kæmpe potentiale for at være det modsatte, og det er i virkeligheden det, jeg gerne vil tale op.
Jeg vil gerne være åben over for, at vi begynder at arbejde med og kigge på de metoder, som nogle ude i landbruget, landmænd, allerede nu begynder at afprøve for at finde ud af, hvordan de kan gøre det her.
I forhold til afgifter og elbiler vil jeg sige, at jeg også synes, at man skal kigge på brintbiler.
Jeg mener ikke, at vi ikke kan have nogle ambitioner om at fremme nogle af de teknologier, vi kan se der er rene.
Jeg tror ikke, at man skal sige: I 2030 skal der være præcis så og så meget vindenergi, så og så meget solenergi.
Men selvfølgelig er det jo ikke, fordi vi står på bar bund.
Vi kan jo godt se, at der er nogle rene teknologier, nogle fornuftige teknologier, der er ved at få luft under vingerne, og så se seriøst og konkret på, hvordan vi kan fremme dem i Danmark.
Pia Adelsteen (DF), 2018-01-23:
Tak for talen.
Og så vil jeg lige starte med at udtrykke min bekymring over, at jeg får ros af Enhedslisten, for så får jeg altid en fornemmelse af, at jeg har sagt noget forkert.
Nå, men spøg til side.
Ordføreren kalder landbruget for en klimasynder, og det skal jeg måske lige forstå, for hvis jeg har forstået det ret, er den udledning, der kommer fra landbruget, den samme i dag, som den var tilbage i 2005, det vil sige, at der ikke er tale om en øget udledning.
Så ordføreren må meget gerne lige fortælle, hvad man så forstår ved en klimasynder.
Så et lidt mere konkret og andet spørgsmål.
Ordføreren ønsker, at der skal komme en mindre afgift på små elbiler.
Ligesom da jeg selv stod på talerstolen, vil jeg spørge, om man så ikke vælger teknologi, forstået på den måde, at man jo så netop vælger elbilen i modsætning til brintbilen, eller hvad det nu måtte være.
Det er så en af de bekymringer, jeg i hvert fald har, i forhold til de teknologier, der måtte være derude.
Hvis man giver tilskud til et sted, jamen så fravælger man også noget andet, og det vil jeg gerne have ordførerens kommentarer til.
Den sidste ting, jeg vil spørge om, handler om det her med konkurrenceevne.
Vi får så tit at vide, at hvis vi ikke havde investeret i vindmøller, havde vi aldrig haft alle de mange arbejdspladser, som vindmølleindustrien har haft.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-01-23:
Altså, jeg mener ikke, at man kan sige, at vi er et foregangsland på f.eks. transportområdet.
Jeg mener heller ikke, at man kan sige, at vi er et foregangsland på landbrugsområdet.
Det er især i de ikkekvotebelagte sektorer, at vi også skal til at sige, at der altså skal ske noget.
Vi har ikke knækket de kurver.
Det er en opgave, som alle lande står med, og hvor vi kan spille en rolle.
I forhold til om målsætninger er farlige, så tror jeg ikke, at målsætninger er farlige.
Jeg tror ikke, at man skal være for fastlåst i dem; jeg tror, at man skal anerkende teknologiudvikling, og at energibesparelser f.eks. også kan være en ganske klog måde at nå et højt VE-mål på.
Så jeg tror ikke, at vi skal tro, at vi kan gennemskue det fuldstændige energimiks, eller hvad det er, der skal til.
Men målsætninger mener jeg virkelig er med til at give vores politik retning.
Carsten Bach (LA), 2018-01-23:
Jeg mener i den her sammenhæng, at ordføreren bør anerkende, at vi jo faktisk er et foregangsland, og at det er vores nabolande, det er EU, det er USA, det er Kina, der for alvor skal flytte noget i den her sammenhæng.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-01-23:
Jeg er faktisk lidt i tvivl om spørgsmålet.
Jeg mener, at det er vigtigt med en international indsats, det vil jeg godt anerkende fuldstændig.
Det er vigtigt, at vi forsøger at presse målsætningerne, både i EU og i resten af verden.
Vi har jo tidligere foreslået, at man forsøger at lave en alliance, hvor man siger, at verden er større end EU.
Hvis der er andre lande, der faktisk er parate til at hæve deres klimaambitioner i overensstemmelse med Parisaftalen, så lad os gå sammen med dem og lave en klub af lande, der kan gå foran og også lave nogle aftaler om teknologioverførsel og andre fordele, så det bliver en attraktiv klub at være med i.
Så vil jeg bare sige, at jeg anerkender, at vi på energiområdet stadig væk ligger forrest i feltet.
Men jeg tror, at vi begår en kæmpe fejl, hvis vi ikke anerkender, at vi bliver ved med at skulle arbejde for at ligge der.
Og det er jo ikke noget, jeg bare står og finder på for at være vidtløftig og spille smart fra Folketingets talerstol.
Det er jo noget, man kan regne sig frem til, og det er jo noget, vi bliver nødt til at forholde os til og tage meget alvorligt og gøre noget ved.
Carsten Bach (LA), 2018-01-23:
Tak til ordføreren, og mange tak for nogle fine betragtninger, bl.a. også om landbruget og flere andre ting.
Det synes jeg da var meget konstruktivt.
Noget, jeg måske ikke synes er helt så konstruktivt, er hele det her billede, som ordføreren forsøger at tegne, af, at Danmark ikke længere er et foregangsland osv.
Det er Danmark, og det tror jeg i hvert fald ikke at der er nogen ude i verden der er i tvivl om.
Når ordføreren så appellerer til regeringen om at have højere ambitioner og selv stiller nogle, synes jeg, meget højtflyvende og vidtløftige målsætninger op for 2030-indsatsen, så ser jeg egentlig ikke en anerkendelse hos ordføreren af, at det, der virkelig flytter noget, jo netop er den internationale indsats – som ordføreren faktisk også roser regeringen for. Altså, det at få hævet EU-landene til et ambitionsniveau svarende til det danske, det at få hævet amerikanernes, kinesernes ambitionsniveau til det danske er det, der virkelig flytter noget. For Danmark tager i den her sammenhæng museskridt, også selv om vi hæver vores ambitioner meget markant.
Marianne Bredal (V), 2018-01-23:
Det er jo en række punkter, hvor vi hele tiden sørger for at forbedre vores teknologier, så de her lidt mere tunge transportformer, som både bruges i landbruget og inden for den tungere transport, bliver mere miljøvenlige.
Så det er en lang række punkter, og i forhold til landbruget er der jo også nu tale om, at der allerede foretages reduktioner, som måske ikke lige bliver indregnet i den her del af det.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-01-23:
Det er også i orden.
Men lad os prøve at kigge frem til 2050.
Jeg skal bare prøve at forstå, hvad Venstre tænker omkring det her begreb lavemissionssamfund, som i hvert fald i min verden er en lille smule fluffy.
Er det så et landbrug, der ikke længere udleder drivhusgasser?
For jeg synes f.eks., at det er rigtig bekymrende, at udledningen fra landbruget har været stort set den samme i rigtig mange år.
Er det fra transporten også stort set nul?
Hvad betyder det ord i virkeligheden?
Hvad er det for et mål, der ligger i, at man siger, at i 2050 skal vi være et lavemissionssamfund?
Marianne Bredal (V), 2018-01-23:
Vores afgiftssystem understøtter incitamentet for at fremme salget af energieffektive biler, og det jo en del af det at komme tættere på målsætningen for 2050.
Derudover vil vi selvfølgelig løbende bakke op om den hastige teknologiudvikling, som heldigvis konstant bringer os endnu tættere på mere miljørigtige biler.
I forhold til landbruget støttes det jo bl.a. med en tilskudsordning til udtagning af lavbundsjorde, der kan bidrage til øget kulstofbinding i de jorde, der udtages.
I forhold til vindmøllerparkerne vil jeg sige, at det ikke lige er et område, jeg har beskæftiget mig med i min tid her, så det vil jeg lige undlade at svare på.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-01-23:
Tak for talen.
Ordføreren nævner det her med et lavemissionssamfund i 2050.
Kan ordføreren ikke sætte lidt flere ord på, hvad det er?
Hvad betyder det i forhold til transport?
Så vil jeg også bare høre, om Venstre støtter, at der skal bygges otte nye havmølleparker frem mod 2030.
Marianne Bredal (V), 2018-01-23:
Det agter regeringen at gøre alt for at vi kommer til at leve op til.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-01-23:
Nu svarede ordføreren ikke på mit spørgsmål.
Spørgsmålet var meget simpelt.
Agter man at leve op til den beslutning – ja eller nej?
Marianne Bredal (V), 2018-01-23:
Klimaindsatsen er lang og sej proces, og vi opfylder ikke delmålene i forhold til 2020-planen, men til gengæld ser det ud til, at vi på en række andre punkter vil overopfylde målene.
Pia Adelsteen (DF), 2018-01-23:
Nu skynder jeg mig at tage ordet igen, for så håber jeg, at ordføreren husker mit sidste spørgsmål om konkurrenceevne.
Så har jeg bare en lille bemærkning – tror jeg det skal være – i forhold til det med at have målsætninger.
Jeg er lidt glad for, at ordføreren siger, at målsætninger måske ikke behøver at være så fastlåste, men samtidig irriterer det mig så også, at hver eneste gang vi laver målsætninger med en eller anden procent og vi så ikke når den, så er det et kæmpeproblem; men hvis vi når målsætningen, har vi ikke være ambitiøse nok. Altså, sådan plejer diskussionen ofte at være, når vi taler målsætninger.
Hvis procentdelen ikke er høj nok, er vi ikke ambitiøse nok.
Og vi når den jo aldrig, var jeg ved at sige.
Men bare lige gerne bede om et svar på spørgsmålet om konkurrenceevne.
Maria Reumert Gjerding (EL), 2018-01-23:
Tak for det.
Jeg bliver bare altid lidt presset, når formanden rejser sig i stolen og jeg ikke er blevet færdig.
Jeg tror, der er en masse andre ting, der spiller ind på konkurrenceevnen end energiafgifter eller prisen på strøm.
Jeg synes også, at når man hører virksomhederne derude, er det også det, de peger på.
Når Danmark er et attraktivt land for en virksomhed at være i, er det, fordi der er uddannet arbejdskraft; fordi der er daginstitutioner, der er til at betale; fordi man ikke skal ud at købe dyre sygeforsikringer, men at der er et offentligt sundhedsvæsen.
Der er en masse forudsætninger, der gør, at vi er et interessant land at ligge i som virksomhed.
Der tror jeg at spørgsmålet om pris på strøm spiller en utrolig lille rolle ligesom selskabsskatter.
Til gengæld har vi skabt en kæmpe sektor for grøn teknologi, som vi skal være glade for.
Målsætninger er jeg tilhænger af, og jeg bliver kun glad, hvis vi når dem.