runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Due (DF), 2017-11-15:
Tak for det.
Finder ministeren det hensigtsmæssigt i et homogent samfund, at der opføres minareter?
Finder ministeren det hensigtsmæssigt i et homogent samfund, at der opføres minareter?
Vi kunne også prøve at vende det 180 grader og så sige: Hvis nu ministeren ikke vil lovgive om et forbud mod f.eks. halalslagtet kød i danske institutioner, vil ministeren så i det mindste være med til at garantere, at halalkød serveres som et supplement, og at det ikke nødvendigvis skal proppes ned i halsen på de danskere, der ikke ønsker at spise det?
Inger Støjberg (V), 2017-11-15:
Jeg vil i hvert fald sige det sådan, at ingen skal være i tvivl om, hvor jeg står, og hvor regeringen står.
Når det er sagt, mener jeg vitterlig, at vi står stærkest og bedst, ved at det er et forsvar, der er i hver enkelt kommune, på hver enkelt institution, og jo også i dagligdagen.
Jeg mener rent faktisk, det er en vigtig diskussion at tage både blandt svømmere, der svømmer, og i svømmehallen og i kommunalbestyrelsen, at vi jo har en tradition for, at man svømmer sammen på tværs af køn f.eks., og at det er en grundfæstet dansk værdi, at vi godt kan finde ud af at dyrke fritidsinteresser sammen, og at det faktisk er rigtig sundt, at man gør det på den måde.
Men jeg mener, at forsvaret for det står stærkest og bedst, ved at man tager diskussionen lokalt, og at man ikke bare kan henvise til, at det også er noget, de har besluttet inde på Christiansborg.
Så man kan ikke sige, at der er et eller andet antal gange, hvis det er det, fru Karina Due fisker efter.
Karina Due (DF), 2017-11-15:
Så vil jeg gerne spørge, hvor mange gange og mange steder de lokale Venstrefolk så skal gå stik imod ministerens holdning og dermed regeringens holdning, før ministeren er villig til at begynde at lovgive om det og altså udvise rettidig omhu.
Inger Støjberg (V), 2017-11-15:
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg meget gerne vil tage mig af værdipolitikken.
Jeg mener, at det er et overordentlig vigtigt område, faktisk det område, der kommer til at definere Danmark allermest i fremtiden.
Måske derfor synes jeg også, at det er helt afgørende, at vi alle sammen kæmper den her kamp netop for danske værdier og normer og regler, der jo er grundlagt generationer før os.
Der mener jeg sådan set at vi står stærkest ved at gøre det hver især i daginstitutionerne, i kommunalbestyrelserne og også her, og at man netop ikke i kommunalbestyrelsen kan fralægge sig det ved at sige, at det også er nogle inde på Christiansborg, der har besluttet det her, men at man rent faktisk står stærkest i forsvaret af værdisættet ved, at vi hver især tager den kamp.
Jeg tager i hvert fald meget gerne min del.
Karina Due (DF), 2017-11-15:
Det er jo rigtig dejligt at høre ministeren sige alle de rigtige ting.
I Folketingssalen taler Venstre for de danske værdier, men afviser f.eks. at forholde sig til halalkød i de offentlige institutioner, kønsopdelt svømning osv. osv.
Ministeren henviser til, at det må man ordne lokalt.
Men når værdidiskussionen så dukker op lokalt, henviser Venstre til, at det må den lokale skolebestyrelse eller svømmehal, eller hvad det nu er, forholde sig til, det vil man ikke politisk gå ind og regulere.
For Venstre virker det, som om værdipolitikken er noget, som andre må tage sig af, men er det ikke på tide, at Venstre står last og brast med Dansk Folkeparti i kampen om de danske værdier?
Inger Støjberg (V), 2017-11-15:
Jeg ved, at der fortsat er nogle i Danmark – der er også nogle her i Folketinget – som har den holdning, at integration handler om en gensidig tilpasning, nogle, som sådan helt overordnet mener, at indvandrere og danskere skal bøje sig ind mod hinanden, og så mødes man et eller andet sted på midten.
Og der kan jeg bare sige, at det er jeg lodret uenig i.
Jeg vil derfor gerne gentage, hvad jeg også tidligere har sagt, nemlig at integration ikke er et spørgsmål om, at alle skal give sig lidt, og integration er i hvert fald heller ikke et spørgsmål om, at et mindretal kan få lov til at dominere flertallet.
Tværtimod, for det danske samfund skal ikke give afkald på sig selv i forbindelse med det, man kunne kalde for en eller anden misforstået hensyntagen.
Men når det er sagt, er det også min holdning, at det er uacceptabelt, hvis f.eks. landets muslimske mindretal får lov til at sætte sine egne religiøse forskrifter igennem over for et ikkemuslimsk flertal.
Det gælder f.eks. krav om rituel slagtning, altså halalkød, som serveres i vores daginstitutioner, på vores sygehuse og på plejehjem, men jeg vil så til gengæld også lade det være op til de lokale beslutningstagere at fastsætte menuen, og jeg har fuld tillid til, at den enkelte kommunalbestyrelse eller den enkelte institution kan vurdere, hvad der er den bedste løsning.
Inden for den ramme forventer jeg så, at både kommuner og daginstitutioner medvirker til at løfte integrationsopgaven.
De skal f.eks. sørge for, at alle børn ved, hvad det indebærer at leve i Danmark, hvilke regler, hvilke værdier, vi har her, hvilke normer der gælder her.
For dem kan vi rolig være stolte af, dem skal vi værne om, og det skal vi hver især.
Der mener jeg jo igen at det må være op til institutionen og kommunalbestyrelsen.
Men jeg synes faktisk, det er en vigtig diskussion at tage.
Jeg synes, det er en helt afgørende vigtig diskussion at tage, at man netop ikke som muslimsk mindretal kan pålægge et ikkemuslimsk flertal at leve efter nogle bestemte regler.
Sådan skal det ikke være i Danmark.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-11-15:
Veterancenteret besøgte i slutningen af sidste år Færøerne for at se på veteranindsatsen deroppe.
Og de siger, at de er i en god dialog med de færøske myndigheder, og at også den frivillige indsats, der ydes i forbindelse med veteraner, er blevet styrket.
Der er jo i år blevet dannet en lokalforening af den frivillige organisation Danmarks Veteraner.
Jeg har tilkendegivet, at når jeg besøger Færøerne næste gang, vil jeg gerne besøge den veteranforening, der er dannet deroppe, og som vist p.t. har 27 medlemmer, for at høre, hvad deres erfaringer er.
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-15:
Det er rigtigt, at de til enhver tid kan blive henvist til en psykolog på Færøerne, og de tager jo under alle omstændigheder på bedste vis hånd om de her krigsveteraner.
Problemet er bare, at de psykologer, som de bliver henvist til, jo af gode grunde overhovedet ikke har nogen erfaringer med, hvordan man behandler krigsveteraner.
Det er jo altså en udfordring, når man kl. 03.00 om natten virkelig har brug for at få hjælp til det her.
Bjarne Laustsen (S), 2017-11-15:
Det er jo fint, hvis ministeren lægger op til forhandlinger og at finde fælles løsninger om de her udfordringer, som især den ældre gruppe står med.
Men jeg føler jo, at man har spildt 2 år, for det er det, regeringen har bidraget med indtil nu.
For arbejdet i den tænketank, der var nedsat af hr. Henrik Dam Kristensen som beskæftigelsesminister dengang, var jo allerede sat i gang, og det blev lige pludselig aflyst af ministerens forgænger, men lad det nu være.
Dem, jeg tænker på, er jo folk, der er født handicappet, det er folk, der er kommet til skade ved en arbejdsulykke, det er folk, der er kommet til skade ved trafikulykker, og der synes jeg jo, at fleksjobordningen er rigtig god, fordi det er en menneskeret at have et arbejde.
Det står endda i grundloven.
Men der er vi nødt til at opfinde – og det har vi også gjort – nogle muligheder for at arbejde på særlige vilkår.
Netop den kombination af det, altså at de har været udsat for det her eller var handicappede, da de kom ud på arbejdsmarkedet, gør jo, at de måske er i en særlig situation i forhold til ikke at kunne blive på arbejdsmarkedet, indtil de når den normale pensionsalder, sådan som alle mulige andre kan.
Og det er jo derfor, jeg spørger, om ikke staten har en særlig rolle at spille over for dem ved at sørge for, at de kan komme ud på arbejdsmarkedet, og om staten måske ikke også, hvis de ikke kan fortsætte på arbejdsmarkedet, har et særligt ansvar over for dem.
Mange af dem har jo i perioder ikke haft nogen arbejdsgiver, så der er heller ikke nogen arbejdsmarkedspension at tage af, og det er ofte den helt nøgne folkepension, de står med.
Så derfor vil jeg gerne høre, hvad ministeren synes at staten har af ansvar.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-15:
Tak for det.
Jeg er ikke nødvendigvis helt sikker på, hvilke grupper borgere det er spørgeren henviser til.
Men lad mig sige: Borgere, som er så syge eller har så betydelige funktionsnedsættelser, f.eks. på grund af nedslidning eller tilskadekomst, at de ikke meningsfuldt kan forsørge sig selv, skal kommunen simpelt hen tilkende førtidspension.
Det er jo også sådan, at der var knap 8.500 personer der fik det sidste år, og de borgere, hvis arbejdsevne er væsentligt og varigt nedsat, ned til få timer om ugen, har jo også mulighed for at blive visiteret til fleksjobordningen.
Den nye fleksjobordning er også kommet de ældre, f.eks. nedslidte, borgere til gode.
Lige nu arbejder ca. 40.000 personer på over 50 år eller mere i et fleksjob.
Det dækker både over borgere på den nye og den gamle ordning, og mere end 24.500 personer i den nye fleksjobordning arbejder her op til 10 timer om ugen i de såkaldte minifleksjob, som blev en reel mulighed med reformen.
Ca. 12.800 er 50 år eller derover.
Så i bund og grund er der jo muligheder inden for de eksisterende lovgivningsmæssige rammer i dag.
Her har vi bl.a. fokus på, om de forskellige ordninger er skruet sammen på den helt rigtige måde, også for de lidt ældre borgere.
Jeg forventer jo, at evalueringen er klar i begyndelsen af det nye år til en politisk drøftelse – det vil jeg selvfølgelig også gerne indbyde til, det har jeg sådan set allerede sagt – med de partier, der står bag den politiske aftale og det forlig, som vi har.
Det var jo Socialdemokratiet, der stod fadder til denne reform, da det var fru Mette Frederiksen, der havde ansvaret som minister.
Bjarne Laustsen (S), 2017-11-15:
Tak, fru formand, og spørgsmålet lyder her: Hvor stort og hvilket ansvar mener ministeren staten har over for de borgere, som har mistet deres arbejde på grund af nedslidning eller tilskadekomst, der gør, at de ikke kan arbejde, til de når folkepensionsalderen, og heller ikke kan få fleksjob eller førtidspension?
Hvor stort og hvilket ansvar mener ministeren staten har over for de borgere, som har mistet deres arbejde på grund af nedslidning eller tilskadekomst, der gør, at de ikke kan arbejde, til de når folkepensionsalderen, og heller ikke kan få fleksjob eller førtidspension?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-15:
Altså, vi vender jo tilbage til hele spørgsmålet om, hvordan kommissoriet bliver for regeringens seniortænketank, som vi har aftalt med Dansk Folkeparti.
Og der er det stadig væk min forventning, at vi kan offentliggøre kommissoriet her før jul.
Derudover har vi jo også i den forligskreds, vi har på arbejdsmiljøområdet, nu nedsat et ekspertudvalg, der netop også skal tænke på, hvordan vi kan forbedre vores arbejdsmiljø.
Og det er jo bestemt et område, som også vil komme vores ældre medborgere, der er på arbejdsmarkedet, til gavn.
Bjarne Laustsen (S), 2017-11-15:
Det tror jeg da er en mulighed, som vi vil benytte os af.
For det, det selvfølgelig drejer sig om, er at finde en erstatning for de ordninger, der ikke eksisterer i dag, netop fordi der ikke er nogen, der tror særlig meget på, at tempoet derude bliver mindre, selv om pensionsalderen stiger.
Det er jo også derfor, det er interessant at høre, hvad den tænketank egentlig skal komme frem til.
Er det så præcist beskrevet, at man skal sørge for, der er et ordentligt arbejdsmiljø, så folk kan blive derude, indtil de når pensionsalderen?
Det er jo de to ting, det primært drejer sig om.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-15:
Nu er det jo ikke mere end nogle få dage siden, vi lavede en satspuljeaftale, som bl.a. også tager initiativer i forhold til at styrke det rummelige arbejdsmarked, og det er jo netop også i håbet om, at nogle af dem, der gerne vil have en fod indenfor på arbejdsmarked, får lettere ved det.
Bjarne Laustsen (S), 2017-11-15:
Jo tak, men det, det handler om, er jo, at en række fagforbund – det ved jeg også at ministeren kan se – kommer og siger, at der med de eksisterende ordninger ikke er nogen mulighed for at træde ud, hvis man ikke opfylder de kriterier, der gælder, f.eks. med hensyn til at opnå ret til en førtidspension eller en seniorførtidspension, som kun ganske få har fået.
Og det er jo derfor, de efterlyser nogle muligheder og siger: Kunne der ikke komme noget andet?
Og mange af dem her er jo nogle, der kom rigtig tidligt ud på arbejdsmarkedet og har været der rigtig længe.
Og samtidig sker der det, at pensionsalderen bare stiger også for den her gruppe.
Og den efterlønsordning, der gav dem mulighed for at træde ud tidligere, eksisterer ikke mere.
Så det er jo derfor, at den her gruppe er kommet i klemme.
Hvad gør vi ved dem?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-15:
Jeg tror godt, jeg ved, hvad det drejer sig om, og derfor blev jeg selvfølgelig også lidt ked af det, fordi det ikke lykkedes mig at tale direkte til hr. Bjarne Laustsens øre.
Nu tillader jeg mig så at læse op igen – og jeg citerer: Der er også mulighed for at blive omskolet til en anden type opgaver i samme virksomhed eller i en helt anden branche, og den netop indgåede trepartsaftale, som vi jo forhandlede på plads med LO og DA og regeringen, er jo netop med til at styrke hele spørgsmålet om, hvordan medarbejdere i nedslidningstruede brancher kan blive omskolet.
Så det er jo da et eksempel på en aftale, der er lavet nu, altså en omstillingsfond, som ikke mindst fagbevægelsen har kæmpet for, og som jeg varmt selv støtter, fordi der dér er nogle gode muligheder.
Bjarne Laustsen (S), 2017-11-15:
Tak for svaret, og tak for, at ministeren anerkender, at der altså er en problemstilling her.
Men jeg synes ikke, at ministeren kom med nogen som helst svar på, hvad man vil gøre ved det her.
Sagen er jo den – og det nævnte ministeren så heller ikke – at efterlønsordningen er ved at blive udfaset, og det er jo bl.a. derfor, at NNF f.eks. har sagt: Lad os nu kigge på det her, for vores medlemmer er simpelt hen i den situation, at de ikke er raske nok til at kunne køre det i tempo, der er på et slagteri. Omvendt kan ministeren jo selv se på sine egne tal, at det er begrænset, hvor mange der er i stand til at få en førtidspension.
Jeg vil tro, at mange af dem heller ikke vil være i stand til at blive berettiget til et fleksjob, som ministeren er inde på.
Så man kan godt have mange ting, men her har vi altså nogle, for hvem der tidligere var en mulighed for at træde tidligere ud af arbejdsmarkedet end pensionsalderen, og det er jo det, der bliver efterspurgt her.
Det er jo fint nok at nedsætte en tænketank, men ministeren siger jo heller ikke noget om, hvad indholdet skal være af den.
Hvad er det, de skal kigge på?
Er det, at man skal forbedre arbejdsmiljøet, er det, at der skal være særlige ordninger for dem, som er nedslidt, eller hvad har man tænkt sig, og hvad skal de økonomiske rammer osv. være for det?
Det ved vi ingenting om, og det er derfor, man allerede på nuværende tidspunkt kan sige, at der er rigtig mange, der kommer og siger: De ordninger, der findes, kan vi faktisk ikke bruge for vores medlemmer.
Det drejer sig både om jord- og betonarbejdere, det drejer sig om smede, og det drejer sig især også om slagteriarbejdere, som har et hårdt fysisk arbejde, der ikke kan fortsætte på den arbejdsplads, de gerne vil.
Det er det, det drejer sig om.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-15:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg anerkender, at der findes borgere, som bliver så nedslidte, inden de når pensionsalderen, at de ikke kan fortsætte på fuld tid eller med fuld kraft på arbejdsmarkedet.
Førtidspension er jo en ordning til de borgere, som har så ubetydelig arbejdsevne i forhold til ethvert erhverv, at de simpelt hen ikke kan arbejde overhovedet.
Så det er én mulighed.
Vi har i dag heldigvis gode muligheder for de borgere, som kan arbejde, også selv om det ikke er på fuld kraft.
Borgere, der har en væsentlig og varig nedsat arbejdsevne, f.eks. på grund af fysisk nedslidning, har jo i dag muligheder for at få støtte til at udvikle deres arbejdsevne eller blive på arbejdsmarkedet med den restarbejdsevne, som de nu engang har.
Her tænker jeg selvfølgelig på muligheden for fleksjob.
Med reformen af førtidspension blev fleksjobordningen mere rummelig, så det i dag reelt er muligt at blive ansat i fleksjob nogle få timer om ugen.
Det er jo i høj grad kommet ikke mindst de ældre på arbejdsmarkedet til gode.
Det er rigtig positivt og viser, at der f.eks. i gruppen af seniorer, der er nedslidte, er flere med nedsat arbejdsevne, som nu bevarer en tilknytning til arbejdsmarkedet i stedet for at forsvinde ud af arbejdsmarkedet og f.eks. gå på førtidspension.
Der er også mulighed for at blive omskolet til andre typer opgaver, f.eks. i samme virksomhed eller i en anden branche.
Den netop indgåede trepartsaftale om styrket og mere fleksibel voksen- og efteruddannelse sikrer jo bl.a., at medarbejdere i nedslidningstruede brancher kan blive omskolet.
Endelig har regeringen også som led i aftale om flere år på arbejdsmarkedet besluttet at nedsætte en tænketank for et længere og godt seniorarbejdsliv.
Den skal bl.a. se på, hvordan seniorer i højere grad kan fastholdes på arbejdsmarkedet, og hvordan ledige seniorer kan komme hurtigere tilbage til arbejdsmarkedet.
Det har vi så også tidligere haft lejlighed til at diskutere i et samråd, og det er så en diskussion, vi vender tilbage til, tror jeg, når kommissoriet er udarbejdet for den her tænketank.
Bjarne Laustsen (S), 2017-11-15:
Tak, fru formand.
Spørgsmålet lyder: Hvad vil ministeren gøre for de lønmodtagere, der har haft et hårdt fysisk arbejde og ikke kan fortsætte på arbejdsmarkedet, til de når pensionsalderen, og heller ikke kan få førtidspension?
Hvad vil ministeren gøre for de lønmodtagere, der har haft et hårdt fysisk arbejde og ikke kan fortsætte på arbejdsmarkedet, til de når pensionsalderen, og heller ikke kan få førtidspension?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-11-15:
Altså, nu har jeg jo nævnt flere af de ting, man kan gøre, så dem vil jeg ikke opregne igen.
Men det er jo også sådan, at hr. Bjarne Laustsens parti er med i førtidspensionsreformen, som faktisk blev lavet under den nuværende leders, fru Mette Frederiksens, tid i Beskæftigelsesministeriet.
Vi kommer også til at evaluere førtidspensionsreformen nu her i løbet af efteråret, og der er Socialdemokratiet jo, synes jeg, helt i sin gode ret til at bringe temaet til diskussion.
Det vil jeg da foreslå at man gør.
Og jeg har så noteret, at det vil Socialdemokratiet gerne diskutere.
Inger Støjberg (V), 2017-11-15:
Jeg kan i hvert fald sige, at der ikke er nogen, der skal være i tvivl om, hvor jeg står.
Og det håber jeg så at jeg godt må sige på den måde for formanden.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2017-11-15:
Indledningsvis vil jeg konstatere, at vores veteraner jo har ydet og yder en stor indsats for Danmark.
Veteraner, der har været udsendt for Danmark, skal selvfølgelig anerkendes for deres indsats og støttes efter behov.
Det er afgørende, at veteranindsatsen ikke gør forskel i tilbuddene på baggrund af veteranens bopæl.
Det er min opfattelse, at vi gør en solid indsats for veteranerne, og at den har effekt i hele rigsfællesskabet.
Så Veterancenteret er omdrejningspunktet for anerkendelse og støtte til veteraner og pårørende.
Det betyder bl.a., at også færøske veteraner naturligvis kan rette henvendelse til Veterancenterets døgntelefon.
Veterancenteret har mulighed for at henvise en veteran eller pårørende, som er bosat på Færøerne, til psykologbehandling i Thorshavn, og i forhold til den opsøgende indsats retter centeret henvendelse til veteraner 2½, 5 og 8 år efter missionen for at gøre opmærksom på, hvilke muligheder den enkelte veteran har for at få hjælp og støtte.
Så der er den samme støtte til færøske veteraner, som der er til danske.
Man kan sige, at den støtte, man kan give til veteraner, jo varierer fra kommune til kommune.
Nogle kommuner har ansat folk til at løse den her kontaktopgave, mens andre ikke har, og hvad Færøerne angår, vil en del af den indsats, som vi også yder til danske veteraner, være omfattet af sociallovgivningen, men den sociallovgivning er jo hjemtaget på Færøerne, så der kan være en forskel der.
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-15:
Tak, fru formand.
Hvad er ministerens opfattelse af den aktuelle veteranindsats over for de 50-100 krigsveteraner, som er bosiddende på Færøerne, og som har gjort en stor indsats som udsendte for rigsfællesskabet?
Skriftlig begrundelse
Som svar på spørgsmål nr. S 566 den 4. februar 2016 oplyste den daværende forsvarsminister, Peter Christensen, at Forsvarsministeriet aktuelt gennemførte et servicetjek af veteranindsatsen, som havde til formål at sikre, at danske veteraner får støtte, anerkendelse og muligheder, der står mål med deres store indsats for Danmark.
Spørgsmålet går derfor på ministerens opfattelse af den aktuelle veteranindsats.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-15:
Jeg vil sige, det er fint for mig, at der er nogle ude i det miljø, der siger, at der er en pause lige nu.
Men det betyder ikke, at vi stopper med at have foden på speederen et sekund.
Er der ting, og eskalerer det yderligere, så må vi jo drøfte det.
Jeg har haft et møde med dem i morges.
Jeg har besøgt Mjølnerparken i morges og haft et møde med Lejerbo, som i hvert fald indtil videre er tilfreds med det, der er blevet aftalt med politiet i første omgang.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-11-15:
Jeg vil spørge justitsministeren: Såfremt, hvad vi ikke håber, der bliver en yderligere eskalering af bandekonflikten, er det så noget, man igen vil tage op på et møde, også hvor man inkluderer Lejerbo og beboerne på Nørrebro, for at finde den løsning, der skaber mest tryghed?
Vi kan håbe, at der måske er en pause lige nu, men bandekrigen er desværre nok ikke helt slut.
Kaare Dybvad (S), 2017-11-15:
Igen må jeg sige, at jeg jo ikke er liberal ideolog.
Og hvis ministeren siger, at det er udtryk for liberal ideologi, at man vil have lån i staten i stedet for at have dem i private realkreditforeninger, må jeg jo tage ham på ordet.
Men som almindelig socialdemokrat synes jeg, at det er lidt ærgerligt, at man har en sektor, som i virkeligheden fungerer på civilsamfundets præmisser og på almindelige markedsprincipper og på organisationsprincipper, og som nu skal underlægges staten, i forhold til hvornår de får lån til renoveringer og de får lån til at udbygge, i stedet for selv at kunne forhandle det med kreditforeninger.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-11-15:
Jamen altså, man kan forestille sig mange ting, men debatten ender jo der, hvor vi siger: Hvordan bruger vi politiets ressourcer bedst?
Er det ved en permanent bevogtning i en periode, eller er det ved andre ting?
Der tror jeg på, at den massive polititilstedeværelse, der er nu, er det rigtige.
Der er jo ikke nogen af os, der kan forhindre, at der er en, der ikke er rigtig klog, der går ud og skyder i luften.
Men der er virkelig massiv polititilstedeværelse, også nu.
Bjarne Laustsen (S), 2017-11-15:
Jamen det er jo altså mærkeligt, at vi oplever, at netop nogle af de her fleksjobbere bliver forhindret i at fortsætte med at arbejde, når de bliver 65 år, for så forsvinder tilskuddet.
Det synes jeg er noget vi skal råde bod på for dem, der kan.
Jeg tror selv på, som ministeren siger, at vi alle sammen har et fælles ansvar.
Den enkelte har et ansvar, og jeg mener også, at arbejdsmarkedets parter har et ansvar, måske også gennem overenskomsten.
Så der er altså en stor gruppe her, som har været uden for arbejdsmarkedet af forskellige årsager, og hvis pensionsforhold og mulighed for at træde tilbage jo alt andet lige er ringere, netop fordi de har haft nogle problemer undervejs.
Det håber jeg at ministeren er enig i.