runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-03-10:
Tak for det.
Jeg skal spørge ordføreren: Er du enig med mig i, at de børn, som oftest presses af de nationale test, er de bogligt svage elever?
Jens Joel (S), 2020-03-10:
Jeg tror, der er mønstre i, hvem der er bedst til at håndtere de her situationer.
Men der er også nogle mønstre i, hvem der rent faktisk har mest brug for at vide, hvor de ligger.
Det er jo en af grundene til, at vi i Socialdemokratiet synes, det er ret vigtigt, at man har bedømmelse.
For nogle af dem, der er bedst til at vurdere, om de er på sporet, er i virkeligheden også nogle af dem med en stærk hjemmebaggrund.
Derfor kan der være en uheldig tendens til, hvis man fjernede bedømmelser og evalueringer og tilbagemeldinger til eleverne, at vi så i virkeligheden taber nogle af dem, som vi har mest brug for at løfte, fordi de ikke kan selvevaluere.
Så der er flere forskellige udfordringer i det her.
Men det er det, der er baggrunden for, at vi gerne vil holde fast i en bedømmelse og evaluering af eleverne.
Det er jo simpelt hen for at undgå det her.
Men vi har jo også diskuteret, at der var uheldige konsekvenser af de nationale test, hvilket er baggrunden for, at vi gerne vil lave dem om og forbedre dem.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-03-10:
Men giver det så mening for ordføreren, at man vælger at sige, at dem, man fortsat vil teste, er 20 pct. af de svageste?
Jens Joel (S), 2020-03-10:
Jeg er faktisk ikke sikker på, at man statistisk kan sige, at det er det, vi gør.
Fru Theresa Berg Andersen sagde lige før, at dem, der er mest udfordret i en klasse, kan være under størst pres.
Det er jo ikke sådan, at vi over hele landet piller de 20 pct. ud, som har været under størst pres.
Vi tager jo de skoler, som har præsteret dårligt, og der vil både sidde nogle, som er fagligt stærke, og nogle, der er mindre fagligt stærke.
Men det er, fordi vi gerne vil have fokus på de skoler, der, om man så må sige, har været i det dårligste selskab i forhold til at levere på de faglige niveauer.
Så det er ligesom to forskellige statistiske ting, vi sigter til her.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-03-10:
Tak for ordførertalen.
Vi er fra Venstres side helt enige med ordføreren i den del, der handler om, at vi ikke må få lavet et system nu, hvor vi overser nogle af de skoler, der ikke har overbygningen med.
For det er vigtigt, at vi netop også har fokus på eleverne, mens de er helt små.
Det ser man, når man f.eks. har siddet i en bestyrelse på en ordblindeefterskole, hvor man modtager elever, der ikke engang er blevet diagnosticeret med ordblindhed og så ender på en efterskole i 8. og 9. klasse.
Og når det først er dér, de egentlig får den relevante hjælp, må man sige, at så har de gået rigtig, rigtig mange år i skole, uden at de har fået den støtte og den hjælp, de skal have.
Derfor er det vigtigt, at vi også ser på tingene fra starten og kan sætte ind fra starten, og det synes jeg sådan set ordføreren sagde meget præcist.
Jeg vil spørge ordføreren om en sag, som jeg ved har været vigtig for ordførerens parti, og som også har været vigtig for mit eget parti, nemlig at vi nu også får en proces, hvor vi kan inddrage alle folkeskolens parter i et fremadrettet system, så vi forhåbentlig kan sikre, at vi får et system, som alle føler de kan bakke op om.
Og derfor har jeg bare et spørgsmål om den høringsperiode, der nu er frem til sommerferien: Kan ordføreren sige noget om, hvad man håber at få ud af det?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-03-10:
Jamen som fru Ellen Trane Nørby siger, er det jo også en del af aftalen, at vi skal have inddraget parterne.
Og man kan sige, at noget af det, der har været diskussionen i forbindelse med den gamle test, har været en kritik, i forhold til hvordan man bruger den i den enkelte klasse – hvordan man kan bruge den som lærer, hvordan man kan bruge den på forskellige niveauer.
Og for at imødegå den kritik synes vi, det er rigtig vigtigt, at vi tager alle parter ind og tager alle parter i ed, i forhold til hvad den nye test skal kunne, og hvordan vi får skabt den bedst mulige test ud af det her.
Så ja, det ser jeg meget frem til vi får gjort, og at vi på den måde får et godt grundlag for at udvikle den test, som skal afløse den nuværende nationale test.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-03-10:
Det er vi fra Venstres side helt enige i, altså at det er enormt vigtigt, at vi også får et medejerskab i forhold til det fremadrettede evaluerings- og bedømmelsessystem i folkeskolen, så vi forhåbentlig kan gå fra, at vi har haft meget polariserede diskussioner, til, at der kommer en bredde her, hvilket jeg egentlig også oplever var ånden i den brede aftale, vi har lavet – altså at vi er nødt til at have gennemsigtighed omkring, hvordan det går i vores folkeskole.
Jeg har et spørgsmål i relation til eleverne og også gennemsigtigheden på elevniveau, for det er jo noget af det, der sættes i bero nu, og hvor vi har diskuteret lidt frem og tilbage, hvorvidt det er vigtigt, at man også kender sit eget standpunkt.
Der vil jeg bare høre ordføreren, om ordføreren ikke synes, det er vigtigt, at vi netop også holder fast i det som et væsentligt parameter fremadrettet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-03-10:
Jamen der er slet ingen diskussion om, at noget af det, der giver frustrationer i forbindelse med et testsystem, selvfølgelig er, hvis man bliver testet og man ikke får nogle resultater, man kan bruge til noget, men heller ikke kan forholde sig til den test og de resultater, man får.
Så det lykkeligste system vil jo være et system, hvor man kan sige, at der er fuld gennemsigtighed på alle niveauer, og at det er brugbart på alle niveauer.
Og det mener jeg da må være den overordnede målsætning for os alle sammen i det, vi nu skal i gang med.
Det, jeg sagde, var bare, at det også er helt centralt, at det kan bruges nationalt, og det var også lidt det, som den diskussion, der var tidligere med Socialdemokraternes ordfører, handlede om, nemlig at vi ønsker et system, der tester samtlige børn, så vi får den samlede nationale pulje af resultater, og så vi bredt kan følge, hvordan det går.
Marianne Jelved (RV), 2020-03-10:
Den 21. februar i år var en speciel dag.
Og det er sådan set det, der er meningen, for vi har alle sammen ret til at vide, hvordan det går i vores fælles folkeskole.
Men det, der var årsagen til, at vi gik ud sammen med en aftale den 21. februar i år, var jo, at der var blevet gennemført en evaluering af bl.a. VIVE, som er en forkortelse for det, der hedder Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd.
Og i den evaluering påpegede VIVE, at de nationale test ikke er eller var egnede til at vurdere det faglige niveau på elevniveau.
Og jeg må sige, at det faktisk var en kæmpe overraskelse for mig, at det kom frem i den evaluering – selv om vi som politikere og brugere af folkeskolen i forskellige sammenhænge har den fornemmelse, at det ikke er til at aflæse.
Og i hvert fald er det sådan, når man taler om lærere, at det er meget svært for dem at bruge de nationale test og resultaterne af dem på tilrettelæggelse af arbejdet i klassen med hensyn til de enkelte elever.
Og derfor var jeg oprigtigt rystet over, at det kom frem så tydeligt, som det gjorde.
Så jeg skal på systemets vegne beklage, at forældre til børn i folkeskolen år efter år har modtaget en konvolut, hvor den enkelte elevs resultat er oplyst, selv om det ikke skulle kunne lade sig gøre at oplyse det.
Det vil jeg hjertelig kvittere for på Det Radikale Venstres vegne.
Og vi vil glæde os over, at det er relevante parter fra skolen, der er med til at belyse, hvad det er, der er brug for, og hvordan man kunne forestille sig at vi kunne få et nyt system, som man kunne kalde et nyt evaluerings- og bedømmelsessystem.
Jeg er også rigtig glad over, at forligskredsen er enige om at arbejde på den fornyelse, og at det er en fælles opgave for os.
Når jeg selv og Radikale går ind for det her, er det, fordi det er min opfattelse – og jeg vil gerne argumentere for det – at samfund, skole og forældre har ret til at vide, hvordan elevernes faglighed i folkeskolen udvikler sig.
Og vi har også ret til at vide det på en måde, som gør, at vi kan sammenligne det, for det kan skabe en indsigt i, hvor det er, der skal gribes fat, og hvor der skal gøres noget mere, end der ellers er blevet gjort.
Og det kan være fra folkeskolens side, eller det kan være fra samfundets side eller fra politisk side, at man skal komme med nogle nye værktøjer eller hjælpe til på en eller anden måde.
Det ved vi ikke noget om endnu – det vil vi diskutere på det tidspunkt.
Så skal jeg bare runde af med at sige, at det nye evaluerings- og bedømmelsessystem, som vi vil arbejde med at nå frem til, skal være et nyt redskab, som bl.a. skaber gennemsigtighed for forældre og elever i forhold til elevernes faglige standpunkt, og det skal ikke mindst understøtte det pædagogiske arbejde i klasseværelserne.
Og det er jeg rigtig glad for at vi er enige om er det, der driver os.
Tak for ordet.
Theresa Berg Andersen (SF), 2020-03-10:
Tak for det.
Der skal jo ikke herske tvivl om, at vi i SF er modstandere af nationale test, og det samme er mange lærere, forældre og pædagoger for den sags skyld.
Lærerne kan ikke bruge det her som et pædagogisk redskab, bliver der sagt, og testene presser vores børn og især de allermindste.
For os at se
er de nationale test meningsløse.
Derfor var vi rigtig glade for, at de her kunne sættes i bero, indtil der nu bliver udviklet et nyt evalueringsredskab, som skal være i et tæt samarbejde med lærerne og skolelederne.
Men til gengæld er vi landet i en god aftale til trods, en god aftale, der gør, at de her nationale test bliver frivillige for hovedparten af de danske skoler, en aftale, der afskaffer det nationale testsystem i dets nuværende form fremover.
Vi ser frem til, at de nationale test, som vi kender dem i dag, bliver skrottet, og i stedet skal der udvikles et pædagogisk værktøj, som rent faktisk også kan bruges.
For os i SF er det vigtigt, at det her bliver lavet i samarbejde med både lærere, ledere, elever og pædagoger.
Er den her aftale så perfekt i SF's øjne?
Nej, det er den ikke.
Vi havde gerne set, at de nationale test blev gjort totalt frivillige for alle skoler, sådan som det ser ud nu, så ingen børn og lærere skulle tvinges til at gennemføre testen, imens vi arbejder.
Jeg ved fra Jacob Mark, der forhandlede aftalen hjem, at det ikke var nemt at nå til enighed.
Det her er en aftale, som viser, at vi har indgået et kompromis, som vi egentlig er stolte af, ikke bare fordi vi i SF kommer nærmere opfyldelsen af endnu et valgløfte, men også fordi det her kommer til at gøre en kæmpe forskel for vores børn og vores lærere i hele landet.
For SF er det her en milepæl i dansk skolepolitik, og vi stemmer for lovforslaget.
Jens Joel (S), 2020-03-10:
Ja, det, vi har aftalt skal ske fremadrettet, som så i øvrigt ikke er det, vi diskuterer i dag, og det, som jeg prøvede at italesætte, er, at vi skal kunne noget styringsmæssigt, og der er det så, jeg siger, at det kan man jo godt gøre ved hjælp af et repræsentativt udsnit, men det er jo ikke det samme, som at man ikke vil måle alle elever op imod, hvordan det går rent repræsentativt.
Altså, jeg er såmænd ikke sikker på, at jeg forstår, hvori konflikten består.
Hvis fru Ellen Trane Nørby spørger, om alle elever i folkeskolen skal bedømmes efter i år, så er svaret ja.
Det er det, vi har aftalt – de skal alle sammen bedømmes.
Men vi har jo ikke aftalt, med hvilken test det skal foregå, for det er jo den, vi skal udvikle sammen, og vi har ligesom aftalt, at principperne her handler om, at vi skal kunne styre, altså se, hvordan det går med folkeskolen og alle eleverne i Danmark, i forhold til hvordan de udvikler sig, samtidig med at vi skal kunne anvende det bedre pædagogisk end det, der har været tilfældet hidtil, hvor lærerne ikke har syntes, at de nationale test bidrog til deres pædagogiske arbejde.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-03-10:
Jeg vil også sige velkommen tilbage fra barsel.
Jeg vil gerne følge op på det spørgsmål, som min kollega hr. Jens Henrik Thulesen Dahl stillede, om det system, vi skal have fremadrettet.
Det er jo ligesom ikke det, der står noget om i lovforslaget, men det er jo en grundlæggende del af aftaleteksten.
Det er jo også bare for, at det skal stå klart – for jeg synes måske, det blev lidt uklart i ordførerens svar – at det system, vi har aftalt skal være gældende fremadrettet, jo er et system, der dækker alle elever i den danske folkeskole – vi bestemmer jo ikke, hvad de frie grundskoler gør – og ikke et repræsentativt udsnit, hvorimod der i det lovforslag, vi behandler i dag, hvor der jo ganske rigtigt indsættes en solnedgangsklausul i juli måned, trækkes et repræsentativt udsnit ud over de 20 pct. dårligst præsterende elever.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-03-10:
Allerførst velkommen tilbage fra barselsorlov.
Jeg ved, at ordføreren ikke har deltaget i forhandlingerne, så derfor vil jeg spørge varsomt.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan man er nået frem til det resultat, at testene måler så usikkert, at man ikke vil udsætte landets elever generelt for de test, der foregår her i marts og april.
Men lige præcis på de skoler, hvor eleverne har klaret sig dårligst i dansk og matematik, synes man så alligevel at eleverne skal gennemgå en test.
Er det et af de steder, ordføreren antyder at der måske kunne ske noget i lovgivningsprocessen?
Er det et af de steder, hvor vi kunne forestille os at der skete noget i lovgivningsprocessen, så vi også fritog de 20 pct. fra at gennemføre de nationale test?
Jens Joel (S), 2020-03-10:
Jeg tror, baseret på det, jeg har hørt fra forskellige partier, at vi kommer til at diskutere, hvordan vi sikrer, at det er de rigtige 20 pct., altså dem, der har en udfordring, som ligesom bliver testet her.
Først vil jeg gerne sige, at jeg i virkeligheden synes, at en af misforståelserne omkring de nationale test er, at man tror, at fordi de f.eks. er for dårlige til at sige noget om den enkelte elevs niveau, så kan de ikke bruges til at sige noget om, hvordan det går generelt eller mere aggregeret.
Derfor kan man faktisk godt lære noget af de nationale test, og man kan godt sige, at vi har en særlig opmærksomhed på nogle skoler, som har klaret sig dårligt.
Der bliver vi nødt til at holde øje med, om man egentlig kommer i den rigtige retning.
Det er baggrunden for, at vi fastholder det.
Men når vi så har sagt, at vi gerne vil gøre det frivilligt, er det jo, fordi vi også gerne vil forbedre de test, og når vi går ind i den erkendelse, er det selvfølgelig klart, at kompromiset har været, at de fleste skoler så skulle undtages.
De steder, hvor vi har, om man så må sige, særligt behov for at være opmærksomme, fastholder vi testen.
Og jeg vil altså fastholde, at validiteten af de test er væsentlig anderledes på et aggregeret niveau end på det individuelle niveau, og det er baggrunden for, at man godt kan bruge dem til noget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2020-03-10:
Med den argumentation kan jeg godt forstå, at jeg ikke er enig i et synspunkt om, at man udtager et bredt udsnit af skoler for at have noget at måle op imod.
Jeg tror ikke, det er en god idé.
Men det kan jeg forstå.
Men lige præcis her i forhold til de 20 pct. af skolerne, hvor eleverne klarer sig dårligst i matematik og dansk, forstår jeg det ikke.
Gør det ikke indtryk på ordføreren, at faktisk alle skolens interessenter advarer imod at gøre det?
Forældrene advarer mod at udtage de 20 pct., lærerne gør det, skolelederne gør det, og Kommunernes Landsforening gør det.
Gør det ikke et indtryk på ordføreren?
Jens Joel (S), 2020-03-10:
Jo, alt gør jo indtryk.
Jeg bliver lidt forvirret, for hr. Jakob Sølvhøj nævner, at han godt kan forstå, at man udtager nogle for ligesom at skabe en baseline, eller hvad man kunne sige – et udgangspunkt, et sammenligningsgrundlag – og det er jo noget andet end de 20 pct.
Dem, som undervisningsministeren vil udtage, skal jo dække hele spektret og være repræsentative, sådan at vi får et udtryk for, hvordan det samlede niveau er, sådan at vi har noget at måle op imod.
Når vi har lavet den aftale, vi har lavet i forligskredsen, om de 20 pct., der har klaret sig dårligst, er det jo ud fra, at de 20 pct. mener vi faktisk at der er særlig grund til at være opmærksomme på.
Og ja, det er jo vores ambition at lave et endnu bedre evaluerings- og testsystem fremadrettet for alle skolerne, men vi har også brug for i overgangsperioden at være opmærksomme på de skoler, som, om man så må sige, har været nederst og har klaret sig dårligst, for der har vi et særligt ansvar for at sikre, at det går den rigtige vej.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-03-10:
Tak for det.
Jeg vil også gerne sige velkommen tilbage til hr. Jens Joel.
Ordføreren er selvfølgelig undskyldt for ikke at have været med i forhandlingerne og dermed måske ikke helt at have alle detaljer i aftalen helt på plads.
Jeg hørte i ordførerens tale, at der blev sagt, at man kan lave de her nationale test fremadrettet uden at teste alle børn.
Som jeg læser aftalen, og som jeg har forstået aftalen, har vi en undtagelse i år, hvor man tester en gruppe for at have de samlede resultater, men ikke tester alle børnene.
Men fra næste år igen tester vi, som vi plejer at gøre, alle børn.
Så jeg vil bare gerne bede ordføreren bekræfte, at det er det, der gælder.
Jens Joel (S), 2020-03-10:
Jeg vil sige, at det der ikke skyldes min barselsorlov; det må skyldes min manglende evne til at formulere mig klart, for jeg er helt enig i det, hr. Jens Henrik Thulesen Dahl siger her.
Det, jeg prøvede at sige, var, at man godt kan evaluere, kan man sige, det generelle niveau – altså hvordan det går med folkeskolen – uden at teste alle børn.
Men det er jo fuldstændig rigtigt, hvad hr. Jens Henrik Thulesen Dahl siger, at den undtagelse kun gælder i år, og når vi kommer ind i et nyt og bedre evalueringssystem, er det jo også et evalueringssystem, som man skal anvende på alle skolerne.
Men det vil jo også være et evalueringssystem, som der vil være en pædagogisk gevinst ved, og hvor vi vil have rettet op på nogle af de fejl, der har været med de nuværende test.
Så man kan sige, at vi jo ikke forestiller os en situation, hvor man ikke skal evalueres og bedømmes i folkeskolen fremadrettet, og derfor kan man sige, at det handler om at få det gjort bedre, end vi gør i dag.
Og så handler det konkrete forslag om, at vi i år har en særlig overgangsordning.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-03-10:
Så bliver jeg bare usikker på, om ikke også vi kan være enige om, at konceptet for det system, vi skal udvikle, indebærer, at det er et system, der skal dække samtlige børn i den danske folkeskole.
Jens Joel (S), 2020-03-10:
Jo, men jo ikke med de nationale test, vi har i dag
Derfor tror jeg sådan set ikke, at vi er uenige om, hvad det er, vi skal, men vi skal jo selvfølgelig have et grundlag for at holde de resultater, vi så får på de enkelte skoler, op imod, hvad man kunne have forventet.
det, kan man sige, styringsmæssige snit og have de repræsentativt udvalgte.
Mette Thiesen (NB), 2020-03-10:
Tusind tak, formand.
Jeg vil egentlig spørge til noget lidt andet i den her kontekst, og i øvrigt velkommen tilbage fra barsel.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om ordføreren ikke anerkender, at man som lærer ude på skolerne har mulighed for at bruge forskellige test for at sikre sig, at eleverne ligger på et forsvarligt fagligt niveau, og at man, ifald de ikke gør, kan følge op på det som lærer ude på skolen.
Jens Joel (S), 2020-03-10:
Sandheden er jo nok, at rigtig mange af de ting, som vi gerne vil have, man gør, er der jo masser af lærere, som gør i forvejen.
Derfor er det jo nogle gange et spørgsmål om at sikre, at der, om man så må sige, er de rigtige test på hylderne, som man kan tage ned og anvende i sin undervisning, når man finder det relevant, eller når ledelsen finder det relevant, eller når forældrene stiller spørgsmål til, hvordan det går.
Altså, det vil jo typisk være læreren selv, men det kunne være alle mulige på skolen.
Jeg tror sådan set det findes, men et af problemerne med de nationale test har jo været, at lærerne faktisk ikke følte, at det bidrog; det var ikke nogle af de test, de havde på hylden, som de syntes var gode til at fortælle dem, hvordan de skulle komme videre.
Det er jo nogle af de ting, vi bliver nødt til at gøre bedre.
Noget af det, de har kunnet, er, at de har fortalt os noget om, hvad udviklingen er i folkeskolen, og det skal vi bibeholde, samtidig med at vi laver noget, som lærerne vil tage ned fra hylden, fordi de faktisk synes, det giver mening og giver dem et billede af, hvad de kan gøre for deres elever, men også hvor eleverne ligger rent fagligt.
Mette Thiesen (NB), 2020-03-10:
Tak for det.
Altså, jeg er selv lærer, og jeg ved, at det allerede findes.
Man har som lærer masser af muligheder for at bruge sin faglighed og bruge en masse test, som allerede ligger der – om det er til dansk læsning eller stavning, eller om det er til matematik, eller om det er til noget andet.
Der er masser af muligheder ude på skolerne allerede nu.
Så hvorfor er det, ordføreren mener, at det nødvendigvis er politikerne herinde på Christiansborg, som skal lave et overordnet testsystem, og at man ikke kan lægge det ud til den enkelte skole og de fagpersoner, der er ude på skolerne, at lave de her test?
Jens Joel (S), 2020-03-10:
Nu tror jeg sådan set, der ville være en del af de test, der står rundtomkring på skolerne, som er udviklet centralt og/eller i samarbejde mellem forskellige kommuner.
Det, der er vigtigt for os i tilgift, oveni at man som lærer har mulighed for at tage test ned fra hylderne, som kan give en et billede af, hvad der sker i klassen, og hvordan man kan forbedre det, er jo også, at vi gerne vil have et samlet billede af, hvordan det går i folkeskolen som sådan.
Og det er det styringsredskab, som vi ville mangle, hvis vi bare skrottede de nationale test.
Det er derfor, vi har været optaget af, at det ikke enten er væk med de nationale test og alt, hvad dertil hører, eller hold fast i de nationale test, som vi kender dem i dag.
Baggrunden her er, at vi ligesom siger, at styringsdelen af det – hvad udviklingen er i folkeskolen; det nationale overblik – vil vi stadig væk gerne bevare.
Det kan man så gøre på andre måder, end vi gør i dag, og det vil vi sigte efter.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-03-10:
Til det der med milepælen: Så langt er vi jo i hvert fald enige.
Og vi har også lavet en fælles aftale.
Men jeg må jo sige, at fra Venstres side synes vi jo, at milepælen er, at der faktisk nu er et bredt udsnit af folketingets partier, herunder SF, som nu tilslutter sig, at vi skal have et nationalt evaluerings- og bedømmelses- og testsystem i den danske folkeskole.
Altså, det er jo sådan set den store ændring: at SF nu har bundet sig til at være med på at udvikle et nyt system på det her område.
For det er sådan set det, som SF har været imod.
Og derfor bliver jeg egentlig også lidt forundret over ordførerens tale om, at nu har SF ligesom fået et af deres krav om, at der ikke skal være et nationalt testsystem i den danske folkeskole, imødekommet.
Altså, fordi det er jo sådan set det modsatte, vi har aftalt.
Og derfor vil jeg egentlig bare høre, om ordføreren løber fra aftalen, eller om SF støtter, at vi skal have et evalueringssystem, der omfatter alle elever.
Pernille Bendixen (DF), 2020-03-10:
Vi er enige i, at udenlandske tiggere selvfølgelig skal hjælpes ud herfra – de har ikke noget at gøre her – men det her lovforslag, L 113, er jo ikke sat i verden for at bekæmpe fattigdom.
Er ordføreren ikke enig i det?