runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Det er Nye Borgerlige meget positive over for.
Et af de områder, som også er omtalt i beslutningsforslaget her, er jo voldtægt.
Vi ved, at af de voldtægtsforbrydelser, som bliver begået og anmeldt – der er jo desværre ikke så mange, der dømmes, men der er rigtig, rigtig mange, der bliver anmeldt, der er også mange, der ikke bliver anmeldt – begås mange af dem i nære relationer, og hvis vi nu skal ind på noget, som jeg ved at vi ikke er helt enige om, så er der altså en meget, meget stor andel af de mennesker, der udsættes for voldtægt, også i nære relationer, som udsættes for det i, hvad skal man sige, familier, som har ikkevestlig baggrund.
Så jeg tror, at det, når vi skal kigge på det her, jo så både handler om at kigge på forebyggelsen, men også at kigge på årsagen, og så kigge på, hvordan vi får det optrævlet og forhindret, og hvordan vi får udført strafudmålingen, så det ikke er noget, der spreder sig i vores samfund.
Naser Khader (KF), 2020-02-07:
Jeg synes, Alternativet skal tage den del med til forhandlingerne om politiforliget, og så kan vi drøfte det der rundt om forhandlingsbordet.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Tak til Alternativet for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det er et rigtig, rigtig vigtigt område, som vi i Nye Borgerlige bakker fuldt op om at bekæmpe.
Om det konkret skal gøres på den måde, som det i forslaget er indikeret, altså at man laver specialenheder i de enkelte politikredse, er vi ret skeptiske over for.
Når en relativt stor andel af den vold, den personfarlige kriminalitet, som bliver begået, bliver begået i nære relationer, så mener vi i Nye Borgerlige, at det bør være en væsentlig del af uddannelsen af alle politifolk og et særligt fokus for alle politifolk, som beskæftiger sig med kriminalsager, at have det her område med i deres daglige arbejde.
I forhold til finansieringen, altså en omprioritering af grænsekontrollen, er vi voldsomt imod.
Vi er store fortalere for, at man kan værne om grænserne, og at man har styr på, hvem der kommer ind i landet, og vi så gerne grænsekontrollen udvidet til, at den også gælder, sådan at man ved, hvem der rejser ud af landet, og derfor kan vi naturligvis ikke bakke op om den del.
Så intentionerne bakker vi op om, konkretiseringen – det her med specialenheder i hver kreds – mener vi er den forkerte vej at gå, og finansieringen er vi også uenige i.
Så på den baggrund bliver det tommelfingeren ned til beslutningsforslaget, men tommelfingeren op til formålet.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-07:
Tak til ordføreren.
Det er netop det, vi vil med forslaget.
Som sagt: Er det 1 specialenhed, er det 12 specialenheder, eller er det en helt anden løsning?
Men vigtigst er det, og det er også det, jeg hører ordføreren sige, at det er på tide, at vi nu kommer kvindevold og kvindedrab til livs, og at vi prioriterer det, at vi opprioriterer det, og det er også det, jeg hører Enhedslistens ordfører sige.
Ligesom vi også står sammen i hele kampen for digitale rettigheder, kampen mod overvågning, står vi nu også sammen om at prioritere og løfte den her debat, både i Folketinget og i forhandlingerne.
Så tusind tak for det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-02-07:
Jeg tror i hvert fald, det er en del af løsningen: at få samlet nogle kompetencer og noget særlig viden hos nogle ressourcepersoner, som både kan have blik for, hvad vi kan gøre i forhold til offeret, men som også får nogle redskaber i forhold til voldsudøveren, for ellers fortsætter det her jo.
Jeg er ret sikker på, at det er afgørende at få både efterforskningsmæssige kompetencer og viden om, hvordan man kan forebygge det, og om, hvor de ser problemerne henne, hvilket måske også kan fødes ind til os politikere, så vi bliver bedre til at gøre noget ved det her.
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-07:
Ja, det tror jeg at ordføreren har helt ret i, netop i forhold til det med stalking.
Jeg har selv besøgt Dansk Stalking Center ad flere omgange og har også været med til den rådgivning, de har, og de gør et kæmpestort stykke arbejde.
Men tænker ordføreren så, at man i de kommende forhandlinger ligesom skal bringe den der model på banen igen, altså at det simpelt hen er der, man skal ind?
Jeg vil ikke gøre mig klog på, hvor mange enheder der skal være i politiet eller andet – det må vi jo tage en diskussion om – men jeg er da enig i, at vi skal have handlet på det her område.
Men er det så den model, der kan løse det her?
Tak for det.
Og tak for ordførerens tale.
Jeg er jo helt enig i, at det her er utrolig vigtigt, og derfor var jeg også selv utrolig glad, da jeg sad med ved forhandlingerne, hvor vi kæmpede for og fik midler til Dansk Stalking Center, så vi i hvert fald var sikre på, at de blev der.
Nu har ordføreren jo tidligere været retsordfører og har en masse viden på det her område og et stort kendskab til det, og noget af det, jeg hører, vedrører strakstilhold.
Hvad tænker ordføreren er baggrunden for det?
Og det samme gælder bortvisningsloven.
Altså, hvorfor bruger man ikke de værktøjer, man har i værktøjskassen?
Ved ordføreren det, eller har ordføreren en fornemmelse af, hvad der er baggrunden for, at man ikke gør det?
Jeg ved godt, at ordføreren sagde noget om Østrig og det gode forsøg, der havde været, altså at det ikke var implementeret her.
Men når nu værktøjerne er der, hvorfor bliver de så ikke anvendt?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-02-07:
Jamen jeg er meget enig.
Jeg tænker, at der er lyse fremtidsudsigter med hensyn til at gøre det her til virkelighed, og det glæder mig virkelig meget på ofrenes vegne.
Der er simpelt hen behov for en ekstra indsats på det her område.
Så jeg ser frem til forhandlingerne, også med Alternativets ordfører.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-07:
Tak til ordføreren.
Det ville være unfair af mig, når vi nu behandler forslaget her i salen, ikke at kvittere for den indsats, som SF's ordfører har lagt i hele kvindevolds- og kvindedrabsdebatten.
SF har også været ude med det tidligere.
Så jeg har behov for at sige, at vi er partnere med hensyn til at sætte fokus på partnervold og partnerdrab.
Og jeg glæder mig til, at vi sammen i forhandlingerne skal få prioriteret det her område.
Så er jeg ret, ret sikker på, at når vi er så mange for det – altså, jeg kan jo ikke se nogen, der er imod; alle partier har været positive og sagt, at det her støtter de op om – så bliver det her nemt at få igennem i forhandlingerne; det tænker jeg.
Skulle det ikke ske, tager vi det selvfølgelig op igen i salen, men jeg ser det som noget, der allerede er vedtaget i forhandlingerne.
Det ser jeg frem til.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-02-07:
Jeg tror faktisk, at når det handler om bortvisningsloven, så handler det om, at vi kun implementerede en lille del af den østrigske model.
Hvis den skal virke, skal der også være noget, man kan gøre med voldsudøveren; der er også behov for en indsats der.
Og jeg tror, at tilbageholdenheden med at udøve den skyldes, at det er et drastisk skridt at sige til nogen, at de skal flytte fra deres hjem.
Og hvad stiller man så op med den her person?
Havde vi implementeret den østrigske model, havde vi nogle svar på det.
Så jeg tror simpelt hen, det er en del af forklaringen.
Og så er der det i det, at i den danske lovgivning er det sådan, at hvis offeret og gerningsmanden på en eller anden måde genoptager kontakten efterfølgende, så bortfalder bortvisningen.
Og det tror jeg simpelt hen er vigtigt.
I forhold til strakstilholdet er jeg lidt mere usikker, for jeg ved det faktisk ikke.
Men jeg kunne forestille mig, at der er tale om ukendskab til redskabet.
Der er stadig væk et behov for at få viden om, hvad stalking handler om, og hvor vigtigt det er at reagere på det.
Der er ikke bare tale om uskyldige sms'er eller uskyldige situationer, hvor man stiller sig op foran offerets arbejdsplads, og det tror jeg at der er behov for stadig væk at have fokus på.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-07:
Selv om Nye Borgerlige nu er ved at vinkle det et sted hen, hvor vi så bliver uenige, vil jeg stadig bevare det positive i den her debat og det, at vi gerne vil kvindevold og kvindedrab livs, og så bare sige, at uanset religion, hudfarve, og hvem det end er, der gør det, er tiden inde til, at vi nu sætter fokus på kvindevold og kvindedrab.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2020-02-07:
Tak til hr. Sikandar Siddique.
I lighed med ordføreren, da undertegnede var oppe på talerstolen, vil jeg nu også skrive Alternativet på min positivliste, altså over partier, der er med på at intensivere kampen og indsatsen mod vold i nære relationer.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren er enig i, at 12 specialenheder ikke nødvendigvis er den eneste vej at gå, for man kunne godt frygte, at man, hvis ekspertisen fordeles ud på 12 forskellige steder, måske udvander specialiseringen, så det ikke er så specialiseret, som vi egentlig godt kunne tænke os.
Jeg vil derfor høre ordføreren, om ordføreren kunne være med til at støtte op om De Radikales forslag, som jeg nævnte i min ordførertale, vedrørende forebyggelse, tidligere og hurtigere indsats, krisecentre og så fremdeles.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-02-07:
I går kunne man i JydskeVestkysten læse, at i Sønderborg havde man varetægtsfængslet en mand for drabet på hans ekskone.
For mindre end en måned siden blev også en anden kvinde i Sønderborg slået ihjel af sin eksmand – han er i hvert fald varetægtsfængslet for det.
Det er et liv, der er mistet, det er nogle børn, der mister en mor, det er en familie, der mister en nær slægtning, og alle efterlades med et smerteligt tab.
Og når man kigger på statistikerne for partnervold og partnerdrab, så er tallene mildest talt nedslående – de rykker sig ikke.
Det er stadig væk sådan, at det især er kvinder, der bliver slået ihjel, voldtaget og stalket – det sker selvfølgelig også for mænd, men den overvejende del er kvinder.
Og det er faktisk farligst for en kvinde at opholde sig i eget hjem, der, hvor hun skulle være allermest tryg, mens det for en mand er farligst at opholde sig i nattelivet.
Jeg synes, vi skal rykke på den dagsorden, og vi ved, at forud for et drab finder der tit og ofte både fysisk og psykisk vold og stalking sted.
Der har været mange tegn på, at der er noget galt, og hvor vi kunne have grebet ind.
Det skal vi gøre, for vi bliver nødt til at tage det her mere seriøst.
Dansk Anti-Stalking Forening fortæller om, at der stadig væk er et kæmpe problem med at få et strakstilhold, når offeret bliver stalket.
Der er altså mange måder, vi kunne have nået at reagere på her.
Vi bruger heller aldrig bortvisningsloven i Danmark.
Det er den, som betyder, at den voldsudsatte og børnene kan blive i parrets hjem, så voldsudøveren må forlade det.
Da vi lavede loven i Danmark, gjorde vi heller ikke det, som man gør i Østrig, hvor man har et interventionskontor, hvilket betyder, at man hjælper offeret til at fastholde sin anmeldelse.
I Danmark siger vi bare, at hvis man genoptager kontakten, så er der ikke mere at gøre ved sagen, for de har jo selv frivilligt genoptaget kontakten.
I Østrig må kontakten ikke genoptages, og man hjælper offeret til at fastholde sit nej til voldsudøveren, men man hjælper også voldsudøveren videre, og det er jo nok så vigtigt, hvis man skal sørge for, at det her ikke fortsætter.
I Østjyllands Politi har man testet det her med rigtig gode resultater, men vi har aldrig implementeret det i Danmark, og derfor kommer loven heller ikke til at virke.
Nu er vi så i 2020, og der er stadig væk store problemer på området.
Derfor bakker SF op om Alternativets glimrende idé – og jeg kan sagtens sige, at den er glimrende, for vi har forslået nøjagtig det samme.
Jeg synes, at det må være slut med skåltalerne nu; nu skal der simpelt hen rykkes på det her område, og det burde vi alle sammen kunne være enige om.
Jeg synes ikke, at det nytter noget at spise ofrene af med strafforhøjelser, som bare ikke følges op af ordentlig efterforskning.
Når det så er sagt, tror jeg ligesom så mange andre ordførere her, at diskussionen er bedst henlagt til politiforhandlingerne, for det er der, vi tager stilling til økonomien, og jeg håber på, at der er opbakning fra alle parter til at gøre noget ved det her.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-07:
Jeg er sådan set enig i det, som mange ordførere har sagt, nemlig om forbedret politifaglighed og forbedret samarbejde mellem sociale myndigheder, skoler og politi – og naturligvis også nogle strafferammer, som afspejler situationens alvor.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Jeg har blot et nysgerrigt spørgsmål i forhold til det: Hvad havde Liberal Alliance sådan af konkrete forslag?
Det kunne måske være noget, der bragte os videre, nu når samlingen her er en anden.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-07:
Jeg tror, at jeg vil skelne på en anden måde.
Det, der jo i virkeligheden er det afgørende spørgsmål, er, om vold er legitim eller illegitim.
Generelt er det jo sådan, at vold i nære relationer er fuldstændig illegitim, og det er jo så sørgeligt, at mennesker kan komme i situationer, hvor de gør ting, de selv synes er illegitime.
Det kan forekomme i rigtig mange situationer.
Det skal man selvfølgelig se på med stor alvor, for man skal heller ikke gøre ting, som man selv syntes er illegitime, selv om det er tragisk, at det kan forekomme.
Men det, der selvfølgelig er et særligt problem, er vold, som voldsudøveren opfatter som legitim, og det synes jeg at man må se på med meget stor alvor.
Jeg deltog selv i at udforme »Parallelsamfundspakken« i sidste valgperiode.
Der havde jeg faktisk det ønske, at der skulle være nogle stærkere initiativer imod den vold, som bliver oplevet som legitim, fordi det jo er meget sværere at komme det til livs, når det opleves som legitimt.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Tak for ordet.
Jeg ved, at ordføreren vejer sine ord på en guldvægt, så når ordføreren bruger ordene patriarkalsk vold, ved jeg også, at ordføreren har tanker med specifikt at bruge de ord.
På den baggrund kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren, om ordføreren har den vurdering, at kulturer med mere patriarkalsk undertrykkelse eller vold medfører mere patriarkalsk undertrykkelse og vold i vores samfund, eller om det er ligegyldigt for, hvordan vores samfund udvikler sig.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-07:
Det er jeg glad for.
Det har også længe været et ønske for mig personligt, at man generelt indtager en strammere holdning til patriarkalsk vold.
Det har politisk været svært at komme igennem med det tidligere.
Jeg fornemmer, at der er lidt mere bevægelse nu, så det er meget positivt.
Sikandar Siddique (ALT), 2020-02-07:
Tak til ordføreren, hr. Henrik Dahl.
Det falder uheldigt sammen med politiforhandlingerne.
Det er jo også en af grundene til, at vi ikke trak det, for det er netop så underprioriteret, og nu fik vi så en mulighed for at tilkendegive vores holdning til det og at debattere og snakke om det.
Det mener vi der er behov for.
Jeg hører ordføreren fra LA af sige, at det er noget, man vil prioritere, og at det er noget, vi vil tage op i forhandlingerne.
Så jeg vil bare kvittere og sige tusind tak.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-07:
Patriarkalsk vold er et meget alvorligt problem.
Det er blevet dokumenteret rigtig mange gange, og jeg tror, at der vil være vundet utrolig meget for samfundet ved at have en langt, langt mere restriktiv indstilling til patriarkalsk vold, end man har i dag.
Det er jo også et område, hvor vi stadig væk har brug for mere dokumentation, for i nogle tilfælde forekommer det, at den patriarkalske vold opleves som legitim af dem, der udøver den, og i andre tilfælde opleves den som illegitim – altså, folk gør ting, som de faktisk selv synes er illegitime.
Og det er jo to forskellige ting, som man er nødt til at have et forskelligt syn på, selv om det kan være ligegyldigt for offeret.
Så vi støtter altså det her initiativ fra Alternativet.
Vi synes, det er en god idé, at man ser med større alvor på patriarkalsk vold.
Men vi tilslutter os altså også det, som flere ordførere har sagt om, at nu er der et sammentræf af uheldige omstændigheder, som gør, at politiforhandlingerne er i gang, og at den her drøftelse derfor skal løftes ind i politiforhandlingerne, for så får vi et samlet blik på politiets økonomi, på politiets opgaveløsning og på, hvordan man mest hensigtsmæssigt politifagligt tilrettelægger de her ting.
Men vi er glade for, at Alternativet tager fat på det her spørgsmål om patriarkalsk vold, og vi anerkender fuldt ud, at det er et meget, meget stort problem.
Så tak for initiativet.
Og tak for ordet.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Så når vi taler nære relationer, er voldtægt jo en del af det, og derfor synes jeg, det er ret relevant at bringe det ind.
Vi kunne jo også have taget den fysiske vold, hvor vi kunne kigge på, hvordan det ser ud i hjemmene i de her minoritetsmiljøer, og om der er mere vold dér.
Og det ser jeg også meget gerne på.
Rosa Lund (EL), 2020-02-07:
Jeg kender godt til den undersøgelse, som ordføreren refererer til, men det her forslag handler jo specifikt om vold i nære relationer, og der har jeg i hvert fald ikke, men det kan være, at fru Pernille Vermund har det, set nogen dokumentation for, at det skulle være en særlig ting for mennesker med ikkevestlig baggrund.
Desværre, vil jeg sige, er det en rimelig dansk ting, at der foregår vold i hjemmet, og det skal vi have et opgør med.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Vi har jo dokumentation for, at en meget stor del af den personfarlige kriminalitet, som bliver begået, og som folk bliver dømt for, bliver begået i nære relationer.
Vi har også dokumentation for, at når vi eksempelvis taler voldtægt – og det er jo typisk en mand, der forgriber sig på en kvinde – så er der en voldsom overrepræsentation.
Justitsministeriet lavede en undersøgelse for nogle år siden – jeg tror, det var i 2017 – og på daværende tidspunkt, og nu kan jeg ikke tallene præcist, men som jeg husker det, var det ca. 6 pct. af befolkningen, som havde ikkevestlig baggrund, og de stod for, igen som jeg husker det, 23 pct. af de voldtægtsforbrydelser, der blev begået.
Så det vidner jo om, at der er nogle forhold, som vi er nødt til at kigge på.
Rosa Lund (EL), 2020-02-07:
Men jeg er fuldstændig enig med fru Pernille Vermund – det er jeg sjældent – i, at vi jo må have fakta frem.
Derfor bliver jeg nysgerrig efter at høre, når vi taler om vold i nære relationer, også kaldet partnervold, om man så har dokumentation for, at der i statistikkerne er en overrepræsentation af ikkevestlige indvandrere.
For det synes jeg er interessant.
Pernille Vermund (NB), 2020-02-07:
Men det er jo ærgerligt, at vi bliver uenige om kvindevold og kvindedrab, lige så snart det begynder at handle om udlændinge.
Hvis vi har nogle med en minoritetsbaggrund, som repræsenterer omkring 6-7 pct. af befolkningen, men som har en overrepræsentation, der betyder, at de blandt voldtægtsforbrydere udgør mere end 20 pct., så har vi jo der et reelt problem, og hvis man gerne vil løse problemerne, bliver man nødt til at se på, hvor det er, problemerne primært opstår, altså finde de store grupper, finde ud af, hvordan man kan sætte ind for at forhindre det og forebygge det, men naturligvis også sørge for, at dem, der begår de her forbrydelser, får deres straf.
Så jeg synes, det er helt rimeligt og helt legitimt, at man kigger på fakta, også i forhold til det udlændingepolitiske.
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-07:
Jeg er fuldstændig enig i, hvad den radikale ordfører siger med hensyn til det spørgsmål, der er stillet om hadforbrydelser, og derfor synes jeg, det skrider lidt i den her debat, når det handler om at tilføje det.
Det er i hvert fald vigtigt, at det bliver præciseret.
I forhold til en handlingsplan vedrørende hadforbrydelser, så synes jeg, det er rigtig godt, at vi laver nogle langsigtede planer og andet, og det her arbejde vedrørende hadforbrydelser har faktisk været i gang ret længe.
Jeg kan også huske, at vi i Kulturudvalget – jeg tror, det var sammen med Ligestillingsudvalget – havde en høring om hadforbrydelser i fodboldverdenen, altså i sportens verden.
Så jeg tænker, at det i hvert fald er et vigtigt område, vi sagtens kunne arbejde videre med.
Det er jo altid svært at tage forhandlinger, som man sidder med i ét lokale, til Folketingssalen, og respekt for det.
Men vi har jo i hvert fald også nogle ønsker til, at der følger ressourcer med ud til politiet, og der skal vi også huske på, at det er vigtigt med de administrative ressourcer.
Så derfor bliver vi jo nødt til at have fundet den balance i de forhandlinger, tænker jeg.
Rosa Lund (EL), 2020-02-07:
Ja, der kan jo nogle gange – det har vi også set for nylig – opstå nogle lidt anderledes alliancer herinde.
For vi står jo nu faktisk i en situation, hvor vi lige om lidt skal i gang med at forhandle om politiets ressourcer, og der vil det i hvert fald være meget vigtigt for Enhedslisten, at vi i de forhandlinger så også sikrer, at der er ressourcer til at løfte opgaven med både at bekæmpe hadforbrydelser, men selvfølgelig også at dokumentere problemet.
Der vil jeg bare høre Dansk Folkeparti, om det er noget, som de bakker op om.
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-07:
Det tror jeg faktisk heller at det ikke vil.
Så det er i hvert fald et punkt, hvor Enhedslisten og Dansk Folkeparti er enige, og det er jo godt, at man kan blive enige om nogle ting, når man nu er uenige om så mange andre ting.
Rosa Lund (EL), 2020-02-07:
Tak, og endnu gang tak til Dansk Folkeparti for at rejse det her ekstremt vigtige spørgsmål.
Jeg vil gerne tilbage til noget af det, som også har været lidt fremme i debatten, nemlig om det her vil skabe mere bureaukrati for politiet.
Det er jo sådan, at der allerede i dag findes en søgenøgle, som politiet kan søge på om hadforbrydelser, og derfor er min umiddelbare tanke – og det vil jeg nemlig gerne høre Dansk Folkeparti om – at det ikke vil skabe mere bureaukrati, at man sætter en ekstra boks på anmeldelsesblanketten, sådan at offeret også har mulighed for at komme med sin oplevelse af, om det her skete på baggrund af, at vedkommende er født med et handicap.
Karina Adsbøl (DF), 2020-02-07:
Hadforbrydelser kan man ikke andet end at tage afstand fra.
Men i forhold til det forarbejde, der bliver snakket om hele tiden, så tænker jeg jo bare, at der må ligge et kæmpe forarbejde om alt det, vi har drøftet, både i regi af udvalgene under tidligere samlinger og iværksat i forskellige ministerier.
Så det der med, at der igen skal iværksættes noget arbejde frem for måske at bruge det arbejde, der allerede er, kan man somme tider undre sig over, når det bliver sagt fra en ministers side.
Somme tider tænker man på den onde maler og syltekrukken.
Kristian Hegaard (RV), 2020-02-07:
Tak for de positive kvitteringer.
Jeg vil så bare høre, om ordføreren kan bekræfte, at når ministeren på et tidspunkt færdiggør sit gode forarbejde med inddragelse af forskellige aktører, for hvem hadforbrydelser jo desværre er relevant, så er det et resultat, Dansk Folkeparti vil tilslutte sig, at der skal tages aktivt afstand fra alle typer af hadforbrydelser.
Først og fremmest vil jeg endnu en gang kvittere for beslutningsforslaget, som er rigtig positivt, og så har jeg to små spørgsmål.
Det ene er, at jeg vil høre, om ordføreren ikke er enig i, at hun den 2. maj i år – tror jeg det var – fik et svar på et spørgsmål om forholdet vedrørende handicap og § 81, hvor Justitsministeriet gjorde opmærksom på, at der ikke foreligger trykt retspraksis om det, men at det måske kan omfatte handicap, men at det ikke er særlig sikkert, og at det derfor ville give god mening at få det ind i nr. 6, fordi der, som Justitsministeriet udtrykker det i sit svar til ordføreren, er en vis tvivl.
Det andet, jeg kort vil spørge om, er, om ordføreren med det positive fokus, som ordføreren og Dansk Folkeparti i dag har sat på hadforbrydelser, er enig i, at der er behov for en national handleplan for alle slags hadforbrydelser.
Henrik Dahl (LA), 2020-02-07:
Jamen jeg hørte heller ikke selv spørgsmålet, så jeg takker formanden for klarificeringen.