runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-13:
For Alternativet er det superafgørende, at der er borgerinddragelse.
Vi vil supergerne, at borgerne også ude i kommunerne kan være med til at bestemme, hvad man bruger pengene til, og derfor er vi interesserede i borgerbudgetter.
Simon Kollerup (S), 2019-12-13:
Jeg har jo den grundlæggende holdning, at mit politiske mål som socialdemokrat er at forsøge at skabe lige muligheder i vores samfund, og det gælder også på tværs af de postnumre, vi har – om det er et højt eller lavt postnummer, man har – og at man har lige muligheder for at realisere et godt liv, uanset om man bor i en landsby eller man bor i en storby.
Derfor er jeg ikke bange for, at man nogle gange må behandle folk forskelligt for at give dem lige muligheder.
Det viser alt, hvad vi gør med LAG-midler, uddannelsestiltag, nedrivningspuljer osv., jo også.
Så på det principielle plan synes jeg, det er spændende at overveje, hvad mulighederne er, og hvad begrænsningerne er, for dem er der jo sikkert også nogle af.
Der vil jeg også bare vende tilbage til ordføreren for forslagsstillerne i dag og sige, at i lyset af den debat, vi har fået om forslaget, synes jeg også, det er blevet mere nuanceret, og at det måske er mere den tænkning, der her er tale om: at man går mere differentieret til værks, og det som princip afskrækker mig ikke.
Men om frilandsbyer er den rigtige model for det, er jeg ikke i stand til at sige ja eller nej til i dag.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Men vi er da enige om, at den størst mulige borgerinddragelse, man kan få, er at lade borgerne beholde deres penge selv.
Så kan de jo bruge dem på, hvad de vil i lokalområdet.
Mere kan du jo ikke inddrage dem.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-13:
Vi er et fællesskab, og i det fællesskab skal vi være sammen om at finde ud af, hvad det er, vi vil.
Vi skal være sammen om at bruge pengene i kommunerne, og der er ikke nogen, der bedre end de lokale borgere ved, hvad pengene skal bruges til.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-12-13:
Tak, og tak for ordførertalen.
Ordføreren kommer ind på rigtig mange elementer.
I går var vi i Udvalget for Landdistrikter og Øer inviteret til en teknisk gennemgang i Skatteudvalget.
Det er på grund af den der generationsskiftebeskatning.
Der er det min påstand, at den vil føre penge fra landdistrikterne ind i byerne.
Når man går til møder med erhvervsministeren og vi snakker landdistriktspolitik, så er vi alle sammen meget optaget af, at vi har mulighed for finansiering ude i landdistrikterne.
Det vil sige, at så sidder vi sammen med en minister og skal kigge på, hvordan vi sikrer bedre finansieringsmuligheder.
Men ovre hos en anden minister, skatteministeren, vil man så tage de penge, som vi har sikret vi kan investere i vores landdistrikter, for de skal indbetales i skat.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Det er dybt skadeligt, og det er arveafgiften generelt.
Nogle gange har jeg lidt svært ved at bebrejde socialister for at føre socialistisk politik, men det er sådan, det er.
Og det vil skade Danmark.
Der er ingen tvivl om det.
Det kommer vi også til at opleve.
Jeg kan så undre mig over, hvorfor en borgerlig regering, som har haft flertallet fra 2015 til 2019, ikke fuldstændig har afskaffet arveafgiften.
Så havde vi ikke haft det problem.
Så havde Socialdemokratiet skullet indføre en ny skat.
Hvis det stod til os i Nye Borgerlige, afskaffede vi generationsskifteafgiften og arveafgiften fuldstændig.
Men det ville være den rigtige vej at gå, altså fuldstændig bare at slette det her, og så har vi ikke det problem længere.
Peter Juel-Jensen (V), 2019-12-13:
Vi synes jo, at det er en god idé, at man, hvis man trækker pengene ud af en virksomhed og så bruger dem på noget andet end det, som der skal bruges penge på for at drive virksomheden videre, så bliver beskattet af dem.
Det synes vi jo er en god idé.
Men jeg vil måske også gerne følge op med et spørgsmål.
Jeg prøvede i går under den tekniske gennemgang at stille spørgsmålet om, hvilken konsekvens det her får for vores landdistrikter.
Hvor bliver der ramt flest familieejede virksomheder af den her øgede generationsskiftebeskatning?
Er det i landdistrikterne, eller er det i byerne?
Der fik jeg at vide, at det ikke er muligt at fremskaffe det svar.
Kan vi så sige, at man i bund og grund fra den her regerings side lovgiver uden at kende konsekvenserne og rækkevidden af egne beslutninger, når man ikke engang kan give det svar, altså om det her er noget, som eventuelt kommer til at ramme meget hårdt ude i landdistrikterne, og hvordan man kan kompensere landdistrikterne for det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Løsningen på det her ligger lige for: lavere skat, færre afgifter, mere decentralisering, og så skal man lade være med at straffe mennesker, som tager et godt initiativ.
Kunne det ikke være rart, hvis det var Folketingets løsning og Folketingets svar på, hvordan vi skal styrke Danmark og styrke lokalområderne?
Det er i hvert fald Nye Borgerliges svar.
Det er den vej, vi skal gå.
FLAK-ordninger og LAG-ordninger, og jeg ved ikke hvad – mere magt til bureaukraterne, mere magt til politikerne.
Hvorfor skal folk søge hist og pist, lad nu borgerne beholde pengene selv.
Danskerne er et driftigt folkefærd.
Hvis man giver dem frihed, skal de nok løse opgaverne.
Det er den vej, vi synes vi skal gå i Nye Borgerlige for at løse det for landdistrikstsområderne.
For når man fra politikernes side fjerner den lokale skole derude, så har det betydning for lokalområdet.
Og det kan man lade være med.
Man flyttede seminariet fra Ribe til Esbjerg.
Det havde stor betydning for en by som Ribe.
Unge mennesker lægger ikke penge i detailbutikkerne, cafeerne, bodegaerne, købmanden, andre steder.
Det har stor betydning.
Og når man gør det vanskeligere og gør det svært for folk at låne penge til at købe huse i landdistrikterne, så gør man det også svært for folk at flytte derud.
Så der ligger altså en lang række ting, som falder på vores skuldre herinde som politikere.
Men det skal altså ikke være løsninger, som handler om tilskudsordninger, hvor man bliver forfordelt eller frafordelt.
Hvis man nu fjernede registreringsafgiften på biler, ville det have en kæmpe betydning.
Og så ved jeg godt, at vi altid hører parolen, også tit fra Enhedslisten, om, at det gavner folk oppe i Nordsjælland.
Jamen ved I, hvem det faktisk gavner næstmest?
Det er folk ovre i Lemvig Kommune.
Så hvis man fjerner registreringsafgiften på biler, har det gevaldig betydning for de unge mennesker, som får en læreplads ovre i Vestjylland, og som har brug for en bil for at komme frem og tilbage til deres tømrervirksomheder.
Det har gevaldig betydning.
Så der er en lang række tiltag, som vi kunne tage herinde, og som ville hjælpe landområderne.
Men flere tilskudsordninger, forfordelinger og troen på, at vi politikere er de rigtige til at detailstyre, hvordan udviklingen skal være på landet, mener vi ikke er rigtigt.
Almene boliger er et andet område.
Hvorfor bliver vi ved med herinde fra politikernes side, fra statens side, at give penge til at støtte byggeri i de store byer?
Det er det, man gør.
Det gør alle, der stemmer for, at vi skal blive ved med at bruge penge på almene boliger.
Der bliver jo ikke bygget ret mange almene boliger i Give.
Det gør der i Aarhus, det gør der i København.
Så når vi bliver ved med at putte penge i det system, så modarbejder vi jo direkte herinde fra Folketinget den udvikling, som vi nu står og siger at vi helst vil have.
Det giver ikke mening.
Så vi kunne starte med at stoppe med at træffe beslutninger, som modarbejder en styrkelse af Udkantsdanmark, Produktionsdanmark, man kan kalde det, hvad man vil.
Vi kan også kalde det rygraden af Danmark, det kan jeg bedre lide.
Det var ordene fra mig.
Mette Hjermind Dencker (DF), 2019-12-13:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at ordføreren mener, at pengene har det bedst i borgernes lommer, og at vi ikke skal have for mange skatter og afgifter.
Samtidig hører jeg også ordføreren ytre en bekymring, når der lukker et seminarie i den by, eller når der lukker en skole i den by.
Der er jeg altså nødt til at minde ordføreren om, at landdistrikterne ikke drives på markedsvilkår.
Landdistrikterne har simpelt hen brug for, at vi fra statens side går ind og hjælper dem.
Hvis vi ikke hjælper dem med vores alle sammens skattekroner, kan vi ikke bevare den lokale folkeskole, så kan vi ikke bevare det lokale seminarie.
Vi er simpelt hen nødt til at hjælpe dem, så jeg håber, at ordføreren også er med på at betale nok i skat, så vi kan få landdistrikterne op at køre.
Henning Hyllested (EL), 2019-12-13:
Det var lige hr. Henrik Dahls sidste bemærkning omkring provinshovedstæder.
Det lyttede jeg til med stor opmærksomhed.
Det synes jeg lød rimelig spændende.
For at forstå det rigtigt vil jeg spørge: Omfatter det også større byer uden for de store provinsbyer?
Det kunne jeg godt tænke mig lige at vide, for det synes jeg faktisk har en betydning.
En ting er eksempelvis Region Midtjylland, hvor man jo helt klart har Århus, men der ligger jo også en række andre større byer i vores egen region.
Det er jo også andre byer end Odense osv. osv.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-13:
Jeg fik ikke helt et indtryk af, hvor meget tid der blev brugt.
Men grunden til, at jeg spørger, er, at Alternativet gerne vil oprette et selvstændigt ministerium for landdistrikter.
Vi vil gerne have et ministerium, som ligger uden for København, hvor man arbejder med de muligheder og de udfordringer, der er på landdistriktsområdet.
Vi mener simpelt hen, at det er et område, der skal prioriteres langt højere, end det bliver i dag.
Ser ministeren det samme behov, som Alternativet gør, for et selvstændigt ministerium for landdistriktsområdet?
Simon Kollerup (S), 2019-12-13:
Altså, i sidste ende er det jo selvfølgelig også statsministeren, der afgør, hvordan regeringen indrettes.
Men jeg mener, at vi skal jagte resultaterne, og jeg mener, at der er god mulighed for, at vi kan skabe gode resultater sammen.
Det er den måde, jeg i hvert fald tager debatten i dag på, og jeg kan forsikre, at jeg bruger rigtig meget tid på det.
Altså, når man er på et virksomhedsbesøg i Vestjylland eller på Sjælland et sted, eller hvor det er, er der jo altid et element af landdistriktsovervejelser i, hvordan sådan en virksomhed drives og har mulighed for at låne penge til videre investeringer osv.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Der er en masse ting, som gør, at man kan tage nogle tiltag for at styrke landområdet.
Jeg håber, at vi kan få gjort debatten meget, meget smal nu her.
Vil ministeren anerkende, at hvis man fjernede registreringsafgiften på biler, ville det hjælpe folk, der bor i landområderne?
Lad os fokusere på det her med, om man så anerkender, at det ville hjælpe folk, der boede i de områder, hvis man nu fjernede den registreringsafgift.
Man siger så, at det er der ikke råd til, for det koster rigtig mange milliarder at fjerne den – og det koster nogle milliarder – men hvis man nu bare sænkede den til 85 pct., ville det faktisk også have en stor betydning.
Det koster 100 mio. kr.
At sige, at man ikke kan finde 100 mio. kr. på et nationalt budget, som har over 1.150 mia. kr., bliver altså en anelse useriøst.
Og så er det jo politisk vilje, der ikke er der til det.
Har man ikke politisk vilje til at kigge på at sænke registreringsafgiften, som netop vil gavne folk, som bor i Thy, og folk, som bor i Lemvig?
For undersøgelsen siger netop, at det vil gavne de mennesker, som bor i de områder.
Simon Kollerup (S), 2019-12-13:
Jeg tror ikke, at jeg kan give et fyldestgørende svar.
Vi laver i den forstand ikke timeregistrering af, hvornår jeg er landdistriktsminister, og hvornår jeg er erhvervsminister.
Men vi er jo mange, der kommer fra landdistrikterne – jeg kommer selv fra Thy – og jeg kan mærke, at jeg har det i mig og med mig i den måde, jeg tænker på, så jeg føler mig rigtig meget som landdistriktsminister, og jeg har det rigtig godt i rollen.
Det er klart, at der en gang imellem også er aftaler om betalingsservicetjenester, der fylder, eller kviklån og andre ting, som lige for tiden er en lille smule besværlige.
Men det her fylder rigtig meget, og når jeg tidligere henviser til min egen utålmodighed som folketingsmedlem og næstformand i Landdistriktsudvalget, er det, fordi jeg kan se en debat, som er vigtig, og som jeg ligesom alle kollegaerne bærer rigtig dybt i mig.
Vi har bare snakket om mange af tingene, og mange af debatterne har vi altså haft i mange år, så skulle det ikke være nu, vi rykkede sammen i Tinget her og fik sat noget handling bag?
Det er i hvert fald min egen ambition.
Så kan man jo køre den videre, som jeg også tror at der var en af kollegaerne fra den anden side af Folketingssalen der gjorde, og spørge, om det så skulle være et element i tiltagszonerne her, at der skulle være differentierede afgifter osv.
Og det er jo ikke så simpelt, som ordføreren gør det til, for når man bruger penge, går de altid fra noget andet.
Og i dag har vi også talt om, hvor svært det er at drive velfærdsinstitutioner, drive uddannelsesinstitutioner og drive andre ting i vores landdistrikter.
Og hvis pengene til det at drive et velfungerende, stærkt Danmark bliver færre, ved jeg godt, hvor man mærker det først, og det er i yderområderne.
Derfor er jeg bare skeptisk over for det forslag, som ordføreren bringer frem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
[Lydudfald]
... Jeg har aldrig snakket om differentiering - jeg har sagt, at hvis man sænker registreringsafgiften generelt til 85 pct., koster det 100 mio. kr., og selvfølgelig kan man finde 100 mio. kr.
Regeringen har selv sagt, at man kan finde 3 mia. kr. på eksterne konsulenter, men i sit finanslovsforslag har man kun finansieret det med 800 mio. kr.
Dvs. at der er 2,2 mia. kr. til at overbetale eksterne konsulenter med.
Så det må jo være, fordi man hellere vil blive ved med at bruge penge på eksterne konsulenter ude i kommunerne, regionerne eller staten, end man vil sænke registreringsafgiften på biler.
Hvis det er argumentet, at man simpelt hen ikke kan finde 100 mio. kr., så skal jeg gerne være lidt behjælpelig med mange eksempler på, hvor man kunne finde dem.
Det kunne være på eksterne konsulenter; det kunne være på udviklingsbistanden; det kunne være på en lang række af de områder, som man bruger penge på.
Men vi kunne bare starte med eksterne konsulenter, som man bruger over 11 mia. kr. om året på.
Der er rigeligt at finde, men hvis man hellere vil bruge pengene på eksterne konsulenter og styrke dem end at sænke registreringsafgiften, som i høj grad vil komme folk, der bor i yderområderne, til gavn, så må det være socialdemokratisk politik.
Det bliver aldrig nogen sinde Nye Borgerliges.
Simon Kollerup (S), 2019-12-13:
Vores mål om at reducere det antal midler, som man bruger på eksterne konsulenter, står jo uforandret.
Jeg tror bare, at vi har forskellige opfattelser af, hvad man så skal bruge de midler til.
Vi har lavet en finanslov nu, hvor vi styrker velfærden i Danmark – igen.
Efter mange års nedslidning af vores velfærdssamfund er der igen råd til, at vi kan komme op på at ansætte 1.000 ekstra sygeplejersker, at vi kan styrke vores velfærdssamfund, og at vores børn i institutionerne kan få mere voksenopmærksomhed og flere voksne relationer.
Det er jo det, der er brug for, også når man kommer ud i vores landdistrikter.
Henning Hyllested (EL), 2019-12-13:
En gang imellem kan man godt få brug for at tænke lidt ud af boksen.
I Landdistriktsudvalget diskuterer vi i øjeblikket – især i det gamle Landdistriktsudvalg gjorde vi det; vi er begyndt på det igen – spørgsmålet om f.eks. frilandsbyer, som det er blevet foreslået.
Det er endnu ikke særlig konkret, men det er sådan et forsøg på at diskutere sådan lidt mere bredt, hvordan vi styrker fællesskaberne og ildsjælene rundtomkring, hvordan vi nedbryder barrierer, bureaukrati, og hvad der kan være, for at sætte noget udvikling i gang.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens indstilling til, vel vidende at det her ikke er voldsomt konkret, men det handler om ideen om at tænke ud af boksen om f.eks. frilandsbyer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-13:
Det tror jeg nu nok jeg er klar over.
Vi har jo en vis historik i det samme parti.
Man svarer ikke rigtig på, hvad holdningen nu er til almene boliger.
Skal statsstøttemidlerne til almene boliger stoppes?
En af de ting, som er med til at skævvride Danmark, er de her massive statsstøtter, der bliver givet til almene boliger.
Liberal Alliance har tidligere været meget arg modstander af almene boliger, men så kom der altså en periode, hvor man var i regering, og der blev det lidt mere diffust, hvad Liberal Alliances holdning var til det.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, hvad Liberal Alliances holdning er til den almene boligsektor.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-13:
Vi har den helt generelle holdning, at der er store dele af boligreguleringen i det her land, der er forfejlet og fører til en forkert boligpolitik.
Det er klart, at man, når man sidder i en koalitionsregering, ikke får sit partiprogram gennemført, og det vil Nye Borgerlige selvfølgelig også opdage, efterhånden som man får mere erfaring i Folketinget.
Vi andre er jo ikke valgt for at realisere Nye Borgerliges partiprogram, og det må Nye Borgerlige leve med.
Vi har jo lært at leve med, at de andre partier ikke vil realisere vores partiprogram.
Først skal jeg sige til ministeren, at selv om hr. Kaare Dybvad er en af mine personlige, gode venner, kommer vi ikke til at stemme med regeringen.
Beklager.
Regionale hovedstæder er rigtig vigtige.
I Syd- og Sønderjylland er det selvfølgelig Esbjerg, der spiller en vigtig rolle, i Midtjylland spiller Herning en utrolig vigtig rolle, og i Nordjylland spiller Aalborg en vigtig rolle.
Et af Vestsjællands problemer er jo nok, at der ikke rigtig er en klar regionalhovedstad.
Det kunne jo være Næstved.
Det gør, at livet bliver svært i de her byer, og derfor skal man selvfølgelig være meget opmærksom på det.
Syddansk Universitet løfter jo sin opgave som regionalt universitet, forstår sig selv som et regionalt universitet og gør det rigtig godt.
I resten af landet er forståelsen for at være et regionalt universitet – hvad skal vi sige – ikke udviklet lige så godt.
Så der er mange ting at tage fat på der.
En samlet opmærksomhed fra Folketingets side på, at regionalhovedstæderne fungerer, tror jeg bare er ret vigtig.
Vi er meget kritiske over for den måde, som systemet fungerer på.
Det er også klart, at man ikke bare kan sige, at nu lukker vi det hele ned, for så vil der opstå en hel masse problemer.
Men den nuværende ordning er vi meget kritiske over for.
Sikandar Siddique (ALT), 2019-12-13:
Tak til ministeren.
Jeg er ligesom ministeren superglad for en god, sober og saglig debat.
Det er anden gang, jeg på det her område vikarierer for Uffe Elbæk.
Sidst var, da vi lukkede aftalen om Nets og havde et doorstepinterview.
Det er altid en fornøjelse at vikariere for Uffe i det her udvalg.
Jeg vil lige høre, fordi jeg er den her meget, meget nysgerrige type, om ministeren kan tegne et billede af eller give os et indtryk af, hvor meget af sin ministertid ministeren bruger på landdistriktsområdet?
Altså, kan ministeren tegne et billede af, hvordan det hænger sammen, når nu du er erhvervsminister og beskæftiger dig med så mange ting?
Hvor meget fylder landdistriktsområdet i ministerens arbejde?
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2019-12-17:
Tak for det.
Som ordførerne i salen og ministeren måske nok kan se, er der en vikar på for SF i dag.
Det er sådan, at vores ordfører er blevet forhindret, men det skal absolut ikke forhindre SF i alligevel at give en tilkendegivelse om, hvor vi står i den her sag.
I dag skal vi behandle endnu et af de her bunkeforslag, som efterhånden er blevet en voksende uskik.
Jeg vil først og fremmest kvittere for, at regeringen trods alt i sidste minut har grebet ind for at fjerne den del af forslaget, der for alvor truede med at skabe flere statsløse børn rundtomkring i verden.
Det havde været en tragedie, hvis Danmark var blevet direkte ansvarlig for en sådan udvikling.
Når jeg så alligevel tvivler på, at vi i SF vil ende med at støtte forslaget, skyldes det tre ting.
For det første forsøger man igen at straffe børn for deres forældres vanvittige valg.
Det er en diskussion, vi har haft ofte her på det seneste, og SF's holdning har ikke rykket sig.
Ét er, at disse forældre har truffet en serie, må man nok sige, ret så forkerte valg med fuldt overlæg, som også gør, at sympatien kan ligge på et meget lille sted, men noget andet er, om deres børn skal straffes for det.
Og det synes jeg simpelt hen ikke er rimeligt.
For det andet udvander det her forslag simpelt hen statsborgerskabet som institution.
For når vi taler om tildeling af statsborgerskab til nyfødte, er vi simpelt hen inde at pille ved de fundamentale dele af statsborgerskabets funktion i det internationale samfund.
For det tredje vil vi i SF følge med i udvalgsarbejdet for at sikre os, at alle risici for at gøre børn statsløse er ude af forslaget.
For med den meget indviklede proces, der er med det her forslag, og som vi allerede har været igennem, må vi indrømme, at vi har brug for at få det fulde overblik.
Vi mener egentlig, de fortjener deres egen diskussion, men da vi har at gøre med et omfattende bunkeforslag, bliver det ikke muligt at give hvert element den opmærksomhed, det fortjener.
Jeg vil dog sige om den del, der omhandler konsulær bistand, at vi godt kan se det problematiske i at indgå i de her former for aktiv opsøgende hjælp for mennesker, der som disse har vendt Danmark ryggen, og derfor har SF heller ikke automatisk afvist ideen.
Men vi har lige skullet tygge på den.
Det har vi så gjort, og vi frygter, at også denne del af forslaget vil repræsentere endnu en begyndelse på en dekonstruktion af statsborgerskabets integritet, selv om vi anerkender formålet med forslaget og den ekstraordinære situation, vi befinder os i.
Samlet set er det her lovforslag en rodebutik af forskellige stramninger, og som nævnt vil SF næppe støtte forslaget, primært som følge af den del, der omhandler nyfødtes statsborgerskab.
Vi er også stærkt kritiske over for andre enkeltelementer.
Men vi ser frem til en mere uddybende behandling af forslaget i det kommende udvalgsarbejde.
Tak for ordet.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-17:
Hvis man føler sig dansk, så er man dansk.
Det er sådan set fuldstændig klart og præcist.