runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-02-03:
LA vil gerne have en folkeskole, hvor der er tid og rum til at kunne se eleverne.
Jeg tror, man kan nå et langt stykke hen ad vejen med problemerne med mistrivsel, ved at lærerne bare har tid til at se eleverne.
Jeg vil gerne have, at der er en folkeskole, hvor det faglige bliver prioriteret igen, og hvor der er tid til fordybelse.
Det har jo været sådan, at man er gået væk fra at have fokus på det fagfaglige.
Hvor man førhen skulle skrive en stil, skal man måske i dag lave et produkt og en video, og jeg ved ikke hvad, om det.
Jeg synes, det er noget af det, der også udfordrer folkeskolen på det faglige.
Men det skal være en folkeskole, hvor der er tid til fordybelse og tid til at se eleverne igen.
Jeg synes egentlig, at tid er noget af det, der mangler allermest ude i folkeskolen.
Sara Emil Baaring (S), 2026-02-03:
Ordføreren fik sagt noget med – det var i hvert fald i den dur – at vi skal regne baglæns for at finde ud af, hvilken folkeskole vi vil have.
Så jeg vil egentlig gerne høre Liberal Alliance, hvad det er for en folkeskole, som de gerne vil have.
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-02-03:
Det er jo det nemme og lækre svar.
Men jeg synes, det er frustrerende, og jeg synes, at det er et fattigt svar kun at pege på økonomi, for der er mange ting, der udfordrer folkeskolen.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-02-03:
Jeg er faktisk meget enig i svaret.
Det er en cocktail af mange ting.
Hvorfor er det, at venstrefløjen altid kun vil tale om penge, når det kommer til folkeskolen?
Har ordføreren et svar på det?
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-02-03:
Det er helt sikkert, at mange af problemerne stammer tilbage fra folkeskolereformen, men det er jo en cocktail af mange ting, der gør, at folkeskolen er udfordret.
Folkeskolen er jo også lidt et spejl på det samfund, vi har, og det er også derfor, jeg er så bekymret for, at volden er stigende, og at man ikke er autoritetstro.
Så det er da helt sikkert, at der er sket et clash, i forhold til at lærerne ikke rigtig er en autoritet mere.
Det er så måske de børn, der kommer fra hjem, hvor der er en lidt løs opdragelsesstil, men det er jo måske også de børn, der kommer fra MENAPT-landene, hvor der bliver opdraget noget hårdere hjemmefra, som har svært ved at være i en klasse, hvor der ikke er lige så faste rammer, som der burde være.
Der er mange lærere, der gerne vil have de her faste og klare strukturer, fordi de ved, at det er det, der virker, men der er måske en forvaltning, der kører dem over, hvis de gør brug af ordensbekendtgørelsen eller den slags.
Så det er en cocktail af mange ting.
Alex Ahrendtsen (DF), 2026-02-03:
Det var lige hurtigt nok.
Tak til ordføreren for en virkelig god tale.
Den er klar i sin analyse og klog i sin kritik.
Hvis vi nu sætter det økonomiske aspekt lidt til side, hvem har så ansvaret for folkeskolens situation i dag?
Er det de gamle partier?
Er det dårlig skoleledelse?
Er det lærerne?
Er det forældrene?
Er det fagforeningerne?
Er det indvandringen fra Mellemøsten?
Hvad skyldes det, at vi oplever en skole, der har det så svært i dag i et land, der egentlig på overfladen er meget velfungerende?
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-02-03:
Nu glemte jeg spørgsmålet.
Det må du undskylde.
Kan du komme med et hint?
Lise Bertelsen (KF), 2026-02-03:
Det var noget af en underlig konklusion at komme med der.
Jeg synes jo netop, at vi allerede har investeret med de penge, vi har afsat, sidst i forhold til KL osv.
Så jeg synes rent faktisk, at vi er meget opmærksomme på, at der skal være investeringer i vores folkeskoler.
Vi har igangsat en lang række tiltag, og skulle vi ikke også lige klappe hesten og se, om noget af det faktisk virker?
Helene Brydensholt (ALT), 2026-02-03:
Jeg kunne bare godt tænke mig at få et konkret svar på det, som hr. Sigurd Agersnap spørger om: Vil Konservative investere flere penge i folkeskolen, end der allerede er blevet nu?
Mai Villadsen (EL), 2026-02-03:
Tak for de initiativer, der er blevet taget, for det har været vigtigt, at der kom mere frihed til skolen og mulighed for kortere skoledage.
Men helt ærligt, det forslag, som vi diskuterer i dag, om at lade skolen følge velstandsstigningen er der råd til, for der er faktisk penge i kassen, og det ville betyde mellem 4 og 5 mia. kr. mere om året.
Det ville betyde, at der kunne være færre elever i klasserne og tolærertimer nogle steder.
Anni Matthiesen (V), 2026-02-03:
Så kan jeg godt tænke mig at spørge ind til dette: Hvis vi så hælder, jeg ved ikke hvor mange ekstra milliarder i, så er alting godt i morgen eller hvad?
For det er jo her, at vi er nogle, også blandt de blå partier, der har lidt den der skepsis, i forhold til at vi ikke tror på, at penge løser det alene.
Vi er også nødt til at kigge ind i, hvad der kan ændres i folkeskolen.
Og det er jo bl.a. derfor, vi også har lavet en ny kvalitetsreform i forhold til folkeskolen, hvor vi også i Venstre har taget medansvar i forhold til at få sikret nogle gode ting som juniormesterlære, lokal frihed osv.
I relation til det der med, at man så hælder penge i, er jeg nødt til at spørge: Hvor mange penge skal der til, før Enhedslisten er tilfreds?
Mai Villadsen (EL), 2026-02-03:
Der var flere penge pr. elev, dengang jeg gik i folkeskole.
Nej, men jeg mener virkelig, at den folkeskolereform, som bl.a. ordførerens parti, Venstre, har en andel i, en stor andel i, var skyld i rigtig meget skidt.
Det samme med inklusionsreformen.
Jeg er barn af to folkeskolelærere.
Nærmest hele min familie er folkeskolelærere, så jeg har ikke hørt om andet end folkeskolen, og det er også derfor, min kærlighed til den institution er enormt stor.
Men det er også derfor, at alvoren i min stemme er til stede.
For lærernes egen forening råber op.
Det er deres ord, jeg bruger.
Det er deres formand, der har sagt, at skolen er på sammenbruddets rand.
Og så er der masser af steder derude, hvor det fungerer godt, og hvor lærere er branddygtige.
Det kom ordføreren jo også selv ind på i sin ordførertale, og tak for det.
Men helt ærligt, jeg synes, man tager skyklapper på, hvis ikke man lytter til, hvad dem, der er derude, faktisk siger.
Anni Matthiesen (V), 2026-02-03:
Tak for ordførertalen.
Noget af det, som jeg er bekymret over, er, hvis alle os, der er herinde, taler folkeskolen længere og længere ned.
Jeg tror, ordføreren sagde: Folkeskolen har det ikke godt mere.
Jamen jeg kan da godt finde mange eksempler, hvor man har det godt.
Jeg kan også finde eksempler, hvor man ikke har det godt.
Men når man omtaler folkeskolen sådan som én enhed, som simpelt hen slet ikke har det godt, er jeg nødt til at spørge: Hvad er det, Enhedslisten vil tilbage til?
Altså hvornår var det så godt?
For jeg tror da også, vi kan blive enige om, at der var ting for 20 år siden, som vi måske ikke syntes var godt, og som vi ikke ønsker at skulle tilbage til.
Så hvornår er det, Enhedslisten mener at det var godt?
Mai Villadsen (EL), 2026-02-03:
Tusind tak.
Det er jo forunderligt, at investeringer i en debat om en justering af folkeskolen lige pludselig er noget helt andet end penge.
Det tror jeg jeg vil tage i brug, næste gang vi skal diskutere vilkårene for landbruget.
Så vil investeringer lige pludselig også fra vores side handle om noget helt andet end økonomi, for der er jo øjensynligt så meget andet, man kan gøre.
Nå, tilbage til den tale, jeg egentlig havde tænkt mig at holde.
Folkeskolen er en af de vigtigste grundpiller i vores samfund.
Det er her børn med forskellige baggrunde mødes og får lige adgang til viden, fællesskab og muligheder.
En stærk folkeskole er afgørende for, at social baggrund ikke er det, der afgør, hvilke drømme man kan forfølge i livet, og det er rigtig vigtigt og unikt, at vi har det.
Folkeskolen danner ikke kun fagligt dygtige mennesker, men også demokratiske borgere.
Den lærer børn at tænke kritisk og at tage ansvar og at indgå i fællesskab på tværs af de forskelle, de kommer med.
Men folkeskolen har det ikke godt længere, og når en organisation som Danmarks Lærerforening bruger udtryk som, at folkeskolen er på sammenbruddets rand eller er ved at miste status som folkets skole, fordi så mange vælger den fra, synes jeg virkelig, vi skylder at lytte.
Der mangler uddannede lærere, klasserne er utrolig store, og der er mange lærere, som oplever, at de ikke har tid og rammer til at give elever den undervisning, den støtte, de har brug for.
Samtidig er inklusionsopgaven vokset, uden at der på nogen måder er fuldt tilstrækkelige ressourcer med.
Det betyder, at flere elever med særlige behov skal rummes i almindelige klasser, og det kan gå ud over trivsel og faglighed for hele klassen.
Derfor ser vi et stigende fravær, skolevægring, dårlig trivsel, vold og uro.
Det kan ikke være rigtigt, og det er tegn på, at skolen er i krise.
Derfor er der behov for mange ting, men selvfølgelig også investeringer.
Det vil sikre, at der kan være flere voksne til at se børnene, plads til færre elever i klasserne, tovoksenordninger, alt det, som de derude kalder på, for at folkeskolen igen skal komme til at fungere bedre.
Folkeskolen løfter en afgørende rolle i vores samfund, og derfor er det også kun på sin plads, at folkeskolens økonomi følger med velstandsstigningen, og jeg synes, det er fattigt, at siden jeg selv gik i folkeskole, er der færre penge pr. time pr. elev.
Det kan ikke være rigtigt.
Vi har om noget behov for i en urolig verden at investere i vores fællesskab, i vores vidensamfund, og det kræver altså investeringer i folkeskolen.
Jeg mener faktisk ikke, at vi har råd til at lade være.
Lise Bertelsen (KF), 2026-02-03:
Jeg synes, at de røde partier konkluderer lige rigeligt ud af det, man står og siger heroppe fra Folketingets talerstol, og det vil jeg egentlig gerne have mig frabedt.
For jeg fortæller om den konservative politik, og I behøver ikke at konkludere et eller andet ud fra noget, som jeg ikke har sagt.
Jeg mener, at der er flere knapper at skrue på, og vi vil også gerne se effekten af det, vi allerede har sat i gang, de penge, vi har tilført, de penge, vi har ommøbleret, og sidst, men ikke mindst, de penge, der er tilført kommunerne.
Det vil vi gerne se effekten af.
Mai Villadsen (EL), 2026-02-03:
Så det skal forstås på den måde, at står det til Konservative, skal der først laves nogle omorganiseringer i psykiatrihandlingsplanen, som man så skal se nogle effekter af, før man kan tage stilling til, om der skal investeres mere i folkeskolen?
Og er det korrekt forstået, at det tager lidt mere end en valgperiode?
Lise Bertelsen (KF), 2026-02-03:
Nu skal vi jo først have udrullet det lettilgængelige tilbud til alle kommuner, og det er faktisk så småt sket.
Så skal vi se effekten af det, og så skal vi tage stilling til, om næste skridt der er, at vi f.eks. skal have inkluderet de 0-5-årige, som jeg går meget ind for, fordi jeg tænker, at den her tidlige opsporing kan gøre en verden til forskel, også i vores folkeskoler.
Mai Villadsen (EL), 2026-02-03:
Jeg beklager, men jeg blev bare nysgerrig efter det svar, der blev givet.
Det er klart, at man ikke når at se nogen effekt i morgen, men hvornår er det så, hvornår kan vi forvente det?
For svaret kommer jo ikke kun fra ordføreren, men også fra bl.a. Venstre.
Hvornår er man så klar til at konkludere og sige: Nej, der skal måske mere til?
Helene Brydensholt (ALT), 2026-02-03:
Skal jeg forstå det sådan, at Konservative ikke vil lave flere økonomiske investeringer i folkeskolen nu, før man har set effekterne af de tiltag og de beslutninger, der er blevet taget nu?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Og hvis det er rigtigt forstået, hvornår er man så klar til at investere økonomisk i folkeskolen igen?
Lise Bertelsen (KF), 2026-02-03:
Vi vil gerne være med til at investere i vores folkeskole, men vi vil også gerne se effekten af de tiltag, som vi allerede har sat i gang ved at investere i folkeskolen her og nu, ved at give større økonomi ude i kommunerne og ved at etablere det lettilgængelige tilbud i alle 98 kommuner.
Anni Matthiesen (V), 2026-02-03:
Bare for lige at få præciseret vil jeg høre, om det, ordføreren egentlig mener, er, at vi skal holde mere øje med kommunerne, og hvordan de bruger pengene, og ikke med den enkelte folkeskole, eller hvordan skal det forstås?
Så kan jeg glædeligt sige, at der heldigvis nu er kommet en ny Venstreborgmester i Kolling.
Så det kan jo være, det hjælper lidt i Kolling til, at det så forhåbentlig bliver bedre.
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-02-03:
Det kommer jo an på, hvilke krav man sætter til det budget, og de ting, man gerne vil have ud af det.
Samtidig sidder hans kone i skolebestyrelsen og har ikke den oplevelse.
Så pengene forsvinder jo et eller andet sted hen.
I forhold til mit eget eksempel fra Kolding Kommune tror jeg, at det da er dem, der sluger en hel del af midlerne.
Det synes jeg vi bliver nødt til at få ryddet op i.
De penge, de så vælger at bruge, gavner ikke folkeskolerne.
Lærerne derude er trætte af, at de skal sidde i forvaltningen og f.eks. bestemme, hvad deres børnesyn skal være, eller hvilke koncepter de skal køre med ude i skolerne.
Jeg synes, det er vigtigst at få ryddet op i, hvad kommunerne bruger pengene på af konsulenter, koncepter og kurser, som de ikke har brug for at blive sendt på.
Skal jeg forstå det sådan, at Moderaterne så er åbne over for at kigge på igen at gøre det muligt for folkeskolerne netop at lave holddannelse.
Der er jo lidt mulighed for det nu, men det er jo så de 10 pct. af eleverne, der er sværest udfordret, og jeg synes også, at vi skylder de børn, der måske er højtbegavede, og som også har svært ved at passe ind i folkeskolens rammer i dag, at de også får mulighed for at kunne komme på et hold på deres niveau.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2026-02-03:
Tak for det meget relevante spørgsmål.
Det er rigtigt, at hvis man skal tilpasse folkeskolen mere til den enkelte elev, og det kunne både være i forhold til interesser, men det kunne også være et specialbehov, vil det nok kræve en økonomisk investering.
Det er vi villige til at give, og det har vi også gjort i den her regeringsperiode.
Vi har jo fået gennemført det – og det var i høj grad Moderaterne, der fik det igennem; vores formand sagde på et sommergruppemøde, at det ville vi prioritere – som blev kaldt intensiverede læringsforløb, og man kunne også kalde det skræddersyede læringsforløb.
Det har vi fået afsat over 0,5 mia. kr. om året til, og det implicerer jo, at man som elev kan få en undervisning – det kunne være på nogle mindre hold – hvor man netop kan sikre, at undervisningens niveau passer mere til elevens niveau.
For et af de store problemer, der er i folkeskolen i dag, er, at der sidder rigtig mange elever og modtager en undervisning, som de ikke kan koble sig til.
Det kan både være, fordi de faktisk er højt begavede og er på et niveau, der er over det niveau, der er i undervisningen, men det er desværre også sådan, at rigtig mange halter efter fagligt, og så bliver de tvunget til at lytte til en undervisning i f.eks. matematik, hvor de slet ikke forstår noget af det, der bliver sagt, og hvor det ville være langt bedre at skræddersy det meget mere til deres niveau.
Men det kunne også bare være undervisningen mere generelt.
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-02-03:
Tak for det.
Jeg blev lidt nysgerrig, da ordføreren sagde, at folkeskolen skal tilpasse sig mere til den enkelte elev.
Jeg kunne godt tænke mig en uddybning af det, for når man kommer fra Liberal Alliance, kan man måske godt være lidt kritisk over for det.
Men lige nu er der jo i folkeskolen lidt en giftig cocktail med et meget individorienteret børnesyn og forældre, der også opdrager mere individorienteret, hvilket for mig at se opløser fællesskabet indefra.
Så er spørgsmålet, hvis man mener, at det skal tilpasses mere den enkelte elev, om det så er lærere, der skal have flere specialaftaler i skolen i den enkelte klasse, for det er de jo maks. presset på.
Jeg er tilhænger af differentieret undervisning, men i virkeligheden er det bare utrolig svært at få det til at lade sig gøre, sådan som folkeskolen er i dag.
Altså, i en normalklasse er der et niveauspring på fire klassetrin.
Men er det holddannelse, man tænker i, eller hvad var det, ordføreren mente?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2026-02-03:
Der kunne jo være mange årsager til, at et samfunds velstand pludselig bliver løftet.
Nu nævnte jeg, at vi kunne kigge over Atlanten, og det kunne også have været, at vi var blevet presset til rent faktisk at skulle sælge noget af vores territorium, hvilket havde løftet vores økonomi med 50 pct.; lad os bare sige det.
Skulle vi så nødvendigvis efter et år løfte folkeskolens økonomi med 50 pct.?
Eller skulle vi hellere spørge: Hvad er det for nogle konkrete problemer, vi har i vores folkeskole, som vi ønsker at løse, og hvad koster det så at løse de problemer?
Jeg tror, jeg er mere til den tilgang overordnet set.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-03:
Det synes jeg er en god og vigtig melding.
Når jeg er optaget af, at den følger med velstandsudviklingen, er det jo, fordi folk selvfølgelig forventer, at velfærdssamfundet lever op til det, de ellers føler de har råd til at købe.
Jeg tror, at hvis ikke man følger med velstandsudviklingen og man siger, at det er okay, at hver gang vi bliver 2 kr. rigere, går der kun 1 kr. ekstra til folkeskolen, så vil vi miste det at have en folkeskole. For så er der nogle, der vil sige: Jeg kan købe et så meget bedre tilbud, så det vil jeg købe på en privatskole eller på en særlig skole.
Når man oplever, at man har råd til meget mere derhjemme end det, velfærdssamfundet leverer, så vælger man det fra.
Så derfor er jeg lidt optaget af, om der er den her en til en-sammenhæng.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2026-02-03:
Nej, jeg ville ikke synes, det var en præcis udlægning at sige, at vi ikke har prioriteret folkeskolen økonomisk.
Det er selvfølgelig korrekt, at velstandsudviklingen i samfundet nok er løbet foran, men det er jo så også det, som de fleste er enige om, altså at der ikke bør være en en til en-sammenhæng, som der er med forsvaret, forskning og ulandsbistand, for folkeskolen er noget andet.
Men vi har jo bl.a. løftet kommunernes budgetter historisk meget, både i 2024 og 2025, med 3,2 mia. kr., hvor jeg håber, at kommunalpolitikere vil prioritere en stor del af allokeringen af de midler til vores folkeskole, fordi jeg som nævnt mener, at vores folkeskole står på en brændende platform.
Der håber jeg, at virkelig mange byråd derude vil sige, at det skal vi gøre noget ved.
Det har vi i hvert fald i kraft af det økonomiske løft, vi har givet kommunerne, givet mulighed for at man kan gøre.
Så har vi jo så også afsat den her lille milliard kroner herindefra specifikt til folkeskolen foruden en masse andre tiltag.
Det er jo ikke alene det, vi har gjort.
Vi har også sænket klasseloftet i indskolingen, som også koster mange penge, og gjort andet, som løfter folkeskolens økonomi.
Men vi er der i Moderaterne, hvor vi mener, at der skal gøres mere end det.
Sigurd Agersnap (SF), 2026-02-03:
Nu havde vi med fru Anni Matthiesen før en diskussion om, om ministerens ord om, at skolen ikke er fulgt med udviklingen, er rammende eller dækkende.
Jeg vil egentlig bare gerne høre Moderaternes bud i den debat.
Er det rigtigt at sige, at folkeskolen ikke er fulgt med resten af velstandsudviklingen, at vi hver især har fået råd til meget mere derhjemme, men at pengene ikke er blevet prioriteret til skolen?
Er det en fair udlægning af skolens økonomi?
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2026-02-03:
Det vil jeg lade de forskellige ordførere selv kommentere på.
Men jeg kan da konstatere, at vi i den her regeringsperiode har afsat en lille milliard kroner alene til kvalitetsprogrammer, der som nævnt nu skal ud at virke.
Men det kommer i hvert fald også til i kroner og øre at styrke folkeskolen.
Men jeg tror bare, det vigtige budskab, jeg gerne vil gentage, er, at det ikke er løst med penge alene – det er jeg sådan set enig med den foregående ordfører i – men at vi også bliver nødt til at kigge på, hvordan vi prioriterer pengene.
Der må man også bare sige, at vi i den her regering virkelig har løftet kommunernes økonomi, så de også kan prioritere folkeskolen mere.
Mai Villadsen (EL), 2026-02-03:
Det er jo derfor, det er rigtig klogt at have den her debat i dag.
For det kræver jo, at der ikke er nogen, der stiller sig på bagbenene i et flertal, og nu får vi det jo at høre i dag.
Men mit bud er ikke, at blå blok vil kunne være en garant for investeringer i folkeskolen.
Man vil se på, hvordan man kan få dem til at strække og måske bruge dem anderledes, men at sætte penge af til det, der bliver nævnt, som tovoksenordninger og flere ressourcer til at rette op på inklusionen, tror jeg er noget man får med rød blok.
Så jeg er glad for åbenheden.
Rasmus Lund-Nielsen (M), 2026-02-03:
Det kan jeg sige meget klart ikke vil være noget som Moderaterne kommer til at stille sig på bagbenene i forhold til.
Så derfor vil jeg da også gerne kommentere på det, som ordføreren nævnte i et tidligere indlæg om, at det ligesom kun er med en rød blok, man kan føre god folkeskolepolitik.
Det er jeg helt uenig i.
Jeg synes sådan set, at der på tværs af alle Folketingets partier er en villighed til at prioritere folkeskolen, og det bliver i hvert fald ikke noget, som Moderaterne ikke gerne vil indgå engageret i.
Det vil jeg gerne garantere.
Mai Villadsen (EL), 2026-02-03:
Så kan det være, at ordføreren kan fyre de sidste pointer af i svaret.
Tak for et rigtig godt indlæg, som jeg også synes lige løfter debatten op på et højere niveau, som i virkeligheden er med til at rammesætte, hvad det gør for et land, at man har et fællesskab, der er med til at danne det, og hvad der måske nogle gange sker, når man ikke har det, og det er med reference til nogle styrer i både den vestlige verden og andre steder, vi lige for tiden oplever kommer til magten.
Så tak for det.
Det er jeg meget enig i.
Selv om man måske kan synes noget andet, og jeg også ved, at de er nogle folk i skoleverdenen, der vægrer sig ved at bruge udtrykket åndelig oprustning, så er der jo noget om snakken.
For oprustning er ikke bare militært, men det handler også om at styrke fællesskaberne, og det er også derfor, vi nu står her.
For det betyder jo også, at man skal følge nedgangen i velstandsudviklingen.
Det er jeg enig i.
Men kunne man godt se for sig, at man frem mod et valg eller efter et valg var med i et fællesskab, der faktisk satte nogle penge af?
Helene Brydensholt (ALT), 2026-02-03:
Folkeskolen er noget andet, set i forhold at forskning og forsvar osv. skal følge med den velstandsudvikling, der er.
Det blev jeg bare nysgerrig på.
Hvorfor er folkeskolen og investeringer i børn noget andet end investeringer i f.eks. de andre to ting?
Anni Matthiesen (V), 2026-02-03:
Tak for ordførertalen.
Jeg vil gerne gribe fat i et af de der håndtag, som ordføreren var inde på i forhold til at skabe øget gennemsigtighed.
For ordføreren sagde også, at et af problemerne er overregulering.
Der tænker jeg lidt, om den der øgede gennemsigtighed ikke også kan medføre, at der kommer for meget regulering og for den sags skyld for meget kontrol og dermed egentlig øget bureaukrati?
Hvad er holdningen til det?
Jeg synes jo, gennemsigtighed er fint, men hvis vi skal til at kontrollere hver enkelt skole eller for den sags skyld måske endnu dybere ned i hver enkelt klasse, i forhold til hvordan man bruger pengene, risikerer vi så ikke overregulering?
Helena Artmann Andresen (LA), 2026-02-03:
Vi har et ansvar herindefra for, at vi, når vi bruger skattekroner, så ved, hvad de går til.
Jeg vil gerne lige vende tilbage til det, som ordføreren siger om, at det altså ikke er de kommunale projekter, der er med til at skabe uro i timerne.
Det er det.
Altså, lærernes årsmøde handlede rigtig meget om børnesyn, og hvis man følger med på folkeskolen.dk, kan man se, at det fylder virkelig meget.
Og jeg ville snart ønske, at venstrefløjen også ville tale om den del, for det fylder ude hos lærerne.
Man kan ikke bare sige, at det skaber for meget splid, hvis vi taler om børnesyn i folkeskolen, for det er altså virkelig vigtigt.