runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2019-10-09:
Tak for det.
Jeg tror, jeg deler ordførerens synspunkter om sikkerhedspolitik; at det netop skal være kontrol med våbnene og ikke flere våben.
Jeg vil gerne høre, hvordan ordføreren stiller sig til de lidt specielle ønsker, som er kommet frem her den senere tid om, at USA ønsker en konkret placering i de grønlandske lufthavne, også med deres forsvar, og en eventuel dybhavn til deres destroyere.
Det er jo atypiske ting, når vi har snakket om i mange år, at vi ikke skal have mere oprustning i den del af verden.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Altså, jeg vil sige, at vi ikke ønsker, at der skal være flere amerikanske militærbaser i Grønland.
Det synes jeg også er vigtigt at få sagt.
Jeg tror, man skal se det som den her charmeoffensiv, og det er en ret aggressiv charmeoffensiv, sådan som jeg ser det, fra amerikansk side.
Jeg deler sådan set også nogle af de bekymringer, som SF også var inde på.
Jeg tror, det er vigtigt, at man står tæt sammen i den her situation, og at man virkelig også får lyttet til, hvad det er, Grønland gerne vil, altså både naalakkersuisut, men selvfølgelig også os som grønlandske folketingsmedlemmer.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-09:
Jeg kan jo sagtens forstå fru Aaja Chemnitz Larsens vision om, at forskning i Arktis sådan skulle blive hjemmehørende i Grønland.
Men hvordan forestiller fru Aaja Chemnitz Larsen sig det sådan håndteret i praksis, hvis man kunne blive ansat ved et grønlandsk universitet, hvad jeg sådan også selv lagde op til?
Jeg vil gerne høre: Hvad kunne buddene være på, hvordan man får de her mennesker til at flytte derop?
Jeg mener: Det vil nok tage mange år, før man har de tilstrækkeligt uddannede specialister, som bor i Grønland, og selv dem i Grønland, der måtte tage de uddannelser, vil jo desværre typisk flytte til Danmark.
Så hvordan kan vi praktisk gribe det an med sådan en grønlandsbaseret forskningsenhed i Arktis, som skal bestå af højt specialiserede mennesker?
Hvordan får man dem trukket til Grønland?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Vi har jo flere og flere grønlændere, som tager en ph.d., men jeg deler sådan set bekymringen om at sikre, at Grønland skal være et attraktivt sted at bo.
Og selv om vi snakker forskning, handler det også om, at forskere jo også har familier, og det handler om at sikre gode daginstitutioner, gode folkeskoler, så man kan være med til at sikre, at folk har lyst til at bo der.
Det er sådan, at langt de fleste veluddannede grønlændere, der flytter hjem til Grønland, vælger at flytte derfra efter en periode.
Så behovet er der i forhold til at sikre, at velfærdsniveauet i Grønland er højere, for på den måde kan man være med til tiltrække de gode kræfter.
Derudover mener vi også, at der er behov for, at man har et internationalt udsyn.
Jeg tror virkelig ikke på, man skal lukke sig om sig selv og sige: I Grønland har vi al viden om, hvad der foregår i Arktis.
Tværtimod tror jeg, man skal åbne sig op og se på, hvad der foregår rundt omkring.
Få mere viden omkring klima, få nogle konkrete redskaber, også når vi snakker kinesiske investeringer, til at screene: Hvad er det, der er de gode investeringer, og hvad er det, der er de ikke så gode investeringer?
Karsten Hønge (SF), 2019-10-09:
Det er vel det, der bliver udfordringen, selv om man godt kan have ambitionen og visionen, som jeg helt deler, om, at man skal have sådan en grønlandsbaseret arktisforskning.
Men hvis det er så lidt attraktivt at flytte derop, fordi vi har folkeskoler i Grønland, der præsterer ret dårligt, mildest talt, og vi har et sundhedsvæsen, der hænger i laser, og man har et lønniveau, der jo heller ikke er attraktivt, hvordan skal man så gøre det? Måske kan man koble det med det næste spørgsmål, altså: Man taler om, at man mangler hænder i Grønland.
Men der er jo rigtig mange arbejdsløse.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-10-09:
Det er jo ikke rigtig noget svar, for det er det samme, jeg hører fra ministeren, og det er de samme svar, som ministeren også har givet til pressen, nemlig at det er dyrt, ja.
Og der må jeg endnu en gang konstatere: Ja, det er dyrt.
Der havde Dansk Folkeparti og regeringen jo den holdning, at det trods alt er bedre, at de er mere isolerede, end de er på Kærshovedgård.
Men jeg bliver nødt til at spørge ministeren: Hvorfor har man ikke opstillet et alternativ, når man har aflyst udrejsecenter Lindholm?
I øjeblikket er der nok stadig væk trods alt en usikkerhed omkring udrejsecenter Lindholm – er man helt sikker? – men der er i hvert fald, kan jeg garantere, en stor usikkerhed på Kærshovedgård og i området omkring.
Derfor synes jeg ...
regeringen skylder lokalbefolkningen og egentlig også mig et svar.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-10-09:
Det var mere en kommentar til ordførerens tale om, at der er behov for f.eks. satsning på forskning osv., den slags bløde værdier.
Det er uhyre vigtigt også for at undgå spændinger inden for rigsfællesskabet.
Sidste gang, Arktis var et højspændingsområde
sådan strategisk,
var under den kolde krig.
Der var massive installationer i Grønland og også på Færøerne, og det eneste, der gjorde befolkningerne opmærksomme på, at vi altså er et meget vigtigt sted, var skibe, var radarer, soldater og den slags. Det gjorde, at man vendte sig imod det, altså man følte sig ligesom brugt til installationerne, men man så ikke noget andet af det.
I Island fik man en stor lufthavn til gengæld for amerikanernes tilstedeværelse.
Vi så kun soldaterne.
Derfor er det uhyre vigtigt både fra et dansk synspunkt og fra et rigsfællesskabssynspunkt, at man mærker noget andet end kun den militære tilstedeværelse.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Det var jo sådan, at da Trump viste interesse for Grønland, blev jeg også spurgt ind til, om det ikke kunne være attraktivt for Grønland, for der er jo også nogle fordele ved det.
Jeg tror ikke, man skal afskrive, at der kunne komme et politisk flertal i Grønland for, at man hellere vil være amerikansk end dansk.
Jeg vil rigtig gerne være med til, fordi jeg føler et kæmpestort ansvar også som medlem af Folketinget, at kitte rigsfællesskabet sammen, men der tror jeg netop, at man er nødt til at kigge på, at det ikke bare skal være, at man f.eks. spiser os af med, at vi får 20 mio. kr. i en nordatlantisk pulje, og så kan vi ikke være med til at styrke justitsområdet i Grønland.
Det er for det første vigtigt, at vi bliver ligeværdige medlemmer af Folketinget.
Jeg synes, vi har fået styrket vores rolle i Folketinget de sidste par år.
Jeg synes også, det er vigtigt, at man snakker og er tæt sammen, men man skal også kigge på nogle konkrete ting, som skaber det her meningsfulde rigsfællesskab, som jeg mener der er behov for.
Vi ser gerne, at Grønland får selvbestemmelse, ude i horisonten, men vi synes også, at der er rigtig lang tid til, at Grønland er klar til det.
Edmund Joensen (SP), 2019-10-09:
Tak til ministeren for redegørelsen.
Det glæder mig, at det arktiske arbejde er prioriteret i Folketinget – at der er nedsat en arktisk delegation, som behandler arktiske spørgsmål.
Det er glædeligt.
Derfor undrer det mig også, at det indledningsvis i redegørelsen bliver påpeget, og jeg citerer
: »Aktiviteter, der relaterer sig til forholdet mellem Danmark og henholdsvis Grønland og Færøerne, behandles i regeringens årlige redegørelse om rigsfællesskabet.«
Danmark er kun en del af Arktis på grund af rigsfællesskabet.
Det er derfor lidt mærkværdigt at tale om Arktis uden at tale om rigsfællesskabet.
Arktis og rigsfællesskabet hænger uløseligt sammen.
Jeg vil derfor benytte lejligheden til at tale om netop rigsfællesskabet og Arktis, Færøerne og Arktis og Grønland og Arktis.
For uden Færøerne og i særdeleshed Grønland ville Danmark slet ikke være med i diskussionen om Arktis.
Dog er det min opfattelse, at Arktis er en sag, der i den grad berører Danmark i kraft af rigsfællesskabet.
Mens Grønland er en selvfølgelig del af Arktis, er det uundgåeligt, at også Færøerne kommer til at have en central rolle i Arktis.
Skibstrafikken er allerede øget i Arktis og kommer til at vokse betydeligt de kommende år.
Og selv om klimaforandringerne åbner op for nye sejlruter, er vejrforholdene stadig udfordrende.
Is og ekstremt vejr vil udfordre skibstrafikken.
Det stiller store krav til beredskabet i området, fordi Grønlands kystlinje er omkring 44.000 km.
Færøerne er derimod et lille land, men havområdet er på størrelse med Storbritannien.
Det store geografiske område stiller derfor uforholdsmæssigt store krav til beredskabet i de to lande.
En anden bekymring for os, der bor i denne region, der debatteres i dag, er den militære udbygning i regionen.
Så selv om kongeriget og de arktiske stater har en målsætning om lavspænding i regionen, er den målsætning udfordret af Ruslands konsolidering.
Dette er en bekymring, vi oplever, i vores del af regionen, men samtidig har jeg tillid til den lavspændingspolitik, der har været ført og er ført.
Færøerne har som bekendt fået nyt landsstyre.
Landsstyret vil arbejde for at styrke Færøernes position som en del af Arktis.
Vi ser allerede nu, at skibstrafikken er vokset.
På grund af den øgede skibstrafik og Færøernes placering midt i de nye sejlruter er det nærliggende at forestille sig, at Færøerne bliver et nyt maritimt midtpunkt i Nordatlanten.
Færøernes havområde vil derfor være en decideret hovedvej i skibstrafikken.
Det har været interessant at følge debatten i dag, og jeg ser frem til at arbejde mere med arktiske spørgsmål i den arktiske delegation.
Tak for ordet.
Christian Juhl (EL), 2019-10-09:
Så har jeg næsten lyst til at spørge: Er den oprustning, der sker lige nu, nødvendig?
Jeg går ud fra, at al oprustning i et lavspændingsområde er unødvendig.
Det var den ene ting.
Den anden ting, jeg egentlig gerne vil høre om, er servicekontrakten.
Jeg kan ikke gå i detaljer, fordi som den tidligere udenrigsminister sagde: I skal også holde jeres mund, hvis I hører noget.
Vi er nødt til, hvis vi skal have tillid til, at der er noget indhold i den snak med amerikanerne, snart at få noget at vide om det.
Jeg synes, det er ganske utilfredsstillende, at vi ikke får noget at vide om den serviceaftale.
Den er efter min mening tabt på gulvet, og det, I venter på, er, at amerikanerne giver sig på et tidspunkt.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-09:
Jeg deler ikke det der syn, man har på det, med, at det ikke er nødvendigt også at have nogle militære kapabiliteter i det arktiske område, f.eks. til suverænitetshåndhævelse, til søredning og til overvågning, for at sikre, at der ikke foregår ting, som kompromitterer rigets sikkerhed.
Det tror jeg er rigtig nødvendigt, og det vil jeg ikke kalde oprustning.
Det vil jeg kalde rettidig omhu for at undgå, at der kommer uheldige episoder.
Jeg er også utålmodig i forhold til serviceaftalen, så det er bestemt en sag, jeg vil forfølge, men også af hensyn til forhandlingsparterne vil jeg ikke gå ind og afsløre detaljer, der vil kunne forsinke en afklaring yderligere.
Edmund Joensen (SP), 2019-10-09:
Jeg vil først takke ministeren for en god redegørelse og gode svar.
Mit spørgsmål går på, om man er forberedt, hvis der sker ulykker på havet.
Vi ser, at der er flere og flere store skibe, som sejler oppe i det kolde område, som man kan kalde det, og der er også flere cruiseskibe med mange hundrede mennesker om bord.
Er der et beredskab, som kan klare den slags ulykker, hvis der sker et stort olieudslip eller der sker en ulykke med et cruiseskib oppe i det kolde område?
Jeppe Kofod (S), 2019-10-09:
Jeg tror, at hr. Edmund Joensen peger på noget meget vigtigt.
Jeg kan da sige, at når jeg tænker på den øgede aktivitet bl.a. af krydstogtskibe i det arktiske område, synes jeg, at det er tydeligt for enhver, at vores beredskab skal øges.
Så jeg vil ikke sige, at vi har et tilstrækkeligt beredskab i dag.
Så der forestår en stor opgave i at sikre, at den større aktivitet, herunder civile aktivitet, der er deroppe, ligesom afspejles i, at vi har nogle søredningskapabiliteter, og det må vi samarbejde om, ikke bare i kongeriget, men også med Island og andre vigtige arktiske stater.
Edmund Joensen (SP), 2019-10-09:
Jeg kunne tænke mig, at der, ligesom ministeren var inde på, skal et samarbejde til.
Altså, den slags ulykker er så omfattende, og området er så stort, at det kræver aftaler imellem landene for at kunne klare den slags opgaver.
Findes der den slags aftaler?
Jeppe Kofod (S), 2019-10-09:
Ja, altså uden at kende til detaljerne kan jeg sige, at der jo foregår et samarbejde, og det er noget af det, som man f.eks. også kan bruge det arktiske samarbejde, Arktisk Råd-samarbejdet, til.
Det handler jo om, at man, f.eks. når det gælder søredning eller det gælder det at håndtere større civil skibsfart i det her område, har den nødvendige kapacitet til at sikre, at det foregår på en sikker og forsvarlig måde.
Der er også, som jeg nævnte tidligere, andre forhold som at afdække ved kort osv. og sikre, hvor man kan sejle sikkert.
Det tror jeg er stærkt nødvendigt.
Jeg har da i hvert fald noteret mig, at der er krydstogtskibe, der sejler rundt i farvande, hvor jeg tænker: Jeg håber, at de har tænkt det godt igennem, hvis der sker en ulykke i det der kæmpe farvand.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2019-10-09:
Først tak for den her redegørelse, som er baseret meget på status quo og meget normalitet, så at sige, og derfor også læner sig meget op ad de tidligere redegørelser, der er givet, og det er, på trods af at der også er sket rigtig mange ting, f.eks. det, der er sket med Trump.
Så jeg er også meget enig i den debat, der har været om det, og med nogle af de ordførere, der siger, at vi bliver nødt til at være mere proaktive og have en mere proaktiv tilgang til det.
Og jeg glæder mig derfor også til at se, hvordan man ikke mindst inkluderer i den kommende strategi, og håber på mere inklusion i både den militære og politiske situation såvel som den klimatiske og geopolitiske.
Mit spørgsmål læner sig mere op ad noget helt andet.
Hvad ved den nuværende regering om USA's inddragelse af Thule Air Base i det nye rumværn eller Space Command, så at sige, der nu også er planer om at opbygge?
Jeppe Kofod (S), 2019-10-09:
Jeg kender ikke præcist til, hvad det er for nogle planer, som spørgeren refererer til.
Jeg siger bare, at det er vigtigt for kongeriget at have en tæt dialog med amerikanerne.
Det er tydeligt, at der er en større og øget interesse fra amerikanerne, også hvad angår Grønland, og det synes jeg vi skal håndtere godt i rigsfællesskabet, så det er noget af det, jeg vil lægge vægt på, også når jeg taler med mine partnere i rigsfællesskabet.
Men hele det, synes jeg, positive og konstruktive arbejde, man har i Arktisk Råd, er med til at fastholde en afspænding, som jeg også var inde på tidligere.
Det vil sige, vi skal tale med alle staterne og specielt de fem kyststater og de fire andre inklusive Rusland for at undgå, at der kommer en situation, hvor vi ser en unødvendig oprustning i hele det arktiske område.
Christian Juhl (EL), 2019-10-09:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvor ministeren mener at de der sikkerhedspolitiske spørgsmål skal drøftes, og i givet fald, hvordan vi får det til at blive til mere end snak og mere end drøftelser.
Jeg mener, at en egentlig traktat omkring lavspænding vel er nødvendig, hvis det skal have nogen indholdsmæssig betydning i fremtiden, altså en traktat for Arktis, hvor man siger: Vi skal have lavspænding, og vi skulle måske også have atomvåbnene væk.
Hvorhenne kan man drøfte det, og hvordan kan man sikre, at det bliver til andet end snak og nogle gode ord fra hele striben rundt af partier i Folketinget?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Mange tak til ministeren.
Nu er det jo sådan, at ministeren ikke har været her de sidste par gange, vi har haft de her arktiske redegørelsesdebatter, og så vil jeg også gerne gøre opmærksom på, at det faktisk er en enormt positiv debat, jeg synes der har været i dag.
Jeg synes også, at der er sådan en konstruktiv tone i den.
Og det lover jo godt.
Man kan sige, at statsministeren også har været ude at udtale sig i positive vendinger om, at Grønland er grønlandsk, og at der er behov for, at Grønland skal spille en større udenrigspolitisk rolle.
Så noget af det, som jeg egentlig står og tænker lidt, er, at jeg godt kan blive en lille smule utålmodig, for jeg mangler i virkeligheden nogle konkrete tiltag, der bliver taget for netop at sikre, at der er den her større udenrigspolitiske rolle.
Hvordan skal vi gøre det?
Er det naalakkersuisut?
Det er i hvert fald her, ansvaret ligger.
Det synes jeg kunne være godt at høre fra ministeren som en indledning.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-09:
Tak til fru Aaja Chemnitz Larsen.
Jeg er også glad for at være tilbage igen på Folketingets talerstol, efter at jeg har været i et andet parlament i mange år, og nu i egenskab af udenrigsminister, og glad for at se, hvor meget det arktiske spørgsmål fylder – også i forhold til hvad jeg tidligere har arbejdet med, og at det fokus ikke har været så stort tidligere, som det burde have været.
Så det er jeg rigtig glad for.
I forhold til rigsfællesskabet, og hvordan vi styrker det udenrigs- og sikkerhedspolitiske arbejde, vil jeg for det første helt konkret sige, som jeg nævnte, at alt det der med at kunne have et fortroligt rum og kunne dele fortrolige oplysninger med hinanden i alle dele af rigsfællesskabet er rigtig vigtigt.
At få etableret de kanaler er noget af det, som vi arbejder benhårdt på.
Jeg tror, det er rigtig vigtigt at sikre ligeværdighed og informationsdeling i forhold til at føre hele rigets udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Og det er noget af det, jeg som sagt også vil lægge meget vægt på.
Så helt konkret kommer vi til at tage nogle initiativer for at styrke det, og vi kommer også til at tage andre initiativer.
Men jeg synes som sagt, det er vigtigt at få gang i en proces både i Folketinget og selvfølgelig regering til regering.
Dermed være også sagt, at vi altså har mulighed for at drøfte nogle af de her ting løbende – og jeg mødes selv med hr. Kim Kielsen i morgen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Noget af det, som vi nogle gange i Folketinget godt kan opleve som potentielle konfliktområder, er nogle områder, som er hjemtaget, men hvor der godt kan være et sikkerhedspolitisk aspekt i det.
Vi kunne sådan set
godt tænke os, at man måske tog det sådan lidt i opløbet, i stedet for at man står i de der konfliktsituationer, hvor man netop udstiller et rigsfællesskab, som har svært ved at finde ud af, hvem det egentlig er, der har ansvaret.
Et område, som er vigtigt for os, er økonomi og erhvervsudvikling, så det kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren måske knytte nogle ord til, for det var ministeren ikke så meget inde på i sin tale.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-09:
Tak til fru Aaja Chemnitz Larsen.
Jeg tror, jeg understregede – og det vil jeg gerne gøre igen – at den forandring, der sker i det arktiske område, både rummer nogle mulige trusler og udfordringer, men også nogle kæmpe muligheder, bl.a. for investeringer, økonomi, udvikling af bæredygtig vækst.
Det er noget af det, som vi meget gerne vil understøtte fra regeringens side i et tæt og godt samarbejde, selvfølgelig, med Grønland og med Færøerne.
Så der vil vi også tage initiativer.
Jeg tror, det er meget vigtigt, hvad jeg gerne vil understrege, at vi tager det på en ligeværdig måde, og at vi også løser problemerne, som ordføreren var inde på, i opløbet, altså at vi udviser rettidig omhu.
Og det kan vi gøre, hvis vi f.eks. får leveret de her sikre kanaler.
Tak til hr. Karsten Hønge.
Altså, jeg forventer – og jeg synes også, at udviklingen dokumenterer det – en langt større amerikansk interesse i Grønland, også med åbningen af et konsulat for første gang siden 1950'erne.
Og det samarbejde, vi kommer til at have i kongeriget og specielt mellem Grønland og USA, rummer mange muligheder, så det glæder jeg mig til at udvikle.
Og det er i hvert fald den her regerings klare ambition sammen med Grønland at udnytte de muligheder, som den her fokus fra USA giver.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-09:
De nye lufthavne bliver langt hen ad vejen bygget for midler, som er skabt i Danmark eller med lån fra Danmark.
Hvis amerikanerne kommer til at benytte de her lufthavne, kunne man så ikke forvente, at vi – om jeg så må sige – kunne afskrive omkostningerne ved at have opført dem og vedligeholdt dem i forhold til at nå NATO's 2-procentsmål?
Så ville vi da få lidt ud af det.
Jeppe Kofod (S), 2019-10-09:
Om vi kan henregne det på den måde, må jeg vende tilbage med et svar på – altså i forhold til NATO's 2-procentsmål for forsvarsudgifterne.
Så det glæder vi os til at gå ind i.
Som sagt er det positivt med lufthavnene.
Det er kritisk infrastruktur, og det vil give stor mulighed for at udvikle Grønland økonomisk.
Karsten Hønge (SF), 2019-10-09:
Danmark og Grønland står jo i fællesskab for at skulle opføre store nye infrastrukturprojekter i Grønland – to store lufthavne.
Hvad forventer udenrigsministeren sig fra amerikansk side?
Er der vist interesse, eller forventer udenrigsministeren, at der vil blive vist interesse fra amerikansk side for at kunne benytte de her lufthavne?
Og det andet spørgsmål er: Hvad forventer udenrigsministeren at amerikanerne har af ønsker i forhold til at benytte Kangerlussuaq i fremtiden?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2019-10-09:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo sådan, at sikkerhedspolitik jo ikke er en del af Arktisk Råd i dag i hvert fald.
Og vi så sådan set gerne, at man netop skruede op for det diplomatiske, frem for at vi kun snakker om, at vi eventuelt skal have overvågning og kampfly og forskellige andre ting i fremtiden, hvis andre vælger at opruste i Arktis.
Så i forhold til diplomatiet så vi rigtig gerne, at der blev skruet op.
Om det skal være en del af Arktisk Råd eller et særskilt forum, er vi sådan set ret åbne over for.
Vi ser bare gerne, at der kommer en løsning, så man netop kan italesætte nogle af de her svære ting om, hvordan vi holder det som et lavspændingsområde.
Christian Juhl (EL), 2019-10-09:
Tak for det.
Det var en interessant debat.
Jeg husker jo stadig væk den ret spøjse oplevelse, da Danmark skulle holde rigsfællesskabets ene part ude fra de danske havne på grund af en strid om fiskeriet.
Det drejede sig om Færøerne.
EU skal da lære at optræde en smule mere dynamisk i arktiske spørgsmål, før de får en chance for at få indflydelse, efter min mening.
Først vil jeg sige tusind tak for talen.
Den var inspirerende og visionær.
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren huskede ICC og IWGIA, for det er to vigtige ting, måske lige præcis nu, hvor vi forhandler finanslov.
Og så vil jeg gerne høre en uddybning af, hvad et arktisk sikkerhedsforum er.
Hvordan skal det foregå?
Skal det være i Arktisk Råd, eller skal det være noget ved siden af, eller hvordan?
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-09:
Ja, jeg håber da, at det bliver relevant engang igen.
Men jeg må nok nøjes med ordførertitlen i dag i hvert fald.
Jeg synes også, at det er – hvad skal jeg sige – helt på månen, at vi ikke har fået sat gang i bestilling af et nyt skib endnu.
Det er helt oplagt, at hvis Danmark skal kunne forsvare både sine forskningsmæssige og territoriale interesser, skal vi selvfølgelig kunne sejle i og omkring både Færøerne og Grønland.
Så det skal vi have gjort, og jeg fornemmer også, at det er der en vis vilje til.
Men vi skal jo i gang, for vi skriver slutningen af 2019, og det her skib skulle gerne være klar i 2023, og mig bekendt tager det lidt tid at lave den her type af skibe.
De skal designes, de skal bygges, de skal testes, inden de kan sejle, så det haster faktisk lidt.
Det er jeg meget enig med hr. Sjúrður Skaale i.
Sjúrður Skaale (JF), 2019-10-09:
Tak for det.
Hvad mener ordføreren om det, Dansk Folkepartis ordfører sagde, om, at man for at gøre sig mere gældende i Arktis måske burde påtænke at nedprioritere sin aktivitet andre steder i fjerne egne og måske i stedet for føre en mere aktiv tung udenrigspolitik der, hvor Danmark befinder sig?
Martin Lidegaard (RV), 2019-10-09:
Nu kan man roligt sige, at andre dele af verden jo også påkalder sig opmærksomhed i de her dage.
Det er ikke, fordi jeg synes, Danmark skal være mindre aktiv, når det handler om udviklingsbistand, når det handler om at fremme bæredygtig udvikling i verdens vækstøkonomier, og når det handler om at påvirke Den Europæiske Union.