runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2021-02-02:
Tak for det.
Jeg bemærkede, at hr. Peter Skaarup i sin tale ofte benyttede betegnelsen ældre mænd.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Peter Skaarup, hvornår hr. Peter Skaarup mener man er en gammel mand.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-02:
I vinteren 2015-16 stod vi med en historisk stor katastrofe på dansk jord.
Migranter i tusindvis var strømmet ind over vores grænser, op ad vores motorveje.
Vi havde, fandt man ud af, barnebrude i Danmark på danske asylcentre.
Et ramaskrig lød, ikke bare blandt de borgerlige partier, men også blandt den venstrefløj, som åbenlyst er for kujonagtige til at møde op og tage debatten i dag.
Alle ønskede handling; ingen ville acceptere, at vi havde barnebrude i Danmark.
Det fastholder man stadig.
Man lagde et gigantisk pres på regeringen: Løs det.
Vi kræver handling.
Nu sidder man så her og insisterer på, at det her kan bære en rigsret.
Ærlig talt, hvad tænker I på?
Hvordan skal vi nogen sinde kunne få bugt med det, som vi ikke vil have i Danmark, med islamiske tilstande, med et pres på vores kultur og vores værdier, hvis det, hver eneste gang der bliver begået fejl på det her område – hver eneste gang – betyder, at man fører en politisk hetz mod den minister, som tør stå fast, og som tør kæmpe for danske værdier?
Jeg begriber det ikke.
Det er folk, som mener, at det er ude af proportioner, det er folk, som har tillid til fru Inger Støjberg og fru Inger Støjbergs udtalelser om, at der ikke er blevet begået noget ulovligt.
I Nye Borgerlige stemmer vi imod beslutningsforslaget om en rigsretssag.
Vi er glade for, at DF gør det samme, og at der er otte medlemmer af Venstre ud over fru Inger Støjberg selv, der stemmer imod, og at hr. Lars Løkke Rasmussen, som er her som løsgænger, også har besluttet at stemme imod.
I, der stemmer for, begår en fejl – en historisk og alvorlig fejl.
Jeg håber, at historien kommer til at dømme jer hårdt.
Rosa Lund (EL), 2021-02-02:
Det er klart, at hvis der ligger undersøgelser og en vurdering, som viser, at det kan bære en rigsretssag, så har vi da ikke andre muligheder end at støtte det.
Mai Mercado (KF), 2021-02-02:
Jeg har kun et enkelt spørgsmål, og det går sådan lidt på Enhedslistens fortolkning af lighed for loven, og der vil jeg bare spørge, om ikke vi er enige om, at statsministeren skal for en rigsret, hvis eller når, som nogle ville sige, en kommissionsundersøgelse kommer frem til, at loven er blevet brudt i forbindelse med aflivningen af mink i efteråret.
Rosa Lund (EL), 2021-02-02:
Isen holder lige præcis her, hvor jeg står.
Jeg kan dog blive i tvivl om, om den holder dér, hvor Dansk Folkeparti står, for jeg synes, det er meget, meget mærkeligt, at man vælger at sige, at lige præcis i den her sag er det helt fint, at en minister bryder loven.
Altså, vi har lige haft en ordfører for Dansk Folkeparti heroppe på talerstolen og opsummere sagens kerne uden overhovedet at nævne det vigtigste punkt, nemlig at ministeransvarlighedsloven er blevet brudt.
Rosa Lund (EL), 2021-02-02:
Jeg kan på en måde godt forstå, hvis Tingets medlemmer er lidt trætte af den her debat mellem hr. Morten Messerschmidt og mig, for den har kørt længe nu.
Men jeg føler mig alligevel tvunget til at spørge hr. Morten Messerschmidt, om ikke han kan bekræfte, at der er en væsentlig forskel mellem den her sag og sagen om hr. Morten Bødskov.
Hr. Morten Bødskov havde et parlamentarisk grundlag, som hed Enhedslisten, som sagde: Vi har ikke længere tillid til dig som minister.
Derfor trak han sig.
Fru Inger Støjberg havde et parlamentarisk grundlag, som hed Dansk Folkeparti, som sagde: Vi er lidt ligeglade med, om du overholder ministeransvarlighedsloven; det holder vi bare hånden over.
Er det ikke en væsentlig forskel mellem de to sager, hr. Morten Messerschmidt?
Jamen jeg har absolut ingen grund til ikke at stole på den uafhængige kommission, som vi har nedsat til at undersøge den her sag.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-02:
Der er ingen tvivl om, at man godt kan rejse en rigsretssag.
Men det er jo ikke det samme som, at man skal gøre det.
Det, som professor Jørn Vestergaard siger, er, at anklageskriftet, som hr. Jeppe Bruus så har den tvivlsomme ære af at stå fadder til, er dårligt udformet.
Det er uholdbart – jeg tror, det er det udtryk, han bruger – bl.a. fordi man ikke kan finde ud af, hvad det her med skærpende omstændigheder betyder.
Det kan være, hr. Jeppe Bruus kan gøre os lidt klogere på det i dag.
Når man siger, at forhold to, altså den angivelige løgn, skal være en skærpende omstændighed i forhold til forhold et, ville det da være dejligt, hvis hr. Jeppe Bruus i dag kunne kaste lidt lys over, hvad det egentlig betyder, især i lyset af den kendelse, som Rigsretten afsagde i forbindelse med tamilsagen, hvor man jo gjorde det fuldstændig klart, at et forhold, der ikke indgår direkte i anklageskriftet, ikke kan tillægges nogen strafskærpende betydning.
Så hvad er det egentlig, hr. Jeppe Bruus og hans udvalg vil med det her?
Nej, hr. Kristian Hegaard.
Hykleriet er jo, at man er så presset i tid, at man laver noget – med formandens tilladelse – regulært makværk, som ikke bare bliver kritiseret af os, der stemmer imod, men af aldeles sagkyndige folk uden for det her hus, måske fordi man har valgt nogle advokater, som aldrig nogen sinde har arbejdet med strafferet før.
Det kunne man jo have gjort anderledes.
Jeg mener: Man sætter jo heller ikke forsvarsadvokater til at indkøbe coronavacciner eller den slags ting.
Hvorfor i alverden sætter man så nogle folk, der aldrig nogen sinde har udformet et anklageskrift, aldrig nogen sinde har forsvaret en straffesag eller haft noget med det område i dansk ret at gøre, til at lave et anklageskrift eller udkast til det?
Det giver da ingen mening.
Kristian Hegaard (RV), 2021-02-02:
Det understreger jo lidt det hykleri, som man gør gældende på talerstolen, for så er det jo hr. Morten Messerschmidts eget parti, der er skyld i, at den her sag er fremskreden, og at den kritik, der fremhæves, derved er fuldstændig ligegyldig og uden betydning.
For hvis man syntes, at det ikke skulle haste, kunne man have gjort noget, da man selv havde muligheden, i stedet for at lade ansvaret passere til andre, som det er sket.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-02:
Ja, i høj grad.
I høj grad.
Vi vil gøre hvad som helst for at filibuste den her sag, sådan at vi kommer hen på den anden side af den 10. februar.
Så det vil jeg bekræfte på ethvert tidspunkt, hr. Kristian Hegaard.
Kristian Hegaard (RV), 2021-02-02:
Det er, fordi hr. Morten Messerschmidt kritiserer det her med, at det haster.
Årsagen til, at vi nu er tæt på den forældelsesfrist, og at det haster, er, at eksempelvis Dansk Folkeparti og andre ikke stemte for det tidligere beslutningsforslag, der var, om at nedsætte en undersøgelseskommission.
Så kan hr. Morten Messerschmidt derved bekræfte, at det er hans eget parti, der er med til at gøre, at den her sag haster?
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-02:
Altså, fru Rosa Lund sagde lige før – det var det, der gav anledning til at nævne hende i mit indlæg her – at Morten Bødskov ikke forbrød sig mod ministeransvarlighedsloven, men det gjorde han helt åbenlyst.
Det kan vi selvfølgelig ikke juridisk konkludere, for der blev aldrig rejst en sag, men det er jo det, der er sagen.
Og når man har en minister, som altså under et rødt flertal forbryder sig imod ministeransvarlighedsloven, men hvor der ikke bliver rejst en sag, og når man så har en minister, som under et andet flertal gør noget, som i øvrigt tilsyneladende har haft opbakning fra nærmest alle Folketingets partier, undtagen den outrerede venstrefløj, så er det da usammenlignelige sager.
Rosa Lund (EL), 2021-02-02:
Så er vi igen tilbage ved, at hr. Morten Messerschmidt får blandet tingene lidt sammen.
For hvis de her to sager skulle minde om hinanden, hvilket man godt kan argumentere for de gør, så må det jo dreje sig om ministeransvarlighedsloven, om ministerens forpligtelse til at tale sandt over for Folketinget.
Der er vi rimelig konsekvente i Enhedslisten.
Vi synes, det er vigtigt, at ministre taler sandt over for Folketinget.
Derfor endte sagen om nødløgnen med hr. Morten Bødskov, som den gjorde, og derfor endte den her sag ikke sådan, netop fordi Dansk Folkeparti ikke har et konsekvent forhold til, om ministre må lyve for Folketinget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-02:
Nej, fru Rosa Lund, den væsentlige forskel er, at det, fru Inger Støjberg gjorde, ingen betydning havde for den materielle retsstilling for dem, der kom til Danmark og søgte asyl.
Det havde kun betydning for en processuel stilling, i forhold til hvordan de blev indkvarteret i en given periode.
Det ændrede overhovedet ikke på, om de fik asyl, om de ikke fik asyl, eller om de fik deres sag behandlet osv.
Det, som hr. Morten Bødskov gjorde, var, at han forhindrede Folketinget i at udføre sig arbejde.
Han forhindrede et besøg på Christiania, som Folketingets Retsudvalg gerne ville gennemføre.
Jeg behøver nok ikke at minde fru Rosa Lund om, hvad det er grundloven siger i forhold til dem, der forhindrer Folketinget i at gennemføre deres arbejde; for andre, der måtte høre med, siger grundloven, at det er lig med højforræderi.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-02-02:
Det er i hvert fald nogle forskelle, som ordføreren mener skulle være utrolig store og tilstrækkelig bevæggrund for at kaste 100 mio. kr. oven i de 40 mio. kr., man i forvejen har brugt på at gennemføre Instrukskommissionen.
Efter min bedste vurdering er man altså ude på det, der hedder tynd is – her i februar måned – så jeg synes egentlig ikke, at Enhedslisten har givet nogen saglige argumenter for, hvorfor den her sag er af så grov en beskaffenhed, at den skal retfærdiggøre en rigsretssag, når man kigger på andre fuldstændig legitimt sammenlignelige sager.
Jeppe Bruus (S), 2021-02-02:
Jeg synes egentlig som formand for det underudvalg, der har arbejdet, at vi har haft en ordentlig, seriøs og også dybdegående proces inden for de tidsmæssige rammer, der har været.
Det synes jeg egentlig også at debatten skulle afspejle.
Der er jo mange påstande, der ryger gennem luften.
Jeg vil bare gerne bede hr. Morten Messerschmidt om at bekræfte, at det var forkert, da hr. Morten Messerschmidt i torsdags påstod, at der blev rejst tiltale mod den daværende statsminister Poul Schlüter, og at han blev frikendt ved Rigsretten.
Ligeledes: Jeg ved ikke, om jeg hørte det korrekt, men jeg syntes, der var en reference til Jørn Vestergaard, om, at han skulle have betvivlet grundlaget for en rigsret.
Der var en mail fra Jørn Vestergaard i søndags, hvor han skriver til en, der stiller det samme spørgsmål: Tak for din mail.
For en god ordens skyld vil jeg lige bekræfte, at jeg ikke finder anledning til at betvivle, at der er grundlag for at rejse en rigsretssag.
Jeg synes egentlig, at det hører med til billedet, at man i hvert fald ikke fremlægger de her påstande af forkert karakter.
Rosa Lund (EL), 2021-02-02:
Tak for det spørgsmål.
Der er to væsentlige forskelle på de sager, som bliver nævnt, og så den sag, vi står med her.
Den første er, at i alle de sager blev ministeren gået eller gik selv.
Altså, det fik konsekvenser for ministeren.
Den anden forskel er, at både i sagen om fru Birthe Rønn Hornbech og hr. Morten Bødskov var der nogle kommissioner, som konkluderede, at det ikke kunne bære en rigsret.
Her står vi med en kommission, som har konkluderet det modsatte, altså at det kan bære en rigsret.
Så det er to væsentlige forskelle.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-02:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge lidt ind til Enhedslistens forhold til det her med at bryde loven, for jeg kan forstå, at det er meget magtpåliggende for ordføreren, at man overholder loven.
På den baggrund kunne jeg godt tænke mig at læse et citat op fra den 5. januar 2012, hvor fru Rosa Lund til metroXpress sagde: »Men det er lidt svært at svare på, om jeg vil gøre noget ulovligt igen.
Hvis der er mennesker, der bliver uretfærdigt behandlet, for eksempel asylansøgere, så kan det være nødvendigt at bryde loven.«
Rosa Lund (EL), 2021-02-02:
Vi mener ikke, at der på nuværende tidspunkt er grundlag for at nedsætte en rigsret mod statsministeren.
Vi mener, at når man skal nedsætte en rigsret, skal det belyses meget grundigt, præcis ligesom det er blevet i den her sag.
Og når det er det, vil vi selvfølgelig tage stilling ud fra præcis de standarder, som vi altid sætter, nemlig at ministre har en særlig forpligtelse til at overholde loven, fordi det er dem, der administrerer den.
Peter Skaarup (DF), 2021-02-02:
Jeg stillede et spørgsmål, som jeg ikke synes at fru Rosa Lund svarede på.
I fredags fik Folketinget en rapport, som vi har bedt nogle kyndige mennesker udfærdige, om, hvorvidt hele den nedlukning – altså det, der præger danskernes hverdag i øjeblikket, nemlig coronaen – som kom der i marts måned 2020, var efter indstilling fra myndighederne, eller om den ikke var.
Det var noget, som regeringen selv havde fundet på, eller statsministeren selv havde fundet på.
Det var ikke efter indstilling fra myndighederne.
Så spørger jeg fru Rosa Lund: Betyder det, at man har ført den danske befolkning bag lyset, at der nu bliver ført en rigsretssag mod statsminister Mette Frederiksen?
Rosa Lund (EL), 2021-02-02:
Det er rigtigt, at det er dyrt at nedsætte en rigsret, men demokrati er dyrt.
Det er også dyrt, hver gang vi herinde skal have genudsendelser af Dansk Folkepartis beslutningsforslag, som bliver fremsat igen og igen.
Det er I i Dansk Folkeparti i jeres gode ret til, men det koster jo også penge.
Altså helt ærligt, hr. Peter Skaarup, det koster jo penge at have et demokrati og have en retsstat.
Vi siger jo heller ikke: Lad os lade være med at sætte LTF'erne for en domstol, fordi det er for dyrt at føre retssagen.
Hvad er det for noget?
Det er da en mærkelig logik.
Nej, det er det ikke, fru Pernille Vermund.
Det tror jeg nu ikke det er.
Jeg vil sige til hr. Alex Ahrendtsen, at det her handler om meget mere end ydmyghed.
Jeg forstår ikke, at et traditionelt lov og orden-parti som Dansk Folkeparti ikke synes, det er meget alvorligt, når en minister bryder loven.
Jeg synes, det handler om meget mere end ydmyghed.
Det handler om, at når man administrerer loven, har man en særlig forpligtelse til at overholde den.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-02-02:
Handler det ikke snarere om, at Enhedslisten gerne vil have ydmyghed?
Det var det, fru Rosa Lund sagde: Hvis ministeren bare havde været ydmyg, havde vi ikke fået den her rigsretssag.
Og handler det ikke om, at Folketinget er ved at blive et jantelovsting, hvor Enhedslisten sætter standarden for, hvordan man skal opføre sig, samtidig med at Enhedslisten snart ikke kan lave en fest uden at brænde dukker af?
Er det ikke det, det handler om: Enhedslisten, som hæver den moralske pegefinger over for alle andre, mens man bryder loven, så snart man kan komme til det?
Er det ikke det, det handler om?
Peter Skaarup (DF), 2021-02-02:
Tak til fru Rosa Lund for indlægget.
Vi har jo her under udvalgsbehandlingen spurgt justitsministeren om, hvor meget det vil koste at sætte den her rigsretssag i gang, som også Enhedslisten vil have.
Svaret er, at tamilsagen kostede ca. 34 mio. kr. minus sekretariatsbistand og lønninger til medlemmerne af Højesteret.
Der er mit spørgsmål så til fru Rosa Lund
: Hvor mange rigsretssager har Enhedslisten egentlig tænkt sig at føre?
I fredags kom der en rapport til Folketinget, der viste, at statsminister Mette Frederiksen havde fortalt den danske befolkning noget, der ikke passede, og dermed også havde fortalt Folketinget noget, der ikke passede, nemlig at den nedlukning, man lavede i marts måned, var efter indstilling fra myndighederne.
Det er jo sådan set også en rigsretssag værdig, eller hvad, fru Rosa Lund?
Rosa Lund (EL), 2021-02-02:
For det første er jeg da glad for, at hr. Alex Ahrendtsen siden i torsdags har lært forskellen på straffelovens § 276 a og straffelovens § 264 a.
Det er nemlig to forskellige ting.
Vi ved, at ministeren har brudt loven, hr. Alex Ahrendtsen.
Det, som der skal falde dom om, er jo, om det var med forsæt, altså om ministeren vidste, at ministeren brød loven.
Men vi ved, hr. Alex Ahrendtsen, at ministeren har brudt ministeransvarlighedsloven.
Pernille Vermund (NB), 2021-02-02:
Det var jo et skridt i den rigtige retning.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre en anden ting.
Forleden diskuterede vi det her asylpar, hvoraf pigen var 14 år og manden var 28 år, og fru Rosa Lund sagde i debatten, at parret blev adskilt, så snart man opdagede, at pigen var 14 år gammel og ikke 17 år, som hun først havde sagt.
Men DR's Detektor skriver, at man allerede den 3. november vidste, at hun var 14 år, og parret blev først adskilt, efter at fru Inger Støjberg var gået ind i sagen om barnebrude og havde skrevet ret klart på Facebook: Det her vil vi ikke have i Danmark.
Kan fru Rosa Lund bekræfte, at det er sandt, og at fru Rosa Lund tog fejl i torsdags?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-02-02:
Tak, hr. formand.
I den debat, vi havde i torsdags, var vi også inde på grundprincipperne i det danske retssystem med hensyn til grundloven, altså junigrundloven af 1849, hvori det jo netop blev præciseret, at den var bygget på to grundstene.
Den ene var jo, at lovgiverne naturligvis skal overholde gældende lovgivning; og den anden var og er stadig væk, at alle skal være lige for loven.
Der har jeg bemærket, at fru Rosa Lund bl.a. i sit forsvar for den her rigsretsindstilling jo mener, at fru Inger Støjberg skal overholde ministeransvarsloven.
Det har hun ikke gjort, og derfor støtter Enhedslisten en rigsretssag til omkring 100 mio. kr.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvad så med sagen omkring Annette Vilhelmsen f.eks.?
Hvad med sagen omkring Birthe Rønn Hornbech?
Og – i særdeleshed – hvad med sagen omkring den tidligere justitsminister hr. Morten Bødskov, som jo sad direkte og fabrikerede løgne?
»Nødløgne» kaldte man dem godt nok, men en løgn er en løgn.
Hvad mener Enhedslisten om de sager, hvor man også brød loven?
Rosa Lund (EL), 2021-02-02:
Man går så meget op i, at alle skal overholde loven, men når det så er ens gode venner – eller den regering, som man selv var parlamentarisk grundlag for – så kan man godt se lidt igennem fingre med det.
Det synes jeg faktisk er ærgerligt.
Kristian Hegaard (RV), 2021-02-02:
Vi har jo diskuteret den her sag i dag og i sidste uge, og derfor vil jeg bare høre fru Rosa Lund, om ikke hun er enig i, at de argumenter, vi har hørt, imod at rejse en rigsretssag, indtil videre ikke rigtig har noget med sagen at gøre.
For det første bliver der navnlig henvist til et kærestepar, der dog blev adskilt før instruksen og dermed ikke har noget med den ulovlige instruks at gøre; for det andet bliver der ofte henvist til den såkaldte nødløgn, der straks blev håndteret og fik konsekvenser.
Det skete ikke i den her sag, hvor et borgerligt flertal i over 3½ år blokerede for at undersøge sagen.
Og for det tredje henviser man til håndteringen af minksagen, der endnu ikke er afdækket.
Rosa Lund (EL), 2021-02-02:
Jamen jeg synes, det er fine argumenter for at have noget, der ligner en forfatningsdomstol – vi kender det fra andre lande.
Og jeg synes, det er meget fornuftigt, at det netop ikke er politiske venner og fjender, som skal afgøre det.
Det er da klart en fejl eller en brist ved vores system.
Det synes jeg da helt bestemt det er, og jeg synes, det ville være fornuftigt at se på, om vi skulle have en forfatningsdomstol i Danmark.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-02-02:
Jeg vil kredse lidt om det at bryde loven.
Det ved vi.
Til gengæld ved vi ikke, om fru Inger Støjberg har brudt loven.
Der er ingen rygende pistol.
Vi ved, der er begået fejl, og fru Rosa Lund har jo lige læst op, at der er begået administrative fejl.
Vi ved ikke, om ministeren har brudt loven.
Hvordan i alverden kan fru Rosa Lund stå på Folketingets talerstol og bramfrit påstå, at ministeren har brudt loven?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-02-02:
Når jeg spørger ind til den her uafhængige instans, er det, fordi meget af diskussionen herinde er gået på, at ja, juridisk var det forkert, men politisk var det korrekt.
Det ville jo få borgere derude til at se Folketinget som et retsløst og konsekvensløst, hvad kan man sige, parallelsamfund i forhold til det, der foregår derude.
Og derfor mener vi i Frie Grønne, at det er afgørende, at vi får en uafhængig instans, der fremadrettet kan kigge på de her sager.
Rosa Lund (EL), 2021-02-02:
Det blev i hvert fald tydeligt, at det ikke er Enhedslistens 13 folketingsmedlemmer, som sætter standarderne for, hvordan man opfører sig her i Folketingssalen.
For at svare på hr. Sikandar Siddiques spørgsmål vil jeg sige, at jeg synes, det ville være en rigtig god idé, hvis vi havde en forfatningsdomstol eller noget a la det, som Dansk Folkeparti faktisk har foreslået, altså et forfatningsråd, til netop at afgøre den her slags sager.
Det ville jeg synes var rigtig fornuftigt.
Så vil jeg også bare lige minde Tingets medlemmer om, at i Danmark er det sådan, at man ikke er straffet for altid, og jeg kan oplyse, at jeg blev dømt for ulovlig indtrængen i 2007; jeg fik en bøde, og den har jeg betalt, og pletten står ikke længere på min straffeattest.
Det er bare, fordi jeg kan mærke, at I er meget nysgerrige omkring den sag.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-02-02:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at man sådan angriber fru Rosa Lund personligt, især når Dansk Folkepartis medlemmer ikke samtidig nævner de mange straffelovsovertrædelser, som DF'ere selv har på deres cv.
Jeg tror faktisk, at Dansk Folkeparti er det parti, som har allerflest straffelovsovertrædelser, i hvert fald blandt deres folkevalgte.
Så det synes jeg også lige man skal nævne, mens man så også nævner den sag med fru Rosa Lund.
Det ville i hvert fald klæde Dansk Folkeparti.
Så vil jeg lige høre fru Rosa Lund, om Enhedslisten er klar til at kigge på, at vi kunne nedsætte en uafhængig instans, således at det ikke er politiske venner og fjender, der skal afgøre, om man skal undersøges, og hvordan man skal undersøges – altså, at vi rent faktisk har et demokratisk problem her.
Rosa Lund (EL), 2021-02-02:
Jeg har ikke nogen grund til ikke at stole på Røde Kors i den her situation.
Dan Jørgensen (S), 2021-02-03:
Lad mig starte med at sige, at det der med »rimeligt« er sådan et spørgsmål, man tit bliver stillet her i de her coronatider, og på et overordnet niveau må man sige, at nej, der er ikke så meget rimelighed i den situation, nogen af os er i lige nu.
Og der er mange, der bliver ramt hårdt.
Nu ved jeg selvfølgelig godt, hvad der menes med spørgsmålet, og det er et helt fair spørgsmål, så det er egentlig ikke en kritik af det.
Det er bare lige for at slå den pointe fast.
Det, der ligger bag det her niveau, er jo, at man skal huske, at hvis en almindelig lønmodtager, der mister sit job og skal på a-kasseunderstøttelse og have den takst, så taler vi om omkring 19.000 kr. om måneden.
Det er måske en mere fair sammenligning.
Så skal man også huske, at for dem, der er på lønkompensation, ligger gennemsnitslønnen på omkring 22.000 kr., altså under de 23.000 kr.
Dertil kommer jo altså også, at der heldigvis er nogle af de her selvstændige, som kan tjene penge ved siden af – ikke alle, men nogle kan – ud over at man selvfølgelig jo også har mulighed for at få dækket andre omkostninger via de forskellige generelle ordninger, herunder den til faste omkostninger.
Så samlet set synes jeg sådan set, at vi ligger på et ganske fint niveau.
Morten Dahlin (V), 2021-02-03:
Tak for det, formand.
Mener ministeren, at det er rimeligt, at selvstændige, der er afskåret fra at tjene penge under nedlukningen af samfundet, bliver givet en mindre coronakompensation end lønmodtagere?
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-02-03:
Derfor er det også vigtigt, at Europa ikke giver sig selv tunge sandsække at bære på.
For hvis det bliver et europæisk krav, som gør det mindre attraktivt at investere i grønne virksomheder i Europa, er der jo altså en risiko for, at de investeringer bliver flyttet til USA eller Asien.
Og hvis man kigger på, hvor meget de europæiske virksomheder fylder investeringsmæssigt i dag, fylder vi desværre relativt mindre, og derfor skal man jo også tænke det her ind i Europas konkurrenceevne – Europa er jo førende inden for den grønne omstilling – så vi i vores iver efter at gøre noget ikke kommer til at gøre noget, der reelt svækker den grønne omstilling, hvor Europa er førende.