Sophie Løhde (V), 2025-04-25:
Tak for det, formand, og tak for talerne og man må sige de mange positive bemærkninger fra ordførerne til lovforslaget.
Lovforslaget, vi behandler i dag, handler jo om, at vi foreslår at oprette en sundhedsfaglig autorisationsordning for psykologer, som skal erstatte den nuværende eksisterende regulering.
Det er i sig selv et vigtigt forslag og noget, der kommer til at gøre en forskel, og i øvrigt også et element i forhold til den samlede 10-årsplan for psykiatrien, som vi netop har lanceret, og vi går i gang med forhandlingerne med Folketingets partier, og hvor vi som den første regering nogen sinde vil levere pengene til et historisk og markant løft af psykiatrien.
Med lovforslaget her forenkler og forbedrer vi reguleringen af psykologer, vi ligestiller psykologer med andre sundhedspersoner og sikrer fortsat stærke kompetencer hos psykologer.
Man kan sige, at psykologer i dag sådan set er underlagt en noget særegen en regulering, som adskiller sig fra reguleringen for andre sundhedspersoner – de er i dag underlagt psykologloven på det sociale område.
Det er, selv om langt, langt de fleste mennesker, tror jeg, normalt vil betragte en psykolog som en integreret del af sundhedsvæsenet og derfor også som en sundhedsperson.
Her vil jeg selvfølgelig også gerne understrege, at psykologerne er en faggruppe, der arbejder med en mangfoldighed af sager, som Moderaternes ordfører bl.a. også var inde på i sin tale, og derfor også udfører arbejde andre steder end sundhedsvæsenet.
Det gælder f.eks., når psykologer på et generelt plan rådgiver om trivsel og gruppedynamikker i f.eks. skolerne.
Det arbejde vil de jo fortsat kunne foretage under den foreslåede ordning.
Den nuværende regulering af psykologerne har også gjort retsstillingen uklar for både psykologerne selv, men også for patienter og klienter.
Eksempelvis er autorisation som psykolog valgfri, og man kan fortsat kalde sig psykolog, hvis man mister sin autorisation.
Herudover medfører den specielle regulering af psykologer nogle problemer i sundhedslovgivningen.
Eksempelvis kan man kun indgive patientklager mod nogle psykologer, og man kan også kun for patienterstatning på baggrund af behandling udført af en autoriseret psykolog.
Det er det, vi vil ændre på, så psykologer ligesom alle andre sundhedspersoner er underlagt nogle fornuftige og ensartede, men også gennemsigtige regler.
Det gør vi, ved at vi med lovforslaget her kræver, at man fremover skal have autorisation for at kalde sig psykolog.
Vi gør det også ved at underlægge psykologer de øvrige regler, der gælder for autoriserede sundhedspersoner.
Det, at man beskæftiger sig med sindet gør ikke, at man er en sundhedsperson i mindre grad end andre.
Ændringerne vil betyde, at det vil være mere gennemsigtigt og forudsigeligt for psykologer og deres klienter, hvornår det er, man er omfattet af sundhedslovgivningens regler om klage, tilsyn og erstatning.
Psykologerne vil bl.a. blive underlagt det tilsyn fra Styrelsen for Patientsikkerhed, som vi kender i dag – et tilsyn, der har en bredere vifte af muligheder end det nuværende Psykolognævn.
En anden og for psykologerne også meget vigtig forbedring er sagsbehandlingstiderne for at blive autoriseret.
Når sagsbehandling kommer til at overgå fra Psykolognævnet til Styrelsen for Patientsikkerhed, er det også min klare forventning, at vi vil se en reduktion i forhold til sagsbehandlingstiden.
Det er nogle klare forbedringer, vi ser ind i med den her ordning, og nogle forbedringer, som også retter op på nogle af de uhensigtsmæssigheder, der er ved den nuværende ordning, og som flere her i salen måske også kan huske at vi har drøftet flere gange igennem årene.
Med en sundhedsfaglig autorisationsordning følger også de rettigheder og pligter, som autoriserede sundhedspersoner har.
Nogle af de pligter svarer til dem, som autoriserede psykologer allerede i dag er underlagt, og andre er nye.
Pligterne vil gælde, når psykologer udføre sundhedsfaglig psykologbehandling i bred forstand.
Det vil f.eks. være, når psykologer udfører samtaleterapi med en patient, der har en psykisk lidelse, eller som befinder sig i en krisesituation eller har personlige vanskeligheder.