runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Jamen det er jo bemærkelsesværdigt, at sådan et spørgsmål skal komme fra en nu kristendemokrat, hr. Jens Rohde, som siden han blev kristendemokrat, nærmest de facto har stemt med venstrefløjen og også indgået aftaler med venstrefløjen.
For os i Nye Borgerlige handler det jo om, hvad det er for nogle fælles værdier, man har, og hvor det er, vi har en fælles politik, og det er selvfølgelig dem, man arbejder bedst sammen med.
I den forbindelse, og fordi vi nu her står og taler værdipolitik,
har både Konservative og Venstre jo flere gange i dag skullet høre for, at man med de forhandlinger, der har været om udenlandsk arbejdskraft, ligger i benlås hos Nye Borgerlige.
Men kan ordføreren ikke bekræfte – og nu var ordføreren jo også medlem af Venstre i den periode, det skete – at den investeringsliste over lande, som man gerne ville udvide muligheden for danske virksomheder for at søge arbejdskraft hos, var en investeringsliste, som kom fra den tidligere VLAK-regering, og at Radikale Venstre dengang ved Rasmus Helveg Petersen faktisk støttede det forslag?
Carl Valentin (SF), 2022-01-28:
Glimrende, tak, og vi sørger for en beretning, som kommer med nogle af de pointer, jeg også skildrede her.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Jeg vil sige, at jeg ville være en ombejlet mand, hvis jeg havde løsningen på, hvordan vi helt præcis kunne løse det her, og det må jeg blankt erkende at jeg selvfølgelig ikke har.
Hvis vi havde det, havde vi jo løst det for længst.
Men det er noget, vi tager i udvalgsdelen, og jeg vil i hvert fald gerne kvittere for, at SF bakker op om princippet i forslaget.
Carl Valentin (SF), 2022-01-28:
Ja, jeg håber også, at Frie Grønne så vil komme til det udvalgsarbejde med nogle input til, hvad man kunne sætte i stedet for, for det er nok det, jeg savner mest ved det her forslag.
For som ordføreren også kunne høre i min tale, er vi principielt modstandere af 24-årsreglen og vil gerne være med til at afskaffe den, men vi vil altså ikke gøre det, hvis man ikke sætter noget i stedet for, hvis man ikke har en ordentlig proces, og hvor de her udsatte kvinder ender med at være ofrene så at sige.
Så hvis det bare er sådan, at vi skal stemme om det her forslag sådan helt isoleret uden at sætte noget i stedet for, så kan vi ikke støtte det, men vi vil gerne være med i en proces, hvor man afskaffer 24-årsreglen på en måde, hvor vi samtidig beskytter de her kvinder.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Tusind tak for en meget reflekteret tale, der virkelig kom rundt om alle aspekter, og som vi også skriver, vil vi i Frie Grønne gerne være med til at sætte benhårdt ind for at stoppe de tvangsægteskaber, der også er.
Men vi kan bare ikke straffe alle, som ordføreren også lige sagde.
Så Frie Grønne hilser SF's position velkommen, og vi håber selvfølgelig, at SF alligevel vil stemme for forslaget.
Men det vigtigste er, at vi i udvalgsarbejdet nu finder ud af, hvordan vi kvalificerer det her, hvordan vi arbejder videre med det her, og hvordan vi sørger for, at vi kan få afskaffet den her efter min mening diskriminerende regel, fordi den rammer alle, og så samtidig sørger for, at vi sådan mere skræddersyet går ind og rammer de tvangsægteskaber, der måtte være.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-01-28:
Forslaget går ud på at ophæve den såkaldte 24-årsregel i udlændingeloven, så danske borgere fremover får frihed til at vælge, hvem de gifter sig med, og hvem de bor med.
24-årsreglen stammer tilbage fra 2002, hvor VK-regeringen sammen med Dansk Folkeparti indførte den.
Formålet med reglen er at forhindre familiesammenføring, hvis en af parterne i et ægteskab er under 24 år.
I 2016 kunne udlændinge- og integrationsministeren oplyse følgende: Siden år 2000 er der sket en halvering i andelen af nydanskere med ikkevestlig oprindelse, som finder en ægtefælle bosat i udlandet.
Andelen er således faldet fra 64 pct. i 2000 til 29 pct. i 2009, hvor den har ligget ret stabilt siden.
Kvinder med ikkevestlig oprindelse finder i højere grad en ægtefælle med dansk oprindelse, mens mænd i højere grad finder deres ægtefælle i udlandet.
Kvinder og mænd med ikkevestlig oprindelse gifter sig desuden senere end tidligere.
Det kan næppe komme bag på forslagsstillerne, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte forslaget.
Mads Fuglede (V), 2022-01-28:
Ofte vil lovgivningen jo have flere effekter samtidig, og det oplever man også her.
Jeg oplever det her som lovgivning, jeg helst havde været foruden; det tror jeg de fleste i Folketinget ville have været.
Men det er lovgivning, der er nødvendig, fordi Danmark er blevet påført et problem, der har rødder i nogle kulturelle mønstre, som vi ikke kender her.
Derfor har spørgeren jo ret i, at man løser et problem og rammer nogle, man ikke har lyst til at ramme, men man hjælper flere, end man rammer, ellers skal man ikke lave den her slags lovgivning.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Selvfølgelig er der da negativ social kontrol.
Det sagde jeg også i debatten tidligere, altså at der er negativ social kontrol, men også i andre miljøer.
Men selvfølgelig skal vi bekæmpe det, og Frie Grønne vil bekæmpe det – jeg tror endda også, det står i bemærkningerne.
Når jeg spørger, er det, fordi det, jeg ligesom efterlyser her, er i forhold til at sige, at i virkeligheden handler lovgivningen jo ikke om, at effekten har været god i forhold til at begrænse tvangsægteskaber; det handler jo om, at man vil holde indvandring ude.
Når jeg spørger sådan, er det, fordi jeg vil sige: Lad os lade være med at bruge den her lovgivning til at holde indvandring ude.
Lad os i stedet for sørge for, at unge mennesker i dag, som er 23 år, 22 år, er uddannede, er stærke selvstændige, selvfølgelig har lov til at kunne vælge deres partner, uden at vi skal diktere, at det må de ikke, fordi de ikke er over 24 år.
Det er formålet med at stille spørgsmålet her.
Mads Fuglede (V), 2022-01-28:
Ved vi, at det er normalt, at unge piger i indvandrermiljøet bliver tvunget ind i ægteskaber?
Ja, det ved vi.
Hvis vi så laver en regel, der siger, at det er forbudt, ved vi så, at det forsvinder?
Ja, det gør vi, der er jo en regel, der siger, at det er forbudt.
Jeg synes ikke, det er så svært at deducere sig frem til, at det her løser et problem, som vi i Venstre og man bredt i det danske samfund synes er meget stort – unge mennesker skal ikke tvinges ind i ægteskaber, det er noget, de selv skal vælge.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Jeg vil prøve at stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til den socialdemokratiske ordfører, der så i stedet for at svare på spørgsmålet kom med nederdrægtige og ubehagelige kommentarer om mig.
Jeg har forsøgt i udarbejdelsen af det her forslag at finde ud af, om der er nogen dokumentation for, at loven rent faktisk har virket i forhold til det at sikre, at piger ikke bliver tvunget ud i ægteskaber.
Er ordføreren bekendt med nogen dokumentation, som bakker påstanden om, at den her lovgivning har været med til at give kvinder det frie valg, op?
Er der nogen dokumentation?
Mads Fuglede (V), 2022-01-28:
Tak for ordet.
24-årsreglen har været et effektivt redskab i flere henseender.
Derudover er 24-årsreglen en afgørende faktor, når det kommer til at begrænse tilstrømningen til Danmark.
Det betyder noget for sammenhængskraften, at vi har styr på, hvor mange udlændinge der kommer til Danmark.
Integrationen skal kunne følge med, og det kan den ikke, hvis vi ikke har nogle regler, som sikrer dette.
24-årsreglen er med til at sikre, at der kommer styr på tilstrømningen.
Den skaber nogle rammer for familiesammenføringer, der giver mening.
De er stramme, men de er retfærdige, og det er det, der er grundlaget for vores udlændingepolitik.
Det er regler, der er kommet, ikke fordi vi oprindelig havde tænkt os, at de nogen sinde skulle komme, men de er kommet som et produkt af den indvandring, vi har oplevet her til lands igennem generationer.
24-årsreglen sikrer bl.a., at ægtefællers samlede tilknytning til Danmark skal være større end deres samlede tilknytning til et andet land.
Det giver helt grundlæggende god mening, da der dermed vil være en større sandsynlighed for, at de kender til Danmark, danske værdier og vores samfund.
Derfor vil de have lettere ved at blive en del af fællesskabet og komme i arbejde, hvilket er helt afgørende for integrationsindsatsen.
Derudover skal den herboende part, som vil have sin ægtefælle familiesammenført, ikke have modtaget kontanthjælp i 3 år.
Det giver god mening, da den herboende part skal være i stand til at forsørge ægtefællen, som kommer til Danmark.
Der er alt for mange eksempler på indvandrere, som er på passiv forsørgelse, og som dermed ikke bidrager til fællesskabet.
24-årsreglen repræsenterer nogle klare rammer og krav til dem, som vil have deres ægtefælle familiesammenført til Danmark.
Det er ikke liberal lovgivning, men det er nødvendig lovgivning under indtryk af den indvandring og tilstrømning, Danmark har oplevet gennem lang tid.
Med disse ord kan jeg meddele, at Venstre ikke kan støtte forslaget.
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
På engelsk ville man kalde det whataboutery, og det må man sikkert ikke sige her, men hvad så med alle mulige andre problemstillinger?
Det er beskæmmende, at man aldrig er i stand til at tale om den negative sociale kontrol, som gør, at der er masser af kvinder i Danmark, der ikke kan vælge deres egen ægtefælle, at der er unge mennesker, der ikke tør springe ud som homoseksuel, at alt for mange udsættes for vold, alt for mange problemer i muslimske friskoler bliver der ikke givet underretning om, og hvad ved jeg.
Vi har diskuteret det så mange gange, og der har aldrig været nogen evne til at tale kritisk om de problemstillinger.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Meget gerne.
Og det er et godt spørgsmål.
Vi har ikke en liberal udlændingepolitik.
Vi går ind for, at der skal være forskel på, om man er dansker, eller om man er udlænding.
Og det er også rimeligt for os at skelne mellem, om man er udlænding med oprindelse i de nordiske lande eller i Europa, som vi deler værdifællesskab med, eller om man er udlænding med oprindelse i lande, hvor erfaringen viser, at vi har sværere ved at tage imod folk fra de lande og de nationaliteter.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Tak for ordet.
Tak til ordføreren.
Vi er selvfølgelig ikke enige på det her område, men jeg vil i virkeligheden gerne spørge ind til Nye Borgerliges sådan mere principielle stillingtagen.
Jeg ved jo, at Nye Borgerlige er et, hvad kan man sige, hardcore liberalt parti, i hvert fald et borgerligt liberalt parti.
Står udlændingepolitikken over den liberale del, altså det med den personlige frihed og frihedsrettighederne?
For det er jo i virkeligheden det, som debatten går lidt på i dag.
Man kan sige: Okay, vi ved godt, at det strider imod den personlige frihed og retten til selv at vælge osv., men udlændingepolitikken er vigtigere, så vi går på kompromis.
Vil ordføreren ikke sætte ord på det?
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
24-årsreglen er blevet til for at begrænse indvandringen og forhindre tvangsægteskaber.
Hvorfor er den det?
Det er den af den grund, som fremgår af i bemærkningerne til lovforslaget om 24-årsreglen fra 2002, hvor der står: »Erfaringen har vist, at integrationen er særlig vanskelig i de familier, hvor man i generation efter generation henter sin ægtefælle til Danmark fra sit eget eller sine forældres hjemland.«
Man stod med andre ord med et reelt integrationsproblem, fordi man havde lukket alt for mange mennesker ind i vores land, som afviste danske værdier, som ikke tog danske værdier til sig, og som, når de skulle gifte sig eller primært skulle have deres børn til at gifte sig, valgte en ægtefælle til deres børn i deres eget hjemland.
Det var problematisk, og det er problematisk.
Det er en af årsagerne til, at vi har store udfordringer i vores samfund.
Det er en af årsagerne til, at vi har parallelsamfund.
Med forslaget her vil ordføreren for forslagsstillerne og ordførerens parti, Frie Grønne, ophæve 24-årsreglen.
Det mener vi er en rigtig dårlig idé.
Vi ønsker ikke at bidrage til, at problemerne bliver større.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Det er jo hele essensen, som hr. Sikandar Siddique siger, men virkeligheden er bare, at vi har nogle udfordringer på grund af den store indvandring, der har været, især fra Stormellemøsten, og det er vi nødt til at tage alvorligt.
Der har jo været hele debatten om de to lærerpraktikanter, der ikke ville give hånd, og nu ser vi så, at kommunen, hvor den pågældende skole ligger, vil gå rettens vej for ikke at betale erstatning.
Det havde vi jo aldrig kunnet forestille os for 30-40 år siden.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Det er selvfølgelig ærgerligt.
Men jeg er ikke overrasket.
Det er jo i virkeligheden også den debat, jeg ønsker at starte med forslaget – altså hvor langt vi vil gå i forhold til den der talemåde om, at målet helliger midlet.
Problemet er jo, at det er en glidebane.
Så hvor langt vil vi så gå i forhold til vores frihedsværdier?
Ordføreren giver udtryk for – og det har tidligere ordførere også gjort – at det her jo ikke er helt liberalt, men at vi bliver nødt til at gøre det.
Det er jo det, der er problemet, for det er en glidebane.
For hvor langt vil vi så gå?
Hvad er det næste, vi gør?
I Frie Grønne mener vi, at frihedsrettighederne i vores retssamfund er absolutte, og at det er fuldstændig afgørende, at vi ikke begynder at gå på kompromis med dem.
Marcus Knuth (KF), 2022-01-28:
Tak, formand.
Jeg kan gøre det her forholdsvis kort.
Vi støtter ikke forslaget her.
Vi synes, at 24-årsreglen er et godt værn mod tvangsægteskaber og folk, der bruger ægteskab som et trinbræt ind i det danske samfund.
Med det sagt er jeg enig med de mange ordførere før mig, både fra Socialdemokratiet og Venstre, som egentlig siger, at vi jo hellere ville være den her regel foruden, fordi den jo også rammer skævt.
For omkring 15 år siden var jeg i Argentina i nogle måneder for at lære spansk, og der mødte jeg en ung dansk mand, som havde mødt sin kone i Argentina.
Jeg tror, at de var 22-23 år, og de kunne ikke komme tilbage til Danmark på grund af 24-årsreglen.
Det var hverken et tvangsægteskab eller nogen, som stod til at stå uden for samfundet, når de kom til Danmark – tværtimod.
Jeg tror faktisk, at de overvejede at tage til Malmø og bo der, indtil de blev 24 år og så kunne komme over grænsen til Danmark.
Så selvfølgelig ville vi hellere have været den her regel foruden, men der har jo været en udvikling i vores samfund.
Det ser vi også med tildækningsforbuddet.
Altså, vi ville da hellere være foruden at skulle lovgive om, hvordan folk går klædt, men fordi der har været en udvikling i vores samfund, hvor nogle vitterlig mener, at de skal gå klædt i niqab og stå uden for samfundet, så er vi nogle gange nødt til at indføre lovgivning, som vi egentlig hellere var foruden.
Men i hvert fald støtter vi ikke forslaget her.
Men vi forstår selvfølgelig godt hensigten, som kommer fra Frie Grønne.
Rosa Lund (EL), 2022-01-28:
Nej, det mener jeg bestemt ikke.
Jeg synes jo, at det ville være helt oplagt, at vi ændrede på opholdstilladelsesregler, sådan at uddannelse igen tæller med, når man søger om en permanent opholdstilladelse.
Jeg synes, at det ville være helt oplagt, at man, hvis man er under 24 år og kommer til Danmark og skal være en del af det danske samfund, tager en uddannelse, men så skal den uddannelse jo også tælle med, når man søger om sin permanente opholdstilladelse.
Det er derfor, at vi for en sjælden gangs skyld er glade, fordi udlændinge- og integrationsministeren har imødekommet os, ved at ens praktik- og læretid skal tælle med, når man søger om permanent ophold.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Hvis vi så vender tilbage til det, som Enhedslisten rent faktisk ønsker, nemlig at man skal kunne gifte sig med en, der er under 24 år, som så skulle kunne komme her til landet, tror Enhedslisten så virkelig, at de mennesker, der kommer hertil fra de her lande, som er under 24 år, vil tjene mere end 360.000 kr. om året?
Og hvis de ikke skal trykke lønningerne i det danske samfund, skal de så bare være på passiv forsørgelse?
Rosa Lund (EL), 2022-01-28:
Jeg synes, det er et relevant spørgsmål, men grunden til, at vi i Enhedslisten ikke vil være med til at ændre beløbsgrænsen, er, at vi simpelt hen er bange for, at det vil presse det danske arbejdsmarked; at det altså vil betyde løntrykkeri.
Derfor står vi i det spørgsmål endnu en gang på den anden side af fru Pernille Vermund.
Pernille Vermund (NB), 2022-01-28:
Tak for det.
I Nye Borgerlige ønsker vi indvandring, som skaber en positiv effekt i Danmark, som altså bidrager positivt til vores samfund.
Vi ønsker til gengæld også en udlændingepolitik, hvor vi sikrer, at dem, der er her, rent faktisk giver noget værdi, og at man, hvis man begår kriminalitet og ikke vil overholde vores lovgivning og respektere vores værdier, må finde et andet sted at være.
24-årsreglen begrænser folk i at blive gift, før de er fyldt 24 år, hvis de ikke kommer fra Danmark – hvis de altså kommer fra et tredjeverdensland.
Vi har for nylig diskuteret beløbsgrænsen i forhold til international arbejdskraft, og der er Enhedslisten, så vidt jeg forstår, imod at sænke den beløbsgrænse i forhold til nogle af de lande, vi har gode erfaringer med.
Hvis vi ændrer beløbsgrænsen i forhold til de lande, vi har gode erfaringer med, kan man måske – hvad skal man sige – dæmme op for nogle af de udfordringer, som ordføreren nævnte.
De kan ikke i dag få lov til at komme til Danmark og være sammen med deres kæreste eller ægtefælle.
Deres mulighed for at være i Danmark bliver bedre, hvis de finder en kæreste/kone i Canada, USA, Japan – hvad ved jeg – og har lyst til at bosætte sig i Danmark, selv om vedkommende ikke tjener mere end de her 360.000 kr., som er vores forslag til en beløbsgrænse.
Rosa Lund (EL), 2022-01-28:
Jeg vil meget nødig repræsentere eller tages til indtægt for Radikale Venstres politik.
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Vi har også været forbi forholdet mellem socioøkonomi og kultur, beløbsordningen, regeringsdannelse, germanisering og en mangel på en radikal eksklusionsbestemmelse.
Alt sammen synes jeg er nogle spændende spørgsmål.
Også tak til hr. Jens Rohde og hr. Morten Messerschmidt for en livlig og måske også lidt overraskende debat om tyske kulturpessimister og skønlitteratur fra 1800-tallet.
Selv er jeg kultur optimist .
Jeg tror så meget på vores kultur og de demokratiske værdier og så meget på deres magt, og at de er så overbevisende i forhold til deres modsætninger, at de trods alt vil vinde i det lange løb.
Jeg vil også godt sige tak til alle, der i dag og i værdikampen har fokuseret på pigerne og kvinderne; det er der mange ordførere der har gjort.
Flere, bl.a. hr. Mads Fuglede, kom meget præcist i deres tale ind på nogle af de udfordringer, der særlig knytter sig til piger og kvinder i indvandrermiljøer.
Jeg er også glad for at høre, at en naiv tilgang til rummelighed, mangfoldighed, diversitet og inklusion ikke må blive et påskud for, at vi ser den anden vej.
Rummelighed foregår netop i et rum, og et rum har grænser.
Og hvis ikke rummelighed har grænser, er det bare ligegyldighed, og derfor er det også væsentligt, at vi får en diskussion som den i dag om, hvor grænserne går.
Det sker for ofte, når vi ser på den kamp, som nogle nydanske kvinder kæmper, at den opløses i en diskussion om ligegyldighed.
Det er derfor, vi har kaldt den kommission, som regeringen har nedsat, for den glemte kvindekamp.
Derfor ser jeg også frem til, at den nye kommission kommer i gang med sit arbejde, for vi står midt i en værdikamp, hvor vi i den grad har behov for nye, friske idéer og nye øjne til at se på de samme udfordringer og måske særlig, at nogle af de kvinder, der har stået med problemerne tæt inde på kroppen og på eget liv, også får mulighed for at blande sig i debatten og få direkte adgang til os som beslutningstagere.
Med de ord vil jeg gerne sige tak for debatten og tak for ordet.
Sikandar Siddique (FG), 2022-01-28:
Det er jo det, jeg tænker er problemet med, at man har sagt, at nu skal vi have den her stramme lovgivning, og så har man lavet så meget lovgivning og skudt med spredehagl.
Jeg håber jo på, at vi nu er kommet dertil, når vi med ministerens egne ord skal gå fra den her skøre lovgivning til en stram lovgivning – vi vil gerne have, at det skal være en humanistisk lovgivning – at man ser på, hvordan man kan gå ind og fokusere individuelt i sagsbehandlingen, så vi rammer rigtigt og ikke forkert.
Her afslutningsvis vil jeg lige sige, at ordføreren sagde, at reglen her har været et effektivt værn mod tvangsægteskaber.
Kan ordføreren dokumentere det?
For jeg har virkelig prøvet at undersøge det, og jeg kan ikke finde nogen dokumentation for det.
Rasmus Stoklund (S), 2022-01-28:
Hr. Sikandar Siddique har jo ret i, at hvis nu vi levede i en verden, hvor der ikke var negativ social kontrol – ret massiv negativ social kontrol – i store dele af indvandrermiljøerne, så ville det ikke være nødvendigt med den her slags lovgivning.
Der er jo desværre masser af lovgivning, som det har været nødvendigt at indføre i det danske samfund, fordi den indvandring, der har været fra Stormellemøsten siden 1983 især, har forandret vores samfund og givet os nogle af de udfordringer, vi står over for, og har skabt et behov for at indføre lovgivning, som ikke er så liberal, som den kunne være, hvis folk bakkede op om demokratiet og frihedsrettigheder og ligeværd mellem mennesker uanset deres køn og seksualitet, eller hvad ved jeg.
Faktum er bare, at det er der desværre for mange der ikke gør, og derfor er det nødvendigt med den her form for illiberal lovgivning, som man en gang imellem vil se rammer skævt, hvor du kan se et komplet velfungerende menneske, der uden videre kunne være blevet gift som 23-årig, blive ramt af det her, fordi der er store grupper, vi skal beskytte mod den negative sociale kontrol.
Mattias Tesfaye (S), 2022-01-28:
Jeg besøgte for nylig en rådgivningstjeneste for kvinder med indvandrerbaggrund, som er udsat for vold og social kontrol, og noget af det, jeg hæftede mig ved, var, at en af deres eksperter, som er en ekspert, der har arbejdet med kvinder med dansk baggrund, også på krisecentre, sagde, at der stod kvindens veninder altid og sagde: Forlad nu den mand, du skal ikke acceptere det der; gå fra ham, tag børnene og skrid.
Men når de talte om kvinder fra indvandrermiljøer, sagde de, at den kvindes veninder og omgangskreds havde det præcis modsatte standpunkt.
De sagde: Bliv nu hos ham, det er din opgave; det er hele vores ære, det handler om.
Der er en forskel der, som vi skal have forståelse for, hvis vi skal kunne løse problemerne.
Rosa Lund (EL), 2022-01-28:
For at gøre krav på sine rettigheder skal man også vide, at man har dem, og det er måske også lidt det, ministeren siger, bare på en lidt mere sådan juraagtig måde.
Men jeg vil i hvert fald sige, at jeg synes, at det, der er fuldstændig afgørende, jo er, at man, når man kommer til Danmark, så også får at vide, at i Danmark har man rettigheder – man har ret til at organisere sig i en fagforening, man har ret til at få løn for sit arbejde, og man har selvfølgelig også ret til sin egen krop, og man har ret til at gifte sig med den, man vil.
Og det synes jeg bare, hr. udlændingeminister, hænger meget sammen.