runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karin Gaardsted (S), 2025-09-09:
Det forekommer mig, at fru Mona Juul har udtalt, at De Konservative peger på hr. Troels Lund Poulsen som statsminister, og jeg vil gerne høre, om vælgerne kan regne med det.
Nu bliver jeg i tvivl, for jeg synes, at ordføreren siger, at det kan være forskellige personer, afhængigt af hvordan resultatet bliver.
Men kan man regne med det, som partilederen har sagt?
Per Larsen (KF), 2025-09-09:
Der er ingen tvivl om, at Troels Lund Poulsen vil være et rigtig godt bud, hvis det er sådan, at der bliver et borgerligt flertal.
Han har masser af ministererfaring og på alle måder et godt bud.
Men det kommer jo også lidt an på, hvordan mandaterne fordeler sig, når der har været folketingsvalg.
Vi kan jo kun gisne om, hvordan det kommer til at falde ud.
Der kan jo ske mange ting.
Altså, ved forrige valg var det jo rent faktisk sådan, at der i 2022 var 54 pct. af vælgerne, der stemte noget andet, end de gjorde i 2019.
Så mange ting kan jo ske, men vi må tage det til den tid.
Men altså, Troels Lund Poulsen er jo et rigtig godt bud.
Hans Andersen (V), 2025-09-09:
Tak for det, og tak for en helt igennem konstruktiv og positiv tale.
Jeg lyttede mig til, at De Konservative har læst finanslovsforslaget fra regeringen, og at der sådan også er sat flueben ved rigtig mange af de rigtig gode forslag.
Så det hilser jeg meget velkommen.
Jeg lyttede mig også til, at den konservative ordfører sluttede af med at sige, at De Konservative vil gå konstruktivt ind i forhandlingerne med et håb om en bred aftale, og det vil jeg gerne tilslutte mig.
Jeg håber på, at De Konservative møder op, og at de bringer den konstruktive ånd med sig ind i forhandlingslokalet.
For vi er ikke i mål med at gøre det billigere at være familien Danmark, og der er jo foreslået en række ting, og det er godt, men jeg tænker jo også, at De Konservative og regeringen godt kunnet drøfte, hvad der skal til, for at De Konservative kan bakke op om en fuldstændig finanslovsaftale.
Der vil jeg bare sige, at jeg i dag bliver i godt humør af at høre Det Konservative Folkeparti.
Så mit håb er, at de møder op i samme ånd.
Per Larsen (KF), 2025-09-09:
Det kan jeg give tilsagn om.
Vi skal jo have en finanslov, sådan er det, og så kan vi jo lige så godt sørge for at få lidt indflydelse på det, hvis det er sådan, at det er muligt.
Vi har jo bl.a. kunnet konstatere, at finansministeren er kommet efter et af de gode forslag, som vi bragte til bordet sidste gang, der skulle forhandles en finanslov, nemlig at der godt kan reduceres i antallet af statslige medarbejdere, og det kunne måske godt være, at man kunne fremskynde det lidt.
Der er sagt noget i nærheden af 2030, men det kunne jo godt være, at man kunne kigge på det lidt før, sådan at man kunne tilvejebringe lidt mere råderum.
Hans Andersen (V), 2025-09-09:
Ja, vi havde jo sidste år en vending om det, og der konstaterer jeg nu også med tilfredshed, at De Konservative anerkender, at regeringen nu har taget fat, og at der nu er et mål om, at vi skal nedbringe antallet af administrative statsligt ansatte frem mod 2030 svarende til 6.500, eller i kroner og øre er det jo omkring 5,5 mia. kr. Det er faktisk en ret væsentlig reduktion i antallet af statsligt ansatte, og det er også nødvendigt.
Vi skal sådan set have pengene ud at virke derude, vi skal investere i velfærd, forsvar, sundhed, klima osv.
Så det er jo den vej, vi skal.
Så ser jeg også bare frem til drøftelserne, så vi sammen kan gøre det endnu billigere at være familien Danmark.
Per Larsen (KF), 2025-09-09:
Det kan jeg kun kvittere for.
Det er jo væsentligt, at vi trækker tingene i en mere borgerlig retning, og sådan vil det jo være, hvis man eksempelvis kunne fremskynde nogle af de der rationaler, som bl.a. kan fremkomme ved måske at investere lidt flere midler end de 20 mio. kr., der er sat af til AI i finanslovsforslaget.
Det kunne jo godt være, at man på den måde kunne tage nogle gevinster hjem.
Anne Paulin (S), 2025-09-09:
Tak for det, og tak for talen, og tillykke til ordføreren med den nye post som finansordfører.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren ind til klimaafgiften på landbrug.
Det er jo sådan, at nogle af vennerne fra det blå konvent er imod den her klimaafgift – Dansk Folkeparti og Danmarksdemokraterne – så jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren kan garantere, at det ikke kommer til at ske på nogen som helst vilkår, at klimaafgiften på landbrug kommer til at blive droppet, hvis der kommer en ny borgerlig regering efter et valg.
Per Larsen (KF), 2025-09-09:
Det er jo sådan, at vi er med i den grønne trepart.
Den aftale står vi selvfølgelig ved.
Jeg kan ikke forestille mig, at der skulle kunne rokkes ved det.
Så vi står selvfølgelig ved de aftaler, vi har indgået.
Sådan er det.
Anne Paulin (S), 2025-09-09:
Tak for svaret.
Det er jo sådan set meget betryggende.
Det kan godt være, det næsten er et dumt spørgsmål, for jeg ved, at I arbejder tæt sammen ovre i blå lejr, men tror ordføreren, at Danmarksdemokraterne og Dansk Folkeparti godt er klar over, at der ikke er nogen som helst sandsynlighed overhovedet for, at det kommer til at ske, at klimaafgiften bliver droppet?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-09-09:
Regeringen har lavet en af de bedste finanslove
nogen sinde.
Bl.a. også i forhold til kørsel og landdistrikter har vi jo netop indført det, at unge kan tage bilen.
De kan køre, når de er 17 år, og de får et fradrag.
Så jeg synes bestemt, at vi har præsteret også på det her område.
Det er jo ikke en helt gennemarbejdet tanke endnu, men jeg kan godt ridse hovedlinjerne op.
Det er, at unge skal have mulighed for at komme ud og arbejde uden at tage job fra nogen andre, altså f.eks. være med inden for sundhedssektoren eller andre steder, det kan ude i være civilsamfundsorganisationer, hvor de kan være med til at gøre en forskel.
De kan komme ud og opleve det for netop at få den her dannelse og opleve, hvordan det er at interagere med andre mennesker, der måske kommer med en helt anden baggrund, end de selv gør.
Christina Olumeko (ALT), 2025-09-09:
Det ser vi meget positivt på, og vi håber i Alternativet, at det kan være med til at få styrket de fællesskaber, som vi i dag ser skrumpe ind.
Så det ser vi positivt på.
Så til en anden boldgade.
Jeg har lagt mærke til, at Moderaterne ligesom Alternativet går ind for at nedsætte momsen på frugt og grønt.
Jeg tror faktisk, at det måske var ordføreren selv, der sidste år udtalte til Danmarks Radio, at man bestemt arbejdede for det i forbindelse med Skatteministeriets analyse af den politik.
Men vi kan ikke se det i finanslovsforslaget.
Er det stadig noget, Moderaterne arbejder for, og hvorfor er det ikke lykkedes at få det ind i finanslovsforslaget?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-09-09:
Det er da bestemt stadig væk moderat politik.
Vi har valgt at skrue på nogle andre knapper, som kan virke stort set her og nu, så folk får flere penge mellem hænderne.
Så kan de jo selv vælge og finde ud af, hvad de har lyst til at putte i deres indkøbskurv.
Det vil jeg ikke stå her og diktere; men jeg håber da, at nogle af pengene også bliver brugt på frugt og grønt.
Og så ser jeg jo selvfølgelig gerne, at vi kommer til at bruge noget krudt på at få opbygget et system, så det er nogle ting, vi kan skrue på mange år frem.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-09-09:
Tak til ordføreren for en tale, der i hvert fald gør, at man lytter efter, altså det her med at lave referencer til, hvad man ser, når man kigger ud af bilruden, eller en sang.
Det er altid et super stærkt virkemiddel, og man bliver i virkeligheden i godt humør og måske lidt forført af det også.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren om et af de områder, som ikke er i finanslovsforslaget.
Det er efterhånden bredt anerkendt, at der mangler forskning og viden omkring kvindesygdomme.
Hvordan kan det være, at der ikke afsat så meget som 50 øre til forskning, efteruddannelse, viden, videncenter på det her område?
Hvordan kan det være, at det ikke er afspejlet i årets finanslovsudspil?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-09-09:
Vi har gennem de sidste par år givet rigtig, rigtig mange milliarder til vores sundhedssystem, og det er også et emne, der optager os stadig væk.
Vi mangler den her forskning i kvindesygdomme.
Vi har en masse forskning på mus og mænd og alt mulig andet, men vi mangler forskning på kvinder, og det optager os stadig væk også.
Så det er alle tiders, hvis det er noget, som Enhedslisten tager med ind til forhandlingerne.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-09-09:
Det betyder vel, at Moderaternes ordfører kan bekræfte det, som regeringspartierne har sagt de seneste måneder, hvor vi har haft den her diskussion.
Vi havde også beslutningsforslag i den tidligere samling, som handlede om at afsætte midler til forskning i kvindesygdomme.
Der var det jo mantraet, at midlerne skal stå mål med de udfordringer, der er.
Vil ordføreren for Moderaterne bekræfte, at der er tale om ret store udfordringer, fordi der mangler midler, og der mangler viden, og at man derfor med passende grund kunne afsætte midler til den her forskning og til efterfødselsklinikker osv.?
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-09-09:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Man blev klogere af ordførerens tale.
Det gjorde man, fordi man kan finde ud af, at Moderaterne laver deres politik ud fra Nik & Jays sangkatalog, og det er jo dejligt.
Jeg kan forstå, at den der »En dag tilbage« skulle man have sunget inden valget, så folk havde vidst, at det var den sidste store bededag, man fik.
Apropos at gå tilbage – det gør man så med kødet; det lægger man tilbage, for det har man heller ikke råd til, efter at Moderaterne er kommet i regering.
Så det giver rigtig god mening, når Moderaterne siger, at det er Nik & Jay, der er stamfædre til deres politik.
Jeg tror, der er mange af min kollegaer herinde, der tænker, at nu giver det pludselig mening, og så er vi mange, der håber, at deres sidste sætning så bliver, at der er ét valg tilbage, og der håber vi på, at hvis tendensen fortsætter, er sangkataloget i hus – Det sidste valg til Moderaterne – og så kan vi komme tilbage til politikere, som ikke altid bare baserer sig på populær- og popmusik, og det ville jo være rart.
Men jeg har et spørgsmål: Hvorfor har man i Moderaterne valgt at gøre det dyrere for ganske almindelige studerende i Nordjylland at skulle tage toget ved at indføre en CO 2 -afgift, der gør det dyrere at tage med offentlig transport?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2025-09-09:
Først vil sige, at jeg normalt er meget modtagelig for ordførerens humor, men jeg synes, at indledningen her var lige grænseoverskridende nok.
Vi har i regeringen gjort det billigere at være dansker med det her finanslovsforslag.
Vi fører en god og ansvarlig finanspolitik.
Vi træffer også nogle af de ubehagelige beslutninger, men beslutninger, som kan være nødvendige, såsom at fjerne store bededag, som – ligesom ordføreren sagde – frigav 8.500 årsværk og har givet penge til forsvaret.
Det er forskellen på Moderaterne og hr. Kim Edberg Andersens parti.
Vi tager ansvar, og vi tør træffe beslutninger, der ikke altid er rare.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-09-09:
Altså, en supergod beslutning – flere penge til kokkeskoler i Kairo.
Værsgo danskere, den betaler i bare med store bededag, fordi udenrigsministeren har behov for, ja, hvad var det ordføreren sagde, at bekæmpe Putin ved at sende flere penge til Afrika.
Jeg ved ikke, hvilken sang man har digtet det ud fra i Nik & Jays katalog, men det kan ordføreren måske gøre mig klogere på.
Virkeligheden er, at man jo ikke har taget ansvar.
Man har sørget for at komme ind i en ministerbil, og så har man sikret sig, i forhold til at det bare skal komme en selv til gavn.
Og så nu op til et valg finder man lige pludselig ud af at sænke nogle afgifter, fordi Moderaterne har fundet ud af, at det er blevet så dyrt at være dansker, at man bliver nødt til at gøre noget for at få vælgerne tilbage.
Men jeg vil gerne have svar på spørgsmålet: Hvorfor skal det være dyrere for nordjyske studerende at tage med offentlig transport på grund af Moderaterne?
Peter Kofod (DF), 2025-09-09:
Ja, for vi er jo forskellige partier.
Jeg er ikke religiøst imod skattelettelser.
Jeg går dog ikke ind for så store skattelettelser, som Socialdemokraterne har givet, men jeg er ikke religiøst imod, at man giver danskerne nogle af deres egne penge tilbage.
Hvis vi skulle vælge, hvor danskerne skulle have nogle af de her penge tilbage, er det bl.a. på afgifter.
Vi vil gerne have, at det bliver billigere at handle.
Men det skal også helst være nogle skattelettelser, man kan mærke i bunden, hvis man er folkepensionist eller førtidspensionist, hvis man har en lille indkomst.
Jens Joel (S), 2025-09-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ind til noget, som i hvert fald ligger mig meget på sinde, nemlig udenlandsk arbejdskraft og det, at der er styr på, hvem der kommer hertil.
Det tror jeg også at ordførerens parti er meget optaget af.
Liberal Alliance har i et iværksætterudspil foreslået, at sagsbehandlingen i forhold til udenlandsk arbejdskraft, om man så må sige, vendes på hovedet, så man som udgangspunkt antager, at man er godkendt, og så må man afvises efterfølgende, hvis man ikke lever op til kravene i beløbsordningen eller andet.
Vi har også hørt den såkaldte KLAR-alliance tidligere tale om, at man skulle have lov til at komme ind, og hvis man så ikke længere havde et job, måtte man så sendes ud.
Er de her måder at give en meget nem adgang til det danske arbejdsmarked og til Danmark på noget, som Dansk Folkeparti kan acceptere?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-09-09:
Jeg tror, at mange af de mindre projekter kan Grønland selv tage sig af.
Vi har jo også et investeringsfirma i Grønland, f.eks. Nalik, men jeg tror, at man, når vi snakker om projekter til flere millioner, er nødt til at se på, om man kan indgå en god aftale mellem Grønland og Danmark.
Det er jo også vigtigt for mig at sige, at der vil være en form for krav.
Der vil altså, ligesom når du går ned og låner penge i banken, være en form for renter, der vil være et ønske om at sidde med i nogle bestyrelser eller noget i den stil.
Det synes jeg sådan set også er en diskussion, der må være mellem naalakkersuisut og regeringen.
Kim Aas (S), 2025-09-09:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Jeg vil godt lige spørge lidt ind til noget af det, der jo fylder rigtig meget, netop sikkerhedspolitik.
I finanslovsforslaget, som er fremsat, er der jo lagt vægt på det her samarbejde mellem de allierede, herunder NATO, i forhold til en overvågning af Arktis.
Hvordan ser ordføreren på den balance, der skal være imellem det internationale samarbejde, men også den lokale forankring i Grønland?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-09-09:
Mange tak.
Jeg tror jo, at særlig den her lokale forankring er noget, som vi kan byde ind med fra Grønlands side.
Man skal jo indgå i en ny arktisk kapacitetspakke, og der vil jeg sige, at jeg tror, det er ekstremt vigtigt, at vi fra Grønlands side i videst muligt omfang er med, fordi vi jo ikke kun kan pege på, hvad der er udfordringen, men faktisk også på, hvad der er løsningerne.
Jeg tror, det er vigtigt at huske på Arktisk Basisuddannelse, som er IA's gamle idé.
Det er jo den største succes, vi har på forsvarsområdet i Grønland, fordi vi netop formår at lade de to interesser, altså nogle danske forsvarsinteresser og nogle grønlandske forsvarsinteresser overlappe, og det skal vi gøre meget mere af.
Kim Aas (S), 2025-09-09:
Tak for svaret, og jeg vil spørge lidt i forlængelse af det.
Hvilke initiativer mener ordføreren særligt skal prioriteres, hvis de afsatte midler skal styrke trygheden blandt de grønlandske borgere?
Aaja Chemnitz (IA), 2025-09-09:
Der er to ting.
Det ene er at skabe rammerne, og det kan være infrastruktur, det kan være digital infrastruktur, og det kan være tilgængeligheden i forhold til at komme rundt for forsvaret, men også for lokalbefolkningen i Grønland.
Jeg er jo meget fortaler for en vej mellem Sisimiut og Kangerlussuaq.
For mig at se er Kangerlussuaq – Søndre Strømfjord – en forsvarshub, og ud over Arktisk Kommando i Nuuk mener jeg også at store dele af aktiviteterne bør foregå i Kangerlussuaq.
Vi har adgang til en atlantlufthavn, samtidig med at vi har en dybhavshavn i Sisimiut, og det gør det rent logistikmæssigt meget lettere for forsvaret at sikre, at man kan komme rundt med de varer og det materiel, som man skal rundt med til forsvaret i hele Grønland.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Jeg vil tage et emne op, vi diskuterede meget sidste år, nemlig antallet af ansatte i staten, der beskæftiger sig med administration.
Der står jo i finanslovspjecen, at tallet er steget med 13.500 siden 2019.
Sidste år gik de blå partier sammen til forhandlinger om gerne at ville have det sat op, altså regeringen havde lagt en plan om 1.000 ansatte, og vi ville gerne have det længere op.
Jeg kan huske, at finansministeren stod og sagde, at vi var forkølede musketerer og alt muligt, fordi vi havde sagt, at det måtte man jo komme med et udspil om fra de forskellige styrelser, og at ministeriet ligesom måtte spille ind med det.
Det var simpelt hen, som man måtte forstå det sidste år, ret useriøst.
Hvis man så læser, jeg tror, det er side 22 i finanslovspjecen, så står der, at regeringen bruger præcis den model, som de blå partier kom med sidste år.
Jeg vil høre, om ikke ministeren bare kan bekræfte, at den model, den metode, vi kom med, er præcis den samme, som regeringen selv kommer med i år.
I forlængelse af det vil jeg høre, om det her er et tal, man kan skrue på til en finanslovsforhandling.
For jeg tror, der er flere andre end bare mit parti, der godt kunne tænke sig, at man måske var lidt mere ambitiøs end at have et tal, der hedder 2030, i forhold til først at komme i mål med det der.
Så kan ministeren bekræfte de to ting?
Nicolai Wammen (S), 2025-09-09:
Jeg kan bekræfte, at det var en flok forkølede musketerer, der kom din ad døren med den forhandlergruppe, der ankom sidst.
Det virkede helt ærligt, som om man havde skrevet sine forslag ned på bagsiden af en serviet, og det var ikke imponerende.
Det kan jeg godt bekræfte.
Så kan jeg også bekræfte, at vi i regeringen sagde, at vi ville starte med 1.000 årsværk, og at vi så i øvrigt så det som en begyndelse og ikke som en afslutning.
Det, vi er kommet med, handler jo om at finde, hvad der svarer til for ca. 5,5 mia. kr. færre penge, vi så kan bruge på det administrative, end vi ellers ville have gjort, hvilket har til formål, at vi kan bruge skatteborgernes penge klogere og bedre.
I modsætning til de partier, der kom ind ad døren dengang, så har vi nu lagt en fuldstændig klar plan for, hvordan vi vil gøre det år for år, frem.
Hvis man har fulgt aviserne de seneste dage, kan man også se, at det nu også bliver udmøntet ude i de enkelte ministerier.
Så forskellen på det, der kom fra dem, der kom ind ad døren, er, at der var intet konkret, hvor det, vi er kommet med, til gengæld er fuldstændig konkret.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-09-09:
Jeg ved ikke, om man må grine af debatten i Folketingssalen, men det er jo præcis det samme.
Man kan jo slå op i medierne og se, hvad vi foreslog.
Vi stod foran Finansministeriets dør og sagde præcis det samme.
Man sagde, at det var fugle på taget, at det var useriøst, at vi var forkølede.
Jeg ved ikke, om ministeren selv er forkølet i dag, for det var præcis samme model – men fair nok.
Hvis vi så køber ind på den model, regeringen har lagt frem, som var den samme, vi havde sidste år, så er vi jo enige.
Så er spørgsmålet bare, hvor meget man vil skrue på den.
Så er ministeren med på, at vi skruer op for det tal?
Det kan vel ikke være så svært.
Nu er det bare metoden.
Nu skal vi bare skrue lidt op for det.
Nicolai Wammen (S), 2025-09-09:
Vi synes jo, vi har lagt et ambitiøst program frem.
Det er tusindvis af årsværk, vi taler om her, hvor vi går ind og peger på, at der kan vi ministerium for ministerium og styrelse for styrelse bruge færre mennesker, ikke fordi dem, der er der i dag, ikke passer deres arbejde, men fordi vi, som har ansvaret for at bruge skatteborgernes penge bedst muligt, synes, at de penge kan bruges på nogle vigtigere opgaver til gavn for den enkelte borger i Danmark.
Jeg har set, at man på konventet har sagt, at man nu vil finde utrolig mange flere tusind, og jeg glæder mig til at se det konkrete forslag fra hr. Dennis Flydtkjær og andre repræsentanter fra konventet.
Karin Gaardsted (S), 2025-09-09:
Tak for det svar.
Hvilke konkrete indsatser kan det grønlandske samfund selv klare?
Og hvilke af dem er der brug for opbakning fra Danmarks side til?
Peter Kofod (DF), 2025-09-09:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg kunne godt lide finansministerens billede af Peter Sabroe, for jeg synes, det fortæller en smuk historie.
Men er regeringen i virkeligheden ikke en dårlig repræsentant for Sabroes arv i dag?
Sagen er, at mens der er danskere derude, der ikke kan fylde indkøbskurven med de mest basale ting, deler regeringen ud til det, jeg vil kalde eliten, 4 mia. kr. mere til EU, puf, væk; endda stigende året efter, hvis man kigger forslaget igennem.
Undervurderer regeringen ikke den arv, som finansministeren påstår man står på skuldrene af?
Man ser bort fra mange af de danskere, der kan have svært ved at få tingene til at hænge sammen, og så bruger man i virkeligheden det, der er muligheden for at gøre deres liv bedre.
Det er det, man interesserer sig for, altså at løse verdens problemer, mens man glemmer det, der er lige uden for ens egen dør.
Christina Olumeko (ALT), 2025-09-09:
Helt bestemt.
Jeg tror ikke, at der er nogen partier, der ønsker at tvinge folk til at købe hverken det ene eller det andet.
Men vi kan herfra lave nogle incitamenter, i forhold til hvad der er billigere end andet, og det, jeg hører regeringen sige her, er, at usunde varer skal være billigere, altså sukker, slik og chokolade, og det synes jeg er ærgerligt, og jeg glæder mig også til at få regnet på de sundhedsmæssige konsekvenser af det.
Det kommer vi til at stille udvalgsspørgsmål om i Alternativet.
Vi kunne bruge de penge på noget, der både var sundt og godt for pengepungen, og der savner jeg lige den prioritering fra regeringens side.
Per Larsen (KF), 2025-09-09:
Tak for det, og tak for en rigtig fin tale.
Mit indtryk er jo, at der ikke sådan er nogen snuptagsløsninger, men der er behov for et langt sejt træk i forhold til at højne uddannelsesniveauet og i det hele taget få løst nogle af de problemer, som presser sig på.
Aaja Chemnitz (IA), 2025-09-09:
Mange tak, også for at sætte fokus på netop sundhed og socialområdet, for det tror jeg er vigtigt, og jeg tror, at hvis det er, vi gerne vil ændre forholdene i Grønland, så er det børn og unge, vi skal fokusere på.
I dag er det sådan, at det er cirka en tredjedel af Grønlands befolkning, som er børn og unge, og derfor er det jo også Grønlands fremtid, og det er ekstremt vigtigt, at vi får dem til at få en uddannelse og komme ud på arbejdsmarkedet og være med til at bidrage.
Der tror jeg, at uanset om vi snakker uddannelse eller om vi snakker sundhed, så starter det hele i virkeligheden på socialområdet.
Og jeg tror rigtig meget på, at det er fra 0-3 år, vi virkelig kan gøre en forskel, og det har man jo også rigtig gode erfaringer med fra dansk side.
Derfor tror jeg, at hvis vi kun poster penge i sundhed og glemmer den forebyggende del, vil vi altid halte lidt bagefter.
Så tanken er i virkeligheden at tænke lidt mere langsigtet end kun at poste penge i sundhed.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-09-09:
Tak til fru Aaja Chemnitz for en god og spændende tale.
Jeg har også tidligere hørt ordføreren sige »Intet om os, uden os« ved bordet.
Og derfor synes jeg heller ikke, det tilkommer mig at skulle vælge iblandt de gode forslag, der bliver nævnt.
Jeg synes, det er et interessant forslag, som kan mange ting, og der ligger måske også mellem linjerne – eller det er i hvert fald det, jeg vil høre om – at der jo er andre, der står klar til at investere, hvis ikke også man i Danmark er det.
Er det fru Aaja Chemnitz' oplevelse, at der er behov for nogen ekstra danske investeringer nu?
Ellers er der nogle andre, der er klar.