Troels Ravn (S), 2017-05-04:
Først tak til ministeren for at tage initiativ til denne redegørelsesdebat.
Det er en god og tiltrængt mulighed for at sætte fokus på nogle af de udfordringer, som vores landdistrikter står med.
Vi oplever heldigvis en positiv udvikling flere steder i landet, som ministeren også kommer ind på i sin skriftlige redegørelse, men vi er langtfra i mål.
Der er fortsat for mange steder, hvor de oplever fald i befolkningstallet, har en høj ledighed, og hvor en stor andel af borgere er på kontanthjælp og førtidspension.
Mange føler, at de er koblet af udviklingen.
Det kan være den lokale læge, folkeskole eller supermarked, der er lukket eller flyttet.
Jeg vil dog godt starte med at anerkende nogle af de initiativer, som regeringen har taget.
Det gælder eksempelvis udflytningen af statslige arbejdspladser, aftalen mellem Folketingets partier om at sikre en bedre lægedækning i hele landet og billigere færgetakster, om end vi ikke er i mål i forhold til de løfter, der blev givet før valget, om indførelse af den fulde landevejsmodel.
Men det er gode forslag, som Socialdemokratiet bakker op om, fordi de er med til at trække i den rigtige retning i forhold til at sikre et land i bedre balance.
Det er ikke kun socialt, men også geografisk.
Det gælder, når der skal deles penge ud.
Vi ved, at regeringens ønske om topskattelettelser særlig vil gavne de nordsjællandske kommuner, mens landdistrikterne bliver forbigået.
Eksempelvis ville en borger i Hørsholm med regeringens tidligere 2025-plan få en topskattelettelse på 2.500 kr. om året, mens topskattelettelsen på Langeland blot ville være på 40 kr.
Det samme billede ville vi også have set med boligbeskatningen, hvis det ikke var lykkedes Socialdemokratiet at få indført det såkaldte millionærknæk.
Men det er ikke kun, når der skal deles penge ud, at der er udfordringer, for også regeringens sparekniv rammer ofte landdistrikterne.
Det gælder bl.a. den årlige besparelse på uddannelsesområdet, der rammer uddannelsesinstitutionerne i provinsen og i landdistrikterne særlig hårdt, fordi de her har mindre hold og uddannelsesinstitutioner, der er særlig sårbare over for nedskæringer.
Og LAG-midlerne, der ellers bidrager til vækst og udvikling og beskæftigelse i landdistrikterne, er beskåret med en tredjedel.
Så er der kontanthjælpsloftet, der rammer kommuner i landdistrikter med mange på overførselsindkomster, såsom Lolland Kommune, rigtig hårdt.
Kommunen oplever endda, at flere kontanthjælpsmodtagere flytter til kommunen som følge af kontanthjælpsloftet for at få en billigere bolig.
Vi er mange, der vurderer, at det nye kontanthjælpsloft sætter skub i en udvikling, hvor kontanthjælpsmodtagere søger mod yderområder, hvor det i forvejen er vanskeligt at finde job.
Det er ulighedsskabende i økonomisk og geografisk forstand.
Befolkningens bosætningsmønstre ændrer sig, og uligheden forøges.
I stedet for at der kommer job, kommer der kontanthjælpsmodtagere.
Der er eksempelvis Lolland, som toppede listen over kommuner med flest borgere på kontanthjælp i 2014.
Det viser tal fra Danmarks Statistik.
I 1990 lignede Lolland en gennemsnitskommune med hensyn til befolkningssammensætning, men høje boligpriser i hovedstadsområdet har ført til, at mange borgere på kanten eller uden for arbejdsmarkedet pakker flyttekasserne for at bosætte sig på øen.
Det er en udvikling, som kontanthjælpsloftet blot forstærker.
Dertil kommer, at regeringen fortsat modarbejder Togfonden DK, som ellers har til formål at binde hele landet sammen, ligesom regeringen har forsøgt at spænde ben for nye havvindmøller – også selv om det ville have kostet private arbejdspladser i landdistrikterne.
Man kan derfor undre sig over, at ingen af de såkaldte yderkommuner har fået støtte fra bredbåndspuljen i 2016, mens der til gengæld er givet støtte til projekter i Storkøbenhavn.
Vi formodede ellers, at hensigten med puljen var at understøtte områder i landdistrikter med dårlig bredbåndsdækning.
I sidste måned kom det frem, at der ikke siden regeringsskiftet har været afholdt møder i regeringens rådgivende udvalg om landdistrikter.
Både Landdistrikternes Fællesråd, Landbrug & Fødevarer, Friluftsrådet og De Samvirkende Købmænd er blandt de repræsenterede.
De eksempler, som jeg har nævnt her, som er med til at trække landet skævt,
viser vist, at regeringen godt kunne bruge et par gode råd.
Mit råd til regeringen skal derfor være, at man hurtigst muligt får indkaldt til et møde og tager organisationerne med på råd med hensyn til den førte politik.
Der er brug for, at vi skaber et land i bedre balance.
Der er brug for, at vi genskaber trygheden, udviklingen og sammenhængskraften i hele landet.
Fra socialdemokratisk side har vi derfor foreslået følgende initiativer til at skabe balance og vækst i hele Danmark: Udflytningen af statslige arbejdspladser skal færdiggøres, og nye udflytningsmuligheder skal løbende vurderes.
Konkret vil vi styrke SKAT med 1.000 ekstra medarbejdere i fire skattecentre uden for de store byer.
Vi foreslår, at to placeres i Jylland, et placeres på Fyn og et placeres på Sjælland og Lolland-Falster.
Vi har sammen med SF peget på et forsøg med lokale servicecentre med funktioner som jobcenter, bibliotek, borgerservice, medicinudlevering og sundhedsklinikker, som skal have åbent et par dage om ugen, fordi det kan være med til at genskabe lokale velfærdstilbud.
Vi fastholder vores ambition om Togfonden DK, der binder landet sammen og opgraderer 11 regionale strækninger.
Vi foreslår med vores seneste vækstudspil, at Vækstfonden styrkes med 5 mia. kr., så adgangen til risikovillig kapital for små og mellemstore virksomheder forbedres.
Det vil særlig komme virksomhederne i landdistrikterne til gavn.
Og endelig skal vi sikre uddannelser i hele Danmark ved give ufaglærte et uddannelsesløft og annullere regeringens planlagte besparelser på erhvervsuddannelserne.
Mange oplever, at afstanden mellem land og by er blevet større, men Danmark er for lille et land til store forskelle.
Vi håber derfor, at vi fremover her i Folketinget kan enes om at rette op på de skævheder, der er kommet mellem land og by de seneste år.
Der er nemlig et stort potentiale for vækst og beskæftigelse i vores landdistrikter.
Det potentiale skal vi udfolde med de rette politiske initiativer og i samarbejde med alle de mennesker og ildsjæle, der bor i landdistrikterne, de mennesker, der brænder for deres områder og har ressourcerne til at løfte dem.
Lad mig nævne et aktuelt eksempel, hvor regeringen skal passe på ikke at sidde på hænderne, men bør være mere aktive.
Maabjerg Energy Concept vil som det første i Danmark etablere fuldskalaproduktion i Holstebro af andengenerationsbioætanol baseret på halm, og man vil investere over 2 mia. kr. i projektet, der allerede har fået tilsagn om 293 mio. kr. i EU-støtte.
Det vurderes, at projektet her kan skabe 1.000 arbejdspladser i Holstebro og i hele Nordvestjylland.
For at komme i gang mangler de politiske rammevilkår, og her er det, at regeringen nøler.
Vi i Socialdemokratiet har presset på for at komme videre med projektet og ikke mindst realiseringen af de mange arbejdspladser, og nu er det så regeringens opgave at få afklaret, hvilke konkrete vilkår der skal på plads.
Tak for ordet.