runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
For det er i politik, som det er i privatlivet, at nogle gange kan det være godt med en lille krise, og der kom landbrugspakkeforhandlingerne jo som sendt fra himlen.
For pludselig lå krisen jo et helt andet sted end mellem Venstre og Liberal Alliance, og så var der ligesom mulighed for, at vi kunne pleje vores relationer igen.
Det er vores fornemmelse, at efter den krise er Liberal Alliance og Venstre kommet ind i en meget bedre gænge, og det glæder vi os meget over, ligesom vi glæder os til forhandlingerne til efteråret.
Trine Bramsen (S), 2016-06-01:
Den 11. januar i år sagde hr. Anders Samuelsen til BT følgende: »Jeg har fået et opkald fra finansministeren, og han garanterer mig, at regeringen selvfølgelig vil leve op til sit regeringsgrundlag.
Så længe han garanterer mig det, så giver jeg også en garanti for, at regeringen lever.«
Videre sagde hr. Anders Samuelsen
: »Og Claus Hjort har lige sagt til mig, at der kommer en skatteforhandling i foråret. Han har også garanteret mig, at der kommer skattelettelser både i toppen og i bunden.« Nu er vi jo i juni måned, og jeg synes egentlig, det er interessant at høre, om Liberal Alliance mener det her med at holde hånden under regeringen.
Der er ikke udsigt til lettelser.
Mener Liberal Alliance overhovedet noget med at true med at vælte regeringen, eller er det bare ord?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Vi forventer, at der både kommer lettelser i toppen og i bunden.
Vi er gået til valg på begge dele, og vi har med fornøjelse set, at regeringen har skrevet ind i sit regeringsgrundlag, at den vil begge dele.
Det bakker vi fuldt og helt op om.
Hvornår er vores mærkesager gennemført?
Altså, nogle af dem, vi snakker om her, er det vores faste overbevisning at vi til efteråret bliver enige med regeringen og andre om at finde løsninger på.
Så det er det, vi går efter.
Jeg lyttede også interesseret til både hr. Kristian Thulesen Dahls tale og svar.
Det gør jeg altid, for det er altid en fornøjelse at høre på.
Det er sådan, at jeg sådan set er enig i, at det er vigtigt, at kernevelfærden er i orden.
Det synes vi da også i Liberal Alliance.
Vi synes, det er ærgerligt, at den offentlige sektor også bruger penge på en masse, der ikke er kernevelfærd.
Det er da helt afgørende for Liberal Alliance.
Vi siger bare, at man også skal skaffe pengene.
En anden god måde at gøre noget på er jo at se på registreringsafgiften.
Det har vi talt om tidligere.
Så der er gode veje til at komme derhen.
Jeg glæder mig til, at vi til efteråret skal sidde og finde løsninger sammen med vores gode partnere.
Det har vi gode erfaringer med, også fra finansloven.
Så mon ikke vi finder hinanden.
Det tror jeg.
Jacob Mark (SF), 2016-06-01:
Tak for det, og tak for en ordførertale fuld af gejst.
Det er altid en fornøjelse at høre ordføreren.
Nu spurgte jeg lidt ind hos Dansk Folkeparti om mulighederne for, at Dansk Folkeparti deltager i topskattelettelser i efteråret, og de svarede jo noget vævende, vil jeg sige.
Hr. Kristian Thulesen Dahl sagde, at før man nogen sinde kunne levere flertal til det, skulle kernevelfærden være på plads uden så at definere, hvornår det var tilfældet, og så skulle de lægges i bunden.
Jeg vil egentlig bare gerne høre: Er ordføreren enig i de betragtninger om, at de skal lægges i bunden, altså at der skal laves skattelettelser i bunden, før man laver dem i toppen?
Og skal kernevelfærden være på plads først?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Det er to forskellige ting.
Det er vi helt enige om.
Det er sådan, at hvis man havde vedtaget det beslutningsforslag, som vi oprindelig havde fremsat, er det i dag vores vurdering, at der alligevel ville være visse begrænsninger på, hvor meget der ville komme fuldt og åbent ud, fordi man ikke kunne fremlægge det hele.
Derfor mente vi, at det er klogere med den aftale, som vi med stor glæde har lavet med hr. René Gade og Alternativet.
Det er vel egentlig også derfor, at Alternativet er med i aftalen?
Så kan det være, at Alternativet og andre partier har andre tillægsønsker ud over det, vi er blevet enige om.
Det må man så kæmpe for at få et flertal i Folketinget for.
Det kan jo være, det sker en dag, og så må vi tage den derfra.
Jacob Mark (SF), 2016-06-01:
Jeg har lært, at man skal stille enkle spørgsmål og lukkede spørgsmål for at få svar herinde, så nu vil jeg forsøge med to af den slags.
Foretrækker Liberal Alliance lettelser af skatten i toppen eller i bunden, og er der en frist for, hvornår Liberal Alliance senest i den her valgperiode har fået gennemført deres mærkesager om topskattelettelser?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Ja, det tror jeg, og jeg vil sige det sådan, at jeg er enig med ordføreren i, at regeringen har Liberal Alliance præcis dér, hvor de gerne vil have Liberal Alliance, nemlig på den anden side af tjørnehækken med sværdet, som gør, at vi kan komme op af vores tornerosesøvn, og at der kan komme gang i væksten igen.
Det er lige præcis dér, regeringen ønsker at vi skal være, og der er vi.
Det kan jeg love spørgeren.
Kaare Dybvad (S), 2016-06-01:
Tak, og tak til ordføreren for den lyriske indledning.
Jeg skal jo ikke være den, der står og påstår, at Liberal Alliance sådan generelt er lidt eventyrlig i sin politik, men jeg vil alligevel forsøge at få ordføreren lidt ned i det konkrete.
Den 18. september sidste år sagde hr. Simon Emil Ammitzbøll
følgende:
»Prøv at høre: Vi skal have nedsat den topskat.
Og det tror jeg også, vi får.
Og det tror jeg blandt andet, fordi Lars Løkke ved, hvor vigtigt det er for os.
Vi vil stå præcist lige så hårdt på kravet, som vi gjorde, dengang regeringen blev dannet i juni.
Vi har støttet en regering, der har topskattelettelser med på sit program.
Det var en forudsætning dengang, og det vil det også være til foråret.«
Mit spørgsmål til ordføreren er så, om de topskattelettelser, som står i regeringsprogrammet, er nok for Liberal Alliance, eller om man vil have yderligere topskattelettelser ud over dem.
Erik Christensen (S), 2016-06-01:
Jeg vil gerne fortsætte lidt med det, som vi har været inde på nogle gange, nemlig at Liberal Alliance jo lægger meget vægt på at få topskattelettelserne igennem.
Nu var Simon Emil Ammitzbøll lidt inde på, at vi var gode til at finde citater, så jeg vil gerne lige nævne, at så sent som i lørdags sagde Ole Birk Olesen
: Hvis regeringen ikke er villig til at give os de skattelettelser, selv om det er både økonomisk og politisk fornuftigt og kravet er meget småt, i forhold til hvor mange penge der er på bordet, så er der noget galt med regeringen, og så fortjener den ikke at være regering, og så trækker vi tæppet væk under regeringen. Hvordan skal vi opfatte det?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Vi har ikke stillet forslag om, at man skal gøre noget ved dagpengene, men det er klart, og det er kendt, at vi ønsker en lavere kontanthjælpssats, end der er i dag.
Det vil jeg da gerne svare på, fordi det ønsker vi.
Hvor vil vi finansiere det?
Ja, det vil jo gøre ret mange steder.
Vi vil jo bl.a. effektivisere den offentlige sektor med 1 pct. om året og dermed finde en række milliarder til at kunne sørge for, at der er råd til at lave de skattelettelser, der gør, at vi får gang i væksten.
For hvis ikke vi får gang i væksten, vil jeg sige til hr. Finn Sørensen, så kan vi stoppe med at diskutere velfærd, for så er der ingen velfærd at fordele til sidst.
Finn Sørensen (EL), 2016-06-01:
Ordføreren svarede jo ikke på mit spørgsmål, men skal det udlægges sådan, at LA ikke stiller krav om nedsættelse af kontanthjælp og dagpenge, og at man altså siger: Okay, nu har det fået et så lavt niveau, som det skal have, og det er fint, så det gør vi ikke?
Det andet spørgsmål er: Hvordan vil LA så finansiere de skattelettelser både i bunden og i toppen?
Hvis det ikke sker ved at sænke overførselsindkomster, hvor skal man så finde pengene?
Er det så ved at skære i udgifterne på velfærdsområdet?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Ordføreren sagde til sidst, da han citerede statsministeren, at det i hvert fald var korrekt citeret.
Det var godt, ordføreren sagde det, fordi jeg sagde noget lidt andet i min ordførertale.
Jeg sagde, at forskellen skulle være større mellem at gå på arbejde og være på overførselsindkomst – det er rigtigt.
Det kan man jo gøre på flere måder.
Jeg synes da, at den mest oplagte måde at gøre den forskel større på er at sørge for, at folk, der går på arbejde, ikke skal betale så meget i skat af de førsttjente penge.
Det var jo derfor, jeg kom med eksemplet og sagde: Ingen, der går på arbejde, skal betale skat af de første 7.000 kr. om måneden.
Det er virkelig et socialt afbalanceret forslag.
Det er et forslag, som øger forskellen på at være i arbejde og på at være under passiv forsørgelse, så det vil sådan set have utrolig mange gode effekter.
Jeg troede egentlig, at Enhedslisten var tilhænger af noget lignende.
Finn Sørensen (EL), 2016-06-01:
Nu er det ordførerens eget udsagn, der lige skal til citat, og det er, at jeg hørte ordføreren sige i sin ordførertale – i øvrigt tak for den veloplagte stil i det hele taget, det frisker altid her midt på eftermiddagen – at forskellen mellem lønnen og kontanthjælpen skal være større.
Det flugter jo egentlig meget godt med statsministerens udmelding her for nogle timer siden, hvor en af de syv udfordringer efter statsministerens opfattelse er, at vi har nogle ret generøse overførselsindkomster – det var i hvert fald et ordret citat – underforstået, at de nok også skal længere ned.
Så spørger jeg bare: Hvor meget skal dagpenge og kontanthjælp sættes ned med, førend LA er tilfreds?
Er det et krav, som LA vil stille i finanslovsforhandlingerne, og et krav, der skal opfyldes som forudsætning for at indgå en finanslovsaftale, at der bliver skåret ned på kontanthjælp og dagpenge?
Og er der andre overførselsindkomster, som LA også gerne vil have sat ned og strammet op ved samme lejlighed?
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Som jeg sagde til spørgerens sidekammerat tidligere i debatten, er vores synspunkter kendte.
Vi har besluttet os for, at vi ikke vil sige dem igen uge efter uge, men vi er sikre på, at vi finder gode løsninger med vores samarbejdspartnere til efteråret.
Så må jeg i øvrigt bare i en parentes sige til sidst: Jeg er så misundelig på Socialdemokraterne over, at de har så gode researchere, så de kan finde citater fra alt mellem himmel og jord.
Kaare Dybvad (S), 2016-06-01:
Hvis vi bliver i det lyriske, kan man jo citere H.C. Andersen for, at det er dråben, som huler stenen.
Så jeg vil alligevel prøve igen at spørge, om ordføreren kan bekræfte, at topskattelettelser til efteråret er en forudsætning for, at Liberal Alliance vil støtte regeringen året ud.
Simon Emil Ammitzbøll (LA), 2016-06-01:
Nu synes jeg alligevel, at Socialdemokraterne skruer op for retorikken.
Man har åbenbart en fornemmelse af, at de blå partier finder hinanden til efteråret, så derfor vil man høre, om vi ikke lige vil skrue op for kravene, sådan at man kan bevare en eller anden form for uro i blå blok.
Altså, jeg synes, det er meget godt forsøgt, men alligevel, vil jeg sige til hr. Kaare Dybvad, er det måske lige på den smarte side.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2016-06-01:
Tak for det, formand.
Og tak for ordførerindlægget.
Der er jo rigtig mange spændende ting i vælten under sådan en afslutningsdebat.
Det, som er baggrunden for mit spørgsmål, er de udtalelser, der har været en del steder, om, at Alternativet jo ikke vil støtte en socialdemokratisk leder som statsministerkandidat for enhver pris – det er i spil.
Hr. Uffe Elbæk har sagt, at det udfordrer den gængse tankegang om, hvordan man bygger regeringens sager op og sådan nogle ting.
Det er meget spændende.
Men hvis ikke man gør det pr. automatik, er mit spørgsmål så egentlig bare: Hvad er det for politiske krav, der skal være opfyldt, for at man så alligevel vil gøre det?
For det er jo politik, det handler om, og ikke alt det andet.
Det interessante for os og alle danskere at vide
er jo: Hvad er det for nogle politiske krav, Alternativet vil stille for så alligevel at ville pege på fru Mette Frederiksen som statsminister?
René Gade (ALT), 2016-06-01:
Det eneste, jeg ønsker at tale om her, er denne fulde åbenhed.
Den får man altså ikke, når man frasiger sig retten til, at danske soldater, danske veteraner, de lande, vi har været i krig i, og vi politikere får indsigt i, hvad der egentlig har ligget til grund for vores krigsdeltagelse.
Det får vi først den dag, når vi får det folkeretlige og juridiske ansvar placeret.
Når det er sagt, vil jeg sige, at jeg ser frem til vores historiske udredning, men det er to forskellige ting, og derfor synes jeg ikke, at Liberal Alliance kan sige, at man ønsker fuld åbenhed om Danmarks krigsdeltagelse.
Jacob Mark (SF), 2016-06-01:
Okay, men der står bare i folkeskoleplanen, at man vil tage folkeskolen fra kommunerne, og man sammenligner det med gymnasierne.
Men det kan vi altid snakke videre om.
Det er mere, fordi man siger, man vil tage den indflydelse fra kommunerne for at lave sådan et fælles skolevæsen.
Men noget af det, jeg synes er rigtig fedt ved Danmark, er, at man som kommunalpolitiker ude i kommunerne har en indflydelse.
Snart er Alternativet også et parti ude i byrådene mere end i dag, så vil Alternativet fratage kommunerne at lave fælles skolevisioner, altså hvor man siger: Vi har en plan for vores samlede skolevæsen.
Og vil man så bare lade skolerne fuldstændig selv planlægge, hvordan de vil tilrettelægge deres fag?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Mig bekendt siger vi ikke i vores undervisningspolitik, at alt skal lægges ind under Undervisningsministeriet.
Men det, vi meget gerne vil kæmpe for, og som vi har lagt op til i vores folkeskoleoplæg, er jo netop fuldstændig selvstændighed for den enkelte skole.
Man bliver altså nødt til at se på, hvordan vi kommer væk fra, at vi skal sidde herinde og lave måltal for, hvad der skal laves hvornår og hvor mange timer af det ene og det andet, hvad der skal læses hvornår, hvad man ikke skal læse, og hvad man skal kunne om mandagen og om tirsdagen og om onsdagen.
Jacob Mark (SF), 2016-06-01:
Tak, og tak for en god debat og et godt samarbejde i året, der er gået.
Jeg synes, det har været spændende at høre mange af jeres visioner.
Noget af det, som jeg har ventet på, og som SF og jeg personlig brænder meget for, er jo folkeskolepolitikken.
Alle nye partier skal jo have lov til at lave en ny politik, og Alternativets folkeskolepolitik kom så her for 1-2 måneder siden, og jeg læste den med spænding.
Men jeg er faktisk ikke helt enig i mange af de bud, som Alternativet kommer med.
Der er selvfølgelig også noget, vi er enige i.
En af grundideerne i Alternativets folkeskoleplan er, at man i fremtiden skal lægge alle Danmarks folkeskoler ind under Undervisningsministeriet.
Man skal simpelt hen droppe, at de ligger ude i kommunerne, lægge dem ind under Undervisningsministeriet og gøre dem til selvejende institutioner.
Sådan har jeg i hvert fald læst folkeskoleplanen.
Man sammenligner det med gymnasierne, som jo også er blevet selvejende.
Noget af det, vi frygtede med de selvejende institutioner dengang, var det her med alles kamp mod alle.
Og jeg vil høre, om ordføreren ikke frygter, at det ville øge konkurrencementaliteten, som vi fælles kæmper for at hindre, hvis man lagde alle folkeskoler ind under Undervisningsministeriet og gjorde dem til selvejende institutioner.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Vi vil meget gerne være med til at lave mange flere tiltag for klimaet og for miljøet, og det tror jeg også spørgeren ved.
Det her var en måde, hvorpå vi kunne skubbe på en aftale, som var sort.
Den blev grøn, og sådan ønsker vi faktisk at arbejde herinde.
Og nej, det, jeg husker fra den, er ikke, at alt er lukket væk i en kasse, og at der ikke er nogen, der må se det.
Men stadig væk må jeg også bare lige understrege, at det forslag, vi diskuterede i Folketingssalen, og som jeg også erindrer var et spørgsmål om bare at tage det, når vi ikke kan få andet, vedrørte ikkeklassificerede papirer, der skulle lægges frem, dvs. meget, meget lidt viden om noget, som er rigtig alvorligt, og som jeg synes vi skal arbejde videre på at få en kommissionsundersøgelse af.
Først må jeg sige, at den her boligjobordning – det står tydeligt – kørte i mange år og kørte i 2015 videre som det gamle boligfradrag, som spørgeren selv var med til at indføre, og så bliver det fremadrettet lavet til en grøn ordning.
Vi synes, det er fornuftigt at lave en ordning, som skubber på for, at vi begynder at få lavet klimatilpasninger og energirenoveringer af huse.
Det her er en af de måder, vi skubber på for det på.
Det mener vi er fornuftigt, og det gør vi både for fattigere borgere uden så mange midler og for rigere borgere.
Vi skal skubbe på for den her omstilling.
Jeg ved jo også, at spørgeren selv har haft et lignende forslag fremme for nogle år tilbage, hvor det var ganske fornuftigt.
Vi har været med i den her aftale omkring den her historiske redegørelse, fordi vi mener, at vi får mere ud af det her, end vi gør ved bare at lægge ikkeklassificerede papirer frem.
Samtidig har vi fået sikret, at vi kan arbejde videre.
Derfor arbejder vi videre med det.
Det vil jeg meget gerne finde frem og sende til spørgeren, men jeg kan ikke stå her og sige, hvilken liste af papirer den ene eller den anden kan få udleveret; så mange noter har jeg ikke med herop.
Martin Lidegaard (RV), 2016-06-01:
Der er jo to helt konkrete områder, hvor Alternativet har nået at sætte sit fingeraftryk i det forgangne år, nemlig på de to forlig, som Alternativet indgår i: Boligjobordningen og så det her med at undgå at få en offentliggørelse af Irakdokumenterne.
Og i forbindelse med begge dele har Alternativet jo så leveret, kan man sige, de afgørende stemmer til regeringen, der hverken kunne have gennemført en boligjobordning eller have lavet den her aftale, uden at Alternativet var med.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvor længe skal boligjobordningen, som ikke har nogen grøn effekt, som tilgodeser de rigeste familier i Danmark, og som enhver erkender i dag dybest set er penge ud ad vinduet, fortsætte?
Hvor mange år synes Alternativet at den skal fortsætte?
Så vil jeg gerne spørge om dokumenterne.
Jeg forstår jo, at det er myndighederne, der bestemmer, hvilke dokumenter de her historikere må citere fra og offentliggøre.
Har man fra Alternativets side sikret sig, at resten af offentligheden via aktindsigt kan få adgang til de her dokumenter?
Eller har man her lavet en aftale om lukkethed med regeringen, sådan at det altså kun er disse historikere, der så ikke må citere fra dokumenterne, der har adgang til dem?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Jeg håber da ikke, at aktindsigten som sådan lige pludselig stopper på grund af det her.
Det, der er vigtigt for mig at sige, er altså, at vi står med et flertal i det her Folketing lige nu, som ikke vil have den her undersøgelseskommission.
Det er realiteten.
Så kan vi sige, at vi gerne vil se ikkeklassificerede papirer og så ikke mere, og så kan vi stå og råbe igen: Vi vil have en undersøgelse af det her!
Vi vil have placeret et juridisk ansvar!
Men det kommer det jo ikke til at ske ved.
Vi synes, at det her er et skridt, og så vil vi kæmpe videre for det andet.
Vi kan kæmpe videre for det andet, som faktisk vil placere det ansvar, som vi begge ønsker at få placeret.
Martin Lidegaard (RV), 2016-06-01:
Det er fair nok.
Men måske kan vi bare lige høre, om Alternativet har sikret sig, at der er helt almindelig aktindsigt i de dokumenter, eller om de er blevet lukket ned som en del af aftalen.
Så er der selvfølgelig nogle, der er klassificerede, og nogle, der ikke er, og det forstår jeg godt ordføreren ikke lige på stående fod kan redegøre for.
Men det helt enkle spørgsmål, om man har sikret sig, at der kan gennemføres aktindsigt i dokumenterne, kunne man måske huske svaret på, hvis man har lavet den her aftale, der går ud på, at offentligheden ikke skal have adgang til dokumenterne.
Så vil jeg bare i al fredsommelighed sige om boligjobordningen, at jeg om nogen støtter enhver bevægelse i den grønne retning.
Problemet er jo bare, at det har vist sig, at der ikke er andet end et par få kilo CO2 i en ordning, som koster rigtig mange penge.
Så vi kunne nok få meget mere klimaeffekt ved at bruge de penge på en anden måde.
Eva Flyvholm (EL), 2016-06-01:
Altså, problemet med den her undersøgelse, som man har lavet, er jo, at den overhovedet ikke beskæftiger sig med de allermest centrale ting, som netop handler om fanger, og om der er blevet løjet for Folketinget om spørgsmålet om tortur og dødsstraf.
Det mener jeg er så stor en mangel, at man ikke kan lave den undersøgelse, og det, der bekymrer mig, er, at det vil blokere for den videre proces.
Jeg vil gerne høre: Har Alternativet fået nogen garantier for, at anmodningen om aktindsigt og spørgsmålet om det her emne i den kommende tid ikke bare vil blive affejet med, at der er en redegørelse i gang?
Og hvad kommer der i øvrigt til at ske med kommissionens egne dokumenter nu?
Det synes jeg vi har brug for et svar på.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2016-06-01:
Jeg synes faktisk, det ville være enormt interessant, hvis vi sagde: Hvordan vil skolerne gå sammen om at lave fælles skolevisioner i et givent område i Danmark?
Og det er den selvbestemmelse, vi snakker om.
Den synes vi er så vigtig at begynde at tage alvorligt herinde, så man ikke bare tænker, at det skal ud i kommunerne, og så kan vi herindefra gå og styre læreplaner samtidig, men at vi faktisk giver den enkelte skole fri og siger: I kender jeres elevsammensætning og ved, hvad for nogle udfordringer I har.
Og vi har faktisk tillid til, at der bliver uddannet superdygtige skolelærere, der kan varetage den undervisning.
Vi skal ikke detailstyre, men selvfølgelig kan skolerne gå sammen i værdifællesskaber og finde ud af at udvikle den bedste politik.
Det er der, vi gerne vil henad med folkeskolen.
Peter Skaarup (DF), 2016-06-01:
Alternativets ordfører, hr. Rasmus Nordqvist, var i sin tale inde på, at vi ikke løser udfordringen på flygtningeområdet ved at stramme lovgivningen.
Den skal løses internationalt.
Det var sådan i store træk det, der blev sagt.
Og det lyder også forjættende godt.
Spørgsmålet er bare, om det kan lade sig gøre.
Og det er: Hvilken vej vil Alternativet vælge efter et folketingsvalg?
Vil Alternativet vælge at søge direkte indflydelse på det, som en kommende regering ønsker sig på udlændingeområdet, hvor man siger til den regering, der måtte komme: Vi vil gennemføre en politik, der hedder at rulle alle udlændingestramninger tilbage?
Eller vil Alternativet sætte sig ud på sidelinjen og sige: Det må den regering, der nu sidder, rode med?
Joachim B. Olsen (LA), 2016-06-01:
Tusind tak for det.
Hr. Rasmus Nordqvist siger, at man ikke vil stille ultimative krav til en kommende regering.
På den måde er Alternativet ellers kommet ind i en almindelig christiansborgretorik.
Det siger de fleste partier jo herinde.
I den forgangne uge har Alternativets leder, hr. Uffe Elbæk, jo været i lidt af en mediestorm på grund af et interview med hr. Clement Kjærsgaard.
Det, der i hvert fald stod tilbage fra det interview, var, at Alternativet ønsker en anden asylpolitik.
Man er ikke så meget for at sætte tal på – om det er 10.000 eller 50.000 ekstra.
Men det, der i hvert fald brændte helt klart igennem – det må man give hr. Uffe Elbæk – var, at man ønsker en anden asylpolitik.
Sådan er det jo.
Det er den pris, man tager for at støtte en regering.
Jeg vil bare gerne bede om at få svar på spørgsmålet om, om det her er et af de områder, hvor der skal falde betaling.