Torsten Gejl (ALT), 2026-01-27:
Tak, formand.
Jeg skal starte med at sige, at Enhedslisten støtter forslaget, som går ud på at skabe et nationalt center for klimahandling som supplement til alle de gode videnscentre og aktører, der er på området i forhold til at skaffe os viden om klimapolitikken.
Det skal være et center, hvor stat, kommuner, universiteter, civilsamfund, erhvervsliv og private fonde sidder ved det samme bord, og hvor vi sikrer, at beslutninger træffes på det bedst mulige evidens- og erfaringsgrundlag, både teoretisk og praktisk.
Når man ser på de seneste års forsinkede, fordyrede og forliste danske klimaprojekter, må man sige, at behovet for at lave en mere intelligent klimapolitik skriger til himlen.
Listen over fiaskoer er så lang, at jeg næsten kun kan nævne det i overskrifter, hvis min tale ikke skal vare i timevis.
Hvis vi starter med vedvarende energi-projekter på land, lavede vi efter invasionen af Ukraine et mål om at firedoble produktionen af vedvarende energi på land i 2030.
Ifølge Green Power Denmark burde der blive tilsluttet 100 møller årligt for at nå målet.
Opsætningen er dog nærmest gået i stå.
Branchevurderingen vurderer, at vi både i 2025 og 2026 vil få et minus i strømmen fra vindmøller, fordi der hvert år også pilles gamle vindmøller ned.
Så det går altså rimelig skidt med opsætningen af vindmøller på land.
Også solcellebranchen melder, at udbygningen i de kommende år vil gå langsomt, så der går det også dårligt.
Et andet initiativ, vi har i gang, er elektrificeringen.
Her var det i november 2025 kun 22 pct. af det danske energiforbrug, der var elektrificeret, og det går langsomt med at få den danske industri og husholdningerne væk fra gas og olie.
I EU har der været et forslag om et fælles mål om, at 32 pct. af energiforbruget i 2030 skal være elektrificeret.
Med det nuværende tempo når Danmark først det mål i 2050, som det lyder i analysen.
Så det går virkelig dårligt.
Så kommer vi til fjernvarmen og et stop for gas.
Ifølge en politisk aftale fra 2022 skal alle gasfyr være skrottet i 2035, og udrulningen af fjernvarme være gennemført i 2028, så danskerne enten kan komme over på det eller få sig en varmepumpe.
Men det kan ifølge Kommunernes Landsforening og Dansk Fjernvarme ikke længere nås.
En analyse fra KL og klimaministeren fra august viser, at udrulningen går langsomt, og at fjernvarmeprojekter for mange tusinde husstande er droppet eller udskudt.
Så det går altså rigtig ringe.
Hvad så med brintrøret, der skulle løbe ned gennem Jylland og levere grønne brændsler til den tyske industri fra 2028?
Det er både blevet fordyret og forsinket, og rørets rute gennem landet er derfor blevet forkortet.
Det skal nu kun løbe fra Esbjerg til grænsen og efter planen stå klar i 2030, og hvis røret nogen sinde bliver til noget, er der 90 procents risiko for yderligere forsinkelser.
Så det går altså virkelig elendigt.
Hvad så med power-to-x, der handler om at lave elektricitet om til mindre flygtige energiformer?
Så længe det er usikkert, om der kommer et brintrør, der kan fragte nye brændstoffer til udlandet, holder investorerne igen med at sende penge efter power-to-x-projekter.
Omvendt får usikkerheden om udbygningen af power-to-x brintrøret til at se økonomisk mindre attraktivt ud.
Ifølge Klima- og Energiministeriets rapportering fra november 2025 er ambitionen fra 2022 om at nå en udbygning på 4-6 GW elektrolysekapacitet ikke længere teknisk muligt.
I Klimastatus 2025 skønnes det, at vi når 0,6 GW i 2030.
Så det går altså virkelig dårligt.
Hvad så med den grønne indenrigsrute, som statsministeren lovede os i et nytårsløfte fra 2022?
Den er også lagt i graven.
Så det er gået ret ringe.
Hvad så med udbygningen af elnettet?
Det er blevet kraftigt forsinket, og det har endda været tæt på at koste klimaministeren jobbet, fordi han ikke havde informeret sine kollegaer i Folketinget om en række store forsinkelser i udbygningen af elnettet.
Ifølge en opgørelse fra september fra det statslige selskab Energinet, som står for udbygningen, er i alt 141 af 199 elnetsprojekter i gennemsnit 29 måneder forsinket.
Erhvervsmediet Finans har regnet ud, at det sammenlagt giver mere end 340 års forsinkelse.
Så det går rigtig dårligt.
Hvad med havvindmøller?
Her blev det i 2022 besluttet, at Danmark skulle have 20 GW havvindmøller i 2035.
Det forestiller ingen sig længere.
Så hvordan synes vi dette går?
Det går ret dårligt.
Hvad så med pyrolyse, der er det her magiske kulstof, der skal hældes ud på landbrugsjorden for at undgå udsivningen af CO 2 ?
Klimarådet har længe været skeptiske over for, om teknologien kan levere de reduktioner, som er drømmen.
Regeringen har da også over tid sænket sine forventninger til teknologien.
Hvor man før regnede med, at biokul i 2030 kunne fjerne hele 2 mio. t CO 2 , regner man lige nu med, at det kun bliver 300.000 t. Så det går nok ikke så godt.
Hvad så med den grønne trepart?
Her har man lavet og fastlåst nogle klimaafgifter for landbruget, der er alt for små, i forhold til at de for alvor kan reducere vores kødproduktion, og det har også betydet, at den største mulighed for at lave et ambitiøst klimamål for 2035 er forsvundet, fordi man ikke længere kan regulere på landbrugets CO 2 -udledning.