runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Jeg vil sige det på den måde, at jeg ikke tror på, at man kan koge en god erhvervspolitik ned til alene et spørgsmål om skatter og afgifter for erhvervslivet.
Jeg tror som sagt på, at et stærkt erhvervsliv og et stærkt velfærdssamfund er to ting, der går hånd i hånd og er hinandens forudsætninger, og derfor må jeg bare sige, at jeg ikke kan genkende billedet af, at skatterne skulle være hævet bredt set for erhvervslivet i Danmark.
Vi gik f.eks. i Socialdemokratiet til valg på en ret til en tidlig tilbagetrækning for de mennesker i vores samfund, der er nedslidte og har haft et langt og hårdt arbejdsliv, og at finansiere det med et samfundsbidrag fra bankerne, fordi vi synes, det er en fair måde at gøre det på.
Men vi er også på andre punkter kommet erhvervslivet mere direkte i møde.
Som jeg sagde tidligere, har vi med hjælpepakkerne, som vi har indgået i fællesskab, givet tilskud, likviditet og garantier for flere hundrede milliarder kroner og på den måde jo været med til at holde gang i et erhvervsliv, der nu forhåbentlig kommer med igennem coronakrisen og ud på den anden side sammen med et land, Danmark, i den absolutte front af dem, der klarer sig godt økonomisk set.
Vi har også indført et højt fradrag – det kunne man også kalde en skattelettelse – for forskning og udvikling, aftalt en eksportpakke og lavet en krigskasse, som kan bruges til at styrke og også genstarte økonomi og eksport.
Så på lange strækninger kan jeg ikke genkende kritikken fra artiklen, men jeg synes tværtimod, at vi hjælper dansk erhvervsliv.
Heidi Bank (V), 2020-11-04:
Tak, og tak for svaret.
Altså, nu taler vi jo om skattestigninger frem mod 2025 på 11,8 mia. kr. på dansk erhvervsliv, men lad det nu ligge, for jeg ved også, at der kommer en kollega, der spørger om det efterfølgende.
Der er jo et samspil mellem de her to ting, og strammer man skruen for meget, som regeringen jo er villig til at gøre, og har man ikke nok øje for, at i hvert fald dele af erhvervslivet står i en kæmpe krise i øjeblikket, er det jo ikke gjort med coronahjælpepakker.
Men der skal jo noget mere til, for at erhvervslivet også fremadrettet kan skabe yderligere vækst, så vi kan få de nye iværksættereventyr, alt det, der skal være med til at bidrage til, at vi netop har gode uddannelsessystemer og gode daginstitutioner, og at vi har en seniorpension, som ikke kun dækker en bestemt vælgergruppe, men som jo også sikrer, at andre nedslidte grupper kan få en hjælp i alderdommen.
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Men der er ingen tvivl om, at vi har brug for et stærkt erhvervsliv, og at vi har brug for, at erhvervslivet i Danmark klarer sig godt igennem coronakrisen, og det er jo derfor, vi kan se, at de hjælpepakker, vi har lavet i fællesskab, heldigvis virker.
Vi ligger heldigvis under de normale konkursniveauer, som vi ser her i 2020, i forhold til 2019.
Vi ser et erhvervsliv, som faktisk kæmper sig igennem det her og med rigtig god hjælp af de hjælpepakker, vi har lavet i fællesskab.
Så jeg synes, det er forkert at negligere indsatsen for flere hundrede milliarder kroner i hjælpepakker til erhvervslivet.
Så er der selvfølgelig løbende et spørgsmål om, hvordan man indretter erhvervspolitikken i øvrigt, og her insisterer jeg bare på at se et samspil mellem vores offentlige og private sektorer og ikke et modsætningsforhold.
Heidi Bank (V), 2020-11-04:
Ja, og nu må jeg hellere huske at benytte mig af muligheden for at sige noget, og tak for svaret på det.
Men jeg synes ikke, det ændrer på, at ministeren glider fuldstændig glat hen over det.
Det er landets to største erhvervsorganisationer, der er ude at prøve at gøre opmærksom på, at der altså her er nogle rammevilkår, som ikke er gode nok, hvor man strammer skruen for meget uden at komme med andre svar.
Det, jeg bare lytter mig til, er, at ministeren siger, at der ikke skal være et modsætningsforhold mellem det private og det offentlige, og det er vi fuldstændig enige i i Venstre.
Men det ændrer jo bare ikke på, at vælger man at stramme skruen for meget over for det private, kommer det jo senere til at ramme det offentlige.
Så hvad har ministeren tænkt sig at gøre?
Har ministeren tænkt sig gå i en dialog med de her to organisationer på grund af den kritik, der er kommet?
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Men jeg er løbende i en dialog både med Brian Mikkelsen og Lars Sandahl om forhold omkring vores erhvervsliv, og vi har et rigtig godt samarbejde om at gøre de ting, der er rigtige.
Jeg synes, det er helt naturligt, at man, når man er en interesseorganisation, også skal markere sig, også på de her emner – det er fair nok – men jeg er lidt mere overrasket over, at Venstre er ude i den ikke altid så ædle kunst at blæse og have mel i munden.
For én ting er, at man kommer med kritik af nogle afgiftsstigninger, men man har jo samtidig været med til at vedtage en række af dem, f.eks. de adfærdsregulerende som cigaretafgifterne, som fylder en stor del af det her.
Heidi Bank (V), 2020-11-04:
Jeg synes simpelt hen bare, ministeren glider udenom.
Men ministeren taler jo udenom.
Altså, de her rammevilkår, som de to organisationer taler om, skal jo forbedres, og det er jo ikke nok, at der er kaffemøder en gang imellem.
Hvad er de konkrete tiltag, ministeren har tænkt sig at komme med?
Men igen handler det her jo om, at du har to erhvervsorganisationer, som er ude at gøre opmærksom på, at der er nogle udfordringer.
Jeg synes, det er bitte små nips, der bliver talt om her.
Selvfølgelig betyder det noget, at vi kan levere en ordentlig arbejdskraft til erhvervslivet, og det er jo også derfor, det er vigtigt, at vi har en mobilitet i forhold til at kunne få arbejdskraft og få udlandet ind der, hvor vi ikke selv har arbejdskraften.
Så hvad er svaret?
Hvad har man yderligere tænkt sig at gøre fra regeringens side for at sikre, at vi kan få skabt ekstra kraft under dansk erhvervsliv?
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Vi sætter ind på en række parametre.
Det mest synlige og markante lige nu er selvfølgelig coronakrisen.
Den er vi fælles om at håndtere og hjælpe dansk erhvervsliv med.
Det betyder enormt meget for fremtidens arbejdspladser, når man forhøjer forsknings- og udviklingsfradraget, det betyder rigtig meget for fremtidens arbejdspladser i Danmark, når man laver en kæmpestor grøn fremtidsfond, der skal investere i de virksomheder, der skal levere fremtidens løsninger.
Benny Engelbrecht (S), 2020-11-04:
Jeg er jo selvfølgelig først og fremmest glad for, at spørgeren giver udtryk for, at Dansk Folkeparti vil møde op til forhandlinger med ønske om det her.
Hvis det er sådan, at det er noget, man ønsker at drøfte f.eks. i forbindelse med infrastrukturforhandlinger eller andet, er man selvfølgelig også meget velkommen til at møde op med et sådant ønske.
Som sagt har jeg bedt mit embedsværk om at undersøge forskellige muligheder, og det er jo, fordi det, som oprindelig var tiltænkt, nemlig at det ville være noget, som kunne håndteres inden for Naviairs egen økonomi, på grund af den voldsomme ændring, der er sket i luftfartsbranchen, ikke længere er muligt.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-04:
Vil det sige, at der lige nu sådan set ikke er nogen konkrete planer for at komme videre med det system, som ministeren for ikke engang 14 dage siden stod og præsenterede på fynsk tv?
Vil det sige, at det arbejde går i stå, at Naviair ikke kommer videre med det her, før man på et eller andet senere tidspunkt måtte finde en finansiering?
For det synes jeg da nærmest er uanstændigt, når jeg i sidste uge ikke kunne få regeringen til at gå med på at finde midlerne, da vi sad og forhandlede om 300 mio. kr. til forskning.
Benny Engelbrecht (S), 2020-11-04:
Det er jo, fordi situationen har udviklet sig, som den har gjort, og man skal ikke tage fejl af, at det, at Naviair har udviklet det her luftstyringssystem, jo er ganske unikt.
Danmark er det første land i verden, hvor man har et system af den her kaliber, og som jo også er i drift – det skal man jo huske – ganske vist i testdrift, men alligevel.
Så det er ikke sådan, at vi, om man så må sige, taber noget her.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-04:
Så bliver jeg nødt til at få et helt klart svar på, hvor langt man er med systemet, og hvad planen er lige præcis nu.
For det er rigtigt, at vi på det her område ligger rigtig godt i forhold til udviklingen og i forhold til resten af verden, men det er også et område, hvor det går helt enormt stærkt, og det vil sige, at hvis vi venter et år, risikerer vi at blive overhalet indenom, og det er jo rigtig, rigtig dumt, når ministeren ovenikøbet siger, at vi faktisk har systemet, og at det bare skal testes – bare og bare.
Det, jeg også har fået at vide fra ministerens ministerium er, at det vil koste 32 mio. kr. over de næste ca. 2 år at få det her færdigudviklet, så det faktisk kan komme i fuld drift.
Så kan jeg få et tilsagn om, hvornår de her penge skal findes?
Er det noget, der vil være med i den kommende finanslov?
Benny Engelbrecht (S), 2020-11-04:
Der er mange steder, man kan rejse det her spørgsmål, også steder, hvor Dansk Folkeparti selv – må man i hvert fald antage – har lyst til at deltage i forhandlingerne.
Man kunne f.eks. forestille sig, at man i forbindelse med forhandlingerne om en fremtidig infrastrukturinvesteringsplan kunne rejse det som et ønske.
Så det vil jeg da anbefale at man overvejer, hvis det er sådan, at det er noget, Dansk Folkeparti generelt går op i.
Heidi Bank (V), 2020-11-04:
Tak for det.
Jeg havde simpelt hen ikke set, at vi var kommet så langt i dagsordenen.
Der er jo sket nogle forrykninger i dag, må vi sige.
Mit spørgsmål til ministeren er: Mener ministeren, at regeringens gennemførte politik har været til gavn for dansk erhvervsliv og været med til at skabe nye arbejdspladser?
Simon Kollerup (S), 2020-11-04:
Det korte svar er: Ja.
Regeringen har sådan set gennemført mærkbare initiativer, som understøtter dansk erhvervsliv og nye danske arbejdspladser, og vi arbejder fortsat aktivt for, at erhvervslivet kan stå stærkt, også når vi ser fremadrettet på det.
Vi tror på, at et stærkt erhvervsliv og et stærkt velfærdssamfund er hinandens forudsætninger.
Med gode generelle rammevilkår og et fokus på de erhvervsmæssige styrkepositioner kan vi fra politisk side understøtte fremtidens erhverv og arbejdspladser.
Derfor fokuserer regeringen på bl.a. at sørge for, at vi har de rette kompetencer i fremtiden, at vi med ro i sindet kan aflevere vores børn i institutioner på vej til arbejde, at vi kan være sunde og raske til at passe vores arbejde og har et stærkt sundhedsvæsen.
Der investeres i den grønne omstilling med bl.a. Danmarks Grønne Fremtidsfond og klimaaftalerne, og endelig har vi foreslået at bruge 10 mia. kr. på et grønt råderum frem mod 2025, så der kommer vished om de grønne investeringer.
Det er også vigtigt for regeringen at inddrage erhvervslivet i sit arbejde, og derfor har vi gennemført størstedelen af anbefalingerne fra de såkaldte genstartteams, som er målrettet genstart af eksporten.
Vi vil i 2021 genoptage dialogen med lige præcis de samme genstartteams.
Endelig har vi med hjælpepakker for mange milliarder kroner holdt hånden under dansk erhvervsliv og rigtig mange danske arbejdspladser under coronapandemien.
Det har alt sammen bidraget til at holde hånden under danske arbejdspladser i en svær tid, og det synes jeg bare man skal tage med i betragtningerne, når vi ser på rammevilkårene for dansk erhvervsliv og for at skabe nye arbejdspladser.
Heidi Bank (V), 2020-11-04:
Tak for den besvarelse.
Jeg synes ikke, jeg bliver så meget klogere af den, for det, som jeg hører erhvervsministeren italesætte, er dels en masse om, hvad man gerne vil bruge penge på, altså velfærden, og den er vi jo sådan set fælles om, for Venstre vil også gerne sikre, at vi har en stærk velfærd, men vi er jo også opmærksomme på, at de penge skal komme et sted fra, og det er bl.a. fra erhvervslivet.
Så taler ministeren om det, man har gjort for erhvervslivet ud fra coronasituationens perspektiv, altså det her med, at vi i fællesskab holder hånden under dansk erhvervsliv, og det er vi jo også enig med regeringen i er en god idé at gøre.
Men det, jeg sådan set spørger ministeren om, er, om regeringens gennemførte politik har været til gavn for dansk erhvervsliv og været med til at skabe nye arbejdspladser.
Det, jeg spørger om, er, hvilke tiltag regeringen har gjort, der sikrer, at vi også i fremtiden har nye arbejdspladser for erhvervslivet og for danske borgere.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-11-04:
Det er jo interessant at høre, som jeg gjorde på TV 2/Fyn, ministeren stå og tale om netop perspektiverne i det her, og hvor spændende det er, og hvilke muligheder der ligger.
Det er jo en helt central del i forhold til bogstavelig talt at få den fynske droneindustri op at flyve, for lige nu må man ikke flyve med droner, som er længere væk, end at man egentlig kan se dem nede fra jorden.
Og man vil faktisk kunne bruge de her systemer til at transportere alt lige fra blodprøver til mennesker til alt muligt andet; det vil det her system muliggøre, så perspektiverne er jo store.
Jeg vil sige, at jeg blev lidt overrasket, da jeg i forbindelse med forhandlingerne om forskningsreserven på et spørgsmål om, hvad status egentlig var for drone- og robotstrategien, som regeringen jo er kommet med for mindre end et år siden, ikke kunne få et klart svar på, hvordan det her nu skulle finansieres.
Men det kunne vi ikke; jeg fik at vide, at det var en løsning, der skulle findes ovre hos ministeren, i ministerens ministerium.
For det her er noget, der skal i gang nu.
Altså, når ministeren også stod på fjernsyn for en uge siden og sagde, at det her er vigtigt, at det her er forudsætningen for, at vi kan komme videre, at det her er forudsætningen for rigtig mange af de ting, der bliver sat i gang forskningsmæssigt, f.eks. i forhold til udvikling i landbruget, hvor brugen af droner jo er helt åbenlys i forhold til at minimere brugen af sprøjtegifte og i øvrigt at vande rigtigt og rigtig mange andre ting, så er vi nødt til have en hurtig løsning.
Så nytter det jo ikke noget, at man nu går i gang med at kigge efter planer for det.
Derfor vil jeg gerne høre: Hvornår forventer ministeren, at vi har en finansiering på det her, så vi faktisk kan komme videre og komme i gang?
Mattias Tesfaye (S), 2020-11-04:
Jamen vi administrerer også i forlængelse af det, som jeg vistnok husker som Chavez-Vilchez-dommen, og som jeg også mindes at have redegjort for i Folketingets Europaudvalg, i forhold til hvad konsekvenserne af den dom er.
Den administrerer vi også efter i Danmark.
Og som jeg også sagde før: Hvis myndighederne er bekendt med, at der er et barn involveret – det kan også være et kommende barn – så skal der selvfølgelig administreres i forlængelse af det.
Og det betyder også, at barnets tarv skal indgå i vurderingen af, hvorvidt der skal meddeles enten processuelt ophold eller opholdstilladelse i den sidste ende.
Andreas Steenberg (RV), 2020-11-04:
Tak for det svar.
Det håber jeg meget kan ændre praksis.
I den her konkrete sag har vedkommende jo heller ikke kunnet tage sin danskprøve, fordi danskundervisningen og eksamenerne har været lukket ned på grund af corona.
Det får mig til generelt at spørge regeringen: Kunne nogle af de her krav blive suspenderet i en periode, fordi folk simpelt hen ikke har mulighed for at leve op til dem, fordi tingene har været lukket ned på grund af corona?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-04:
Nej, det har jeg ikke entydigt.
Jeg læste bare lovforslaget, og så tænkte jeg, at det her da kan omgås.
Så kan man jo have sådan en lille boligannonce et eller andet meget lille sted på en hjemmeside om, at man gerne vil sælge sin bolig, og så skal man ikke efterleve en bopælspligt.
Det kunne være en nem måde at omgå det på.
Så når der bliver vedtaget lovgivning, er der jo sikkert nogen, der fortsat vil tænke, at de gerne vil have en bolig, der står til rådighed i København, og som så er her meget kort tid.
Det er jo derfor, at problemet er opstået; det efterspørger nogle mennesker.
Man kunne jo også vælge at besøge København og indlogere sig på et hotel.
Det er jo en anden mulighed.
Man behøver ikke at eje det sted, man sover.
Man kan jo sådan set booke et værelse på et af hotellerne, hvor jeg har hørt, der er ledig kapacitet.
Jens Rohde (RV), 2020-11-04:
Men jeg er også nødt til at spørge om, hvordan vi så løser den problemstilling.
Jeg har bare vanskeligt ved at se, hvordan man kan løse det.
Man kan jo ikke forbyde folk at sætte deres bolig til salg.
Og vi kan jo heller ikke diktere en pris på den bolig.
Det ville blive rimelig omfangsrigt.
Så det er mere et spørgsmål om, hvis nu hr. Søren Egge Rasmussen har ret i den præmis, og det siger jeg ikke at han ikke har, hvad vi så skal gøre ved det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-04:
Jamen så har ordføreren lige bevist, at jeg har påpeget et hul i det lovforslag, som lige er blevet fremsat, og så er det jo, at udvalgsbehandlingen og spørgsmålene til ministeren skal afdække, om vi kan komme tættere på, at man ikke omgår loven ved bare sådan proforma at sætte sin bolig til salg for at omgå bopælspligten.
Jens Rohde (RV), 2020-11-04:
Umiddelbart kan man jo synes, at det eksempel med, at man så kunne sætte sin bolig til salg til det dobbelte, lyder lidt søgt.
Men det kan man jo ikke udelukke at der er nogen der vil spekulere i.
Så spekulerer jeg bare på, hvad løsningen så skulle være i lovforslaget.
Har hr. Søren Egge Rasmussen et bud på løsningen af sådan et potentielt problem?
Heidi Bank (V), 2020-11-04:
Jeg kunne godt tænke mig at høre Enhedslistens ordfører: Mener Enhedslistens ordfører, at folketingsmedlemmer også bare skal bo på hotel?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-04:
Nu nævnte jeg ikke arbejde – jeg talte sådan set om, når man besøger København.
For der kan jo være nogle, der som et investeringsprojekt har en lejlighed i København og besøger København meget sjældent og så overnatter der.
Jeg er godt klar over, at der er en anden kategori, der indbefatter folk, der arbejder i København og bor i Jylland, og at folketingsmedlemmer tilhører den kategori.
Folketinget har så købt lejligheder, og man er i København kommet frem til, at der ikke er en bopælspligt.
Tidligere har det været sådan, at hvis man var midlertidigt folketingsmedlem, kunne man bo på hotel, og der har også tidligere været andre ordninger, hvor folketingsmedlemmer kunne eje en bolig.
Så jeg er godt klar over, at vi har et dilemma her, og at vi også har et problem med, at folk, der har midlertidigt arbejde, i så høj grad skal pendle, og det løses jo på forskellig vis.
Der er også nogle mennesker, der lejer et værelse ud til folk, der pendler til København og arbejder her over 3-4 dage.
Det findes også.
Heidi Bank (V), 2020-11-04:
Jeg er glad for at høre, at Enhedslisten anerkender, at der faktisk er nogle mennesker, der står med et reelt problem i forhold til at få deres hverdag til at fungere.
Enhedslisten hørte måske, at jeg i mit indlæg sagde, at Københavns Kommune har en regel om, at man for at kunne få en bolig, hvor man ikke behøver registrere sin adresse, skal opholde sig mindst 180 dage i boligen.
Hvor mener Enhedslisten at snittet skal ligge, hvis man har brug for en bolig?
Mener Enhedslisten, at reglen om de 180 dage fungerer, eller mener Enhedslisten, at tallet skal være et andet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-11-04:
Jeg er sikker på, at der er mange, der har brug for overnatning i København, som løser det ved at leje et værelse.
Altså, dilemmaet er jo, hvis man er ude i noget, hvor man skal lægge beslag på en hel bolig, fordi man er i København halvdelen af tiden.
Men det her lovforslag har jo mere som intention at sikre, at penthouselejligheder ikke bare bliver spekulationsobjekter, som nogle udlandsdanskere ejer og meget sjældent benytter.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2020-11-04:
I L 9, nærværende lovforslag, vil regeringen give kommunerne mulighed for at tvangsudleje private nyopførte boliger, hvis der ikke er fundet en permanent lejer inden for bare 6 uger.
Hensigten er at styrke en effektiv udnyttelse af boligmassen.
Det giver selvfølgelig god mening at sikre flere boliger til danskerne, og særlig som valgt i hovedstaden vil jeg sige, at der jo ofte er et boligproblem, i hvert fald i forhold til knaphed, som er en udfordring for mange.
Lovforslaget baserer sig på et notat fra 2017, hvor der i København i januar 2017 var ca. 2.600 tomme boliger i den del af boligmassen, der ikke var omfattet af bopælspligt.
Heraf var de ca. 45 pct. i nyopførte boliger, som dette lovforslag forsøger at ramme.
Tallene er præget af, at der dengang var en del færdiggjorte boliger i 2016, boliger, som endnu ikke havde fundet en permanent beboer.
Så selv om regeringen har en målsætning om at skabe 110.000 nye boliger i de største byer inden 2023, er der altså en risiko for, at det på baggrund af det her lovforslag bliver mindre attraktivt at investere i private boliger i alle byer, der er omfattet af den her boligreguleringslov, og det kan risikere at spænde ben for regeringens ambitioner.
For det bliver simpelt hen mindre interessant at investere.
Men der er nogle bemærkninger i lovforslaget, og de oplister her på en god og systematisk vis ulemperne for henholdsvis stat, kommuner og regioner – og der er ingen.
Men dem, der bliver ramt, er de private ejendomsejere, der ifølge bemærkningerne bliver ramt af ganske væsentlige administrative omkostninger.
Det er estimeret til mindre end 4 mio. kr., dog uden yderligere bemærkninger om, hvordan man er nået frem til dette beløb.
Det er lidt uigennemskueligt, hvordan de administrative omkostninger er fastsat.
Så Det Konservative Folkeparti vil nu her i det kommende udvalgsarbejde bede om at få estimaterne vedrørende private ejendomsejeres administrative omkostninger oplyst yderligere.
Der er ikke sat et succeskriterium ind i loven.
Det ville jo måske være meget nyttigt, når man laver en lov, at tænke på, hvad det så er, man forventer skulle være effekten.
Det er altså ikke angivet, hvor mange ekstra boliger L 9 vil skabe.
Et gæt kunne faktisk være ingen, dels fordi boligerne inden for et par år bliver beboet, dels fordi loven vil gøre det mindre attraktivt at bygge nyt, ikke bare i de større byer, men i alle kommuner, der er tilsluttet boligreguleringsloven.
Så på en eller anden måde er det lidt at skyde gråspurve med kanoner uden at vide, om man vil ramme.
I København er det ca. 43.000 boligenheder, og under 1 pct. står formentlig tomme i kortere tid.
I den eksisterende boligregulering, her § 48, er det ganske rigtigt, at der er en frist på 6 uger til at anmelde en ny beboer ved flytning fra ejerlejlighed til andelslejlighed.
Så kommunal tvangsudlejning af private nyopførte boliger efter 6 uger er ikke en proportionel straf i forhold til en urimelig kort tidsfrist til at finde en fast beboer til en ny bolig.
Derfor kan vi altså ikke bakke op om lovforslaget i dets nuværende form.