runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rosa Lund (EL), 2020-12-17:
Så det er altså gætterier, fru Marie Krarup kommer med fra talerstolen; det synes jeg var rigtig dejligt at vi fik bekræftet.
Jeg vil gerne komme med et andet bud.
Når man fører en meget, meget stram udlændingepolitik i en situation, hvor der er 80 millioner mennesker på flugt, så tror jeg, at det er vand på menneskesmuglernes mølle, for så har de jo netop en grund til at gå til en menneskesmugler for at komme væk fra den situation, de er i.
I stedet for skulle vi bruge FN's kvoteflygtningesystem meget mere, end vi gør i dag, og tage 300 uledsagede flygtningebørn fra Grækenland.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Jeg begynder lige med at oversætte.
Evidens betyder bevis, og det er sådan lidt vanskeligt at have, når det drejer sig om sådan nogle ting her, for når det drejer sig om samfundsvidenskaberne, så kan man faktisk ikke rigtig lave eksperimenter, hvor man kan få videnskabelige beviser for det ene eller for det andet.
Men det, som vi har set, er jo, at flygtninge, når de bliver spurgt, hvorfor de tager det ene eller det andet sted hen, meget ofte nævner muligheden for at komme til bestemte lande, med hensyn til hvordan forholdene er der, med hensyn til at få familiesammenføring osv. Så man kan se, at flygtninge har en masse andre motiver, altså nogle pullmotiver.
Og det tyder på – det viser erfaringen jo – at man finder ud af, hvordan situationen er, og derfor retter sin vej derhen, hvor der er sandsynlighed for, at man kan komme hen.
Derfor vil der selvfølgelig, lige så snart det bliver tydeligt, at der bliver taget børn fra Morialejren, komme flere der.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Det, som ordføreren her siger, er jo simpelt hen ikke realistisk.
Det her er jo bare ét eksempel, men vi ser igen og igen, uagtet hvor mange vi henter hertil, at integrationen bliver fejlslagen, og vi ser også, at integrationen i anden og sågar i tredje generation er fuldstændig fejlslagen.
Hvordan kan ordføreren overhovedet tro på, at det ikke vil ske igen, hvis det er sådan, at vi henter 300 til Danmark?
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-17:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi selvfølgelig skal sætte ind og forbedre integrationen.
Vi skal forbedre mulighederne for danskundervisning, uddannelse og beskæftigelse, når der kommer mennesker til Danmark.
Det kan vi gøre ved at tage 300 børn fra Morialejren til Danmark, og det tror vi på sagtens kan lade sig gøre, hvis man hjælper det område, der er allermest udsat,
rækker en udstrakt hånd ud til dem og laver en målrettet indsats, når de kommer til Danmark.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Hr. Carl Valentin må sige, lige hvad han vil, inden for forretningsordenens rammer.
Det skal jeg overhovedet ikke blande mig i.
Jeg synes bare, at der er noget hyklerisk i at bruge det til at skabe sådan nogle billeder af, at man står i modsætning til de partier, der ikke bakker op om det her efter min mening fuldstændig ugennemtænkte beslutningsforslag – som om man sådan skulle repræsentere en eller anden særlig form for humanisme eller storsind eller blik for, hvor synd det er for de her mennesker, for det er der jo ikke nogen der betvivler.
Men spørgmålet er: Hvordan kan vi hjælpe flest mulige og gøre noget for flere end dem, hr. Carl Valentin lige har kastet sit fokus på, fordi han har set dem i fjernsynet for nylig?
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Om jeg vil bekræfte, at det er provinsielt at ville hjælpe de her mennesker?
Nej, det vil jeg ikke bekræfte.
Jeg synes, det er nedladende at begynde at tale om »Pigen med svovlstikkerne« og sådan noget.
Ja, jeg bruger nogle tillægsord om det her.
Ja, jeg taler om den forfærdelige situation, de her mennesker er i.
Det gør jeg, fordi det er børn, der lider.
Det her er alvor!
Og det er rigtigt, at der er mange andre mennesker i verden, der har det svært – det er jeg da fuldstændig med på – og at der er mange andre steder, man kan hjælpe.
Men nu står man altså i en akut situation i et europæisk land, hvor der er mange andre lande, der også tager ansvar.
Der kan vi jo godt hjælpe.
Vi kan ikke hjælpe hele verden; det er jeg fuldstændig med på.
Vi kan ikke tage alle mennesker til Danmark, og det er jo heller ikke det, vi foreslår.
Og jeg synes, det også er mærkværdigt, at man skal delegitimeres, fordi man bruger nogle tillægsord om det her, for det er jo en alvorlig situation.
Det kan heller ikke passe, at man fra Folketingets talerstol ikke kan få lov til at tale ærligt om, hvor voldsom en situation, der er for de her mennesker.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Det er rørende med de her sådan næsten »Pigen med svovlstikkerne«-agtige billeder, som hr. Carl Valentin er i stand til at fremmane.
Men kan hr. Carl Valentin ikke se, at det kan forekomme en smule hyklerisk, at man har det her meget præcise blik for nogle, hr. Carl Valentin åbenbart har set meget til i fjernsynet på det seneste, mens han overhovedet ikke nævner med at ord, at der er knap 1 million rohingyaflygtninge i Bangladesh, eller at der 300.000 internt fordrevne i Mellemamerika, eller at der er 2 millioner fordrevne på fulgt fra militser og alt muligt andet i Sahelregionen, eller alle de mennesker, der er flygtet ud af Sydsudan til andre nærliggende lande for at søge beskyttelse, hvoraf mange og ikke mindst børnene har det mindst lige så dårligt eller endda endnu værre end dem, som hr. Carl Valentin nu har kastet sit fokus på, fordi de har været mest i fjernsynet?
Altså, hvad er det for en måde at fokusere sådan ensidigt på ét lille hjørne i stedet for at tage et bredt perspektiv?
Altså, det forekommer mig en lille smule provinsielt.
Vil hr. Carl Valentin bekræfte det?
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Jeg tror sådan set, at den opvækst, som mange af de her fuldstændig ulykkelige børn kommer til at opleve, hvis de overhovedet overlever, vil betyde, at der er rigtig stor sandsynlighed for, at de eksempelvis kan blive kriminelle, og vi kan sådan set mindske risikoen for, at de også ender som kriminelle ved at tage dem til et trygt land og give dem en tryg opvækst.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Så man mener, det vil være rigtig godt for Danmark og danskerne at hente 300 personer hertil med den erkendelse, at hvis historien i hvert fald har været noget, vi kan lære af, så vil et massivt flertal af dem havne i kriminalitet og måske lave vold i de danske gader, lave indbrud, narkokriminalitet og bidrage til en allerede fuldstændig fejlslået integration.
Er det den rigtige vej frem?
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Vi skal hjælpe de her børn, fordi de står i en dybt ulykkelig situation og har brug for vores beskyttelse.
Det er korrekt, at der er integrationsproblemer, og dem skal vi gøre, hvad vi kan, for at bekæmpe, og i dagligdagen indgår SF også i det arbejde, men det betyder ikke, at bare fordi der er nogle integrationsproblemer, skal vi fuldstændig frasige os at tage internationalt ansvar.
Det er nogle mennesker, som er i en akut krise, og som har brug for vores beskyttelse, og selvfølgelig skal vi da kunne hjælpe dem.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-17:
Nu spurgte jeg jo lige hr. Kristian Hegaard, hvorfor vi skal hente 300 mennesker hertil, når vi gjorde præcis – stort set i hvert fald – det samme i 1992 og vi kan se, at ud af de ca. 300 er der 270, der stadig bor i Danmark, hvoraf der er massiv overrepræsentation af kriminalitet, offentlig forsørgelse og førtidspension.
Hvad mener ordføreren om det?
Hvad er det, der skulle gøre fortiden anderledes end nutiden?
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Jeg fik at vide, at jeg kunne dele min tid op, så jeg har 5 minutter nu og 5 minutter til sidst.
Der bliver nikket.
Tak for det.
I hvert fald ved vi nu, at mange af de uledsagede flygtningebørn i Morialejren og senere Kara Tepe-lejren altså er blevet samlet op og er blevet midlertidigt genbosat af den europæiske koalition af lande, der trådte til og tog ansvar.
Det vil altså sige, at mens Danmark har set den anden vej, har andre løst problemerne – eller hvad?
Nej, sådan forholder det sig selvfølgelig og desværre ikke.
Der er stadig masser af børn i Kara Tepe-lejren, og på flygtningeorganisationerne kan vi høre, at mange uledsagede er forsvundet og nu lever et pauvert liv på athenske banegårde, ude af systemet.
Jeg ved godt, at det politiske klima ikke lige fordrer internationalt ansvar, at række ud over EU's grænser og stå ved sine forpligtelser, men det, der gør mig så ærgerlig lige netop i den her sag også, er jo, at det drejer sig om en europæisk allieret i knibe.
Dengang jeg var knajt, var der altså en idé om et Europa, der var forenet.
Brexit har godt nok slået hul på det ideal, men det er alligevel pinligt, at Danmark skal befinde sig i klubben af lande, der yder et absolut minimum for at hjælpe Grækenland.
Norge har valgt at tage imod flygtningebørn fra Moria, Tyskland har valgt at tage imod flygtningebørn fra Moria.
Så fortæl mig: Hvad er argumentet for, at vi ikke kan modtage 300 børn på flugt fra krig og konflikt?
Vi har allerede hørt regeringens svar: Man vil hellere hjælpe lokalt i nærområderne.
Det har regeringen gjort ved at sende tæpper, telte og penge ned til den græske regering, men hvordan har regeringen forsikret sig om, at de midler når ned til lejren?
Det kan vi kun håbe på at den græske regering sørger for.
40 pct. af de ca. 7.500 mennesker, der opholder sig i den nye lejr, er børn under 18 år.
Det er med andre ord op til 3.000 flygtningebørn, som vi byder de her vilkår.
Regeringen vil i dag undskylde sig med incitamenter i forhold til menneskesmuglere, og det har den også gjort i høj grad, og det har den jo gjort før, og det er argumenter, som SF på overfladen sådan set er helt enige i.
Flygtningesystemet er forskruet og uretfærdigt, og det kalder på en reform, men den forsvindende lille gruppe sultne, forfrosne børn, vi skulle have taget imod for at vise internationalt ansvar, vælter altså hverken incitamenter eller skaber menneskesmuglere.
Derfor vil jeg gerne sende en appel til alle Folketingets partier: SF er klar på at indgå i konstruktive samtaler om et nyt asylsystem, men skal vi så ikke aftale, at de ambitioner ikke bliver undskyldningen for ikke at træde til i aktuelle kriser som her?
Tak for ordet.
Benny Engelbrecht (S), 2020-12-17:
Selve det at bringe lovforslaget og dermed også praksis i overensstemmelse med EU-retten er jo dog trods alt relativt teknisk.
At der så derudover er et arbejde pågående om, hvordan taxalovgivningen skal indrettes fremadrettet, bl.a. på baggrund af den taxaevaluering, som vi netop har fået færdiggjort, og som forligspartierne er inviteret til drøftelser om i januar, er så noget andet.
Og der er selvfølgelig en række elementer i det, som man kan tage op der.
Men man kan sige, at her bringer vi lovgivningen i overensstemmelse med det, som er den forvaltningspraksis, der er, og som baserer sig på gældende EU-ret.
Morten Bødskov (S), 2020-12-17:
Det er det ikke.
Det mandat, som regeringen er givet, er der til fulde både arbejdet for og også indfriet, forstået på den måde, at de politiske prioriteter er klar, at der også er sket ændringer og begrænsninger i de forhold, som jo var en del af de drøftelser, vi havde, dengang jeg sidst var vikar for finansministeren.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-17:
Socialdemokratiet startede året med at være en del af den såkaldte sparebande i EU sammen med Østrig, Holland og Sverige.
Kan ministeren forklare, hvorfor regeringen pludselig mener, det er helt i orden at tage penge fra det danske velfærdssamfund og bruge dem på at rette op på sydeuropæiske landes dårlige økonomi?
Er det ikke et klokkeklart løftebrud over for danskerne?
Benny Engelbrecht (S), 2020-12-17:
Det er meget pudsigt, at hr. Henning Hyllested nævner det, fordi netop sprogkrav er et af de elementer, som det netop i evalueringen af taxiloven fremhæves man bør stramme, for der er nok en lidt for lempelig tilgang til lige præcis sprogkravet.
Så der er i hvert fald et element, som vi forventer at drøfte med de partier, som er en del af aftalekredsen, forligskredsen, i januar.
Henning Hyllested (EL), 2020-12-17:
Og det er det, jeg ikke kan få ind i mit hoved, for at sige det rent ud, fordi man jo på den måde efter min mening opgiver nogle kontrolmekanismer, som i forvejen er sparsomme i taxiloven, altså opgiver en kontrolmekanisme og en lettere adgang til at lave tilsyn.
Jeg ved ikke, hvordan ministeren forestiller sig det: Hvis der er et eller andet galt, skal man tage telefonen og ringe til Thailand eller Filippinerne, for der befinder den daglige leder sig.
Måske kan han ikke engang dansk, hvem ved?
Jeg ved godt, at der er nogle krav i taxiloven, men alligevel.
Det bliver jo i virkeligheden et helvede at få gennemført de tilsyn og få gennemført den kontrol, så vidt jeg kan se.
Rasmus Stoklund (S), 2020-12-17:
Det er faktuelt forkert.
Her har ministeren så efter min mening foretaget en fornuftig vurdering, og de flygtninge, vi i Danmark kommer til at tage imod i år, kommer primært fra områder, hvor det er, så vidt jeg husker, primært kristne flygtninge.
Det synes jeg er fornuftigt, og det er i hvert fald efter min bedste vurdering noget, der øger sandsynligheden for, at det er nogle, der vil kunne integreres og ikke vil blive en del af den diaspora, der i forvejen er her, af dårligere integrerede flygtninge.
Morten Bødskov (S), 2020-12-17:
Det er jo det, der er kriterierne, og det vil selvfølgelig blive vurderet de rette steder.
Danmark har kæmpet for det, og vi tror på, som jeg sagde, at den her plan er med til ikke bare at bringe EU tilbage på sporet, men også gøre, at EU-samarbejdet i sig selv bidrager til, at vi får en vækst i Europa, som er mere grøn og mere digitaliseringsparat og dermed også mere fremtidsorienteret, end hvis vi ikke havde gjort det, vi gør nu.
Henrik Møller (S), 2020-12-17:
Det er jo ikke noget, vi sætter til folkeafstemning, når de er der hvert 7. år.
Her er der en særskilt situation med en særlig udfordring, ikke bare i Danmark, men i resten af Europa og i resten af verden.
Den løser vi, men jeg kan ikke se, at det skulle berettige, at man i det her tilfælde lavede en folkeafstemning.
Det mener jeg ikke det er.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-17:
Så ordføreren mener ikke, at befolkningen skal høres i det her spørgsmål.
Så vil jeg godt spørge: Hvor stor skal en forpligtelse over for danskerne efter ordførerens mening være, før danskerne skal høres ved en folkeafstemning?
Er det kun i henhold til grundlovens grænser om suverænitet, eller er der også andre tilfælde, hvor danskerne burde høres ved en folkeafstemning?
Henrik Møller (S), 2020-12-17:
Nej, jeg tror, vi i første omgang lige holder os til den pakke, som er lavet her.
Men det er klart, at vi jo ikke kan spå om, hvad fremtiden vil indebære.
Det, man kan sige er vigtigt for Socialdemokratiet, er det her med, at vi sikrer, at Europa ikke bryder sammen, men at der, hvor vi eksporterer halvdelen af vores varer til, sådan set også bliver et marked i fremtiden.
Men der ligger ikke planer om, at vi skal lave yderligere tiltag på et senere tidspunkt.
Lad nu det, vi har sat i værk her, virke og komme i gang.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-12-17:
Tak for talen.
Ordføreren nævner, at vi står i en meget speciel situation, og det gør vi jo tydeligvis.
Det har jeg så også brugt som begrundelse for, at man laver den her pakke.
Men vi må jo forudse, at der kommer en krise igen på et senere tidspunkt.
Vil Socialdemokratiet så til den tid ikke gå med i en tilsvarende pakke, hvis det bliver foreslået fra EU's side?
Henrik Møller (S), 2020-12-17:
Tak for det.
Jeg vil allerførst lige slå fast, at den her genopretningsfond, som EU's medlemslande blev enige om tilbage her i sommer, synes vi fra socialdemokratisk side er rigtig gode nyheder, både for Europa, men i og for sig også for Danmark.
Da det her blev lanceret, var Europa hårdt ramt af covid-19, men man må sige, at det er vi sådan set også nu, hvor anden bølge raser over faktisk hele kontinentet.
Vi synes, at der ligger både noget fornuft, men også noget solidaritet i den genopretningsfond, som er etableret.
Det er meningen, at vi skal være med til at hjælpe de her europæiske økonomier på fode, og det er rigtig vigtigt for os her i Danmark, fordi over halvdelen af den danske eksport går til EU, og det vil sige, at der er rigtig mange jobs på spil i den her forbindelse.
Jeg synes også, det er vigtigt at understrege, at tilbage i juni måned blev der faktisk skabt et mandat med et flertal fra Folketinget til en MFF-aftale og en genopretningsfond, så man kan sige, at det, vi etablerer, sådan set er i overensstemmelse med et flertal i Folketinget, som har bakket regeringen op i det her.
Jeg ved godt, og det er selvfølgelig også velkendt, at vi i forbindelse med forhandlingerne om den her genopretningsfond har arbejdet hårdt for, at de her midler skulle stilles til rådighed som et lån frem for et tilskud.
Man må sige, at fra hvor vi startede, og til hvor vi landede, synes vi faktisk, det er lykkedes meget godt med et kompromis, hvor vi nedbringer en stor del af de direkte tilskud, der var lagt op, og omlægger dem til lån i stedet for.
Det er vi sådan set glade for.
Vi har også været med til at sørge for, at de nye indtægtskilder fra MFF'en og genopretningsfonden ikke overskrider traktatgrundlaget og sådan set ikke indebærer EU-skatter, fordi vi er sådan set stadig med på, at det, der hedder det fiskale område eller skatteinddrivelsen, stadig væk er et nationalt anliggende, og det skal det selvfølgelig også blive ved med at være.
Jeg synes også, at vi et andet sted har fået slået fast, at ekstraordinære tider også kræver ekstraordinære midler, men der er også lagt op til, at den her genopretningsfond er en engangsaffære.
For vi kan bestemt ikke tilslutte os, at der er permanente tiltag, som indebærer fælles EU-lån med henblik på overførsler mellem EU-landene, og derfor er det vigtigt at understrege, at genopretningsfonden er en midlertidig løsning på en midlertidig krise.
Her er der lagt vægt på både økonomisk og social robusthed, men også på den grønne omstilling og på digitalisering af vores samfund.
Det er vi sådan set meget godt tilfredse med.
Så vi synes fra Socialdemokratiets side, at vi alt i alt har nået et godt resultat.
Vi har fået lavet en god aftale, som har opbakning fra Folketinget, og derfor støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Morten Bødskov (S), 2020-12-17:
Regeringen har meget stor respekt for befolkningens afgørelse.
Det er derfor, vi har taget fat i forhold til det meget klare signal, der blev sendt ved folketingsvalget.
Det var et klart signal om ikke bare et politisk sporskifte i landet, men det var også et klart signal om et sporskifte til fordel for og i retning af en betydelig mere grøn omstilling af det danske samfund, stadig væk med fokus på sammenhængskraft, udbygning af vores velfærdssamfund og en udvikling, hvor vi kan sikre, at der også er fremgang i forhold til arbejdspladser i sigte for Danmark.
Det er det, vi har kæmpet for her i dette Ting, hvor vi står nu, og det er det, vi kæmper for i Europa, og vi synes i al beskedenhed, at vi er lykkedes meget godt med den indsats, vi har gjort under forhandlingerne om den her plan.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Nu snakker ministeren jo fuldstændig udenom igen.
Altså, det, vi gerne vil have et svar på, er, hvorfor ministeren ikke mener danskerne må blive spurgt om det her, som vel nok er en af de allerallerstørste EU-beslutninger, der er truffet i nyere tid, i hvert fald siden Lissabontraktatens vedtagelse.
Og så begynder han at tale om vindmøller i Nordsøen og bilomlægninger i Danmark.
Det er jo slet ikke det, vi taler om her, minister.
Altså, det, vi taler om her, er, at regeringen ikke ønsker, at danskerne bliver hørt.
Og det synes jeg ærlig talt fortjener lidt flere bedre og bevingede ord, for at man får bare en lille smule respekt for den beslutning.
Morten Bødskov (S), 2020-12-17:
Det har jeg svaret på, og jeg mener, der går en lige linje her fra det meget brede signal – man kan sige kraftige signal – der eksempelvis var ved sidste folketingsvalg, om, at den udvikling, der skulle være i Danmark efter valget, var en udvikling, hvor ikke mindst den grønne omstilling skulle vægtes meget mere og veje meget tungere end hidtil.
Det har regeringen taget fat på her, senest med den store og brede aftale om en grøn skattereform; vi har ophør af udvinding af olie i 2050 i Nordsøen; vi har en ambitiøs grøn omstilling af vores transportsektor.
Det er også noget, vi kæmper for på den europæiske arena, og det gør vi med det her og med det mandat, vi har fået, og med de aktiviteter, som vi ellers lægger for dagen der, hvor de her ting forhandles.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Først har jeg lige en kort bemærkning om vejledende folkeafstemninger, hvor jeg vil gøre den fungerende finansminister opmærksom på, at afstemningen i 1986 var efter § 19, og det diskuteres stadig væk, om 1993-afstemningen var efter § 20 eller § 19, al den stund der var mere end fem sjettedeles flertal.
Så det er ikke rigtigt, at vi ikke har tradition for vejledende folkeafstemninger.
Det, der imidlertid er sagen, og det, der er spørgsmålet til den i øvrigt udmærkede tale, er, hvilken relevans den overhovedet har.
For det er jo først den tale, den fungerende finansminister skal holde, når vi har besluttet at holde en folkeafstemning.
Altså, der er jo ingen grund til at forsvare noget, der er vedtaget – en politik, som regeringen har fået sit flertal for.
Det ville have været godt, hvis den fungerende finansminister havde brugt lidt mere tid på at forklare, hvorfor danskerne ikke må have en holdning til det, altså hvorfor danskerne ikke må spørges om det her.
Det er jo det, der er selve sagen.
Den fungerende finansminister synes, det er fantastisk.
Det, han skal forsvare og forklare, er, hvorfor danskerne ikke må spørges.
Vi vil gerne have en folkeafstemning, og det er det, som den fungerende finansminister skal forsvare og forklare hvorfor han ikke vil.
Henning Hyllested (EL), 2020-12-17:
Tak, og nu har jeg flyttet mig hen på den rigtige plads.
Ja, det er et meget teknisk lovforslag, joh, men med store konsekvenser i virkeligheden for den kontrol, man kan føre med erhvervet.
Det er sådan set også det, jeg har været lidt inde på i min ordførertale.
Jeg vil bare høre ministeren: En ting er, at man ophæver bopælskravet for ejerkredsen, og det giver selvfølgelig anledning til, at man ikke længere har kontrol med de kapitalfonde, som har holdt deres indtog, yes, men at man også ophæver det for den daglige ansvarlige leder og for chaufføren, kan jeg simpelt hen ikke få ind i min knold, for at sige det rent ud, skulle være nødvendigt på baggrund af den EU-dom, der er faldet.
Og jeg må spørge til, hvordan pokker Færdselsstyrelsen har tænkt sig i hvert fald i princippet at holde kontrol med det erhverv, hvis den pågældende daglige leder af et selskab eller for den sags skyld chaufføren befinder sig i udlandet, når de ikke lige kører taxa?
Benny Engelbrecht (S), 2020-12-17:
Således fik vi både ordføretalerengøring og standupcomedy på en og samme tid.
Tak for det.
Tak for tilslutningen fra de forskellige partier.
Jeg har naturligvis noteret mig, at Enhedslisten har en anden holdning.
Det er ikke så overraskende, al den stund at Enhedslisten ikke er en del af forligskredsen.
Formålet med dette lovforslag er jo ret klart beskrevet, altså at bringe lovgivningen i overensstemmelse med EU-retten, og det er dermed også et relativt teknisk lovforslag, som vi selvfølgelig, hvis der skulle være behov for det, gerne står til rådighed for at besvare spørgsmål om i udvalgsbehandlingen.
Jeg ser frem til det videre arbejde.
Hans Kristian Skibby (DF), 2020-12-17:
Og vi har ikke den samme bekymring, som jeg ligesom kan lytte mig lidt til at Enhedslisten måske har, i forhold til det konkrete situationsbillede, som vi har her.
Vi mener faktisk ikke, at der bliver det helt store problem med thailandske chauffører i Danmark osv.
Skulle det ske, at det er den situation, der opstår, så vil vi selvfølgelig også gerne være med til at se på det, altså hvis det skulle blive til virkelighed.
Men det ændrer ikke på, at når tingene er til gavn for danske interesser, og når vi vurderer, at fornuften er med, så har vi ikke noget imod, at selv en blind høne kan finde korn, havde jeg nær sagt.
Her kommer der noget fra EU, som faktisk i den her situation er meget fornuftigt.