Pernille Vermund (NB), 2020-06-18:
Tak for ordet.
Nye Borgerlige byder forespørgslen om imødegåelse af domstolsaktivismen ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol velkommen.
Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols politisering og aktivisme svækker folkestyret i Danmark.
Vi gør os dog ikke forhåbninger om, at der bliver gjort noget ved domstolsaktivismen, som tingene står i dag.
Jeg tror, det skyldes, at vi som borgerlige ikke har forklaret, hvad problemerne med aktivistiske, udvidende internationale domstole beror på.
Den Europæiske Menneskerettighedskonvention blev vedtaget i 1950, og Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol er konventionens juridiske kontrolorgan.
Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol anlægger en fortolkningsstil, som er aktivistisk og udvidende.
Det benævnes som en ekspansiv, dynamisk fortolkningsstil, og det påstås undertiden, at det alene er et udtryk for en tilgang, der blot udvikler rettighedsbeskyttelsen for individer i takt med samfundsudviklingen.
For det første savner det mening at sondre mellem aktivistiske og politiske fortolkninger.
En domstol, der konsekvent vælger de udfald, der er progressive, frem for dem, der er tilbageholdende og tekstnære, har reelt udvisket forskellene mellem den aktivistiske og den politiske fortolkning.
For det andet leder Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols fortolkningsstil til afgørelser, der savner demokratisk legitimitet.
Et aspekt er, at Menneskerettighedsdomstolen ikke ser på ordlyden af menneskerettighedskonventionen som udtryk for håndfaste regler, men som bøjelige principper.
Derved går Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol længere end den aftale, den skal fortolke.
Resultatet er manglende demokratisk legitimitet, når Menneskerettighedsdomstolen dømmer på en måde, der ikke kan læses af Den Europæiske Menneskerettighedskonventions ordlyd
Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har i sin retspraksis set bort fra, at Den Europæiske Menneskerettighedskonventions frihedsrettigheder er formuleret som negative frihedsrettigheder.
Det vil sige frihedsrettigheder, der udgør et værn mod statens indgriben i borgernes liv.
Det er en ret til at blive ladt i fred for staten.
Stik imod dette udgangspunkt har Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol ved sin fortolkningsstil etableret, at der findes positive forpligtelser for staten i kraft af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
en rettighed for en person er som bekendt en pligt for en anden, og hvis der ikke er en konkret person, der løfter pligten, er der kun staten til at løfte den.
Derved er der kun en vej frem: mod større stat og mod mindre menneske.
For det tredje står der helt centralt, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols fortolkningsstil leder til urimelige udfald.
Menneskerettighedsdomstolens fortolkning har ledt til, at kriminelle udlændinge ikke kan udvises, fordi de kan påberåbe sig retten til et familie- og privatliv efter Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8.
Når Menneskerettighedsdomstolen giver seriekriminelle et sådant trumfkort på hånden, betyder det jo, at der fokuseres helt ensidigt på den kriminelle, og alle andre hensyn bliver uden videre fejet af bordet.
Det er f.eks. borgernes ret til at blive beskyttet mod kriminelle udlændinge og en nationalstats ret til at bestemme, hvem der tager ophold på dens territorium, og under hvilke omstændigheder en opholdsret kan mistes.
De må finde sig i forventelige gentagelser.
I Nye Borgerlige tror vi på frihed, folkestyre og national suverænitet.
En domstol, der som Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har en aktivistisk eller decideret politisk tilgang, er ikke bare uforenelig med disse værdier.
Den politiserende menneskerettighedsdomstol er decideret undergravende for både friheden, folkestyret og vores nationale suverænitet.
Derfor hilser vi dagens forespørgselsdebat velkommen, og i Nye Borgerlige bakker vi op om DF's forslag til vedtagelse.