runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Schnoor (ALT), 2018-11-13:
Ordføreren nævner det her med, at når folk tager en bachelor, forventer man, at de så går videre til en kandidatuddannelse.
Jeg tænker bare på, om det er sådan, ordføreren ser fremtidens arbejdsmarked, og om man ikke kunne forestille sig, at det ikke altid lige er sådan.
Nu nævner ordføreren selv, at Venstre også ønsker noget mere fleksibilitet i vores uddannelsessystem, og jeg synes, at det lyder lidt, som om Venstre argumenterer for noget, som egentlig bare handler om økonomi.
Det virker, som om man har fundet en vaccine mod en sygdom, der egentlig ikke er der, at fordi man skulle finde noget økonomi til noget, så fandt man på det her.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre, om ordføreren tror, at det også i fremtiden vil være sådan, at når man tager en bachelor, så skal man tage en kandidatgrad.
Mads Fuglede (V), 2018-11-13:
Det er min klare opfattelse, at man i ministeriet følger de her tal meget nøje.
Når jeg tænker tilbage, synes jeg, at det mest angstprovokerende valg, jeg har truffet i mit eget liv, netop er: Hvad skal man uddanne sig til?
Hvad vej skal man i tilværelsen?
Jeg forstår godt, at det er svært.
Jeg forstår også, tror jeg, at det nok aldrig bliver et valg, hvor man kan fjerne den fornemmelse af tvivl om, hvorvidt man har valgt rigtigt eller ej, og jeg er ikke sikker på, at jeg tror på, at det, at man begrænser dobbeltuddannelse, spiller ind her.
Men hvis der kom en undersøgelse, der viste det, vil jeg da også håbe, at rationelle mennesker vil sætte sig ned og kigge på de tal, der viste det, og så tage det til efterretning og kigge på de dispensationsmuligheder, der er, så man kan opretholde den ordentlighed, jeg synes der ligger i, både at man tilbyder unge en uddannelse eller hele tiden at kunne videreuddanne sig, og at man ikke kan uddanne sig i nye retninger sådan i uendelighed, men at man selvfølgelig også kan tage fejl.
Og i visse tilfælde er der en grund til, at man skal dispensere fra de gældende regler.
Jacob Mark (SF), 2018-11-13:
Det, som jeg bare tænker vil være problemet med de øgede dispensationer, er, at det ikke giver vished, altså at man så vil sidde og tænke: Kan jeg mon så en dag få dispensation?
Det er også derfor, jeg synes, at den lette og ubureaukratiske løsning vil være at fjerne det.
Så det er derfor, jeg synes, det kunne være lidt interessant at få en undersøgelse af det, hvor man decideret spørger derude, hvordan det her har påvirket livet for de studerende.
Og det tænkte jeg måske i virkeligheden kunne være i alles interesse.
Mads Fuglede (V), 2018-11-13:
Jeg tror, at jeg fik sagt, at når man tager en bachelor, skal man enten ud på arbejdsmarkedet eller læse videre, og det kan så også være til en kandidatuddannelse.
Men jeg er helt enig i, at fremtidens arbejdsmarked er et, hvor jeg tror at man skal have en mere fleksibel mulighed, når man læser videre.
Og den videreuddannelse, der kommer efter de forskellige trin op i det system, der er nu, skal være meget mere fleksibel, end den er i dag.
Det er jo det, vores stærkt visionære og dygtige minister arbejder for at skabe på området, og det glæder mig meget, når jeg sådan ser tilbage på mit tidligere ordførerskab.
Rosa Lund (EL), 2018-11-13:
Det er bare, fordi jeg lige hæftede mig lidt ved det her med muligheden for at vælge om.
For det er jo helt rigtigt, at man godt kan lade være med at sætte det sidste punktum i sit speciale på jura, lade være med at aflevere det og så starte på en socialrådgiveruddannelse f.eks.
Min pointe er, at det her jo ikke er en reel mulighed for at vælge om.
Kan ordføreren ikke godt sætte sig ind i det?
Jacob Mark (SF), 2018-11-13:
Jeg synes faktisk, at det var en rigtig god tale, og jeg synes også, at det er spændende, at der ligesom er kommet et eller andet, der minder om en erkendelse af, at det her måske kan have konsekvenser for, hvordan de unge tænker – uanset om man opfatter det rationelt eller irrationelt, at de så tænker sådan.
Jeg havde to 9.-klassespiger, der ringede til mig i dag, og som skulle skrive projekt om det her med presset i uddannelsessystemet.
De går i 9. klasse, og alligevel nævnte de uddannelsesloftet, hvilket jeg spekulerede over, da de gjorde det.
Hvorfor gør I det?
– det er jo om lang, lang tid.
Men det gjorde de altså.
Så det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at vide, er, om Venstre så kunne være indstillet på at undersøge nærmere, hvad det her uddannelsesloft gør.
Det er utrolig svært at få tal på, om det her får nogle studerende til at droppe ud.
Det er meget svært at få isoleret det.
Kunne Venstre være interesseret i, at vi laver en eller anden mindre undersøgelse ude på universiteterne af, hvad det her egentlig gør ved de studerende?
Mette Reissmann (S), 2018-11-13:
Socialdemokratiet har meldt meget klart ud, at såfremt regeringsmagten skifter efter et folketingsvalg, og hvor Socialdemokratiet vil komme til regeringsmagten, så afskaffes uddannelsesloftet.
Jacob Mark (SF), 2018-11-13:
Ja, men så tror jeg bare, at jeg vil sige tak for det meget klare svar, og så vil jeg glæde mig til at se, hvad vi kan blive enige om i udvalgsbehandlingen med henblik på at prøve at få indkaldt til de her forhandlinger om at afskaffe loftet allerede før et valg, og hvis ikke må rød blok jo gøre det efter et valg.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-11-13:
Jeg har også kun ros til ordføreren.
Det glæder mig, at Socialdemokratiet har lyttet til de unge.
Det kan jeg høre på ordførerens tale at der er blevet gjort, og jeg synes bare, det er rigtig positivt, at der er sket den udvikling, og at det også er en udvikling, der er sket, siden vi havde borgerforslaget til behandling.
Tak for det.
Mette Reissmann (S), 2018-11-13:
Nej, jeg siger bare tak for rosen.
Jacob Mark (SF), 2018-11-13:
Vil det så sige, at ordføreren har skiftet mening efter den dag, hvor ordføreren gav det interview?
Jeg blev faktisk rigtig glad, da jeg læste det, og ordføreren sagde, at hvis det her fører til en adfærd, hvor de studerende dropper ud, så er han klar til at diskutere det, og det er der rigtig meget der tyder på at de gør.
Der er flere af universiteterne, der siger, at det er sådan, det hænger sammen.
Studienævnene siger, at det er sådan, det hænger sammen – frafaldet er steget.
Vil det så sige, at ordføreren ikke længere mener, at hvis det fører til den slags adfærd, så skal vi droppe det?
Mette Reissmann (S), 2018-11-13:
Jamen tak i lige måde.
Jeg ser også frem til sammen med mine politiske kollegaer i Uddannelses- og Forskningsudvalget at føre det til det næste niveau i forhold til at fremme afskaffelsen af uddannelsesloftet.
Så jeg ser frem til drøftelserne.
Jacob Mark (SF), 2018-11-13:
Da der blev offentliggjort en undersøgelse for nogle uger siden omkring frafald, som viste, at frafaldet var steget, var ordføreren ude at sige, at ordføreren synes, at uddannelsesloftet er sundt, og at ordføreren stadig bakker op om det.
Det har ordføreren sådan set være meget ærlig om fra start, men ordføreren siger så også – jeg kigger lige ned på min skærm her, så jeg citerer ordføreren rigtigt – at »hvis det fører til en adfærd, hvor man ikke gennemfører sin uddannelse, så er vi klar til at sætte os ned og diskutere det«.
Hvad er det for beviser, eller hvad er det, der skal til, for at ordføreren siger: Så lad os sætte os ned.
For det, jeg og SF opfordrer til i det her beslutningsforslag, er jo netop at sætte sig ned og diskutere, hvordan vi kan få loftet væk.
Så hvad skal der skal til?
Hvilke beviser skal jeg finde, for at DF er klar til det?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Det er da i hvert fald et konstruktivt og udmærket forslag, og det skal jeg meget gerne tage med i mine overvejelser.
Nu nævnte jeg før den indsats, man er i gang med, altså den her screening af hjemmesider, og det er klart, som fru Karina Due også siger det, at når man kender resultatet af den, kan man se på, om det er noget, vi burde bruge til noget; om det er noget, vi skal gøre en indsats ud fra.
Det har jeg bestemt også tænkt mig at gøre, nemlig at se på, om det er noget, som giver anledning til en indsats som f.eks. den, man kørte i fjor, eller andre indsatser.
Jeg lægger meget vægt på det her med, at der er tale om nogle frygtelige hundeliv – ja, undskyld udtrykket, det var ikke engang meningen.
Det er nogle frygtelige liv, de hunde, man får her, har haft, og der er jo ikke nogen hundeejere – hundeejere er jo generelt lidt bedre mennesker end alle andre – som er interesseret i at være årsagen til, at de her hundefabrikker eksisterer.
Så lad os nu få gjort en større indsats, også fra mit ministeriums side, for at fortælle folk, hvad det er, man skal være opmærksom på, når man køber en hund.
Karina Due (DF), 2018-11-14:
Tak for det.
Vi kunne jo se, at der var utrolig god effekt af den kampagne, der har kørt, med det veterinære rejsehold.
Der fik man virkelig fat i nogle af alle de banditter, som kom herop med hunde fra diverse hvalpefabrikker.
Kunne ministeren forestille sig en mere permanent løsning på den front?
Når vi nu ser så gode resultater, tror jeg det er rigtig vigtigt med et langt sejt træk, hvor man sætter gevaldigt ind på det her, før man ligesom kan begynde at drosle lidt ned på kontrollen igen.
Det er jo noget, der er rigtig mange penge i.
Altså, det er vist kun våben og narko, der er flere penge i, har jeg ladet mig fortælle.
Så det undrer mig også et eller andet sted, at man ikke pr. automatik, når man finder f.eks. en dansk hvalpefabrik, tipper skattevæsenet, for der er jo ikke nogen af dem, der har de der hvalpefabrikker, som betaler skat, og de har jo avlet hvalpe i årevis og sådan noget.
Altså, vi skal jo genere dem på alle de måder, vi overhovedet kan komme til det – så det bliver så lidt attraktivt som overhovedet muligt at drive de her hvalpefabrikker.
Og så skal vi jo altså også sørge for, at de ikke kommer ind i landet fra Østeuropa med hunde, som er avlet under forhold, som man ikke har lyst til at forestille sig.
Det er nogle kummerlige liv, de hunde har og får, fordi de ikke er raske.
Så kunne ministeren forestille sig et eller andet system, hvor man ved salg og køb af kæledyr skulle registrere sig med NemID, sådan at vi altid vidste, hvem køber og sælger var?
Vi har i mange år på Fødevareministeriets hjemmeside haft nogle tips liggende til nye hundeejere, men jeg tror, at vi skal lidt bredere ud med nogle kampagner.
Det er utrolig vigtigt, at man fortæller folk om den cuteeffekt, der er ved sådan en lille hundehvalp.
Den er rigtig sød, og man får lyst til at tage den med hjem, og så tænker man, at man har reddet den.
Nej, det har du så ikke, makker – du har faktisk sørget for at understøtte, at de fortsætter med det svineri, de er i gang med.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Jeg tror, at fru Karina Due rammer hovedet præcist på sømmet her med den misforståelse, som nogle mennesker lider under, nemlig at man gør nogle en tjeneste ved at adoptere – i citationstegn – en hund fra sådan en hvalpefabrik.
Hvis man gerne vil gøre en god indsats der, skal man gå til et internat, for de hunde har sådan set brug for det – eller få fat i en ordentlig, anstændig og godkendt kennel.
Det understreger jo også, at det godt kan være, at vi skal have en styrket indsats på oplysningssiden, så vi kan komme den misforståelse og mange andre til livs.
Det er ikke nok bare at have noget inde på ministeriets hjemmeside; vi bliver nødt til offensivt at gå ud og ramme de mennesker, som tænker på at anskaffe sig en hund.
Karina Due (DF), 2018-11-14:
Jeg vil igen gerne lige komme tilbage til det med NemID, for i mine øjne følger der et ansvar med at købe og sælge dyr.
Det er levende væsener og ikke gamle, brugte cykler, der bliver solgt.
Så er ministeren villig til, at vi sætter os ned på et tidspunkt og kigger på, om det er muligt at indføre en NemID-løsning, der bliver permanent for alle, der både sælger og køber, altså så vi altid kan spore, hvor dyret kommer fra?
Så vil jeg være rigtig glad.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Som jeg nævnte det før, står min dør altid åben, og fra tid til anden er jeg også inde på mit kontor og vil have lejlighed til at tage sådan en drøftelse med spørgeren.
Sådan en drøftelse tager jeg naturligvis gerne.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-14:
Vil ministren sikre, at der bliver afsat flere penge på finansloven 2019 til kystsikring til de kommuner, som f.eks. Hjørring, der er hårdest ramt af erosion, jf. Kystanalysen?
Tusind tak, hr. formand.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren sikre, at der bliver afsat flere penge på finansloven for 2019 til kystsikring til de kommuner, som f.eks. Hjørring, der er hårdest ramt af erosion, jf. Kystanalysen?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Jeg kan forsikre om, at jeg har været der, og jeg tager meget gerne derop igen og også sammen med hr. Bjarne Laustsen.
Det kunne på alle måder være hyggeligt og også udbytterigt og nyttigt, men jeg vil altså gerne fremhæve det her med, at regeringen gør en kolossal indsats for kystbeskyttelsen.
At afsætte 1 mia. kr. til beskyttelsen af den jyske vestkyst er immer væk også en sjat sådan hen i slutningen af måneden.
At afsætte yderligere 60 mio. kr., som der kan søges om fra de forskellige kommuner til kystsikringstiltag, synes jeg ærlig talt også smager lidt af bladguld på carporten.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-14:
Kysten bliver ikke beskyttet af den dialog, som vi har her.
Der skal helt andre ting til, og derfor vil jeg gerne ved førstkommende lejlighed invitere ministeren op for at kigge på forholdene.
Den regering, vi har nu, har jo haft magten i 14 ud af de sidste 17 år, og så kan det godt være, at Socialdemokratiet gjorde for lidt i de 3½ år, de havde magten, det er da meget muligt, men vi fik sat Kystanalysen i gang, og det er jo det eneste, der er sket, og så vil man også bruge en lille milliard kroner syd for Limfjorden, men kun godt og vel 100 mio. kr. nord for fjorden.
Der har man så sagt, at lige nøjagtig Hjørring Kommune er den kommune i landet, der har allermest behov, og at det er den kommune, der er mest udsat.
Det er jo derfor, at Venstrefolkene i Hjørring kommer og siger, at det er alt for lidt, og derfor vil de gerne have noget mere.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Nej, men så skulle den tidligere regering måske have gjort noget ved det, hvis det pludselig er noget, man synes er drønhamrende vigtigt, når man er kommet i opposition.
Der er altså nogle ting, som åbenbart er lidt lettere.
Jeg er nødt til at sige, at den her på alle måder fremragende regering har fordoblet indsatsen for kystbeskyttelsen på vestkysten, og det er vigtigt.
Det er vigtigt, fordi vi med den her fælles aftale altså også beskytter nogle værdier, som er vores fælles værdier, og vi har et princip i Danmark om, at det er den enkelte grundejer, som naturligvis med respekt for sine naboer og i samarbejde med kommunen skal varetage og betale for sin egen kystbeskyttelse.
Det tror jeg er et sundt princip.
Jeg vil i hvert fald gerne se budgettet for, hvordan man har tænkt sig at betale for kystbeskyttelse for samtlige mennesker i riget, der bor ned til vandet.
Jeg synes måske, det er lidt nemt, hvad hr. Bjarne Laustsen kommer med.
Jeg er med på, at det her er lidt ligesom jeopardy – det er mig, der skal komme med svarene.
Regeringen har gjort det nemmere at søge om kystbeskyttelse.
Kommunerne får i løbet af det kommende år flere midler i værktøjskassen til at kunne etablere kystbeskyttelse.
Der er de 10 mio. kr., jeg nævnte før, til kystbeskyttelse af nordjyske strækninger; derudover har regeringen afsat 60 mio. kr. over de næste 2 år, som altså er en pulje, man kan søge til yderligere kystbeskyttelse.
Og den kystbeskyttelsesmilliard, jeg talte om før, er jo en fordobling af det, som den socialdemokratisk ledede regering stod i spidsen for.
Så helt ærligt: Jeg får rigtig mange rosende breve.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-14:
Tak for svaret.
Nu må vi se efter valget, for så kan det være, vi kan bytte roller – det vil jeg da håbe.
For vi har jo en konkret plan for, at vi godt vil gøre noget mere på det her område.
Sagen er den, at på 46 år har man mistet 148 m til havet på den strækning deroppe ved Strandfogedgården og ved Mårup Kirke.
Det er 321 cm, hr. minister, hvert eneste år, og det er altså ret meget, og det har været mere i de senere år.
På 7 år har man mistet otte huse og en kirke på den strækning.
Man har lavet en kystanalyse, og selv om det godt nok var den tidligere regering, der satte den i gang, så har den her regering jo holdt fast i den og sagt, at der er to steder i landet, der er ramt, og det er bl.a. Hjørring Kommune, som er den kommune i landet, der er hårdest ramt.
Når man så kommer med et forslag til en ny kystaftale, bliver der stort set ikke afsat flere penge, end der var tidligere.
Man vil stadig væk bruge hovedparten af pengene syd for Limfjorden og ganske lidt nord for fjorden.
Det er der ingen i Nordjylland, der kan forstå.
Derfor siger ministerens partifælle, hr. Søren Smalbro, der er formand for teknik- og miljøudvalget i Hjørring Kommune, at det er skuffende.
Vi er lamslået, vi er kede af det, vi er skuffede i Hjørring Kommune, lyder det.
Jeg tænker ikke, at den nuværende minister har fået mange rosende breve om det forslag, der nu her er lagt frem, for det er ikke tilstrækkeligt.
Der er blevet sat nogle bittesmå ting i gang, men det her projekt er jo et projekt, der også er sendt frem til ministeren, ved jeg, i forbindelse med finanslovsforhandlingerne.
Det er jo derfor, jeg rejser spørgsmålet.
Det er for at høre, om der ud over det, som ministeren redegør for, er nogle muligheder.
Vi var jo nogle folketingsmedlemmer, der var på besøg oppe hos de her grundejere, som ikke synes, at det er nok, at regeringen siger, at det må Hjørring Kommune finde ud af sammen med lodsejerne.
Man er så hårdt ramt her, og der er så få til at betale, og derfor mener de, at staten skal med ind at bidrage mere, end den allerede har givet tilsagn om.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Tak for spørgsmålet.
Det er en opgave, som kommunen og grundejerforeningerne i fællesskab skal løse.
Regeringen har f.eks. afsat mere end 1 mia. kr. i finanslovsforslaget til kystbeskyttelse for at beskytte de mest udsatte kyststrækninger i Danmark.
Den centrale del af den jyske vestkyst er ubetinget den kyststrækning, hvor erosionen er størst.
Fællesaftalen, som staten har haft siden 1983 med kommunerne på vestkysten mellem Lodbjerg og Nymindegab, beskytter op mod 10.000 huse og bygninger til værdier for mere end 11 mia. kr.
Andre kyststrækninger, som f.eks. i Hjørring Kommune, har udfordringer med kysterosion, hvor kommunen og grundejere er gået sammen i en fælles indsats.
Og for at understøtte denne indsats har regeringen og en bred aftalekreds afsat 10 mio. kr. til en ekstraordinær kystbeskyttelsesindsats, ligesom beskyttelsen af Lønstrup by fortsat vil være en del af førnævnte fællesaftale.
Jeg har ikke umiddelbart planer om at supplere det i forvejen store beløb, som denne regering har prioriteret til kystbeskyttelse.
Afslutningsvis kan jeg som en serviceoplysning meddele, at jeg har prøvet at finde ud af, hvor meget Socialdemokratiet gerne vil afsætte ekstra til kystbeskyttelse.
Det er svært, da Socialdemokratiet ikke rigtig har noget finanslovsudspil, men det kan jo være, at spørgeren kan komme med et bud sådan ved lejlighed.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-14:
Det vil jeg gerne se, for når vi har møde, også med ministerens partifæller, synes de ikke, at man gør nok her.
Man har jo ansøgt om et beløb bare til det her projekt på yderligere 30 mio. kr., og det skulle da undre mig, hvis ikke ministeren har fået nøjagtig det samme brev, som jeg selv har fået, netop på baggrund af den her konkrete sag.
Men der er jo også mange andre steder, og det er jo derfor, at Socialdemokratiet siger, at vi skal have lavet en kystsikringsfond, således at vi sikrer, at staten får et større ansvar, og vi skal også kigge på, om de sommerhusejere, der mister deres hus til havet, kan få erstattet det.
Hvis det er sådan, at det dratter i havet eller i fjorden, i Limfjorden, får de det erstattet, men ved vestkysten gør man ikke.
Det er der ikke mange mennesker, der forstår noget som helst af.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-14:
Tak for endnu et kort, præcist spørgsmål.
Vi har allerede taget en række initiativer i forhold til ulovlig import af kæledyr, særlig når det kommer til hunde.
Fødevarestyrelsens veterinærrejsehold har siden 2015 gennemført en kontinuerlig indsats mod ulovlig handel, import og opdræt af hunde på baggrund af henvendelser fra borgere, fra dyreværnsorganisationer og fra andre myndigheder.
Kontrollen består i en screening af de websteder, som regelmæssigt tilbyder hunde eller katte til salg, eller websteder, som tilbyder adoption mod betaling, samt inspektion af det angivelige salgs- eller opdrætssted.
Derudover vil der som aftalt i regi af veterinærforlig III være fokus på at ramme de brodne kar, altså de personer eller de virksomheder, som gentagne gange overtræder reglerne.
Den her indsats inkluderer også ulovlig import af dyr, herunder kæledyr.
Afslutningsvis kan jeg oplyse, at Miljø- og Fødevareministeriet meget gerne ser på mulighederne for yderligere tiltag, herunder i forhold til ulovlig import af og handel med hunde.
Og jeg drøfter meget gerne forslag til den fortsatte indsats på området med spørgeren.
Jeg kan bestemt godt forstå det.
Jeg deler jo den forargelse, som mange føler, og som jeg ved at fru Karina Due også har, når vi hører om sådan nogle sager her.
Og jeg er glad for, at det ikke var mig, der sad og var til stede i retsbygningen.
Så til den straf, som er blevet tildelt her.
Der bliver altså givet 1 års fængsel.
Det er jo en mulighed, som er kommet, efter vi har lavet den skærpelse af strafferammen i 2016.
Man har så gjort dommen betinget af hensyn til den dømtes alder og helbred.
Jeg tror altså, det er vigtigt, at domstolene i det her land har den her mulighed for at skønne i den her type sager.
Vi har minimumsstraffe i nogle typer af sager, meget alvorlige sager som drab og voldtægt og andet, og jeg mener, at det er noget, vi som hovedregel skal holde os fra.
Men jeg deler sådan set forargelsen over, at noget sådant her overhovedet kan forekomme.
Karina Due (DF), 2018-11-14:
Tak for det.
Agter ministeren at tage initiativer i forhold til ulovlig import af kæledyr?
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-14:
Og den ventetid skal nedbringes, og den er i gang med at blive nedbragt.
Men man kan bare ikke trylle.
Magi findes ikke i den virkelige verden.
Harry Potter er en person fra en bog og ikke en, der findes i virkeligheden.
Så hvis der er et krav om, at man skal tjekke helbredsoplysninger og man skal tjekke straffeattester osv. osv. på bestemte ansøgere, så tager det jo tid – så tager det jo tid.
Og det er den gennemsnitlige ansøgningstid, som vil være 8 uger.
Under det vil ligge, at nogle ansøgninger jo vil tage kortere tid, mens andre med større problemer vil tage længere tid.
Bjarne Laustsen (S), 2018-11-14:
Jeg tror, at de her folk bare har været arbejdsløse.
Jeg kender mange af dem, og det er ganske almindelige nordjyder.
Og derfor er det jo lige til at gå til
Jeg er da helt med på, at hvis der er strafbare forhold og ting og sager, så skal man tjekke det.
Det her er ganske almindelige borgere, helt ukomplicerede sager, som der nu går 12 uger med at få fundet ud af i forhold til det kørekort, de har erhvervet, og den vognmand, der gerne vil ansætte dem, så de reelt kan komme ud af den passive forsørgelse og over i aktiv beskæftigelse.
Det må da være regeringens politik nummer et.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-11-14:
Nu er det jo ikke sådan, at man kan se på folk, at de er ganske almindelige nordjyder.
Det bliver man nødt til at tjekke.
Det er den lovgivning, som hr. Bjarne Laustsens parti har krævet, i forbindelse med at man kan få lov til at køre taxa.
Det er ikke mig, der har krævet den lovgivning.
Jeg havde den indstilling, at hvis man kunne køre en almindelig bil, skulle man også have lov til at køre taxa, og så ville det være op til taxiselskaberne at sørge for, at de havde nogle ordentlige folk ansat.
Og når hr. Bjarne Laustsen taler om magtens tredeling, hvorfor står hr. Bjarne Laustsen så og blander sig i, hvad den udøvende magt gør her?
Karina Due (DF), 2018-11-14:
Hvad mener ministeren om minimumsstraffe for dyremishandling?
Hvad mener ministeren om minimumsstraf for dyremishandling?