Jan E. Jørgensen (V), 2016-06-02:
Hvad sagde jeg?
Se, fordelen ved at sidde i Folketinget er, at det kan man jo finde ud af, for man kan gå ind i de tykke bøger og se, hvad man tidligere har sagt om et emne.
Og jeg var ordfører, dengang den forrige regering vedtog L 50, som lovforslaget hed, om udvidet brug af samfundstjeneste.
Dengang sagde jeg – og det mener vi fortsat: »I Venstre mener vi, at forbrydelse og straf hører sammen.
Det er der et stærkt signal i, og det skal vi holde fast i.
Men straf behøver ikke være fængsel.
Videre sagde jeg dengang: »Venstre kan dog ikke acceptere yderligere lempelser i forbindelse med vold.
Allerede i dag« – altså dengang – »kan domstolene idømme samfundstjeneste ved simpel vold, men det forudsætter, at gerningsmanden er ung, eller at volden skyldes tidligere uoverensstemmelser.
Vi mener, at den grænse er trukket det rigtige sted.«
Samtidig havde vi også en debat om vekselforholdet, altså hvor mange timers samfundstjeneste man skulle veksle frihedsstraf til, og jeg sluttede min tale dengang af med at sige
: »Så hvis regeringen fastholder, at 1½ års fængsel for helt uprovokeret vold begået af en voksen skal kunne klares med 300 timers samfundstjeneste, så bliver det uden Venstres støtte, og mit gæt vil være, at så bliver det også uden befolkningens.« Se, desværre fik jeg ret.
Regeringen vedtog sit lovforslag.
Dog nåede vi et pænt stykke hen ad vejen.
Det lykkedes faktisk under forhandlingerne at nå til enighed om, at antallet af timer skulle forøges, og Venstre var også meget tilfredse med, at der skal være en retsstraf, altså at man ryger i spjældet, hvis man i prøvetiden begår ny kriminalitet.
Så vi kom et langt stykke hen ad vejen.
Men med hensyn til vold ville den daværende regering ikke give sig, men insisterede på, at også voldsmænd skulle omfattes af samfundstjeneste i endnu videre omfang, end det allerede var tilfældet.
Nu har vi så set nogle foreløbige resultater af regeringens lovforslag fra dengang.
I en artikel fra Jyllands-Posten, som jeg tror flere af os har læst, kan man se, at i det, Jyllands-Posten kalder de såkaldt alvorlige voldssager, hvor det drejer sig om mere end et knytnæveslag på et værtshus, er der sket næsten en fordobling i brugen af samfundstjeneste, fra 59 tilfælde til 114 tilfælde.
Og artiklen fortsatte med, at også flere seksualforbrydere blev straffet med samfundstjeneste i 2015 sammenlignet med året før.
Her var der sket en stigning på knap en tredjedel.
Det skal så siges, at dommen dog er anket af anklagemyndigheden.
Højesteret afsagde her for nylig dom i en sag om brandstiftelse.
Det var derfor, jeg stillede spørgsmål om brandstiftelse til den socialdemokratiske ordfører.
Der var tale om en sag, hvor landsretten havde fundet det bevist, at de tiltalte om eftermiddagen var gået ind i forurettedes lejlighed, selv om han ikke var hjemme, havde taget hans hund og hans computer, og at de senere samme aften var vendt tilbage og havde påsat ild, hvorved lejligheden udbrændte.
Det var altså en sag om brandstiftelse, hvor en lejlighed simpelt hen brænder ned.
Det blev klaret med samfundstjeneste, og Højesteret henviser direkte til de lempelser, som blev foretaget af den forhenværende regering.
Vi mener, at man skulle have trukket stregen der, hvor Venstre mente at stregen skulle trækkes, og vi mener, der allerede nu er indicier på, at samfundstjeneste bliver brugt for meget og bliver brugt i tilfælde, hvor det krænker retsfølelsen.
Hr. Peter Kofod Poulsen læste nogle citater op fra en artikel, som jeg også havde fundet, så nu skal jeg nok spare forsamlingen for at få den gentaget.
Men altså, både Dansk Kvindesamfund, foreningen Hjælp Voldsofre og Landsforeningen Spor, der arbejder med senfølger efter seksuelle overgreb, udtaler, at man i sager om grov vold og seksualforbrydelser som offer finder, det er krænkende, at den dømte kan slippe med samfundstjeneste.
Så vi er tilfredse med, at Rigsadvokaten får set på området og får lavet en undersøgelse, så det ikke bare baserer sig på enkeltsager og en artikel i Jyllands-Posten, hvor god den end måtte være, men at vi får en redegørelse for, hvornår samfundstjeneste bliver brugt: Har vi trukket stregen det rigtige sted?
Jeg tror allerede nu, jeg kan røbe, at stregen efter Venstres opfattelse næppe er trukket det rigtige sted, og at vi kommer til at lave nogle ting om.
Det er ærgerligt, at den daværende regering ikke ville komme Venstre i møde, for så havde vi fået en langtidsholdbar løsning.
Nu bliver Venstre så nødt til at gå ind og rydde op, sådan at vi i hvert fald som udgangspunkt får grov vold og seksualforbrydelser væk fra området for samfundstjeneste.
Så vil jeg i øvrigt gerne takke Dansk Folkeparti for at have rejst den her vigtige debat.