runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-10-11:
Regeringen og dens parlamentariske støtter ønsker nu igen at sætte Dansk Flygtningehjælp uden for døren, når det handler om flygtninge.
Det er, synes vi, i sig selv et paradoks, og vi mener i Radikale Venstre, at det er en rigtig dårlig idé.
Dansk Flygtningehjælp er dem, der har ekspertviden om flygtninges situation.
Eksperterne udpeget af Dansk Flygtningehjælp er udpeget, netop fordi de har ekspertviden om flygtninges forhold og situation, både i de krigszoner og nærområder, som de flygter fra, og her, hvor de kommer til.
Det er deres pligt at beskrive og påpege flygtninges forhold.
Udlændingeministeren ønsker ligeledes at sætte udenrigsministeren uden for døren.
Udenrigsministeren skal heller ikke længere kunne udpege medlemmer til Flygtningenævnet med ekspertviden om forholdene i verden.
Det synes jeg er en spændende måde sådan at drage Venstres interne forviklinger ind i udlændingepolitikken på.
Men det er forkert at gøre det.
Flygtninges forhold har at gøre med udenrigs- og sikkerhedspolitiske forhold, og det er udenrigsministeren og ikke udlændinge-, integrations- og boligministeren, der har den kompetence.
Det er ikke et lovgivende organ.
Det er jo os her i Folketinget, der er lovgivere.
Vi har vedtaget lovgivningen.
Jeg og mit parti har – det er vist et bredt kendt – stemt imod en række af de seneste love på udlændingeområdet, men jeg respekterer dem selvfølgelig.
Flygtningenævnet ændrer altså ikke lovgivningen.
De behandle klagesager.
Det kendetegner som bekendt en retsstat, at opgaverne er opdelt mellem den lovgivende, den udøvende og den dømmende magt, og at man kan klage eller anke sin sag.
Er man flygtning, og mener man ikke, at ens asylsag er behandlet efter reglerne, kan man klage til Flygtningenævnet.
Jeg og Radikale Venstre beklager derfor dybt, at regeringen og dens støtter og – må jeg forstå – også Socialdemokratiet med en mærkværdig gul stemmeafgivning nu sætter spørgsmålstegn ved hele den konstruktion.
Jeg er oprigtig ærgerlig over og bedrøvet over, at regeringen og dens støtter er med til at så tvivl om legitimiteten hos Dansk Flygtningehjælp og sågar hos Udenrigsministeriet.
Vi er imod dette lovforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2016-10-11:
Tak for det klare svar.
Jeg antager, at regeringen ligesom Socialdemokratiet er interesseret i, at der er ro omkring de instanser, vi har, i asylproceduren, og at det derfor ikke er særlig gavnligt, at vi nu for tredje gang på 15 år ruller de her regler omkring sammensætningen af Flygtningenævnet frem og tilbage.
Så derfor er mit spørgsmål: Ville det ikke være naturligt, hvis udlændingeministeren nu inviterede Socialdemokratiet til reelle forhandlinger omkring sammensætningen af Flygtningenævnet, så de partier, der er interesseret i, at der er et flygtningenævn, kan nå hinanden tværs hen over den politiske midte, og at de kan gøre det på et sagligt og oplyst grundlag i stedet for de her symbolpolitiske slag i luften?
Josephine Fock (ALT), 2016-10-11:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Kan ordføreren ikke uddybe, hvad det er, der gør, at de af Udenrigsministeriet udpegede medlemmer til Flygtningenævnet ikke er neutrale, når de embedsmænd, der kommer fra Udlændinge- og Integrationsministeriet er det?
Det syntes jeg ikke jeg kunne høre i talen.
Marcus Knuth (V), 2016-10-11:
Tak, hr. formand.
Vi lever i et retssamfund, vel at mærke et retssamfund, hvor vi tror på, at de enkelte retsinstanser har en uafhængig sammensætning.
Vi lever i en verden, hvor vi har fuld tiltro til, at nævn og klageinstanser kan agere og operere upartisk.
Dette lovforslag er fremsat af regeringen for at sikre, at Flygtningenævnets sammensætning agerer efter de retslige grundsøjler, som vi har bygget vores samfund på.
Og det er faktisk lige så vigtigt, vil jeg sige, at sikre, at Flygtningenævnet fremstår som et uafhængigt nævn.
Vi mener ikke i regeringen, at Flygtningenævnet kan fremstå 100 pct. objektivt, hvis Dansk Flygtningehjælp og Udenrigsministeriet har muligheder for at have repræsentanter siddende omkring det bord, hvor man udpeger kandidaterne til Flygtningenævnet.
Vi siger ikke, at nævnet har truffet ukorrekte eller forkerte afgørelser i de seneste år.
Med det her lovforslag tilbagerulles reglerne om Flygtningenævnets sammensætning til det, der var gældende fra 2002 til 2013.
Flygtningenævnet har derfor fungeret efter den her ordning i mere end 10 år, hvorfor der ikke er tale om noget revolutionært forslag, men en tilbagerulning til en status quo fra den tidligere VK-regering.
Så vil jeg også gerne rose Dansk Flygtningehjælp for det kæmpe arbejde, de gør ude i verden og for flygtninge her i Danmark.
Vi mener bare ikke, at deres rolle er at sidde i nævnet.
Der var nogle, der talte om, at det her var at punke Dansk Flygtningehjælp.
Det mener jeg på ingen måde det er.
De skal have den allerstørste ros for deres arbejde.
Med forslaget foreslår vi samtidig, at formanden for Flygtningenævnet får ret til en genbeskikkelsesperiode på yderligere 4 år ud over den i dag gældende ret til genbeskikkelse på 4 år.
Formanden for Flygtningenævnet kan dermed være formand for Flygtningenævnet i højst 12 år.
Det gør vi for at sikre den fornødne kontinuitet i Flygtningenævnets arbejde, og der foreslås ikke ændringer af reglerne for de øvrige medlemmers beskyttelsesperiode.
Så vil jeg lige sige en kort kommentar til Socialdemokratiet: Jeg er glad for, at Socialdemokratiet har kritiske tanker i forhold til den måde, nævnet er sammensat på nu, eftersom det var Socialdemokratiet, der var med til at sammensætte nævnet på den måde.
Jeg ville bare ønske, at de forslag og tanker var kommet langt tidligere, eventuelt dengang Socialdemokratiet selv sad i regeringen.
I Venstre ønsker vi at tilbagerulle reglerne for nævnets sammensætning, således at vi sikrer en neutral repræsentation, der gør, at nævnet kan fungere og fremstå 100 pct. neutralt.
På den baggrund stemmer Venstre for lovforslaget, og det gør vi selvfølgelig også i det andet element af lovforslaget, der sikrer en ekstra 4-årig periode for Flygtningenævnets formand.
Christian Langballe (DF), 2016-10-11:
Tak for ordet, formand.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at vi gerne så Flygtningenævnet nedlagt, men vi har så også her inden sommerferien foreslået, at Dansk Flygtningehjælp ikke længere får mulighed for at udnævne en repræsentant til Flygtningenævnet.
Flygtningenævnet er en uvildig domstols- og ankeinstans, som tager sig af afviste asylansøgninger.
Hvis en asylansøger får afvist sin sag, kan vedkommende anke sagen til Flygtningenævnet, som herefter træffer afgørelse, der så er definitiv og ikke kan ankes.
Jeg mener som sagt så afgjort, om man kan diskutere gavnligheden af Flygtningenævnet.
Jeg er af den klare opfattelse, at når en asylsag afvises af Udlændingestyrelsen, er det det.
Så er den afvist, og så er der ikke behov for en ekstra ankeinstans.
Men når nu Flygtningenævnet er der, er det principielt afgørende, at nævnets uvildighed sikres, og det vil sige, at de kendelser, som nævnet foretager, underlægges objektive kriterier, der ikke kan stilles spørgsmålstegn ved.
Det gælder for enhver domstol, og det gælder også for Flygtningenævnet.
Dersom en dommer har personlige interesser i en sag, vil alene mistanken gøre, at den pågældende dommer vil være at betragte som inhabil.
Det er så at sige selve retsstatens principper, vi har at gøre med her.
Det lovforslag, som vi nu behandler, angår Flygtningenævnets sammensætning og er i høj grad med til at sikre uvildigheden og objektiviteten i nævnets afgørelser.
Lovforslaget betyder, at Dansk Flygtningehjælp ikke længere vil være repræsenteret i Flygtningenævnet eller udpege en repræsentant i Flygtningenævnet, ligesom heller ikke Udenrigsministeriet bliver det.
Man kan have forskellige holdninger til Dansk Flygtningehjælp, og det har vi alle sammen.
Men det står altså bare tilbage, at Dansk Flygtningehjælp er en privat, politisk interesseorganisation, som har lagt sine lodder i vægtskålen, også i forhold til hvordan dansk flygtningepolitik skal føres.
Det gælder for enhver privat interesseorganisation, at den har sine egne interesser og fremmer sine egne mål, og der må man jo så bare sige, at Dansk Flygtningehjælp har advokeret for, at Danmark skulle tage imod mange, mange flere flygtninge.
Hertil kommer, at Dansk Flygtningehjælp på forhånd spiller en central rolle i mange af de sager, som Flygtningenævnet behandler.
Dermed kan der også sås tvivl om organisationens uvildighed og den udpegelse, som de foretager, og derfor skal Dansk Flygtningehjælp heller ikke have plads i Flygtningenævnet.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig forslaget.
Vi har jo selv foreslået det samme, og vi er glade for, at regeringen kommer os i møde, så derfor støtter vi forslaget.
Mattias Tesfaye (S), 2016-10-11:
Jeg opfatter det sådan, at Socialdemokratiet har rakt hånden ud.
Det gjorde vi allerede, da vi før sommerferien behandlede Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Jeg gør det gerne igen, men alt andet lige er det ikke vores sekretariat, som har mulighed for at få lavet en grundig embedsmandsundersøgelse af den danske asylprocedure.
Det må alt andet lige være regeringen, der sørger for, at der er et ordentligt beslutningsgrundlag, så vi diskuterer nævnets sammensætning på baggrund af andet end et gammelt nag til Gammeltoft-Hansen, og hvem der ellers har haft en mindre heldig rolle i dansk udlændingepolitik gennem årene.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-11:
Jamen det går jeg ud fra at ministeren kommenterer til sidst.
Men altså, både hr. Marcus Knuth og jeg læser jo e-mails, og vi er på den her adresseliste.
Så man kan sagtens finde ud af adressen; det kræver ikke det helt store.
Så man kunne jo have sendt sit forslag og spurgt, om det eventuelt var noget, vi ville kigge på.
Mattias Tesfaye (S), 2016-10-11:
Da vi behandlede Dansk Folkepartis beslutningsforslag før sommerferien, sagde Socialdemokratiet, at vi gerne ville opfordre regeringen til få skabt et bedre beslutningsgrundlag end det, der dengang lå bag Dansk Folkepartis beslutningsforslag, og at vi gerne ville deltage i nogle politiske forhandlinger om, hvordan Flygtningenævnet skulle sammensættes.
Vi har ikke set noget før det lovforslag, der nu har været i høring og nu er blevet fremsat, og det er så det samme grundlag, vi har at diskutere på, som vi havde før sommerferien.
Men det er også kun en første behandling, og hvis Venstre og dermed regeringen er indstillet på, at de næste to behandlinger skal ske på baggrund af en egentlig undersøgelse af, hvordan den danske asylprocedure fungerer, og hvordan Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols domme har haft indvirkning på dansk asylpolitik, og hvad det derfor får af konsekvenser for Flygtningenævnets arbejde, så er vi fra Socialdemokratiets side meget indstillet på at bruge de næste to behandlinger og udvalgsbehandlingen på at finde et kompromis, som vi alle sammen kan være i.
Og I har selv peget på muligheden for f.eks. at lade justitsministeren og ikke udlændingeministeren udpege det medlem af nævnet, der udpeges af regeringen.
Jan E. Jørgensen (V), 2016-10-11:
Det er, fordi jeg hører hr. Mattias Tesfaye tale om, at man fra socialdemokratisk side har nogle andre forslag til, hvordan man kunne sammensætte Flygtningenævnet.
Så vil jeg bare spørge, hvorfor man ikke er kommet med de forslag, før man står her på talerstolen her i dag.
For der er jo tale om et lovforslag, der har været undervejs gennem nogen tid, og jeg vil da ikke afvise, at vi havde kunnet finde en eller anden løsning sammen med Socialdemokratiet i dette spørgsmål.
Mattias Tesfaye (S), 2016-10-11:
Det Radikale Venstres ordfører har ret i de først 90 pct. af sit indlæg, nemlig at vi stemmer gult, fordi vi ikke mener, at der er et grundlag for at rejse den tvivl om Dansk Flygtningehjælps habilitet, som vi bl.a. hørte fra Dansk Folkepartis og Venstres ordførere.
Men vi stemmer ikke gult for at lukke diskussionen.
Vi stemmer gult for at sende det signal, at vi gerne vil have en ordentlig undersøgelse af hele asylproceduren og en politisk forhandling, der gør det muligt at skabe et bredt politisk flertal, som vil kunne skabe ro om Flygtningenævnets arbejde.
Josephine Fock (ALT), 2016-10-11:
Tak for det.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, handler om, at Dansk Flygtningehjælp og Udenrigsministeriet ikke længere skal kunne indstille medlemmer til Flygtningenævnet, og at formanden skal kunne sidde i 3 gange 4 år i stedet fald de hidtil 2 gange 4 år.
Alternativet er imod den her ændring og synes, det er bekymrende, at man sætter spørgsmålstegn ved Dansk Flygtningehjælp.
Jeg synes, det er vigtigt at pointere, at der jo ikke er tale om et ansættelsesforhold i forhold til de personer, som Dansk Flygtningehjælp har udpeget, og jeg synes, at det, at man går ind og ændrer sammensætningen her, på trods af at der ikke har været kritik af faglige afgørelser, er problematisk.
Jeg undrer mig også over, at man fratager Udenrigsministeriet muligheden for at udpege et medlem, for det gør, at nævnet bliver sammensat meget smalt, og jeg er bekymret for, at man kommer til at mangle kompetencer i nævnet.
Jeg synes, det er vigtigt at se på de forskellige høringssvar, der er kommet, bl.a. det fra Advokatrådet, som jo påpeger, at der ikke er nogen form for instruktionsbeføjelse fra Dansk Flygtningehjælps side til de udpegede medlemmer, og at de også er bekymret for, at man kommer til at mangle kompetencer i nævnet.
Med de ord vil jeg sige, at vi vil være særdeles kritiske over for det her lovforslag.
Til gengæld har jeg ikke nogen bemærkninger til længden af formandskabet; det kan vi godt bakke op om.
Men som sagt er vi kritiske i forhold til den her lovændring.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2016-10-11:
Jeg skal bare lige være helt sikker på, at hos Socialdemokratiet har man for nuværende ingen saglige argumenter for at tage Dansk Flygtningehjælp ud af nævnet.
Det kan man ikke finde grundlag for.
Det er – og det er jeg enig med ordføreren i – ren symbolpolitik.
Og man har en bekymring for at tage Udenrigsministeriet ud af nævnet, fordi det er meget vigtigt med adgangen til den viden.
Så stemmer man gult, for så holder vi op med at diskutere det, og så stopper det med at være symbolpolitik.
Jeg skal bare lige have bekræftet, at det er det, der er Socialdemokratiets retning.
Marcus Knuth (V), 2016-10-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har ikke sagt, at Udenrigsministeriets repræsentanter ikke er neutrale.
Vi ønsker at gå tilbage til den sammensætning af nævnet, der eksisterede under VK-regeringen, fordi det er den model, som vi ser som den bedste.
Udenrigsministeriets tilstedeværelse er noget, der kom i samspil med, at Dansk Flygtningehjælp havde mulighed for at udpege repræsentanter, lige så vel som at Udenrigsministeriet udpeger repræsentanter.
Så det er ikke for at så tvivl om Udenrigsministeriets repræsentanter.
Vi ønsker bare så at sige at fjerne en del fra begge sider af den sammensætning, der er af nævnet i dag, således at man går tilbage til den sammensætning, der var i 00'erne.
Finn Sørensen (EL), 2016-10-11:
Det bliver så en variation af det, jeg allerede har svaret, ligesom ordførerens spørgsmål var en variation af det spørgsmål, ordføreren stillede.
Man kan ikke udstede et hundrede procents garantier for, at nogen som helst mennesker er upartiske.
Det kan man heller ikke gøre for embedsmænd, der er udpeget af en minister, hvis sympati for deres arbejde de pågældende embedsmænd er afhængige af.
Josephine Fock (ALT), 2016-10-11:
Tak for det.
Men der må jo være en begrundelse for, hvorfor man synes, det er en bedre udpegning.
Jeg kan forstå, at der er de diskussioner om Dansk Flygtningehjælp.
Men jeg kunne godt tænke mig at få uddybet, hvad det så er, der gør, at vi så lige præcis nu skærer Udenrigsministeriets udpegninger væk.
Hvorfor mener ordføreren, at det skal være sådan, altså ud over det med at gå tilbage til den gamle model?
Der må være noget begrundelse, tænker jeg.
Hvorfor synes man, den model er bedst?
Christina Egelund (LA), 2016-10-11:
Med det forslag, der behandles nu, er det først og fremmest sammensætningen, vi skal forholde os til, og her foreslår ministeren, at Dansk Flygtningehjælp og udenrigsministeren ikke fremover skal kunne indstille medlemmer til nævnet.
Nu har vi ikke noget imod Dansk Flygtningehjælp og for så vidt heller ikke imod Udenrigsministeriet.
Men at placere dem i lige præcis sådan et domstolslignende organ mener vi altså ikke er hensigtsmæssigt, for det kan skabe tvivl om, hvilke hensyn det er, der varetages, og det er ikke i nogens interesse, heller ikke Dansk Flygtningehjælps.
I øvrigt er det værd at bemærke, at det i indledningen til lovbemærkningerne præciseres, at Flygtningenævnet i alle sager træffer afgørelse på baggrund af en konkret og individuel vurdering af omstændighederne i den enkelte sag.
Denne pointe understreger det opgør, det nogle gange har været nødvendigt at tage med begrebet de facto-flygtninge og med de retningslinjer, vi tidligere så, hvorefter der blev givet asyl til samtlige flygtninge fra udvalgte områder i Syrien.
Den praksis må ikke atter vinde fodfæste.
Afgørelserne skal afhænge af konkrete, individuelle vurderinger.
Det er det mest rimelige, og det er det demokratiske mandat, Folketinget har givet til håndteringen af asylprocesserne.
Med de ord kan jeg meddele Folketinget, at Liberal Alliance agter at støtte lovforslaget.
Marcus Knuth (V), 2016-10-11:
Jeg vil mene, at vore embedsfolk er ufattelig gode til netop at være upartiske, så de kan støtte en rød regering, en blå regering, eller hvem der nu lægger den politiske linje.
Det er jo det, embedsfolk gør.
Men hvad angår folk, der kommer med rødder i meget, meget politiske organisationer, har jeg svært ved at se, hvordan vi kan være et hundrede procent sikre på, at de er i stand til at lægge den, hvad skal man kalde det, loyalitet til side, når de træder ind i nævnet og skal udføre et stykke arbejde.
Og det er jo præcis den tvivl, som vi ønsker at fjerne.
Mange tak.
Jeg er glad for, at vi er enige om rosen til Dansk Flygtningehjælps andet arbejde.
Men jeg har svært ved at følge ordførerens argumentation for, at repræsentanter udpeget af Dansk Flygtningehjælp kan være et hundrede procent upartiske.
Nogle af disse har forbindelse til meget politiske organisationer.
Jeg mener f.eks. at have læst om en, der havde forbindelse til Amnesty International, som jo i høj grad er en politisk organisation.
Hvordan kan ordføreren være et hundrede procent sikker på, at de her repræsentanter, der er udpeget af Dansk Flygtningehjælp, kan tage den her meget politiske hat af, når de træder ind i lokalet, og så være et hundrede procent objektive og lægge alt deres andet arbejde og al deres anden politiske tilknytning på hylden?
Marcus Knuth (V), 2016-10-11:
Jo, og det er jo det, jeg kom ind på.
Vi ønsker at fjerne enhver tvivl om, hvorvidt repræsentanterne, der er udpeget af Dansk Flygtningehjælp, er et hundrede procent objektive eller upartiske.
Men jeg vil dog sige, at når det kommer til nævn, har vi jo også nævn andre steder i Danmark, hvor der sidder repræsentanter for interesseorganisationer.
De kan så sidde der, fordi de kommer med rådgivning, som man mener er gavnlig.
Og det er jo ikke det, der er tilfældet her.
Derudover skal man passe på med at sige, at lige præcis Flygtningenævnet ville have gavn af f.eks. en ngo, som det er tilfældet her, og det er netop, fordi de sidder og afgør sager, der handler om enkelte personer.
Det er derfor, at vi ønsker at fjerne enhver tvivl om, hvorvidt de repræsentanter, der er udpeget af Dansk Flygtningehjælp, er objektive eller ej.
Christian Langballe (DF), 2016-10-11:
Det er sådan set for lige at få slået det principielle i diskussionen fast.
Jeg er helt enig i, at vi fra nu af og så til verdens ende kan diskutere Dansk Flygtningehjælp, fordi de så sandelig har været en spiller i den politiske debat.
Men jeg vil godt spørge om det principielle.
Og at det vil sige, at hvis der kan sås tvivl om en domstols afgørelse, fordi der kan sås tvivl om det enkelte medlems habilitet, så er det noget, man bør forfølge.
Og er det ikke af principiel vigtighed, at man ikke kan så tvivl om habiliteten for det enkelte medlem?
Marcus Knuth (V), 2016-10-11:
I forhold til Dansk Flygtningehjælp ønsker vi at fjerne enhver tvivl om, at de repræsentanter, de har til at sidde der, er upartiske.
I forhold til Udenrigsministeriet nærer jeg lige så stor tillid til deres repræsentanter, som jeg gør til embedsfolk fra ethvert andet ministerium.
Men vi ser bare ikke nogen nødvendighed i at have repræsentanter siddende fra to forskellige ministerier, når nu der er tale om asylsager, som i sagens natur mere naturligt hører under Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Sophie Løhde (V), 2016-10-12:
Men hvis man gerne vil vide noget om nitratudledning i forbindelse med landbrugspakken, er det jo besynderligt, at man ikke stiller spørgsmålet til den ansvarlige ressortminister.
Som regering sætter vi jo, for så vidt angår Kræftplan IV, ind over for de vigtigste udfordringer, som vi kan se på kræftområdet.
En af dem er forebyggelse.
Vi har sat et mål om en røgfri generation i 2030 og dermed, at ingen børn og unge ryger i 2030.
Vi synes, det er særlig vigtigt at rette meget stærkt fokus på tobaksområdet, fordi det jo ifølge Sundhedsstyrelsen er den suverænt største risikofaktor for kræft.
Det betyder ikke, at vi ikke kan sætte ind på andre områder i forhold til at forebygge kræft, og jeg mener naturligvis, at vi skal tage alle risikofaktorer for kræft alvorligt, også nogle af de miljøpåvirkninger, som kan øge risikoen for kræft.
Der ved jeg at der er en række initiativer på Miljø- og Fødevareministeriets område, som omhandler beskyttelse af befolkningens sundhed mod miljøpåvirkninger.
Det er bare ikke noget, jeg som sundheds- og ældreminister kan stå her og remse en masse op om.
Det er derfor, det fortsat er mig ubegribeligt, at man ikke stiller spørgsmålet til den ansvarlige ressortminister.
Jens Joel (S), 2016-10-12:
Men hvis ministeren enten havde snakket med sin kollega eller havde været her for en halv time siden, ville ministeren jo vide, at vi har stillet de spørgsmål til miljø- og fødevareministeren, og det er ikke det, vi spørger om nu.
Hvis vi skal indkapsle det, vi spørger om nu, så er det: Hvis– og det behøver ministeren jo ikke at forholde sig til, men hvis – eksperterne har ret i, at der kommer øget nitratudledning, som har en kræftrisiko, betragter ministeren så det som et problem?
Sophie Løhde (V), 2016-10-12:
Jamen hvis spørgeren allerede har stillet spørgsmålet til miljø- og fødevareministeren, er der jo ingen grund til at spørge mig.
Så er der jo kommet svar for en halv time siden, og så undrer jeg mig over, hvorfor det også er nødvendigt at spørge mig.
Jeg redegør gerne for regeringens kræftudspil, oplæg til en Kræftplan IV, men jeg kan jo ikke stå og redegøre for, hvad det er for nogle initiativer og indsatser, der er i gang på en anden ministers ressortområde.
Vi følger naturligvis fra sundhedsmyndighedernes, og dermed også Sundhedsstyrelsens, side hele tiden med i den videnskabelige litteratur om mulige helbredseffekter af nitrat i drikkevand.
I tilfælde af at Sundhedsstyrelsen i sin gennemgang af den videnskabelige litteratur bliver opmærksom på fund, som har betydning for befolkningens helbred og sundhed, så videregiver Sundhedsstyrelsen naturligvis den information til Sundheds- og Ældreministeriet.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2016-10-12:
Er ministeren enig i, at øget indtag af nitrat kan være kræftfremkaldende?
Jens Joel (S), 2016-10-12:
Det er ganske korrekt, at vi har været i dialog med ministeriet – en dialog, hvor jeg også skrev, at vi faktisk ikke ville diskutere med sundhedsministeren, om der kommer øget udledning af nitrat.
Det siger GEUS jo at der gør.
Det, vi gerne vil diskutere med sundhedsministeren, er, hvordan sundhedsministeren forholder sig, når Torben Sigsgaard, der er professor ved Institut for Folkesundhed ved Aarhus Universitet, siger, at øges mængden af nitrat i grundvandet, som GEUS's tal viser, så vil man også øge risikoen for eksempelvis tyktarmskræft hos kvinder.
Der er mit spørgsmål – som ikke har noget med nitratmængden at gøre – til ministeren jo så: Hvordan harmonerer det, at regeringen med den ene hånd laver noget, der øger kræftrisikoen, og med den anden hånd laver sin kræftplan?
Det er det, vi gerne i al stilfærdighed vil have sundhedsministerens kommentarer til.