runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-10-09:
Det er jo fint, at ministeren gerne vil flytte debatten og skabe nogle overvejelser ude i samfundet.
Så er det dermed også bare kommunikeret til danskerne, at når ministeren går ud i medier med store overskrifter og slår ned på fænomenet kønsopdelt svømning eller andre islamiske fænomener, som ikke hører hjemme i Danmark, er det ikke udtryk for, at Socialdemokratiet ønsker at forbyde de her fænomener, hverken kommunalt eller statsligt.
Det er bare en retorisk udmelding, som man ønsker at markere sig på, få noget opmærksomhed på og måske ovenikøbet skaffe sig nogle stemmer på, men man ønsker ikke at gøre noget, når det kommer til stykket.
Grunden til, at vi spørger, er jo, at vi har bemærket, at når ministeren kan få medieomtale af at lyde som en rigtig hård hund i udlændingepolitikken og som en, der virkelig slår ned på islamiske parallelsamfund, gør han gerne det, at han går hårdt til værks retorisk i forhold til kønsopdelt svømning.
Han kalder det udansk, udemokratisk og undergravende og alt muligt andet.
Men når det kommer til stykket, og når det kommer til at lave lovgivning, hvad enten det er kommunalt eller hernede i Folketingssalen, så sker der ingenting.
Det, Socialdemokratiet praktiserer, er udtryk for sådan en dobbeltbund i kufferten.
Man vil gerne lyde som en hård hund i udlændingepolitikken udadtil, men når det kommer til at forbyde de her udanske fænomener i praksis, hvad enten det er kommunalt eller her i Folketinget, skrider man ikke til handling.
Ministeren siger her, han mener, at det er kommunernes ansvar at indføre et kommunalt forbud, men det er jo ministerens egne socialdemokratiske kolleger derude i kommunerne, der siger nej til at lave et kommunalt forbud.
Så er det en dobbeltbund i kufferten, når Socialdemokratiet gerne vil slå sig op på gennem ministeren at ville slå ned på de her fænomener, men i praksis ikke vil gøre noget som helst for at forhindre dem?
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-10:
Mange tak.
I forhold til id-kortet vil jeg gerne spørge, hvordan ministeren vil sikre sig, at vi ikke sprinter mod målet, men så snubler lige inden målstregen?
Jeg kan bekræfte, at det allerede er tilfældet, at de har myndighedsopgaver.
Det er opgaver, vi har valgt at uddelegere, og som bliver løftet af ikkemyndigheder.
I forhold til de opgaver siger man, at de løfter den her myndighedsopgave.
Så det er allerede noget, der sker på andre områder.
En anden ting er, at jeg heller ikke anerkender, at vi ikke kunne sige, at de skulle hjælpe med den her opgave, netop fordi det er dem, der langt mere er ude på arbejdspladserne, og at det er deres medlemmer, som ofte beretter, at de kommer i klemme, eller at de ser nogle, typisk udenlandske, kollegaer, der kommer i klemme.
Nick Zimmermann (DF), 2024-10-10:
Tak for det.
For Dansk Folkeparti er det jo centralt, at vi beskytter danske arbejdspladser mod unfair konkurrence fra aktører, der spekulerer i at udnytte udenlandsk arbejdskraft under dårlige vilkår, og vi har selvfølgelig alle sammen et ansvar for at sikre, at de folk, der arbejder i Danmark – danske såvel som udenlandske arbejdstagere – får nogle ordentlige vilkår, og at reglerne bliver overholdt.
Det er en bekymring, som vi i Dansk Folkeparti også tager alvorligt.
Vi er opmærksomme på, at virksomhederne i forvejen møder mange krav, og det er vigtigt for os, at det ikke skal være sværere at drive virksomhed i Danmark, og her er det, at vi skal have fundet en rigtig god balance.
I den forbindelse vil jeg også gerne understrege, at vi fremadrettet bør kigge på, hvordan vi kan lette de her samlede administrative krav for erhvervslivet, samtidig med at vi fastholder en effektiv indsats mod social dumping.
For der er ingen tvivl om, at det her område er vigtigt for Dansk Folkeparti, og vi vil altid være klar til at sikre, at danske arbejdspladser og danske arbejdstagere er beskyttet bedst muligt.
Men vi bakker fuldt op om det her lovforslag, da det er nødvendigt for at sikre ordnede forhold på det danske arbejdsmarked.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-10:
Det er jo for filan altid en fare i politik, at vi løber og løber og knokler og knokler for det, vi tror på, og så ikke opnår et flertal her i salen eller ikke opnår et grundlag, som vi kan træffe beslutningerne på.
Jeg synes bare til gengæld, når vi er inden for kategorien bekæmpelse af social dumping, at jeg har set det ene fremskridt efter det andet i de 13 år, jeg har arbejdet med det.
Den stime agter jeg som beskæftigelsesminister at fortsætte, og det synes jeg er det, vi gør her.
Det synes jeg i det hele taget også er det, vi gør i vores samarbejde med hinanden.
Karsten Hønge (SF), 2024-10-10:
Jeg skal prøve at tale lidt højere, men jeg tror ikke så meget, det skyldes afstanden til mikrofonen, men mere den der lemlæstelse, som mit ansigt har været udsat for.
Kunne ministeren blive lidt tydeligere på, om det, som man har gjort i Norge, var en vej at gå?
Jeg synes bare på en eller anden måde, det er pinligt for Danmark, at et firma som Itinera, der arbejder i Danmark, med en række rigtig trælse eksempler på, hvordan man bruger underentreprenører, der i virkeligheden undergraver løn- og arbejdsforholdene, nu bliver afvist i Norge på grund af deres opførsel i Danmark.
Så som det første vil jeg spørge, om ministeren har en umiddelbar reaktion på afgørelsen fra retten i Oslo, og dernæst, om det med at screene virksomheder, inden de kommer indenfor, ikke var et værktøj, vi også skulle bruge i Danmark.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-10:
Der nævnte ministeren det selv: 13 år.
Det er godt nok et langt sprint, så jeg håber virkelig, benene holder, så vi endelig kan få det driblet i mål.
Jeg har et sidste spørgsmål, og jeg kan ikke dy mig, så jeg bliver nødt til at tage endnu en metafor i brug.
Det går på RUT-registreret og fagbevægelsens adgang til det som en vigtig allieret her i kampen mod social dumping.
Har ministeren kæmpet til sidste fløjt?
Er der virkelig ikke mere at gøre?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-10:
Jeg mener, at det, at vi har det her register, sådan at alle, der kæmper for ordnede forhold på vores arbejdsmarked, har bedre viden om og adgang til, hvem der er her og på hvilket grundlag.
Det er et fuldstændig centralt redskab.
Jeg kæmper alt, hvad jeg kan, for, at vi har RUT-registeret, og jeg kæmper også for, at det kommer mest muligt i spil.
Det er en balancegang: Hvad kan myndighederne have adgang til, og hvad kan man søge om adgang til derudover?
Arbejdsmarkedets parter kan jo søge om adgang til en række ting, og det vil jeg kæmpe for at de bliver ved med at kunne.
Men lige præcis her er formålet at styrke myndighedernes håndhævelse af udstationeringsloven og reglerne for lovligt ophold i Danmark, og det er i den her sammenhæng en myndighedsopgave.
Karsten Hønge (SF), 2024-10-10:
Retten i Oslo har lige her for nylig besluttet, at man har lov til at afvise det italienske firma Itinera på grund af deres noget uheldige optræden på en række danske byggepladser.
Det er den her idé med, at man ligesom screener de her virksomheder, inden de kommer ind.
Jeg er helt med på, at det ikke er sikkert, at ministeren sådan lige har mulighed for at give et tilbundsgående svar på en forholdsvis ny juridisk udfordring, men hvad er ministerens reaktion på, at man faktisk på grund af sin dårlige opførsel i Danmark kan blive udelukket i Norge, mens man i øvrigt bygger videre på tre store byggerier i Danmark?
Det er det ene, og det andet er: Skulle vi ikke se også at få den proces ind i Danmark, så vi screener virksomhederne, inden de overhovedet kommer inden for dørene?
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-10:
Tak for det.
Nu tror jeg nærmest, ordføreren er så høj, at afstanden til mikrofonen kan være en udfordring, i forhold til hvor godt man kan høre spørgsmålet, men jeg tror, at jeg fik det hele med.
Jeg er af den klare overbevisning, at når man bygger for skattekroner, skal der være styr på penalhuset, og så skal man ikke trække en slipstrøm af de her dårlige sager, illegal arbejdskraft og brud på lovgivning med sig i sit kølvand.
Det er en overbevisning, der nogle gange støder på grund, når man kigger ud ad vinduerne på virkeligheden.
Det er dybt frustrerende, og jeg er fly forbandet, hver eneste gang jeg ser det ske.
Vi har i den forhandling til social dumping-aftalen, vi også har diskuteret tidligere, jo også diskuteret sortlistning osv., i forhold til om vi både kan give vores myndigheder, men også kommuner og regioner bedre mulighed for på forhånd at se det, hvis der er nogen, der tidligere har været taget for nogle af de her ulovlige forhold, så de ikke bare kan gå videre til den næste opgave.
Jeg synes, det er en helt central problemstilling at tage fat i.
Kim Valentin (V), 2024-10-10:
Tak for ordførertalen.
Det var en god ordførertale som sædvanlig.
Mit spørgsmål er til det sidste, for jeg synes, der klart bliver svaret på det.
Beskæftigelsesministeriet siger netop, at det jo ikke kan være en fagforening, fordi det ikke er en myndighed; det kan aldrig blive en myndighed.
I min verden kan en fagforening jo aldrig blive en myndighed, og det skal være en myndighed, for at man kan få et svar.
Man kan ikke lægge det ud til ikkemyndigheder.
Så kan ordføreren ikke lige bekræfte, at det ikke er sådan, at Enhedslisten ønsker, at myndighedsopgaver ligger hos ikkemyndigheder?
Nu har jeg jo været en eliteidrætsmand.
Når man har været det, ved man godt, at man ikke skal løbe maraton hver dag, for så kan man ikke løbe maraton i weekenden.
Vi skal ikke sætte vores virksomheder til at løbe maratonløb hele tiden, for så kan de ikke præstere der, hvor de virkelig skal.
Det er jo det, der er risikoen ved sådan generelt at indføre for meget administration og bøvl: Så er de i dårlig form.
De løber simpelt hen for meget rundt i manegen, om jeg så må sige.
Hvis jeg skal holde her, vil jeg sige: Ja, det med id-kort diskuterer vi, og det får vi lov at diskutere på et andet tidspunkt, så fred være med det.
Victoria Velasquez (EL), 2024-10-10:
Tak, formand.
Vi synes, det er rigtig godt, at vi får sikret en styrkelse af tiltagene i forhold til social dumping og arbejdslivskriminalitet, og jeg vil lige hurtigt knytte en kommentar til, hvorfor jeg faktisk synes, det er vigtigt, at vi ikke kun taler om social dumping, men at vi faktisk også, apropos Norge og de andre, vi har talt om tidligere i dag, og som vi kan lade os inspirere af, har fokus på arbejdslivskriminalitet.
Helt kort handler det om, at social dumping giver det her billede, som ordføreren for SF tidligere var inde på, af udenlandske virksomheder, der kommer ind og dumper vilkårene.
De kommer ind og laver en social dumping i forhold til løn- og arbejdsvilkår og andre ting.
Men det, som også er et problem, og som alt for ofte bliver overset, er den kriminalitet, der simpelt hen sker i Danmark af danske arbejdsgivere, og hvor det desværre er nogle, som er helt velfunderede.
Men der er et problem her, og derfor er det vigtigt, at vi både får stoppet den sociale dumping, når det er noget, der kommer udefra, men at vi også tager fat i forhold til arbejdslivskriminalitet, som simpelt hen er karakteriseret ved, at nogen i Danmark snyder, udnytter og misbruger mennesker og regler.
Der er flere, der understreger, hvorfor den her lov er vigtig.
Det, der også er udfordringen, er, at vi ser virksomheder, som snyder på de mest syrede måder.
Vi havde en virksomhed, som simpelt hen havde flere ansatte gående, som de havde påduttet at skulle sige det samme navn, og der er alle mulige andre finurlige måder at prøve at komme uden om lovgivningen på.
Det her vil være med til at stramme op, i forhold til at mennesker ikke skal udnyttes, for at nogle arbejdsgivere kan tjene flere penge.
Derudover er der hele den del omkring id-kort.
Der kan jeg adressere den del ved at sige, at vi selvfølgelig kommer til at holde meget nøje øje med, hvad arbejdsgruppen finder frem til, for vi mener, det er en bunden opgave, som ministeren også tidligere har sagt, at man får et id-kort, og at parterne når frem til det.
Så vi vil meget gerne bidrage til, at den bundne opgave bliver løst.
Derudover er der i forhold til det her lovforslag noget vigtig dokumentation, som vi får adgang til her, og som skal være med til at sikre ordentlige løn- og ansættelsesvilkår.
Det er mig en gåde, hvorfor vi har forhindret, at fagbevægelsen skal have adgang til det.
Det, jeg har hørt, er bl.a., at det skulle skyldes GDPR-regler eller andet, men jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor den del om, at det er samfundsnyttigt og samfundsgivende, ikke kan være med til at gøre, at vi kan sikre dem de værktøjer.
De er vores bedste allierede i forhold til at sikre, at arbejdslivskriminalitet og social dumping kommer til at blive bekæmpet, og at vi får sikret ordentlige løn- og ansættelsesvilkår.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-10-10:
Jeg er ikke dykket tilbundsgående ned i, hvad det er, de lige har taget af skridt i Norge, men jeg synes, at princippet om ikke at lade virksomheder, der gentagne gange bryder vores lovgivning, gå videre til den næste offentlige opgave, er den ene problemstilling.
I det hele taget ser vi for meget systematik, i forhold til hvem det er, der snyder, og derfor bør vi også kunne klæde os selv bedre på til at komme efter dem, men vi kan også godt se, at der er en stor kreativitet i at søge videre, lægge sig ned og oprette nye ting osv.
Så det skal gøres lige så klogt, som dem, der forsøger at snyde med loven, forsøger at gøre det.
Jeg mener, at det her, som vi står med i dag, er et rigtig vigtigt skridt til at sørge for, at der bliver mere ordnede forhold.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-10-10:
Tak for det.
Som nævnt er vi stadig væk i gang med bekæmpelsen af social dumping, og med lovforslaget her, hvor vi styrker det retlige værn omkring legitimation af arbejdstagerne, mener vi, at vi gør netop det: Vi styrker indsatsen mod den illegale arbejdskraft.
Danmarksdemokraterne
støtter op om forslaget, og vi er jo også en del af aftalen.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-10:
Mange tak.
Som Socialdemokratiets ordfører indledte med at sige, fortsætter vi jo med det samme tema, og vi hører, at regeringen er kommet med ét bud på, hvordan vi sikrer, at de eksisterende regler bliver overholdt.
Venstrefløjen og andre vil gerne have det skrappere, og jeg tager så min obligatoriske kasket på og siger, at jeg synes, at det går lidt for langt.
Det er uhyre vigtigt, at vi får sikret, at når man laver noget statslig kontrol, og når man øger en kontrolbemyndigelse til myndighederne, skal det holdes på et minimum, og det skal altid være nødvendigt.
Det er dog betryggende at høre Venstres ordfører sige, at der er en stærk opmærksomhed på, at man ikke registrerer sig ihjel, og det er en balancegang, som skal holdes.
Det her giver alligevel Arbejdstilsynet en mulighed for personkontrol i et videre omfang, end hvad vi overhovedet giver til politiet.
Altså, der skal ikke engang være mistanke om noget strafbart.
Så i Liberal Alliances optik er det for vidtgående, og vi støtter ikke forslaget.
Karin Liltorp (M), 2024-10-10:
Formålet med det her lovforslag er klart og tydeligt: Vi skal styrke indsatsen mod illegal arbejdskraft i Danmark.
Med dette forslag kræver vi, at udenlandske arbejdsgivere uploader relevante dokumenter i RUT-registreringssystemet.
Desuden skal de sørge for, at alle deres ansatte kan fremvise gyldig legitimation til Arbejdstilsynet.
Det er et nødvendigt skridt for at sikre, at vi har kontrol over de ansættelsesforhold, der eksisterer i vores land.
I dag er situationen sådan, at SIRI kun kan bede om navnet, men ikke verificere, om dette navn faktisk stemmer overens med virkeligheden.
Denne manglende mulighed for kontrol gør det alt for let at omgå de regler, vi har på plads for at beskytte arbejdstagerne, og selv om vi selvfølgelig tror på det bedste i folk, er det en oplagt mulighed for at omgå reglerne.
Denne lovændring er derfor ikke blot et administrativt skridt, men det er også et værktøj i kampen mod social dumping.
Det vil muligvis betyde lidt mere administrativt arbejde for virksomhederne, men vi ser det som en nødvendig investering i et endnu mere retfærdigt arbejdsmarked.
Så derfor støtter Moderaterne op om forslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-10:
Tak for ordet.
Det er sandelig godt, at formanden ikke udtaler mit navn med en A-lyd .
Vi er i en situation, hvor flere går på pension og færre træder ind på arbejdsmarkedet, og vi er allerede i dag dybt afhængige af udenlandsk arbejdskraft.
Både i industrien og i den offentlige sektor er der efterspørgsel efter udenlandske medarbejdere, både fordi de har ny viden og gode kompetencer, men også fordi de løser et helt basalt behov for flere hænder.
De udenlandske medarbejdere bidrager med store summer til vores velfærd i form af opgaver, de løser, og den skat, som de betaler.
Virksomhederne skal behandle udenlandske medarbejdere på samme måde, som de behandler de danske, og måske skal de oven i købet behandle dem en lille smule bedre, fordi de udenlandske medarbejdere ikke har samme forudsætninger for at afkode normer og regler i Danmark uden et netværk og viden.
Som udlænding er man derfor ekstra sårbar over for urimelige arbejdsvilkår og snyd, og derfor er vi enige i, at vi skal sikre udenlandske medarbejderes vilkår.
Når vi så ikke var med i den aftale, som ligger bag det her forslag, så skyldes det, at forligspartierne og regeringen ikke ville anerkende, at vi med den her aftale fjerner benspænd for den udenlandske arbejdskraft.
Jeg kunne da godt tænke mig at vide, hvad det er, partierne og regeringen så mener der skal til.
I lovforslaget fremgår det, at der ikke er ekstra økonomiske byrder og kun ganske begrænsede administrative byrder for virksomhederne ved krav om upload af dokumenter i RUT-registeret.
Uanset hvor korte eller lange udstationeringer er, skal man nu lægge ansættelseskontrakter, opholdstilladelser og tjenesteydelsesaftaler i RUT, så vi kan kontrollere lovligheden.
Derudover skal der laves legitimation til alle ansatte, både den danske og den udenlandske arbejdskraft, også i de allermindste virksomheder.
Jeg synes, det er useriøst at påstå, at det her ikke giver særligt merarbejde, og at det slet ikke giver ekstra omkostninger for virksomhederne.
Vær nu ærlig: Det her koster, og det er de lovlydige virksomheder, der betaler for det.
Dansk Arbejdsgiverforening og SMVdanmark kritiserer præcis den byrde i høringssvarene.
Selv om vi ikke er med i den bagvedliggende aftale, bakker vi fra Det Konservative Folkeparti op om lovforslaget af de her årsager, jeg nævner.
Men vi har en klar forventning om, at tallene i afsnittet om konsekvenser for virksomhederne bliver genberegnet og opdateret, så det er synligt, at det her har konsekvenser.
Der er en årsag til, at vi har det afsnit i lovforslagene.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2024-10-10:
Tak til ordføreren for ordførertalen – en god tale.
Jeg er enig i store dele af den.
Men det, jeg rejser mig for at sige, er lige om det sidste, for det er rigtigt, at DA stiller en række spørgsmål, men jeg synes faktisk, at de bliver meget godt besvaret.
Derfor vil jeg bede ordføreren om at forholde sig til de svar, som ministeriet giver på de her spørgsmål.
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-10:
Ja, man kan godt give nogle svar, men det ændrer jo ikke ved, at hvis virksomheder, som i dag ikke har nogen ordning for legitimation, pludselig skal til at lave id-kort til alle sine medarbejdere, får de nogle ekstra byrder.
Selvfølgelig gør de det.
Så det er muligt, at DA og SMVdanmark har stillet en masse spørgsmål og fået nogle gode svar.
Det ændrer for mig ikke ved, at der er nogle administrative byrder, hvilket ordføreren i øvrigt selv nævnte.
Kim Valentin (V), 2024-10-10:
Når jeg siger det alligevel, er det jo, fordi det kommer til at lyde lidt, som om I er for det her, men alligevel ikke er for det her.
Derfor må jeg jo undersøge, hvad det præcis er nede i de svar, som ministeriet giver, som Konservative ikke bryder sig om.
Dina Raabjerg (KF), 2024-10-10:
Det, vi ikke bryder os om, er, at man pålægger små og mellemstore virksomheder – og i øvrigt også de store – ekstra administrative byrder.
Der er sandelig rigeligt af dem.
Men når vi så alligevel bakker op om forslaget, er det, fordi vi godt kan se, at det er vigtigt i forhold til den her indsats.
Vi påpeger bare, at det ikke er rimeligt, at det ikke er tydeligt i det her lovforslag, at der er økonomiske og administrative byrder af en vis betydning.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-10-10:
Jeg er fuldt bekendt med, at det ikke er hele beløbet, som er kommet fra den, men er det ikke besynderligt, at man vælger at opkræve en afgift på flyrejser, som skal gå til omstillingen af klimaet, og så siger: Vi bruger ikke det hele på det?
Er afgiften så ikke bare sat for højt?
Hvis det er, at man ikke havde tænkt sig at prioritere de midler til den grønne omstilling, hvorfor er det så, at man har sat den så højt?
Så det er lige meget, om det er en tiendedel, halvdelen eller 1 kr.; det er ikke til at finansiere socialområdet.
Det er en afgift, der skulle gå til omstillingen af den grønne luftfart, og det sker ikke.
Jens Joel (S), 2024-10-10:
Tak for det, formand.
Det handler rigtigt nok om den supplerende pensionsydelse, også kaldet ældrechecken.
Det her er jo et lovforslag, som udmønter en aftale, vi har lavet om faktisk for første gang i mange år at lave en permanent forhøjelse af den ældrecheck, som bliver givet til nogle af de pensionister, som har allermindst.
Det er vigtigt.
Det er generelt vigtigt at sikre, at nogle af dem, der har sværest ved at få enderne til at mødes, får en hjælpende hånd, men der er ingen tvivl om, at efter de seneste år med inflation, krig i Ukraine, skyhøje energipriser oven på corona og mange andre ting har købekraften hos rigtig mange danskere været udfordret.
Det gælder jo sådan set de fleste med almindelige indkomster, men det har selvfølgelig været ekstra hårdt for nogle af dem, der har mindst.
Derfor har der også i de senere år været en række aftaler, som har givet en hjælpende hånd til nogle af dem, der har haft mest brug for det.
Vi har haft aftaler om hjælp til nogle af dem, der blev ramt af de højeste varmeregninger, det kunne være i forhold til boligudgifterne i øvrigt, og det kunne være i forhold til de overførsler.
Vi har også ad nogle omgange givet supplerende og ekstraordinære ældrechecks til nogle af de pensionister, som har mindst.
Vi er rigtig, rigtig stolte af og glade for, at vi nu har en aftale, hvor vi faktisk permanent forhøjer indkomsten for nogle af de pensionister, der har mest brug for det.
Men vi er også meget opmærksomme på, at der jo også er pensionister, som lige præcis ikke er berettiget til ældrechecken, men som stadig væk, fordi de ikke har meget, har svært ved at få enderne til at mødes.
Derfor skal vi selvfølgelig have en særlig opmærksomhed på dem, der, kan man sige,
ligger lige over dem, der modtager ældrechecken, for de kan godt være pressede her.
Det er jo også rigtigt, at vi ad nogle omgange har diskuteret, hvordan vi sikrer, at overførslerne faktisk følger med, altså hvor hurtigt de følger med.
Derfor skal man selvfølgelig også have for øje, at vi jo heldigvis så en stigning i overførselsindkomsterne og pensionerne her ved nytår.
Men med det her går vi også ind og giver en ekstra hjælpende hånd til nogle af dem, der har de laveste indtægter, og det er vi selvfølgelig glade for.
Så ligger der også et forslag om at sørge for, at Barsel.dk-ordningen går i nul.
Det er bare for at sige, at der indbetaler arbejdsgiverne til ATP, som administrerer en ordning, som så udbetaler, når der er træk på barselssystemet.
Det er ikke noget, man skal tjene penge på; det er sådan set noget, der skal gå i nul.
Men hvert år fastsætter vi, hvad vi ligesom i forhold til indstillingen fra ATP tror der skal bruges næste år.
Så det altså ikke et spørgsmål om at lave en pengetank i den her sammenhæng, men om at sikre, at det bliver betalt af de arbejdsgivere, der ligesom er omfattet af ordningen.
Vi støtter forslaget.