runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Nej, men det, som vi specifikt taler om her, er, på hvilket grundlag du er kommet hertil.
Er du kommet hertil via asyl?
Der får vi at vide, at asyl er en midlertidig ordning.
Der skal du hjem igen.
Så skal der jo slet ikke være mulighed for at få en permanent opholdstilladelse.
Men hvis du er kommet hertil som indvandre med arbejdstilladelse, hvor der også er nogle andre regler, er der jo en forskel, hvor ministeren nu siger, at det kan vi ikke dele op.
Men så er hele præmissen, når man står og snakker om asylpolitikken som midlertidig,
jo et falsum, altså hvis man anerkender, at det kan man overhovedet ikke.
Det er jo det, vi gerne vil have undersøgt.
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
I forhold til reglerne om at opnå permanent opholdstilladelse er der en lang række kriterier.
Dem vil vi også gerne løbende drøfte, altså om de ligger det rigtige sted.
Jeg har sagt, at vi burde se på, om de 8 år, der står som udgangspunkt for at opnå permanent opholdstilladelse i Danmark, er det rigtige snit.
Så det vil vi sådan set gerne drøfte fremadrettet, men det ændrer jo ikke på de tiltag, vi i øvrigt har taget her i regeringen, som er rigtig fornuftige.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Jeg er lidt nysgerrig efter at høre, om det også er Venstres holdning, ligesom det var ministerens, at vi her i Folketinget ikke kan vedtage en lov, som sikrer, at de mennesker, som er kommet hertil via asyl og midlertidig opholdstilladelse, ikke skal kunne få på en permanent opholdstilladelse.
Er det Venstres opfattelse, at det kan vi ikke gøre her uden at bryde med en lang række konventioner, eller er det Venstres opfattelse, at det kan vi faktisk godt gøre i det danske Folketing?
Hans Andersen (V), 2026-01-29:
Tak for ordet.
Beslutningsforslaget berører flere centrale spørgsmål i udlændingepolitikken: Hjemrejse for flygtninge, når forholdene igen er sikre, udsendelse af afviste asylansøgere og konsekvenserne for udlændinge, der begår alvorlig kriminalitet.
Venstre arbejder for en stram og konsekvent udlændingepolitik.
Vi er i fuld gang med at sikre dette, og derfor kan Venstre i dag heller ikke støtte beslutningsforslaget.
I dag er udgangspunktet klart: Har man ikke ret til at opholde sig i Danmark, skal man rejse hjem.
Ophold i Danmark er midlertidigt, ikke permanent.
Derfor vil regeringen og Venstre også skærpe udvisningsreglerne, så udlændinge, der idømmes 1 års ubetinget fængsel, som udgangspunkt skal udvises uanset deres tilknytning til Danmark.
For de udlændinge, der ikke rejser frivilligt hjem, har vi strammet grebet.
Reglerne på udrejsecentrene er blevet skærpet, bl.a. med daglig meldepligt og begrænsninger, der tydeliggør, at man ikke kan leve en almindelig hverdag i Danmark uden lovligt ophold.
Formålet er klart, nemlig at sikre, at pligten til at rejse ud også bliver efterlevet i praksis.
Under det danske EU-formandskab er der også skabt opbakning til nye løsninger, herunder muligheden for udrejsecentre og asylbehandling i sikre tredjelande uden for Europa.
Det er et vigtigt skridt mod et mere ansvarligt og effektivt asylsystem, hvor afviste asylansøgere hurtigere kan sendes tilbage.
Venstre deler altså målsætningen bag beslutningsforslaget, men vi vurderer, at der allerede er taget omfattende og konkrete skridt i den retning, og derfor er der ikke behov for at pålægge regeringen yderligere initiativer gennem dette beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Jeg vil da give fru Zenia Stampe ret i, at det er et paradoks, at nogle af de partier, der har været med til at ødelægge dansk udlændingepolitik siden 1983 – som f.eks. Radikale Venstre – med verdens mest liberale udlændingelov og i øvrigt andre socialliberale partier rundtomkring i Europa, ønsker grænser åbnet og ønsker, at folk bare skal kunne komme og blive.
Det er dem, der kan nyde godt af, at internationale forpligtelser indimellem forvaltes og fortolkes sådan.
Jeg har den helt klare ambition, at folk, der har haft et beskyttelsesbehov, vender tilbage til deres hjemland, når de ikke har det beskyttelsesbehov længere.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Tak til ministeren for talen.
Nu er det jo mere end et år siden, at Assad forsvandt, drog til Moskva, eller hvor han nu opholder sig henne, og det var jo ham og hans styre, som rigtig mange, måske næsten alle, der er kommet til Danmark, flygtede fra.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om ministerens tålmodighed ikke er ved at være opbrugt, i forhold til at de syrere, der kom til Danmark, vender tilbage.
For er der noget, der skal ske, er det vel lige præcis, at det syriske samfund skal genopbygges og skal på fode igen?
Vel vidende at der selvfølgelig i nord er nogle områder, hvor der stadig væk er uro, er der i store dele af landet jo ro.
Så det er vel det næste, der skal ske?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Jeg tror ikke desto mindre, man må sige, at man også i Liberal Alliance vil opleve, at mange af ens store sponsorer i erhvervslivet vil synes, det er irriterende, hvis de folk, som de nu har fået hertil for at arbejde, og som efter at have været her i mange år gerne vil have en permanent opholdstilladelse, pludselig får at vide, at det kan de alligevel ikke få, fordi vi nu har ændret reglerne, fordi vi syntes, der var et problem med en meget, meget lille andel af de syrere, der kom.
Det er jo som sagt en meget, meget lille andel af syrerne, der er i stand til at at opnå en permanent opholdstilladelse, mens langt de fleste af dem ikke er i stand til det.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Regeringen siger, at asyl skal være midlertidigt.
Hvorfor var det så, at regeringen, så snart den kom til magten, ikke satte sig ned og sikrede sig, at de mennesker, som har fået asyl, ikke kan få permanent opholdstilladelse? Nu hører vi, at man giver skylden til tidligere regeringer og alt muligt andet, men det fritager jo ikke den her regering for at tage ansvar.
Man har siddet siden 2022; hvorfor har man ikke sikret sig, at dem, der havde asyl, ikke kunne få permanent opholdstilladelse, således at de skulle sendes hjem igen?
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Der er behov for, at vi giver flygtninge i Danmark, der ikke længere har et beskyttelsesbehov, et ordentligt skub i ryggen for at vende hjem.
Står det til Danmarksdemokraterne, skal flygtninge hurtigst muligt tilbage til deres hjemland, så snart beskyttelsesbehovet ophører, for det skal altid være sådan, at man er flygtning i Danmark, indtil beskyttelsen ikke længere er nødvendig.
Desværre er det bare ikke sådan i dag, for den danske udlændingepolitik har i forhold til det her i årevis kørt rundt i ring som en dårlig sæbeopera.
Vi ser de samme scener igen og igen: Der opstår en konflikt et sted i verden, danskerne tager imod en gruppe flygtninge – vi vil gerne behandle mennesker godt i Danmark, og derfor gør vi det – vi får at vide, at det kun er midlertidigt, men når freden så har sænket sig, sker der ingenting.
Tiden går, og flygtninge bliver til indvandrere, og det duer jo bare ikke.
Det er det, vi skal have lavet om på.
Flygtninge har skrevet under på en kontrakt med den danske befolkning.
Vi lovede beskyttelse mod krig – det kan være borgerkrige i Syrien – men vi lovede ikke en livslang forsørgelse i Danmark.
Det er derfor, vi i Danmarksdemokraterne fremsætter et forslag og behandler et forslag i dag, som medfører en række konkrete tiltag, der skal sikre en mere håndfast hjemsendelsespolitik.
Et vigtigt skridt på vejen er et opgør med menneskerettighedskonventionen, som vi netop har diskuteret, men det kræver også noget helt grundlæggende, nemlig at de danske myndigheder rent faktisk arbejder enormt aktivt for at få sendt folk hjem.
Det er præcis det, vores beslutningsforslag slår til lyd for.
Derfor ser vi hos os i Danmarksdemokraterne selvfølgelig rigtig meget frem til debatten.
Det er det, vi siger.
Vi vil udtræde af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, hvis ikke man får rettet op på de ting, der gør, at vi i dag ikke kan bestemme vores egen udlændingepolitik.
Og så kan jeg ikke lade være at sige til fru Zenia Stampe, og jeg har sagt det før: Det er da sjovt, at De Radikale stiller sig på bagbenene over for de stramninger, som Folketinget gerne vil indføre, og det gælder vores her og nogle af regeringens.
Hvad vil Radikale Venstre, som sidder med en stor del af ansvaret for det sted, vi står i dag, hvor kriminelle udlændinge bliver hængende i Danmark?
Hvad vil Radikale Venstre egentlig gøre ved det?
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Det er jo ret vidtgående, også at tro på, at det skal kunne gennemføres på 4 år.
Derfor har jeg bare lyst til her den 26. januar, nej, det er den 29. januar 2026, at spørge Danmarksdemokraterne: Hvis ikke man har fået lov til at ændre reglerne for familiesammenføring, udvisning og frihedsberøvelse inden den 29. januar 2030, vil man så udtræde af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol?
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Jamen jeg er lige ved at sige, at det jo næsten er et helt sagligt spørgsmål fra fru Zenia Stampe.
Det er klart, at hele spørgsmålet om udvisning af kriminelle udlændinge er essentielt her.
Altså, det er da centralt med artikel 8, der forhindrer os i at udvise Levakovic, der har lavet alskens forbrydelser.
Men det er da også centralt med familiesammenføringsområdet, hvor der også er nogle forhindringer i dag.
Det er da centralt med at sætte lås på Kærshovedgård.
Det er centralt med at kunne udvise kriminelle i det hele taget.
Når 27 lande er gået sammen om to områder, er det jo fint og godt, og det er et skridt på vejen, og vi håber da, vi håber da virkelig – jeg er ikke sikker på, at fru Zenia Stampe gør det – at domstolene retter ind.
Men det er jo, selv om udtrykket er brugt, fugle på taget i dag.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Hvis vi skal arbejde med meget konkrete deadlines, kunne det også være rart at være lidt mere konkret, i forhold til hvad der så ligger i at modernisere konventionen og fortolkningen af den.
For det eneste, der står i beslutningsforslaget, og det vil jeg egentlig gerne bede om at få uddybet, er, at Danmark selv og uden begrænsninger skal kunne fastsætte sin udlændingepolitik.
Altså, det er åbenbart ikke kun vedrørende udvisning, det er bare sådan generelt, at der overhovedet ikke er noget fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, der må lægge begrænsninger på vores udlændingepolitik, overhovedet ikke noget.
Eller hvad?
Må jeg ikke bede om at få uddybet: Hvad er det helt præcis, man skal nå i mål med inden for de næste 4 år?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Vi har jo nok i Folketinget, og det fremgik jo også af noget af den debat, vi har haft tidligere i dag, forskelligt syn på internationalt samarbejde.
Fra regeringens side mener vi, det er klogt at være en del af EU-samarbejdet, og netop det er vi bl.a. blevet bekræftet i i de seneste uger i lyset af de trusler, vi blev ramt af fra USA.
Det havde været en meget ensom tilværelse for Danmark at stå alene over for trusler om told og handelskrig og alt muligt andet, hvis ikke vi havde haft EU i ryggen.
Man tror, at vi på den ene side kan være en del af det fællesskab og på den anden side kan forbryde os mod nogle af reglerne i det fællesskab.
Det ville vi skulle, hvis vi skulle diskriminere i forhold til reglerne om tidsubegrænset ophold, fordi vi ikke må lave særegne regler, i hvert fald ikke, som vurderingen er nu, for bestemte grupper af flygtninge eller udlændinge.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2026-01-29:
Ej, vi skal altså ikke til at give Donald Trump skylden for, at vi ikke fører en ordentlig udlændingepolitik i Danmark.
Nu må regeringen simpelt hen stoppe.
Man har siddet siden 2022.
Jeg snakker ikke om, at man her skal lave nogle regler for syrere og nogle andre for andre.
Men så lav samme regel for alle, hvis det er sådan, at man rent faktisk mener, at flygtningepolitikken er en midlertidig beskyttelse, som ikke skal, som det er nu, lede til en permanent opholdstilladelse, som skal lede til statsborgerskab, som skal lede til en fatal demografisk udvikling i Danmark.
Det er jo det ejerskab, og det er det ansvar, en regering skal tage på sig.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Så det, jeg hører ministeren sige, er, at ministeren egentlig hellere vil uddele, jeg ved ikke hvor mange permanente opholdstilladelser til flygtninge, der er kommet hertil med et midlertidigt beskyttelsesbehov, fordi ministeren er bekymret for de folk, der kommer fra Tyskland og Storbritannien?
Jeg er jo i den forbindelse også enig med ministeren i forhold til det.
Men det er jo ikke, fordi de vil miste deres opholdsgrundlag eller de ikke på et senere tidspunkt vil kunne få en permanent opholdstilladelse.
Derudover tror jeg ikke, det er nogen, der som udgangspunkt forlader landet, bare fordi de ikke kan få en permanent opholdstilladelse i Danmark.
Så konsekvenserne kan jo være større, hvis det er sådan, at vi ikke griber ind, i forhold til at midlertidighed ikke skal blive til permanent.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Jeg er sådan set i gang med at se på det.
Jeg har bedt om en vurdering af, om der er nogle muligheder for at begynde at diskriminere, i forhold til hvilke lande man kommer fra, men det er der mig bekendt ikke, som det lige nu ser ud.
Hvis vi derfor skulle gøre det, som man har talt om i Storbritannien, og som man mig bekendt endnu ikke har vedtaget, altså at sige, at nogen f.eks. skal have været i et land i 20 år, før de kan søge om tidsubegrænset opholdstilladelse, så ville det også skulle gælde for tyskere, kinesere, amerikanere og alle mulige andre, som bidrager positivt til Danmark, og som vi sådan set gerne vil have fik en permanent opholdstilladelse.
Spørgsmålet er jo, om vi har en interesse i at gøre det svært for tyskere at få en permanent opholdstilladelse, og det er jeg ikke sikker på at vi har en interesse i.
Det, der er dilemmaet her, er, at vi har en gruppe, som vi ikke ønsker skal blive, og som vi ønsker skal tage hjem, fordi det har vist sig, at de ikke alle sammen var atomfysikere, som nogen ellers stillede i udsigt, dengang de gik på motorvejene.
Derfor har det jo så vist sig, at det har voldt nogle integrationsproblemer, og derfor har vi et ønske om, at flere af dem tager hjem.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2026-01-29:
Vi står lige nu i en situation, hvor der er sket noget i et land, hvorfra vi har modtaget rigtig mange flygtninge, og der dermed lidt kan sættes et spørgsmålstegn ved det opholdsgrundlag, de har i Danmark.
Det er jo rigtigt, som hr. Mikkel Bjørn fra Dansk Folkeparti siger det, at vi står i en situation, hvor deres opholdsgrundlag måske ikke længere er gældende, fordi det er midlertidligt, fordi de er komnet hertil for at få beskyttelse, og så synes jeg da, vi skal kigge på, at vi ligesom skal sætte en stopklods ind i forhold til det, sådan at vi ikke bare uddeler permanente opholdstilladelser, som også giver adgang til, at man kan søge statsborgerskab.
Det er andre lande, bl.a. Storbritannien, hvor man går ind og kigger på det her med, at man, før nogen kan få permanent ophold, så vil kunne strække det, med hensyn til hvor længe de skal have kunnet være i landet, før de ligesom kan opnå permanent opholdstilladelse.
Er det noget, regeringen overvejer i forhold til den situation, vi lige i øjeblikket har med Syrien?
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg har et ønske om, at så mange syrere som muligt af dem, der kom under flygtningekrisen, og dengang, hvor de gik ind i landet på motorvejene, skal vende hjem.
Jeg er utålmodig, og jeg håber, at myndighederne kommer til at vurdere, at flere kan få inddraget deres opholdstilladelse.
Men det er jo ikke en politisk beslutning; det er jo ikke noget, regeringen sidder og beslutter.
Det er jo uafhængige myndigheder, der beslutter det.
I første instans er det Udlændingestyrelsen og derefter Flygtningenævnet, og der er det så en dommer, der vurderer, om det er sikkert for folk at rejse hjem.
Og min klare forhåbning er da, at flere dommere vil nå frem til, at de her mennesker ikke skal være mere.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Det er da et fint grundlæggende princip, men det er jo ikke meget et princip, hvis ikke man står fast på det princip.
Og regeringen står altså fast på en politik lige nu, hvor der uddeles permanente opholdstilladelser, ja, sågar hundredvis af statsborgerskaber til mennesker, som kun skulle være her midlertidigt.
Det hænger jo ikke sammen.
Man kan jo ikke både sige, at de skal være her midlertidigt, og samtidig give dem statsborgerskab og evigt ophold i Danmark.
De to ting kan ikke stå i samme sætning.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Det er en meget lille andel af de syrere, der kom, dengang fru Inger Støjberg og Dansk Folkeparti havde magten i dansk politik, som har fået permanent opholdstilladelse og fået statsborgerskab.
Det er små grupper.
Og det må jo så også siges at være nogle små grupper, som har vist sig at være velintegrerede.
De har jo været i stand til at forsørge sig selv, lære dansk og holde sig uden for kriminalitet osv., og det er trods alt positivt.
Det ændrer ikke på, at det generelle billede jo er, at syrerne ikke har fået permanent opholdstilladelse, og at det helt grundlæggende princip i dansk udlændingepolitik, når det gælder flygtninge, er, at man kun er her midlertidigt, og så skal man vende hjem.
Mikkel Bjørn (DF), 2026-01-29:
Tak for det.
Ministeren siger, at opholdstilladelse til flygtninge meddeles med henblik på midlertidigt ophold, og det harmonerer jo mildest talt meget dårligt med, at rigtig mange af de midlertidige syriske flygtninge får både permanent opholdstilladelse og dansk statsborgerskab i øjeblikket.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Det er mig bekendt sådan, at hvis man gerne vil have tidsubegrænset ophold i Danmark, så skal man leve op til nogle objektive kriterier og forskellige regler.
Der må man, og det er dér, jeg siger »mig bekendt«, ikke diskriminere mellem, om man oprindeligt har rødder i USA, Tyskland, Brasilien eller Kina.
Der er det ens regler for alle, og det betyder, at hvis man er i stand til at leve op til de her regler i forhold til beskæftigelse, ikke at være kriminel, selvforsørgelse osv., så har man adgang til det.
Mads Olsen (SF), 2026-01-29:
Det er egentlig ikke så meget et spørgsmål.
Nu fik ordføreren jo sagt, at der er en række andre partier, der også stemmer blankt, så jeg vil bare lige understrege for arkivernes skyld, at SF ikke er en del af dem.
Det var bare lige, for at der ikke skulle være nogen, der sad og så med, som fik den idé, at SF var et af de partier, der også stemte blankt i forhold til de her PET-sager.
Det er vi ikke; vi stemmer for at tage dem af lovforslaget.
Det var egentlig bare lige en kommentar, eller hvad man nu skal kalde det.
Zenia Stampe (RV), 2026-01-29:
Jeg havde ikke læst nyheden, men det har jeg jo så nu, altså nyheden om, hvad Spanien agter at gøre med de her illegale migranter, altså gøre dem legale, sådan at de kan komme i arbejde – i lovligt arbejde.
Jeg vil så bare gerne spørge udlændinge- og integrationsministeren, om det trods alt ikke stadig er en nationalstats ret selv at bestemme, hvem man gerne vil have som international arbejdskraft.
For det er jo i virkeligheden det, der er tale om.
Det er, at man så vælger at give de mennesker papirer, fordi man har brug for dem på arbejdsmarkedet.
Så skaber man ordnede forhold.
Det er vel inden for en suveræn stats ret at træffe den beslutning.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Jeg er også noget forundret over det, jeg selv har kunnet læse mig til i nyhederne, og derfor synes jeg også, det er klogt, at vi kommer et spadestik dybere.
Jeg har ikke diskuteret det konkrete eksempel her, for det er jo nyt, men jeg har diskuteret udlændingepolitik med nogle spanske kolleger tidligere, og der er ikke nogen tvivl om, at vi står ret langt fra hinanden.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Det vil jeg gerne kvittere for.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får anskueliggjort, hvad konsekvenserne kan være af det her spanske skridt, også fordi den store migration over Middelhavet jo delvis er flyttet fra at gå til Italien til at gå til Spanien i de her år, eller i hvert fald inden for det seneste år.
Så i det omfang, at Spanien i virkeligheden på EU's vegne som billig arbejdskraft begynder at lukke mennesker ind, som vi ikke ønsker at få ind i EU, så er alt det gode og fine, der ligger i den her pagt, jo ikke ret meget værd.
Rasmus Stoklund (S), 2026-01-29:
Det er jo derfor, at jeg også studsede noget over det, da jeg læste i avisen i går, at man i Spanien havde truffet den her beslutning.
Men jeg har bare ikke grundlag for på baggrund af at have læst en avisartikel så at kunne sige til Folketinget med det ansvar, der følger med, fordi jeg har det job, jeg har, hvad det konkret betyder.
Derfor må jeg jo så sende et skriftligt svar over til udvalget, hvor det af myndighedernes vurdering fremgår, hvad det er for nogle juridiske implikationer, der er, også fordi man må gå ud fra, at man der har mulighed for at grave et spadestik dybere og finde ud af, hvad det præcis er for et initiativ, spanierne har taget, hvad det er for et opholdsgrundlag, de her mennesker har fået, og hvad det så kan få af konsekvenser.
Peter Skaarup (DD), 2026-01-29:
Tak for det, og jeg vil sige tak til ministeren for talen, men også lige bede om lidt flere kommentarer til det her med Spanien.
For når man læser om de her initiativer, der er i lovforslaget, lyder det jo alt sammen godt, og vi kan glæde os over det, hvis noget af det kommer til at virke bedre end i dag.
Men det er også ting, man har talt om i mange år, hvor man har forsøgt at styrke samarbejdet omkring forskellige ting og sager, og man kan diskutere: Har det været ligesom at slå i en dyne?
Når så Spanien laver det her kæmpe skift, at man begynder at omdanne illegale migranter, der er kommet til Spanien, til at være legale,
er det så ikke en kæmpe risiko for den politik, som ministeren i øvrigt siger at han står for, hvis det så lige pludselig betyder, at man også får adgang til resten af EU og til Danmark?
Det er jo en kendt sag, at Spanien og de sydeuropæiske lande opererer med meget store kontingenter af arbejdskraft, som de bruger inden for deres forskellige sektorer.
Men hvis det betyder, at de kan komme til Danmark, er det med til at undergrave vores egen politik her.
Helene Brydensholt (ALT), 2026-01-29:
Mit sidste spørgsmål er så – for det er også noget af det, der er uklart: Hvor vil man lave de her screeninger, altså sådan rent fysisk, lokalitetsmæsssigt?