runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Vi synes, at det er helt naturligt, at de to ting, nemlig afskaffelsen af uddannelsesloftet og det, at der ikke skal ske besparelser på HUM/SAMF, selvfølgelig er noget, som skal ordnes med den her finanslov.
Det, som er vigtigt at sige her, er, at når man ser på, hvad de forskellige partier mener om finansieringen, så er det her jo ikke et spørgsmål om ikke at kunne finde pengene.
Man må bare konstatere, når man læser finanslovsforslaget fra SF, finanslovsforslaget fra Det Radikale Venstre, finanslovsforslaget fra Enhedslisten, at der er så stor en fællesmængde af finansieringsforslag, at det kun er et spørgsmål om politisk vilje at kunne finde finansieringen til at fjerne de to ting, som ordføreren nævner.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2019-10-22:
Nu har ordføreren fra SF jo talt meget indlevende om vores problematikker på dagtilbudsområdet, og så kunne jeg godt tænke mig at få præciseret: Kan ordføreren og ordførerens parti acceptere, hvis den kommende finanslov ikke indeholder minimumsnormeringer med én voksen per henholdsvis tre børn i vuggestuen og seks børn i børnehaven?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Tak for spørgsmålet.
Som jeg forstod det, var spørgsmålet, om det er afgørende for SF, at vi får den model, vi har lagt frem, tre-seks-modellen, i den her finanslov.
Og ja, det er afgørende for SF.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2019-10-22:
Ville det så de facto ikke være bedre at afsætte de samme penge og lade dem gå direkte ud til kommunerne til pædagoger i stedet for at ansætte jurister og djøf'ere til det her?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Jeg tror ikke, jeg forstod den sidste del af spørgsmålet.
Altså, modellen skal jo sikre, at vi lover hinanden, uanset hvem der er i regering, at der bliver sat penge af til, at der er pædagoger nok til, at der maks. er henholdsvis tre og seks børn pr. voksen.
Så jeg forstår ikke, hvorfor det skulle gå til djøf'ere.
Det skal jo gå til pædagoger – det er det, pengene skal gå til.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg har et spørgsmål om Enhedslistens krav i forhold til finanslovsforslaget, når det er vedtaget, for Enhedslisten har jo i hvert fald tidligere lagt afgørende vægt på hele spørgsmålet omkring ulighed.
Det meget kendte medie solidaritet.dk, som vist bestyres af et medlem af Enhedslisten, har også skrevet om det svar, som finansministeren gav mig omkring ulighed.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Det er rigtigt: Vi går til finanslovsforhandlingerne med et krav om, at uligheden skal mindskes.
Jeg tror ikke, at hr. Troels Lund Poulsen kan læse det nede fra sin plads, men det her er forsiden på Enhedslistens finanslovsudspil, hvor der står: »En finanslov der mindsker uligheden«.
Jeg vil sige det på den måde, at vi selvfølgelig ikke kan støtte en politik, som øger uligheden.
Her var det helt afgørende for os, at der skulle ske et opgør med f.eks. de klassiske arbejdsmarkedsudbudsreformer, der er blevet lavet under flere regeringer, og som har betydet, at uligheden er steget drastisk og forskellen på top og bund er steget dramatisk de senere år som følge af politiske beslutninger.
Det er klart, at en finanslov med Enhedslistens stemmer selvfølgelig skal mindske uligheden – den skal ikke øge uligheden.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Det må jo så gøre det svært for Enhedslisten, hvis man vil forfølge den linje, som Rune Lund giver udtryk for her.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Altså, hele ideen med at få et forståelsespapir og lave forhandlinger og stille betingelser som forudsætning for at kunne være støtteparti til den socialdemokratisk ledede regering er jo bl.a., at der skal føres en politik, som mindsker uligheden.
Det er jo et helt centralt spørgsmål.
Jeg kan forstå, at hr. Troels Lund Poulsen orienterer sig i venstreorienterede netmedier, og det synes jeg er positivt, men der er jo en diskussion af, hvordan man opgør og måler uligheden.
Nu kan jeg ikke nå så meget her, men jeg vil bare sige, at vi ikke kommer til at sidde og lave en Giniberegning kl. 23.59 hver aften og lade resultatet af den lommeregnerberegning være afgørende for, om vi vælter regeringen næste dag eller ej.
Vi er ikke ude i en matematisk øvelse, det vil altid være en politisk vurdering.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Tak for det.
Noget andet, som Socialdemokraterne også har glemt, er afskaffelsen af uddannelsesloftet og de meget massive besparelser, der kommer til at blive indført den 1. januar på de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser.
Kan Enhedslisten se en finanslov, hvor uddannelsesloftet ikke er afskaffet, eller hvor vi ikke har fået afskaffet de massive besparelser på de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser?
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Ja, det vil vi rigtig gerne være med til.
Vi har selv i vores eget finanslovsforslag foreslået, at man indfører en balanceskat for den finansielle sektor og bankerne.
Hvis man tager udgangspunkt i det, som regeringen har fremlagt, og at vi også i vores forslag til finanslov har sagt, at vi gerne vil bruge 1 mia. kr. på minimumsnormeringer i 2020, kan man jo sige, at hvis man lagde sådan en bankskat oveni, ville man have 2,8 mia. kr. til minimumsnormeringer.
Det er klart, at de ikke alle sammen kan indfases i 2020.
Jeg kan simpelt hen ikke se, hvorfor man skal gemme de penge.
Jeg synes, at bankerne skal bidrage noget mere til fællesskabet, og de penge kan blive brugt meget fornuftigt på f.eks. minimumsnormeringer eller på at styrke psykiatrien.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Tak for det.
Vi er jo enige om, ved jeg, at vi har brug for at hæve ambitionsniveauet.
Jeg kan rigtig godt lide Enhedslistens måde at sige det på.
Jeg synes, at vi siger noget, der ligner det, nemlig at det skal kunne mærkes og det skal kunne måles i CO 2 -reduktioner.
Et af de steder, hvor jeg kan se vi er enige – der er mange steder, hvor vi er uenige – er, at vi skal bede bankerne om at bidrage mere til samfundet, f.eks. ved at lade dem være med til at finansiere noget af den grønne omstilling eller flere pædagoger i vores daginstitutioner.
Vil Enhedslisten være med til det?
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Jamen det er jo ikke Enhedslistens politik.
Jeg ved ikke, hvem der skulle gå ind for det.
Jeg vil bare sige, det er vigtigt at bekæmpe ulighed principielt, fordi vi synes, det er politisk forkert, at uligheden stiger, og at den er steget så drastisk, som den er.
Derudover må man også bare konstatere, at der er flere internationale studier, som viser, at lande, som har en høj grad af lighed, faktisk også er mere produktive, simpelt hen fordi man formår at udnytte samfundets ressourcer bedre end lande, hvor der er stor ulighed.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Jamen nu forstår jeg det så.
Det betyder, at dem, der er på overførselsindkomst, skal have mere, og dem, der er i beskæftigelse, skal have mindre.
Så kan man jo gøre det forholdsvis hurtigt.
Men det betyder jo så også, at vi kan forestille os at få en finanslov, hvor der f.eks. står – det er noget, man kan styre i en finanslov, eller man kan i hvert fald prøve på det – at i det offentlige må sådan noget som lønninger ikke stige.
Det giver jo øget ulighed i forhold til dem, som er på overførselsindkomst, hvis de offentligt ansatte – og dem er der rigtig mange af – stiger i løn.
Det, der bare er en kilde til undren, når man sådan taler så meget om ulighed, er jo, hvorfor man ikke bruger flere kræfter på at fortælle, hvad det er, man vil.
For det, man vil, er at få en mindre forskel på at være på overførselsindkomst og være i beskæftigelse.
Og det kan man jo gøre ved, at dem, der er i beskæftigelse, får mindre udbetalt.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Jeg tror godt, hr. René Christensen kan regne ud, at Enhedslisten ikke har tænkt sig at føre en politik, hvor flere mennesker bliver fattigere.
Men det, som er vigtigt at sige, er, at der jo er noget, der handler om ulighed – det handler om de forskelle, der er i samfundet.
Og så er der jo diskussionen om fattigdom, som sådan set er noget andet end ulighed, selv om øget fattigdom selvfølgelig også kan føre til øget ulighed.
Man må bare konstatere, at der i de senere år – det skete også fra 2011 til 2015 under den socialdemokratisk ledede regering og fortsatte under den borgerlige regering fra 2015 til 2019 – er blevet ført en politik, som både har ført til flere fattige og til, at uligheden stiger.
Og det er det, der skal ske et opgør med nu.
Så derfor handler det om at løfte bunden og skabe bedre vilkår for dem, der har mindst og tjener mindst.
Og så handler det selvfølgelig om, at dem, som har fået skatterabatter i massevis – og det er jo toppen – skal bidrage med en mere fair andel til fællesskabet, altså yde lidt mere.
Og derfor hænger tingene selvfølgelig sammen på den måde.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg vil egentlig bare gerne fortsætte der, hvor den tidligere ordfører slap, nemlig ved ulighed.
Hvis man kun måler på ulighed, er det så en succes, hvis der er nogle danskere, der bliver fattigere, for så mindsker man jo uligheden?
Det kommer jo an på, hvad man gør.
Man kan jo løfte nogle i bunden, men man kan også trykke nogle i toppen.
Hvad er egentlig Enhedslistens politik?
Gælder det lighed for ligheden skyld, eller gælder det lighed, fordi der er nogle, man gerne vil løfte?
Eller er det, fordi man gerne vil trykke nogle andre?
For det er jo svært at finde ud af, hvad for en ideologi der ligger bag ved lighedstanken.
Så kan ordføreren ikke sige, om ordføreren ønsker en finanslov, hvor flere danskere bliver fattigere, hvorved uligheden falder, altså sådan at vi bliver mere lige?
Mette Abildgaard (KF), 2019-10-22:
Tak for det.
En af de sådan mest særlige oplevelser, jeg har haft her i Folketingssalen, var en nat for 3-4 år siden, hvor Enhedslisten havde fremsat en hel stribe beslutningsforslag – det var fru Maria Reumert Gjerding, som jeg husker det – om, hvordan vi skulle sikre vores forskellige naturtyper: Hvordan skulle vi sikre vores enge, vores overdrev osv.?
Og vi blev ved, til klokken var omkring 3.45 om natten.
Det viste jo en enorm entusiasme og begejstring for det her spørgsmål fra Enhedslistens side.
Når jeg så hører, hvad der bliver fremhævet fra ordførerens side af prioriteter for den finanslov, der skal til at forhandles, så synes jeg jo, naturen er fuldstændig fraværende.
Jeg undrer mig over, at det ikke fylder i sig selv.
For når man kigger på det finanslovsudkast, der er kommet, kan man jo se, at naturen er fuldstændig fraværende.
Samme person, som dengang var ordfører for Enhedslisten, har nu en lidt anden rolle, og der kom en pressemeddelelse ud fra Danmarks Naturfredningsforening, hvor man skrev, at naturen var fuldstændig fraværende i det finanslovsudspil, der var kommet.
Naturen var fuldstændig fraværende.
Så når det nu er noget, der ligger Enhedslisten så meget på sinde, hvorfor er det så ikke et af de centrale krav, man har?
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Det er også en af de ting, vi går til finanslovsforhandlingerne med.
Vi vil oprette 15.
Vi vil omlægge 100.000 ha landbrugsjord, og vi vil faktisk også indføre naturzoner på havet i form af urørt hav.
Det er også noget, som vi tager med til forhandlingerne om finansloven for 2020.
Så det er noget, som har ligget vores hjerte meget nær meget længe, og det er noget, som stadig ligger vores hjerte meget nær, og noget, vi kæmper meget for, fordi vi synes, det er meget, meget vigtigt.
Nej, det er vi ikke enige om, fordi man kan få henstand, og så kan man betale det tilbage over 15 år, og nu er der ovenikøbet snak om fra regeringens side, at man vil udvide den periode til 30 år.
Altså, hr. Rasmus Jarlov skal ikke komme her og sige til mig, at hvis man har mulighed for at betale sin arveafgift tilbage over 30 år, vil det være en trussel for en virksomhed – 30 års tilbagebetalingsret!
Altså, den mulighed er rigtig god og gavnlig, og der er ikke nogen virksomheder, som vil blive ramt af det.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Enhedslisten mener altså, at hvis bare man får lov til at betale sine regninger over lang tid, er det ikke nogen byrde for en virksomhed.
Det gør ikke noget, at du skal betale flere millioner kroner tilbage, fordi du kan betale dem over 30 år – i øvrigt til en rente, som ligger over markedsrenten.
Så det er et elendigt lån, staten tilbyder.
Regningen skal jo stadig væk betales, selv om man har fået lov til at afbetale den over en længere årrække.
Det bliver regningen jo ikke mindre af, og byrden for virksomheden bliver ikke mindre af, at man får lov at betale den over en årrække.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Det er bare hele præmissen for den her diskussion, altså at det her med, at en virksomhedsarving nu, når vi får rullet den her skatterabat tilbage, lige pludselig skal betale det samme i bo- og gaveafgift som alle andre danskere, skulle være et kæmpeproblem, selv om vi i dag har en mulighed for at betale tilbage over 15 år.
Den mulighed kan udvides til 30 år.
Og det er bare vigtigt at sige, at der er forskel på, om det er virksomheden, eller om det er arvingen, og det er altså arvingen, som betaler bo- og gaveafgift, det er ikke virksomheden.
Og det er ikke bare en detalje, det er fakta, og det er faktisk temmelig væsentligt i den her diskussion.
Mette Abildgaard (KF), 2019-10-22:
Jeg har også meget svært ved at se den her voldsomme skelnen mellem virksomheden og arvingen, for hvor skal man få pengene fra, hvis ikke det er qua virksomheden?
Det udtryk blev også brugt af den socialdemokratiske ordfører tidligere.
Ni ud af ti danske virksomheder er familieejede.
850.000 danskere arbejder i en familieejet virksomhed.
En familieejet virksomhed omfatter altså også mureren, som lader sin virksomhed gå i arv til sønnen eller datteren.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren: Tror ordføreren, at det gavner muligheden for, at sønnen eller datteren kan videreføre en helt almindelig murerforretning eller elektrikerforretning, at man bliver pålagt den her beskatning?
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Man kan sige, at spørgsmålet er følgende: Vil det, at vi tilbageruller den skatterabat, som de blå partier har lavet, skade dansk økonomi?
Svaret på det spørgsmål er nej.
For den skatterabat, som bl.a. Det Konservative Folkeparti har stået bag, vil jo være produktivitetshæmmende, og det synes jeg er noget, som Det Konservative Folkeparti skal forholde sig til.
Altså, når de økonomiske vismænd decideret går ud og anbefaler, at man ikke skal tilgodese lige præcis den her type virksomheder på bekostning af andre, giver det så ikke anledning til en eller anden form for eftertanke hos Det Konservative Folkeparti?
Giver det ikke anledning til eftertanke, at når vi kigger på det her spørgsmål, så handler det jo ikke om økonomi?
Det er jo ikke et økonomisk spørgsmål i den forstand, at den tilbagerulning vil skade dansk økonomi.
Det er jo som hr. Karsten Lauritzen, den tidligere skatteminister, sagde: Det er ikke et økonomisk spørgsmål, det er et moralsk spørgsmål.
Så spørger jeg bare: Hvor ligger det moralske i, at der er nogle, som skal betale en lavere boafgift end alle andre danskere, bare fordi de er arvinger til en familieejet virksomhed?
Undskyld mig, det giver ikke nogen mening.
Mette Abildgaard (KF), 2019-10-22:
Det er fuldstændig rigtigt, at det her ikke alene er et økonomisk spørgsmål.
Det er ikke en rabat, når man nedsætter det beløb, man skal indbetale til det offentlige.
Det betyder, at man får lov til at beholde lidt flere af sine egne penge.
Det er ikke en rabat.
Danske virksomheder bidrager med 72 mia. kr. i selskabsskat hvert evig eneste år – 72 mia. kr.! – og det kommer oven i alle de afgifter og alt muligt andet, man betaler.
Så kan ordføreren ikke anerkende, at danske virksomheder allerede i dag bidrager rigeligt til det velfærdssamfund, vi alle sammen har glæde og gavn af.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Jo, og hvorfor er der så nogle blandt de virksomheder, som skal have en specielt lav beskatning, altså sådan at nogle arvinger til nogle bestemte virksomheder, de familieejede virksomheder, skal have særlig favorable vilkår på bekostning af andre virksomheder?
Hvor er det rimelige i det?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg tænker også, at det her er sådan et helt generelt angreb mod bo- og gaveafgiften fra Det Konservative Folkepartis side.
Man må bare konstatere, at hvis ikke man er interesseret i at kigge på lige præcis de tre områder, så kan man snakke nok så meget om at mindske uligheden, for så kommer det ikke til at ske.
Så de tre områder er helt centrale, og derfor er arvebeskatningen også meget nødvendig i forhold til at bekæmpe uligheden.
Jesper Petersen (S), 2019-10-22:
Tak for det.
I en årrække, mens den tidligere regering var der og Rasmus Jarlov også var minister, lavede man jo nogle ret kraftige besparelser på uddannelse til skade for unge og for uddannelsesinstitutionerne og i virkeligheden også for erhvervslivet.
Vi har brug for produktiv, dygtig arbejdskraft.
Det mindsker uligheden, og det giver altså nogle midler til at styrke uddannelsesområdet.
Der har så dannet sig sådan en debat i dag om, at det skulle være meget skadeligt for dansk økonomi, og jeg vil bare godt bede hr. Rasmus Jarlov om at bekræfte, at de økonomiske vismænd f.eks. afviser, at det er korrekt.
Man kan godt have et politisk ønske om at sænke den her arveafgift, men økonomisk set er det ikke til skade for dansk økonomi, at den kommer tilbage til det niveau, hvor den var.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Det er rigtigt, at vismændene har argumenteret for en udjævning af kapitalbeskatningen af forskellige selskabsformer.
Man kan opnå det på to måder.
Man kan selvfølgelig hæve beskatningen af de familieejede virksomheder; man kunne også sænke den for de andre virksomheder.
Så ville man også have elimineret den ulighed, som vismændene peger på.
For det, der skete i vores tid, var jo, at man rigtignok sænkede satsen for, hvor meget man betaler, men samtidig blev vurderingerne hævet, så man betalte en lavere sats af et større beløb.
Så hvis den nye regering mener, at man vil tilbagerulle, så må det også gælde vurderingsgrundlaget, så man ruller det helt tilbage.
For ellers lander vi et meget højere sted, hvis man har de høje vurderinger og en høj procentsats.
Jesper Petersen (S), 2019-10-22:
Altså, selve vilkårene for, hvordan man skal betale en arveafgift, hvordan man værdiansætter den, og hvor mange år der er til at betale den osv., vil regeringen jo gerne diskutere.
Men vi synes, det er fair, at der er den samme sats, og at man rykker procenten tilbage til, hvor den var.
Nu affejer hr. Rasmus Jarlov så vismændene lidt let.
Det samme har den tidligere regering jo svaret Folketinget.
Hr. Karsten Lauritzen, der var skatteminister, har jo svaret Folketinget.
Det er ikke til skade for økonomien.
Og det synes jeg bare ville klæde den her debat, altså at vi kom derhen.
Vil hr. Rasmus Jarlov ikke bekræfte, at det faktisk var det, der var svaret til Folketinget?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Jo, det er rigtigt, at det er det, som vismændene har udtalt.
Jeg kan ikke lige huske, om hr. Jesper Petersen var til stede, men vi diskuterede det jo i Finansudvalget fredag inden efterårsferien, hvor vismændene også medgav, at der er den udfordring, at det ikke bare er sådan, at man kan skifte selskabsform fuldstændig frit.
Der er ikke noget stort marked for salg af små håndværksvirksomheder eller små kiosker i Danmark.
Derfor er det altså ikke sådan, at man bare lige kan overgå til at være en anden selskabsform.
Problemstillingen, som vismændene påpeger, med, at det kan tilskynde til, at man vælger en bestemt selskabsform, forekommer mig altså at være meget teoretisk.
Jeg tror ikke, der er nogen virksomheder, i hvert fald meget få, som har valgt selskabsform på grund af beskatningen.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Tak for det.
Nu ved jeg jo, at Det Konservative Folkeparti bryster sig af at være det grønne parti i blå blok, og derfor er jeg optaget af, om ikke også Det Konservative Folkeparti kunne være med til at arbejde for konkrete CO 2 -reduktioner allerede på den her finanslov.
I Radikale Venstres finanslovsforslag foreslår vi 1 mia. kr. afsat til udtagning af sårbar landbrugsjord.
Det er en markant prioritering, men jo også noget af det, som er med til at nedbringe CO 2 allermest effektivt.
Kunne Det Konservative Folkeparti være med til det?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Jeg tror ikke, at det ligger os ret fjernt at være med til initiativer af den karakter.
Det er i hvert fald min opfattelse, at det er en udfordring for naturen i Danmark, ikke bare for klimaet, at vi har et så intensivt opdyrket land.
Så det ville være godt for Danmark at have flere naturarealer, og det var også noget, vi arbejdede for i hele den periode, vi sad i regering, nemlig at vi fik mere natur i Danmark.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Godt, og tak for det.
Jeg vil bare gerne lige følge op med at spørge, om Det Konservative Folkeparti også er villig til at prioritere, at vi faktisk bruger midler på at udtage sårbar landbrugsjord allerede næste år.
Jeg ved jo, at Det Konservative Folkeparti – jeg hørte spørgsmålet tidligere fra fru Mette Abildgaard – også virkelig er optaget af det.
Det er jo korrekt, at det også vil skabe mere natur.
Man kan f.eks. rejse skov.
Men vi har jo også brug for vilde naturreservater.
Det er også et af forslagene i vores finanslovsforslag.
Ville Det Konservative Folkeparti også kunne bakke op om det?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Det tror jeg godt vi kunne.
Man skal jo lave en finanslov, hvor ting hænger sammen – plus og minus, så det hele går op, og så man har finansiering til det.
Så det er jo ikke nemt bare sådan at diskutere det løsrevet, i forhold til hvordan en samlet finanslov ser ud.
Men altså, det ligger også meget tæt på vores miljøpolitik, og der vil vi i samme retning som Radikale.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Mange tak.
Bo- og gaveafgiften er en vigtig sag, og jeg synes, at vi har talt rigtig meget om den.
Så derfor vil jeg gerne spørge ind til De Konservatives politik på klimaområdet.
Man kan måske ikke sige, at alt andet er lige meget uden en ambitiøs indsats dér, men alt andet er jo i den grad afhængigt af det – også erhvervslivets vilkår.
Nu taler jeg ikke om hele det grønne område, men specifikt i forhold til klimainvesteringer.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Vi prioriterer også klimaet meget højt, det skal der ikke være nogen tvivl om.
Og vi er selvfølgelig også villige til at afsætte midler til det.
Der er ingen af os, heller ikke SF, som har en færdig plan med de konkrete skridt, der skal til, for at vi kan nå i mål med de klimamålsætninger, som vi også bakker op fra vores partis side, om en 70-procentsreduktion.
Derfor kan jeg heller ikke svare konkret på, hvilke klimainvesteringer vi mener der skal til.
Der har vi simpelt hen behov for mere end den tænkekraft i forhold til embedsapparat, vi har i Det Konservative Folkeparti, til at komme med de gode ideer.
Så det, der er vigtigt nu, er, at man indhenter alle forslag, man kan.
Vi synes, at det nok er lidt op til regeringen med det apparat, som den besidder, at komme med nogle forslag, som vi så kan tage stilling til.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Det gør vi også; vi lytter.
Som Bent Greve, som er professor ved Institut for Samfundsvidenskab og Erhverv på Roskilde Universitet, også siger, at fordi en familie kan noget, er det jo ikke sikkert, at børnene kan det samme.
Fordi en far er fodboldspiller på højt niveau, er det ikke sikkert, at børnene også bliver det, og det er jo lige præcis det, der er kernen i det her.
Samtidig er det jo en udgift på 1 mia. kr., som også vil komme milliardærarvinger til gode, en ren skatterabat til toppen af samfundet.
Det er også en del af det her, og derfor skal det rulles tilbage.
Mette Abildgaard (KF), 2019-10-22:
Men jeg må dog konstatere, at det ikke ligger Enhedslistens hjerte så nær, at det er blandt de prioriteter, man tager med til finanslovsforhandlingerne.
Jeg er jo godt klar over, at man kan tage meget med til bordet.
Jeg har været i politik ikke i mange år, men trods alt længe nok til at vide, at man altid som politiker kan sige, at man vil tage noget med til bordet.
Men det, der virkelig batter, er, når man prioriterer noget; når man siger, at det er det her, der har betydning for en.
Så derfor: Kan vi forestille os en finanslov, hvor der ikke bliver afsat markant flere midler til naturen, som Enhedslisten bakker op om?