runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2020-05-12:
Tak for det, formand, og tak også til statsministeren.
Jeg har tidligere, og det gentager jeg gerne, rost statsministerens håndtering af nedlukningen, som blev håndteret effektivt og med god information til såvel partier som offentligheden.
Men under genåbningen her er det, som om regeringen er ved at miste grebet.
Der har været en stor lukkethed om centrale oplysninger.
Hjælpepakkerne har været forsinkede, virksomheder er blevet udskammet, vi har ikke en fungerende teststrategi – jeg forstår, at der er kommet endnu en her til formiddag – børn skal i skole, og så skal de alligevel ikke, hvis nu forældrene har corona.
Det er ting, som tærer på den helt nødvendige tillid til regering og myndigheder i en krisesituation, hvor tillid er helt afgørende.
Det samme gælder i politiske drøftelser, hvor det jo er afgørende vigtigt for både tilliden og for et godt resultat, at de foregår på et ordentligt grundlag, og at regeringen ikke forholder os oplysninger, som er afgørende for at vurdere virkningerne af de initiativer, som regeringen lægger op til.
Så spørgsmålet er i virkeligheden ret enkelt: Vidste statsministeren, at der var nye retningslinjer på vej med lavere afstandskrav, da Folketingets partier var samlet på Marienborg i torsdags og natten til fredag?
Ja eller nej.
Mette Frederiksen (S), 2020-05-12:
Jeg synes egentlig, det er meget klogt at gøre det, som er grundlaget nu, nemlig at henvise til EU's sortliste over skattely, sådan at der er noget, der er sammenligneligt og også gennemskueligt.
Så kan vi jo have en diskussion af, om EU's liste er ambitiøs nok, og om den opdateres hurtigt nok.
Den diskussion vil vi gerne være med til at rejse, men jeg tror egentlig, at det er meget klogt her at henvise til en fælles EU-liste.
Pernille Skipper (EL), 2020-05-12:
Altså, for bare en uge siden blev der faktisk lavet en rapport, som viser, at EU-landene taber over 184 mia. kr. i skatteindtægter til multinationale selskaber, som flytter deres penge til USA via skattelylande som Schweiz, Storbritannien, Holland og Luxembourg, og det vil sige, at der også er tale om andre EU-lande, som reelt er skattelylande.
For Danmarks vedkommende er det over 4 mia. kr., vi taber ad den vej, og det er rigtig mange penge, vi taler om – det svarer til mange tusind sygeplejersker eller næsten en hel tilbagetrækningsaftale.
Belgien og Frankrig har jo allerede taget initiativ til at lave en eller anden form for national liste, som man supplerer med, fordi EU's liste er mangelfuld, så der er andre, vi kan være fælles med om her.
Bør vi ikke gå i den retning?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-12:
Jeg synes, det er rart, at det bliver anerkendt, at det er et problem, men jeg kan ikke forstå, hvorfor man så ikke klart kan sige, at selvfølgelig skal det her materiale fjernes, så vi kan beskytte de mennesker, som bliver udsat for det her, og som får deres liv ødelagt på grund af det her.
Men for mig at se er det her noget af det eneste, der kan sikre ofrene mod, at det materiale bliver delt.
Det er en kommende arbejdsgiver, det er en kommende kæreste, det er kommende sportskammerater, som til enhver tid kan søge på ens navn og finde ens sexvideo.
Det er altså ikke en særlig rar tanke.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-12:
Hvis der ligger ulovligt indhold, hvis der ligger en video af en seksuel handling optaget imod ens vilje, og som bliver delt på sociale medier, så er jeg helt enig i, at den skal fjernes, og at den skal fjernes hurtigt, og at der er behov for, at vi kigger på reguleringen af det.
Det er bl.a. noget af det, som jeg også forstår der er sat et arbejde i gang om.
Britt Bager (V), 2020-05-12:
Tak for ordet, og tak til Socialistisk Folkeparti for at sætte fokus på en meget aktuel og meget væsentlig problemstilling.
De store mediegiganter som Facebook, Twitter, Instagram og mange flere har fået en enorm indflydelse på vores demokrati og på vores ytringsfrihed.
De har skabt adgang for enhver til at ytre sig i den offentlige debat, og de har gjort det langt nemmere for borgere at komme i kontakt med bl.a. os politikere.
Alene Facebook er over halvanden milliard brugere på hver dag, og fire ud af fem danskere har en facebookprofil.
Jeg tror ikke, der er nogen af os herinde, som er uenige i, at sociale medier selvfølgelig ikke skal misbruges til at sprede hverken terrorpropaganda, børneporno, fake news eller hadtale.
I udgangspunktet er det altid den person, som uploader noget på de sociale medier, som har ansvaret for, at indholdet er lovligt.
Men det står altså ikke alene.
Man kan også holde de sociale medier ansvarlige for at bringe ulovligt indhold op på deres platforme, som lovgivningen er i dag, f.eks. efter reglerne i e-handelsloven eller straffelovens almindelige regler om medvirken.
Og vi så jo også i umbrellasagen, at der rent faktisk var mennesker, der blev holdt ansvarlige.
I Venstre er vi ikke blinde for, at der kan være et misforhold mellem omfanget af de ulovlige ytringer og det antal sager, som rent faktisk forfølges.
Det har Ytringsfrihedskommissionen jo også givet udtryk for i deres rapport.
Derfor er vi også glade for, at regeringen har igangsat et tværministerielt samarbejde, som skal se på reguleringen af de sociale medier, og resultatet af det arbejde ser vi meget frem til.
For vi ønsker nemlig, at man finder den rette balance, hvor man ikke utilsigtet indskrænker ytringsfriheden.
Vi har også set store problemer, når Facebook f.eks. fjerner indhold eller ligefrem blokerer en brugerprofil herhjemme – ofte uden at brugeren får en begrundelse.
Jeg husker f.eks. meget klart, da Facebook fjernede et forsidebillede fra forfatteren Peter Øvig Knudsens bog om hippiebevægelsen, fordi der var for meget nøgenhed.
Vi har også set eksempler på, at billeder af ammende mødre er blevet fjernet.
Så der er altså mange eksempler på, at den rette balance er svær at finde.
I Venstre er vi meget opmærksomme på de problemer, der er.
Vi ønsker at handle på dem, hvis der kræves yderligere handling.
Vi bakker op om at regulere.
Vi bakker også op om, at vi skal sikre ofrenes retsstilling bedre, end vi gør i dag.
Men vi ønsker at have et solidt grundlag at stå på, og derfor afventer vi regeringens arbejde, både det tværministerielle og de høringer, som vi sammen er blevet enige om at afholde, inden vi lægger os fast på en model.
Så til SF, til forslagsstillerne: Vi bakker op om intentionen; vi synes, det er meget sympatisk, og vi er også med på at regulere yderligere, hvis arbejdet viser, at det kræves, men vi støtter ikke beslutningsforslaget, som det ligger her.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-12:
Det bliver en lille smule utydeligt for mig, om Venstre bakker op om, at der skal være en tidsfrist for at fjerne ulovligt indhold.
Der er jo ikke noget af det, som er foreslået her, som har noget at gøre med et nøgenbillede, som bliver fjernet fra en eller anden bog.
Det her handler om strafbare forhold, det handler om deling af børneporno, det handler om deling af nøgenbilleder, så det har ikke noget at gøre med, hvad Facebook selv finder på at fjerne.
Det her har noget at gøre med, at der er en borger, der siger: Jeg er i den video, og jeg vil gerne have, at I sletter det indhold, for det er blevet delt uden mit samtykke.
Eller det kan være en myndighed, der henvender sig.
Så er Venstre for eller imod, at vi får en tidsgrænse?
Britt Bager (V), 2020-05-12:
Det kan jeg sige ganske klart at vi er for.
Det lyder alt sammen meget sympatisk, og vi er også for det.
Når jeg nævner det eksempel, er det jo, fordi det beskriver balancen, og balancen er jo det, der er svært i forhold til delinger på Facebook.
YouTube og Facebook havde et ganske fremragende seminar ovre hos Google for et halvt år siden, og det er meget ærgerligt, at ordføreren ikke var til stede, for der beskrev firmaerne faktisk de etiske problemstillinger, de står i, og gav nogle fremragende eksempler på, hvor svært det kan være at finde den rette balance.
Så det her ikke på nogen måde enkelt.
Det gør ikke, at vi ikke bakker op om, at der skal reguleres – det gør vi – men vi skal finde ud af, hvilken form for regulering der er den bedste.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-12:
Jeg kan berolige med, at jeg sådan set har haft møder med både Facebook og Google, og jeg har hørt om deres udfordringer, men de går jo primært på sådan noget som hadefulde ytringer, som jeg medgiver kan være enormt svære at vurdere.
Jeg tænker ikke, at det er svært at vurdere, om noget er børneporno, og jeg tænker heller ikke, at det er svært at fortage en vurdering om det, hvis der en, der kommer og siger: Jeg er med i den sexvideo, og jeg vil gerne have, at I fjerner den, for den er delt uden mit samtykke.
Og det er jo derfor, jeg tænker, at det havde været nemt at sige ja til det her og sikre, at der kom en retning på det.
Jeg ved heller ikke, om ordføreren synes, at det er et udtryk for ytringsfrihed at dele børneporno eller sexvideoer uden samtykke.
Britt Bager (V), 2020-05-12:
Det håber jeg næsten at ordføreren godt ved hvad jeg synes om, for ellers starter vi i hvert fald langt nede på stigen.
Selvfølgelig skal man som offer kunne kræve, at sådan noget bliver fjernet, og selvfølgelig skal der også være en tidsfrist.
Men så nemt er det jo ikke.
Vi skal jo ikke lave lappeløsninger på det her område; vi skal finde ud af lige præcis, hvordan der skal reguleres, ikke bare i det tilfælde, som forslagsstilleren nævner her, men helt generelt, og derfor har vi brug for, at det tværministerielle arbejde bliver færdiggjort, og derfor har vi også brug for, at vi afholder den høring, vi har aftalt at vi skal afholde.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-12:
Jo, jeg mener, der er et problem.
Jeg mener, at der er et problem med, at noget af det materiale ligger i for lang tid og ikke bliver fjernet, og derfor er der også behov for at regulere de virksomheder, der driver de her platforme.
Og det kan for min skyld også godt ende med, at vi får nogle tidsfrister.
Så den del af det er jeg sådan set enig i.
I forhold til sagsbehandlingen hos politi og domstole er jeg ikke på den måde anfægtet.
Altså, der er mange andre udfordringer, vi arbejder med i fællesskab.
Men det er da helt givet, at der her er et problem, og det er der da masser af sager der dokumenterer.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-12:
Det er svært at få et klart svar på, om Socialdemokraterne vil gå i den her retning, men så vil jeg bare spørge: Synes den socialdemokratiske ordfører, at vores politi og domstole i dag er effektive nok med hensyn til at sikre ofrene, som bliver udsat for det her?
Det er strafbart.
Ja, men hvad angår effektiviteten i at få fjernet det strafbare materiale, som ligger ude på nettet, og som piner og plager ofrene for det her, bør ofrene så ikke stilles bedre?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-12:
Og derfor kunne man jo så spørge: Siden ministeren viser den her utrolig store tålmodighed over for kommissionen, er der et eneste af de delikter, som beslutningsforslaget her nævner, og som jeg med en kompliment til forslagsstillerne gerne vil sige at jeg finder er valgt med kirurgisk præcision, som ministeren kan forestille sig ikke skal være indeholdt i den fremtidige regulering – altså at gå i en fremmed stats tjeneste, sende voldstrusler, krænke blufærdigheden, anvende ulovlig tvang?
Er der et eneste af dem, som ministeren vil sige ikke skal være ulovligt at gøre, hvis man gør det på nettet?
Nick Hækkerup (S), 2020-05-12:
: På den ene side er der noget indhold, som skal ophøre, som skal fjernes, hvor der skal sanktioneres, i forhold til at det bliver foretaget; på den anden side er der jo også noget indhold, som bliver fjernet, som er bestemt af virksomhedspolitikker osv., hvor man i virkeligheden må forholde sig til, om der er behov for en regulering, for at der er noget indhold, der skal have lov til at være der – med ret til at være der.
Rosa Lund (EL), 2020-05-12:
Tak for det.
Vi er også meget optaget af det her i Enhedslisten og fik som bekendt for 2 år siden ændret den vejledning, som politiet har til ofre for digitale krænkelser.
Det ser jeg selv som et ret stort skridt i forhold til den måde, man som offer for en digital krænkelse bliver behandlet på i vores retssystem.
Så jeg vil egentlig bare høre ministeren, hvordan ministeren tænker, at særlig politiet skal inddrages i det arbejde, man så vil lave på baggrund af kommissionen og på baggrund af de debatter, vi har.
For jeg har sådan set fuld forståelse for, at man gerne vil vente og gerne vil lave et grundigere arbejde, og jeg forestiller mig også, at vi kan have nogle høringer i Retsudvalget.
Men jeg vil gerne høre, hvad ministeren tænker om inddragelse af myndighederne her, altså både domstole og politi.
Nick Hækkerup (S), 2020-05-12:
Men jeg tror, det er et af de områder, hvor politiet står over for nogle udfordringer, som vi simpelt hen ikke har fået håndteret tilstrækkeligt indtil nu.
Altså, den ageren, der er på de sociale medier, på nettet osv., kræver – som fru Rosa Lund siger – vejledning, men den kræver jo f.eks. også oplysningsindsats, sådan at bevidstheden om, hvad man må og ikke må, bliver bedre.
Men det kræver også, at vores politi bliver bedre til at tage fat i de her it-kriminelle handlinger af forskellig karakter.
Det er jo også noget af det, som allerede er sat på dagsordenen som et tema i vores forhandlinger i forbindelse med flerårsaftalen for politi og anklagemyndighed.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-12:
Tak for det.
Jeg har aldrig været first mover, som det hedder, når det kommer til ny teknologi.
Jeg husker den der undrende fornemmelse af at blive holdt lidt udenfor af vennerne, der stoppede med at ringe på mine forældres fastnettelefon for at invitere til fest, indtil det gik op for mig, at kommunikationen var flyttet over på de der tekstbeskeder på de nye Nokiamobiltelefoner.
Jeg var omkring 18-20 år og derved måske også den sidste generation, som nåede en ungdom uden mobilen.
Det var dengang, porno var noget, vi læste om i Rapport, og på den måde er der jo sket meget siden.
Internettet har forandret vores verden på godt og på ondt, og sms'erne er for længst kun en af mange nye kommunikationskanaler, der former vores samvær med vores familie, vores venner, vores kolleger og rigtig mange nye bekendtskaber, som vi ellers aldrig ville have været i kontakt med.
Det udfordrer vores samvær, og det flytter vores grænser.
Udviklingen stiller jo selvfølgelig store krav til dem, der udvikler og driver platformene, og det stiller krav til os politikere om at håndtere reguleringen af de her platforme.
Derfor synes jeg også, at det her beslutningsforslag sådan set adresserer en meget væsentlig og kompleks problemstilling.
For på den ene side kan vi ikke acceptere, at sociale medier er et slaraffenland, hvor ulovligt indhold bare kan få lov til at blive delt ustraffet, og hvor ofrene altid vil være taberne, og på den anden side, som det også fremgår af beslutningsforslaget, skal vi selvfølgelig også afveje i forhold til ytringsfrihed og muligheden for at håndhæve nogle af de principper, vi i øvrigt ellers ikke vil gå på kompromis med.
Derudover har vi jo i Retsudvalget besluttet, at vi vil afholde høringer.
Vi er også på bagkant af Ytringsfrihedskommissionen, og vi vil invitere eksperter, interessenter osv. ind for at udveksle synspunkter og også kigge på, hvordan vi kan arbejde med det her.
Selv om de sociale mediers fremkomst medfører en del udfordringer og problemstillinger, så er det også en væsentlig opgave, også for parlamentet, at håndtere det.
Jeg har også studeret lidt af det – jeg er ikke nået helt igennem – som Ytringsfrihedskommissionen kom med, og jeg synes måske, det var til den vage side i forhold til at forstå og håndtere udfordringerne, vi står over for, og det glæder jeg mig meget til at drøfte, også med de øvrige partier her i Folketinget; for der skal ikke herske tvivl om, at i Socialdemokratiet og i regeringen ser vi selvfølgelig med stor alvor på de problemstillinger, som også bliver fremhævet i SF's beslutningsforslag, og derfor vil vi gerne arbejde videre med det.
I tråd med det, som justitsministeren også sagde, kommer vi ikke til at støtte beslutningsforslaget her, men vil bestemt arbejde videre, også med de enkelte elementer, der er i beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-12:
Tak til ordføreren.
Det er lidt underligt, for man hører en masse rosende ord om et for mig at se også ganske sympatisk forslag her, men så vil man alligevel ikke trykke på den grønne knap.
Der er kun én socialdemokrat her i kongeriget, som synes, der skal reguleres på Facebook, og det er åbenbart fru Helle Thorning-Schmidt, der nu er blevet udnævnt til at sidde i et eller andet vogternes råd, men der ville jeg altså nok være en lille smule mere tryg ved, at det var de socialdemokrater, som i dag sidder i regering, der havde den samme nerve og ildhu i forhold til at sikre anstændigheden på de sociale medier.
Jeg vil derfor spørge ordføreren, ligesom jeg spurgte justitsministeren før, om der er et eneste af de delikter her, som ordføreren kan forestille sig skal være lovlige, når de realiseres på de sociale medier?
Der er jo ikke noget som helst civiliseret land, der, hvis noget af det her blev gjort på torvet eller et andet offentligt sted ude i den virkelige virkelighed, ikke ville sanktionere ved enten en bøde eller fængselsstraf, eller hvad ved jeg.
Det er ganske, ganske grove ting, vi taler om.
Hvorfor i alverden har vi ikke en regering, der er handlekraftig i forhold til at sikre, at det også bliver sanktioneret hårdt, hvis man gør det i den virtuelle virkelighed?
Jeppe Bruus (S), 2020-05-12:
Mig bekendt er meget af det her – nu kan jeg ikke lige alle paragrafferne her – ulovligt i forvejen, og det vil jo også blive sanktioneret, hvis man deler det, også på Facebook.
Det er jo ikke sådan, at det er lovligt at vise ulovligt indhold, bare fordi man gør det på et socialt medie.
Så spørger ordføreren om nogle af de konkrete ting, og det er meget specifikt her, at der skal være en klagemulighed, der gør det muligt at klage via NemID videre, og det er måske nogle af de ting, vi kan drøfte.
Men det er jo ikke sådan, at det, der er ulovligt, bliver lovligt, fordi det foregår på nettet.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-12:
Men det er det, der er tale om, hr. Jeppe Bruus.
I dag er det sådan, at vi har en straffelov, som siger, hvad man som privatperson, virksomhed osv. ikke må gøre og som følge deraf straffes for, hvis man gør det.
Så har vi en medieansvarslov, der siger, at hvis de medier, som er registreret, lægger spalter til, eller hvis nogen gør det, kan de straffes, men vi har ikke lovgivning, som siger, at store amerikanske multinationale selskaber, der skummer fløden på, at der sidder alle mulige skøre mennesker og spyr om sig med trusler på internettet, kan straffes.
Det er jo den juridiske usammenhæng, som regeringen tilsyneladende skyder til hjørne, mens de siger, at det ser vi på en anden dag.
Jeppe Bruus (S), 2020-05-12:
Ahr, det var vel ikke helt det, vi sagde.
Umbrellasagen, som justitsministeren også var inde på, viser, at de her mennesker faktisk blev straffet, fordi de delte ulovligt indhold via sociale medieplatforme.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-12:
Jeg bliver lidt i tvivl, når jeg hører ordføreren tale.
Når man bruger hadefuld eller krænkende retorik, er det jo en subjektiv vurdering, medmindre det er noget, som domstolene vurderer.
Derfor vil jeg godt spørge, om ordføreren mener, at der skal sidde et nævn, der som overdommer skal vurdere, hvad der er krænkende, hvad der er hadefuldt, eller hvad der er problematisk retorik, eller om det skal følge dansk lovgivning.
Kristian Hegaard (RV), 2020-05-12:
Min klare vurdering er, at det er et domstolsanliggende, og at det er dommere, der skal tage stilling til det.
Det synes jeg egentlig også Ytringsfrihedskommissionen har nogle gode bemærkninger om i deres betænkning, som jeg synes er rigtig spændende, nemlig at den hadefulde tale, der foregår, ikke nødvendigvis skal indskrænkes yderligere på sociale medier.
Det handler i første omgang om, at det er håndhævelsen, der halter, og ikke om, at vi nødvendigvis yderligere skal ulovliggøre indhold.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-12:
Tak for ordet.
Det er med vilje, at vi har holdt forslaget lidt åbent, for vi er godt klar over, at der er mange forskellige holdninger til, hvordan det kan se ud, og vi kan sådan set godt diskutere, hvordan sådan et nævn kan sammensættes.
Der kunne godt være tale om, at myndighederne har nedsat nogle til at kigge på det, og at man måske beder de sociale medier om at finansiere det.
Det kunne være én model, men det kan man jo diskutere sig frem til.
Jeg vil bare lige bede ordføreren bekræfte fra talerstolen, at det jo rent faktisk kan være en myndighed, som beder Facebook eller andre sociale medier om at fjerne nogle ting inden for en tidsfrist.
Det står sådan set i forslaget.
Så er det rigtigt, at borgere også godt kan anmelde noget, og der var tanken jo måske mere, at man vil gøre det, hvis man selv indgår i noget, der er blevet delt – det kunne være en sexvideo – og siger: Det her er ikke noget, jeg har sagt ja til.
Så vil borgeren kunne få det fjernet, og det er vel fair nok.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-12:
Jeg tror, at når man tager eksemplet med en sexvideo, vil vi alle sammen sige: Okay, det er rimeligt.
Men der kan også være mange andre tilfælde, hvor der er gråzoner.
F.eks. kan der være blevet lagt et billede op af ordføreren, som hun måske ikke bryder sig om, og med en tekst, som hun ikke bryder sig om, og som hun synes krænker hende – har man så ret til at sige til Facebook: Det føler jeg mig krænket af – jeg har ikke givet ret til, at det billede af mig skal bruges?
Så skal Facebook fjerne det, og der kan det rent faktisk være, at der var en valid grund til at bruge det billede, fordi det var taget i en situation, hvor man godt måtte tage det billede.
Så der er en lang række gråzoner.
Derfor er det vigtigt, at det er myndigheder, som træffer beslutning om det her, og at det ikke bare er folks egen subjektive mavefornemmelse af, at man lige føler sig krænket over et eller andet og derved prøver at få noget fjernet, inden en myndighed har taget stilling til, om det retligt er okay, at det her skal fjernes.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-05-12:
Kan ordføreren så ikke bekræfte, at alle de her krænkelser, som der også har været meget diskussion om, lige præcis ikke er en del af det her forslag?
For det her handler alene om de tilfælde, hvor straffeloven er blevet overtrådt – det handler om at opfordre andre til at lade sig hverve til konflikter i andre lande, det er børneporno, det er sexbilleder uden samtykke osv.
Jeg anerkender faktisk, at der kan være en udfordring i forhold til krænkelser og ytringer generelt – der er en stor gråzone der, hvor det kan være svært at lovgive – men det er lige præcis ikke en del af det her beslutningsforslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-05-12:
I den forbindelse kan man jo så drøfte, om man så måske bare burde lade medieansvarsloven gælde også for medier, der ikke selv producerer indholdet, men lægger platform til, at dem, der så producerer indholdet, har mulighed for at publicere det.
Er ordføreren enig i, at det kunne være en løsning?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-05-12:
Jeg synes i hvert fald, at det er en tanke værd, hvad det er for en lovgivning, der skal dække.
Det er min personlige holdning.