runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Stoklund (S), 2022-04-28:
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti for at indkalde til denne forespørgselsdebat.
Det er en vigtig problemstilling, som vi fortsat er meget optagede af, også i Socialdemokratiet.
Det er et grundlæggende princip i vores asyllovgivning, som et bredt flertal her i Folketinget heldigvis også står bag.
Det er med andre ord helt afgørende, at forhenværende flygtninge vender tilbage til deres hjemland, når de ikke længere har et beskyttelsesbehov.
Derfor gik vi også til valg på at styrke hjemrejseindsatsen, så flere personer, der ikke længere har behov for beskyttelse, bliver sendt hjem til deres oprindelsesland.
Siden valget har vi etableret Hjemrejsestyrelsen og fået vedtaget en ny hjemrejselov, der begge har bidraget til, at der er færre asylansøgere i udsendelsesposition end tidligere.
I 2021 var der et fald i antallet af afviste asylansøgere i udsendelsesposition på mere end 30 pct.
Efter at vi fik vedtaget hjemrejseloven blev der på bare 3 måneder efter lovforslagets ikrafttræden sendt 25 udvisningsdømte udlændinge ud af Danmark.
Derudover har vi styrket kommunernes vejledningspligt, så vi kan sikre, at flere personer med indvandrerbaggrund, der aldrig er faldet til i Danmark, vender tilbage til deres respektive hjemlande ved hjælp af repatrieringsordningen.
På den baggrund vil jeg så gerne læse Socialdemokratiets forslag til en vedtagelsestekst op:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at det er et bærende princip i dansk udlændingepolitik, at flygtninge får midlertidigt ophold i Danmark, så længe de opfylder betingelserne herfor, og at man skal vende hjem, når forholdene i hjemlandet tillader det.
Folketinget ønsker at støtte syrere, der frivilligt vil rejse hjem.«
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-28:
Det er altså ikke os herinde, men myndighederne, der har taget den beslutning.
Det er myndigheder, som vi her i Folketinget har oprettet til at vurdere de her sager.
Så synes jeg, at det er mærkeligt, hvis man som enkeltsyrer kan stå og sige: Jeg er fuldstændig sikker på, at det er en forkert beslutning.
Det nytter jo ikke noget, at fru Rosa Lund siger, at der er taget så mange beslutninger om, at de skal vende hjem, for de vender jo ikke hjem, og det er det, der er det store problem – ikke alene med syrere, men også rigtig mange andre.
Rosa Lund (EL), 2022-04-28:
Tak for det.
Vi har jo været igennem det her spørgsmål om flygtninge fra Syrien og mennesker fra Syrien, som bliver sendt tilbage eller bliver i Danmark.
Det er jo alt afhængigt af, hvad for en vinkel man ligesom betragter det fra.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-28:
Hvorvidt Syrien er sikkert eller ej, afhænger af, hvem det er det, vi taler om.
For nogle mennesker er det ikke sikkert at tage til Syrien uanset hvor, heller ikke selv om det er Damaskusregionen.
For andre er det sikkert, vurderer Flygtningenævnet.
Det kræver en individuel vurdering og det er det, vi beder Udlændingestyrelsen og Flygtningenævnet om at foretage.
På den måde er jeg ikke sådan tilhænger af det der begreb sikre lande, fordi det jo fjerner den individuelle vurdering, som jeg mener er hele grundlaget for den asylpolitik, som vi har i Danmark, og som alle andre civiliserede lande, der har tilsluttet sig flygtningekonventionen, også har.
Vi må insistere på, at det er en individuel vurdering i hver enkelt sag, og som skal foretages af uafhængige myndigheder.
Sikandar Siddique (FG), 2022-04-28:
Tak for ordet, formand.
Og tak til ministeren.
Vi har jo haft den her diskussion mange gange, så man kan sige, at de forskellige standpunkter i hvert fald er kendte.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren vil bekræfte, at Danmark er det eneste land, der sender syriske flygtninge tilbage til Syrien.
Og så vil jeg høre, om ministeren vil fortælle, om der er andre socialdemokratiske kolleger i Europa, som er enig med ministeren i, at vi skal sende syriske flygtninge tilbage til Syrien.
Mattias Tesfaye (S), 2022-04-28:
Jeg skal måske starte med at sige, at vi jo netop ikke udsender folk til Syrien som det, man kalder for tvangsmæssige udsendelser, af udenrigspolitiske årsager.
En meget stor del af de syrere, der så er på udrejsecentre i Danmark, er egentlig ikke på centrene, fordi de har fået inddraget deres opholdstilladelse som følge af en vurdering af deres beskyttelsesbehov, men mere fordi de har begået kriminalitet og i den forbindelse har fået en udvisningsdom, men så ikke kan udsendes, fordi man vurderer, at de ville være i risiko for forfølgelse, hvis de blev sendt tilbage til Syrien – og så er de på det, vi kalder for tålt ophold.
I vil også kunne se i de redegørelser, jeg oversender til Folketinget en gang imellem, at der er flere og flere på tålt ophold, og det skyldes særligt, at der er flere og flere syrere på tålt ophold, som har fået anerkendt, at de har et beskyttelsesbehov, men som alligevel har begået kriminalitet i Danmark, og derfor ikke kan udsendes, fordi de ville risikere forfølgelse, når de kom hjem.
Andre lande, som vurderer, hvorvidt man har et beskyttelsesbehov, uanset om de har en socialdemokratisk regering eller ej,
skal jo kigge på den samme flygtningekonvention, som vi skal, og de skal overholde de samme regler, som vi skal.
Om de oven i det også har national lovgivning, der giver beskyttelse til flere, end konventionerne mener skal have beskyttelse, ved jeg godt, at nogle lande har.
Der har vi valgt i Danmark – det er jo et politisk valg – at sige, at vi står på konventionerne og ikke på mere.
Rosa Lund (EL), 2022-04-28:
Tak for det.
Og tak for talen – og egentlig også for at indkalde til den her forespørgselsdebat.
For jeg synes sådan set, at det er evigt relevant at diskutere, hvorfor Danmark som land er så opsat på at sende mennesker tilbage til lande, hvor der stadig væk er krig.
Det er bare for at sige, fru Pia Kjærsgaard, at fra den anden vinkel har vi ikke den opfattelse, at der ikke sker noget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2022-04-28:
Jamen de bliver jo ikke sendt hjem.
Altså, det kan da godt være, at de er udvist og skal sendes hjem, men det sker jo bare ikke.
Det er det, der er det helt, helt store problem – at det sker jo bare ikke.
Altså, der er et berettiget krav om fra myndighedernes side, at de skal rejse hjem, men det sker jo ikke – det er jo det, der er det store problem.
Rosa Lund (EL), 2022-04-28:
Tænker fru Pia Kjærsgaard ikke selv, at grunden til, at de ikke rejser, er, at de stadig væk er på flugt, altså at det er farligt for dem at være i hjemlandet?
Fru Pia Kjærsgaard ville jo heller ikke selv vende tilbage til et sted, hvor fru Pia Kjærsgaard ville være i fare.
Så kan man i Dansk Folkeparti slet ikke se, at det er, fordi man har stirret sig blind på, at Syrien skulle være et sikkert sted?
Jamen jeg er jo enig i, at man skal rette sig efter loven, men jeg synes bare, at det er meget pudsigt, kan man måske sige, at de rapporter, som Amnesty laver om situationen i Syrien, og at de rapporter, som Human Rights Watch laver om Syrien, ikke bliver brugt særlig meget i de her afgørelser.
De organisationer dokumenterer jo netop, at der ikke er sikkert i Syrien, og det er jo derfor, fru Pia Kjærsgaard, at der er så mange mennesker, som lige nu bliver i Danmark.
Søren Espersen (DF), 2022-04-29:
Tak for det.
Forslaget her har en interessant intention.
Der hersker ikke tvivl om, at det for rigtig mange familier giver mening, for netop dem, at passe deres børn derhjemme, enten af moren eller faren, måske i en periode, måske i længere tid.
Det er godt, at vi forsøger at sikre de bredest mulige rammer for børnefamilier, for kernefamilien.
Det skal være så nemt som muligt at tilrettelægge sit familieliv på en hensigtsmæssig måde.
Der skal være gode rammer for børn, så der er plads til omsorg og til kærlighed og i forlængelse heraf også til leg, læring, dannelse og uddannelse.
Når vi i Dansk Folkeparti ikke kan støtte beslutningsforslaget, som det ligger, skyldes det to ting.
Først er der det spørgsmål, der også har været nævnt af andre, om kommunalt selvstyre, hvor det bør være kommunerne, som bestemmer i et anliggende som børnepasning.
Det er op til borgerne i den pågældende kommune selv at give udtryk for deres bekymringer, for deres ønsker og drømme.
Alt skal ikke løses her fra Christiansborg.
Men den væsentligste indvending, vi har, er en, synes vi, berettiget frygt for, at muslimske børnefamilier med mange børn vil benytte ordningen til at gå derhjemme og dermed fortsætte deres parallelsamfund, hvor såvel mødre som børn bliver fastlåst i hjemmene.
Dette er ikke nødvendigvis muligt i dag, hvor kommunen jo bestemmer, hvordan man vil drive børnepasningsområdet, men ved at lade tilskuddet følge barnet i disse parallelsamfund risikerer vi, at vi isolerer børn i familier, der ikke kan tale dansk, i stedet for at lade dem komme ud i det danske samfund, hvor de vil møde danske børn, det danske sprog og – væsentligst – dansk kultur.
Så for at vi i Dansk Folkeparti kommer til at støtte dette eller lignende forslag, kræver det altså, at vi løser problemet med afgrænsning af området.
Og hvordan det kan gøres, er vist et meget vanskeligt spørgsmål at besvare.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-29:
Jeg er kun interesseret i en ting, og det er, at der er flest mulige tilbud til dem, der har behov for hjælp.
Det er ikke det, Enhedslisten er interesseret i.
Enhedslisten er interesseret i at beskytte de etablerede på området mod konkurrence fra nye mennesker med nye idéer og nye visioner.
Det er det, vi ser gang på gang – Enhedslisten ønsker at beskytte den offentlige sektor mod konkurrence, og nogle gange ønsker man, som i det her tilfælde, også at beskytte ngo'er mod konkurrence.
Pernille Skipper (EL), 2022-04-29:
Så det, Liberal Alliance mener, er, at hvis det er det offentlige, der betaler etableringsomkostningerne, og man får tilskud til det, og det er det offentlige, der betaler alle driftsomkostningerne, så man ikke har noget investeret i det og ikke har nogen risiko i det, så er det okay at sige: Så må du trods alt alligevel ikke trække overskuddet ud til aktionærerne?
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-29:
Der er begge muligheder.
Ikke desto mindre er det også sådan, at man kan etablere det med egne midler og med investorpenge, som man får, og at man også har et behov for at få de penge betalt tilbage, og at man også har et behov for at vide, at den risiko er værd at løbe.
Pernille Skipper (EL), 2022-04-29:
Ved Liberal Alliances ordfører, om man, når man starter et krisecenter, så selv investerer i etableringen, eller om man får tilskud fra det offentlige til at etablere det?
Trine Torp (SF), 2022-04-29:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget, når vi nu ser den her usædvanlige stigning i kapaciteten, som nærmer sig en markant overkapacitet.
Normalt ville det jo være sådan, når det er de frie markedskræfter og der er uoverensstemmelser mellem udbud og efterspørgsel, at så er det køberne på markedet, der ligesom afgør, hvad det er for nogle tilbud, der eksisterer.
Mener Liberal Alliance, at de mekanismer virker reelt på det her område?
Mette Thiesen (NB), 2022-04-29:
Jeg vil egentlig ikke sige så meget om det her forslag, som er udtryk for en grundlæggende mistillid til det private initiativ og i bund og grund rendyrket socialisme.
Jeg vil blot konstatere, at Nye Borgerlige selvfølgelig ikke kan støtte det.
Vi stemmer imod.
Søren Espersen (DF), 2022-04-29:
Altså, hvis det er så enkelt at forstå for Enhedslistens ordfører, så er det jo mærkeligt, at man har skrevet beslutningsforslaget på en måde, så alle her i salen før mig synes, at det virker underligt, og fru Pernille Skipper skal op og sige det samme hver eneste gang.
Der er bunker af eksempler inden for sundhedsvæsenet på, at der er dygtige private virksomheder, som har en stor kommerciel betydning.
Tænk også på alle de private klinikker, man har, og som man jo også bruger i forhold til behandlingsgarantien.
Så jeg synes, at det der er en leg med ord.
Jeg synes, at det vigtigste er at slå fast, at det ikke er forbryderisk, at det ikke er kriminelt at tjene penge på det, man er dygtig til at gøre.
Pernille Skipper (EL), 2022-04-29:
Jeg hører det sådan, at man i Dansk Folkeparti siger: Ja, der er forskel på en selvejende institution eller Kirkens Korshær, hvor folk jo tjener penge på at hjælpe hjemløse, fordi de får løn for deres arbejde, og så en anden type tilbud, f.eks. et aktieselskab, som også kan udtage profit og dermed også udbetale midler til nogle aktionærer, som måske aldrig har sat deres ben det pågældende sted eller aldrig nogen sinde i deres liv har sagt dav til en hjemløs.
Der er forskel på de to ting.
Vil Dansk Folkepartis ordfører bekræfte, at det her beslutningsforslag ikke handler om alle private aktører, men handler om dem, der kan udtage profit?
Søren Espersen (DF), 2022-04-29:
Det er jo en sådan lidt underlig diskussion om en leg med de to ord privat og kommerciel.
Jeg forstår det ikke helt, for private kan også være kommercielle og er det åbenbart i stigende grad.
Som jeg forstår det, er det en positiv udvikling, at der er så mange nye, der kommer frem og forsøger sig.
Og der er ikke noget forbryderisk i at være kommerciel og tjene penge på det, som man er god til at gøre; det kan man i alle samfundets forhold.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-29:
Vi er afhængige af at samarbejde med andre mennesker, og nogle gange er vi også afhængige af andre menneskers hjælp.
Når vi er afhængige af andre menneskers hjælp, er det en ulykke, hvis man er begrænset til at søge hjælp hos nogle få.
Det er en glæde, hvis der er mange, der tilbyder hjælp til dem, der søger hjælp.
Det er en glæde, hvis der er driftige mennesker, som kappes om at give den bedst mulige hjælp, fordi de af et ærligt hjerte går op i det, og fordi de også har valgt at gøre en levevej ud af det, som de går op i.
Alle steder i det danske samfund nyder vi alle sammen hele tiden godt af, at der sker innovation og investeringer fra folk, som både går op i det, de laver, men som også søger en levevej til sig selv og dem, de skal forsørge.
Forudsætningen for, at man vil putte sin opsparing i et projekt eller måske låne til et projekt, er også, at den risiko, man løber, giver en mulighed for at tjene pengene hjem igen og måske endda også få et overskud ved det.
Det er derfor, at vi kan glæde os over alle mulige områder af samfundslivet, hvor private aktører, som også går efter et overskud, kappes med hinanden om at levere det bedst mulige til os.
At have det synspunkt, at det er en ulykke, at folk, der er afhængige af hjælp, udsatte mennesker, kan mødes af folk, der kappes om at tilbyde dem det bedst mulige, også med det mål at kunne tjene nogle penge på det, står i fuldstændig modsætning til, hvad vi synes vi har godt af som mennesker, når vi er selvhjulpne og kan klare os selv og bare er ude efter det bedst mulige tilbud.
Det er ikke sådan, at man, når man er selvhjulpen og kan klare sig selv og er ude efter det bedst mulige tilbud, så har nogle helt andre interesser end dem, der har brug for hjælp.
Også dem, der har brug for hjælp, har behov for, at der sker innovation på området for hjælp, og at der er ildsjæle, der har lyst til at melde sig, også de ildsjæle, som ser en forretningsidé i det.
Så derfor kan vi ikke støtte det her socialistiske amokløb mod profit i velfærd, som både Enhedslisten og de demokratiske socialister i Socialdemokratiet fører an med, men som der heldigvis indtil videre ikke er det store flertal for i Folketinget.
Vi stemmer imod.
Torsten Gejl (ALT), 2022-04-29:
Tak for en god tale, og tak for en ærlig tale.
Det er rart at få ærlige ord på disken.
Og det er jo lidt en spændende debat, for i Alternativet vil vi altså også fællesskabet.
Men vi har også den her frihedstrang, og nogle gange kan det her socialdemokratiske samfund blive lidt for stramt.
I den her sammenhæng handler det om at lade pengene følge barnet, sådan at forældre selv kan bestemme, hvornår et barn skal i pasningstilbud, og om de eventuelt selv vil passe et barn – tit i de tidligste år – og selv vurdere, om det er det bedste for barnet.
Nu når det er sådan, at forældrene ganske rigtigt vil få de skattekroner igen, som de jo selv har betalt, ved at passe deres eget barn i en periode.
Hvorfor er det så ikke rimeligt, at forældrene selv kan vurdere, f.eks. når barnet er meget lille, om de så hellere vil bruge de skattekroner på selv at passe barnet, hvis de vurderer, at det er bedst for barnet?
Pernille Skipper (EL), 2022-04-29:
Man kan jo kigge på de tal, som der er lige nu.
Inden for de sidste meget, meget få år har der jo været flere hundrede procents stigning i de kommercielle tilbud på kvindekrisecenter- og herbergsområdet.
Rigtig mange nye aps'er og A/S'er er opstået.
Der er også nogle af dem, der allerede er gået konkurs igen.
Det koster rigtig mange penge, fordi de har adgang til at sætte deres pris selv og i øvrigt selv beslutte, om de mennesker, der kommer ind ad døren, har brug for deres hjælp eller ej.
Den mulighed vil man jo udvide, hvis man laver en § 109 A.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-29:
Det kan jeg nemlig godt.
Det var bare, fordi jeg ikke har hørt noget til det her med § 109 A i meget lang tid.
I Nye Borgerlige mener vi sådan set grundlæggende, at man simpelt hen bare skal kønsneutralisere § 109, for det giver ikke nogen mening, at man har særskilte paragraffer for kvinder og for mænd.
Men jeg ved sådan set heller ikke, hvad det er, fru Pernille Skipper bygger den antagelse på, at udgifterne på området vil stige fuldstændig vanvittigt, hvis man gør det her.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-29:
Ja, det mener jeg at de gør.
Lad os tage et hjørne af det.
De seneste tal, jeg har set, siger, at en tredjedel af de personer, som er på f.eks. kvindekrisecentre, er gengangere.
Hvis de ikke har haft en god oplevelse med at være der før, tror jeg, at de også i den situation godt kan finde ud af at søge et andet sted.
Mette Thiesen (NB), 2022-04-29:
Tusind tak.
Det, der kommer fra Enhedslisten og fra Enhedslistens ordfører, er jo ikke noget nyt.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ordføreren, for det her forslag handler jo helt specifikt om forbud mod profit på herberger og kvindekrisecentre, netop fordi der i den nuværende lovgivning ikke er de samme rettigheder for mænd og kvinder:
Ole Birk Olesen (LA), 2022-04-29:
Jeg synes, det er ekstremt usagligt, når fru Trine Torp udmærket ved, at langt de fleste, som er på kvindekrisecentre i dag, går til nogle af de etablerede institutioner, som fru Trine Torp vil beskytte mod konkurrence.
Når fru Trine Torp så lader, som om jeg har et succeskriterie om, at en tredjedel skal være gengangere, vil jeg sige: Det er situationen i dag hos de institutioner, som fru Trine Torp beskytter mod konkurrence.
Derfor er det et usagligt svar, som fru Trine Torp giver mig i anden omgang.
Trine Torp (SF), 2022-04-29:
Det overrasker mig lidt, at et succeskriterie skulle være, at man vendte tilbage.
Jeg ville håbe, at det var sådan, at man faktisk ikke havde brug for at vende tilbage.
Men det er jo også sådan, at når man vil have flest mulige tilbud, betyder det de facto, at man lukker nogle, fordi efterspørgslen ikke bare stiger, fordi der er flere tilbud.
Pernille Skipper (EL), 2022-04-29:
Enhedslisten mener, vi skal lave en selvstændig paragraf, så kvinder og mænd får samme rettigheder til at møde op på et krisecenter og have deres børn med, hvis de er voldsramte, ja, og det arbejde er i gang.
Det, der er problemet, er, at hvis vi gør det og selvmøderprincippet stadig væk gælder, så vil de offentlige udgifter på det her område stige koloenormt meget.
Man vil stadig væk kunne udtage profit på området, og vi vil simpelt hen undergrave den indsats, der allerede er.
Så ja, det skal vi gøre.
Det har godt nok ikke noget med det her forslag at gøre, men vi har heldigvis også stillet vores eget beslutningsforslag om det tidligere, som jeg er sikker på at fru Mette Thiesen kan huske.
Vil Dansk Folkepartis ordfører erkende, at der er forskel på et kommercielt tilbud, som udtager profit til f.eks. ejere eller aktionærer, og så en privat nonprofitinstitution eller selvejende institution?
Søren Espersen (DF), 2022-04-29:
Mange tak.
I Dansk Folkeparti deler vi bekymringen fra Enhedslisten over nogle private aktører, der snyder fællesskabet og udnytter socialt udsatte, som de er sat i verden for at hjælpe.
Mennesker, der har brug for hjælp i en svær livssituation, skal selvfølgelig ikke udnyttes økonomisk, og det skal vi som samfund bekæmpe.
Det er uacceptabelt, at vi har enkelte brodne kar, der udnytter sårbare mennesker.
I Dansk Folkeparti deler vi dog ikke Enhedslistens løsningsforslag om et forbud mod indtjening på herberger og kvindekrisecentre.
På socialområdet er der flere gode eksempler på private udbydere og selvstændige, der tager et stort ansvar og gør en stor forskel for deres klienter.
Vi risikerer at straffe alle, der gør en forskel for socialt udsatte.
Skal vi udelukke alle de selvstændige, der gør en stor indsats for socialt udsatte og i nogle tilfælde kan være bedre end et offentligt tilbud?
Hvad nu, hvis vi bliver bedre til at gå målrettet efter branchens brodne kar frem for at udelukke muligheden for indtjening for alle områdets aktører?
Det bør anerkendes, at en velfungerende virksomhed på det sociale område, der formår at gøre deres arbejde godt og effektivt til gavn for både ansatte og borgere, gør en positiv forskel.
Vi ønsker ikke pr. automatik at fjerne al selvstændighed og mistænkeliggøre dygtige selvstændige, der hver dag gør en forskel for socialt udsatte.
Gode og veldrevne private aktører på socialområdet giver som sagt mulighed for eksempelvis private kvindekrisecentre, der formår at specialisere sig og opnå et højt fagligt vidensgrundlag til fordel for borgerne, der har oplevet en ekstrem livssituation og har brug for en faglig og specialiseret hjælp.
Derfor kan vi i Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-04-29:
Udgangspunktet er, at man kunne sætte sig ned og lave et samarbejde med KL omkring det her – det er den ene ting.
Og den anden ting – som i virkeligheden er det altafgørende for mig – er simpelt hen, om borgerne er tilfredse.
Og vi har netop set nogle af de eksempler, bl.a. med Havregården, som så ikke var et kvindekrisecenter, men var en døgninstitution, hvor der netop var nogle problematikker, og dem tog vi jo i forbindelse med L 64.
Trine Torp (SF), 2022-04-29:
Tak for det.
Bare et opfølgende spørgsmål i forhold til det: Når jeg hører det tal for nyetablerede tilbud, er det jo et unaturligt højt tal, for så mange flere borgere, der har behov for det, er der jo ikke kommet; efterspørgslen er jo ikke steget i takt med det udbud af krisecenterpladser, der er kommet.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre Venstre: Hvor er Venstres smertegrænse for, at nu er det alvorligt, og at nu er vi nødt til at gøre noget?
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2022-04-29:
Vi havde jo også den diskussion i forbindelse med netop L 64, og vi vil sådan set gerne, hvis man kan lave et eller andet samarbejde med KL om, hvordan man fremadrettet bedre kigger på det her.
Men helt ærligt, vi synes også, at vi netop har vedtaget lovgivning, hvor vi sådan bredt forankret i Folketinget var enige om, at det var den rigtige vej at gå.
Så synes jeg, at vi må kigge på evalueringen af det efterfølgende, og så er SF jo velkommen til at komme med nogle forslag.
Men sådan et samarbejde med KL om, hvordan vi kunne kigge på det her på anden vis, vil vi altid være imødekommende over for.
Pernille Skipper (EL), 2022-04-29:
Igen, det er jo slet ikke det, jeg spurgte om.
Der er forskel på private aktører og kommercielle aktører.
Venstre kunne bare starte med at svare, at ja, der er forskel på private aktører og kommercielle aktører.
Der er også enormt stor forskel på at få løn for et vigtigt omsorgsarbejde – det skal værdisættes, det skal i øvrigt lønnes langt højere, end det bliver allerede i dag i forhold til de socialpædagoger, som for manges vedkommende arbejder de her steder – men det er ikke det samme som at udbetale profit til en aktionær, som muligvis aldrig nogen sinde har sat sine ben det pågældende sted.
De penge kommer direkte – direkte – fra kommunekassen.
De kommer til at mangle andre steder.
Kan Venstre ikke godt anerkende, at der er forskel på privat og kommerciel?