runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-31:
Men der er jo ingen, der taler om at bypasse overenskomstsystemet.
Sandheden er jo bare, at hvis der skal tilføres midler til de offentlige overenskomstforhandlinger, kan de kun komme ét sted fra, og det er her.
Der er ikke andre, der kommer med penge; der er ikke en eller anden produktivitetsstigning, som man så kan høste gevinsten af og omsætte til at øge lønnen.
Problemet omkring reguleringsordningen løste vi også i forhold til vinterpakken.
Selvfølgelig kan det løses; udfordringen er bare, at hvis der skal sikres et reelt opgør i forhold til ligeløn, kræver det politisk vilje til at afsætte midlerne til det.
Og det er jo bare det budskab, man tørster efter at høre derude: at vi allerede nu vil gøre det.
For jeg tror, at de konsekvenser, der er ved, at vi ikke gør det, både samfundsøkonomisk og menneskeligt kommer til at overstige konsekvenserne ved, at vi bare venter.
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-31:
Jamen jeg synes, jeg har sagt det så klart, som jeg kan, på regeringens vegne: at vi kommer til politisk at følge op på de anbefalinger, der ligger i Lønstrukturkomitéens arbejde.
Men at det er en Lønstrukturkomité, der skal se på arbejdsmarkedet bredt set, er jo netop på grund af den sammenhæng med lønudviklingen på det private arbejdsmarked, som jo oftest gennem historien har trukket lønudviklingen på det offentlige arbejdsmarked.
Hvis man fra Christiansborgs side nu begynder at skulle afsætte tocifrede milliardbeløb til at lægge oven i nogle lønpuljer, hvad betyder det så for reguleringsordningen?
Hvad betyder det så i øvrigt også for lønudviklingen for alle de offentligt ansatte om bare 5 år, om 10 år?
Og det er jo de ting, vi er nødt til at have svar på og have set i en sammenhæng, inden vi bare afsætter et bestemt beløb uden at have nogen klare idéer om: Hvordan skal det bruges, hvordan skal det fordeles, og hvad er meningen i øvrigt med det hele?
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-31:
Jeg synes, at det her er en af de vigtigste og mest definerende debatter, vi overhovedet kan have for tiden, for det samfund, vi skal have fremover.
For hvis vi ikke handler på det nu, får det enorme konsekvenser.
Det får enorme konsekvenser for vores sundhedsvæsen, det får konsekvenser for vores velfærdssamfund, det skaber risikoen for, at vi skaber øget privatisering og får et A- og et B-hold, hvor dem, der har råd til at betale for det, får en bedre behandling end dem, der er afhængige af et offentligt sundhedsvæsen.
Jeg synes, at udfordringen er, at for hver dag, for hver uge og for hver måned vi venter, så vokser udfordringen, og den opgave, der skal løses, kommer til at vokse og dermed også omfanget af problemet.
For hvis ikke vi giver det klare politiske signal, ja, så mister det personale, som vi er så afhængige af, jo troen på, at vi er villige til at gøre noget ved det, og vi har ikke råd til at miste dem nu.
Vi har brug for, at de bliver.
Vi har brug for at indgyde dem det håb, at den her problemstilling bliver løst, og at vi rent faktisk skaber et arbejdsmarked, som de kan holde til at være på, og hvor de også kan se en fremtid for sig adskillige år frem i tiden.
Derfor synes jeg, det er lidt forstemmende, at vi skal stå her igen, og at det også lyder til, at det nok ikke bliver sidste gang, men at vi bliver nødt til at tage debatten igen og igen, indtil vi får løst den her problemstilling.
Men den væsentligste opgave og den væsentligste udfordring er, at vi kan sikre, at vi kan blive ved med at skabe nogle arbejdsvilkår og nogle lønvilkår, som gør, at vi både kan tiltrække nye generationer til at komme ind og arbejde i vores velfærdsfag, men også kan fastholde dem, der er der, og undgå at se den sivning, vi har set de seneste år.
For det er helt definerende, når man har at gøre med så helt livsdefinerende opgaver, som det er at tage sig af vores syge og sikre, at de får en behandling, og sikre gode vilkår for at kunne give børn en god start i livet og bringe dem sikkert til verden og også sikre, at der er personale hos de patienter og borgere, som er døende.
Altså, det er en opgave, der skal løses, og en opgave, vi samfundsmæssigt bør værdsætte, så det ikke her i 2022 stadig væk er et lavtlønsområde.
Jeg synes, det er en helt afgørende opgave, og jeg synes, det er definerende for, hvad det er for et samfund, vi skal have.
Og derfor ser jeg også frem til, at vi i de videre drøftelser om sundhedsreformen og meget gerne i forbindelse med Lønstrukturkomitéen får givet et klart signal om, at det her ikke er en varig tilstand, at det her er en opgave, som vi vil tage på os, og en opgave, vi vil løse.
Det er i hvert fald det, der skal være budskabet fra Enhedslisten i forhold til den udfordring, vi står over for her.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-03-31:
Tak for det.
Jeg er faktisk enig i, at der også er noget kulturelt og noget strukturelt i måden, som man organiserer arbejdet på, specielt når man sådan kigger på tværs af ressortområderne.
Men hvis det nu er det, det er, er det jo også en meget, meget dyr brug af ressourcerne i samfundet, altså hvis kommuner og regioner bevidst bliver ved med at tilvælge deltidsansættelse, fordi det er billigere for den enkelte afdeling, men meget dyrt for samfundet.
Er det så ikke et indsatsområde, som man ikke bare kan lade stå til omkring, men hvor man netop bliver nødt til at pege på, at vi er nødt til at have alle mand på dæk?
Vi er nødt til at bruge den kapacitet, der er lige nu.
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-31:
Jeg synes, at fru Kirsten Normann Andersen peger på noget rigtig, rigtig vigtigt, nemlig behovet for at analysere i bund, altså hvad der egentlig er de underliggende årsager til, at der er rigtig mange i vores social- og omsorgssektor, som fravælger fuldtidsarbejde og tilvælger deltidsarbejde.
Jeg tror, at der er flere forskellige forklaringer i nogen grad, og det er det, vi har kendt til igennem årene.
Jeg ved, at fagforeningen FOA jo i en årrække lavede en kampagne om at få en ret og lov til at arbejde på fuld tid, men hvor der økonomisk blev spekuleret i det i kommunerne ved kun at udbyde deltidsstillinger.
Der er nogle, der peger på arbejdspresset og arbejdsbelastningen som en årsag.
Og så er der også andre forklaringer, som jeg har hørt, og som jeg synes man virkelig bør kigge ned i, nemlig det forhold, at det måske nogle steder virker til, at vi har skabt en lidt ondt cyklus i form af, at det er blevet for stor en del af organiseringen i sundhedsvæsenet, at man hyrer vikarer ind til højere timesatser, hvilket så gør, at folk har deres faste stillinger på deltid og arbejder de yderligere timer i vikartimer.
Jeg synes, at man samlet set skal se på det hele, hvis man skal komme den her deltidsudfordring til livs, for der ligger en meget stor arbejdskraftreserve, hvis vi kan få folk til at gå fra deltid til fuld tid.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-31:
Jeg er da glad for, at sundhedsministeren også anerkender, at sygeplejerskekonflikten har haft en enorm effekt, i forhold til hvordan vi kan prioritere at fastholde personale.
Så vil jeg godt bare lige spørge ind til det, som jeg også spurgte beskæftigelsesministeren efter tidligere, altså om vi kan få en garanti for, at svaret, når Lønstrukturkomitéen kommer med sine anbefalinger, så ikke bliver, at nu skal vi lige afvente kommissionen for robusthed i sundhedsvæsenet, og hvilke anbefalinger de kommer med, men at der konkret bliver handlet på de anbefalinger, der kommer fra Lønstrukturkomitéen her i slutningen af året.
Magnus Heunicke (S), 2022-03-31:
Altså, Lønsstrukturkomitéen har for os at se sin egen berettigelse, og jeg synes, det var klogt, og jeg synes, det var helt rigtigt, at vi fik den nedsat, og den har ikke nogen afsmitning på det arbejde, som den her robusthedskommission, vi foreslår i sundhedsvæsenet, skal lave.
Det er jo klart nok, at det også handler om, hvordan man sikrer ledelsen, og hvordan man fordeler arbejdet og sådan noget, altså hvordan man kan gøre arbejdet mere smidigt.
Det er jo sådan set det, man skal se på, og det har ikke noget at gøre med lønspørgsmål.
Så de to elementer er på den måde ikke nogle, der for mig at se nu her har en sammenhæng.
Det er jo så selvfølgelig, før jeg har set Lønstrukturkomitéens resultat, men umiddelbart kan jeg ikke se den store sammenhæng.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-03-31:
Tak for det, og tak for besvarelsen.
Jeg tænker, at der jo også er nok at tage fat på så, for der er virkelig, virkelig mange forskellige tiltag i regeringens udspil til en sundhedsreform, må man sige.
Det får mig sådan til at sige, at jeg synes, at rekruttering og fastholdelse absolut er noget af det allervigtigste, hvis det er sådan, at vi ligesom skal styrke sundhedsvæsenet, og det mener jeg at man skal.
Men jeg tænker, at ministeren måske vil løfte sløret for, hvad ministeren synes er de vigtigste indsatser, hvis vi skal løse de helt akutte problemer, vi har, med, at der er alt for meget arbejde til alt for få ansatte.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-31:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Hvis jeg nu var et venligt menneske, ville jeg undlade at stille spørgsmål til ordføreren med den lidt begrænsede stemmepragt, men det er jeg ikke, og derfor vil jeg naturligvis benytte lejligheden til at rette et par spørgsmål til hr. Martin Geertsen.
Hvad er Venstres holdning til det?
Altså, er man indstillet på, at vi naturligvis, i takt med at der kommer flere ældre, også sikrer, at demografien følger med, og at vi afsætter de tilstrækkelige midler til det?
Magnus Heunicke (S), 2022-03-31:
Og mit svar, regeringens svar er jo vores sundhedsudspil, så det er en lang række elementer: noget her og nu, og det her, vi har drøftet, og flere ordførere har været inde på det, altså et selvstændigt virksomhedsområde for sygeplejersker – og der er flere andre faggrupper – og også at gøre det nemmere for social- og sundhedsassistenter at videreuddanne sig; og flere opgaver, som jordemødrene vil kunne bruge deres faglighed til at udføre til gavn for dem selv og selvfølgelig også de fødende.
Så der er mange ting, vi kan gøre her og nu.
Det er én ting – det er systemsvaret.
Det andet er jo i forhold til den enkelte ældre medicinske patient, som bliver genindlagt, efter vedkommende lige er blevet udskrevet og færdigbehandlet: Der er det jo bedre, hvis man kan få forebygget den genindlæggelse.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-03-31:
Tak for det.
Det kan godt være, det er, fordi jeg er sygehjælper, at jeg har lidt allergi over for kommissioner, for jeg synes, de har en tendens til bare at betyde, at det varer meget, meget længe, før vi får løst problemet.
Nu er vinteren så slut – godt for os, men ikke så godt for personalet – men den havde jo en positiv virkning.
Har vi i virkeligheden ikke nogle erfaringer der, som vi burde trække på i det videre arbejde?
Magnus Heunicke (S), 2022-03-31:
Jeg må sige, at det jo er nybrud at lave sådan en vinterpakke, og det var også en ny situation, vi stod i.
Så hvordan ville det lige blive taget imod, hvordan ville det blive udmøntet?
Det var jo regionale udmøntninger, som var en del af aftalen, og jeg synes, det har været et kanonflot arbejde både af vores regioner, men selvfølgelig også af de faglige organisationer at tage imod det.
Jeg synes, det viser, at det var det rigtige at gøre.
Det, vi så gør nu her, er, at vi har aftalt med vores regioner, at det ekstra arbejde, der skal laves, bliver betalt, så man kan få gjort op med de pukler, som man har efter den her vinter og efter sygeplejerskekonflikten.
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-31:
Tak for det.
Tak for en god debat.
Jeg kan i det store og hele tilslutte mig sundhedsministerens opsummering.
Som alle fra de forskellige partier, der har deltaget, også har været inde på i dag, spiller sundhedsvæsenet en afgørende rolle i vores samfund, og de ansatte i sundhedsvæsenet skal som alle andre have et sundt og sikkert arbejdsmiljø.
Ingen skal blive syge eller komme til skade som følge af at gå på arbejde.
I regeringen har vi igangsat en række initiativer, og vi har vedvarende fokus på, om der er behov for at gøre yderligere for at understøtte et godt arbejdsmiljø i sundhedsvæsenet.
Ud over de snarlige drøftelser med sundhedsministeren om en ny sundhedsreform glæder jeg mig over, at regeringen er i gang med forberedelserne af grundlaget for en ny arbejdsmiljøaftale.
Med aftalen skal vi sikre rammerne for et sundt og sikkert arbejdsmiljø, også i sundhedsvæsenet.
Når regeringen har præsenteret sit finanslovsforslag for 2023, vil jeg indkalde til politiske forhandlinger om en ny arbejdsmiljøaftale.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-03-31:
Tak for det.
Sundhedsområdet er bare et af de områder, hvor allerallerflest medarbejdere er ansat på deltid, og hvor det er rigtig, rigtig svært at lokke de ansatte til at arbejde på fuld tid.
Det er klart, at det også påvirker antallet af mennesker, man har til rådighed.
Jo flere, der er på deltid, jo mere mangler vi jo så bare at få uddannet flere medarbejdere til området.
Så der ville være et kæmpestort potentiale sådan kapacitetsmæssigt ved at have flere på fuld tid.
Kunne ministeren forestille sig, at det skulle have en særlig indsats eksempelvis fra Arbejdstilsynet eller fra regeringen, altså at kigge på, hvad det egentlig er for nogle faktorer, der er årsagen til, at vi ikke kan få ansatte i sundhedssektoren til at vælge fuld tid?
Per Larsen (KF), 2022-03-31:
Tak for det.
Og tak til ministeren for at komme og svare på, hvad regeringen vil gøre for at løse de åbenlyse og akutte kapacitetsproblemer i sundhedsvæsenet.
Vi ved jo, at der mangler personale rundtomkring, og det er det, der også er med til at give det dårlige arbejdsmiljø, altså simpelt hen det, at der er for lidt personale til at løse opgaven.
Synes ministeren så ikke, det er problematisk, at vi faktisk kan se, at den største gruppe af dem, som har søgt den der Arnepension, som I har indført, er ansatte i sundhedsvæsenet, altså at man trækker raske medarbejdere ud af arbejdsstyrken og dermed jo forværrer arbejdsmiljøet for dem, der bliver tilbage?
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-31:
Altså, først må jeg korrigere og sige, at den største gruppe, der har søgt om retten til tidlig pension, altså ikke er ansatte i sundhedsvæsenet, og det er heller ikke sygeplejersker; det er faktisk stadig væk en relativt lille gruppe blandt dem, der har ansøgt.
Derudover vil jeg gerne sige, at jeg jo ikke synes, at der er noget som helst forkert i at du kan trække dig tilbage på tidlig pensiondet, hvis det er, du har været aktiv på arbejdsmarkedet og har arbejdet som sygeplejerske i op mod 47 år, hvilket jo er tilfældet.
Jeg synes faktisk, det er et større problem, at hr. Per Larsens eget parti, De Konservative, agter at spare på den offentlige sektor og ikke ønsker at lade pengene følge med den demografiske udvikling.
For det vil betyde, at vi år for år for år vil opleve, at der skal spares yderligere på vores hospitaler, hvilket vil forringe arbejdsmiljøet yderligere.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2022-03-31:
Tak for det.
Ministeren siger i sin besvarelse, at Arbejdstilsynet har gjort en stor indsats og har været ude på 1.000 besøg, tror jeg det var, og i 230 tilfælde havde givet påbud og vejledninger, der relaterede sig til en for stor arbejdsmængde og psykisk pres.
Ministeren siger så også, at der er et måltal for, at der fremadrettet skal være færre, der oplever det.
Men jeg hørte ikke ministeren sige noget om, hvad der kunne begrunde, at man skulle have tiltro til, at de der måltal rent faktisk kunne opnås.
Hvad er der lavet af indsatser for det?
Arbejdstilsynet kan pege på problemerne, men de gør ikke noget ved det.
Så hvad er årsagen til, at vi skal tro på, at der kommer en mindre arbejdsbyrde ude i den her sektor?
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-31:
Sandheden er jo, og det kan vi alle sammen konstatere, at mange, mange års besparelser i sundhedsvæsenet kombineret med coronakrisen selvfølgelig har presset arbejdsmiljøet på bl.a. hospitalerne.
Der har jo bl.a. været et omprioriteringsbidrag, som ordførerens eget parti har været med til at lægge stemmer til i de år, hvor man har været parlamentarisk grundlag for den daværende regering.
Vi investerer i sundhedsvæsenet.
Vi har sat penge af til, at der kan ansættes 1.000 flere sygeplejersker, som de også er i gang med at ansætte derude.
Men så har vi også et langsigtet behov, som andre ordførere også har peget på, nemlig rekrutteringen af nye sygeplejersker både til uddannelserne og ind i faget.
Det er en udfordring, som vi i fællesskab må tage meget seriøst.
Martin Geertsen (V), 2022-03-31:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig på grund af min mangel på stemme at spørge beskæftigelsesministeren om noget, men nu sagde beskæftigelsesministeren, at der havde været mange, mange år med besparelser i det danske sundhedsvæsen.
Men frit fra hukommelsen er det vist den del af den offentlige sektor, der siden 2000 har haft den største vækst sådan procentuelt, for så vidt angår offentlige investeringer.
Så jeg skal bare høre beskæftigelsesministeren, om han ikke lige kan udrede for salen her og for dem, der måtte følge med, hvad det er for nogle massive besparelser på sundhedsområdet, ministeren taler om.
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-31:
Jeg håber da, at hr. Martin Geertsen er bekendt med, at der i hvert fald under den daværende borgerlige regering var et omprioriteringsbidrag, som trak penge ud af sundhedsvæsenet, og samtidig lod man jo heller ikke penge følge med, når der kom flere både ældre og behandlingskrævende patienter osv.
Det har været en af de ting, som i hvert fald mange medarbejdere har sagt har betydet, at de har skullet løbe stærkere og stærkere i bl.a. sundhedsvæsenet.
Det er også en af årsagerne til, at vi i den her regering, på trods af at vi har stramme økonomiske betingelser, insisterer på at lade investeringer i velfærden følge med den demografiske udvikling.
Peter Hummelgaard (S), 2022-03-31:
Jeg vil sige det så klart, som jeg har sagt det de øvrige gange, hvor vi har debatteret det her i Folketingssalen: Regeringen har forpligtet sig selv til at følge op på Lønstrukturkomitéens anbefalinger.
Men vi er jo nødt til at kende de anbefalinger og de analyser, før vi kan konkludere, hvad det er, der skal til.
Jeg tror – uden at vide noget som helst om det – at de analyser og anbefalinger, der kommer fra Lønstrukturkomitéen, vil pege i mange forskellige retninger.
Det er vi jo alt andet lige også optaget af at vi får koordineret og får gjort noget ved.
Grundlæggende har vi en meget stor interesse i, at arbejdsvilkårene for de offentligt ansatte i mange forskellige brancher bliver forbedret.
Det er jo også en af årsagerne til, at vi i samarbejde har stoppet de skadelige besparelser, der har været, fra den daværende borgerlige regerings side.
Peder Hvelplund (EL), 2022-03-31:
Arh, come on, beskæftigelsesminister!
Altså, vi står lige nu i en historisk krise i forhold til at kunne fastholde og rekruttere personale, både i sundhedsvæsenet, men også generelt i velfærdsfagene, altså de kvindedominerede velfærdsfag.
Og jeg er med på, at der er nogle initiativer, man har taget, men det her spørgsmål handler om løn, og vi har jo haft en ligelønskommission; nu har vi en Lønstrukturkomité.
Vi har efterhånden et ret godt billede af, hvad det er, det her handler om.
Så derfor er der to spørgsmål til beskæftigelsesministeren.
Er regeringen villig til at afsætte de tilstrækkelige midler, når Lønstrukturkomitéen kommer med deres anbefalinger, altså de tilstrækkelige midler, som Lønstrukturkomitéen kommer til at anbefale?
Og derudover vil jeg høre, om ministeren kan garantere, at regeringen kommer til at levere i forhold til Lønstrukturkomitéen og ikke bare afventer den nye kommission, altså kommissionen for robusthed i sundhedsvæsenet, tror jeg den hedder.
Kan vi få en garanti for, at vi så ikke skal afvente den næste kommissions anbefalinger, altså at det så er dem, vi kommer til at vente på?
Carl Valentin (SF), 2022-03-31:
Først tak til Frie Grønne for at sætte fokus på klimaflygtninge, som er et meget aktuelt og stort problem, hvilket jeg også sagde i min tale før.
Nu kommer vi jo i en situation, hvor vi, hvis man bringer det her til afstemning, nok stemmer imod.
Jeg har forklaret hvorfor, og det er, fordi vi lidt synes, det er noget makværk.
Det har ikke noget at gøre med, at vi ikke vil hjælpe klimaflygtninge.
Derfor vil jeg også bare høre ordføreren, om vi kan regne med, at der ikke kommer en proces nu, hvor Frie Grønne har tænkt sig på diverse sociale medier at hænge støttepartierne ud for ikke at ville gøre noget for klimaflygtninge.
For jeg synes, at jeg nogle gange oplever det her: Så stemmer vi imod noget, Frie Grønne har foreslået, fordi vi ikke synes, det holder ordentligt, men så bliver vi hængt ud for ikke at ville hjælpe eksempelvis klimaflygtninge.
Kan ordføreren garantere, at man ikke går ud og laver store kampagner på sociale medier mod støttepartierne, når vi nu fint har forklaret, hvorfor det er, vi synes, at det her stykke lovgivning ikke er så fornuftigt indrettet?
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-31:
Så vi går jo ud med de holdninger, vi har.
Og vi kan jo gå ud og sige, at der ikke på nuværende tidspunkt er opbakning til det her forslag, ligesom SF også kan gå ud og forklare, hvorfor der ikke er opbakning.
Så det tænker jeg at vi har vores frihed til hver især.
Carl Valentin (SF), 2022-03-31:
Man har helt bestemt frihed, men der er også en god idé i ikke at hænge folk ud for holdninger, de ikke har.
Og jeg kan lige se det her for mig!
Jeg kan lige se, hvordan Frie Grønne kommer til at turnere rundt på sociale medier og sige: Se dumme SF og Enhedslisten, de vil ikke hjælpe klimaflygtninge – selv om vi har stået deroppe og sagt, at det vil vi gerne, men det her konkrete stykke lovgivning synes vi er noget makværk.
Jeg beder sådan set bare Frie Grønne om at have de overvejelser med, når man har debatten i offentligheden, for jeg synes nogle gange, at det bliver en lille smule unuanceret.
Susanne Zimmer (FG), 2022-03-31:
Jamen vi vil gerne tage de overvejelser med, men vi vil selvfølgelig også gå ud med de holdninger, vi har.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-03-31:
Tak for det.
Det gør et eller andet ved mig, når vi taler om den der robusthed, for jeg tænker, at på trods af et kæmpestort arbejdspres over de sidste 2 år i særdeleshed formår sundhedspersonalet alligevel at skabe tryghed omkring den enkelte patient, så patienterne er sikre på, at de kommer raske hjem igen.
Altså, hvis ikke det er robusthed, så ved jeg ikke, hvad robusthed er.
Jeg kan simpelt hen ikke komme i tanke om andre faggrupper, der i den grad er robuste i forhold til at stå mål med et pres, som ingen har indflydelse på i den sidste ende.
Jeg er egentlig lidt optaget af, hvad ministeren selv tænker i forhold til de strukturelle forhold, der gør sig gældende.
Jeg synes f.eks. selv, at rekruttering og fastholdelse er ting, som er vigtige i forhold til den kommende sundhedsreform, og jeg synes, det er et paradoks, at man har bedre vilkår som ukendt vikar – bedre lønvilkår, bedre arbejdsvilkår og større indflydelse på ens arbejdstid og ens fritid – end man har, hvis man er en kendt og erfaren medarbejder.
Hvad tænker ministeren om arbejdsforhold i den sammenhæng?