runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Det kunne man sagtens forestille sig, og det er jo også det, der er bevæggrunden for de danske støttekroner og den vej, de har fundet over de seneste 10 år.
Den første forudsætning for det er jo så, at man tager den dialog.
Jeg noterer mig altså med stor glæde, at der både i det spørgsmål, der var fra Danmarksdemokraterne, og nu i det, der er fra Enhedslisten, sådan set implicit også er en opbakning til, at vi nok ikke skal sidde og vente på, der kommer et transitionsregeringsprogram, som lever op til alle de kriterier, vi kunne have, før vi tager en eller anden dialog.
For jeg vil bare sige, at det jo er en position, man også kan finde rundtomkring, også i Europa, hvor nogle vil sige, at hvis vi skal have en relation her, kommer det med en konditionalitet.
Så ja, vi ønsker at række ud.
Og det er ikke for at sanktionere det nye styre – vi skal se manden, før vi tager hatten af – men vi er nødt til at række ud.
Og det må jo være på alle de spørgsmål, som kan være af gensidig interesse.
For jeg vil tro, at hvis man rækker ud og alene holder et foredrag om alle de forpligtigelser, en ny syrisk transitionsregering har uden også at vise en parathed til at understøtte den i nogle af de udfordringer, de har af humanitær karakter, genopbygningsmæssig karakter, så bliver det en ubalanceret samtale.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
To af de helt store spørgsmål er jo bl.a. det med fængslerne og det med de våbenlagre og kemiske våben, som vi indirekte var inde på tidligere.
Derfor kunne det være oplagt, at man politisk gjorde noget i det spor, vi lige har rundet her.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Det synes jeg egentlig allerede jeg har svaret bekræftende på, som jeg kan, uden at forpligte mig på, hvordan det så konkret skal udmøntes.
Det lå også i det, jeg sagde om de 50 mio. kr. til humanitær hjælp, at hvis man ser på vores historik i, hvordan vi har forsøgt at bringe vores ressourcer i spil i forhold til Syrien og Irak, har vi også haft det her fokus for øje, og det vil vi også have fremadrettet.
Det vil i øvrigt også indgå i det arbejde, som jeg sådan set har sat i gang med henblik på straks i det nye år at vende tilbage til, hvad vi gør i relation til vores engagement i Syrien.
Jeg bilder mig ikke ind, at de 50 mio. kr., vi har taget fra akutkassen her op til jul, rækker, hvis vi skal yde vores bidrag til at opnå alle de her mål, som både handler om sikkerheden omkring fængslerne, en fredelig transition, en bæredygtig udvikling, returnering af de syriske flygtninge, stabilitet i området etc.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Hvordan kan det efter ministerens mening forsvares, at en 19-årig mand, der er dømt for narkokørsel, trusler, ulovlig frihedsberøvelse og vold, herunder ved at have bundet sin ekskæreste med strips og truet hende med en strømpistol, alligevel slipper med en advarsel om udvisning, og vil ministeren sammen med Dansk Folkeparti være med til at afskaffe konceptet om advarsler i udvisningssystemet?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Jeg har ikke selv nogen personlig kontakt.
Jeg kan sige, at jeg i forhold til hele det her med Syrien, som jo har været ret meget lukket ned på grund af Assad og ingen kontakt, har sendt det signal, at det gør vi anderledes fremadrettet.
Det sidder vi og kigger på i øjeblikket, og det er jo derfor, at vores sideakkrediterede ambassadør rejser til Damaskus.
Og i det ligger jo, at det her skal højere op på dagsordenen.
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-18:
Tak for ordet.
Når det handler om udlændinge, som begår kriminalitet i Danmark, er regeringens holdning sådan set klar: De hører ikke hjemme i Danmark, og vi skal sikre, at flest muligt kriminelle udlændinge udvises.
Reglerne om udvisning fremgår af udlændingeloven, som hører under udlændinge- og integrationsministeren.
Jeg kan dog fortælle lidt om anklagemyndighedens fokus på udvisningsområdet.
I dag er reglerne nemlig sådan, at anklagemyndigheden alene skal undlade at nedlægge påstand om udvisning, hvis det samlet set vurderes, at en udvisning med sikkerhed vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser.
Hvis der er tvivl om, hvorvidt en ubetinget udvisning vil være i strid med Danmarks internationale forpligtelser, skal anklagemyndigheden nedlægge påstand om udvisning.
Med andre ord kommer anklagemyndighedens eventuelle tvivl om udvisningsspørgsmålet ikke den kriminelle udlænding til gode.
Herefter vil det jo så være op til domstolen konkret at vurdere, om udvisningen vil være inden for rammerne af Danmarks internationale forpligtelser.
Det er kun i de tilfælde, hvor det med sikkerhed vil være i strid med konventionerne, at udvisning skal undlades og der i stedet skal gives en advarsel.
Derudover udarbejdede Rigsadvokaten i marts 2022 en udvisningspakke med otte initiativer, som har bidraget til et generelt kvalitetsløft af udvisningsområdet.
Det er fortsat et område, som anklagemyndigheden har et stort fokus på.
For der må ikke være nogen tvivl om, at alle muligheder for udvisning skal være afprøvet, og jeg har tillid til, at anklagemyndigheden gør lige netop det, når sagerne føres ved domstolene.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Tak for det.
Hvad er det for en type kriminalitet, der skal føre til en udvisning, hvis ikke det at binde sin ekskæreste til en stol og true hende med en strømpistol er nok til en udvisning?
Hvad er så nok til en udvisning, hvis det står til regeringen, og hvis det står til Socialdemokratiet?
Hvad er det for en type kriminalitet, der skal føre til udvisning, hvis det står til Socialdemokratiet og regeringen, hvis ikke det er den her form for kriminalitet?
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-18:
Hr. Mikkel Bjørn har en tendens til, at han gerne vil have, jeg skal kommentere på sager, der på en eller anden måde stadig væk er verserende.
Derudover har Statsadvokaten i Viborg oplyst mig om, at de den 3. december 2024 har initiativanket dommen med påstand om skærpelse, for så vidt angår den i artiklen omtalte person.
Derfor er hele den her debat jo på en eller anden måde præmatur.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Nu nævner udenrigsministeren dialog.
Nogle gange kan det også være nødvendigt så at forklare, hvad konsekvenserne bliver, hvis de begår nogle handlinger, som er uacceptable, altså f.eks. sender tropper ind i Syrien fra nord for at angribe selvstyret.
Det vil jeg så høre om udenrigsministeren vil bekræfte at man selvfølgelig også gør – at det også indgår i den diplomatiske værktøjskasse, at man siger, at det selvfølgelig vil få nogle konsekvenser, hvis man gennemfører en unilateral intervention i et andet land.
Jeg skal bare høre: Har udenrigsministeren dialog med SDF og selvstyret i Rojava?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Jeg kan jo ikke svare på, hvordan statsministeren vil bruge det møde.
Det er jeg ikke i nogen position til.
Det har jeg været, men det er jeg ikke længere.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at den her situation i Syrien bliver berørt, men jo desværre i konkurrence med alle mulige andre brændpunkter og helt aktuelt jo altså Ukraine, hvor der også er brug for stærke europæiske beslutninger.
Jeg tror også godt, at jeg kan sige – også efter det udenrigsministermøde, jeg selv deltog i den anden dag som forberedelse også af det her Europæiske Råds-møde – at vi jo er meget, meget opmærksomme på, at den her situation i Syrien rummer muligheder, men også masser af risici.
Det, hr. Søren Søndergaard spørger til i dag, er jo et af de store risikomomenter på den korte bane, som så også har en enorm afledt effekt på den lange bane.
Derudover er der en interesse i hele Europa, jf. andre, der har spurgt i dag om, hvorvidt man kan komme i en situation, hvor de mange flygtninge, der er kommet til Europa, kan vende tilbage.
Så der vil være et stort engagement.
Jeg tror, at det fører til, at man vil genbekræfte det, jeg også sagde før, nemlig at vi er nødt til at engagere os, og Europa er nødt til at gøre det hurtigere, end vi måske har for tradition at gøre.
Det må også gælde i det her spørgsmål.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Jeg vil starte med at være rigtig glad for, at vi er enige om, at spørgsmålet om, hvordan vi undgår, at Nordsyrien destabiliseres i et omfang, så titusindvis af islamistiske krigere får frit løb, er et meget akut spørgsmål.
Derfor vil jeg selvfølgelig også her bede ministeren om at være lidt mere konkret om, hvad vi kan gøre, vel vidende at vi hverken står i et verdensparlament eller Europa-Parlamentet eller det tyrkiske parlament, men i det danske parlament.
Jeg har respekt for, at udenrigsministeren ikke har sat sig ind i det udspil.
Det er helt fint.
Jeg har også stor respekt for udenrigsministerens, hvad skal vi sige, storpolitiske visioner.
Jeg er bare sådan meget mere fokuseret på de der 50.000-60.000-70.000 jihadistkrigere, som vi risikerer at have rendende rundt, inklusive i Danmark, i løbet af nogle ganske få uger.
Det er sådan en meget snæver interesse, jeg har.
Og der er det jo sådan, at der er et EU-formandskabsmøde.
Stats- og regeringslederne mødes jo her.
Og jeg prøvede at spørge statsministeren, hvordan det ville blive bragt op der, og jeg må sige, at jeg ikke fik noget klart svar.
Det kan være, at udenrigsministeren kan hjælpe.
Hvordan vil Danmark bruge det EU-møde til at prøve at sige: Her går en grænse; vi kan ikke tillade, at de her lejre med alle de her jihadister bliver åbnet?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Grundlæggende forestiller jeg mig, at man kan inkludere dem i en international drøftelse af, hvad det er for nogle rammer, der skal sættes op omkring et nyt Assadfrit Syrien.
Det skal jo ikke være en analyse, det her, altså, det er en politisk debat, ikke, men der er noget, man i Tyrkiet vil definere som sikkerhedsinteresser, der er noget, man i Israel vil definere som sikkerhedsinteresser, der er noget, vi selv definerer som sikkerhedsinteresser i forhold til kampen mod ISIL.
Og hvis man spiller alle de her ting, kan man sige, 100 pct. ukoordineret ud, tror jeg, man kan forudse, at den samlede effekt vil være et Syrien, som altså ikke får grebet den her mulighed for at betræde en sådan mere håbefuld sti.
Der må vi så yde det bidrag, vi kan.
Jeg mener, at det bidrag, vi kan yde, er at engagere os i den her transition.
Det er derfor – med de sværhedsgrader, der er, når der faktisk sidder en terrordesigneret transitionsregering i Damaskus – jeg mener, at vi skal gå lidt på kompromis med vores standarder og række ud og etablere kontakter i virkeligheden præmaturt og på forventet efterbevilling.
Det er derfor, vi også skal signalere vilje til at investere i første række med nødhjælp og senere genopbygningshjælp.
Det skal jo være med til at fremme det i en situation, hvor der også blandt de store spillere kommer respekt om den transition, der skal finde sted i Syrien.
Og så kan jeg nok ikke komme det meget nærmere.
Trine Pertou Mach (EL), 2024-12-18:
Alt det sidste her er jeg sådan set ikke uenig i, men det ændrer bare ikke ved den måde, man skal vurdere Tyrkiet eller Israel eller andre på, der måtte finde det nødigt at bombe eller foretage militære aktioner ind i Syrien, ud fra en og samme standard, nemlig om der er internationalt retligt grundlag for det, de gør.
Hvis ikke der er det, er det ikke legitimt.
Og det, Tyrkiet gør, er ikke legitimt, og så har det ovenikøbet den ekstremt farlige effekt, det kan være med til at destabilisere en i forvejen ekstremt skrøbelig situation, plus at der er spørgsmålet om de mange tusinde fanger, som ingen har en interesse i, i hvert fald ikke på vores side, slipper fri.
Så hvad kan Danmark konkret igennem NATO gøre for at få Tyrkiet til at holde sig tilbage?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Nu står vi jo i det danske og ikke det tyrkiske parlament.
Det ville være dejligt, hvis man havde den magt.
Vi skal selvfølgelig bruge den relation, vi har til Tyrkiet, til at understrege nogle af de pointer, der kommer her, og som jeg jo også deler, nemlig den enorme risiko, der er for en ISIL-genopblomstring, og en forfærdelig sikkerhedsrisiko omkring de her lejre, hvis man ligesom – hvordan skal jeg udtrykke det diplomatisk – overspiller det, som man i Tyrkiet formentlig vil mene er et eller andet legitimt sikkerhedskort.
Det er det, vi skal.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Altså, vi er jo netop fremme ved det, som ligesom er det afgørende: Hvad kan vi gøre?
Det bliver også temaet for det næste spørgsmål, for jeg er meget enig med udenrigsministeren i, at så vi ikke er her alene for at analysere, vi er her for at lave politik.
Derfor er spørgsmålet jo, hvad man kan gøre.
Der vil jeg bare lige, før vi går over til det, spørge udenrigsministeren, om udenrigsministeren ikke er enig i, at Syriens udvikling er noget, der bliver afgjort over de næste måneder.
Men spørgsmålet om, hvorvidt titusindvis af islamister slipper fri til skade for Syrien, til skade for Mellemøsten, til skade for Afrika, til skade for Europa, til skade for Danmark, er noget, der afgøres i løbet af den næste uge – eller i hvert fald kan afgøres i løbet af næste uge.
Er udenrigsministeren enig i det?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Det vil jeg i hvert fald ikke stå og erklære mig uenig i, for det er jo sådan meget »i næste uge« og »om nogle måneder«.
Men det er klart, at der er noget kort og noget langt.
Det er der.
Og de ting hænger jo så i øvrigt også sammen.
For hvordan SDF udsættes for et pres, og hvilket overspil der er på de her lejre og dermed i forhold til ISIL's mulighed for at kapacitetsopbygge og sådan noget, har jo også betydning for, kan man sige, det langsigtede perspektiv.
Så tingene hænger sammen.
Men det er klart, der er en sikkerhedsrisiko omkring de her lejre, og det er klart, vi skal bruge de værktøjer, vi har – hvor store og små de end er, også i forhold til Tyrkiet og andre – til at få understreget den her pointe.
Og jeg er sådan set også enig i, at det spørgsmål nok har en mere akut karakter end spørgsmålet om, hvordan vi nu får syriske flygtninge i Danmark til at returnere.
For der tror jeg det kalder på, at nogle lidt mere langsigtede forudsætninger bliver tilvejebragt.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Det er derfor, spørgsmålet lyder: Hvad mener ministeren Danmark skal gøre for at støtte de multikulturelle kræfter i det nordøstlige Syrien og forhindre, at Islamisk Stat og andre jihadistgrupper kommer til magten med alle de sikkerhedsmæssige konsekvenser, det får for resten af verden?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Vi skal jo gøre det, vi gør, og så nok overveje at gøre en lille smule mere, for vi har jo allerede støttet op omkring indsatser i det nordøstlige Syrien ikke mindst gennem det danske freds- og stabiliseringsprogram for Syrien og Irak, der igennem 10 år nu har finansieret stabiliseringsaktiviteter i det nordøstlige Syrien.
I den fase af programmet, vi befinder os i i øjeblikket, går 124 mio. kr. til partnere i det nordøstlige Syrien, så det er jo én ting.
Jeg har jo så nu meldt ud om yderligere humanitær støtte, som jo også har bl.a. det her fokus.
Det er 50 mio. kr., som nu udmøntes via Verdensfødevareprogrammet og Internationalt Røde Kors.
Så det er klart, at vi i den måde, vi nu, kan man sige, tilrettelægger vores økonomisk engagement, skal have det her fokus for øje.
Derudover skal vi, som jeg også antydede før – altså i forhold til vores diplomatiske arbejde og de drøftelser, der er i ISIL-koalitionen etc. – selvfølgelig have det her fokus.
Det gælder også i vores bilaterale dialog med de lande, som kunne påvirke det her spørgsmål – uden at nævne Tyrkiet direkte.
Søren Søndergaard (EL), 2024-12-18:
Vi ved jo, at Tyrkiet og tyrkiskstøttede jihadistgrupper er gået i offensiven.
Det gjorde de også for par år siden, hvor de erobrede Manbij – et område, der er for 95 pct.s vedkommende var kurdisk.
Nu taler man tyrkisk, og der er tyrkisk undervisning i skolerne, og vejskiltene er på tyrkisk.
Man har altså simpelt hen bare udrenset en befolkningsgruppe.
Det var nok ikke gået, hvis det var sket i Europa, men det går altså, når det er dér.
Nu fortsætter man så.
Man er lykkedes med at erobre Manbij.
Der forsøgte man så lave en fredsaftale ved amerikansk mellemkomst omkring Manbij.
Den har så vist sig ikke at holde, fordi de tyrkiskstøttede jihadister fortsætter deres angreb, samtidig med at der kommer angreb ind fra Tyrkiet med droner.
Og vi har set, at resultatet af det er, at en dæmning er blevet ødelagt, så er der bl.a. mangler strøm i den kæmpestore by Kobane.
I den situation har SDF jo spillet ud med et udspil.
De har spillet ud med dette udspil: Hvis Tyrkiet virkelig er bange for deres sikkerhed, så lad os lave en demilitariseret zone op til grænsen til Tyrkiet bevogtet af amerikanerne.
Det er det udspil, der er kommet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Kan vi forvente, at den danske regering bakker op om et sådant udspil?
Det er altså et udspil om, at i stedet for at fortsætte krigen, får vi en fred eller en våbenhvile i hvert fald, og så får vi en demilitariseret zone, hvor forskellige partnere går ind og sikrer, at Tyrkiets sikkerhed ikke bliver truet, hvilket jo ville være fuldstændig absurd, da angrebet går den anden vej, men okay, hvis nu det skal være det afgørende, så kan de få lidt sikkerhed ved, at der står f.eks. amerikanske soldater.
Var det noget, Danmark eventuelt også kunne bidrage til?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2024-12-18:
Jeg tror man kommer længst med ærlighed, og jeg har ikke detaljeret nok indblik i præcis det her SDF-forslag, til at jeg skal stå her i dag og sige, at den tager vi 100 pct., så det bliver noget mere principielt og retningsangivende.
Vi har en ambition om, at man bruger den situation, der er opstået i Syrien, til at få stabiliseret hele det land, for det har et kæmpe potentiale i forhold til at afskære forsyningsvejene til Hizbollah og Hamas.
Så opstår der nye problemer, for så begynder iranerne at tænke Sudan og houthierne i stedet, så der er nok ikke nogen totalløsning på verdens problemer med det her, men der er et kæmpe potentiale.
Det fordrer selvfølgelig også, når vi taler om respekt for den territoriale integritet, at alle de her spændinger, der er op imod Tyrkiet, håndteres og vel og mærke håndteres på en måde, hvor der også er plads til det kurdiske folk, for det er jo det, der gemmer sig lige nede bagved.
Og det bliver dobbeltdimensionalt på en eller anden måde, fordi der både er en tyrkisk vinkel på det og der er en Damaskusvinkel på, hvordan man i det nye Syrien vil spille sammen med den realitet, at det er et multikulturelt folk.
Alle løsninger, der ligesom kan bidrage til at sikre det, vil vi selvfølgelig se positivt på at bakke op omkring.
Der får man også brug for amerikanerne, og det gør man også i den her nedkæmpelse af det ISIL, som nu desværre, hvis det her udvikler sig skævt, har en mulighed for at blomstre op på ny.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-12-18:
Nej, den her debat er ikke præmatur, for vi kan løbende læse om den ene sag efter den anden – også hvor sagerne er afsluttet – med personer, der har begået uhyrlige former for kriminalitet, men hvor dem, der har begået kriminaliteten, alligevel ikke udvises af hensyn til det, ministeren selv nævner, nemlig de internationale konventioner.
Det er jo regeringen, der er valgt som folkets repræsentanter til at tilrettelægge lovgivningen her i Danmark.
Hvorfor vil regeringen, hvorfor vil Socialdemokratiet ikke være med til at tilrettelægge lovgivningen på en sådan måde?
Peter Hummelgaard (S), 2024-12-18:
Det vil Socialdemokratiet også gerne.
For så vidt angår de konkrete regler på udvisningsområdet, må jeg henvise til udlændinge- og integrationsministeren.
Men jeg har noteret mig, at han allerede har været ude at sige, at det lille rum, der måtte være tilbage for at kunne skærpe reglerne, agter regeringen også at udnytte.
Og jo, det er præmaturt, for hr. Mikkel Bjørn bruger en konkret sag til at løfte en påstand om, at det ikke kan lade sig gøre at udvise en person for noget kriminalitet.
Den sag er, som jeg netop har fortalt, blevet initiativanket med påstand om skærpelse, og derfor kan hr. Mikkel Bjørn ikke tillade sig at konkludere noget, før der er faldet endelig afgørelse.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-18:
Tak for det svar.
Man kunne jo godt sige, at GEUS' undersøgelser kunne stå alene i at danne grundlag for, at regeringen faktisk greb ind og lavede et forbud mod de her sundhedsskadelige PFAS-stoffer.
Problemet vokser jo, mens vi står her.
Derfor er vi heller ikke tilfredse med, kan man sige, at ministeren sender aben videre til Miljøstyrelsen, når vi nu kan se ind i, at der måske vil gå måneder, måske endda mere, før vi reelt kan få kulegravet sagen og få diskuteret et reelt forbud.
Jeg undrer mig meget over, hvad der kan være vigtigere end vores egen og vores børns sundhed og vores miljø, og hvad der kan være vigtigere end at sikre os, at vi ikke nu lægger kimen til at fortsætte en reel generationsforureningsskandale, som vi ikke kan komme af med igen.
Vi har jo tidligere lavet forbud på specifikke områder i forhold til PFAS, bl.a. på fødevareemballageområdet, og hvad er det, der står i vejen for at gøre det nu?
Hvorfor vil regeringen på baggrund af et forsigtighedsprincip ikke lave i hvert fald et midlertidigt forbud mod de her stoffer, som GEUS-rapporten så overbevisende har dokumenteret er en stor udfordring?
Magnus Heunicke (S), 2024-12-18:
Det følger af sprøjtemiddelforordningen, at en godkendelse kun kan tilbagekaldes eller begrænses, hvis det viser sig, at der ikke længere er sikker anvendelse af et stof.
Og hvem vurderer det?
Det er Miljøstyrelsen, der står for den miljøfaglige vurdering af det, altså om man kan leve op til de krav, der er fastsat i EU's regler og de danske vurderingsprincipper, som jo i øvrigt er ekstra restriktive – ekstra restriktive – fordi vores grundvand er så vigtigt i Danmark.
Det handler ikke om at sende aben nogen steder hen; det handler om, at jeg har ansvaret for, at vores myndigheder træffer den rigtige, den fagligt korrekte beslutning på baggrund af GEUS-rapporten.
Leila Stockmarr (EL), 2024-12-18:
Men man kunne jo godt indvende, at GEUS' dokumentation og undersøgelser er et tilstrækkeligt fagligt grundlag, i hvert fald til som minimum at indføre det her forsigtighedsprincip, som vi efterlyser.
Det her er jo dyb alvor, og det ved jeg også ministeren er enig i.
Forskerne peger på, at de her sprøjtegifte, der danner det her PFAS-stof TFA, er en decideret tikkende bombe under vores drikkevandsforsyning.
Der er indikationer på, at TFA kan være hormonforstyrrende, hæmme reproduktion og udvikling hos mennesker, hos børn, og kan være kræftfremkaldende og ophobe sig i leveren.
Det er jo ganske alvorligt.