runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2021-03-16:
Tak for svaret, men det her er jo en terrordømt somalisk mand.
Det er jo helt, helt absurd.
Jeg er med på, at regeringen som tidligere regeringer fuldstændig har underkastet sig en aktivistisk domstol i Strasbourg og ikke har syn for, at det jo må være danskernes ret at leve frit i vores eget land.
Det kan ikke være sådan, at en aktivistisk domstol uden for landets grænser uden respekt for vores nationale selvbestemmelse kan få lov til at sætte dagsordenen for, hvordan vi skal leve sammen i frihed og tryghed i Danmark.
Jeg vil spørge statsministeren, om regeringen i det mindste ikke kunne være åben for en midlertidig løsning – en løsning, der sikrer, at danskerne så, hvis ikke man kan komme af med de her mennesker, trods alt kan leve frit uden at have de her mennesker gående iblandt sig; en løsning, der sikrer, at de her mennesker opholder sig et sted, indtil de kan rejse ud, ikke i et fængsel, men i et udrejsecenter, hvor der kun er én dør ud, og det er døren ud af landet.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Det er det, der ligger til grund for vores politik, og det håber jeg også kommende regeringer vil efterleve, og at vi i øvrigt gør alt, hvad vi overhovedet kan på alle tænkelige niveauer, for at få udvist folk.
Det er inden for rammen af vores internationale forpligtelser, og det er jo der, uenigheden består.
Jeg tror sådan set ikke, vi har en politisk uenighed om, hvorvidt udlændinge, der begår alvorlig kriminalitet, skal forlade Danmark, for det bør de, og det skal de.
Men den her regering har i lighed med alle andre regeringer i danmarkshistorien, og jeg mener også, det er det rigtige for Danmark, valgt, at vi ikke opsiger de internationale forpligtelser, også i de tilfælde, hvor de går os imod, hvilket de gør fra tid til anden.
Det har så nogle udfordringer, i forhold til at der er mennesker, der ikke kan udsendes herfra, og så må man jo komme på tålt ophold med de restriktioner, der så er der.
Og den tidligere borgerlige regering kæmpede på det her område, og det vil den her regering også gøre, og vi vil gøre alt, hvad vi overhovedet kan, inden for de regler, der nu engang er.
Pernille Vermund (NB), 2021-03-16:
Den somaliske terrorist, der for 11 år siden brød ind i Kurt Westergaards hjem og angreb ham med en økse, blev dengang idømt en fængselsstraf på 10 år og udvisning af Danmark.
Han har afsonet sin straf, men udvisningen har fortsat ikke fundet sted.
Han befinder sig stadig i Danmark, og det gør han, fordi danske myndigheder mener, det er for farligt for ham at rejse til Somalia.
Det er jo simpelt hen helt absurd.
Antallet af udvisningsdømte, som fortsat er i Danmark, hober sig op.
Siden den 1. januar 2019 er antallet af udvisningsdømte kriminelle udlændinge, som fortsat er i Danmark, steget med 33 pct.
Jeg vil gerne spørge, om statsministeren mener, at det er acceptabelt, og hvad regeringen konkret har tænkt sig at gøre ved det.
Fakta er jo, at hvis regeringen ikke gør noget, hvis ikke man løser problemet, bryder regeringen med helt grundlæggende demokratiske principper.
I Danmark er det jo Folketinget og regeringen, der vedtager lovene, og domstolene dømmer ifølge lovens bestemmelser.
Derefter er det altså regeringens helt fundamentale pligt at sikre, at domstolens ord bliver ført ud i livet.
Hvis en forbryder idømmes en fængselsstraf, er det regeringens ansvar at sikre, at den forbryder kommer i fængsel.
Hvis en forbryder idømmes en bødestraf, er det regeringens pligt at sikre, at bøden bliver inddrevet.
Og hvis en forbryder dømmes til udvisning, er det regeringens pligt at sikre, at forbryderen rejser ud af landet på den ene eller anden måde.
Så når regeringen svigter sit ansvar for at fuldbyrde de domme, som blev afsagt af de danske domstole, forbryder man sig imod det fundamentale princip om magtens tredeling, og det er jo desværre den situation, vi står i.
Jeg ved godt, at statsministeren formentlig vil svare, at regeringen gør alt, hvad den kan, for at få de her mennesker ud af landet, men det er bare ikke godt nok.
Jeg bliver nødt til at vide, hvad regeringen konkret har tænkt sig at gøre, og hvornår danskerne kan forvente, at kriminelle udlændinge, som er udvisningsdømte, ikke længere går frit rundt i Danmark.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Jeg tror egentlig ikke, der er nogen herinde, der tænker, at 3 uger er ligegyldigt, når man er en lille erhvervsdrivende eller for den sags skyld, når man er et skolebarn.
Vi ved godt, at det her har kæmpestor betydning for de mennesker, der er involveret.
Heldigvis er det jo lykkedes os i fællesskab at holde hånden under ganske mange gennem den her krise med de store hjælpepakker, der er lavet, men ja, folk er presset rundtomkring.
Vi bliver også nødt til at forholde os til, hvad der kan ske, hvis vi bliver for utålmodige for hurtigt.
Nu lyder det, som om at hvis bare man kan åbne en lille smule, er alle partier i Folketinget glade, men altså, der har været mange ønsker om at åbne rigtig meget op på et meget tidligt tidspunkt.
Hvad vil det betyde for dansk erhvervsliv, hvis der kommer en tredje bølge, og vi bliver nødsaget til at lukke helt ned igen?
Kan det i virkeligheden være værre for dansk erhvervsliv end det, vi kigger ind i nu, nemlig en gradvis udfasning af restriktionerne med den hjælp, som virksomhederne så samtidig har behov for?
Så jeg appellerer til, at der er en balance i det, og jeg håber jo ikke, at den her spørgetime har gjort, at vi har talt os væk fra hinanden, for vi sidder jo og forhandler om en langsigtet genåbningsplan, og den bliver også efterlyst af mange, f.eks. i erhvervslivet.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-03-16:
Så vil jeg da gerne komme med en appel, ikke på egne vegne, men på vegne af de mennesker, som er ved at gå til i desperation over, at deres butik bløder, og at de går konkurs lige om lidt.
Det kan godt ske, at vi sidder herinde og siger, at det kun er 3 uger, men det er 3 uger oveni et år, hvor de i meget af tiden har været lukket ned.
Altså, det er jo ikke gået så galt, som man troede.
Efterskolerne og højskolerne er et lille, men vigtigt eksempel.
De kunne slet ikke åbne, da vi sad og forhandlede, men 14 dage efter åbnede de med en vurdering om, at det måske ville koste fem ekstra indlagte – fem ekstra! –
så hvorfor åbnede vi dem så ikke, da vi alle sammen sad sammen og kunne lave en aftale?
Det er det, jeg ikke forstår.
Jeg vil bare slutte med en appel og sige, at I er nogle helte, og at jeg takker jer på vegne af alle de mennesker, som ikke går konkurs, hvis I lader butikkerne åbne inden den 6. april.
Lad os nu give dem noget.
Og jeg håber, at statsministeren virkelig vil overveje det og tage en diskussion om det med forligspartierne, sådan at vi hjælper de mennesker.
Os, der sidder herinde, har vores på det tørre, men der er nogle mennesker, der er dybt presset på deres liv og indtjening.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Tak for at henvise til den gode aftale, vi – i øvrigt i fællesskab – har lavet om feriepengene.
Enhver krise rammer forskellige steder, og vi har jo været enige om at frigive feriepengene, selvfølgelig i håbet om – for nu at sige det, som det er – at danskerne svinger deres dankort, MobilePay eller kontanter, eller hvad de nu gør, og kommer ud og bruger penge, så der er flere mennesker, der kommer i arbejde.
Det er der i øvrigt noget der tyder på allerede er ved at ske, for da vi åbnede op for butikkerne, kunne man umiddelbart efter begynde at se nogle positive tendenser i beskæftigelsesstatistikken.
Så jeg vil også gerne have, at der er så meget som overhovedet muligt, der er åbent, når danskerne får deres feriepenge udbetalt.
Der er en politisk aftale, der kører frem til den 6. april, og selvfølgelig vurderer de partier, der står bag den aftale, om der eventuelt er noget, der kan åbnes op på et tidligere tidspunkt.
Og hvis vi kan det, vil det jo selvfølgelig være naturligt at forholde sig til.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-03-16:
Det tror jeg også de er, og jeg er fuld af optimisme og positivitet og glæde over alt det, der er åbnet – det skal der ikke være tvivl om – og jeg håber da også, at vi bliver enige.
Blev der med hensyn til forhandlingerne om åbning, sagt, at det først er fra den 6. april og frem, eller har jeg i dag hørt, at statsministeren åbner for, at vi kommer til at lukke mere op inden den 6. april?
Jeg er helt med på, at statsministeren selvfølgelig ikke kan bestemme, hvad støttepartierne mener, men det kunne da være ret interessant, hvis ministeren her i dag meddelte, at der nok bliver åbnet noget mere op inden den 6. april, for det hørte jeg ikke helt af svaret.
Vi forventer jo alle sammen, at børnene kommer tilbage i skole den 6. april, og nu kommer de så af sted et par gange i en uge, og det er så, hvad det er, men så kunne man jo benytte lejligheden til at gøre noget ved den voldsomt konkurrenceforvridende tilstand, der er, med, at butikkerne i gågaderne er åbne, mens butikkerne i centrene er lukkede.
Det rammer dem jo helt vildt, og nu sker der en udbetaling af feriepengene lige her op til påske, og det er der så nogle forretninger, der måske ikke får meget gavn af, så der kunne man jo tage fat.
Det var da en lille ting måske lige at gøre.
Mette Frederiksen (S), 2021-03-16:
Nu kan jeg jo af gode grunde ikke redegøre for, hvad de andre partier mener om den her sag.
Men jeg vil da tro, at partierne går til det her arbejde på samme måde, som partierne har gået til arbejdet hele tiden, nemlig at hvis der er en bedre mulighed for at åbne yderligere op, så vil der også være et politisk ønske og en vilje til det.
Og man kan sige, at i forhold til beregningerne og hele diskussionen om de scenarier vil de altid være omgivet af usikkerhed.
Det siger myndighederne jo også, når de lægges frem.
Det, vi til gengæld kan se – og det har ikke fyldt så meget i debatten i dag, men jeg synes selv, at jeg i hvert fald bliver nødt til at være den, der tager det med ind i rummet – er jo, hvordan den tredje bølge lige nu er på vej ind over Europa.
Vi har en række østeuropæiske lande, der bliver nødt til at låne sundhedspersonale fra andre lande.
Vi har en meget alvorlig situation flere steder, så vi er ikke ud af corona endnu, og vi har ikke vaccineret nok til, at vi bare kan åbne op.
Derfor bliver vi stadig væk nødt til at gøre det på en måde, så vi ikke risikerer den tredje bølge.
At det så betyder, at tingene ligger fuldstændig fast, som de ligger nu, behøver det jo ikke nødvendigvis at gøre, og der er jo grund til at være glad over, at det igen går bedre i Danmark end det, vi næsten havde turdet håbe på.
Og så skal man måske bare huske, at der er meget i Danmark, der er åbnet op, og det tror jeg egentlig danskerne er ret glade for.
Søren Pape Poulsen (KF), 2021-03-16:
Vi sad med minerne lagt i alvorlige folder, alle partilederne, og hørte om, at den åbning, der var i gang, kunne betyde 870 indlagte – worst case, sagde nogle.
Andre sagde, at det slet ikke var worst case.
Det viser sig heldigvis, at det går i en langt bedre retning, end vi havde set.
Der er få indlagte.
211 er det sidste tal, jeg i hvert fald er blevet bekendt med.
Jeg håber, vi er enige om, at 211 indlagte ikke er noget, der minder om et pres på det danske hospitalsvæsen.
Det håber jeg virkelig vi er enige om.
Hvis man ser på det og prøver at dividere det ud på antallet af hospitaler, så håber jeg ikke, der er nogen, der vil påstå, at det får hospitalerne til at vælte.
Der er 21 dage til den 6. april, som er det næste fokuspunkt, som er her – 21 dage, hvor man jo kunne gøre meget, hvis man ville, især set i lyset af at virkeligheden ser ud som én ting, men det politiske flertal ser nogle andre ting.
Det her er jo ikke teori for alle; det er jo virkelighed for mange.
Så kunne man ikke overveje at tage det skridt?
Bruno Jerup (EL), 2021-03-16:
Nu blev der nævnt noget om bestyrelsen og bestyrelsens sammensætning.
Derfor vil jeg gerne høre, om ordføreren har gjort sig nogle overvejelser om, at dele af bestyrelsen skal udpeges politisk af Folketinget.
Det er blevet luftet i debatten, hvor stor indflydelse vi har i den sammenhæng.
Det er for ligesom at høre fra ordføreren, hvordan vi også i forhold til den bestyrelse sikrer det, man kunne kalde armslængdeprincippet.
Det er der også flere der har nævnt i dag.
Der er ligesom de to spørgsmål, nemlig hvor stor politisk involvering tænker ordføreren at der skal være, og hvordan sikrer man sig et armslængdeprincip?
Halime Oguz (SF), 2021-03-16:
Det er jo velkendt, at tyrkere er stærkt nationalistiske.
Jeg tror ikke, at det er sådan udpræget politik, man prædiker i moskéerne, det er mere religion.
Og jeg synes, at hvis man virkelig vil problematisere nogle af de her antidemokratiske lande eller nogle af de her moskéer, der prædiker alt andet end det, vi står for, så skal man altså være lidt mere præcis, og der synes jeg, at man måske skal prøve at kigge på de moskéer, som i virkeligheden prædiker had mod de danske værdier.
Det er det ikke mit indtryk at de tyrkiske moskéer gør.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-16:
Er det ordførerens opfattelse, at der også bliver prædiket politik i moskéerne af tyrkiske imamer?
Halime Oguz (SF), 2021-03-16:
Jeg vil rigtig gerne give et præcist svar, men jeg synes også, at man, inden man udtaler sig om de her forskellige imamer og de forskellige tyrkiske moskéer, der er i Danmark, skal have lidt mere indsigt, hr. Morten Messerschmidt.
For det er faktisk min oplevelse – og det kan være, at der er nogle imamer, der er blevet tvunget til det ene eller det andet, det skal jeg ikke kunne udtale mig om, og jeg tror jo på den der avisartikel, som ordføreren refererer til – at de fleste tyrkiske imamer er ganske almindelige ordentlige demokratiske borgere.
Selvfølgelig er der nogle, der ikke er det, og dem skal vi jo selvfølgelig holde øje med.
Den åbenhed skal der til, og det synes jeg faktisk også der er i de forskellige lovforslag, vi har vedtaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Men det har de jo, fru Halime Oguz.
Vi har 30 imamer, der er ansat af Erdogan, og som prædiker om fredagen i Danmark.
Når fru Halime Oguz så siger, at Tyrkiet er meget mere end Erdogan, så er jeg da udmærket godt bekendt med det.
Man de her folk er jo Erdogan.
Så kan man godt sige, at Erdogans regering kun afspejler 45 eller 55 pct. af den tyrkiske befolkning, hvad ved jeg, men de her folk er jo ansat af og finansieret af Erdogans regering.
Det er jo det, der er problemet.
Så jeg synes ærlig talt, at fru Halime Oguz skylder et lidt mere præcist svar.
Halime Oguz (SF), 2021-03-16:
Tak for spørgsmålet.
Jeg har været og er stadig en af de største kritikere af tyrkisk politik.
Men jeg vil så også samtidig sige, at Tyrkiet er meget andet end Erdogan.
Jeg har selv baggrund i Tyrkiet, så jeg vil sige, at tyrkiske værdier altså ikke er meget anderledes end danske værdier.
Jeg har flere gange udtalt mig om det, og jeg ved, at vores udenrigsminister har haft indkaldt den tyrkiske ambassadør til en samtale, som nok ikke var en særlig rar samtale.
Selvfølgelig skal vi slå hårdt ned på det, men heldigvis har vi vores politi til at tage sig af det her.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Jeg synes, det er underligt, at SF's ordfører er så optaget alene af spørgsmålet om radikalisering, når vi bl.a. i Berlingske den 7. oktober 2019 kan læse om en tidligere tyrkisk imam, der af gode grunde ønsker at være anonym, og som fortæller om, hvordan man er blevet bedt om at spionere i Danmark – altså bedt om fra Diyanets side at spionere i Danmark.
Han siger: »Hver tredje måned blev vi skriftligt bedt om at sende oplysninger om de folk, der kom i moskeerne, til Diyanet i Tyrkiet.
Vi skulle angive deres etniske baggrund og politiske synspunkter«.
Det er jo ikke nødvendigvis et spørgsmål om radikalisering.
Det er jo bare et spørgsmål om, at der er en regering, som, kan man sige, på mange områder er langt fra danske værdier – altså Erdogans regering – og som bruger de udsendte imamer som spioner i Danmark.
Det løser det lovforslag, som SF og Dansk Folkeparti begge har stemt for, overhovedet ikke.
Så hvad er så fru Halime Oguz' svar på det her problem?
Halime Oguz (SF), 2021-03-16:
Tak, formand.
Med dette beslutningsforslag foreslår Dansk Folkeparti at standse den tyrkiske regerings indflydelse på moskéer og islams udbredelse i Danmark gennem det tyrkiske religionsministeriums finansiering eller ledelse af moskéer og kulturhuse i Danmark.
Vi har for nylig vedtaget et lovforslag, hvor vi vil forbyde udenlandske donationer fra bl.a. udenlandske statslige myndigheder og statsligt styrede organisationer, der har til formål at undergrave vores demokrati.
Det skulle vi måske lige give lov til at virke, inden vi begynder på andre stramninger på det her område.
Derudover husker jeg, at kirkeministeren i 2017 fremsatte et lovforslag, som blev vedtaget af et bredt flertal, herunder Dansk Folkeparti.
Det drejer sig om den lov, der forpligter anerkendte trossamfund i Danmark til at være åbne om deres økonomi og donationer til trossamfund.
Dansk Tyrkisk Islamisk Stiftelse er således anerkendt som trossamfund i Danmark, og derfor er den også underlagt de krav om åbenhed og om finansiering og tilsyn, der nu er fastsat i trossamfundsloven.
Tilsvarende er der af flere omgange stillet skærpende krav til området i forhold til tilsynet med de frie skoler, og det synes jeg er helt fantastisk.
Det gælder bl.a. åbenhed om donationer, for selvfølgelig er det vigtigt, at man også her kan se, hvor skolerne får deres penge fra, så vi på den måde kan få klarhed over, hvem der i virkeligheden står bag dem.
Det er alt sammen et udtryk for en skærpet kurs over for udenlandsk indflydelse på dansk jord.
Men det er også vigtigt for mig at understrege, at vi i SF er meget optagede af at bekæmpe politisk islam og andre antidemokratiske bevægelser i Danmark.
Vi tænker bare samtidig, at støtte i sig selv ikke er problematisk.
Det problematiske er, hvis det er støtte, der bidrager til at modarbejde og underminere demokratiet og grundlæggende friheds- og menneskerettigheder.
Af samme grund mener vi i SF, at vi skal have en imamuddannelse i Danmark, så vi selv uddanner imamer og på den måde selv sikrer os, at imamer ikke kommer herop med en helt anden religiøs, kulturel og ikke mindst politisk agenda.
Med disse bemærkninger vil jeg meddele, at SF ikke støtter beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Nej, det er slet ikke det, der er mit ærinde.
Det er slet ikke den debat, vi ønsker her.
Jeg ønsker en langt bredere debat, nemlig at sige, at selve meningspåvirkningen fra Erdogan i danske moskéer er uønsket.
Halime Oguz (SF), 2021-03-16:
Jeg tror, at vi som lovgivere er nødt til at være lidt mere præcise, både i forhold til hvad det er, vi ønsker, men også hvad det er, vi klandrer alle andre lande for.
Jeg er helt enig i det, som ordføreren siger, nemlig at vi selvfølgelig skal bekæmpe politisk islam og vi selvfølgelig skal bekæmpe udenlandske interesser, som har til formål at undergrave vores demokrati; det skal vi selvfølgelig bekæmpe.
Derfor vil jeg gerne lige høre ordføreren, om han kan nævne en eneste tyrkisk imam, der har udtalt sig rabiat eller antidemokratisk.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Nej, men det synes jeg da ville være enormt interessant at få kortlagt.
Men det er jo ikke kun radikaliseringen, der er central.
Altså, det er jo også et spørgsmål om loyalitet.
Vi ved f.eks. fra forfatningsafstemningen, som Erdogan fik instigeret også uden for Tyrkiet, at der er en meget stor loyalitet og opbakning til Erdogan blandt tyrkere, der bor uden for Tyrkiet – så stor, at man nogle gange må spørge, hvor deres loyalitet egentlig er, altså om den er større over for Erdogan end for det land, de bor i i dag.
Så det her handler ikke kun om de forhåbentlig få, eller i hvert fald færre, der bliver fuldstændig skøre og ender nede i Syrien et eller andet sted; det handler jo også om hele den meningspåvirkning, som vi ikke skal tolerere at et andet lands præsident udøver på den måde, som Diyanet fungerer i dag.
Halime Oguz (SF), 2021-03-16:
Jeg bider mærke i, at ordføreren mener og siger, at der bliver prædiket politisk islam fra de tyrkiske moskéer.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren har tal på, hvor mange af de her moskégængere der er blevet radikaliseret efter besøg i tyrkiske moskéer.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Der er jo ganske meget, som ministeren fornuftigt har sagt, inden han blev minister, og derfor kunne man jo fristes til at tro, at det citat, som hr. Marcus Knuth tænker på, også er faldet før den 5. juni 2019.
Der er i hvert fald ganske meget af det, man sagde før den 5. juni 2019, vi stadig væk venter på bliver implementeret.
Lige i forhold til tiden efter 1921 og grundlæggelsen af den såkaldte moderne tyrkiske stat er det jo fuldstændig rigtigt, at bølgerne ligesom har gået frem og tilbage mellem de sekulære og de autoritære islamiske kræfter.
Det, som hr. Marcus Knuth bare lige skal huske, er, at selv om pendulet en dag kommer ud i den sekulære retning igen, er det historisk altid endt ovre i den autoritære bagefter.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-16:
Jeg synes i hvert fald, at det ville være et fornuftigt første skridt at tage.
Nu kan jeg jo læse mig til, at ministeren, i hvert fald i Berlingske for et par år siden, åbnede op for netop at kigge på den aftale.
Og hvis vi går langt nok tilbage i tiden, som hr. Mads Fuglede – som nu ikke er her – gjorde, altså helt tilbage til Atatürk, kan vi jo se, at der har været strømninger i Tyrkiet, der har været meget, meget sekulære, og som jo netop ikke går den vej, som Erdogan går.
Derfor siger vi hellere: Lad os kigge på den problematiske aftale i stedet for bare at forbyde alt fra et helt ministerie.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-16:
Tak, formand.
Jamen jeg tror, at hvis det var det, der havde været regeringens udspil til den debat, vi har rejst her i dag, havde jeg da næppe holdt den tale, jeg lige har holdt nu.
For hvis man havde haft den håndsrækning fra regeringens side, at den overhovedet var villig til at se på de aftaler, som er indgået i en fuldstændig anderledes tid end den, vi oplever i dag, ville det jo være opløftende.
Jeg tror, der er ganske mange af de konventioner, overenskomster, erklæringer og traktater, som Danmark indgik i 1950'erne og 1960'erne, som jo aldrig nogen sinde ville være indgået i den affatning, de endte med, hvis man havde vidst, hvad det ville have ført til i dag.
Det gælder både menneskerettighedskonventionen, Genèvekonventionen, flygtningekonventionen og den erklæring, som hr. Marcus Knuth nævner.
Så der er simpelt hen brug for, at vi gennemgår alle de aftaler og konventioner, som Danmark dengang har indgået, og så justerer dem og kalibrerer dem i forhold til den virkelighed, vi har i dag.
Og hvis Dansk Folkeparti og De Konservative kan stå skulder ved skulder dér, så gør vi det meget gerne.
Marcus Knuth (KF), 2021-03-16:
Når vi diskuterer de her problematikker, synes jeg altid, det er vigtigt at se på, hvad kernen er.
Og det, jeg jo hører nævnt igen og igen, både fra hr. Morten Messerschmidt, mig selv og flere andre, er jo lige præcis den imamaftale – jeg tror, den er fra 1963 – der gør, at op mod 30 statsfinansierede tyrkiske imamer er i Danmark kontinuerligt over tid.
Jeg kunne i hvert fald læse mig til, at ministeren tidligere har sagt, at han gerne vil se på den aftale.
Så hvorfor tager vi ikke et første skridt og tager en snak med ministeren om, om det er den aftale, der måske kan løse i hvert fald størstedelen af de problematikker, som jeg tror hr. Morten Messerschmidt selv mener er bag det her beslutningsforslag?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-03-16:
Nej, men man kan jo ikke udelukke, at der ud af de 30 imamer, der er, ikke er nogen, der måske også prædiker politik noget af tiden, og hvor de så også prædiker islam.
Når de så prædiker politik, er det så ordførerens opfattelse, at den ville være loyal over for Erdogan, eller ville den være kritisk over for Erdogan, altså dem, der betaler lønnen for, at man kan være her?