Mattias Tesfaye (S), 2025-04-24:
Mange tak til formanden for ordet.
Vi skal behandle beslutningsforslag nr. B 128 om skolevægring.
Vi er jo alle sammen enige om, at vi skal forebygge langvarigt bekymrende skolefravær, og at vi skal hjælpe de elever og deres familier, som allerede har de her problemer tæt inde på livet.
Jeg er helt sikker på, at vi er flere her i salen, der enten selv har haft de her udfordringer inde på livet, eller har mødtes med mennesker, som har børn, som ikke kan komme ud af døren om morgenen af mange forskellige årsager.
Der er jo dels de økonomiske argumenter, som vi også hørte fra ordføreren for lidt tid siden, dels det menneskelige aspekt i, at børn glider længere og længere væk fra deres kammerater og fra det fællesskab, de ellers normalt ville have været en del af.
Det gør ondt i maven på os alle sammen.
Derfor er jeg også glad for, at der sidste år netop blev indgået et folkeskoleforlig med en række initiativer, som skal være med til at imødegå problemer med netop langvarigt bekymrende fravær.
Vi har f.eks. nedsat en lovforberedende ekspertgruppe, som bl.a. skal se på reglerne om sygeundervisning, herunder også fravær.
Det er en ekspertgruppe, som afrapporterer faktisk lige om lidt, inden sommerferien, og herefter vil folkeskoleforligskredsen drøfte de anbefalinger, der kommer fra den ekspertgruppe.
Men det er også, at der skal gennemføres en undersøgelse, der afdækker omfanget af langvarigt bekymrende fravær og årsagerne til det.
Særlig det sidste betragter jeg egentlig som meget af det, der også står i det beslutningsforslag, vi behandler i dag.
Ud over det er der også igangsat et meget stort forsøg, som altså ikke afventer undersøgelser eller ekspertgrupper eller handlingsplaner, men som handler om at igangsætte forsøg med onlineundervisning målrettet børn med langvarigt bekymrende fravær.
Det var noget, der blev rejst af Liberal Alliance i forbindelse med forhandlingerne, og som er blevet meldt ud til kommunerne.
De har meldt tilbage, og 17 kommuner fra hele landet, både store og små, er med i forsøget, og det er noget, jeg selv virkelig tror er en rigtig god idé, og som jeg glæder mig til kommer ordentligt i gang.
Det langvarige bekymrende fravær hænger jo bl.a. sammen med manglende faglig trivsel, men også social trivsel, og derfor er det også er jo interessant at nævne nogle af de øvrige initiativer i det folkeskoleforlig, vi indgik.
Vi kan ikke nævne dem alle sammen her, men hvis jeg bare skal slå ned et par enkelte steder, vil jeg sige, at vi jo har fjernet den understøttende undervisning, men brugt ressourcerne i en ny timebank, som skolerne får adgang til her fra august 2025, og som giver øget fleksibilitet til at indrette undervisningen efter lokale forhold.
Og eleverne i udskolingen, hvor vi kan se at motivationen er faldende blandt eleverne, får mere frihed til selv at påvirke det skema de skal følge, bl.a. ved at få mulighed for at afslutte folkeskolen mere praktisk, end de gør i dag, ved at komme i juniormesterlære i 8. og 9. klasse, altså et par dage i en virksomhed og 3 dage i skole.
Der vil også være flere valgfag – ikke bare de praktiske, kreative fag – men også lokale valgfag, som vi også regner med kan være med til at øge og bevare elevernes motivation i de ældste klasser.
Endelig er der jo også afsat et trecifret millionbeløb til styrkede socialpædagogiske kompetencer tæt på eleverne.
Men det handler jo ikke kun om at hjælpe elever, som allerede har langvarigt bekymrende fravær.
Vi skal først og fremmest forebygge.
Det må vi alle sammen kunne blive enige om.
Elever, der mistrives, er i særlig risiko for at få problemer med fravær.
Vi har også lige modtaget anbefalinger fra Trivselskommissionen, der har anbefalet, at børn og unge, som mistrives, skal have lettere adgang til hjælp, inden problemerne vokser sig store.
Det er også derfor, det er en del af regeringens udspil til en stærkere psykiatri, som blev fremlagt tidligere på den her måned, at der er fremlagt en række vigtige forslag, som netop skal hjælpe de børn og unge, som mistrives.
Men jeg er usikker på, hvad det konkret er, Det Konservative Folkeparti ønsker af nye tiltag, som kan indgå i en sådan handlingsplan.
Af selve beslutningsforslaget kan man ikke læse noget konkret ud over det, vi allerede har aftalt.