runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Nu har jeg forstået det sådan, at det ikke er værnepligten, der bringer danske unge ind i forsvaret.
Det er sådan set frivillige, der melder sig.
Det er sjældent, man reelt bruger værnepligten.
Så derfor kan man da være ligeglad med, om der er værnepligt på Færøerne.
De har mulighed for frivilligt at melde sig, hvis de har lyst.
Nej, det, jeg vil spørge om, er det her med sprog.
Jeg forstår ikke, at vi som danskere skal have et fortrin, når vi samarbejder med Grønland og Færøerne, fordi vi insisterer på, at vi vil kunne forstå det ned i mindste detalje, hvad angår nuancerne i vores sprog.
Hvis nu de to andre parter sagde, at de også vil kunne det, og insisterede på, at vi skulle snakke grønlandsk, hver gang vi mødtes i rigsfællesskabet, ville det være lige så logisk.
Eller i det nordiske samarbejde kunne finnerne insistere på, at alle skulle snakke finsk.
Der bruger vi så en tolk som mellemmand, og så snakker vi skandinavisk med Norge og Sverige.
Der går vi jo på kompromis.
Vi har universiteter i Danmark, hvor man ikke må snakke dansk.
Der snakker man kun engelsk, fra man kommer, til man går, i frikvartererne og til festerne og over det hele, fordi det er engelske universiteter, og fordi vi ved, at hvis de mennesker skal have en karriere inden for nogle bestemte områder, har de en kæmpe fordel af at være rigtig, rigtig gode til engelsk, samtidig med de har deres modersmål.
Hvad er grunden til, at sådan nogle logiske ting, som vi har indarbejdet i vores samfund i Danmark, ikke forekommer logisk for De Konservative, når det gælder Færøerne og Grønland?
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-25:
Jeg synes, det er så positivt, at fru Aaja Chemnitz Larsen godt vil have indflydelse her i Folketinget og gerne vil være med i flere aftaler, som har betydning for Grønland, f.eks. et medieforlig.
Og jeg vil gerne opfordre regeringen til, at man forsøger at afsøge, om der er mulighed for at få både de grønlandske og færøske folketingsmedlemmer med i flere aftaler.
For jeg synes, det er fuldstændig legitimt, at man gerne vil det.
Ja, det er ikke bare legitimt, det er sådan, det skal være, altså at man søger indflydelse her i Folketinget, i stedet for at man bare trækker sig tilbage og siger, at danskerne skal bestemme det hele, og at al kontakt mellem Danmark og henholdsvis Grønland og Færøerne så skal gå mellem selvstyret og Lagtinget.
Det er meningen, at når man er i Folketinget, skal man være med i politiske aftaler, og det vil jeg godt opfordre til kommer til at ske noget mere.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-25:
Tak til ordføreren for svaret.
Jeg hører ikke nogen konkrete initiativer, som DF ønsker at fremsætte, for at styrke det, at vi ikke har den omfattende diskrimination, at vi ikke har det omfattende nedladende billede af grønlændere i Danmark og af Grønland – den her formynderiske attitude.
Jeg vil gerne høre, om der er nogle konkrete initiativer, ud over at I kommer med forslag om investeringsfonde, som jo egentlig er nogle, Grønland selv har fremskaffet.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Tak for ordførerens ros og bekymringer for det grønlandske samfund og vores vej mod selvstændighed.
Ordføreren bruger ordene udvikle og forstærke samt forbedre rigsfællesskabet, og han kommer med nogle eksempler på DR's manglende programmer om grønlandske forhold og nutidens rigsfællesskab eller Grønland og deslige.
Rasmus Jarlov (KF), 2018-05-25:
Jeg synes, at jeg nævnte lidt af det.
Så det er vigtigt, at der er god adgang til uddannelser.
Der har vi en dialog i øjeblikket om danskundervisning i Grønland, som jeg synes er meget, meget vigtig.
Og så synes jeg som sagt, det er vigtigt, at Grønland bliver inddraget på alle niveauer lige fra her i Folketinget og også til det daglige samarbejde med de danske myndigheder, så den service, man får fra Danmark, hele tiden er så god som mulig.
Jeg synes også, at der er mange eksempler på, at vi er kommet langt, også her for nylig, hvor jeg bl.a. synes, at vi i forsvarsforliget fik taget nogle små skridt, som gjorde, at det kunne blive lidt nemmere for grønlændere at komme ind i det danske forsvar.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi hele tiden tager den slags skridt for at inkludere grønlændere mere i alt det, som er i rigsfællesskabet og i Danmark.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Hvad angår det danske sprog, har jeg lagt mærke til, at det danske sprog fylder rigtig, rigtig meget i rigsfællesskabsdebatten, og alle er sådan mere eller mindre kede af, at dansk ikke længere bliver vores første fremmedsprog.
Jeg kan godt forstå den bekymring.
Jeg ville sikkert også være bekymret, hvis jeg var dansk eller kom hernedefra.
Jeg ville også være bekymret over, at man ville nedprioritere sproget.
Men rigsfællesskabet er jo så meget mere end det danske sprog.
Jeg selv kommer fra den nordlige del af Grønland, hvor dansk fylder meget, meget lidt.
Man skal meget ofte have en oversætter med for overhovedet at kunne have kontakt med det grønlandske folk deroppe.
Det fylder rigtig meget hos nogle af dem, som oven i købet ikke længere taler det grønlandske sprog.
Så dansk fylder i forskellige grader i Grønland.
Jeg vil bare sige, at jeg har stor respekt for Konservatives holdning til det grønlandske sprog i Grønland, og jeg har respekt for den holdning, man har, lige så meget som jeg forventer respekt for de beslutninger, vi træffer, omkring sproget i Grønland.
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Jeg vil gerne rose ordføreren, både for ordførerens syn på rigsfællesskabet og på vigtigheden af det, men især også vigtigheden af rigsfællesskabet i de her tider, som vi står i udenrigspolitisk, og det må man sige at ordføreren kender til bedre end nogen anden.
Men jeg vil samtidig spørge ind til, hvor ordføreren står i forhold til spørgsmålet om prioriteringen af dansk versus engelsk.
Altså, ordføreren siger, at man skal lære alle tre sprog i Grønland.
Og det er jo meget nemt, men det tror jeg nu også at alle er enige om.
Altså, er ordføreren enig i bl.a. min bekymring om, at det ikke ville være godt eller positivt for grønlandske unge at nedprioritere dansk til fordel for engelsk?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Mange tak til ordføreren.
Det er jo næsten helt rørende at høre en konservativ være så forandringsvillig, når man snakker om et rigsfællesskab.
Du snakker om at udvikle og forbedre et rigsfællesskab, og det vil jeg da i hvert fald holde dig op på.
Så vil jeg i forhold til de danske medier sige, at jeg ikke helt deler det sorte syn på, at der ikke er sket en udvikling, for jeg synes sådan set, at der er sket en lille udvikling.
Det er jo sådan, at alle partierne er repræsenteret i dag, og alle har sådan set nævnt, at det er rigtig interessant med rigsfællesskabet, og jeg synes, det kunne være rigtig interessant at se det afspejlet i forskellige forhandlinger, f.eks. medieforliget, hvor det er helt oplagt, at man bruger sin politiske indflydelse til at sikre, at der også er fokus på Grønland.
Danmarks Radio har jo bl.a. lavet »Hemmeligheder fra Nuuk«, »Grønlandske Boligdrømme« og »Hammerslag i Grønland«, og det synes jeg sådan set er nogle rigtig gode eksempler på et mere nuanceret billede af Grønland, som der er behov for i de danske medier og i det danske samfund.
Martin Lidegaard (RV), 2018-05-25:
Jeg bliver rigtig glad over de spørgsmål, som kommer her fra Aaja Chemnitz Larsens side, for jeg synes, det er de rigtige spørgsmål.
Altså, min oplevelse er, at vi har et skelet, der er selvstyreloven – hvor vi sådan set har hele den formelle ramme for at udvide og styrke Grønlands reelle selvstændighed i en retning, som grønlænderne ønsker, og i et samarbejde med resten af rigsfællesskabet.
Og det, vi mangler på mange områder, synes jeg, er at få sat kød på det skelet, altså at få gjort det klart, hvad målet er, hvor vi gerne vil hen på de her forskellige områder, og hvordan vi kan samarbejde om det.
Med hensyn til udenrigspolitikken kan man sige, at vi også der har en klar formel ramme.
Jeg tror ikke, at der er noget andet ønske fra dansk side end at inddrage grønlænderne og færingerne så meget som overhovedet muligt, men det kan vi helt sikkert gøre bedre, end vi gør det i dag.
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Det lyder som en smuk tanke, når ordføreren siger, at selvfølgelig vil man være herre i eget hus, og taler meget positivt om grønlandsk eller færøsk selvstændighed.
Men lad os sige, at man gik den vej, som ordføreren taler positivt om, og Grønland f.eks. blev selvstændigt og brød båndene til Danmark.
Hvor skulle unge grønlændere så videreuddanne sig?
Hvor skulle de gå på universitetet?
Hvem skulle varetage den militære tilstedeværelse i Grønland, som er både meget omfattende og meget omkostningstung?
Og ikke mindst: Hvad med de rigtig, rigtig mange stærke familiære bånd med danskere, der har giftet sig med grønlændere, der bor i Danmark, og omvendt?
Ser ordføreren ikke nogle problemstillinger i de her meget, meget store områder, som vil blive revet itu ved selvstændighed?
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Der er bestemt store udfordringer, hvis man vil være selvstændig.
Det er der såmænd også for et selvstændigt land som Danmark.
Men jeg synes, det er lidt nemt for os at tale til grønlænderne og færingerne og sige: I skal bare synes, det er bedst med rigsfællesskabet, og vi vil så gerne beholde jer.
Det vil vi af flere grunde: et kynisk overlæg på sikkerhedsområdet og et kynisk overlæg på økonomiområdet.
Der er det en fordel for Danmark at være i rigsfællesskabet.
Men der er også en hel masse af de andre ting, følelsesmæssige, historiske, familiemæssige – og hvorfor skulle vi bryde de bånd?
Det har jeg ikke foreslået.
Jeg har foreslået, at vi udvider det til, at det er tre selvstændige lande, hvis Færøerne og Grønland ønsker det, og hvis de kan løse deres problemer.
Og der synes jeg, det er for let for os danskere, som jo har vores selvstændighed og har haft den i, jeg ved ikke hvor mange år.
I hvert fald siger de mest optimistiske, at vi har haft den i 1000 år.
Men vi har haft vores selvstændighed, og nogle gange har nogen taget en del af vores land, men vi er da stadig væk et selvstændigt land på væsentlige områder.
Og vi har heldigvis været så kloge, at vi har haft en udvikling, der er gået fra koloni til hjemmestyre til selvstyre for Grønlands vedkommende, og for Færøernes vedkommende har der næsten været en parallel udvikling, en udvikling, hvor vi mere og mere siger: Tag det hjem, hvis I har lyst; administrer det selv, styr selv jeres område – område efter område.
Det er jo den proces, som vi ikke skal være kede af, men være glade ved.
Derfor mener jeg, at man da skal forstå baggrunden for at være selvstændig.
Det er hamrende vigtigt.
Marcus Knuth (V), 2018-05-25:
Jeg mener jo, at i den situation, vi har i dag, hvor vi har et rigsfællesskab og et Landsting i Grønland, har vi det bedste af begge verdener, og det er jo det, jeg synes er så vigtigt at værne om.
Jeg mener, det ville være dybt skadeligt for Grønland og dybt skadeligt for Danmark, hvis man gik ind i en selvstændighed i morgen.
Så lad os bare fokusere på det økonomiske spørgsmål: Kan ordføreren se en grønlandsk selvstændighed, hvor man ikke længere modtager et dansk bloktilskud?
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Det var en af grundene til, at jeg sagde, jeg glædede mig til, at statsministeren ville komme tilbage, for vi er nødt til at prøve at diskutere både det sikkerhedspolitiske og de investeringsmæssige ting og så prøve at se, hvad der er fakta, og hvad der er myter.
Jeg mener, det er en naturlig ting, at hvis vi ikke leverer i forhold til en investeringsfond, jamen så er der andre, der kommer og investerer.
Og hvad skal grønlænderne sige, hvis det er den eneste mulighed?
Så derfor må danskerne jo gøre op med sig selv, om de er med på at lave sådan en investeringsfond.
Og jeg kan fint se, at den har vide perspektiver, især når man også snakker om Arktis og ikke kun om Grønland.
Magni Arge (T), 2018-05-25:
Det er jo sådan, at skiftende statsministre over de sidste mange år har sagt, at man regner med, at Folketinget vil respektere en beslutning fra det færøske folk om, at man ønsker selvstændighed.
Men Danmark har på intet tidspunkt anerkendt færøsk selvbestemmelsesret over for det internationale samfund.
Mener ordføreren, at Danmark burde gøre det?
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Ja, selvfølgelig gør de det.
Jeg mener nu også, at de har gjort det på enkelte områder i praksis ved netop at være en del af den proces, som jo nu i øjeblikket har båret frem til, at man diskuterer forfatningen.
Så på den måde synes jeg, at ja, og det kan man lige så godt sige klart, det er det, Danmark gør, og ja, vi er faktisk en aktiv del af den proces, og selv om der så er debat mellem Danmark og Færøerne, er det det, der sker.
Vi kan i øvrigt prøve at tage alle de problemer, som Venstres ordfører sagde før, på vej mod selvstændigheden.
De er løst i Island f.eks. Der er ikke nogen store problemer med at diskutere, hvordan de klarer sig med forsvar, hvordan de klarer sig med udenrigspolitik.
Det klarer de jo ganske, ganske udmærket, og det ville også kunne lade sig gøre her.
Det ser jeg som en konkret proces, og som jeg sagde før: Den kan ikke vendes, vi kan lige så godt følge med den og få det bedste ud af den.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Ordføreren nævner i sin ordførertale noget om Camp Century, Camp Century, som er en amerikansk militær site på indlandsisen, hvor de også byggede en atomreaktor, som bare er efterladt og i dag udgør en forurening på indlandsisen og en trussel i fremtiden, hvad angår miljøforurening.
Ordføreren nævner også, at tilstandene faktisk er anderledes, end hvad udenrigsministeren og statsministeren lægger ud med, og refererer også til nogle radioprogrammer og nogle rapporter.
Kan ordføreren uddybe det?
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Intet er statisk, selv om vi jo har partier, der drømmer om, at vi får Danmark til Ejderen, og hvad ved jeg, og sætter Grønland under administration.
Intet er statisk, og vi er på en vej med Færøerne og Grønland, der går mod mere selvstændighed.
Det er efter min mening med et fint ord irreversibelt.
Om så det største regeringsparti sætter sig imod det og forklarer, at det ikke er godt, så er den selvstændighedsbevægelse irreversibel, og om 10-15 år, måske 20 år vil begge lande være selvstændige.
De vil have en god økonomi, og de vil have udviklet både erhverv og turisme, sådan at de kan klare sig.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Et af de konkrete tiltag, der har været, er bl.a., at Folketinget i satspuljeforhandlingerne har afsat 10 mio. kr. til at styrke socialområdet i Grønland med særlig fokus på børn og unge.
Jeg synes, det er helt oplagt for Grønlandsudvalget at blive langt mere aktiv i forhold til at sikre, hvad der kommer ud af det sådan helt konkret.
Et andet konkret forslag er en arktisk investeringsfond, som der har været et bredt flertal for i Grønland med undtagelse af et enkelt parti, Partii Naleraq, og jeg har på vegne af Inuit Ataqatigiit gjort rigtig meget lobbyarbejde for at sikre, at der skulle være en arktisk investeringsfond.
Henrik Brodersen (DF), 2018-05-25:
Jamen altså, vi har på alle mulige måder forsøgt at være en aktiv del af, at vi – alle tre nationer i rigsfællesskabet – er ligeværdige folk.
Vi har været med til at sætte penge af i satspuljen til at opretholde De Grønlandske Huse.
Og det er bare for at sige, at vi jo altid står som det sorte får – dem, som det altid bliver sagt om, at de bare er koloniherrer og det ene og det andet og det tredje.
Og der er ikke noget, der er længere væk fra virkeligheden.
Altså, vi ønsker rent faktisk en ligeværdighed i rigsfællesskabet, og så er det sådan set lige meget, om man er dansker, grønlænder eller færing.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Satspuljen og deslige synes jeg det er rigtig godt at samtlige partier støtter op om.
Det er så også til grønlændere her i Danmark.
Ordføreren siger, at han er fortaler for rigsfællesskabet, og at man skal beholde rigsfællesskabet, fordi det er unikt og smukt og det ene og det andet.
Ordføreren snakker også om, at der skal være ligeværdighed i rigsfællesskabet.
Det er der jo ikke.
Hvad er Dansk Folkepartis bud på et ligeværdigt rigsfællesskab?
Henrik Brodersen (DF), 2018-05-25:
Ja, det er, at vi har den samme levestandard, at vi har de samme regler at leve under, og at vi er stensikre på at få en fair behandling, hvis vi skal igennem retssystemet; der har vi nogle udfordringer på Grønland, og det er derfor, jeg siger det.
Altså, de forpligtelser, vi har fra dansk side, hvad angår de ting, der ikke er hjemtaget i Grønland, skal vi da også leve op til.
For jeg mener ikke, at der skal være forskel, om man er opvokset i Nuuk, i Thorshavn eller i København, på at få et godt liv på denne klode, få en god uddannelse.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Lige op til 1979 havde Grønland kun en uddannelsesmulighed, og det var seminariet.
Først efter at Grønland fik hjemmestyre, fik vi igangsat uddannelsessystemet i Grønland, og vi er nået meget langt med det i dag, og det er, fordi det er sket på vores eget initiativ trods 300 års fælles historie med Danmark.
Mener ordføreren, at Grønlands fremtid kun er med Danmark, og i så fald, hvorfor?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Mange tak til ordføreren.
Jeg vil gerne sige tak for de rosende ord i indledningen, og jeg vil gerne kvittere for, at regeringen i en række spørgsmål i hvert fald har været lydhør over for de ønsker, som der er fra grønlandsk side, og det synes jeg sådan set er et rigtig godt udgangspunkt.
Det er jo sådan i politiske forhandlinger, at man må give og tage, og at man ikke altid kan få det hundrede procent, som man gerne vil have det, men sådan er det nu engang.
Jeg synes, det er vigtigt også at tale om de positive ting, som vi sådan set har opnået i Folketinget.
For det er i virkeligheden ikke småting; det er jo relativt store beløb, vi taler om, også når vi snakker om en styrkelse af forsvarsområdet.
Jeg oplever, at den debat, der er om selvstændighed, også bunder i en utilfredshed, og derfor synes jeg, det er ret interessant at se på, hvordan vi kan erstatte den utilfredshed, som der er, med nogle konstruktive, konkrete, gode ting, som fylder rigsfællesskabet ud, kan man sige, eller så der i hvert fald er en bedre relation, så man kan nå hinanden bedre i de kommende år.
Mange tak.
Christian Juhl (EL), 2018-05-25:
Det er jeg fuldstændig enig i, men jeg vil gerne indrømme, at fru Aaja Chemnitz Larsen evne til ikke mindst at tage, når man er i en forhandlingssituation, er større end den, jeg har haft hos de fleste af ministrene, dog med en enkelt undtagelse.
Hvad angår utilfredsheden, tror jeg, det er fuldstændig rigtigt.
Det er meget, meget vigtigt, at vi netop ændrer attituden og siger: Lad os høre, hvad det er, I diskuterer i forbindelse med selvstændighed; lad os høre, hvilke forslag I har om, hvordan vi i fællesskab kunne understøtte en større indsats for børnene i Grønland; og lad os høre, hvad vi ellers kan gøre for at udvikle erhverv, turisme, fiskeri, fiskeindustri osv., for netop der at signalere, at vi vil hinanden, at vi vil hjælpe hinanden, og at vi på ligeværdig vis faktisk gerne vil tættere på hinanden.
Det ville da også fjerne nogle af myterne i Danmark om Grønland, og det ville være rigtig, rigtig godt.
Ja, det kan jeg sagtens.
Camp Century er ikke omfattet af den bevilling til oprydning efter amerikanerne, som er givet, på 180 mio. kr.
Alt andet ville være uanstændigt.
Jeg ved godt, at der ikke findes eksempler på, at amerikanerne har gjort det andre steder, men vi må så være det første eksempel på, at et land siger: Op med pungen; der skal ryddes op.
Jeg synes, at vi sammen med Grønland skal få ryddet op i det radioaktive affald, der ligger der, og få stoppet risikoen for, at det siver ud i havene, og derfor er det vigtigt, at vi siger, at vi sætter initiativer i gang, og så må vi bagefter slås om regningen.
Henrik Brodersen (DF), 2018-05-25:
Grønland har jo den mulighed på sigt at melde sig ud af rigsfællesskabet; det kræver en grundlovsændring, og der er så mange andre ting.
Men hvis det rent faktisk er et ønske fra befolkningerne i Grønland og på Færøerne, er det trods alt en mulighed, vi skal bare have fundet nøglen til det.
Men når man tænker på Grønlands størrelse, beliggenhed, antallet af borgere i Grønland, må jeg sige, at det ser meget, meget svært ud, med hensyn til hvordan man fra Grønlands side simpelt hen skulle kunne varetage sikkerhedspolitikken, suverænitetsophævelse og andet i det omfang, som det kræver, i den verden, vi lever i i dag.
Altså, for 60 år siden så situationen jo meget anderledes ud, end den gør i dag; der er blevet mange flere spillere på verdensmarkedet, som er interesseret i Grønland og det arktiske, og det er jo på godt og ondt.
Aleqa Hammond (NQ), 2018-05-25:
Ordføreren nævnte også den amerikanske tilstedeværelse i form af Pituffik, og nævner også servicekontrakten i Pituffik.
Det er også nævnt i dag af statsministeren, at udenrigspolitikken og sikkerhedspolitikken er underlagt dansk jurisdiktion.
Det er det også under Pituffik, og hvad angår servicekontrakten.
Det havde man ikke styr på.
Man mistede servicekontrakten og dermed Grønlands eneste mulighed for at få lidt ud af amerikanernes tilstedeværelse.
Den forsvandt.
Hvad kan ordføreren sige om det?
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-25:
Bestemt, og tak til spørgeren for kommentarer og spørgsmål.
På linje med den kommende strategi for lgbt-området, hvor vi ved at der skal et langt større fokus på de permanente driftsmidler til de her organisationer, til de her græsrodsinitiativer, så er det helt klart det samme, vi ser i forhold til den her ligeværdige oplysning og uddannelse og kendskab i rigsfællesskabet.
Vi har brug for nogle permanente driftsmidler til de her græsrodsinitiativer for netop at styrke sameksistensen.
Så det kan jeg kun bakke op om.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-05-25:
Når vi ser på konkrete eksempler på racisme og diskrimination, synes jeg også, det er enormt vigtigt, at der er nogle sanktionsmuligheder.
I dag har vi f.eks. Ligebehandlingsnævnet, som har mulighed for at gå ind og undersøge, om der reelt er sket diskrimination eller racisme.
Jeg så gerne, at vi havde nogle flere sanktionsmuligheder, for hvis vi ikke får dokumenteret, at her er der sket reel diskrimination eller racisme, så er det også svært at slå ned på det.
For så bliver det en følelse hos den enkelte, som på en eller anden måde ikke bliver anerkendt.
Jeg tænker, at det i forhold til grønlændere i Danmark kunne være interessant at diskutere, hvad det er for nogle konkrete sanktionsmuligheder, der kunne være dér, hvor der kunne ske diskrimination eller racisme.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-05-25:
Igen tak for kommentarerne.
Jeg synes også, det er vigtigt at lægge mærke til, at rapporten fra Børne- og Socialministeriet fra 2012, der netop italesætter oplevet diskrimination i Danmark på baggrund af etnicitet, konkluderer, at området er forholdsvis ikke bevidstgjort eller belyst i Danmark.
Så vi mangler at have noget større fokus på statistik og tal og også at afdække mørketal for diskrimination i Danmark.
Lige for et par dage siden så vi det i forhold til diskrimination af brune danskere, danskere med minoritetsbaggrund, fra politiets side, hvilket der også skal dæmmes op for.
Så jeg er helt enig med ordføreren i, at vi skal have meget mere fokus på det område.