runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2020-03-31:
Tak for ordet.
Det er endnu et forslag blandt mange, som har til formål at bringe os som samfund så godt igennem coronakrisen som overhovedet muligt, med to elementer, som også den socialdemokratiske ordfører redegjorde for.
Den første del handler om at give noget mere fleksibilitet, i forhold til hvornår virksomhederne skal indsende årsrapporter til Erhvervsstyrelsen.
Der er rigtig mange virksomheder, der er ekstremt presset i øjeblikket, og lovforslaget lægger op til at give lidt ekstra tid – 2 til 3 måneder ekstra – til at få udarbejdet årsregnskaber og få dem sendt ind.
De hjælpepakker, vi laver, kræver i øvrigt også for en rækkes vedkommende en vis involvering af revisorer, og der er simpelt hen en udfordring i at sikre, at der er den fornødne arbejdskraft blandt revisorer til rådighed.
Så det er ganske fornuftigt, at ministeren får den beføjelse til at skubbe tidsfristerne.
Jeg har såmænd også tidligere selv skrevet over til ministeren om forslaget, for jeg hørte fra mange virksomheder og revisorer, at det ville være hjælpsomt.
Så den del støtter vi naturligvis.
Den anden del af lovforslaget, som er en lempelse af lukkeloven, støtter vi også.
Vi står foran påsken, og vi ved, at to af de allerstørste indkøbsdage i vores dagligvarebutikker er onsdag før skærtorsdag og lørdag før påskedag.
Jeg har lyttet til den diskussion og bekymring, der har været, om, at kører vi videre med lukkeloven, som vi kender den, i den her situation, så er der altså en risiko for, at der vil være rigtig, rigtig mange kunder i dagligvarebutikkerne de to dage, og derfor er der også rejst forslaget om, at handelen skulle strækkes ud over flere dage.
Det har vi lyttet til i Venstre og synes, at det giver rigtig god mening, at vi lemper på lukkeloven, således at trykket på dagligvarebutikkerne kan spredes ud over flere dage, således at folk ikke kommer til at stå tæt op og ned ad hinanden, når der skal købes ind til påske.
Forslaget har været på bordet før krisen, hvor jeg også selv var ude at bakke op om det, præcis af samme årsag, altså simpelt hen en bekymring for, at der vil være for mange i vores dagligvarebutikker på kort tid.
Derfor støtter vi naturligvis også, at ministeren får en bemyndigelse til at sørge for, at der kan holdes åbent to yderligere dage i påsken.
Orla Hav (S), 2020-03-31:
Tak for det.
Det er jo ikke nogen hemmelighed at sige, at det på alle måder er en underlig tid, som sætter det danske samfund under et voldsomt pres, og det bærer de forslag, som er fremsat her i salen, jo også præg af, altså at de er forsøg på at lette det pres på hele vores samfund.
Det forslag, som vi skal debattere for nærværende, omfatter to elementer af årsregnskabsloven, hvor det ene er at give virksomhederne mulighed for at udsætte aflæggelsen af årsregnskab i en periode på 2 til 3 måneder.
Det skulle ellers have fundet sted den 31. maj her i 2020, men med lovforslaget her får virksomhederne mulighed for at bruge deres kræfter på at sikre, at virksomheden også består, når vi kommer på den anden side af denne sundhedskrise, som vi er ude i på nuværende tidspunkt, og som jo smitter voldsomt af på vores erhvervsliv.
Vi synes, det er et fornuftigt element at have med inde, at vi rækker erhvervslivet en hånd på den her måde, også sådan arbejdsmæssigt.
Så kan jeg jo se, at der – undskyld mig udtrykket – er kommet en gammel traver ind i det, altså at lukkeloven næsten skulle være årsagen til alverdens ting og sager.
Nu lemper vi så lidt på det, hvor den rest, der er tilbage af lukkeloven, kan få lov til at stå sin prøve, og det her også kan være med til at lette på den måde, som forbrugerne, som borgerne, og som virksomhederne håndterer handelen på.
Det har vi nikket ja til, og det er vi også indstillet på at sige ja til i det efterfølgende stykke arbejde.
Så vi anbefaler lovforslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2020-03-31:
Mange tak til ordførerne for alle bemærkningerne og den meget brede opbakning, der er til lovforslaget her.
Fra regeringens side er vi jo i sagens natur både glade for opbakningen til forslaget, men selvfølgelig også glade for, at vi overhovedet kan hastebehandle forslaget.
Vi står, som alle ved, og som alle i øvrigt også har gjort gældende i deres ordførertaler, i en helt ekstraordinær situation.
Vi har fra regeringens side iværksat en række tiltag for at afbøde de værste konsekvenser for at give tryghed til danske lønmodtagere og for at holde hånden under dansk økonomi.
Med lovforslaget her sikrer vi, at ferie kan udskydes til den efterfølgende ferieafholdelsesperiode, hvis ferien på grund af væsentlige, upåregnelige driftsmæssige hensyn som følge af covid-19 ikke kan holdes i ferieåret.
Formålet med lovforslaget er at sikre særlig og nødvendig arbejdskraft til virksomheder, som på grund af covid-19 har ekstraordinært mange opgaver, herunder ikke mindst vores sundhedsvæsen, politiet og fødevareforsyningen.
Desuden sikrer vi, at lønmodtagernes aflyste ferie kan afvikles på et senere tidspunkt, også selv om dette tidspunkt ligger i et nyt ferieår.
Udskydelsen af ferien kan ske efter aftale mellem arbejdsgiveren og lønmodtageren, og hvis det viser sig nødvendigt, kan det ske ved arbejdsgiverens pålæg.
Lovforslaget giver også mulighed for, at arbejdsmarkedets parter kan aftale, i hvilke andre situationer i forbindelse med covid-19 der kan ske udskydelse af ferie til en efterfølgende afholdelsesperiode.
Det er i tråd med den aftale, der netop er indgået på det offentlige område om afvikling af frihed i forbindelse med covid-19.
Her blev parterne enige om at søge løsninger for medarbejdere, der afskæres fra at holde ferie, der ikke kan overføres til afholdelse i ferieåret 2020-21.
Og det er nødvendigt, for påsken står for døren, og ferieåret slutter den 30. april, og det er ikke sandsynligt, at vi inden da er tilbage til den virkelighed, som vi kendte for bare en måned siden.
Under behandlingen spurgte ordføreren for Dansk Folkeparti, hr. Bent Bøgsted, ind til muligheden for, at lønmodtagere kan få den udskudte ferie udbetalt.
I det omfang, lønmodtageren kan få ferien udbetalt efter ferielovens almindelige regler, kan ferien fortsat udbetales.
Udbetaling af den femte ferieuge efter indeværende ferieårs udløb er derfor fortsat muligt, selv om ferien er udskudt efter forslaget, hvis altså betingelserne for udbetaling i øvrigt er opfyldt.
Lovforslaget træder i kraft hurtigst muligt.
Jeg er overbevist om, at vi med det her lovforslag og de øvrige tiltag kan være med til at få både arbejdsgivere og lønmodtagere bedre igennem den svære situation, vi står i.
Det er også min forventning, at både arbejdsgivere og lønmodtagere på den baggrund fortsætter med at udvise det meget store samfundssind, vi ser i alle dele af det danske samfund lige nu.
Jeg vil gerne takke for drøftelsen i dag og ser frem til den forestående behandling i udvalget.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-03-31:
Også i Liberal Alliance støtter vi det her lovforslag.
Det er godt, at nogle af de mennesker, der trækker et meget stort læs i de her dage, fordi det er nødvendigt for samfundet og for deres arbejdsgivere, hvad enten det er offentligt eller privat, kan holde noget ekstra ferie, som de ikke har kunnet holde nu her, senere på ferieåret, altså det nye af slagsen.
Det mener vi er fornuftigt, og derfor bakker vi op om lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-03-31:
Endnu et tiltag for at adressere coronaproblematikken
– jeg vil godt rose regeringen for at være handlekraftig også på det her område, så vi støtter det.
Jeppe Bruus (S), 2020-04-02:
Men nu kender jeg jo både Enhedslisten og ordføreren som hæderlige folk.
Og det, som ordføreren har stået og sagt her på talerstolen, er jo lodret forkert – det er jo simpelt hen lodret forkert , når ordføreren står og siger, at regeringen nægtede at dele det her lovforslag op.
Vil hr. Søren Søndergaard ikke berigtige det, som hr. Søren Søndergaard har stået og sagt på talerstolen?
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-04-02:
Uha, hr. Søren Søndergaard får jo minderne om min ikke så fjerne politiske fortid til at vælte frem, så det kan jeg kun bekræfte.
Søren Søndergaard (EL), 2020-04-02:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille nævnte, at det kan være, at store oppositionspartier en gang imellem kan få brug for stemmerne fra mindre partier, der ellers støtter regeringen, og det kan jeg da genkende.
Men jeg vil bare høre, om hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille kan bekræfte, at det også godt kan være, at regeringspartiet nogle gange kan have brug for støtte fra mindre støttepartier i deres lovgivning.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-04-02:
Det eneste, der er virkelig, virkelig mærkeligt, er, at Nye Borgerlige og fru Pernille Vermund bruger den situation, der er opstået, til at få egen, i forvejen vedtaget, politik sneget ind i hastelovgivning for at stemme for det, som vi alle sammen er enige om.
Og det, som er virkelig, virkelig overraskende, er, at fru Pernille Vermund endda står og indrømmer det for Folketinget.
Pernille Vermund (NB), 2020-04-02:
Jo, men nu sidder jeg jo i Folketinget, og det gør Nye Borgerlige også, fordi vi har en politisk dagsorden.
Vi har nogle ønsker om, hvordan vores samfund skal udvikle sig, og det ville jo være virkelig, virkelig mærkeligt, hvis ikke vi brugte de øjne, som vi i øvrigt ser på samfundet med, i denne situation.
Altså, skulle vi bare agere stemmekvæg for en regering?
Det er da om noget i strid med tanken om folkestyret og folkestyrets ånd.
Vi kæmper for det, som er vigtigt for Nye Borgerlige, og som vi mener er vigtigt for Danmark, og det gør vi nu, det gjorde vi før coronakrisen, og det kommer vi også til at gøre efter coronakrisen.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-04-02:
Jeg mener faktisk, at man skal tage ansvar, også i den situation, hvor man netop kaster mange milliarder ud i samfundet, i forhold til hvordan man passer på dem.
En af mine hovedpointer i det indlæg, som jeg lige har holdt, var jo, at hvis man nu havde vist et lidt mere udstrakt hensyn til hinanden, hvis man nu havde ønsket at satse på det, som var det relevante, at satse på lovkvaliteten, så kunne man nok godt have fundet hinanden i en væg til væg-aftale omkring de her emner.
Det er i hvert fald min egen overbevisning, at det kunne have ladet sig gøre.
Men fru Pernille Vermund kunne jo ikke som så ofte før afstå fristelsen for at få det hele til at handle om udlændingepolitik, fordi det er det, det handler om, når fru Pernille Vermund vågner om morgenen, og når fru Pernille Vermund går i seng om aftenen.
Jeg synes bare, at det her skulle handle om den sundhedskrise, vi står i, og ikke om Nye Borgerliges partiprogram.
Pernille Vermund (NB), 2020-04-02:
Til gengæld er ny kriminalitet jo blomstret op, og det er kriminalitet, som er forbundet med den coronasituation, vi står i i dag.
Vi har set de første eksempler på det, og jeg kan godt grue for, at de meget, meget store hjælpepakker, som vi jo har forhandlet frem, og som vi i hele Folketinget bakker op om, bliver de næste, der bliver udsat for spekulation og bedrageri osv. Mener ordføreren virkelig ikke, når vi nu står i den her helt ekstreme situation, som har betydet, at vi kommer til at kaste milliarder ud i samfundet, at det faktisk kræver en ekstra stram hånd om de milliarder, og at hvis man forbryder sig mod loven, skal det også straffes hårdere?
Peter Skaarup (DF), 2020-04-02:
Tak for det.
Jeg synes jo egentlig, at det er helt fair, at hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille med den efterhånden sådan pænt lange erfaring som folketingsmedlem, han har, sådan lige kommer med en løftet pegefinger over for os alle sammen og siger ting og sager.
Jeg mener så ikke, at hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille har ret her, for der bliver spurgt, om vi har en kriminalitetskrise.
Jeg mener faktisk, vi kan se på de historier, der kommer ind i de her dage, at ja, lige såvel som vi har en sundhedskrise med corona, der giver nogle kæmpe udfordringer for vores samfund, har vi da også en krise, hvad angår, at kriminelle elementer prøver at udnytte den situation til alle mulige narrestreger og kriminalitet, der faktisk er forfærdelig, fordi det går ud over andre mennesker, der er i en svær situation.
Der er da brug for, at vi sætter ind over for det.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-04-02:
Altså, jeg synes faktisk ikke, det er et spørgsmål, jeg sådan kan besvare.
Jeg synes, det er ærgerligt, at der sidder partier herinde, som ikke har villet være med til at dele det op; det synes jeg var en service man godt kunne yde, så flest muligt af os kunne være med i det her lovforslag, som jeg synes er både rigtigt og vigtigt.
Søren Søndergaard (EL), 2020-04-02:
Jeg skal skam også nok spørge Socialdemokratiet, men det kunne godt være, at SF's ordfører havde en overvejelse om, hvordan det kan være, at man i den grad insisterer på et forslag – for man kunne jo have ladet være med at stemme for Dansk Folkepartis ændringsforslag – som man selv siger ikke har nogen praktisk betydning.
Det virker næsten, som om man ligesom har været interesseret i at få den her konfrontation og få en alliance, og det er jo lykkedes; det må vi sige.
Altså, alliancen mellem Socialdemokratiet, fru Inger Støjberg, Dansk Folkeparti og Nye Borgerlige er jo fuldstændig klar.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-04-02:
Det tænker jeg jo nok er et spørgsmål, man må rette til justitsministeren, men jeg ved, at justitsministeren i hvert fald har forsøgt at få opdelt lovforslaget, og det har der så desværre ikke været opbakning til.
Det synes jeg personligt er rigtig ærgerligt.
Jeg kunne godt have undt Enhedslisten, at de kunne være med i det her forslag, for jeg ved, at Enhedslisten har været rigtig enige i meget af materien i det her lovforslag.
Søren Søndergaard (EL), 2020-04-02:
Jeg vil godt sige tak til SF's ordfører for forsøget på at give alle mulighed for at være med til de dele af det, de var enige i.
Det var der så andre partier, der ikke gjorde, men jeg takker for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge SF's ordfører, hvad SF's ordfører tror er begrundelsen for, at man insisterer så meget, at man sætter den brede enighed over styr, på et forslag, som man selv skriver ikke har nogen praktisk betydning.
Hvad tror SF's ordfører egentlig er grunden til, at regeringen insisterer så meget på det?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-04-02:
Jeg forstår betænkningsbidraget sådan, at det også gælder for patienter.
I svaret på spørgsmål nr. 91 står der, at det f.eks. gælder for sundhedspersonale, ergo gælder det også for patienter.
Samira Nawa (RV), 2020-04-02:
Der har været en del snak omkring det her med en bagatelgrænse for rapserier af håndsprit, og jeg vil høre SF's ordfører, hvordan man forstår betænkningsbidraget: om det kun gælder for personale, eller om det også gælder for patienter.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-04-02:
Jamen jeg skal ikke tolke på Socialdemokraternes indlæg.
Jeg har læst svaret på selve spørgsmålet, hvor hr. Peter Skaarup eller Nye Borgerlige – det kan jeg sådan set ikke huske – spørger til udvisningsreglerne, og der står, at det stort set ikke har nogen betydning, ikke nogen praktisk betydning, og det er det, jeg henholder mig til.
Det er det svar, jeg har fået fra justitsministeren, og det må jeg ligesom regne med er det, der gælder.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-02:
Det var bare ikke det, jeg spurgte om, for jeg spurgte til det, at Socialdemokraterne her fra talerstolen siger, at det faktisk er vigtigt, at vi sætter ind på den her måde over for dem, der er udlændinge og misbruger situationen, ved at der kommer nogle stramninger ind omkring udvisningsreglerne.
For det er jo konkret sådan med den trappestigemodel, der er, at det har en effekt, når vi slår fast, at man også, selv om man har været i Danmark i lidt længere tid, kan blive udvist på baggrund af det her lovforslag.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2020-04-02:
Jeg kan henholde mig til det svar, som er afgivet af justitsministeren, hvor der står, at det stort set ikke har nogen praktisk betydning, og det må jo stå til troende, i forhold til hvordan det her skal forstås.
Vi kommer til at sige nej til det.
Vi synes, at der sådan set er udmærkede regler for udvisning i lovgivningen allerede i dag.
De er også, tror jeg, egnede fuldt ud til formålet.
Pernille Vermund (NB), 2020-04-02:
Tak til regeringen for at støtte Nye Borgerlige og DF's ændringsforslag.
Det har vakt en del debat her i salen i dag, og som det er blevet sagt tidligere, er det jo desværre sådan, det er, når vi taler udlændinge.
Der har været versioner om, at ændringsforslaget ikke får den store betydning, og så har der været versioner om, at det var rigtig godt at få det med, fordi det sender et kraftigt signal.
Der er ikke nogen tvivl om, at den her krise, selv om den er dyb, forhåbentlig strækker sig over en afgrænset periode, og derfor vil antallet af personer, der begår kriminalitet, også være begrænset i sådan et større perspektiv.
Så på den måde kan man jo godt spørge: Hvor mange er det, det drejer sig om?
Men det er jo en ret grov form for kriminalitet, og derfor er jeg glad for, at regeringen og Socialdemokratiet bakker op om, at det selvfølgelig også skal have konsekvenser for de udlændinge, der har været her i længere tid.
Men hvis det ikke er det store antal, det drejer sig om, og hvis det alligevel er begrænset – vi var jo gerne gået videre i Nye Borgerlige; vi ville gerne have sagt, at det her skal gælde for alle, og ikke alle de der forbehold, man altid har – så er det bemærkelsesværdigt, at der er partier på venstrefløjen, som finder det så vederstyggeligt med et så afgrænset forslag, at man ikke vil være med.
Hvad tænker ministeren om det?
Nick Hækkerup (S), 2020-04-02:
Hvorfor er det relevant?
Hvorfor er det relevant?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Samira Nawa (RV), 2020-04-02:
Den radikale retsordfører, hr. Kristian Hegaard, har i flere skriftlige spørgsmål spurgt ind til, hvor der er domme eller retspraksis, som netop understøtter de her eksempler.
Vil ministeren i dag pege på domme eller retspraksis, hvor det gør sig gældende?
Nick Hækkerup (S), 2020-04-02:
Når man starter sit spørgsmål på den måde, bliver jeg nødt til at anholde præmissen om, at der ikke foregår noget kriminalitet, som relaterer sig til coronavirussen.
Altså, for et par dage siden havde vi 10 tricktyverier.
Vi havde 29 tilfælde af tyveri og indbrud, hvor der var blevet stjålet værnemidler.
Vi har 114 tilfælde af bedrageri.
Vi har 26 mistænkelige internetdomæner – det kan godt være, at de ikke er kriminelle, men det er nogle, som vi nu vil kunne komme efter.
Så det der med at lave sådan en antagelse om, at det her er ligegyldigt, er forkert.
Det passer simpelt hen ikke.
Til den anden del af spørgsmålet har jeg svaret ganske klart, at der er givet et eksempel på, hvad det kunne være.
Et eksempel er jo ikke en udtømmende opremsning.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at udover, at jeg kan give det eksempel, som jo er et konstrueret eksempel, er det altså vurderingen, at den her opstramning har meget begrænset praktisk betydning.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-02:
Jeg synes, det var meget godt lige at få den del med fra justitsministeren, for det understreger jo så, må vi gå ud fra, når regeringen siger det på den her måde og ministeren siger det på den her måde, at det ikke er ligegyldigt – at så er det faktisk vigtigt, at vi sender et signal her, der ikke er til at misforstå.
Det er så det juridiske.
Og én ting, jeg i øvrigt vil sige her, er, at vi jo lige nu sender masser af signaler herinde fra Folketinget; statsministeren sender signaler hver evig eneste dag om, hvad vi skal gøre, og hvad vi ikke skal gøre.
Her sender vi et klart signal til udlændinge om, at man skal rette ind og opføre sig ordentligt.
Det synes vi i Dansk Folkeparti er fornuftigt.
Nick Hækkerup (S), 2020-04-02:
Det er ikke ligegyldigt, men det forventes at have meget begrænset praktisk betydning.
Kan man komme i tanke om tilfælde, hvor man ville sige, at her ville det få betydning?
Det kan man godt, og det kan godt være, at det her eksempel ikke holder helt, men det holder sådan cirka 99 pct. sikkert.
Vi skal have en udlænding, som har lovligt ophold i Danmark, som har været her i, lad os sige 6 år, som er kommet hertil som voksen, som ikke har stiftet familie, som sælger forfalsket håndsprit for 25.000 kr., og som under normale omstændigheder ville blive idømt 2 måneders fængsel.
Han ville ikke blive udvist med de regler, vi har i dag.
Med de regler, der bliver vedtaget, vil han givetvis blive udvist; jeg ved godt, det er dommernes afgørelse ud fra den konkrete omstændighed osv., men alt andet lige er det et eksempel.
Ja, det synes jeg.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-04-02:
Jeg synes, det er helt fair, at man diskuterer de ting, som kommer i kølvandet på den sundhedskrise, som vi står i.
Det er jo helt fair.
Jeg står ikke her og er fortaler for, at man ikke kan tale om ting på det retspolitiske område.
Det, jeg bare sagde, var, at der er nogle ting, som er mere åbenlyse end andre i forhold til det her, nogle ting, hvor man kan sige: Okay, her er en problematik, den må vi gå ind og løse, og det kan have en hastende karakter.
Fru Pernille Vermund fra Nye Borgerlige indrømmede jo for kort tid siden, at ja, det er sådan, Nye Borgerlige fører politik i krisetider.
Det havde jeg bare ikke forventet af Dansk Folkeparti.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-04-02:
Jamen jeg vil sige det på den måde, at jeg ikke synes, at det klæder nogen af de store partier at klemme nogen af de små partier.
Der er ingen forskel i mine synspunkter, hvad enten det handler om Enhedslisten, Nye Borgerlige, Venstre, Dansk Folkeparti eller Socialdemokratiet.
Inger Støjberg (V), 2020-04-02:
Jeg ved jo også, at hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille selv stemte for, at man skulle opdele epidemiloven tidligere her på ugen, og det er jo fint.
Men når jeg spørger, er det jo, fordi regeringen sagde nej til Nye Borgerliges ønske om at få opdelt epidemiloven i sin tid.
Det er bare for at sige, at det jo må gælde begge veje.
Når hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille ligesom gør sig til talsmand og næsten dommer over, at vi skulle opdele den her lovgivning, som jeg ikke mener bør opdeles, så må hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille lige så vel skulle korrekse til den anden side af Folketingssalen, i og med at regeringen nægtede at følge Nye Borgerliges ønske tidligere på ugen.
Simon Emil Ammitzbøll-Bille (UFG), 2020-04-02:
Først vil jeg sige, at jeg er uenig med fru Inger Støjberg i det indledende, altså det her med, at det er godt lige at lempe en klassisk mærkesag ind, når man skal prøve at lave hastelovgivning.
Det er jo fair nok, at man har klassiske mærkesager, men dem skulle vi så bare tage på den helt almindelige måde og sørge for, lovgivningskvaliteten er i orden.
Det er jo derfor, at der er nogle regler bl.a. i grundloven, der sørger for, at man sikrer en ordentlig lovgivningsmæssig kvalitet.
Så vil jeg sige om det andet, at jeg tror, at det eneste tidspunkt, hvor jeg har været udfordret på min holdning omkring det, var, da jeg var kollega med fru Inger Støjberg som minister i en regering, for da var der jo andre end os selv, der kunne bestemme, hvad vi skulle gøre.
For jeg synes faktisk, at princippet generelt om at forfægte, at man skal dele lovforslag op, er et godt princip.
Det er generelt et godt princip.
Nogle gange kan det selvfølgelig foreslås på måder, hvor det ikke giver mening og derfor ødelægger lovbehandlingen, og så er det jo et spørgsmål om lovgivningskvalitet.
Inger Støjberg (V), 2020-04-02:
Nu skal vi jo passe meget på, at det her ikke bliver sådan en diskussion om, hvem der har mest ret til at korrekse andre.
Det er det lige ved at blive nu.
Altså, jeg kan nu ikke se, at der er noget galt i, at partier her i Folketinget byder ind i en proces som den her, jo også for at kæmpe for den politik, man normalt kæmper for.
Men det, der lige fik mig til at tage ordet, var egentlig den diskussion, der er omkring, hvorvidt lovforslaget skulle deles op eller ej.
Det er jo et fint princip, hr. Simon Emil Ammitzbøll-Bille ligesom gør sig til talsmand for, altså at man skal dele lovforslag op, også i processer som dem her.