Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-11-22:
Jeg vil gerne sige tillykke med sejren til hr. Ole Birk Olesen.
En ladeport er åbnet til privatisering af almene boliger, som er bygget i fællesskabet af fællesskabet og nu risikerer at blive privatiseret.
Efter to vedtagne ændringsforslag ved andenbehandlingen har vi haft en udvalgsbehandling – på trods af hvad der blev stemt i Folketingssalen – og der ligger så en række udtalelser fra partierne om de ændringsforslag, der er.
Jeg synes, at det er lidt tankevækkende der, at Socialdemokratiets medlemmer ligesom fuldt ud glæder sig over det her lovforslags intentioner om at bekæmpe de her parallelsamfund, og så synes jeg faktisk, at det er interessant at se, hvor parallelsamfundene så er.
Er de i Sundparken i Horsens?
Det har jeg ikke fået øje på, da jeg besøgte dem.
Jeg synes også, at det er interessant at se, hvad forskerne udtaler om det her.
Bl.a. kunne man læse i går i en artikel, at der ikke findes ghettoer i Danmark ud fra en forskningsmæssig definition af begrebet.
Anvendelse af ghettobegrebet fører til en øget stigmatisering af de områder, der søges hjulpet, hvilket i sig selv har en negativ effekt og i visse tilfælde direkte medvirker til at forværre problemerne.
, da der ikke findes evidens for, at nedrivning, ekspropriering, nedlæggelse, salg af almene familieboliger løser sociale problemer eller mindsker kriminalitet og giver øget tryghed.
Der findes ikke begrundelser, evidens eller forskning, der underbygger, at 60 pct. nedrivning, nedlæggelse medfører det, man har tilsigtet.
Men derimod er der evidens for, at nedrivning spreder problemerne.
Der er sådan set forskningsmæssig evidens for, at nedrivning, ekspropriation, nedlæggelse eller salg af boliger i de stigmatiserede boligområder spreder og flytter problemerne til andre lignende områder.
Lokale netværk og social kapital ødelægges, hvilket modvirker løsninger af de sociale problemer, man politisk har signaleret at man gerne vil afhjælpe.
Jeg synes, at det er interessant, når forskere så markant præciserer, hvad de ser som problemet i den her lovgivning, og derfor synes jeg ikke rigtigt, at Socialdemokratiets glæde over, at nu har de været med til to ændringsforslag, holder vand, fordi er det i de seks boligområder, som ændringsforslagene vedrører, at man har de her såkaldte parallelsamfund?
Er det det, der præger Sundparken i Horsens?
Nej, det er sådan set, at der er en masse mennesker uden arbejde, som bor i det område, og som bør hjælpes med at få et arbejde.
Enhedslisten noterer sig, at man i forbindelse med den her behandling af lovforslaget har fundet på to ændringer, og vi har via den her udvalgsbehandling fundet frem til, at det er helt tilfældigt, at man så vælger at lægge et snit ved 2.100 beboere, og så er der så seks boligområder, som har mulighed for, at man kan søge en dispensation, og de seks områder er Munkebo i Kolding, Motalavej i Slagelse, Korskærparken i Fredericia, Agervang i Holbæk, Sundparken i Horsens og Finlandsparken i Vejle.
Vi har også fået afklaret, at hvis nu man laver en dispensationsansøgning, kan man ikke opnå, at der overhovedet ikke skal nedlægges almene familieboliger i de seks områder.
Det er et af svarene, der er kommet via den her udvalgsbehandling, og på den måde var det jo godt med en udvalgsbehandling.
Det, der står i tekstbemærkningerne til lovforslaget, er, at man kan forestille sig en dispensation, hvor man kun skal være reduceret ned til 50 eller 60 pct. almene familieboliger.
Men der er altså ikke mulighed for at lave en lokal løsning, hvor man så på området og fandt frem til, at her har vi sådan set ikke parallelsamfund, og vi er derfor kommet til den konklusion i samarbejde boligforening og kommune, at man bør lave en plan, hvor man ikke sælger eller nedriver gode almene familieboliger.
Er det så gode almene familieboliger?
Det er altså penge, som beboerne har sparet op, det er penge, som er kommet fra Landsbyggefonden, som er beboernes fælles opsparing, og så har man vedtaget en renovering og er kommet frem til at have nogle bedre boliger, og så kommer der så et lovforslag, som ændrer på den virkelighed, og som kan resultere i, at vi har 16 områder i Danmark, hvor man ender med, at beboernes boliger rives ned.
Hvis det er sådan, at man skal ind og lave ændringer i lovforslaget, som der er sket på det sidste, havde det været mere rimeligt, at man havde lavet det som en generel dispensationsmulighed, at man havde haft mulighed for efter en dialog med kommune og boligforening at komme frem til, at her har vi altså ikke et parallelsamfund, og derfor bør man ikke rive så mange boliger ned eller sælge så mange boliger.
Men jeg kan godt forstå, at der er nogle politikere, der er glade for det her forslag.
Jeg kan godt forstå, at Liberal Alliance er glad for det, fordi det er en ladeport til, at en løsning, hvis man skal opfylde lovens betingelser, er at sælge boliger.
Jeg synes, at det er helt uforståeligt, at Socialdemokratiet og SF er med på det her lovforslag.
Grundlæggende burde de to partier være et helt andet sted, være uden for de her aftaler, så der var håb om, at vi efter et valg med et andet flertal kunne lave om på det.
Nu har man i stedet for indgået den her parallelsamfundsaftale og styrer i retning af at nedlægge gode familieboliger.
Jeg synes, at det her er en svær sag, fordi det er, som om grundloven ikke gælder for mennesker, der bor i de almene boliger.
Jeg har fået mange kommentarer i de her processer, og jeg synes ikke, at der er svar på ret mange af spørgsmålene.
Et af udsagnene er: Flertallet skaber problemer frem for at løse dem.
Et andet spørgsmål: Hvor er det, de fattigste skal bo?
Er der andre sociale problemer, der kan løses ved at rive boliger ned?
Hvor skal de mennesker flytte hen, som har betalt for renoveringerne, og som nu får fjernet deres bolig?
Der er heldigvis en kamp derude, der fortsætter, og jeg synes bl.a., at der er et rigtig godt arrangement i Aarhus den 30. november.
Det er så dagen før, at den her lov træder i kraft.
Det er dagen før, at der offentliggøres en ny såkaldt ghettoliste.
På den liste kan der være nye boligområder, der kommer på, fordi det, der er effekten ude i kommunerne, er, at når man ikke vil anvise til de her 16 boligområder, kommer kommunen jo til at anvise folk uden arbejde til andre boligområder, og dermed er der en sneboldeffekt, som kan medføre, at så er der andre områder, som kommer på de såkaldte ghettolister, og har man stået der længe nok, er man en såkaldt hård ghetto, og så kommer man ud i, at man står der, hvor man skal til at privatisere gode almene boliger eller rive dem ned.
Det er en helt urimelig vej at gå. Enhedslisten mener, at der er nogle områder, hvor der er sociale problemer, og der skal fokus jo selvfølgelig være på at løse de sociale problemer.
og det har været beskæmmende at deltage i de her forhandlinger op til aftalen mod parallelsamfund, at der var så lidt fokus på, hvordan man hjælper de her mennesker.
Det eneste, man havde fokus på, var, om man skulle forhindre nogle på kontanthjælp til at flytte ind i nogle bestemte områder, eller om man skulle tage halvdelen af deres kontanthjælp fra dem, i stedet for at have fokus på, at der måske i Beskæftigelsesministeriet kunne være ressourcer, der kunne angive, hvordan man kunne lave en god beskæftigelsesindsats i de her områder.
Der sker jo noget ude i kommunerne.
Men man er jo bare i den situation, at når de har stået på de her forbandede lister længe nok, kommer man frem til en dato, hvor der skal laves en plan for afvikling af 60 pct. af de almene familieboliger, uanset hvad man gør for at løfte beskæftigelsesindsatsen.
Så man kan roligt sige, at det her er lovgivning, som reelt er med tilbagevirkende kraft, fordi det bygger på gamle data, og jeg synes ikke, at det er Folketinget værdigt, at man vedtager den type love.
Den aktion, der er i Aarhus den 30. november, er sådan set en menneskekæde, som samles og rækker hånden ud mennesker imellem, og hvor man laver en menneskekæde mellem Gellerup og Bispehaven, som er to områder i Aarhus, som står over for, at byrådet vil nedrive 1.000 boliger.
Det er også meget specielt at opleve, at der er kommuner, som implementerer aftaler, inden lovforslaget her bliver vedtaget i dag, og inden den træder i kraft den 1. december.
Jeg synes, at det er en helt forkert vej at gå.
De kommuner burde i stedet have afventet, at Folketinget her i dag ved tredjebehandlingen vedtager et eller andet.
Jeg synes også, at det er tankevækkende, når jeg får breve fra boligområder, hvor man har været ude at spørge beboerne, og så modtager jeg et godt postkort om, at 1.473 beboere protesterer mod den her lovgivning, og at de ikke har tænkt sig at flytte.
Jeg kan kun opfordre til, at protesterne fortsætter mod det her lovforslag, også efter at det er blevet vedtaget.