runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Det er jo mange års misligholdelse af vores offentlige sundhedsvæsen, som er en stor del af årsagen til det her.
Det er jo det faktum, at man har underfinansieret velfærden med omkring 50 mia. kr. siden finanskrisen.
Men for at være helt ærlig tror jeg ikke, det problem vil blive løst med Liberal Alliances økonomiske planer, som jo fører til, at vi skal af med, er det 90.000 eller 100.000 offentligt ansatte.
Det tror jeg altså ikke vil gøre det offentlige sundhedsvæsen eller andre dele af den offentlige velfærd bedre fungerende end i dag, desværre.
Jamen forslaget er jo fremsat på baggrund af den her henvendelse fra de sundhedsfagligt ansatte, altså 100.000 sundhedsfagligt ansatte, som har hejst et advarselsflag og sagt, at det her mener de er meget vigtigt bliver en del af den her debat bagefter.
Det er jo rigtigt, at der er ventetidsgarantier på nogle områder, men det er jo på de færreste.
Jeg har jo givet en række eksempler i debatten i dag på, at det er, som jeg siger: at folk med en sundhedsforsikring eller penge kan springe over i køen til en lang række behandlinger og diagnosticeringer hos speciallæger.
Maria Durhuus (S), 2024-02-22:
Det anerkender jeg fuldt ud at de kan.
Der er også nogle, som, hvis de har penge nok på kontoen, kan betale for det uden om en forsikring.
Og sådan er det jo.
Men det, jeg er optaget af, er, at vi ligesom får trukket den her tilbage og får kigget på det, ud fra at alt, hvad der ligesom sker, jo er et produkt af noget, der er sket op igennem tiden, altså at vi har en sundhedssektor nu, der kalder på, at den skal følge med tiden, og at vi skal have den opjusteret.
Jeg er ked af, at vi ligesom allerede nu skal til at lave beslutningsforslag om, hvad vi gerne vil debattere af Sundhedsstrukturkommissionen anbefalinger, for der er jo mange bekymringer.
Det er ikke kun den private sektor; der er mange bekymringer, vi alle sammen går og venter på Sundhedsstrukturkommissionens anbefalinger til.
Jeg er bekymret over, at vi allerede nu står her i salen og prøver at pege det i en retning af noget, vi mener politisk er vigtigt, og ikke kigger på en samlet Sundhedsstrukturkommissions anbefalinger.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Det synes jeg er fair, men jeg bliver lidt bekymret over den her kommentar om, at sådan er det jo, altså i forhold til det der med, at folk kan købe sig til det.
For sådan har det jo ikke været historisk i Danmark; der har vi ikke haft en privat sundhedssektor, hvor man kunne købe sig til – enten via køb eller forsikringer – at springe over alle andre i køen.
Det er en ny udvikling, vi har fået, og som er blevet stærkere og stærkere.
Og jeg er også glad for, at Socialdemokratiets ordfører siger, at ordføreren er enig i, at vi skal have den her drøftelse.
Det tager jeg sådan set positivt ned.
Mette Thiesen (DF), 2024-02-22:
Når nu vi har den her drøftelse og jeg sådan set opfatter, at alle rundt om bordet, havde jeg nær sagt, er interesseret i at sikre, at vi har et sundhedsvæsen i verdensklasse, kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, hvad ordføreren så mener om det ubestridelige faktum, at det private jo bød ind med over 80 specialer og sagde: Her har vi ledig kapacitet, her kan vi hjælpe til.
Og så blev der fra det offentliges side godkendt, jeg tror, det var 11 eller 13 specialer, om hvilke man sagde: Det kan vi godt bruge.
Hvad tænker ordføreren om det?
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Det mener vi er den bedste måde at udnytte kapaciteten på, og det er der også en række undersøgelser der peger på.
Det er ikke på grund af et eller andet med, at nogle er onde, eller hvad det var, ordføreren sagde, da ordføreren var på talerstolen.
Det er, fordi vi kan se nogle konsekvenser.
Vi kan se, at de private sygehuse ikke tager samme ansvar for uddannelse.
Vi kan se, at de afviser de mest komplicerede patienter, som så ryger tilbage til det offentlige.
Vi kan se, at hvis det går galt under operationer eller andet, så er det ofte det offentlige, der hænger på genbehandlinger osv. osv. Så der er nogle store problemer.
Det er ikke så enkelt, som det ser ud, og lige nu har vi det kapacitetsproblem, der gør, at der jo kun er det personale, der er, og når det personale bliver trukket over i private sygehuse, som, om jeg så må sige, cherrypicker lidt, hvad de gerne vil, og hvad de ikke vil, så rammer det altså patienterne, altså alle danskerne, der gerne vil have adgang til en god sundhedspleje.
Mette Thiesen (DF), 2024-02-22:
Der er ikke et dræn over i det private, som min ordførerkollega fra Liberal Alliance også lige har sagt.
Det taler tallene deres tydelige sprog om.
Så er jeg også bare nødt til at sige, at det private gerne vil byde ind med uddannelse, men at de ikke må på rigtig, rigtig mange forskellige områder.
I øvrigt er der, som jeg også sagde i min ordførertale, en exceptionelt dårlig koordinering fra det offentlige over i det private og den anden vej rundt.
Faktisk virker det mere, som om det offentlige forsøger at holde på patienterne i stedet for at hjælpe dem videre til det rette tilbud, som så kan være privat.
Men ordføreren forholdt sig bare ikke til det faktum, at man jo netop har budt ind fra det privates side.
Så hvis jeg hører ordføreren rigtigt, vil ordføreren hellere have, at man får en dårlig behandling i det offentlige, i stedet for at man får den rigtige behandling i det private.
Er det korrekt forstået?
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Absolut ikke.
Vi skal bruge den kapacitet, vi har i dag.
Jeg synes ikke, vi skal understøtte en stigende privatisering af vores sundhedsvæsen.
Jeg synes, vi skal forsøge at opbygge et offentligt sundhedsvæsen, som er stærkt, og som opfylder de behov, som danskerne har.
Der er nogle modsætninger her, og der er et dræn.
Det ved vi.
Det kan godt være, at det ikke i lige så høj grad gælder sygeplejersker som f.eks. højt specialiserede læger, men der er et dræn, og kapaciteten kan kun bruges ét sted.
Men det, jeg egentlig har drøftet mest i dag, handler jo ikke så meget om privathospitalerne.
Vi ser det nu rykke derind, og at det er folkepensionisten, der bliver sprunget over i køen, også når det gælder f.eks. speciallægerne.
Det synes jeg er stærkt bekymrende.
Pernille Vermund (LA), 2024-02-22:
Tak, og tak til ordføreren og Enhedslisten for at have fremsat det her forslag, som jo i overskriften lyder som noget, man burde kunne bakke bredt op om, men som i indholdet bliver så farvet, at det alligevel bliver svært, som jeg hører det rundt i salen her.
Når jeg stiller et spørgsmål, er det, fordi det er lidt interessant, at vi har en fælles forståelse af, at vi gerne vil finansiere sundhed over skatten, og så er der nogle partier, der siger, at uagtet at de gerne vil betale det over skatten, er det vigtigt for dem, at det er en offentlig leverandør frem for både offentlige og private leverandører, der leverer ydelserne.
Jeg kunne forstå det, hvis man sådan kiggede ud og sagde, at okay, de private leverandører laver væsentlig flere fejl, folk dør på stribe, og kunderne er utilfredse, men det er jo ikke det der sker, tværtimod.
Et stigende antal danskere tegner en sundhedsforsikring, fordi de ikke er trygge ved eller tilfredse med den service, man kan få i det offentlige.
Det er jo en falliterklæring.
Kan ordføreren ikke se, at hvis man i højere grad ligestillede private og offentlige og stadig sikrede, at det her blev betalt over skatten, så folk ikke behøvede at tegne en sundhedsforsikring, men at man ligestillede udbyderne og dermed gav borgerne bedre rettigheder, så ville man ikke få den diskussion om, at folk kunne springe køen over?
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Når det gælder en af de drøftelser, vi har haft i dag, nemlig om vores speciallæger, så har det jo altid været privat.
Det er jo private virksomheder eller personligt drevne virksomheder, som er speciallæger eller praktiserende læger.
Så vi har altid haft både offentlige og private i det danske sundhedsvæsen, og det synes jeg og Enhedslisten er fint, så længe – og det er der, hvor vi altid er lidt bekymrede – man ikke ender med at bruge en hel masse penge, der ender i udbyttebetalinger til f.eks. udenlandske kapitalfonde.
Det ser vi desværre også på sundhedsområdet.
Det er stærkt bekymrende, når penge, vi betaler i skat, og som skulle bruges til sundhedspleje, ender med at være profit i lommerne på f.eks. udenlandske kapitalfonde, som jo også ejer nogle af de danske sundhedsvirksomheder eller sundhedsselskaber.
Men det, vi ser her, handler jo ikke om det.
Det, vi ser her, handler jo om – når vi snakker speciallæger – at mennesker med en sundhedsforsikring får hurtigere adgang til speciallægen.
Så der følger pengene jo allerede med.
Det er bare, fordi der kommer nogle flere penge oveni fra de private sundhedsforsikringer, at det åbenbart er et incitament eller rentabelt for speciallægen at sende folkepensionisten ned bag i køen og så sende dem, der har en sundhedsforsikring, frem i køen.
Det er det, jeg synes er stærkt bekymrende.
Pernille Vermund (LA), 2024-02-22:
Men det, som er interessant her, er jo, hvad man herindefra har skabt af forhold derude, som gør, at der nu er et stigende antal danskere, som tegner en sundhedsforsikring.
Hvorfor er det, at man ikke i stedet kigger på, hvordan vi sikrer, at der er bedre adgang også for folkepensionisten, og dermed gør det unødvendigt at tegne en sundhedsforsikring, frem for at kritisere det, som borgerne nu griber til, nemlig sundhedsforsikringerne, i erkendelse af at der eksempelvis på visse områder ikke er personale nok eller ikke er den kvalitet eller den, hvad skal man sige, hastighed i behandlingen, som man ønsker, hvis man gerne vil have en ordentlig hverdag og et værdigt liv?
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2024-02-22:
Det har jo været en del af de forhandlinger, som vi har haft herinde i forhold til psykiatrien og børne- og ungdomspsykiatrien.
På lige præcis de områder er vi jo gået ind og har kigget på den kapacitet og på, hvordan vi kan sikre, at kapaciteten bliver brugt rigtigt.
Der er ingen tvivl om, at der bliver brugt rigtig mange ressourcer, også forkert, på de områder der, og det er rigtig, rigtig ærgerligt.
For vi kan ikke være bekendt over for de børn, at de kommer til at vente så længe og måske ovenikøbet kommer til at gå igennem den ene og den anden behandling, før de får den rigtige.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-02-22:
Jeg tror, at jeg får svært ved at finde en borger, som har lyst til at betale for en sundhedsforsikring, som de dybest set ikke har brug for, fordi der heldigvis er et godt offentligt tilbud.
Hvad mener ordføreren reelt om den udvikling?
Nu synes jeg egentlig ikke, det er så svært at se, at der er et problem, når det er sådan, at man kan se, at der er mennesker, der konsekvent kommer foran i køen på bekostning af andre.
Så er der i hvert fald et strukturelt problem med de her forsikringer.
Men det er fair nok at sige, at man gerne vil vente på Sundhedsstrukturkommissionen – det ville jeg nok også have svaret, hvis jeg havde været i ordførerens sko.
Vil ordføreren så efterfølgende være med til at se på, om vi kan lave den her vigtige analyse, som jo får konsekvenser både for borgernes sundhed, men også for de regionale budgetter?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-02-22:
Ligesom de andre ordførere vil jeg jo afvente, hvad det er for nogle analyser, som Sundhedsstrukturkommissionen lægger frem, og hvad de ser som udfordringer, vi bør adressere, inden jeg tager stilling til, hvad der er behov for eventuelt af yderligere analyser.
Jeg tror, de kommer til at fremlægge et ret grundigt stykke arbejde.
Hvis den kommer frem til noget meget spændende, kan det jo være, at det kan føre til, at man skal kigge på noget på nogle andre områder.
Men jeg siger bare: Jeg synes, at det historisk set har været på de regeringers vagt, som er gået mest op i at bekæmpe privathospitaler og sundhedsforsikringer, at vi har fået nogle rigtig lange ventelister, og det er, fordi man har koncentreret sig om det forkerte.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-02-22:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg kan berolige ordføreren med, at jeg ikke ønsker at forbyde noget som helst af det her eller tvinge folk til at bruge deres penge på en bestemt måde.
Men jeg kunne rigtig godt tænke mig at blive klogere på, hvad konsekvensen er af den udvikling, vi ser i vores sundhedsvæsen.
For det har altså ændret sig markant de seneste par årtier, og ingen af os herinde eller udenfor ved, præcis hvad det betyder.
Jeg forstår stadig ikke det svar, der kommer, og der kommer nok ikke et nyt, fordi jeg spørger igen, men nu prøver jeg alligevel.
Vi afventer alle sammen, hvad Sundhedsstrukturkommissionen kommer med af anbefalinger her inden for et par måneder.
Det går jeg og venter på hver dag, og det bliver godt og spændende, og de skal også have lov til at arbejde i fred, og vi skal ikke diktere noget.
Det er vi alle sammen enige om.
Men hvis nu det her område ikke bliver belyst af dem, mener ordføreren så, at det er et relevant område at få belyst?
Og så sidder vi bagefter og har alligevel brug for at få belyst det her hjørne af vores sundhedsvæsen, fordi det en vigtig del af vores sundhedsvæsen; det er det blevet.
Om det er godt eller skidt, ved jeg ikke.
Det er i hvert fald kommet for at blive, og derfor er det nødvendigt at vide, hvad det betyder.
Så jeg vil bare høre ordføreren: Er det her et område, som ordføreren synes det kunne være spændende at blive klogere på?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-02-22:
Vi vil altså gerne være med til at diskutere, om der er noget, man skal blive klogere på.
Det, der ligger i Enhedslistens forslag, er jo, at den her analyse skal bestilles separat af Folketinget, så den kan indgå i debatten om Sundhedsstrukturkommissionens anbefalinger.
Altså, det er jo at politisere Sundhedsstrukturkommissionens arbejde.
For det kunne man jo også sige i forhold til alle mulige andre områder, altså at det lige skal spille ind.
Det synes jeg vil mudre billedet.
Derfor synes jeg, at det her beslutningsforslag er dårligt.
Generelt er vi jo altid åbne over for analyser.
Derfor var vi også med på, at der skulle laves en analyse, og var, som jeg selv husker det, drivende for, at der skulle laves en analyse af psykiatriområdet – det var nødvendigt, for det var på det tidspunkt, at vi indgik den her aftale om at udmønte nogle af pengene til 10-årsplanen.
Det er jo ikke, fordi vi har en ideologisk modstand, men det kommer hele tiden an på tidspunktet og på, hvilke problemer der er, og hvad vi allerede har sat i gang, og hvilke analyser vi synes der er en god idé.
Og at man lige skulle lave en eller anden hurtigarbejdende analyse, efter at Sundhedsstrukturkommissionen er gået i gang med deres skrivearbejde, der så skal spille ind i forhold til Sundhedsstrukturkommissionen, synes jeg bare er mærkeligt og vil være en politisering, hvilket vi i hvert fald har prøvet at undgå indtil videre, sådan at de har kunnet arbejde frit.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-02-22:
Jeg forstår ikke, at ordføreren ser det som en politisering af det her.
Det må jeg erkende.
Jeg læser måske også bare forslaget med mere positive briller, end man gør, når man sidder i regering.
Det kan jo tænkes.
Jeg ser det her som værende et vigtigt indspark i debatten.
Det her er et komplekst område.
De kommer med nogle anbefalinger, og vi skal træffe nogle beslutninger på baggrund af det, de kommer og siger.
Det her er et område, som betyder noget.
Så kan vi have forskellige ideologiske ståsteder, i forhold til hvordan det skal bruges.
Men det her er da noget, der betyder noget for de diskussioner, vi skal have, og det er ikke noget, vi skal spille ind med i forhold til Sundhedsstrukturkommissionen.
Det er noget, vi skal bruge, når vi alligevel skal diskutere sundhedsvæsenet.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-02-22:
Det står der bare i beslutningsforslaget, som jeg husker det, altså at det netop er, med henblik på at det skal bruges i forbindelse med debatten og i forhold til Sundhedsstrukturkommissionen.
Nu har vi givet frie hænder til Sundhedsstrukturkommissionen.
De laver de analyser, som de synes er de rigtige.
Og uden at vide, hvad de analyser er, synes jeg bare, det er mærkeligt at sige, at lige netop den her analyse skal vi lave, selv om vi risikerer, at den er der to gange, eller at de synes, at den er helt skæv i forhold til de udfordringer, der er.
Det er jo trods alt en meget lille del af vores sundhedsomkostninger, der bliver brugt på sundhedsforsikringer.
Det kan jo godt være, at Sundhedsstrukturkommissionen synes, at det er mærkeligt, hvis vi spiller ind med det og det så kommer til at fylde hele debatten, hvis det faktisk ikke er et problem, som de synes er ret stort.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Først bare tak for at bakke op om forslaget og også for at have et mangeårigt fokus på det her spørgsmål.
Mit spørgsmål vil gå på, om SF og ordføreren har et godt bud på, hvordan vi konkret kan gå ind at forhindre det, der sker lige nu på f.eks. speciallægeområdet, altså at det, som ordføreren beskrev det, er sådan, at har man en sundhedsforsikring, kan man sådan set hoppe over i køen og også hoppe folk over i køen, som har et større behov og er mere syge.
Det er jo åbenlyst så forkert og så meget i strid med, hvad vi i Danmark historisk har stået for.
Så hvad mener ordføreren at vi kan gøre ved det?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-02-22:
Jeg tror ikke, der kun findes ét svar, men noget af det, som i hvert fald er en medvirkende årsag til det her problem, er jo økonomiske incitamenter.
Altså, det kommer vi jo ikke udenom.
Og når jeg lytter mig til, at en praktiserende speciallæge eksempelvis fortæller, at der er kapacitet til at tage sig af endnu flere patienter, så er det jo ikke et spørgsmål om manglende kapacitet.
Så er det et spørgsmål om, at den ramme, som den praktiserende speciallæge tilfældigvis har kunnet aftale sig til, er så stram, at man ikke har plads til flere offentlige patienter, og dermed i virkeligheden har skabt et rum for, at så kan resten af pengene eventuelt tjenes ved at have forsikringskunder.
Det er sådan, det foregår i praksis i dag; der er sådan set ledig tid ude ved de praktiserende speciallæger, men den ramme, som det offentlige betaler for, er simpelt hen for lille.
Altså, det kunne jo være et sted at starte i hvert fald, så vi siger, at vi laver rammen stor nok til, at alle de patienter, der har brug for det, selvfølgelig får tilbuddet om behandling på sygesikringens regning, sådan som det egentlig også var tænkt fra starten.
Pelle Dragsted (EL), 2024-02-22:
Ja, for det er også noget af det, der peges på: at det her knæk i betalingerne til speciallægerne er medvirkende til det her
Men for mig er der i hvert fald noget grundlæggende forkert i, at speciallæger, som har et offentligt ydernummer og i øvrigt er uddannet for offentlige midler, kan vælge at behandle folk med private sundhedsforsikringer, før de behandler de mennesker, som henvises og har et større behov for det.
Jeg mener simpelt hen, at vi står med en meget grundlæggende opgave i at få gjort noget ved det her.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-02-22:
Det er jeg jo grundlæggende enig i.
Og det er jo rigtigt, at når der bliver henvist til den her knækgrænse, lytter jeg mig til i svar fra sundhedsministeren, at det egentlig ikke er en forhindring for, at speciallægerne stadig væk skal behandle patienter.
Man får bare mindre for det.
Som gammel fagforeningsrepræsentant ved jeg godt, at man går derhen, hvor pengene kan tjenes, og det er jo det, der sker her.
Og derfor kunne man nemlig også overveje at sige, at har man et ydernummer, så har man en sikker indtjening, men så har man til gengæld ikke forsikringskunder.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2024-02-22:
Det, du hører mig sige, er, at vi har en Sundhedsstrukturkommission med fagfolk, der er tættere på de her problematikker, end vi er, og som har haft helt frie hænder til at få lavet de analyser og få kigget de steder hen, som de synes er nødvendigt.
De har bl.a. fået input fra dem, som Pelle Dragsted henviser til, og som han mener at repræsentere i dag.
Der synes jeg, at de skal have ro til at tage de emner op, som de fordomsfrit synes er de rigtige, uden at vi skal komme ind fra siden og dirigere dem hen, hvor problemerne er; for jeg tror, at vi kortslutter debatten her på forhånd, hvis vi politiserer deres arbejde på den måde, som jeg synes der er lagt op til her.
Jeg siger også, at vi jo ikke har sådan en eller anden ideologisk modstand mod at blive klogere på, hvad det er for nogle bevægelser, der er.
Det synes jeg også er vist, ved at vi faktisk stod bag en psykiatriaftale, hvor man så specifikt, fordi der er nogle særlige problemer, går ind og kigger på det psykiatriske område.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at vi kan lave et godt offentligt sundhedsvæsen ved at forbyde folk at bruge penge, de har tjent og betalt skat af.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2024-02-22:
Tak for det.
Man kan godt få det indtryk, at ordføreren i virkeligheden synes, at ordføreren skal forsvare private sundhedsforsikringer og andet, når han angriber hr. Pelle Dragsted for, at han bare vil afskaffe det hele.
Sådan tror jeg ikke det er.
Jeg kunne i virkeligheden godt tænke mig, at ordføreren i det mindste forholdt sig til det substantielle i det her forslag.
Altså, lige nu er det sådan, at når folk kommer til en praktiserende speciallæge, er det næsten et standardspørgsmål, om man har en privat sundhedsforsikring eller en privat sygeforsikring, for så kan man nemlig komme foran i køen; alternativet er alenlange ventelister.
Og det er jo ikke det bedste offentlige sundhedstilbud.
Det lyder ærlig talt som noget af et discounttilbud.
Hvis Venstre mener, at man vil noget på det her område, så burde Venstre også forholde sig til det faktum, at det er sådan, det foregår, når man kommer til en praktiserende speciallæge; og i øvrigt burde man også forholde sig til det forhold, at rigtig mange voksne lige nu melder sig ind i sygesikringens gruppe 2 i et forsøg på selv at få lov til at betale, fordi de på den måde kan komme foran i køen.
Det er ikke et godt sundhedstilbud, det er et discounttilbud.
Maria Durhuus (S), 2024-02-22:
Nej, det er ikke rimeligt, at fordi du kommer fra en ressourcestærk familie, så er ventetiden kortere.
Nej, det er ikke det sundhedsvæsen, Socialdemokratiet vil have.
Stinus Lindgreen (RV), 2024-02-22:
Tak for ordet, og tak for talen.
Jeg vil blot spørge om noget.
Jeg fik åbenbart ikke formuleret mig helt klart nok til ministeren, så nu prøver jeg ordføreren her.
Jeg er helt enig i, at der skal være armslængde til kommissionen.
Ingen, heller ikke regeringen, særlig ikke regeringen, skal blande sig i, hvad de kommer med af anbefalinger.
Det er vi enige om.
Mit spørgsmål er: Uanset hvilke anbefalinger de kommer med, mener ordføreren så ikke, at der er et behov for at få belyst konsekvenserne af antallet af sundhedsforsikringer i Danmark?
Om de er gode eller dårlige, ved vi jo ikke, men det er bare for at få undersøgt, hvad det betyder for vores sundhedsvæsen, at så mange danskere har en arbejdsgiverbetalt sundhedsforsikring i Danmark.
Maria Durhuus (S), 2024-02-22:
Jeg mener jo, at vi på nuværende tidspunkt kan se, hvad antallet er.
Vi kan også se, at brugen af dem ikke er steget, selv om antallet af dem er steget.
Og jeg mener, at der, som jeg læser tallene, er en stor del af dem, der bliver brugt, som ministeren også redegjorde for, på fysioterapi og på tandlæge og på andre ting.
Jeg vil gerne stadig væk fastholde, at vi skal kigge på, hvad der er i den her Sundhedsstrukturkommission, og ligesom vi alle sammen har været enige om, skal vi have det klart bedste offentlige sundhedsvæsen i Danmark, og i det ligger der jo også, at vi skal mindske uligheden.
Det bliver bare ikke i dag, der bliver afgivet de store løfter, for der er også en interesse i at kigge på, hvad der ellers skaber ulighed.
For vi kan nemt gå ind og skabe en ulighed, der er baseret på, at vi tænker, at det er det private mod det offentlige.
Der er bare også andre faktorer, der spiller ind i vores samfund, som er lige så vigtige at, hvis der er behov for det, få belyst.