runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-31:
Tak, og tak for talen.
Det var rart at høre, at Socialdemokratiet så meget står ved vores landbrugsaftale og den del, der har at gøre med de plantebaserede fødevarer og udvikling af det, for det kan faktisk være et vigtigt spor.
Hvor mange ekstra arbejdspladser der så ender med at blive her, er svært at vide, men det har et potentiale, og med de nærmarkeder, vi har med Tyskland og Sverige, tror jeg virkelig på det.
Der er nogle problemer i det her lovforslag, vi skal løse, og jeg synes, at man skal have en plantefond, der er ligestillet med andre af landbrugets fonde.
I de andre fonde har man sådan set mulighed for, når der kommer en ansøgning, at give hundrede procent støtte, altså at man støtter fuldt ud .
Og sådan som jeg har kunnet læse mig til det, er det altså problemet med den her plantefond, at man ikke er sikret, at man kan give et hundrede procent støtte.
Og det synes jeg vi skal prøve at finde en løsning på.
Er det et aspekt, som ordføreren er stødt på?
Thomas Danielsen (V), 2023-02-01:
Altså, jeg kan jo bekræfte, at vi ikke er enige i forhold til behovet for at anlægge flere veje og mere infrastruktur til bilismen, og det respekterer jeg.
Men jeg har også meget stor respekt for, at Enhedslisten alligevel ønsker, at vi så træffer beslutningen på et oplyst grundlag.
Men det kan jeg så betrygge spørgeren i at vi gør, og den debat, der har været i de seneste dage omkring alternative linjeføringer, har faktisk ikke fyldt ret meget, så derfor er det også fint.
Og jeg må også indrømme, at jeg måske har undervurderet lidt, hvor meget det så skulle fylde.
For det er noget af det, som er belyst, som er undersøgt, og ja, der kan godt være en billigere anlægsinvestering, men det betyder jo så ikke, at det samfundsøkonomisk er billigere.
Så alt det er der taget hensyn til.
Så jeg vil egentlig afslutningsvis bare takke spørgeren for at løfte den her sag i salen.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-01:
Tak for det, formand.
For det er jo rigtigt, som ministeren påpeger, at den eksisterende vvm er tilbage fra 2011.
Og som min kollega fru Jette Gottlieb har påpeget, er der jo nogle oplysninger omkring asbestdeponi, og der er også de naturmæssige konsekvenser, som linjeføringen får.
Men siden 2011 er der alligevel også sket en del på klimafronten, altså f.eks. er der jo blevet vedtaget en klimalov her i Folketinget med et 70-procentsreduktionskrav, og vi ved, at der er betragtelige CO 2 -udledninger både ved anlægsarbejdet, men også i forbindelse med en fortsat vækst i privatbilismen.
Og vil det set i det lys så ikke være relevant at få opdateret den eksisterende vvm fra 2011 og få belyst både de øvrige alternative linjeføringer, men også se på, om man kunne lave et nul-plus-alternativ, altså hvor man investerer i andre mere klima- og miljøvenlige transportløsninger?
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-01:
Ja, jeg vil konstatere, at den eventuelle politiske uenighed nok mest ligger i, om der overhovedet er brug for en tredje Limfjordsforbindelse.
Men det er ikke det, der er mit ærinde i dag, for det handler mere om, at vi, hvis der skulle være flertal for, at der investeres i en tredje Limfjordsforbindelse, så også må være sikre på, at det er den mest optimale løsning, der bliver valgt, også i betragtning af at der altså er løbet meget vand i Limfjorden, siden de målinger, de opgørelser og de undersøgelser er blevet foretaget.
Og lige præcis det spørgsmål gør, at det er nødvendigt at tage en ny beslutning på baggrund af de ændrede forhold.
Peder Hvelplund (EL), 2023-02-01:
Nu er jeg jo selv nordjyde og har derfor også interesse i de investeringer, vi laver.
Og hvis vi skal ud at bruge 7-8 mia. kr. på infrastrukturinvesteringer i Nordjylland, er jeg selvfølgelig interesseret i, at vi investerer dem på en måde, så de kommer flest mulige nordjyder til gavn, men selvfølgelig også på en måde, hvorom man kan sige, at det er fremtidens løsninger og ikke fortidens løsninger til fremtidens udfordringer.
Det er derfor, jeg godt lige vil spørge ministeren igen, om ministeren ikke er enig i, at det, at vi har fået en klimalov, som pålægger en 70-procentsreduktion, naturligvis også får konsekvenser for de infrastrukturprojekter, der skal laves, og at det derfor også kunne være relevant at få opdateret en vvm fra 2011 med baggrund i de nye perspektiver.
Thomas Danielsen (V), 2023-02-01:
Jeg så godt, der havde været lidt debat her på det seneste omkring alternative linjeføringer – om de kan være billigere osv.
Derfor kan man ikke bare oversætte, hvad anlægsomkostningerne er, og så derudfra sige, hvad der er den bedste linjeføring.
Og naturligvis skal vi træffe beslutninger på et oplyst grundlag, og det mener jeg bestemt også vi gør i den her sag.
Altså, der er jo lavet vvm-undersøgelser på de alternative linjeføringer.
Men det er klart, at der selvfølgelig godt kan være små afvigelser, hver gang en ny får en ny idé.
Men på et eller andet tidspunkt må man også slå en streg i sandet og så sige: Nu er det det her, vi træffer som beslutning.
Det har vi så gjort på et oplyst grundlag.
Men det betyder jo ikke, at debatten herom ikke fortsætter og ikke skal fortsætte, for selvfølgelig skal vi til sidst træffe så fornuftig og god en beslutning som muligt.
Men jeg anerkender selvfølgelig, at spørgeren ikke er begejstret for projektet og projekter som det her generelt.
Derfor ser jeg det også lidt som en politisk uenighed, for der er netop taget særdeles mange hensyn til natur- og miljøforhold.
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-01:
Tak for det.
Kan ministeren forklare logikken i, at regeringen vil fastholde nedlukninger og loftet over uddannelserne i de store byer, men undtage de fire store uddannelser på velfærdsområdet?
Samira Nawa (RV), 2023-02-01:
Mener ministeren, at det ville forbedre lgbt+-børns muligheder for at være den, de ønsker at være, hvis man ophævede aldersgrænsen for juridisk kønsskifte?
Christina Egelund (M), 2023-02-01:
Jeg tror bare, jeg er nødt til at konstatere, at der jo faktisk med Moderaternes indtræden i regeringen nu sker en justering af den her aftale.
Og så vil jeg bare tilføje, at det her jo helt ærligt er som alt muligt andet i politik, nemlig en afvejning af forskellige hensyn.
Der er på den ene side hensynet til – som spørgeren fint forklarer – kvalitet i uddannelserne osv. osv., og der er også mange sektorer, der mangler studerende, der er arbejdspladser, der mangler arbejdskraft, og så er der på den anden side også hensynet til et land, der skal hænge sammen.
Og nu foretager vi så den her justering, og den er jeg rigtig glad for, men vi står som regering fast på den aftale, som blev indgået.
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-01:
Der er jo ingen tvivl om, hvor Radikale står, for vi er glade for, at man rent faktisk ikke bare sidder inde på Christiansborg og har placeret nogle uddannelser tilfældigt – ret tilfældigt faktisk – på et danmarkskort, men rent faktisk ser på, hvor det giver faglig mening at placere uddannelserne.
Men det gør det jo også, når det kommer til alle andre uddannelser end professionsuddannelserne.
Før valget udtalte Moderaterne, at aftalen skulle gennemgås grundigt for molbohistorier.
Kommer det til at ske?
Christina Egelund (M), 2023-02-01:
Ja, det håber jeg at ministeren kan.
Altså, den logik, som ordføreren spørger ind til i sit spørgsmål, handler jo om, at vi står med en stor udfordring i forhold til at rekruttere pædagoger, lærere, sygeplejersker og socialrådgivere, både inden for og uden for de største byer.
Det bekymrer mig, det bekymrer hele regeringen, og derfor er der også tale om en særlig situation for de fire store professionsbacheloruddannelser på velfærdsområdet, hvor der i sommer var et stort dyk i optaget.
Sidste år faldt optaget på de fire store uddannelser på velfærdsområdet med 14 pct. sammenlignet med 2019.
Til sammenligning var faldet på alle uddannelser
på 9 pct.
Derfor vil regeringen fjerne kravet om udflytning af pladser på de her fire uddannelser, så professionshøjskolerne får større frihed til at placere pladserne der, hvor søgningen er størst.
Vi har brug for, at flere unge får øjnene op for disse vigtige uddannelser, og med regeringens foreslåede lempelser tager vi et skridt i den rigtige retning mod at få uddannet flere inden for de her fire professioner.
Det handler om, at der skal være gode muligheder for at arbejde og bo i hele landet, og det handler i høj grad også om adgang til uddannelse i hele landet.
Studerende skal have gode muligheder for at læse i hele landet, og virksomheder i hele Danmark skal kunne rekruttere den arbejdskraft, som de har brug for.
Med faldende ungdomsårgange er det nødvendigt at understøtte, at uddannelsestilbud uden for byerne også i fremtiden kan rekruttere studerende.
Og det er derfor, at regeringen holder fast i at videreføre de øvrige dele af aftalen om flere og bedre uddannelsesmuligheder i hele Danmark.
Og så kan jeg jo bare håbe på, at spørgeren så også synes, at det er logisk.
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-01:
Vil ministeren blive ved med at fastholde loftet over uddannelser på ITU og DTU?
Christina Egelund (M), 2023-02-01:
Nu tror jeg ikke, at der er nogen, hverken i den nuværende regering, i den forrige regering eller i den kreds af partier, som lavede den her aftale, som har påstået – hvilket jeg også tror spørgeren sagde noget i retning af – at man kunne løse alle geografiske problemer i landet.
Altså, det ville nok være at male det lidt for flot op.
Der er jo den forskel, som spørgeren også siger, at de uddannelser, som spørgeren nævner, i de store byer ikke i forvejen har den lokale forankring rundtomkring i landdistrikterne, som de fire velfærdsuddannelser faktisk har.
Det er jo en af forskellene.
Katrine Robsøe (RV), 2023-02-01:
Jeg tror, at mit standpunkt i forhold til udflytningsaftalen er meget klart.
Jeg synes ikke, det giver mening, at man sætter geografi over uddannelseskvalitet, og derfor undrer ministerens svar mig faktisk også oprigtigt.
Det giver ikke mening at sige, at vi har rekrutteringsudfordringer på de her fire uddannelser, og at de derfor nu ikke skal omfattes af den geografiske nøgle, som man har lagt ned over vores professionsuddannelser; men man fastholder det alligevel fortsat på andre områder, hvor vi har store udfordringer med at få nok unge til at tage de uddannelser, vi har brug for.
Vi ser ind i, at der er uddannelsespladser, der lukkes ned, på bl.a. DTU, ITU og på Aarhus Universitet – hele vejen rundt.
Det er uddannelser af høj kvalitet, som de unge gerne vil læse, og som vores erhvervsliv har efterspørgsel efter.
Jeg synes, det burde vægte højere.
Og når nu regeringen faktisk har imødekommet, at udflytningsaftalen på det her punkt jo var en fejl, altså at det ikke bare kan løses ved at rykke uddannelsespladser ud, og at det ikke – som man troede – løser alle geografiske udfordringer i vores land; når man har set, at det faktisk også har betydning, hvor uddannelsen er placeret, og man anerkender, at det har betydning for, hvor mange vi kan få til at søge ind på en uddannelse, hvorfor er det så, at regeringen og ministeren vælger at holde fast i, at pladser på uddannelser, vi har brug for, bl.a. på DTU og ITU, skal lukkes ned, i stedet for at sørge for, at de også bliver sat fri?
Christina Egelund (M), 2023-02-01:
Vi står ved den aftale, som er lavet af et relativt stort flertal i sidste valgperiode.
Nu er der indgået en politisk aftale, som institutionerne opererer efter, og vi foretager så den her justering, og det er mit indtryk, at spørgeren og spørgerens parti faktisk er glade for den justering, som vi nu laver.
Thomas Danielsen (V), 2023-02-01:
Altså, jeg ser ikke nogen grund til at droppe et projekt, på grund af der på et tidspunkt er blevet gravet noget asbest ned; så skal vi jo håndtere asbestproblemet i stedet for.
Det der med den vigende opbakning oplever jeg heller ikke, må jeg indrømme.
Det er jo Aalborg Kommune og regionen og så forligskredsen om veje i Folketinget minus SF, som bakker entydigt op.
Så det er klart, at det der spørgsmål skal belyses, og derfor betragter jeg det også sådan lidt mere som en politisk uenighed i forhold til prioriteringer inden for transportområdet, hvor spørgeren jo naturligvis ikke har begejstring for vejprojekter.
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-01:
Flere boligområder og også rekreative områder – det gælder både på Aalborgsiden og på Lindholmsiden og ikke mindst på Egholm –
vil jo blive påført store støj- og luftforureningsgener, og det er jo nogle af dem, man godt kan måle på i forhold til eventuelle nye beregningsmetoder.
Og det er vel også en af grundene til, at der faktisk er et stort flertal i den lokale befolkning, som er imod den linjeføring.
Thomas Danielsen (V), 2023-02-01:
Altså, ordføreren har jo fuldstændig ret – naturligvis – i forhold til at de økonomiske modeller, vi bruger i dag, jo i hvert fald ikke i særlig grad tager hensyn til værdier, som ikke kan være prissat på et marked.
Ordføreren nævner f.eks. biodiversitet.
Og hvis jeg skal slå ned på det, rummer det her jo et kæmpe potentiale for også at styrke biodiversiteten, at GrønREFORM kan være med til at sætte fokus på det her – blandt andet.
Egentlig tror jeg, jeg vil gå til kamp for, at vi skal have flere insekter på forruden, for det er netop sådan, at hele vejnettet kan være med til at forbinde de her arealer, hvis nu vi udnytter dem rigtigt.
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-01:
Det er jo meget opmuntrende, at ministeren er så åben, men tør ministeren tage ansvar for, at vi sætter nye infrastrukturprojekter i værk, når vi er vidende om, at den type omkostninger hidtil aldrig er blevet indregnet i vurderingerne af de forskellige løsninger?
Er ministeren klar til at tage ansvar for at sætte gang i infrastrukturprojekter, hvor man ikke inddrager disse forhold, nu hvor man ved, at der er oplysninger om spørgsmålet, der kan skaffes?
Thomas Danielsen (V), 2023-02-01:
Tak for det, formand, og tak til spørgeren for også at bringe det her meget interessante og yderst relevante spørgsmål op til politisk debat her i Folketinget.
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg som udgangspunkt altid er positiv over for at inddrage nye beregningsmetoder.
Transportministeriet har et godt samarbejde med DREAMgruppen om udvikling af modellen, og modellen vil potentielt kunne estimere effekter, som Transportministeriets nuværende modeller ikke kan.
Det er dog min forståelse, at GrønREFORMs transportmodel på nuværende tidspunkt ikke er færdigudviklet eller klar til brug.
Transportministeriet kan derfor ikke benytte modellen på nuværende tidspunkt.
GrønREFORM er ikke bygget til at kunne sige noget om enkeltstående infrastrukturprojekter, men på sigt ser jeg et stort potentiale i, at GrønREFORM kan spille sammen med de klassiske trafikmodeller som f.eks. landstrafikmodellen.
På den måde kan GrønREFORM supplere trafikmodellernes beregninger med bredere samfundsøkonomiske virkninger i andre sektorer samt virkningen på det samlede bnp af større infrastrukturinvesteringer.
Trafikmodellerne kommer allerede i dag med et skøn over virkningen på CO 2 og andre miljøpåvirkninger, men GrønREFORM vil potentielt også kunne belyse disse effekter uden for transportsektoren.
Jeg glæder mig over ordførerens interesse for modellen og vil derfor, når transportmodellen er færdig, bede eksperterne bag GrønREFORM om en teknisk gennemgang af modellen, hvor Folketinget vil kunne få lejlighed til at stille spørgsmål om mulighederne ved modellen, hvis det altså har spørgerens og Folketingets interesse.
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-01:
Er ministeren klar til at inddrage nye, grønne beregningsmetoder, også kaldet GrønREFORM, ved beregninger og genberegninger af omkostninger ved kommende infrastrukturprojekter, således at Folketinget kan få en konsistent vurdering af miljø- og klimaeffekter af projekterne?
Thomas Danielsen (V), 2023-02-01:
Der er jo ikke nogen forventninger om, at det her ikke er et hvile i sig selv-projekt.
I infrastrukturplanen for 2035 er der afsat nogle midler, som skal ses som et udlæg, men det er jo så meningen, at de skal komme ind i indtægter igen.
Så er det klart, at der er ting, der går op, og ting, der går ned, og det vil der jo også være, før man engang i fremtiden er færdig med projektet, men den klare vurdering er, at det kommer til at hvile i sig selv og holder sig inden for den økonomiske ramme.
Torsten Gejl (ALT), 2023-02-01:
By & Havns budget vedrørende etablering af Lynetteholmen er blevet revideret mange gange, bl.a. som følge af ændringer og fordyrelser af entrepriser.
Der er fortsat store udgifter, som ikke indgår i anlægsbudgettet, herunder etablering af sluseport, udgiften til kompenserende udgravning og dem, som svenskerne kræver, og effekten af det stærkt forhøjede renteniveau.
Altså, det er blevet meget dyrere at finansiere ting.
Kan ministeren oplyse, hvordan regeringen forestiller sig at disse ikkehåndterede udgifter bliver håndteret, uden at skatteborgerne skal betale det?
Thomas Danielsen (V), 2023-02-01:
Som situationen er lige nu, ville jeg ønske, at transportministeren suverænt kunne disponere over Transportministeriets prioriterede midler.
Det ønsker jeg så ikke, når jeg sidder i opposition.
Men det er nok meget sundt, at uanset hvem der er i regering, er det forligsbelagt stof, så derfor er det jo det, der er et flertal for, som vi selvfølgelig udfører, og der er jo ingen i det her Ting, som kan gøre noget ved, hvis kommende politikere ønsker at bruge flere midler på ét område eller flere midler på et andet område.
Så det er lidt svært at give garantier for, må jeg sige.
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-01:
Nu er det sådan, at med de metoder, som man foreløbig har udarbejdet, er der lavet en samlet undersøgelse af, hvad vores adfærd har gjort ved naturen i 2019, og der har man altså udregnet det til en udgift for 107 mia. kr. i skader på biodiversiteten, 95 mia. kr. i skader som følge af luftforurening, herunder at folk bliver syge af det, og 64 mia. kr. som følge af udledning af drivhusgasser.
Der har vi jo hidtil især snakket om drivhusgasserne, for det er det, vi bliver målt på i international sammenhæng, men de andre ting er jo ikke mindre vigtige.
Er ministeren af den opfattelse, at man kan bruge dele af de metoder allerede ved de førstkommende beslutninger om infrastrukturprojekter?
Thomas Danielsen (V), 2023-02-01:
Jeg fik ikke lige fat i, hvor de der tal kom fra, og jeg kan ikke lige på stående fod svare på, hvad der er op og ned i de tal, men jeg vil bare sige, at jeg ikke er i tvivl om, at vi ved infrastrukturprojekter og den korrekte og rigtige tilgang – i hvert fald i min og formentlig også i ordførerens optik; nu kommer ordføreren jo nok ikke til at gå ind for, at vi skal lave en kvadratmeter asfalt, men hvis vi skal – faktisk kan få positive beregninger i forhold til biodiversitet osv. ved at gribe det rigtigt an, og det er jo derfor, at GrønREFORM rummer så stort et potentiale.
Og kan det tænkes ind allerede nu delvis, jamen så kigger vi meget gerne på det, for det er jo meget, meget positivt, at vi får de her værktøjer nu.
Jeg kan nok ikke helt følge, at det skulle være et argument for at lave en ny vvm-undersøgelse.
Men det er jo heller ikke nødvendigvis sådan, at jeg skal være enig med spørgeren i alle spørgerens spørgsmål.
Men der bliver jo lavet flere miljøkonsekvensvurderinger, inden vi så laver vores afsluttende anlægslov, sådan at det, der kunne være i forhold til tvivlsspørgsmål, selvfølgelig skal være på et oplyst grundlag.
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-01:
Ja, og det er jo det, der er en lille smule skræmmende.
Nu talte jeg om, at forudsætningen for beslutningen i 2014 var nogle tal, som blev vejet op mod de andre løsninger, og der var tallet på det tidspunkt 4,3 mia. kr., selv om der også var tillæg og andre ting, hvis man regner det op i 2021-priser, som gør, at man nu er klar over, at det er væsentlig dyrere, end det var, dengang man lavede den afvejning.
På den baggrund ser jeg gode argumenter for en fornyet vvm-redegørelse, navnlig hvis vi indtænker de nye regnemetoder, som vi lige har snakket om i forbindelse med det forrige spørgsmål.
Der vil jeg jo sige, at det siden er blevet gjort helt klart, at linjeføringen dels går gennem gamle asbestdeponier – det var ikke en forudsætning dengang – dels kommer til at berøre flere drikkevandsboringer, der er forudsætningen for Aalborgs drikkevandsforsyning.
Sådan nogle oplysninger er kommet til, efter at beslutningen mellem de tre linjeføringer er truffet, og det giver for mig at se et godt argument for en ny vvm-redegørelse.
Thomas Danielsen (V), 2023-02-01:
Tak for det, formand.
Og igen tak til spørgeren for spørgsmålet.
Jeg skal så være ærlig og sige her indledningsvis, at det ikke står mig helt klart, hvilket tal det er, der henvises til i spørgsmålet i forhold til de 4,3 mia. kr.
Men for en god ordens skyld skal jeg bemærke, at projektet har en skønnet anlægsudgift på godt 7 mia. kr., hvilket spørgeren jo også fremhæver som en del af spørgsmålet, og der er også afsat midler til det i infrastrukturplanen.
I 2014 blev det politisk besluttet, at man ønskede at gå videre med Egholmlinjen.
Forud for den beslutning har der været et længere forløb startende tilbage i det daværende Nordjyllands Amt, som i 2005-2006 i samarbejde med Aalborg Kommune og Vejdirektoratet gennemførte en vvm-undersøgelse af en tredje Limfjordsforbindelse.
Den havde tre forslag, herunder Egholmlinjen.
Undersøgelsen nåede dog ikke at blive færdiggjort, inden amtet blev nedlagt, men med aftalen på trafikområdet fra januar 2009 var der enighed om at afslutte det føromtalte vvm-undersøgelsesprojekt.
Vejdirektoratet offentliggjorde derfor i 2011 resultatet af undersøgelsen, og i forlængelse af undersøgelsen blev der foretaget en opdatering af trafikberegningerne.
Derfor er beslutningen i 2014 taget på et oplyst grundlag.
Efter beslutningen i 2014 har Vejdirektoratet foretaget en opdatering af miljøkonsekvensvurderingen fra 2011, og den var i offentlig høring i 2021.
Endvidere er det besluttet at fremrykke visse af de grundigere undersøgelser, som ellers normalt ville ske senere, og planer er således at få vedtaget en anlægslov inden udgangen af 2024, så anlægsarbejdet kan gå i gang i 2025 som forudsat i infrastrukturplanen.
Det er bare for sige, at GrønREFORM-modellen ikke kommer til at kunne stå alene som regnemodel.
Så det skal ses som et supplement, et positivt supplement, og derfor vil jeg gerne i videst mulig udstrækning også begynde at tænke det ind.
Jeg kan ikke garantere for, hvordan man kan beregne det i samtlige projekter på nuværende tidspunkt, for det er ikke sikkert, at det overhovedet kan lade sig gøre, fordi modellen som sagt ikke er færdig, så det bliver formentlig lidt svært.
Men jeg deler i hvert fald spørgerens begejstring for, at vi nu får det her værktøj som en del af værktøjskassen.
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-01:
Det tager jeg som et positivt tilsagn om, at vi prøver at tage de delregnskaber med ind i det.
Jeg kan nævne, at jeg oplyste tallene, ikke for at ministeren skulle svare på dem, men for at oplyse, at det var meget store tal, vi taler om.
Men jeg tager det som et tilsagn om, at ministeren er klar til, at vi i samtlige nye beslutninger, vi træffer om infrastruktur, indregner den type udgifter, inden vi gør os klar til at træffe beslutningerne.
Jo, og der bliver jeg så mere konkret
: Mener ministeren, at linjeføringen for en eventuel tredje Limfjordsforbindelse er belyst tilstrækkeligt, set i lyset af at den samlede pris på forbindelsen over Egholm i beslutningsgrundlaget er sat til en udgift på 4,3 mia. kr. og i 2021 af eksperter blev vurderet først til 7,3 mia. kr., men med de ændrede økonomiske vilkår til 7,9 mia. kr.?