runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Møller (S), 2021-02-23:
Det har jeg svært ved at sige.
Jeg tror, at de selvstændige generelt står i en svær situation, men det er jo også derfor, vi har prøvet at vedtage nogle af de her forskellige pakker, som både har skullet hjælpe vores erhvervsliv og har skullet holde hånden under rigtig mange af de lønmodtagere, vi har i det her samfund.
Der er jo tale om nogle ekstremt store millardbeløb, vi fra statens side investerer for at komme ud af den her krise på den anden side.
Her snakker vi om en gruppe af mennesker, der økonomisk lever for et meget, meget begrænset beløb, og der kan man sige, at der er det sådan set børnene, vi prøver at tage udgangspunkt i i forbindelse med det her ved at sige, at der vil vi gerne have, at der er et fornuftigt niveau i forhold til dem, indtil vi kommer med en betænkning fra Ydelseskommissionen.
Victoria Velasquez (EL), 2021-02-23:
Tak til ordføreren for talen.
Vi har fra AE flere beregninger, der viser, at bare et år i fattigdom har kæmpe konsekvenser for børn langt ind i voksenlivet.
Det betyder også, at man har en større risiko for at blive ledig.
Så kan vi tale om, at folk ikke kommer i beskæftigelse.
Vi har faktisk løftet børn ud af børnefattigdom.
Men hvorfor er det, at regeringen ikke vil sikre, at vi får alle børnene med?
Henrik Møller (S), 2021-02-23:
Vi har jo netop nedsat en Ydelseskommission for at få kigget på den måde, vi har indrettet systemet på, og et af de udgangspunkter, vi har, er at se på, hvordan vi får skabt et system, så vi sikrer, at den her børnefattigdom ikke bliver forstærket eller udvikler sig, og at man faktisk får skabt nogle incitamenter, som gør, at vi tager udgangspunkt i børnene her.
I den her midlertidige periode er det sådan, og det må man bare sige, at vi har lavet en fælles aftale for at prøve at tilgodese det, indtil det arbejde foreligger.
Victoria Velasquez (EL), 2021-02-23:
Men på det tidspunkt ville vi have landet en aftale inden for 1 år.
Nu ser vi ind i, at der måske går 2 år, hvor den her lappeløsning er det, der skal holde folk oven vande.
Og der er rigtig mange, der gribes.
I mit tidligere spørgsmål havde jeg fokus på børn, men der er jo også mange voksne, der bliver ramt af det her.
Derfor vil jeg gerne spørge, om det er modstridende.
Ville man ikke godt kunne afskaffe fattigdomsydelserne i dag og samtidig lave arbejdet med Ydelseskommissionen?
Skal vi ikke tage de principper med ind i forhandlingerne?
Henrik Møller (S), 2021-02-23:
Det er selvfølgelig ærgerligt, men jeg synes så, at det, som vi lægger op til i dag, er en fornuftig løsning.
Det er jo altid fornuftigt at kigge på, hvordan man kan forebygge, og hvordan man kan putte nogle hensyn ind, som forebygger, at man kommer i nogle situationer efterfølgende.
Så selvfølgelig skal vi på en eller anden måde tage det med ind, når vi både skal kigge på ydelsessystemet, men også generelt skal kigge på, hvordan vi indretter vores samfund.
Så jo.
Ole Birk Olesen (LA), 2021-02-23:
Nej, det er det ikke, og det ved fru Victoria Velasquez jo også godt, altså at vi står anderledes i det her spørgsmål, og det vil jeg redegøre for på talerstolen.
Det, jeg bare ikke forstår, er, hvordan Enhedslisten synes, at Enhedslisten kan føre sine vælgere så meget bag lyset, som Enhedslisten gør, altså hvad angår det der med at påstå, at det her er ekstremt vigtigt, og alligevel acceptere, at regeringen, som man holder ved magten, ikke gør noget for det her.
Skammer man sig nogle gange i Enhedslisten over, at man ligesom påstår, at det går så super meget fremad for revolutionen under den her regering, og så alligevel ikke gør noget ved det, der er det vigtigste for Enhedslisten overhovedet, fordi det, Enhedslisten i virkeligheden går op i, er bare gerne at ville være en del af det regerende flertal og ikke så meget, hvilken politik der bliver ført?
Samira Nawa (RV), 2021-02-23:
Der er unge mennesker, der er i klemme, og som lige nu sidder og prøver at balancere mellem et fuldtidsstudie og et fuldtidsarbejde.
Nogle knækker nakken, andre ender med alene at koncentrere sig om et fuldtidsstudie, som et ungt menneske jo skal gøre, men så er det, de udskyder deres mulighed for at opnå permanent opholdstilladelse.
Andre igen dropper fuldstændig uddannelsen og kaster sig ud i et ufaglært arbejde.
Det er ufornuftigt, og det er egentlig bare det, som vi i Radikale Venstre appellerer til at Socialdemokratiet og øvrige partier også har med i betragtning.
Rasmus Stoklund (S), 2021-02-23:
Jeg forstår ikke den her modvilje mod at forholde sig til de faktiske forhold i jernindustrien
på det her punkt.
Altså, det er faktuelt sådan, at børn, der er kommet til Danmark, som har gået i folkeskole og taget folkeskolens afgangsprøve, og som går i gang med en ungdomsuddannelse eller en erhvervsuddannelse, som 18-årige kan opnå permanent ophold og statsborgerskab på lempeligere vilkår end alle andre.
Så det her med at sige, at uddannelse ikke tæller med, er jo faktuelt forkert.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-23:
Tak, formand.
Det er jo ikke et nyt forslag for det ærede Ting at behandle, som Dansk Folkeparti her har fremsat – tværtimod er det jo et forslag, som vi kontinuerligt de seneste mange år har fremsat.
Og når vi alligevel gør det og formodentlig også i fremtiden vil gøre det, er det jo, fordi vi har oplevet, hvordan det netop er det her kontinuerlige pres på udlændingeloven, der rykker partier.
Det Folketing, vi har i dag,
er jo et fuldstændig andet end det, vi havde for 10 eller 20 år siden, når det kommer til det centrale spørgsmål om, hvordan Danmark skal se ud i fremtiden i relation til islam og islamismen.
Derfor vil vi i Dansk Folkeparti blive ved – vi helmer ikke; vi vil blive ved.
Man kunne jo ikke have forestillet sig det Socialdemokrati, vi har i dag, se sådan ud under hr. Svend Auken eller hr. Poul Nyrup Rasmussen.
Og man kunne formodentlig heller ikke have forestillet sig dét Det Konservative Folkeparti, vi har i dag under hr. Søren Pape Poulsen.
Jo, det er selvfølgelig hr. Søren Pape Poulsen, der er formand, men det er, som om der er sket noget ved folketingsvalget – altså, der er et konservativt parti, som sidder i regering, og et konservativt parti, som ikke sidder i regering.
Og jeg må sige, at for mit eget vedkommende er jeg fuldstændig pjattet med det konservative parti, der ikke sidder i regering.
Bl.a. kunne man i Kristeligt Dagblad i januar læse et varmt indlæg fra hr. Marcus Knuth, hvor han netop reflekterer over det her med islam og på vegne af sit parti – sit nye parti vel at mærke – gør sig til talsmand for, at islam netop skal fylde mindre.
Det er jo glædeligt, at vi den måde nu begynder at kunne forsones i den konservative lejr.
Måske er det så efterhånden ikke længere en parafrase, når man kalder sig konservativ.
Jo, det bliver det jo så, når vi i dag, i hvert fald forventeligt ud fra førstebehandlingen, vil se de røde knapper lyse ud for hr. Marcus Knuth – ikke de rød-hvide, men de røde.
Og det er en skandale, for det understreger jo netop, at dét Det Konservative Folkeparti, vi havde i regering, altså er et substantielt andet konservativt parti end det, vi har uden for regering.
Skal man så le eller græde?
Er det en glædens dag eller en sorgens dag, når man ikke engang, på trods af retorikken i de offentlige medier, vil stemme ja til et forslag, der rent faktisk realiserer det, som hr. Marcus Knuth og hans parti jo altså siger udadtil at man gerne vil, nemlig trænge islam tilbage?
Så jeg synes egentlig, hr. Marcus Knuth skylder en forklaring: Er det hr. Marcus Knuth i Folketingssalen, eller er det hr. Marcus Knuth i Kristeligt Dagblad, der går til valg næste gang?
Marcus Knuth (KF), 2021-02-23:
Tak – jeg er jo glad, når vi er flere.
Jeg ved, at hr. Morten Messerschmidt selv kalder sig konservativ, så jeg vil egentlig bare takke for den dejlige opmærksomhed, som hr. Morten Messerschmidt giver her.
Og så vil jeg bare sige, at vi jo også godt kan kommunikere, hvis det er sådan, at hr. Morten Messerschmidt kommer op på mit kontor til en kop kaffe.
Så behøver vi ikke bruge resten af Folketingets 177 medlemmers tid på Det.
Men i hvert fald tak for rosen til Det Konservative Folkeparti.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-23:
Jeg føler næsten trang til at kaste det til afstemning.
Altså, jeg er da ret overbevist om, at mange kollegaer gerne vil være med på det kontor til den kop kaffe og til den snak.
Jeg kan da umuligt være den eneste her i kongeriget, der interesserer sig for hr. Marcus Knuths sindelag.
Hr. Marcus Knuth er jo både qua sin familie og sin imposante rolle i det parti, han nu tilhører, en central figur i dansk politik.
Derfor ville det da være en skam at undslå de andre ærede medlemmer muligheden for at høre svaret på det her spørgsmål, altså: Hvem er hr. Marcus Knuth i virkeligheden?
Er det hr. Marcus Knuth i Kristeligt Dagblad, som godt tør blæse til kamp mod islam?
Eller er det hr. Marcus Knuth, der trykker på de røde knapper, når vi andre så fremsætter forslag, der fører til kamp mod islam?
Det er da ikke et helt urimeligt spørgsmål at få blotlagt svaret på.
Marcus Knuth (KF), 2021-02-23:
Jamen spørgsmålet om, hvem hr. Marcus Knuth egentlig er, er et spørgsmål, jeg også tit stiller mig selv.
Men jeg kan fortælle hr. Morten Messerschmidt, at jeg ved, at der er adskillige liberale i det her lokale, som også har stillet sig selv det spørgsmål på det seneste.
Jeg ville jo gerne invitere alle de 178 medlemmer op på mit kontor til en kop kaffe på en gang.
Jeg tror ikke, der er plads, desværre.
Men hr. Morten Messerschmidt er i hvert fald meget velkommen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-02-23:
Jamen altså, jeg har jo lært, at man skal tage imod invitationer til de eksklusive forsamlinger, man kan blive inviteret ind i.
Så det tager jeg naturligvis gerne imod.
Men så vil jeg høre: Må jeg så referere, hvad det er for en hr. Marcus Knuth, jeg er mødtes med og drukket kaffe med?
Samira Nawa (RV), 2021-02-23:
Mange tak.
Det her forslag handler om, at de borgere, der har ophold i Danmark på midlertidigt opholdsgrundlag, skal opfylde en række krav for at kunne få permanent opholdstilladelse.
Et af de krav er, at man skal have været i beskæftigelse i en ganske lang årrække, og det er sådan set rigtig fint for os i Radikale Venstre.
Vi mener bare, at uddannelse også bør tælle med, når man f.eks. er et ungt menneske og er født i Danmark.
I søndags havde jeg lejlighed til at møde Jacup på 20 år, født på Hvidovre hospital, og han har altså først udsigt til at blive statsborger, eller ikke engang statsborger, men at få permanent opholdstilladelse i Danmark, når han rammer 30.
Og det er altså på trods af, at han er født i Danmark.
Det synes jeg sådan set bare at vi alle sammen skal være oplyste om, altså at det er det, vi stemmer om, når vi lige om lidt siger nej, i forhold til at de borgere, der gør en indsats og faktisk uddanner sig og gør lige præcis det, vi i alle andre sammenhænge beder dem om, altså får en kold skulder.
Der er mange af de her unge mennesker, som så prøver at jonglere både fuldtidsstudie og fuldtidsbeskæftigelse.
I enhver anden sammenhæng vil det her Folketing – er jeg overbevist om; det er i hvert fald det, der er min erfaring – tilskynde til uddannelse frem for ufaglært arbejde, når der er tale om unge mennesker.
Nu kunne vi jo se lige før, at hvis man venter længe nok, så flipper Socialdemokratiets røde knapper til grøn, så det er bare et lille håb herfra.
Rasmus Stoklund (S), 2021-02-23:
Jeg kan berolige fru Samira Nawa med, at det ikke kommer til at ske i den her omgang.
Og jeg synes, det er lidt ærgerligt, at hver eneste gang vi drøfter det her emne, glemmer fru Samira Nawa og andre tilhængere af at få lempet reglerne her at nævne, at det jo er sådan, at hvis du er født og opvokset Danmark, har du markant lempeligere vilkår, så skal du ikke leve op til de samme krav, som hvis du lige er ankommet ude i Kastrup Lufthavn, og så kan du faktisk få permanent opholdstilladelse, og du kan også blive statsborger allerede som 18-årig, altså hvis du er født og opvokset i Danmark.
Så vi har allerede markant lempeligere vilkår.
Samira Nawa (RV), 2021-02-23:
Det er korrekt, men det, som jeg også hører Socialdemokratiet og hr. Rasmus Stoklund sige, er, at man ikke vil tælle uddannelse med.
Der er jo også nogle, som ikke er født i Danmark, nogle, der kommer hertil som børn, og deres bidrag til det danske samfund er jo sådan set også uddannelse, for i enhver anden sammenhæng betragter vi uddannelse som en investering.
Og for os i Radikale Venstre ser vi det sådan set ikke på den måde, at det skal være fuldtidsbeskæftigelse, der tæller med.
Det er det, der er på tale i det her beslutningsforslag.
Men for mig kunne det sådan set være interessant at høre Socialdemokratiet, om ikke også man fortsat var af den holdning, at det kunne tælle med som et bidrag til det danske samfund, når der er tale om en erhvervsuddannelse, hvor man lægger 37 timer om ugen på en praktikplads, på en læreplads.
Der er nogle mennesker, der også kommer i klemme dér.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-23:
Med den viden er det så mere interessant for ordføreren at stemme for forslaget?
Karsten Hønge (SF), 2021-02-23:
Jeg har svært ved at forstå, hvordan det som socialdemokrat kan være så svært at blive afklaret i det her spørgsmål, hvor ganske almindelige lønarbejdere derude oplever, at de kommer til at have en fuldstændig urimelig ekstra omkostning, fordi deres partner er på førtidspension, hvorimod de mennesker, der er så heldige, om jeg så må sige – jeg ved ikke, om de er mere eller mindre heldige end andre – at have en rask partner derhjemme, ikke oplever det.
Det er jo en fuldstændig urimelig forskelsbehandling.
Men kunne ministeren her komme med bare en antydning af, hvilket monster af vejledning og kontrol der skal etableres, hvis man kun skal have en coronarelateret undtagelse?
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-23:
Jeg kan jo svare tilbage ved at sige, at jeg har mindst lige så svært ved at forstå, hvordan en folkesocialist kan mene, at det er rimeligt, at eksempelvis en millionær på Strandvejen, der har en ægtefælle, som er folkepensionist, skal kunne tjene alle de penge, som han eller hun gerne vil, uden at det har nogen som helst betydning for, hvordan ægtefællens folkepension ser ud.
Jeg synes jo grundlæggende, at det er et sundt princip, at vi målretter vores ydelser dér, hvor behovene er størst.
I forhold til det konkrete spørgsmål vil jeg sige, at det jo er drøftelser, vi er i gang med for nuværende, og jeg håber, at Karsten Hønge vil deltage lige så aktivt, som han plejer, på mødet, der er indkaldt til i morgen tidlig.
Bent Bøgsted (DF), 2021-02-23:
Bare for lige at være sikker på, at jeg ikke går glip af noget, så mener jeg, at det er torsdag morgen, der er indkaldt til møde.
Det er vist ikke onsdag morgen.
Ellers har jeg fået en forkert mail.
Det vil jeg gerne lige have ministeren til at afklare i den forbindelse her.
Jeg har det på torsdag, det er onsdag i morgen. Okay.
Det er rart lige at få det afklaret.
Kan alle enlige folkepensionister, der tager ekstravagter, undgå at få modregnet i deres pensionstillæg på grund af bundfradrag?
Der er vel også nogle af dem, der kan komme over det, hvis nu de har nogle andre indtægter ved siden af.
De er vel også omfattet af det, hvis de er enlige.
Det er ikke bare ægtefæller, det er vel også enlige folkepensionister.
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-23:
Det er klart, at det jo indgår i de drøftelser, vi skal have med hinanden.
Men jeg tror, at i det oplæg, som vi kom med på det sidste møde – nu rækker det jo lidt ud over selve diskussionen om beslutningsforslaget – var det omkring enlige inkluderet.
På hr. Bent Bøgsteds første spørgsmål kan jeg bekræfte, at det er i morgen, der er indkaldt til et nyt møde.
Bent Bøgsted (DF), 2021-02-23:
Det er min fejl.
Jeg havde plottet det ind torsdag.
Det er datoforvirring.
Jeg er måske ikke så langt fremme i kalenderen, som ministeren var her, på grund af ferien.
Vi skal jo arbejde videre, og jeg håber, vi så får en aftale om en ny ordning i morgen.
For ellers har vi jo det i baghånden, som Venstre har fremsat her i beslutningsforslaget.
Så har vi et tilbagevendende problem med samspilsreglerne generelt, som vi skal have gjort noget ved.
Det kan vi så ikke få gjort i det her tilfælde.
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-23:
Hr. Bent Bøgsted siger jo helt korrekt, at vi skal drøfte videre i morgen.
Som det også har været kendetegnende for debatten indtil videre, både i pressen, men jo også her i dag, er der flere forskellige diskussioner.
Der er den konkrete diskussion, som er blevet rejst i forbindelse med beslutningsforslaget her, som relaterer sig til folk, der har taget ekstra vagter i forbindelse med corona, og så er der den bredere diskussion om ægtefælleafhængighed, hvor – bare for at gentage det – både mit eget synspunkt og regeringens synspunkt er, at det er en problemstilling, vi anerkender og også diskuterer med os selv, men hvor vi også synes at der er de her grundlæggende hensyn, der støder mod hinanden.
Henrik Møller (S), 2021-02-23:
Tak for det.
Jeg tænkte sådan på en tidligere statsminister, der sagde, at der kommer en god løsning i morgen.
Og det kan sådan set godt vise sig at være rigtigt den her gang, i forhold til det, ministeren også har fortalt, nemlig at der er lagt op til, at vi i hvert fald skal drøfte den her problemstilling i morgen og også, hvis det er muligt, finde frem til en løsning.
Det er måske sådan lidt svaret på at sige: Jamen er det enkeltsagspolitik, vi er i gang med, eller er det egentlig at tage udgangspunkt i en ekstraordinær problemstilling, som er baseret på de her sundhedsmæssige ting, som ligger?
Det er jo det, der er udgangspunktet og den indfaldsvinkel, vi i hvert fald fra Socialdemokratiets side sammen med regeringen har til det her.
Det er også derfor, som ministeren nævnte, at det er, som om der er mange forskellige dagsordener i spil, når vi drøfter den her gensidige forsørgerpligt eller ægtefælleafhængighed.
Der synes jeg ministeren på meget fornuftig vis har beskrevet, at som socialdemokrater er vi sådan set faste i og knæsætter det princip, at man som familie tænker samlet i forhold til den indtægt, der er.
Det vil sige, at der er en eller anden form for gensidig forsørgerpligt i det her, men vi er også med på, at det støder på nogle problemstillinger, som i hvert fald er værd, kan man sige, at diskutere mere.
Men det synes jeg ikke vi skal gøre i forbindelse med det her forslag, som ligger her, hvor vi gerne vil prøve at finde en konkret løsning på det.
Det er der, hvor man vel også skaber sig selv nogle problemer, når man begynder at bruge et begreb som coronahelte, for hvad så med alle dem, der er i den der gråzone, hvor de rent faktisk har gjort en ekstraordinær indsats, men ikke nødvendigvis bliver betragtet som helte?
Jeg vil i den her sag også egentlig komplimentere Dansk Folkepartis hr. Bent Bøgsted, som er kommet med det, jeg synes er en meget anvendelig model for det, der kan blive den fremtidige løsning omkring det her.
Så det konkrete forslag fra Hans Andersen kan vi ikke anbefale, som det foreligger her, men jeg er næsten sikker på, at vi måske allerede i morgen har overhalet det her beslutningsforslag indenom.
Det er i hvert fald målet fra Socialdemokratiets side.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-23:
Nu er der jo en ret stor bevægelse, som prøver at slippe af med gensidig forsørgerpligt og ægtefælleafhængig modregning osv., og man skulle egentlig tro, at sådan et forslag som det her vakte glæde derude.
Men det, som jeg opfatter, er egentlig, at rigtig, rigtig mange mennesker, som selv er ramt af det her, inklusive nogle af dem, der er koner og mænd til coronaheltene, faktisk er imod det her forslag og ikke forstår, hvorfor der lige pludselig, fordi der er nogle helte, er nogle enkelte i den her lange kamp, der skal pilles ud og slippe for modregning, selv om alle har kæmpet længe for det her.
Forstår ordføreren godt, at der er mange, der synes, at det er populistisk at begynde at tage nogle enkelte ud af sådan en lang kamp, når der i virkeligheden er så mange, som er slemt ramt af det her?
Henrik Møller (S), 2021-02-23:
Som det også er blevet nævnt tidligere, er der mange forskellige motiver for at gå ind i den her debat.
Det giver ikke for Socialdemokratiet anledning til at gøre op med det princip, hverken i forbindelse med det her beslutningsforslag eller de forhandlinger, som vi er i gang med.
Jeg har det sådan, at jeg ikke tror, det slutter her.
Altså, vi vil jo fortsætte den her diskussion, også i forhold til arbejdsudbud generelt, om det her.
Torsten Gejl (ALT), 2021-02-23:
Altså, den lille åbning lyder da rigtig, rigtig god.
Men hvornår er der det?
Hvad nu, hvis vi f.eks. får en lang, tør sommer, hvor brandvæsenet må rykke ud igen og igen for at redde liv, på overarbejde med overarbejdstimer, der bare hober sig op, er det så også helte, som også skal præmieres, ved at deres partner ikke skal modregnes på samme måde i de ægtefælleafhængige ydelser?
Hvornår er det en ekstraordinær situation – hvordan vil ordføreren definere det?
Peter Hummelgaard (S), 2021-02-23:
Først og fremmest fordi konsekvensen af det, hr. Karsten Hønge foreslår, ville være, at det vil koste i omegnen af 1 mia. kr. at fjerne princippet om modregning for alle i 2021 og for den sags skyld også i 2022.
De to gange i omegnen af 1 mia. kr. skylder hr. Karsten Hønge jo at svare på hvor skal komme fra, samtidig med at han også skylder at være ærlig om, at så rækker det ud over den rejste problemstilling i både beslutningsforslaget, men jo også i pressen om, at her har vi at gøre med nogle borgere, som enten frivilligt – og sådan er det for en stor dels vedkommende – eller ufrivilligt arbejder mange ekstra timer, fordi Danmark står midt i en global sundhedskrise.
Det er på den baggrund, at deres ægtefælles indtægt bliver modregnet.
Jeg synes, at de partier, der har synspunktet om, at man skal afskaffe ægtefælleafhængighed, har gode argumenter, og jeg har respekt for dem, men jeg synes også, at man skal anerkende, at det er to principper, der støder mod hinanden.
Der er på den ene side hensynet til, at vi jo gerne vil have, at det skal være retfærdigt, og at ydelserne skal målrettes efter behov, og på den anden side, at vi også gerne vil have, at folk, der har lyst til og mulighed for at bestille mere, også kan bestille mere, uden at de bliver straffet for det i deres familieøkonomi.
Og hvad angår hensynet til de to principper, der støder sammen, er vi i regeringen ikke afklaret på nuværende tidspunkt.
Karsten Hønge (SF), 2021-02-23:
Corona har jo været med til at gøre en fuldstændig håbløs og urimelig regel indlysende urimelig for alle.
Her har vi eksempler på mennesker, der ikke bare bliver bedt om at tage ekstra vagter, men som bliver pålagt at tage ekstra vagter, hvorefter makkeren derhjemme bliver trukket 30 kr. for hver 100 kr., der bliver tjent ind ekstra.
Det er jo åbenlyst urimeligt, og derfor er det godt at se, at regeringen nu vil rykke sig på det her område.
Men hvordan har man dog tænkt sig at gøre det?
Hvordan skal man gøre det med en sosu-assistent, der er ansat på én afdeling på et plejehjem, hvor man på grund af den almindelige personalemangel bliver pålagt overarbejde, men som så ikke får lov til at blive fri for modregning, hvorimod kollegaen på en anden afdeling, hvor man tager sig af covid-19-patienter, og som bliver pålagt ekstraarbejde, fordi det er coronarelateret, skal slippe for det?
Skal man så dér kunne få lov til at blive fri for modregning?
Hvorfor er der dog det her behov for at give karakterer til bestemte fag og bestemte brancher i stedet for at sige: Det er jo indlysende, at nu fjerner vi den her urimelige regel om modregning til og med 2021 eller måske 2022, og så lad os se på undervejs, hvordan vi i øvrigt griber det her an?
Naser Khader (KF), 2021-02-23:
Vi i Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte lovforslaget om udvidelse med 1 måned.
Vi synes, det er enormt vigtigt at udvise rettidig omhu nu.
I Det Konservative Folkeparti ser vi hellere, at vi sikrer, at vi har nogle hjælpepakker, der fungerer optimalt, således at vi kan hjælpe de virksomheder, der er presset som følge af covid-19.
Det vil sikre, at der er et job at tage for dagpengemodtagere, frem for at vi forlænger suspensionen af dagpengeforbruget.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.