runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2021-08-26:
Altså, jeg må indrømme, at jeg synes, der er noget fuldstændig paradoksalt over på den ene side at skulle høre om, hvor vitalt og hvor afgørende vigtigt det arbejde, der bliver udført, er, og at det bare må blive genoptaget.
Og så på den anden side være vidne til, at regeringen ikke vil sikre, at de mennesker, der løfter de her samfundskritiske opgaver, får den løn, som de fortjener.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge: Kan man løse uligelønnen på det offentlige arbejdsmarked uden at afsætte ny finansiering til at løfte de kvindedominerede fag?
Det vil jeg gerne have at ordføreren svarer på.
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Jamen altså, vi har jo sagt, at nu laver vi den her lønstrukturkomité , der skal ind og kigge på de her forskellige elementer.
Det er jo i øvrigt et forslag, der er kommet fra Fagbevægelsens Hovedorganisation, som går ind og siger: Nu skal vi kigge på reguleringsmekanismen i forhold til det private arbejdsmarked; vi skal kigge på den generelle løndannelse og på strukturen i det.
Det vil sige, at vi i forhold til den diskussion, man ligesom har haft omkring tjenestemandsreformen fra 1969 osv., får alle de her elementer ind i det, og der vil jo komme et resultat.
Jeg nævnte selv i min indledning, at der er et uligelønsproblem, så vi kan jo ikke afvise, at der også er en økonomisk udfordring i forhold til det her.
Men at begynde at forhåndsdiskontere og sætte beløb på synes jeg ville være forkert.
Vi bliver simpelt hen nødt til at afvente og se, hvad den her komité kommer frem til.
Vi har så sagt, at vi vil følge det nøje, og det vil vi selvfølgelig også, når resultatet af det her kommer.
Peder Hvelplund (EL), 2021-08-26:
Tak for det.
Jeg synes lige, vi skal slå fast med det samme, at det er regeringen, der griber ind i den danske model ved at kalkere en mæglingsskitse og ophøje den til lov.
Det, som Enhedslisten og i øvrigt også SF og Dansk Folkeparti, tror jeg, foreslår,
Det er bare lige for at slå det fast.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren om noget.
Nu bliver ordføreren ved med at sige, at vi skal have den der lønstrukturkomité, som skal afklare det her.
Altså, vi har et lønefterslæb og har haft det siden 1969 med tjenestemandsreformen, og det gælder på hele lavtlønsområdet for velfærdsarbejdere.
Vi ved, at vi står med enorme rekrutterings- og fastholdelsesproblematikker for hele området – både sygeplejersker, pædagoger og jordemødre, lærere og sosu'er – og vi har set, at siden 1973, tror jeg, da sygeplejerskerne fik strejkeretten, har de været ude i fem strejker, og der har været sosu'er, der har været ude i strejke, og der har været pædagoger, der har været ude i strejke, der har været lærere, der har været ude i strejke på præcis det samme tema.
Så hvad er det konkret, ordføreren forestiller sig en lønstrukturkomité skulle komme frem til, som ikke handler om, at vi har en forpligtelse til at løse det problem med et lønefterslæb i forhold til lavtlønsområdet?
Rosa Lund (EL), 2021-08-26:
Sidst jeg tjekkede, var det en socialdemokrat, der sad for bordenden i Finansministeriet.
Men jeg vil bare understrege, at sidst jeg tjekkede, var det altså en socialdemokrat, der sad for bordenden.
Så betyder det her, at Socialdemokratiet stemmer for Enhedslistens ændringsforslag?
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Det tror jeg ikke Enhedslisten skal forvente eller regne med.
Altså, det, man kan sige, er, at det her jo i sidste ende er et spørgsmål, som Enhedslisten må rejse i forbindelse med finansloven, for det er jo derigennem, de midler i givet fald skal findes, når vi snakker forhandlinger om det her.
Men vores udgangspunkt er, at vi nu har nedsat den her lønstrukturkomité, og så afventer vi selvfølgelig arbejdet i forhold til det her.
Som jeg har sagt, vil vi følge det tæt, og det vil sige, at der vil komme nogle anbefalinger.
Det er jo der, det bliver interessant, synes vi, at diskutere, hvad det så er for en ramme, vi snakker om.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-08-26:
Nu har vi jo gennem meget lang tid hørt regeringen og repræsentanter fra Socialdemokratiet sige, at man respekterer den danske model.
Det synes jeg måske er en lidt uheldig fremstilling.
Naturligvis må det være sådan, at når medlemmer af et forbund stemmer nej, er det jo en del af den danske model, og så går der en konflikt i gang.
Men jeg vil høre: Når man nu har valgt ikke længere at respektere den danske model, og det er jo det, man gør med indgrebet, hvorfor vælger man dog så – hvis man vil agere politisk – sammen med de borgerlige at trække det mæglingsforslag, som forligsmanden har lavet, og som sygeplejerskerne har sagt nej til, ned over hovedet på sygeplejerskerne i stedet for at bruge det politiske flertal, der er med Enhedslisten, SF og Dansk Folkeparti, til at sætte sig sammen og tilvejebringe midler, som kunne tydeliggøre, at det, vi skal med en lønstrukturkomité, faktisk er at sikre, at vi får ligeløn til de store kvindefag på det offentlige område?
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Jeg synes, noget af det er en tilsnigelse, i forhold til at vi ikke anerkender den danske model.
I den danske model ligger jo netop, at vi kan gribe ind, når det er en udsigtsløs konflikt – og når vi i øvrigt her har nogle parter, der selv beder om, at nu må I som regering gribe ind i forhold til det her.
Så jeg synes, det er en tilsnigelse at sige, at vi ikke anerkender den danske model.
Og jeg synes overhovedet ikke, der er noget odiøst i, at man som medlemsorganisation ikke vil anerkende det resultat, der er.
Det er en organisation, der faktisk har været inde ved forhandlingsbordet to gange og begge gange har sagt ja i forhold til det her.
Så, altså, vi havde jo helst set, at man havde løst det her selv.
Det, der så bliver sagt, er: Jamen vi skulle have grebet ind fra starten af.
Men det havde da lige præcis været et indgreb i forhold til den danske model.
Nu har der været en forligsinstitution, som med begge parter har fundet et resultat, og vi har sagt: Det ophøjer vi til lov.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-08-26:
Altså, det, vi jo er nogle, der undrer os over, er, hvad det egentlig er, der er sket de sidste par dage, siden at Socialdemokratiet nu mener det modsatte af det, de mente tidligere, nemlig at man ikke skulle gribe ind, men at man skulle respektere den danske model.
Altså, de tre punkter er jo fint designet.
Er det sådan, at regeringen bare har ventet på, at sygeplejerskerne og alle de borgere, der bliver ramt, blev trætte, sådan at man kunne gribe ind?
Hvis man vidste, at der skulle laves en politisk løsning, hvorfor har man så ikke valgt at gå sammen med os andre om at lave en politisk løsning, der sendte et signal til medarbejdere i den offentlige sektor om, at man ønsker at fremme ligeløn, sådan at vi kommer uligelønnen til livs i forhold til de store kvindefag?
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Nu nævnte jeg godt nok de der tre kriterier for at gribe ind med et regeringsindgreb, men spørgsmålet er jo, om der overhovedet i den her situation er noget rigtigt tidspunkt at gøre det på.
Og det er klart, at indtil det sker, vil meldingen jo være, at man gerne vil have, at de her parter sådan set selv løser det her problem.
Men på et tidspunkt må man jo også bare anerkende, at udsigterne til det er forpassede.
Og jeg ved jo, at der i hvert fald var et møde med ministeren i går, hvor begge parter var inde, og at det i hvert fald også var en af hovedårsagerne til, at man så siger: Jamen nu bliver vi nødt til at gøre det her, hvilket i øvrigt ligger inden for rammen af den danske model; at man kan gå ind og lave et indgreb, som vi gør nu.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-08-26:
Tak for ordet.
Det er en trist dag i dag.
For en time siden kunne man på TV 2 News se en erfaren sygeplejerske fortælle, at i 1995 stod hun i spidsen for at arrangere demonstrationer for ligeløn.
I dag skriver vi 2021.
Nu står hun der igen, men situationen er langt værre, og den pågældende sygeplejerske tror jeg vist sidder oppe på tilhørerpladserne.
Jeg bliver simpelt hen nødt til at spørge ordføreren: Hor længe skal den her erfarne sygeplejerske vente på at få en værdig og lige løn?
Jeg bliver simpelt hen nødt til at spørge: Den erfarne sygeplejerske har været i faget i 30 år, og hvor længe skal hun vente på at få en ordentlig løn?
Det andet spørgsmål, jeg vil stille, er: Hvis regeringen anerkender, at sygeplejersker er en fuldstændig essentiel del af vores velfærdssamfund, hvordan kan regeringen så gå med til en aftale, der vil gøre, af sygeplejersker forsvinder fra jobbet?
Jacob Mark (SF), 2021-08-26:
Ordføreren sagde, at konflikten er gået i hårdknude – det er jeg sådan set enig i – og det har den måske været i flere uger.
For sandheden er jo, at det problem, som sygeplejerskerne er gået på gaden for, og som mange andre faggrupper også er gået på gaden for, ikke kunne løses inde i det forhandlingsrum, og det har vi hele tiden vidst.
Så i min optik er forhandlingerne gået i hårdknude, fordi regeringen ikke har taget ansvar for at skabe ligeløn i Danmark.
Jeg synes, det er tæt på at være frækt, når ordføreren står og insinuerer, at bare fordi pædagogerne, jordemødrene eller de andre faggrupper har stemt for, så er det her ikke så vigtigt for dem, eller så er det her ikke noget, der betyder noget for dem.
Det betyder enormt meget for dem!
De har stået ude på Slotspladsen tirsdag efter tirsdag, men de vidste jo godt, at det ville ende sådan her.
De vidste godt, det ville ende sådan her, for det er kun regeringen, der kan ændre på det her, for det kræver penge at ændre på de ulige lønninger, vi har i Danmark.
Anerkender ordføreren det?
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Når der bliver nævnt, at Socialdemokratiet trækker sig tilbage, når vi sidder ved forhandlingsbordet, så synes jeg simpelt hen, jeg bliver nødt til at gentage, hvad jeg har sagt før, og det er, at der i forbindelse med de her overenskomstforhandlinger på hele det offentlige område blev indgået en aftale, som begge parters forhandlingsorganer accepterede.
Efterfølgende var der så en gruppe, der sagde nej.
Man lavede så en forligsskitse, som man så også sagde ja til.
Og der kan jeg ikke se, hvordan vi som parti har andel i lige præcis den del af det, der har været.
Og det er jo det, lønstrukturkomitéen skal ind at kigge på.
Så det er ikke kun et spørgsmål om sygeplejerskernes vilkår alene, men det handler om generelt at kigge på løndannelsen inden for det her og om at kigge på den eventuelle uligeløn, som eksisterer.
Rosa Lund (EL), 2021-08-26:
Formanden ved godt, at jeg altid overholder taletiden.
Vi har lige været igennem en kæmpe sundhedskrise, som jo faktisk ikke er slut.
Ordføreren nævner jo selv efterslæbet.
Da coronakrisen buldrede derudad, klappede vi ad sygeplejerskerne – med rette.
Altså, de tog ekstra vagter, de løb dobbelt så hurtigt, som de plejer, og der er højt tempo i forvejen.
Kan ordføreren ikke se, at det er en lille smule ironisk, at når det så gælder, altså når den rigtige belønning skal være der, så er den der ikke?
Kan ordføreren ikke se, at det hænger rigtig dårligt sammen, at vi den ene dag, når vi virkelig for alvor har brug for dem, står og klapper, mens Socialdemokratiet så den næste dag, når det så for alvor gælder og vi sidder ved forhandlingsbordet, trækker sig tilbage?
Kan man ikke se, at det er lidt mærkeligt?
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Altså, det er jo et helt andet udgangspunkt, der bliver beskrevet her, for det er sådan set indgangen til de forhandlinger, der har været omkring overenskomsterne.
Jeg prøver bare at sige, at man på resten af det offentlige område har kunnet indgå nogle aftaler om det her.
Det er jo ikke det samme, som at jeg ikke synes, det er rimeligt, hvad man i forhold til den her konflikt sådan set også har påstået omkring det her.
Men der har jo været en ramme forhandlingsmæssigt i forhold til det her.
Der blev, da man i første omgang sagde nej til den ramme, som forhandlerne havde sagt ja til, lavet en forligsskitse, som man så i øvrigt også sagde ja til.
Og så kan man sige: Skulle vi så med det samme have grebet ind i forbindelse med det?
Og så ved jeg da godt, hvordan ramaskriget havde været i forhold tild et her.
Altså, i forhold til at kunne strejke er konfliktredskabet jo et forsøg på at se, om man kan komme i gang med nogle forhandlinger.
Vi har siddet lidt på hænderne og har sagt, at vi håber og tror, at arbejdsmarkedets parter selv kan løse den her problemstilling, men på et tidspunkt må man sige, at det er udsigtsløst.
Jacob Mark (SF), 2021-08-26:
Men sygeplejerskerne har jo taget det valg at gå på gaden igen og igen hele landet over for at gøre det klart for regeringen, at der er nødt til at komme penge på bordet.
Og den her gang måtte de gå hele vejen, for det her har jo stået på i årtier, det har stået på siden 1969, hvor man lavede tjenestemandsreformen.
Der må penge på bordet, for ellers kan man ikke rette op på de skæve lønninger, der har været i så mange år, og som lige nu betyder, at vi ikke kan tiltrække sygeplejersker til vores sygehuse, og at jordemødrene forsvinder fra fødegangene, og at pædagogerne ikke kan være med til at indfri vores mål om minimumsnormeringer.
Det er jo dybt alvorligt.
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Jeg vil sige, at jeg jo ikke kan afvise det.
Nu nedsætter vi den her lønstrukturkomité, der lige præcis skal gennemgå den måde, som løndannelsen har været på, både i et historisk perspektiv, men også i forhold til reguleringsmekanismen i forhold til det private erhvervsliv, og der tror jeg, vi bliver klogere på, hvor udfordringerne helt præcis står.
Næste diskussion bliver så en eller anden form for bud på, hvad det er, vi økonomisk snakker om.
Det er bare for at sige, at det tager vi stilling til, når den her komité er færdig og kommer med sine anbefalinger.
Og som jeg har sagt, vil vi følge det tæt, og det vil sige, at der så et eller andet sted også ligger en forpligtelse til at efterleve det, som komitéen kommer med.
Men jeg synes bare, det er alt for tidligt at foruddiskontere, hvad resultatet bliver.
Bent Bøgsted (DF), 2021-08-26:
Tak for det, formand.
Hr. Henrik Møller sagde i sin tale, at Socialdemokratiet ikke var ude på at tromle nogen.
Er der nogen, der føler sig tromlet, så sidder de heroppe på tilhørerpladserne.
De føler sig virkelig tromlet af regeringen.
Hvis regeringen havde vist vilje, havde regeringen lyttet til det, der blev sagt lige fra starten af, nemlig at der var problemer med tjenestemandsreformen, og at der var noget i strukturen i lønforhandlingerne.
Det var ikke noget, som regionerne og KL kunne have løst.
Det var noget, hvor regeringen skulle gribe ind og se på, hvordan man kunne løse de problemer.
Men regeringen har netop ikke på nogen måde lyttet til sygeplejerskerne.
Det er sådan set det, resultatet er nu.
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg synes, der er en høj grad af efterrationalisering i det her.
Altså, resultatet var jo i første omgang, da der havde været forhandlinger på hele det offentlige område, at alle forhandlerne sådan set havde sagt ja til det resultat, der var.
Så det indikerer jo ikke, at vi i forhold til den del af det skulle have lavet nogle andre rammer for de forhandlinger, der var på det tidspunkt.
Det bliver så underkendt af én faggruppe.
Så går man ind, som det er i det her system, og får en forligsperson til at kigge på det og sige, at man hører på, hvad kravene fra begge parter er, og så laves der i øvrigt en skitse til et forlig omkring det her.
Den skitse blev så efterfølgende også godkendt af de forhandlingsparter, der var.
Jeg er med på, at det så bliver underkendt af sygeplejerskerne, og man siger: Det er ikke godt nok.
Men det er da en efterrationalisering.
Altså, når man som forhandler har indgået en aftale, er det da et eller andet sted, fordi man tror på, at den aftale, der er, accepteres.
Nu anerkender vi jo også den udfordring, der er, og at der har været en strejke, som har påpeget nogle af de problemer, der er, ved rent faktisk at nedsætte den her lønstrukturkomité, og hvor vi jo så også har sagt, at det vil vi følge meget nøje, også når der kommer et resultat i forhold til det her.
Bent Bøgsted (DF), 2021-08-26:
Jamen det er meget godt, men lønstrukturkomitéen kommer jo ikke til at fjerne tjenestemandsreformen.
Det er regeringens ansvar at fjerne den tjenestemandsreform fra 1969, der har lavet problemer.
Det er jo ikke lønstrukturkomitéen, der kommer til at kigge på det.
De ser på, hvordan strukturen er, og hvordan løndannelsen har været.
De ser jo ikke på, om vi skal fjerne den tjenestemandsreform.
Det er regeringens ansvar – alene regeringens ansvar – at tage fat i de problemer.
Der er mange problemstillinger, som sygeplejerskerne har rejst, og som egentlig ikke er noget, der ligger i overenskomstspillet, men som har indflydelse på det, og det kunne regeringen have taget fat i.
Men det har man sagt, at nej, det kan man ikke; man lader lige sygeplejerskerne køre kassen tom, og så laver man et indgreb.
Henrik Møller (S), 2021-08-26:
Altså, det, jeg synes, jeg er blevet bekendt med, når vi snakker tjenestemandsreform fra 1969, er sådan set, at den ikke har nogen retsvirkning nu.
Det, vi jo netop i forbindelse med en lønstrukturkomité arbejder med, er at kigge på strukturerne, som er en reminiscens fra den tjenestemandsreform fra 1969.
Det er jo sådan set det, som den her lønstrukturkomité skal kigge på, så jeg mener sådan set, at vi tager fat om den del.
Samira Nawa (RV), 2021-08-26:
Det løser faktisk noget helt konkret, hvis man snakker med de patienter, som har fået udskudt deres behandlinger.
Det løser faktisk noget helt konkret for dem, der måske får forværret deres sygdomstilstand, mens de venter.
Det løser den pukkel, der har bygget op sig, og som ikke bliver forlænget.
Så det er ikke fair at sige, at det ikke løser noget som helst; det gør det.
Det løser ikke noget i forhold til det strukturelle problem, vi har med uligeløn i Danmark.
Det løser ikke, at man tilbage i 1969 valgte at indplacere kvindedominerede fag langt lavere end mandsdominerede fag, fordi man så kvinders indtægt som en biindkomst i husstanden, og det er jo derfor, at vi siger, at den kamp er vi slet ikke færdige med.
Den er først lige begyndt, og vi ønsker også, at der kommer nogle trepartsdrøftelser, hvor alle parter bringer noget til bordet.
Og jeg håber da, at Enhedslisten i stedet for at gøre Radikale Venstre til fjenden faktisk tager den kamp side om side med os.
Bent Bøgsted (DF), 2021-08-26:
Men den er jo med til at danne det hierarki, der gør, at kvindefag er lavere lønnede.
Det er blevet påpeget flere gange.
Der er også andre ting, der er årsag til det, men det her er en af de væsentligste ting.
Dengang den blev lavet i 1969, blev der sagt, at den skulle revurderes hvert fjerde år.
Den er blevet revurderet én gang først i 1970'erne.
Så er der ikke sket mere.
Så har den bare fået lov at passe sig selv.
Den skulle revurderes, så den fulgte med udviklingen på arbejdsmarkedet, og det er ikke sket.
Med det Venstre står for, at ret skal være ret i de her sager, må det også være op til Venstre at sige: Når den ikke er revurderet, er den jo unødvendig, og så skal den da fjernes.
Så skal vi ikke bruge den længere.
Hans Andersen (V), 2021-08-26:
Det er også derfor, vi har brug for en lønstrukturkomité, der skal kigge på hele området.
Det er jo derfor, vi har brug for at få sat det arbejde i gang, så vi kan komme videre i forlængelse af hele den drøftelse, vi både har haft her, men jo også alle andre steder, om løndannelsen i den offentlige sektor.
Så Venstre vil anbefale, at vi hurtigt kommer i gang med at kigge på kommissoriet, drøfter det, og at vi kommer i gang med at få nedsat komitéen.
Jette Gottlieb (EL), 2021-08-26:
Jeg vil gerne sige, at jeg forstod på ordføreren, at han havde erfaret, at der ikke var nogen mulig forhandlingsløsning.
Og min overraskelse er ordførerens overraskelse over, at der ikke er nogen mulig forhandlingsløsning, når man snakker om et nulsumsspil.
Vil ordføreren anerkende, at hvis der havde været tilført nogle midler udefra – dvs. i den samlede forhandlingssum – så ville der have været mulighed for en forhandlingsløsning?
Hans Andersen (V), 2021-08-26:
Jeg noterer mig, at der nu i adskillige uger ikke har ligget nogen konkrete forslag at forhandle om mellem parterne, og at parterne hver især har henvendt sig til regeringen og sagt: Forhandlingerne er udsigtsløse; vi har brug for hjælp.
Jeg er helt med på, at Enhedslisten mener, at hvis vi blot afsætter – jeg kan ikke huske, om det er 5 eller 6 mia. kr., Enhedslisten foreslår i øjeblikket – så løser vi ethvert problem i forhold til de offentlige overenskomster.
Det mener Venstre ikke er måden at gøre det på.
Det er at gribe ind i den danske model, og det kan jeg så forstå er Enhedslistens svar.
Men det er ikke Venstres svar.
Jette Gottlieb (EL), 2021-08-26:
Men vil ordføreren ikke anerkende, at det også er et indgreb, når man ikke afsætter nogen penge til en forhandling?
Sagen er jo, at det i de offentlige forhandlinger i sidste instans er finansministeren, der sidder for enden af bordet, og det vil sige, at der ikke er frie forhandlinger mellem parterne.
Og det er et lige så stort indgreb ikke at afsætte penge, som det er at afsætte penge.
Man er nødt til at erkende, at situationen er en anden på det offentlige område.
Ordføreren siger: Jamen nu er lønstrukturkomitéen så en løsning.
Så vil jeg sige: Ja, det kunne den være, hvis man begyndte i går, men det gjorde man ikke.
Man begyndte bl.a. med en kommission i 2008.
Hvad er det, der er nyt siden da?
Hans Andersen (V), 2021-08-26:
I forhold til lønkommissionen fra 2008 – jeg ved ikke, om den var færdig i 2010 – vil jeg sige: Ja, det er rigtigt.
Den, kan man sige, danner så baggrund for, at der nu ligger et forslag om en lønstrukturkomité.
Det er jo en del af det arbejde, der skal indgå i den.
Men det er jo fuldstændig rigtigt, når ordføreren spørger: Hvad har det ført til?
Og der har vi da alle sammen et ansvar – det er da også min egen opfattelse – for at sikre, at det her ikke ender på samme måde som med lønkommissionen.
Den vil vi da gerne fra Venstres side gå ind i konstruktive drøftelser af.
Rosa Lund (EL), 2021-08-26:
Tak for det.
Jeg synes jo, der er noget lidt sjovt over, at det skulle være Enhedslisten – som stemmer imod indgrebet – der blander sig, når hr. Hans Andersen selv har tænkt sig at stemme for indgrebet, og det så åbenbart ikke er at blande sig.
Det er da er en lille smule spøjst.
Men det, jeg gerne vil spørge ordføreren om, er, at der jo er nogle af hr. Hans Andersens kollegaer, som mener, at vi politikere får for lidt i løn, og at vores løn er nødt til at være højere, for at vi kan tiltrække de dygtigste.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren: Gælder det også for sygeplejerskerne?
Altså, er lønnen også nødt til at være lidt højere for sygeplejerskerne, for at vi kan tiltrække både de dygtigste, men også nok af dem til faget?
Hans Andersen (V), 2021-08-26:
Jeg er helt enig i, at løn også spiller en rolle for, hvor attraktivt et fag er, men det handler også om arbejdsmiljø, det handler om gode kollegaer, det handler om god ledelse, det handler om at blive værdsat, og det handler om at tale sygeplejefaget op.
Så det handler om mange ting, men jo bestemt også løn.
Det anerkender jeg bestemt.
Rosa Lund (EL), 2021-08-26:
Vi har jo ikke lavet andet de sidste 2 år end at tale sygeplejerskefaget op, og det er, ligesom om det nu er tid til, at resten skal komme.
Nu skal vi forbedre arbejdsmiljøet, vi skal forbedre lønnen, vi skal forbedre ledelsen, men det koster jo mere end bare ord.
Så hvis Venstre er enig i, at det er et bedre arbejdsmiljø, at det er mere i løn, der skal til, hvorfor vil man så ikke at være med til at afsætte de penge, det koster?
Hans Andersen (V), 2021-08-26:
Jamen jeg anerkender, at der er en ligelønsproblematik, men jeg siger også, at jeg synes, at vi skal have lønstrukturkomitéen til at kigge ind i det, og jeg ser frem til det arbejde, der skal ske.
For vi i Venstre ønsker ikke at lave konklusionen i dag om, hvilke fag, privat eller offentligt, der skal have en bestemt løn, som jeg forstår Enhedslisten gerne vil bestemme for de enkelte faggrupper.
Der har vi stor respekt for, at det er det, der foregår på det danske arbejdsmarked og i den danske model.
Så vi ser frem til de anbefalinger og de konklusioner, som lønstrukturkomitéen kommer frem til, og det er jo først og fremmest arbejdsmarkedets parter, de vil komme med anbefalinger til.