Anders Johansson (KF), 2018-09-06:
Tak for ordet og tak til regeringen for det gode finanslovsforslag.
Det glæder vi os meget til at forhandle videre om.
For vi synes, det er et forslag, som bringer Danmark i den rigtige retning, både hvad angår en stram og konsekvent rets- og udlændingepolitik – for det har nemlig også betydning for rigets finanser – men også for så vidt angår afgifts- og skattelettelser for dansk erhvervsliv og en styrkelse af klimaområdet, naturligvis, og ikke mindst penge til sundhed, ældre og børneområdet.
Det er nemlig det, vi kalder konservativ kernevelfærd.
Det går ufattelig godt i Danmark.
Beskæftigelsen stiger og stiger, og den samlede beskæftigelse har nu nået et historisk niveau.
Aldrig har så mange danskere været i arbejde, og siden 2015 er der skabt 140.000 private job.
Der er over 50.000 færre danskere på offentlig forsørgelse, og det allerbedste er, at tendensen endda ser ud til at fortsætte nogen tid endnu.
Det er naturligvis langt fra regeringens eller Folketingets fortjeneste alene, men jeg vil alligevel gerne kvittere for de mange brede aftaler, der er lavet herinde, og som har været med til at løfte dansk økonomi og har bidraget til væksten og har været med til at skabe et råderum for finansøkonomien fremover.
En af de seneste store aftaler, som vi har lavet, er energiaftalen.
Bag den står hele regeringen og regeringspartierne, Dansk Folkeparti, Enhedslisten, Alternativet, Radikale Venstre, Socialdemokratiet og SF.
Aftalen letter elafgifterne med knap 2 mia. kr. i 2025 og sikrer tre vindmølleparker og 4,2 mia. kr. mere til vedvarende energi.
Det synes jeg godt vi kan være stolte af.
Tænk, at man kan samle en regering, ni partier og fire statsministerkandidater om den samme politik.
Nå, spøg til side.
Faktisk har den så stor betydning, at vi med energiaftalen nu får dækket 55 pct. af Danmarks energiforbrug med vedvarende energi i 2030, og nu foreslår regeringen så yderligere en klimamilliard.
Det er fantastisk, og det betyder også, at vi samtidig er ved at komme rigtig godt i mål med første del af regeringens klimamålsætning, og det er en vigtig prioritet for Det Konservative Folkeparti.
Som sagt er dansk økonomi på vej frem, og det skyldes flere ting.
Bl.a. at det går godt i landene omkring os.
Det er en del af det, for vi er en lille og åben økonomi, og vi tjener penge på at sælge varer og serviceydelser til andre.
Derfor er det også helt essentielt, at danske virksomheder er konkurrencedygtige.
Vi skal blive ved med at være dem, som de andre har lyst til at handle med.
Og vores virksomheder skal forblive konkurrencedygtige; det ligger os Konservative meget på sinde.
Men at dansk økonomi er på vej frem skyldes først og fremmest virksomhederne.
Det skyldes både de lokale forretningsdrivende, iværksættere og de store globale virksomheder.
Men vi kan gøre noget.
Vi kan faktisk gøre en del for at gøre det lettere at drive virksomhed.
Vi kan f.eks. holde os i skindet i forhold til at opfinde nye byrder for virksomhederne, og så kan vi afskaffe nogle af de byrder og det bureaukrati, som tynger erhvervslivet.
Et rigtig godt eksempel på det er erhvervsminister Rasmus Jarlovs forslag om at afskaffe affaldsgebyret.
Vi kører alle forbi små erhvervsdrivende og selvstændige på vej til arbejde, og så tænker jeg: Hvorfor ikke bare lade dem koncentrere sig om det, de er gode til, i stedet for at de skal spilde deres tid med at betale en regning for noget affald, de ikke producerer, eller – endnu mere omsonst – spilde deres tid på at arbejde på at blive fritaget for en afgift på noget affald, som de ikke har.
Samlet opkræver det offentlige 100 mio. kr. i det såkaldte affaldshåndteringsgebyr, og heraf går de 50 millioner til offentlig administration, hvortil man så kan lægge de ressourcer, som det koster at håndtere gebyret i virksomhederne.
Det er meningsløst, og det er til stor irritation for de mindre erhvervsdrivende.
I alt lægger finansloven op til at styrke erhvervslivet og reducere byrder og skatter for 400 mio. kr. årligt.
Det er klogt.
Alle de penge, som vi har diskuteret her i dag hvordan skal deles ud, skal jo tjenes først, og uden virksomhederne, som effektivt kan skabe værdi i en hård international konkurrence, ja, så havde vi stået med et finanslovsforslag, som havde set helt anderledes ud.
Man kan også sige det ganske kort: Hvis der ikke er nogen virksomheder, er der heller ikke nogen velfærd.
Omlægningen fra den sidste socialdemokratiske regerings politik til den nuværende stramme udlændingepolitik har også betydning.
Vi har strammet gevaldigt op, og det har været nødvendigt.
Jeg har også hørt dele af venstrefløjen indrømme, at det er nødvendigt, så det vil jeg gerne sige tak for.
Og hold nu fast i det synspunkt, for en stram udlændingepolitik betyder noget.
Vi skal bare 2½ år tilbage: Der drev Danmark 98 asylcentre med 18.000 indkvarterede asylansøgere.
I dag er der 19 centre tilbage.
At dansk økonomi er på vej frem skyldes også, at vi fra politisk hold har gennemført reformer.
Tænk bare på efterlønnen, som gav sunde og raske mennesker ret til at gå på offentlig forsørgelse langt tidligere end den normale pensionsalder.
For det er jo reformer af bl.a. efterløns-, folkepensions- og dagpengesystemet, der har sikret et råderum på 27 mia. kr. i 2025, og det skulle overraske mig lidt, hvis der er nogle her i dag, der har lyst til at samle den regning op.
Uden den type reformer havde finansloven for 2019 set helt anderledes ud.
Det er bl.a. på grund af den økonomisk ansvarlige politik, at det nu er muligt at investere i kernevelfærden – ældre, sundhed, børn og klima – samtidig med at vi har et økonomisk råderum til at lette afgifter og byrder for erhvervslivet, så de kan blive endnu mere konkurrencedygtige, og så vores virksomheder får endnu bedre mulighed for at skabe værdi for Danmark i årene fremover.
Ved finansloven afsættes der 4,2 mia. kr. til at løfte velfærden, med fokus på kernevelfærden.
Regeringen vil bl.a. løfte sundheds-, ældre- og børneområdet med 750 mio. kr. årligt, fordi vi skal gøre, hvad vi kan, for at alle børn i Danmark får den bedst mulige start på livet.
Vores børne- og socialminister Mai Mercado har præsenteret en plan, som skal være med til at give børnene en god start på livet – en såkaldt 1.000-dagesplan, fordi vi ved, at de 1.000 første dage i et barns liv er de vigtigste.
Derfor skal der ansættes 460 flere uddannede pædagoger i dagtilbuddene, hvor der er en stor andel af sårbare og udsatte familier.
Det er vigtigt, fordi den første tid er så afgørende for børns udvikling.
Der er også plads til at sikre mere tryghed i Danmark.
Det betyder konkret, at nogle af de lempelser af retspolitikken, som fru Mette Frederiksen gennemførte som justitsminister, bliver rullet tilbage.
Der afsættes også flere penge til PET, og vores justitsministers arbejde med at skaffe flere betjente, også til det nære arbejde, tror jeg er de fleste her i salen bekendt.
I Det Konservative Folkeparti ser vi lyst på fremtiden.
Finansloven er både god for danskerne og for Danmark, og vi ser frem til videre, gode og konstruktive forhandlinger om finansloven.
Tak for ordet.