runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Britt Bager (KF), 2021-05-17:
Det sidste anerkender jeg til fulde.
Og det er jeg faktisk glad for at regeringen er begyndt at interessere sig for, så det kan jeg kun kvittere for.
I forhold til det konkrete forslag her kunne jeg bare godt tænke mig høre ministeren: Kunne ministeren se, at man udvider exitplanen?
Om den skal ligge i regi af Justitsministeriet eller Socialministeriet, er jeg sådan set ikke så optaget af, altså hvilken kasse det ryger i.
Jeg er optaget af, at man hjælper de hjemløse, der bliver udsat for det her pres.
Så hvilke tanker har ministeren helt konkret gjort sig omkring selve det at lave en exitplan for de hjemløse?
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Jeg må nu nok sige, at jeg ikke tror, at det er noget nyt, at regeringen er begyndt at interessere sig for, at tingene skal være finansieret.
Der tror jeg man vil høre ganske mange ministre stå og sige her på talerstolen, når vi behandler beslutningsforslag, nemlig at de gode initiativer og de gode intentioner jo er meget værd, men at der også skal finansiering til.
Men virkeligheden er jo, at der skal mere til og der skal andet til, end når vi snakker om de exitplaner, som vi kender fra folk, der er i bander eller rockermiljøer eller er tæt knyttet dertil, fordi der også skal en social indsats til og der også typisk skal en behandling af psykiatriske lidelser og stofmisbrug til osv.
Så der skal rigtig mange forskellige ting til, og jeg er ikke sikker på, at den rigtige form er at putte det ind i en exitplan koblet på politiets arbejde.
Men det får vi jo lejlighed til at drøfte.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
I Dansk Folkeparti ser vi frem til at drøfte det her, for vi synes faktisk, at det her forslag er et rigtig godt forslag, så derfor vil jeg høre ministeren, hvornår ministeren indkalder til de her forhandlinger.
Ministeren snakker meget om housing first, men vi ved jo også godt, at det ikke fungerer rigtig godt i alle kommuner.
Derfor vil jeg høre: Hvornår er det, ministeren indkalder, og bliver det forhandlet i regi af det, der hedder reserven?
Og nu snakker ministeren selv om Justitsministeriets område og om psykiatrien.
Så hvordan undgår vi den her silotænkning og får lavet en samlet plan til gavn for nogle af de mest udsatte borgere i Danmark?
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Tak for det.
I forhold til de helt konkrete borgere – og det var også det, jeg kunne høre, da jeg var i Odense – gælder det jo om, at man er ganske tæt på dem, og at man kender dem, så man kan hjælpe den konkrete borger, for det er nogle udsatte borgere, som har nogle sammensatte problemer, og de er i øvrigt ikke ens for alle borgernes vedkommende.
Nogle vil have netværk nogle steder i landet, andre vil ikke have noget netværk, og på den måde tror jeg det skal være nogle meget håndholdte løsninger, der skal laves.
I regi af bandepakken fra 2017 var der initiativer.
Jeg mener også, at en del af løsningen her ligger i en bedre psykiatri for de allermest udsatte, og en del af løsningen ligger i de forhandlinger, vi skal have i regi af reserven, om de midler, vi har afsat der, altså den afdækning, vi har bestilt af housing first.
Den afdækning er færdig, så I kan blive indkaldt, og i vil også blive indkaldt af mig til et møde her inden sommerferien, hvor vi får fremlagt resultaterne af det.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Så jeg forstår, at ministeren indkalder til et møde inden sommerferien i forhold til at få fremlagt det her og efterfølgende også efter sommerferien, så vi kan få lavet en samlet plan.
Men i den mellemliggende periode vil ministeren så rette henvendelse til justitsministeren og til sundhedsministeren i forhold til at sikre, at vi undgår silotænkning her?
Så vil ministeren rette henvendelse til sine ministerkolleger for at sikre, at vi får sikret en samlet hjælp?
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-17:
Jeg var meget glad for det, som ordføreren startede med at sige i sin tale, nemlig at det er altafgørende for Venstre at beskytte rettigheder for mennesker med handicap, og jeg var også nogenlunde positiv i starten, da ordføreren sagde, at ordføreren var meget skeptisk over for forslaget.
For da tænkte jeg, at så kunne det være, man kunne arbejde med noget, sådan at vi kunne ende det rette sted alligevel.
Men til sidst siger ordføreren så, at man ikke kan støtte forslaget overhovedet.
Derfor vil jeg egentlig bare høre, om ordføreren kunne forestille sig, at der var noget i det her forslag, der kunne ændres, sådan at Venstre var positive over for det.
For jeg tror også, ordføreren er bekendt med, at et flertal i Inkorporeringsudvalget fra 2014 sådan set anbefaler, at handicapkonventionen godt kan indarbejdes i dansk lov, fordi der er en særlig egnethed lige i forhold til den del.
Kunne vi file lidt på det her, så vi kunne få Venstres støtte?
Marie Bjerre (V), 2021-05-17:
Vi forstår godt intentionerne med det her forslag, og der er behov for at sikre større retssikkerhed for mennesker med handicap.
Nu spørger ordføreren, om vi på en eller anden måde kan lande den, så Venstre kan støtte en inkorporering.
Jeg har svært ved at forestille mig, at man kan inkorporere noget halvt.
Enten inkorporerer man vel, eller også inkorporerer man ikke.
Der er vi simpelt hen bekymrede for de ting, der er påpeget i Menneskeretsudvalget.
Så umiddelbart er det svært at se, hvor vi kan lande den på en fornuftig måde, så der ikke er en risiko for de ulemper, som Menneskeretsudvalget netop er kommet ind på.
Men vi forstår godt intentionerne med, at man fremsætter det her beslutningsforslag.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-17:
Jeg forstår ikke, at ordføreren på den ene side henviser til Inkorporeringsudvalget som værende årsagen til, at man fra Venstres side skyder det her ned, når der samtidig på den anden side er et flertal blandt dem i Inkorporeringsudvalget, der udtaler sig om handicapkonventionen, der anbefaler, at man indarbejder dem i dansk ret.
Synes ordføreren ikke, det ville være fornuftigt at lytte til de kloge personer, der har formuleret det her?
Og hvad er det, når man ser på flertallet af dem, der afgiver betænkning, der gør, at man fra Venstres side synes, at der lige pludselig er flere ulemper, end der vil være fordele, ved at give mennesker med handicap flere rettigheder i dansk lovgivning?
Marie Bjerre (V), 2021-05-17:
Nu var det jo kun 6 af de 15 medlemmer, som talte positivt for, at man inkorporerede handicapkonventionen.
Og samtidig blev der peget på en lang række ulemper.
Den største ulempe er jo det her med, at vi forskyder magten fra Folketinget til domstolene, og det betyder, at vi ikke har den her demokratiske proces.
Det er det, der gør, at vi ikke kan støtte forslaget, ikke kan støtte, at man inkorporerer.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-17:
Tak til ordføreren for talen, og tak for det samarbejde, vi generelt har, når det kommer til at øge beskyttelsen for mennesker med handicap og styrke retssikkerheden.
Der synes jeg, vi har et rigtig godt samarbejde, og derfor er jeg selvfølgelig ærgerlig over, at der ikke lige er støtte fra Dansk Folkepartis side til det her beslutningsforslag, som jo bliver bakket op af handicaporganisationerne derude, som de seneste dage har skrevet en masse gode ting om, hvorfor det giver god mening at støtte lige netop det her beslutningsforslag.
Derfor vil jeg spørge ind til det, som ordføreren var inde på, for ordføreren sagde, at man ikke ville støtte beslutningsforslaget, fordi rettigheder ikke skal hentes på baggrund af en konvention.
Men forslaget her går jo netop på at indarbejde den i dansk ret, sådan at det er i dansk ret, at man kan få den øgede beskyttelse for mennesker med handicap.
Så vil ordføreren alligevel ikke være med til det, når det jo er det, der gælder, altså at man i dansk lovgivning, i dansk ret, øger beskyttelsen for mennesker med handicap?
Kunne Dansk Folkeparti ikke tilslutte sig det?
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Vi har ikke altid gode erfaringer med nogle af de konventioner, der er, og derfor er vi helt enige i, at man skal styrke retssikkerheden, men ikke på baggrund af en konvention.
Vi kan her fra Folketingets side, hvis der er 90 mandater, styrke retssikkerheden, styrke det her område, lave lovgivning og følge op på, at lovgivningen bliver overholdt, og der har Dansk Folkeparti jo – og det ved ordføreren – stillet adskillige gode forslag til at styrke det her område, til at sikre, at mennesker med handicap får en bedre hjælp, til at styrke retssikkerheden, både i forhold til en retssikkerhedsfond, opsættende virkning og kompensation.
Som ordføreren for Det Radikale Venstre også ved, er der svømmepigesagen, en sag, som er lige til at gå til, og som vi her i Folketingsalen kan rette op på.
Hvorfor har Det Radikale Venstre ikke tidligere fremsat nogen forslag på det her område i forhold til at rette op på retssikkerheden for mennesker med handicap?
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-17:
Jeg er meget enig i, at svømmepigesagen er en meget bekymrende sag, og vi vil meget gerne kigge nærmere på det, som var udfaldet af svømmepigesagen.
Men lige nu og her diskuterer vi FN's handicapkonvention og inkorporeringen af den i dansk lovgivning, og der kan jeg forstå, at man fra Dansk Folkepartis side ikke vil indarbejde den, fordi det er en konvention.
Men hvis vi nu så bare skrev det samme, som der stod i konventionen, men lod som om, det ikke var derfra, vi hentede det, ville Dansk Folkeparti så være med til at styrke mennesker med handicaps rettigheder?
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Men jeg kan godt gentage mig selv af flere omgange.
I Dansk Folkeparti har vi fremsat adskillige forslag til forbedringer på det her område, altså rigtig, rigtig, mange gange.
Jeg tror, at vi, hvis man tæller efter, nok er det parti, der har stillet flest forslag om at styrke handicapområdet og taget mest med i forhold til satspuljeforhandlinger tidligere, og vi fik også varslingsordningen med, servicelovens § 3 a, hvor man har opsættende virkning inden for nogle paragraffer, som vi har foreslået at udvide, netop for at styrke retssikkerheden.
Så sådan er det, og jeg undrer mig bare over, at Radikale Venstre slet ikke har fremsat nogen beslutningsforslag tidligere i forhold til at styrke retssikkerheden på det her område.
Marie Bjerre (V), 2021-05-17:
Og tak til Det Radikale Venstre for at sætte fokus på mennesker med handicap og deres rettigheder.
Beskyttelse af mennesker med handicap og deres rettigheder er en vigtig sag for Venstre.
Venstre ønsker et mangfoldigt samfund, hvor der er plads til at være den, man er, og et samfund, hvor man kan bidrage med sine evner og kompetencer, også selv om man har et handicap.
Derfor er det altafgørende, at vi beskytter mennesker med handicap og deres rettigheder.
Beslutningsforslaget her handler om en inkorporering af FN's handicapkonvention i dansk ret.
Derudover peger beslutningsforslaget også på, at en fuld inkorporering vil sende et positivt signal om, at Danmark vil styrke rettighederne for mennesker med handicap på lige fod med andre vestlige lande.
Til sidst peger beslutningsforslaget på, at en inkorporering vil have en stor symbolsk betydning nationalt og internationalt, fordi mennesker med handicap og deres rettigheder desværre fortsat undertrykkes.
Venstre er enig i, at det er nødvendigt at styrke rettigheder for mennesker med handicap.
Venstre tager mennesker med handicap og deres rettigheder meget alvorligt, for det nytter jo ikke noget at tale om ligebehandling for alle mennesker, hvis vi ikke også kan sikre, at vi beskytter mennesker med handicap i overensstemmelse med lovgivningen og handicapkonventionens bestemmelser.
Med det sagt er Venstre alligevel skeptisk over for en inkorporering af handicapkonventionen.
Vi er bekymrede for, at en fuld inkorporering i dansk ret vil medføre flere ulemper, end der vil være fordele.
Vi er allerede på nuværende tidspunkt forpligtet til at beskytte mennesker med handicap og deres rettigheder i overensstemmelse med handicapkonventionens bestemmelser.
Det vil en inkorporering af handicapkonventionen ikke ændre på.
Derudover er det også allerede i dag muligt at påberåbe sig handicapkonventionen ved domstolene og andre retsanvendende myndigheder, og det vil en inkorporering af handicapkonventionen heller ikke ændre på.
Udvalget peger på, at FN's handicapkonvention indeholder en række bestemmelser, der er vage og generelt formuleret, hvilket gør bestemmelserne mindre egnede til at blive inkorporeret, og det vil betyde, at der er en risiko for, at en inkorporering af handicapkonventionen i dansk lov vil føre til en forskydning af magten fra Folketinget til domstolene i forhold til spørgsmål, som efter dansk retstradition tilkommer lovgivningsmagten.
Det kan blive ganske problematisk, fordi der jo så vil være en risiko for, at en del af Folketingets kompetence overgår til de danske domstole og til andre retsanvendende myndigheder, hvor vi ikke har den demokratiske debat, som vi har herinde, og som ikke nødvendigvis har det fulde overblik over generelle politiske og økonomiske overvejelser.
På den baggrund kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Camilla Fabricius (S), 2021-05-17:
Som jeg også sagde i min ordførertale, mener vi, at det er to forskellige ting.
Jeg synes faktisk, det er ret væsentligt, at vi får diskuteret, hvad de grundlæggende udfordringer er, i forhold til at vi kan se, at mennesker med handicap ikke har en så høj beskæftigelse, at man ikke kommer ind på det drømmestudie, man gerne vil ind på, at der er nogle begrænsninger, og at man ikke bliver understøttet i sit liv.
Vi mener ikke, at det, som forslagsstillerne peger på, er måden at gøre det på.
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Tak for det.
Internationale konventioner, som vi har ratificeret i Danmark, kan jo påberåbes ved danske domstole uden at være gennemført ved lov.
Det er ikke tilfældet alle steder.
Jeg ved, at man i forslaget taler om øvrige lande, og hvordan de har gjort det, og når man nu i Tyskland har vedtaget en såkaldt konventionslov, er det, fordi det ikke er sådan.
Hvis man ikke havde gjort det, ville man ikke kunne påberåbe sig konventionen for de tyske domstole, så der er nogle forskelle her.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti har vi fremsat rigtig mange forslag for at styrke retssikkerheden på området i forhold til mennesker med handicap.
Der er jo en række udfordringer, så derfor vil jeg høre ministeren, hvornår hun indkalder Folketinget til forhandlinger for at styrke retssikkerheden på handicapområdet.
Og så vil jeg også høre, om ministeren mener, at den servicelov, vi har i dag, bliver undermineret af kommunerne på baggrund af servicestandarder og kvalitetsstandarder.
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Jeg ved ikke, om det er mig, der ikke hører en kobling til det beslutningsforslag, vi behandler lige nu, i nogen af de spørgsmål, spørgeren stiller overhovedet.
Den brede diskussion om retssikkerhed har vi jo taget løbende, og det er vigtigt for regeringen.
Vi har bl.a. taget en række initiativer sammen med vores finanslovspartier for at løfte retssikkerheden og drøfter det jo løbende med Folketingets partier.
Og hele diskussionen om det kommunale selvstyre, kvalitetsstandarder, det, man kan kalde postnummerlotteri, er jo også noget, vi drøfter løbende.
Jeg tror, at så sent som i sidste uge, måske var det forrige uge, var der også et samråd om det.
Men i forhold til koblingen til beslutningsforslaget her bliver spørgeren simpelt hen nødt til lige at tage ordet igen og lave den for mig, for den kan jeg ikke lige se.
Karina Adsbøl (DF), 2021-05-17:
Ministeren behøver jo heller ikke at kunne se den.
Jeg tænker, at det her i den grad handler om retssikkerhed.
Der er flere i Folketinget, der ønsker forbedringer af retssikkerheden for mennesker med handicap, og så er der jo flere veje, man kan gå.
Dansk Folkeparti ønsker heller ikke, at det her beslutningsforslag er den vej, vi skal gå.
Derfor er det relevant at spørge, om ministeren vil indkalde til forhandlinger bredt i Folketinget om styrkelse af retssikkerheden, og herunder er det også relevant at høre ministerens holdning, med hensyn til om ministeren mener, at serviceloven bliver undermineret, hvad angår kvalitetsstandarder og servicestandarder ude i kommunerne i forhold til de intentioner, vi har i den danske lovgivning i forbindelse med serviceloven.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-17:
Vi har bl.a. på det seneste set, at Institut for Menneskerettigheder har afdækket, at fem ud af seks danske trafikselskaber ikke hjælper mennesker med handicap ombord på deres almindelige busser, og vi kan se, at i Frankrig er konventionen umiddelbart anvendelig, og at den er indarbejdet i lovgivningen i Tyskland.
Ville det ikke være klogt, at Danmark som minimum var på omgangshøjde med lande, vi sammenligner os med, når det handler om at bryste os af rettigheder for mennesker med handicap, hvorfor det ville være naturligt at indarbejde det her?
Og er der nogen af artiklerne i konventionen, som ministeren er uenig i?
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Jamen der er jo ikke nogen tvivl om, at en borger skal have den hjælp, en borger har brug for, og metoderne skal være i orden og inden for servicelovens rammer.
Det har vi jo diskuteret i en lang række forskellige konkrete sager.
Senest fik regeringen undersøgt kommunernes brug af de her såkaldte sparekonsulenter, no cure, no pay-konsulenter, og fik slået fast, at det ikke kan finde anvendelse.
På den måde har vi jo løbende masser af drøftelser om retssikkerhed, og der bliver også sat initiativer i gang, og det er bestemt ting, der så fortsættes med fra regeringens side.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-17:
Tak for det.
Jeg vil starte med at stille et spørgsmål, som var lidt vanskeligt at få svar på fra ministeren før, nemlig:
Er der nogle artikler i FN's handicapkonvention – man kalder det åbenbart artikler og ikke paragraffer, når det er konventioner – som Socialdemokraterne er uenige i?
Camilla Fabricius (S), 2021-05-17:
Først og fremmest tak for, at ordføreren tænker, at jeg kan svare på det.
Jeg mener, at præmissen grundlæggende handler om, om vi mener, at man skal indarbejde konventionen i lovgivningen.
Og jeg synes, at ministeren har redegjort rigtig fint for, at der er en række udfordringer, som gør, at vi ikke kan støtte det.
Jeg ved også godt, at ordføreren er rigtig optaget af at arbejde for mennesker med handicap, og det sætter jeg stor pris på.
Men vi mener ikke, at det er den rette måde at gøre det på.
Samtidig kan man også påberåbe sig retten til at få det afprøvet, hvis man oplever, at man ikke får den ligestilling, der er behov for.
Så vi mener ikke, at man skal indarbejde konventionen.
Vi mener, at man er rigtig godt dækket i dansk lovgivning i forvejen.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-17:
Så må jeg jo så antage, at der ikke er noget i handicapkonventionen, man er uenig i fra Socialdemokraternes side.
Og det er jo glædeligt, for så er vi så langt.
Derfor vil det være nærliggende at spørge: Hvorfor så ikke gøre det nemmere for flere at kunne påberåbe sig de rettigheder, der gælder i FN's handicapkonvention, og som Socialdemokraterne tilsyneladende er enig i – man har i hvert fald ikke udtrykt, at man er uenig i nogen af dem?
Er det virkelig praktisk vanskeligt at give mennesker med handicap flere rettigheder, når Socialdemokraterne er enige i alt, der gælder af handicapkonventionen?
Jane Heitmann (V), 2021-05-17:
Tak for det, og også tak til De Konservative for den positive modtagelse.
Jeg er også rigtig glad for, at De Konservative netop lægger vægt på, at der skal være noget at vælge imellem.
Det manglede bare.
Så vil jeg blot kvittere for forslaget om et hyrdebrev til KL, hvor man ligesom, hvad skal man sige, indskærper, at man skal huske, at man har en kommunal forpligtigelse til at oplyse – og jeg håber, ministeren lytter opmærksomt med, og at ministeren vil tage den gode idé med sig.
Men det kan vi jo sammen dykke ned i i udvalgsbehandlingen.
Så tak for den positive modtagelse.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2021-05-17:
Selv tak til Venstre, og tak for opbakningen til et hyrdebrev.
Det er ikke noget, der koster noget, og det vil jo i hvert fald også være et nemt politisk, kan man sige, vink eller en gevinst også for ministeren, hvis man nu kom ud med sådan et hyrdebrev.
Så det kunne jo nok være godt for alle.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Tusind tak for det.
Jeg skal starte med at sige, at jeg er lidt skuffet over, at ministeren ikke ønsker at støtte det her.
Det er et massivt problem.
Jeg har talt med rigtig mange, og der er rigtig mange eksempler, der handler om, at den ene part starter en konflikt og bliver ved med at køre konflikten.
Til sidst vælger man at sige: Der er en konflikt, og vi vurderer egentlig ikke, hvis skyld det er, men vi vurderer, at samværet må ophæves, fordi der er den her konflikt.
Derved mister den part, som ikke er bopælsforælder, retten til at se sit barn.
Mener ministeren helt ærligt ikke, at det er forkert?
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Jo, men som jeg også gennemgik i min tale, er det jo sådan, at det kan have udslagsgivende betydning – det har vi senest set med højesteretsdommen – hvis den ene forælder chikanerer den anden gennem længere tid.
Det vigtigste er jo, at man skærmer barnet og passer bedst muligt på barnet.
Og helt konkret kan det jo betyde noget og blive tillagt en vægt, hvis den ene forælder bevidst modarbejder, chikanerer og ikke forsøger at få samarbejdet til at virke.
For det bedste for børnene er, også i de svære skilsmisser, at de voksne er de voksne og gør, hvad de kan for at drosle konfliktniveauet ned og få samarbejdet til at fungere.
Mette Thiesen (NB), 2021-05-17:
Vores beslutningsforslag handler nemlig lige præcis om, at barnets tarv skal varetages, men at det ikke kan stå alene.
Og det er da dybt, dybt uretfærdigt, at man som den ene part bevidst kan forårsage konflikt og derved bare vinde hævd , fristes jeg næsten til at sige, over barnet.
Det er da ikke af hensyn til barnets tarv, når barnet mister kontakten til sine forældre.
Nu nævner ministeren den her højesteretsdom, men der fik faren jo forældremyndigheden, netop fordi moren var særlig uegnet.
Så jeg synes jo ikke rigtig, man kan bruge det i den her henseende.
Men mener ministeren reelt set ikke, at den nuværende praksis simpelt hen er forkert og rammer skævt?
Astrid Krag (S), 2021-05-17:
Nej, altså, det er jo blevet slået fuldstændig fast med syvtommersøm, også i den seneste reform af hele det familieretlige system, at det er hensynet til barnet, der er det væsentligste, det vigtigste og det, der er i centrum i det familieretlige system, som skal skærme børnene.
I afgørelserne bliver der jo altså også lagt vægt på, om forældrene kan samarbejde om barnet, og hvilken forælder man i det tilfælde, det er højkonfliktsager, må antage kan være bedst til at sørge for, at begge forældre kan være i barnets liv.
Sådan er det allerede i den lovgivning, vi har i dag.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2021-05-17:
Tak for ordet.
Ministeren nævnte det her med barnets ret til samvær, og ordføreren, fru Mette Thiesen, var inde over det samme, nemlig diskussionen om barnets tarv sammen med forældrenes ret til egne børn.
Det løber mig helt ærligt koldt ned ad ryggen, når jeg læser og hører om de ting, der i særdeleshed kommer i min indbakke og på min telefonsvarer om det her.
Hvis vi virkelig skal være på børnenes side, hvad gør vi så med de børn, der brændende ønsker sig at se begge forældre?
Er det så i barnets tarv, er det så at være på barnets side, at man så siger: Det er rigtig fint, lille Lise, at du brændende ønsker dig at se både mor og far, men mor og far kan ikke finde ud af det, mor og far er i en meget, meget slem konflikt, og derfor er det bedst, at du ikke ser din far eller din mor?
Hvordan søren er det at være på barnets side?