runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Jeg undrer mig også over den prioritering.
Jeg tænker, at det er et minimum af administration, og at det nok ikke handler så meget om afbureaukratisering, men mere handler om, at man ikke vil have for meget bøvl med vrede og skuffede pædagoger og forældre, som man jo egentlig har lovet skulle kunne følge med i, hvordan effekten af loven om minimumsnormeringer bliver.
I aftalen om loven om minimumsnormeringer var det jo en af de ting, som man nu løber fra, og den anden ting var det her med pædagogandelen.
Nu nævner ordføreren meget det her med, at det er op til kommunerne.
Men kunne man så ikke godt stikke en retning ud fra Christiansborg i forhold til det der med at sørge for, at der kom flere pædagoger, og åbne vinduet for, at kommunerne kunne bruge opkvalificeringspuljen i længere tid til at uddanne flere meritpædagoger, eller i forhold til at man skulle sørge for, at der var en uddannelsestrappe, så man løbende fik opkvalificeret og videreuddannet pædagoger, og at det ligesom var en helt naturlig del af ansættelsen?
Kunne ordføreren løfte sløret for, hvad I har af idéer i Socialdemokratiet til at gøre noget ved pædagogmanglen?
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Tak for det, og tak for spørgsmålet.
Ordføreren må jo lægge mig de ord i munden, som ordføreren vil.
Jeg mener, det her vil medføre yderligere bureaukrati, og det synes jeg ikke er en vej at gå.
Den her diskussion handler i bund og grund om kvalitet, og det er jo fuldstændig rigtigt, som ordføreren også er inde på, at der er en udfordring i forhold til pædagoger derude.
Vi arbejder på at styrke pædagoguddannelsen.
Der er afsat midler til et lønløft til pædagogerne.
Det tror jeg på vil løfte tingene.
Der er også afsat midler i forhold til en opkvalificeringspulje, så også eksempelvis dagplejere, som vi ved har en lav grad af uddannelse i dag, får mulighed for at hæve uddannelsesniveauet.
Der er ingen tvivl om, at der også er andre ting, der skal i spil, men de tre ting tror jeg på vil være med til at løfte niveauet derude.
Vi har en opgave, og den håber jeg vi kan løfte sammen her i Folketinget, for det er vigtigt.
Det er vores børn, vi snakker om.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Jeg ved godt, at når Enhedslistens ordfører stiller spørgsmål eller for den sags skyld står på talerstolen, går det primært ud på at sige, at man vil have flere penge.
Nu prøvede jeg faktisk lige på at komme med en ny idé, der handler om, om man kunne tænke mere i, at der også er nogle af de unge mennesker, der får en mulighed for at få et fritidsjob i en skolefritidsordning.
Det er ikke noget, som alle tager lige godt imod, men hvad ville der ske ved at prøve det?
For det kunne jo også være ad den vej, unge mennesker fik øje for, hvilket fantastisk job det kunne være, eller de kunne få en god uddannelse, hvis de valgte den vej.
Men det er så der, hvor vi også er nødt til f.eks. at have BUPL til at turde at tænke nye tanker.
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Tak for det.
Jamen jeg gentager gerne, hvad jeg sagde tidligere i mit svar til ordføreren, for vi har nemlig løftet lønnen.
Det mener jeg er noget, der kommer til at styrke pædagogfaget.
Det tror jeg også på vil hjælpe, for det, at man får nogle flere hænder derude, der har den her kompetence, vil også hjælpe, og det vil hjælpe hele personalet.
Og det er jo bare nogle af de greb, vi skal kigge på.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Mener ordføreren, at vi får reelle minimumsnormeringer med den lov, som ligger der nu, når man ser på, at det ikke opgøres på institutionsniveau, og at vi udregner det med en model, hvor man trækker tal fra Danmarks Statistik, hvor lederen, der sidder på kontoret, tæller med, hvor pædagogen, der er syg eller på kursus, tæller med, og hvor tilmed den vikar, der er taget ind for at være vikar for dem, der er på kursus eller syge, tæller med, og hvor også støttepædagogen, der egentlig bare har ansvaret for ét barn, tæller med?
Har vi med den lov, vi har nu, sikret reelle minimumsnormeringer, som alle børn derude kan mærke?
Kris Jensen Skriver (S), 2024-05-15:
Der er lavet en lov omkring minimumsnormeringer, og så vidt jeg ved, er Alternativet også med i den.
Ja, jeg mener, at vi med den aftale har lavet en bund, der sikrer flere pædagoger ude i daginstitutionerne.
Ministeren har også lige redegjort for, at der faktisk på det sidste er blevet ansat flere pædagoger derude.
Det synes jeg er positivt.
Det er naturligvis noget, vi skal holde øje med, men jeg mener absolut, det er et skridt i den rigtige retning, at vi har minimumsnormeringerne på kommuneniveau, og jeg mener, det er helt rigtigt, at det så netop er den enkelte kommune, der har en mulighed for at se på, hvordan man gør det bedst i den kommune, der nu engang er.
Jeg er stor tilhænger af det kommunale selvstyre, og jeg mener også at vi skal holde meget fast i det herindefra.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Jeg tænker ikke, at der bliver svaret så klart på, hvad man gerne vil gøre for at sørge for, at der kommer flere pædagoger.
Og det lyder ikke, som om det er at sørge for bedre arbejdsforhold.
Det er selvfølgelig godt, der sker noget med lønnen, men der skal jo også ske noget mere end bare med lønnen.
Hvis man ikke sørger for, at der er ordentlig økonomi ude i kommunerne til, at de kan sikre bedre normeringer og ordentlige arbejdsforhold, hvordan vil man så sørge for, at der skulle komme flere pædagoger?
Jeg hører rygter om, at man vil skære på længden af pædagoguddannelsen, og jeg kan i hvert fald ikke se, hvordan det skulle være det, der løser de her problemer.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-15:
Det er rigtigt, at KL siger, at det her vil fjerne noget bureaukrati, men de kan faktisk ikke svare på, hvor mange penge de bruger på det.
Derimod har vi it-virksomheder og andre folk, der kan se, at det kommunalt ikke er noget, man bruger særlig meget tid på.
Senest har vi fået svar fra vores kommunalbestyrelsesmedlem i Aarhus om, at de ikke bruger synderlig mange penge eller ressourcer på det.
Og KL kan ikke svare på, hvad det koster.
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Tænker ordføreren ikke, at det er lidt ærgerligt at sætte kommunerne fri til at stå med den her opgave, uden at man på en eller anden måde fra Christiansborgs side holder mere hånd i hanke med, om børnene i alle kommuner får den nærhed og den omsorg, som de har brug for?
Kan bundniveauet ikke blive for lavt ude i den enkelte kommune, når man netop tæller alt muligt med såsom ledere og syge medarbejdere og kun tager det her snit på tværs af kommunen og også tæller støttepersonale til elever med særlige vilkår med, som ligesom lægger bunden lavere i andre institutioner?
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-15:
Jeg har også læst normeringen på den måde, som ordføreren skitserer her.
Jeg kan også se, at der foretages en korrektion for f.eks. barsel.
Det har jeg noteret.
Jeg kan også se, at man rent faktisk heller ikke korrigerer for syge børn.
Så det med ikke at korrigere for sygdom er åbenbart noget, man ikke gør, hverken for pædagoger eller for børnene.
Men det er selvfølgelig korrekt, at vi må henstille til Danmarks Statistik, at de laver en retvisende opgørelse, og det tænker jeg også de gerne vil.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Men problemet med den opgørelse, som Danmarks Statistik laver, også med få justeringer, er jo netop, at man tæller f.eks. lederen, der sidder på kontoret, med.
Pædagoger eller ansatte, der er syge eller på kursus, vikaren, der er sat ind i stedet for dem, der er syge, tæller også med oven i de andre osv. osv.
Mener ordføreren, at det er en retvisende måde at opgøre minimumsnormeringerne på?
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-15:
Jeg har været inde at læse på Danmarks Statistik, som har en opgørelse over normeringer fra 2017 og frem til 2022, og jeg kan se et faldende antal børn pr. voksen, hvad vi jo også har villet med vores lov.
Jeg kan så også læse opgørelsesmetoderne igennem, og jeg synes, de ser fornuftige ud og ikke helt harmonerer med det, som jeg hørte fra ordføreren tidligere.
Jeg kan så også se, at der kommer en ny opgørelse den 30. oktober 2024 fra Danmarks Statistik, hvor de netop også selv nævner, at de vil sørge for at ændre lidt på opgørelsesmetoderne, så det bedre harmonerer med det, der er intentionen i lovforslaget.
Tak for ordet, formand.
Et flertal i Folketinget sikrede en aftale om minimumsnormeringer i daginstitutionerne med virkning her fra den 1. januar 2024.
Det betyder, at der skal være mindst én voksen til tre børn i vuggestuen og mindst én voksen til seks børn i børnehaven.
Det hele forudsætter ordentlige vilkår i vores daginstitutioner, og det har vi heldigvis også fået nu med en bundsolid aftale, der sikrer, at ingen børn havner i institutioner, der mangler tyngde.
Det er også vigtigt for Moderaterne, at vi ikke samtidig fratager kommunerne deres lokale handlerum og deres mulighed for at prioritere selv.
For der kan være grunde til, at normeringerne på tværs af de forskellige institutioner i kommunerne varierer.
Hvis man i en institution mangler hænder, kan kommunen allokere midler derhen.
Det er og skal være op til kommunen selv.
Forslagsstillerne kalder det i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at kommunalt selvstyre må vige for barnets tarv.
Jeg tænker som moderat, at det kommunale med sit lokale, borgernære selvstyre er bedre til at varetage barnets tarv end detaljeret lovgivning fra Christiansborg, for Moderaterne er et parti, der arbejder for mere frisættelse og mere lokal forankring i beslutningerne.
Derfor stemmer vi imod beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Helena Artmann Andresen (LA), 2024-05-15:
Tak for ordet, og tak til Alternativet for at sætte fokus på kvaliteten i dagtilbuddene.
For os i Liberal Alliance er det en bunden opgave at løfte kvaliteten væsentligt i dagtilbuddene og generelt give mere frihed til børnefamilierne, f.eks. et skattefradrag ved pasning af eget barn.
Det kommer nok ikke som nogen overraskelse, at Liberal Alliance kommer til at stemme imod minimumsnormeringer på institutionsniveau, og det gør vi af flere forskellige årsager.
I det hele taget er minimumsnormeringer ret så bureaukratiske og særlig på institutionsniveau.
Vi har altså en fælles opgave herinde med at få luget godt og grundigt ud i bureaukratiet.
I Liberal Alliance har vi foreslået en bindende bureaukratilov.
Jeg synes, at minimumsnormeringer er et godt eksempel på, at afbureaukratisering og frisættelse ikke er noget, der har groet længst tid i venstrefløjens baghave.
Danmark er et af de lande, der bruger allerflest penge på førskoleområdet, og samtidig kan vi læse analyser, der viser, at de ansatte i daginstitutionerne i 1970’erne brugte cirka 70 pct. af tiden på børnene, og i dag er det altså kun lidt over 50 pct. af tiden, de bruger på børnene.
Hvis man tager udgangspunkt i de her tal, viser beregningerne, at hvis man fjerner unødvendigt bureaukrati, altså går tilbage til det niveau, der var i år 2000, svarer det til en forøgelse i normeringer, set fra børnenes perspektiv, på ca. 5.500 pædagoger.
Der er ikke nogen forskning, hvor man kan tage normeringerne ud for sig selv og bevise, at det forbedrer kvaliteten, men noget af det, der er bakket klart op af forskningen, er, at antallet af pædagoger og det, at der er en høj faglighed, hænger tæt sammen med kvaliteten i institutionerne.
Jeg ved, at alle os, der sidder herinde, ønsker det bedste for de danske børn i daginstitutionerne, men vi har forskellige veje derhen.
I Liberal Alliance vil vi gerne opkvalificere ledelsen, afbureaukratisere og sikre, at tilsynene er uanmeldte, og at det ikke er kommunen, der skal føre tilsyn med kommunen, og sikre, at de private tilbud får mere gennemsigtighed og mere ligebehandling i forhold til de offentlige tilbud.
Tak for ordet.
Astrid Carøe (SF), 2024-05-15:
Ordføreren har helt ret i, at det er rigtig ærgerligt, at man har fjernet den her opgørelse.
Heldigvis har man lavet den et enkelt år, i 2023.
Og det giver mig håb, i forhold til at man faktisk kan lave beregningerne af, hvad det ville koste, med det ene års tal.
Jeg synes jo, at det er rigtig ærgerligt, at vi ikke kan følge udviklingen.
Det har også en betydning for forældrene og pædagogerne at have noget gennemsigtighed.
Men i det mindste har vi det ene år, og det kan vi hænge os fast i, når vi forhåbentlig på et tidspunkt kan gå ind i forhandlingsrummet og forhandle om minimumsnormeringer på institutionsniveau.
I forhold til pædagogandelen må man jo bare sige, at der nærmest ingen ledige pædagoger er i Danmark, og dem, der er, har en årsag til at være ledige.
Det, jeg hører fra kommunerne, er faktisk, at de slår stillingerne for pædagoger op, men at det er pædagogmedhjælpere, der bliver ansat.
I den forbindelse tror jeg at jeg bare lige vil nævne de pædagogiske assistenter, som er fuldstændig afgørende for at få dækket ind med mere pædagogisk uddannet personale, og som spiller en kæmpe rolle derude.
Jeg tror, at det kunne gøre rigtig meget, at pædagogmedhjælpere også kan opkvalificeres til pædagogiske assistenter, hvis de ikke kan se sig selv på den lange pædagoguddannelse.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Jeg vil gerne starte med at takke ordføreren for en rigtig, rigtig god tale og en rigtig god pointe om det her med, at dengang forhandlingerne pågik, var argumentet, at man ikke kunne lave det på institutionsniveau, fordi man ikke havde tallene.
Nu kunne vi have haft tallene og være begyndt at forhandle om det, men dem vil regeringen så ikke give os.
Det er jo trist.
I forhold til pædagogandelen siger ordføreren, at kommunerne gerne vil ansætte pædagoger, men ikke kan.
Det tror jeg også er rigtigt i rigtig mange tilfælde, men jeg vil også sige, at jeg tror, at mange kommuner ansætter andre end uddannede pædagoger, fordi det er billigere.
Det er jo på grund af økonomien.
Så derfor vil jeg bare medgive, at det selvfølgelig er ekstremt vigtigt, at det her ville blive finansieret her fra Christiansborg og ikke ude i kommunerne.
Anni Matthiesen (V), 2024-05-15:
Vi skal jo starte et sted, og hvis de unge mennesker, der går i 9. klasse i dag, kunne få et fritidsjob nogle få timer om ugen i en sfo og ad den vej finde ud af, om det måske kunne være en vej at gå, ville det på den lange bane forhåbentlig betyde, at flere valgte den vej.
Og så må jeg sige, at det også er noget, vi skal have kigget ind i.
Det, jeg får oplyst, er bl.a., at de pædagogiske assistenter er der faktisk en del af, men de mangler praktikpladser.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Jeg vil gerne starte med at takke ordføreren for talen, som jo egentlig var meget positiv over for intentionerne i forslaget, om end man ikke vil stemme for det.
Ordføreren nævner, at det er vigtigt for ordføreren og ordførerens parti, at kommunerne har deres selvbestemmelse, og at det er deres ansvar at sørge for, at der er gode dagtilbud, og det er jeg også enig i.
Der, hvor jeg er rigtig nervøs på vores børns vegne, er, om kommunerne har den økonomi, der skal til for at sørge for børnenes trivsel.
Hvad mener ordføreren om det?
Anne Hegelund (EL), 2024-05-15:
Jeg var faktisk selv i erhvervspraktik i en børnehave, da jeg gik i folkeskole, og det er ikke, fordi jeg synes, at unge mennesker ikke skal have mulighed for at finde ud af, om pædagoguddannelsen kunne være en vej for dem.
Men den del af det her forslag, der handler om pædagogandelen, går netop ud på, at der er for mange uden uddannelse, og det tror jeg ikke lige fritidsjobbere er løsningen på, når det, der mangler, er flere uddannede pædagoger.
Det er i hvert fald på lang sigt.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Ordføreren anerkender fuldt ud, at der er nogle kommuner, som har rigtig, rigtig svært ved at få tingene til hænge sammen på mange af de der velfærdsområder, og det er selvfølgelig en diskussion, vi kan bede regeringen om at tage med regionerne og KL for den sags skyld.
Der er nogle af områderne, som vi i Danmarksdemokraterne nok mener skulle flyttes væk fra kommunerne, men lige nøjagtig sådan noget som børneinstitutioner, skoler osv. er bare bedst forankret i det lokale demokrati, for det er virkelig et område – og det ved jeg selv som tidligere byrådsmedlem – hvor forældrene nok skal reagere på det, hvis ikke du sørger for at stå på mål for din skole, hvorimod ældreplejen og handicapområdet er nemmere at bytte ud med en kunstgræsbane lige op til et valg.
Så jeg er tryg ved det lokale demokrati og ved, at vores borgere sætter deres lokale politikere på skafotter, hvis ikke de gør noget, men der er naturligvis en reel problemstilling i, at kommunerne ikke har mange penge lige i øjeblikket.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Nej, det har de nemlig ikke, og nogle gange vil det jo føre til nogle prioriteringer i kommunerne, og det vil for nogle kommuners vedkommende være på bekostning af f.eks. antallet af ansatte i dagtilbuddene.
I Københavns Kommune er det budgetloftet, der stikker en kæp i hjulet for, at man kan investere nok i børnene.
Lige her på falderebet vil jeg spørge: Har ordføreren nogle idéer til, hvordan vi kan skaffe mere pædagogisk personale til dagtilbuddene?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Jeg tror faktisk, jeg var lidt inde på, at vi synes, det vil være en fordel, også fordi vi jo mangler pædagogisk personale i hele landet.
Så man kunne jo starte med at flytte uddannelserne derud, hvor der rent faktisk er masser af mennesker, der godt vil uddanne sig til pædagog, og det ved jeg faktuelt at der er.
Og så må man jo se, om man kan lokke dem til København efterfølgende, hvis man mangler pædagoger herovre.
Men virkeligheden er bare, at vi skyder os selv i foden ved at ødelægge den her udflytning, som vi var blevet enige om.
Mange steder har man gavn af, at de her uddannelser bliver flyttet ud, også fordi det ikke altid kun er folk, der kommer direkte fra folkeskolen eller en anden uddannelse, der tager dem.
Det kan jo være folk, der har været ude i en anden beskæftigelse først og ligesom er rodfæstet i et område, og som vil blive fantastiske pædagoger.
Men det kræver, at man har et lokalt uddannelsestilbud.
Lars Arne Christensen (M), 2024-05-15:
Det ligger i sagens natur, at når vi har et kommunalt selvstyre, er der også metodefrihed for kommunerne til at tilrettelægge arbejdet, i det her tilfælde også arbejdet omkring daginstitutionerne, på en måde, som de mener er passende.
De skal selvfølgelig leve op til loven, og vi har nu engang en opgørelse, som viser, at vi faktisk ligger pænt med minimumsnormeringerne, også på kommunalt niveau.
Det skal de jo så følge.
Det er så ikke i overensstemmelse med vores grundlov, hvor vi netop har det kommunale selvstyre.
Vi mener så også, at de valgte kommunalpolitikere må stå til ansvar for de valg, de så har foretaget i henhold til de borgere, der nu er i kommunen, som så må stemme på nogle andre politikere, hvis de mener, at der ikke bliver sørget for at få de rigtige normeringer, som de gerne vil have.
Det er den måde, vi har indrettet vores samfund på.
Vi har ting, vi gør her i Folketinget, og så har vi et kommunalt selvstyre, hvor der er politikere, der skal stå til ansvar for deres beslutninger.
Det mener vi er den rigtige måde at indrette et samfund på.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Tak for det.
Jeg skal prøve at gøre det rigtig kort.
Det er mere, fordi der fra talerstolen ligesom blev sat en præmis op om, at enten prioriterer man folkeskolen eller også hader man bare børn, og det er jo ikke det, vi andre siger.
Det var bare præmissen, for jeg mener ikke, at jeg er imod børn, bare fordi jeg vil prioritere pengene anderledes.
Radikale Venstre har også tidligere været ude at sige, at skoledagen er for lang, men bliver den ikke også rigtig lang, hvis alle børnene skal ud at lave mad morgen, middag, aften?
Det skulle de så lave i skoletiden, for det var et pædagogisk princip, sådan som jeg kunne forstå det.
Den anden ting er, at nu begynder man politisk at sige, hvad børnene også skal spise.
Jeg er fra Nordjylland; alt under 400 g kød er jo pålæg.
Så hvis jeg nu ønsker, at mine børn bare får T-bonesteaks i madpakken, så er det vel også et politisk statement, man gør, hvis de så kun får grillstegte græskar.
Er vi ikke enige om det?
Så kommer man også til at styre politisk, hvad mine børn skal spise, og dermed blander sig i, hvad jeg i min familie burde bestemme.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Og det kan da godt være, at jeg ikke lige ville prioritere at bruge dem på skolemad som det første, men at jeg og Alternativet ville prioritere at bruge dem på flere lærere og andre ting.
Det kan sagtens være.
Nu er det sådan, at vi er et ret velstående land, og der vil være mange fordele ved gratis skolemad, og det går vi ind for, og det vil vi gerne prioritere, for vi prioriterer børnene i Alternativet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Det er jeg nogle gange, og nogle gange er jeg også enig, og det ved Alternativets ordfører godt.
Men jeg bliver næsten bekymret for, at det, Alternativet siger, er, at der ikke er den helt store problemstilling, men at det måske koster 5 mia. kr. ligesom at indføre det sådan generelt.
Og så bliver jeg bare nødt til at sige, at så vil jeg da håbe på, at det er sund kost, for så skal vi jo hæve pensionsalderen.
Det er mere, fordi penge jo ikke er en uudtømmelig ressource.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvis man nu kun havde, lad os sige 5 mia. kr. at bruge på folkeskolen, ville ordføreren så stadig prioritere at bruge dem på skolemad, eller er der andre områder i forhold til skolerne, som er vigtigere, i hvert fald lige nu, at få rettet op på?
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-05-15:
Det var mange ting, der blev sagt på én gang.
Nogle af de argumenter, jeg fremførte, var egentlig også med henblik på sundhed i forhold til den plantebaserede kost, og det var ikke bare som et indspark i en landbrugsdebat, og den tager jeg gerne med ordføreren til alle tider.
I forhold til forældres ansvar er det jo rigtigt, at alle forældre har et ansvar for deres børn, og det er de fleste forældre også gode til at varetage.
Der er desværre også bare børn derude, der har forældre, som ikke er i stand til f.eks. at sørge for, at de får et nærende måltid i løbet af dagen, og der vil sådan et forslag som det her kunne gavne de børn.
Dertil kommer så de andre gode argumenter, som jeg også kom med her fra talerstolen tidligere.
I min optik var det gode argumenter – så kan ordføreren være uenig.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-05-15:
Jeg kender jo ordføreren, for vi har siddet på den samme gang, og jeg ved, at det kommer fra hjertet.
Men det er alligevel sådan, at mine små grå hår rejser sig i nakken, når jeg hører, at for dem, som så skal have skolemad, skal maden ikke længere bare være økologisk; nu skal det simpelt hen være græskar, vi presser ned i munden på de her stakkels børn, fordi de skal omfattes af det.
Jeg er ked af, at det på den måde bliver til en landbrugsdebat, for noget af det, ordføreren siger, anerkender vi jo faktisk også i Danmarksdemokraterne, nemlig det i forhold til næring til børn.
Men i Danmarksdemokraterne anerkender vi jo også bare, at det ikke er skolemad, vi diskuterer, for det er jo, om børn får mad i løbet af deres dag.
Og der har vi jo bare den holdning, at vi siger, at familien også har et kæmpe ansvar for at sørge for, at de børn, man har fået, får næringsrig mad, både morgenmad, frokost, snack og aftensmad, altså at man dybest set fodrer sit afkom.
Der går vi meget ind for, at familien er det ansvar voksen.
Og så kan vi sagtens have en debat om de mennesker og de børn, som er i uheldige situationer, hvor de ikke får mad, men det er bare en anden snak.
Er ordføreren uenig i, at man skal passe på, at staten ikke overtager alt i forhold til vores børn og det ansvar, der normalvis er familiens?