runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Så til trods for at vi bl.a. har rapporten fra Deloitte, der viser, at det ikke får en tættere på arbejdsmarkedet at blive sanktioneret, til trods for den kritik, der kommer fra Dansk Socialrådgiverforening og flere andre, som i høringssvarene kritiserer den her del, så vil man gerne være konkret, når det handler om skærpelse af sanktioner over for aktivitetsparate, men være lidt mere løs med nogle flotte formuleringer, når det handler om deres beskyttelse.
Det synes jeg ikke helt hænger sammen.
Det er jo rigtigt, at Dansk Socialrådgiverforening finder det positivt, at der står i lovforslaget, at der skal tages særlige hensyn til aktivitetsparate ledige, og jeg er enig med ordføreren, i forhold til at vi jo ikke ønsker at ramme nogen af de mest sårbare i vores samfund med sanktioner, for vi ved, hvilke konsekvenser det har.
Men hvis vi rent faktisk ser på elementerne i lovforslaget, synes jeg faktisk det hænger helt sammen med, at de sanktioner, som skærpes – bl.a. at man mister sin hjælp i 3 måneder – også skal omfatte aktivitetsparate.
Vil ordføreren uddybe det?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Vil DF kunne støtte et beslutningsforslag, som sagde, at offentlige ydelser kun kan gives til danske statsborgere og altså ikke til udlændinge, som kommer hertil?
Peter Hummelgaard (S), 2019-11-28:
Altså, to ting.
Det ene er – og jeg tror, der er andre ordførere, som også var en del af aftalen, der på forskellig vis har redegjort for det tidligere – at det, der jo ligger i aftalen og nu også i det, vi behandler i dag, var det, der kunne opnås enighed om, uden at skulle redegøre for sådan den finere matematik i det.
Det andet er, at set med regeringens øjne slutter vores ambitionsniveau, for så vidt angår tiltag, der kan forbedre arbejdsmiljøet, jo ikke ved vedtagelsen af den her nye arbejdsmiljølovgivning.
Allerede nu i drøftelserne om et forslag til finanslov har vi jo et forslag på, der handler om at udvide den arbejdsgiverbetalte periode for sygedagpenge, som også gerne skulle virke som et incitament for at forebygge langtidssygdom og dårligt arbejdsmiljø på arbejdspladser.
Så vi vil gøre mere, hvis vi har mulighed for det.
Hans Andersen (V), 2019-11-28:
Jeg synes sådan set, at vi har givet en frihed, ved at det ikke længere alene er ti bestemte årsager til, at man ikke skal sanktioneres.
Der er sådan set en mulighed for, at borgeren og kommunen kan aftale, at hvis det her ikke fremmer ens beskæftigelse, så er der ikke nødvendigvis grund til at sanktionere.
Og den frihed vil jeg gerne give både borgeren og kommunen.
Så jeg synes sådan set, at vi forenkler det med det her lovforslag, og at vi også gør det mere overskueligt for systemet og for borgeren.
Leif Lahn Jensen (S), 2019-11-28:
Det, der også står i lovforslaget rigtig mange steder, at vi hele tiden skal tage hensyn til aktivitetsparate.
Der står også, at vi skal vejlede ordentligt, især dem, der måske ikke forstår det så godt.
Og så står der, at vi også stadig væk skal sikre, at hvis vi sanktionerer aktivitetsparate, skal vi tage personlig kontakt til dem, og hvis ikke vi kan det, få fat i deres mentorer eller deres familier.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at få de her mennesker til at forstå, hvad det er, der sker.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-28:
Nu er Venstre jo et liberalt parti, som gerne vil give ansvaret for borgerens liv tilbage til borgeren, og det passer fint med, at vi bor i et tillidssamfund, og at vi er et af de lande i verden, hvor vi tror og stoler mest på hinanden myndigheder og borgere imellem.
Hvordan kan det så være, at vi lige i det her tillidssamfund og liberale samfund skal have et beskæftigelsessystem baseret på tvang, hvor vi fratager folk myndigheden over deres eget liv og gør dem til et nummer i en kø og udsætter dem for en hel masse ting, som knap giver mening for dem?
Hvordan kan det være, at Venstre heller ikke viser folk den tillid, det er at sige: Du vil gerne bidrage.
Du vil gerne bidrage til samfundet.
Du vil gerne finde arbejde?
I stedet for møder alle , der bliver ledige, og det er ikke kun de udsatte, pludselig et meget, meget stramt sanktionssystem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Jeg ved, at ordføreren deler min og Nye Borgerliges holdning om, at vi har massive problemer med udlændinge i Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ordføreren også deler Nye Borgerliges holdning om, at udlændinge, der kommer til Danmark, f.eks. via asyl og familiesammenføring og på andre måder, skal forsørge sig selv.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-28:
Jamen det er netop derfor, at det også står i lovgivningen, at man ikke må sanktionere en borger, før vedkommende er blevet hørt, for der kan være en gyldig grund til, at man ikke kan leve op til det, og så skal man selvfølgelig ikke sanktioneres.
Derfor er det også pointeret i lovgivningen, at man ikke må straffe en borger, hvis ikke man har hørt borgeren om, hvorfor vedkommende ikke er mødt op eller har deltaget i et eller andet.
Der kan være mange gyldige grunde, som ordføreren også siger.
Der kan være utallige gyldige grunde til, at man ikke kan deltage, og det skal kommunen have rede på, før den straffer, ellers gør kommunen noget ulovligt.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Jeg er sikker på, at ordføreren også er opmærksom på, at der kan være mange årsager til, at de her udsatte borgere, aktiveringsparate, som måske er i kategorien aktiveringsparate på grund af sygdom eller andre ting, ikke har haft mulighed for at kunne møde frem eller leve op til den her rådighedspligt, som også bliver yderligere skærpet med hårdere sanktioner i det her forslag.
Men jeg tænker helt grundlæggende, at hvis vi gerne vil se fremad og rent faktisk prøve at hjælpe folk til at få en uddannelse, komme på arbejdsmarkedet eller blive en del af fællesskabet og have nogle ben at stå på, skal vi så ikke sørge for, at det helt elementære og grundlæggende som boligen er bevaret?
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-28:
Det kan jeg ikke forestille mig, for hvis nu borgerne gjorde det, de skulle, så ville de ikke blive ramt på boligydelsen.
Hvis de levede op til de krav, der var, så ville de slet ikke blive ramt på boligydelsen.
Den er netop lavet for, at man ikke først straffer dem på det ene område, og så siger man, at de lige får noget mere i boligydelse.
Hvis man fra start af gør det, man skal, bliver man heller ikke ramt på boligydelsen.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-28:
Tak for ordførertalen.
Jeg synes også, at det ville have været godt, hvis det var, at man faktisk havde lavet en redegørelse om omfanget og undersøgt behovet for de her sanktioner, så vi vidste, hvad det var, vi arbejdede med.
Men jeg har et spørgsmål i forhold til den del, der handler om boligstøttereglerne, der ændres i forhold til sanktionering.
Vi har jo et princip i sociallovgivningen om, at vi skal gøre mest muligt for, at borgeren kan blive i sin bolig.
Vi ved, at det at have en bolig betyder rigtig meget, og at konsekvenserne af at blive hjemløs er rigtig, rigtig store.
Derfor vil jeg bare høre ordføreren, om der ikke kan være mulighed for at ændre ved den del af aftalen, for selv Dansk Socialrådgiverforening og mange flere organisationer kritiserer det jo netop og siger direkte, at det her vil betyde, at flere bliver hjemløse.
Så jeg vil høre, om ordføreren vil være med på at se, om vi kunne ændre den del af aftalen.
Hans Andersen (V), 2019-11-28:
Altså, i selve den her aftale er vi sådan set blevet enige om at fastholde lufthavnskontrollen, som jeg også forstår at ordføreren synes er en god ordning.
Med den kontrol sikrer vi, at man ikke kan tro, at man kan være på en offentlig ydelse her i Danmark og så tage på ferie i hjemlandet – det går ikke, der skal man fanges, og det gør vi nu og fortsætter det arbejde.
Hvis man kommer her til landet, har vi en integrationsydelse, som ikke er på samme niveau som en kontanthjælp, og jeg synes, det er en fin model, vi har fundet frem til.
Jeg synes, at man skal holde sig for øje, som jeg også sagde i min tale, at det her handler om ret og pligt, at vi har et velfærdssystem, der bygger på, at hvis man har ret til en ydelse, får man den, men hvis man ikke har ret til en ydelse, skal man heller ikke have den.
Jeg synes, vi med det her lovforslag finder en fin balance.
Vi lægger større vægt på vejledning.
Vi forenkler, og det styrker sådan set også den enkelte borgers retssikkerhed.
Så lægger vi jo også vægt på, at man som kommune godt kan tage udgangspunkt i at skulle aftale med borgeren, at hvis det her ikke fremmer borgerens adgang til arbejdsmarkedet, behøver man som kommune heller ikke at sanktionere.
Så jeg synes, at det her har en fin balance.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-28:
Jeg synes, at der i begrebet ret og pligt er begået mange grovheder mod borgerne.
Der er en mistillid i det, og det er, som om det giver de ledige ansvaret for arbejdsløsheden, men arbejdsløsheden er jo ikke de lediges skyld.
Arbejdsløsheden er en del af markedsmekanismen og vil altid være der – stor eller lille.
Vi må passe på, at vi ikke i ret og pligt-spørgsmålet får det til at lyde, som om ledigheden er de lediges skyld.
Og er vi ikke gået for langt med ret og pligt, når f.eks. Rådet for Socialt Udsatte siger, at det er potentielt skadeligt for socialt udsatte og skaber mulighed for yderligere marginalisering, når vi yderligere strammer sanktionsskruen?
Hans Andersen (V), 2019-11-28:
Det er jo også derfor, at kommunen skal foretage en konkret vurdering af, hvorvidt en sanktion vil fremme en borgers rådighed i forhold til arbejdsmarkedet.
Det er helt afgørende.
Det er jo det, vi har lagt vægt på, og det, vi har brugt meget tid på at diskutere i aftalekredsen.
Så jeg synes sådan set, at det har fundet en fin balance, og vi lægger nemlig den her frihed og forenkling ud til kommunerne og til borgerne.
Bent Bøgsted (DF), 2019-11-28:
Jamen altså, hvis de kommer til Danmark og de kan forsørge sig selv og de får ret til at være her – det skal vi lige have med, for man skal ikke bare lukke op og sige, at der er adgang for alle, men de skal have ret til at være her – så er der jo som sådan ikke nogen hindringer.
Men man skal jo ikke bare komme ind og så tro, at man kan få lov til at være i Danmark og nyde godt af ydelserne.
Dansk Folkeparti så jo helst, at der ikke kom nogen til Danmark – altså at der blev sat en stopper for tilgangen.
Vi skal ikke have nogen ind, og hvis der så er nogle, der kommer, og de kan forsørge sig selv og de får ret til at være her, så er det noget andet.
Men ellers skulle vi gerne have det sådan, at der blev sat en stopper for det, så der ikke kommer nogen ind i Danmark.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-28:
Vi ved, at en betydelig del af det her sociale bedrageri bliver begået af udlændinge, altså mennesker, som har fået lov til at komme til landet, og takken til danskerne og til samfundet er, at man snyder og bedrager med det, man får.
I stedet for alle de her lappeløsninger ville det så ikke være bedre, lettere og billigere, hvis man ganske enkelt sagde, at udlændinge, der kommer til landet, skal forsørge sig selv?
Her taler vi om mennesker, hvoraf langt størstedelen kommer hertil via asyl og familiesammenføringer, og der kan vi bare se, at en betydelig del af dem også begår socialt bedrageri.
For så ville man jo fremsætte et beslutningsforslag eller lovforslag.
Hvis det havde været Venstres politik, ville man, da man havde regeringsmagten, have lavet det her med DF som sit parlamentariske grundlag – og jeg er sikker på, at DF ville have stemt for det – og så kunne man jo have fået det vedtaget.
Hans Andersen (V), 2019-11-28:
Som udgangspunkt er det jo også det, vi siger.
Danmark skal være åben for dem, der kan og vil; man skal være her en bestemt rum tid, man skal arbejde, og hvis man arbejder, kan man også få adgang til dagpenge.
Man kan heller ikke bare komme på kontanthjælp, det øjeblik man træder ned på dansk jord.
Jeg synes sådan set, at vi efterhånden har hegnet vores velfærdssystem ind på fornuftig vis, og så har vi også lavet den her aftale, der bl.a. sætter fokus på, at der også skal være en konsekvens, hvis man snyder, fordi det svækker tilliden til vores velfærdssamfund, og det ønsker Venstre ikke at være med til.
Søren Espersen (DF), 2019-11-29:
Nu begyndte Venstres tidligere udenrigsminister hr. Kristian Jensen sådan en leg om, hvem der kom først – var det hønen eller ægget?
Og det er da meget interessant, men så synes jeg bare, jeg vil bede ordføreren for Venstre om at bekræfte, at det var EU, som iværksatte sanktioner over for Rusland på grund af Ruslands annektering af Krim.
Det andet, jeg vil sige, er, at jeg jo ikke benægter, at handelssanktioner nogle gange kan være værdifulde.
Det, jeg bare helst ikke vil have, er, at det er virksomhederne i Danmark, Danmarks eksportvirksomheder, der betaler for Danmarks udenrigspolitiske holdning.
Det er der, hvor problemet er.
Altså, det er de to ting.
Det ene er en bekræftelse af, at da Krim var blevet taget af russerne, blev der indført sanktioner, der så blev modregnet af en embargo fra Rusland.
Bjarne Laustsen (S), 2019-11-29:
Det er jo helt klart, at det ikke er den enkelte virksomhed, der indfører sanktioner; det gør vi på vegne af staten Danmark.
Derfor har rigtig mange af de virksomheder, der er omtalt her, jo formodentlig – jeg kender ikke det konkrete tilfælde – modtaget støtte igennem EU til oprettelse og udvikling af arbejdspladserne.
Og det er jo der, vi siger – og det ved vi – at Eksportrådet kan gå ind og hjælpe sådan en virksomhed med at komme videre og begynde at sælge noget til andre markeder, hvis og når man bliver ramt af sådan en begivenhed.
Søren Espersen (DF), 2019-11-29:
Jeg tror bestemt, at danske virksomheder har samfundssind og også stiller sig solidarisk med de vedtagelser, der bliver truffet her i Folketinget.
Det tror jeg bestemt man gør, men det ændrer ikke noget ved, at der er tale om en øjeblikkelig situation, som er kommet fra dag til anden, kun 2½ år efter at Danmark havde det største eksportfremstød i historien i Moskva.
Man gik derind med åbne øjne og blev tilskyndet til at sørge for at komme ind på det marked, der var så lukrativt, og så pludselig falder det hele sammen.
Hvad ville ordføreren have gjort, hvis han nu havde siddet som minister i sådan en situation og set en virksomhed være truet på eksistensen?
Bjarne Laustsen (S), 2019-11-29:
Jeg er helt sikker på, at både Danmark og en lang række andre lande i EU har afgivet et passende responsum til netop f.eks. Rusland, inden man indfører sanktioner.
Så det er jo ikke sådan, at det kommer over en nat; der er jo et forløb, også som jeg husker historien – på samme måde, som hr. Søren Espersen gør det.
Det er jo rigtigt, at handelsrelationer er rigtig gode alle steder i verden til at opnå en større forståelse og mulighed for at byde op til dans, havde jeg nær sagt.
Vi lever af at handle med hinanden, så det er jo ganske fornuftigt, men når et land som Rusland begynder at opføre sig ufornuftigt, så er det, at vi siger, at der skal være mulighed for at indføre sanktioner.
Stén Knuth (V), 2019-11-29:
Jeg kan ikke sige, om ægget eller hønen kom først.
Men den tidligere udenrigsminister nikker i hvert fald til, at russerne indførte sanktioner først, og så gjorde EU det efterfølgende.
Kristian Jensen (V), 2019-11-29:
Tak til ordføreren for talen.
Når jeg beder om ordet her, er det bare for at høre, om ordføreren kan bekræfte, at det jo ikke er Danmark, der indførte handelssanktioner på mejeriområdet.
Altså, vi indfører sanktioner som den reaktion, som er nødvendig, når et land bryder international ret og begynder med magt at flytte grænser.
Så er man nødt til at reagere – det er vi som et demokratisk land – men det er ikke os, der indfører sanktioner, der rammer et mejeriselskab.
Det er ikke Folketinget.
Rusland har valgt at lave nogle sanktioner mod danske virksomheder, mod europæiske virksomheder.
Og man kan så sige, at det naturligvis kommer som en reaktion på, hvad Danmark har gjort, men det er ikke os, der har valgt, at nogle virksomheder i Danmark skal rammes.
Vi har til gengæld valgt, at vi vil gøre rigtig meget for at hjælpe de virksomheder videre, for at afhjælpe den situation, de er kommet i.
Derfor skal jeg bare spørge, om ordføreren ikke kan bekræfte, at det er sådan, at det ikke er Danmark, der har indført sanktioner, der rammer mejeriselskaber i Danmark.
Bjarne Laustsen (S), 2019-11-29:
Jeg er rigtig glad for de bemærkninger fra den tidligere udenrigsminister, hr. Kristian Jensen, for de bekræfter til fulde det, vi gør.
Men det er jo også sådan, at de kan komme med andre reaktioner, og det har de gjort.
Det er jo fuldstændig korrekt, at det havde vi aldrig tænkt eller drømt om kunne ske, og derfor er vi i en situation, hvor vi prøver at hjælpe de virksomheder med at komme videre i forhold til det, der er.
Men grundlæggende tror jeg, at vi er fuldstændig enige om, at det er et redskab, vi er nødt til at have med i bagagen for at opretholde international ret og lov.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-29:
Jeg har et spørgsmål om, hvad det så kommer til at betyde for de her forældre, som har fået udbetalt en for lav ydelse.
Der vil jeg gerne høre, om regeringen er villig til at gøre det med tilbagevirkende kraft for de familier, som har fået udbetalt for lidt i ydelse i forhold til den her regulering.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-29:
Jeg kan også på Det Konservative Folkepartis vegne sige, at vi støtter lovforslaget, hvor ydelsesloftet her for § 42, stk. 3, i serviceloven bringes i overensstemmelse med satspuljeaftalen for 2012, således at det aftalte ydelsesloft fra 2012 fremskrevet til 2020-niveau fastsættes korrekt i serviceloven, så familierne, som har ret til tabt arbejdsfortjeneste, kan blive kompenseret korrekt for det.
Søren Espersen (DF), 2019-11-29:
Det kan godt være, at den tidligere udenrigsminister nikker, men det skal man ikke tage for gode varer.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-29:
Det gik hurtigt.
Når man modtager tabt arbejdsfortjeneste for at passe et handicappet eller et rigtig sygt barn hjemme, er det jo rigtig godt, at man har den mulighed, og det her er sådan set bare en genopretning, kan man sige, en rettelse af en fejl, der blev lavet, så selvfølgelig bakker Nye Borgerlige også op om det her lovforslag.
Jeg er selv stødt på rigtig mange forældre igennem de sidste år, som har haft stor gavn af det her med at kunne være mere hjemme hos et rigtig sygt barn eller et handicappet barn, så det bakker vi selvfølgelig fuldt ud op om.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-29:
Liberal Alliance kan også støtte dette lovforslag.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-29:
Tak, formand.
Vi vil gerne være med til at rette op på en fejl, der blev lavet i 2012, hvor verden ikke vidste, at Alternativet nogen sinde skulle eksistere, men vi stemmer selvfølgelig for at lave den korrektion uanset det.
Astrid Krag (S), 2019-11-29:
Mange tak for det.
Jeg vil bare helt kort kvittere for den positive modtagelse og også den meget effektive lovbehandling af lovforslaget her og bare sige, at jeg er glad for at have den her opbakning til, at vi får korrigeret den lovgivningsfejl, der har været, så vi sikrer, at servicelovens bestemmelser om hjælp til dækning af tabt arbejdsfortjeneste bringes i overensstemmelse med det, der var den politiske hensigt med satspuljeaftalen i 2012.
Jeg kan jo kun beklage, at der kan opstå den slags fejl, og besvarer selvfølgelig, hvad der måtte være af spørgsmål i forhold til forældelsesloven osv., i udvalgsbehandlingen.
Jeg tror, at det er vigtigt at få sagt, at vi er i den lidt særlige situation, hvor der egentlig ikke er nogen, der har fået udbetalt for lidt i forhold til det, der var den politiske aftale, men at man i lovgivningen har fået sat et for højt beløb ind i forhold til det, vi havde aftalt.
Så i forhold til den politiske intention er der ingen, der har fået for lidt.
Så er det rigtigt, at der er nogle, der ikke har fået det, de skulle, ifølge lovens ord, og der står også i bemærkningerne til lovforslaget, at Social- og Indenrigsministeriet sammen med KL vil tilrettelægge en proces, som kan imødekomme et krav om bagudrettet efterbetaling til de borgere.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2019-11-29:
Det er jeg glad for at høre, for det er klart, at nu vil der jo sidde nogle, der vil tænke: Jamen hvad med de penge, som jeg skulle have haft i forhold til den her regulering og kompensation for tabt arbejdsfortjeneste?
Astrid Krag (S), 2019-11-29:
Men der ligger et arbejde her mellem ministeriet og KL – og det var også det, jeg sagde i svaret på spørgsmålet om forældelsesloven – om, hvordan vi bedst får håndteret det, og det er klart intentionen at kunne håndtere det, og skulle der være nogle mere tekniske spørgsmål i forhold til den diskussion om bl.a. forældelsesloven osv., besvarer jeg meget gerne dem i udvalgsbehandlingen.
Eva Flyvholm (EL), 2019-11-29:
Når man nu bliver kaldt frem, må man jo næsten svare.
Hvis Danmark gør det, som vi gerne vil have man skal gøre i den sammenhæng, så må man bare sige, at det også godt kan få økonomiske konsekvenser.
Det skete f.eks. for Norge, da de ligesom gav en menneskerettighedsaktivist en pris, for så fik det økonomiske konsekvenser for dem.
Skal vi så holde os tilbage politisk fra at rejse den kritik, fordi det kan risikere at ramme danske virksomheder, eller skal man love, at man vil kompensere alle danske virksomheder, der kan blive ramt af det her bagefter?
Det mener jeg simpelt hen ikke vi kan.
Og det vil jeg gerne lige have ordføreren til at forholde sig til, altså at den faktor også påhviler os som politikere.
Søren Espersen (DF), 2019-11-29:
Jamen det gør den da helt bestemt.
Når det drejer sig om Kina, er det jo vigtigt at sige, at de på alle måder optræder forkert i den måde, de kører deres land på.
Altså, jeg har egentlig tidligere sagt – med formandens tilladelse – at man skal handle med fanden selv.
Det er selvfølgelig en lidt drastisk måde at sige det på.
Men vi skal kunne handle, også med dem, vi ikke kan lide.
Men man kan så protestere i forhold til Kina på en anden måde, for der er da masser af muligheder, nemlig hvad angår den måde, Kina agerer på i Danmark.
De beder om, at vi smider en eller anden taiwanesisk dansetrup ud af et eller andet musikhalløj, fordi de der vil sætte grænsen og dagsordenen for, hvad vi kan.
Der er taiwanesiske virksomheder her i Danmark, der bliver chikaneret i alle ender og kanter.
Det kan vi stoppe, det kan vi gøre noget ved.
Og fru Eva Flyvholm ved også, at jeg ikke nærer særlig kærlige tanker i forhold til Kommunistkina, og jeg mener, at man skal gøre, hvad man kan.
Men jeg synes, at man skal handle med dem lige til det allersidste.
Eva Flyvholm (EL), 2019-11-29:
I forhold til det med Kina tror jeg bare, at det da er klart, at det vil få konsekvenser, også hvad vi gør her i Danmark, og de konsekvenser skal man være klar til at tage, og det må man jo også forholde sig til, tror jeg.
Det er også derfor, jeg ikke mener, at man bare kan give carte blanche til, at man vil kompensere alle virksomheder, som kan risikere at blive ramt af sanktioner på grund af politiske udmeldinger, som vi kommer med.
Jeg er ikke enig i, at man skal handle med den unævnelige selv.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at der jo faktisk er nogle retningslinjer for virksomheders adfærd, som handler om menneskerettigheder og international lov, som de også er forpligtet til at forholde sig til og forsøge at imødekomme og overholde?
Søren Espersen (DF), 2019-11-29:
Jo, det kan jeg godt til en vis grad give spørgeren ret i, bestemt, og jeg mener heller ikke, at man skal kompensere alle virksomheder, som det bliver sagt.
Jeg mener ikke, at man skal kompensere fuldt ud.
Jeg mener, at man skal finde de rette steder.
Man kan bede dem om at sige, om der et eller andet sted er en eller anden lille, ikke ret stor virksomhed, som finder en niche et eller andet sted på det russiske marked og virkelig slår gennem – og er der noget, man kan hjælpe dem med?
Jeg ved ikke, om sådan nogle tilbud bliver givet.
Men vi kan godt sige, at vi nok skal hjælpe med at finde et andet marked, men det er jo ikke sikkert, at den lille nichedims, de nu har fundet på at lave, også vil kunne sælges i f.eks. Brasilien.