runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2020-12-09:
Det er jo en erklæring, som er igangsat på dansk initiativ og stadig er under forhandling, så den er ikke vedtaget endnu.
Det forhandler vi stadig væk med tyskerne om.
Når vi så er enige om den endelige erklæring – jeg synes, idéen i sig selv er rigtig god, altså at vi laver sådan en venskabserklæring, også når vi har haft vores kulturelle venskabsår, og med de tætte bånd, vi har mellem Danmark og Tyskland, ikke mindst i grænselandet – vil vi se på, hvordan vi bagefter implementerer den.
Men det er jo en af de mange aktiviteter, som vi har sammen med Tyskland, og som er noget, som vi fra den danske regerings side sætter meget pris på.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-12-09:
Tak til ministeren for besvarelsen her i første omgang.
Det lyder jo interessant med en venskabserklæring, men når ministeren så i samme åndedrag siger, at det er vigtigt med en konkret handleplan, kunne ministeren så sige noget mere om på nuværende tidspunkt, hvad der ligger af konkrete handleplaner som opfølgning på den venskabserklæring, og hvor mange penge regeringen har sat af til at imødekomme det, der så kommer til at stå i den venskabserklæring?
Liselott Blixt (DF), 2020-12-09:
Du kan tage et valg med et behandlingstestamente.
Deri kan du skrive, at hvis du bliver inhabil, vil du ikke have behandling.
Så det har vi mulighed for i dag.
Det er de habile, der ikke har mulighed for at sige nej.
Og til dem, der ikke ved, hvad habil er: Det er, når man ved, hvad man gør.
Når man er inhabil, ved man ikke, hvad man gør.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-09:
Det tror jeg heller ikke jeg ville.
Det tror jeg heller ikke de fleste 18-årige ville.
Altså, som 18-årig føler man sig jo stadig væk nærmest udødelig og tager ikke den slags overvejelser ind.
Men det kan der godt være nogle der gør.
Der kan være nogle, der – fordi man har oplevet det i familien eller af andre årsager – ønsker at træffe det valg på det tidspunkt.
For det er jo ikke os, der skal stille os til dommer over, hvornår man skal gøre det.
Det må vel være myndige borgere, der selv træffer det valg.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-09:
Lad os bare starte her fra Folketingets talerstol, men ellers forestiller jeg mig, at vi gør det ovre i ministeriet, hvor vi forhandler.
Mit forslag er, at vi får løst det her problem og får løst et par andre problemer samtidig, når nu vi sidder der, med den jo desværre begrænsede pulje, der er i forhold til det gode ældreliv.
For den er gået til andre formål som en demenshandleplan og andet.
Mette Thiesen (NB), 2020-12-09:
Tusind tak.
Man lader til i et vist omfang at bruge den kommunale plejesektor til at sende folk i arbejde, som aldrig af egen drift ville have søgt et job på et plejehjem.
F.eks. har man i Helsingør Kommune benyttet plejesektoren til at få indvandrere fra ghettoen Nøjsomhed flyttet fra kontanthjælp og over i arbejde.
Og det er da godt, at indvandrere bliver sat til at arbejde for føden, men det er dybt problematisk at tvangsudsende et menneske i et arbejde, som i den grad kræver, at man viser omsorg og har empati for nogle af de mest udsatte i vores samfund.
De, der skal arbejde for vores ældre i ældreplejen, skal selvfølgelig gøre det af lyst og ikke af tvang.
De skal selvfølgelig også tale et ordentligt dansk; det giver sig selv.
Når man skal tage sig af ældre danskere, nogle måske endda med demens, så skal man kunne tale et letforståeligt dansk, og man skal selvfølgelig også kunne forstå det dansk, der bliver talt tilbage til en.
Man skal have forståelse for de ældres situation, og man skal kunne forstå, hvad de beder om, man skal kunne skrive det forståeligt ned, hvis de har nogle behov, der skal dækkes, og man skal kunne overlevere mundtligt til en kollega.
Og det er både utrygt og uhensigtsmæssigt, hvis de, der kommer i de ældres hjem, ikke taler og forstår dansk på et passende niveau.
Vi skal ikke rekruttere fra bunden.
Det er også en hån mod deres indsats i dagligdagen, når kommunerne sender dem nye hjælpere på halsen, som hverken kan eller vil yde en ordentlig indsats.
I Nye Borgerlige vil vi have mere frihed og flere frie valg, både til at vælge til og til at vælge fra, og pengene skal følge den enkelte ældre.
Det vil sikre, at dårlige tilbud vælges fra og gode vælges til; det er sund fornuft.
Og som minimum skal vi selvfølgelig sikre, at danske ældre ikke udsættes for plejepersonale, der ikke kan gøre sig forståelig på dansk.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2020-12-09:
Tak for det, formand.
Og tak til forslagsstillerne for at bringe emnet om sprogkundskaber til debat.
Jeg synes, den største udfordring, vi har i ældreplejen, jo er at tiltrække tilstrækkelig meget personale.
Det er faktisk en kæmpestor udfordring for rigtig mange kommuner at kunne tiltrække tilstrækkelig med social- og sundhedsassistenter, sådan at man er sikker på, at de ældre kan få den hjælp og pleje, som de har behov for.
Det er den absolut største udfordring.
Derfor er det også velkomment, at der trods alt tages nogle initiativer til at uddanne nogle flere social- og sundhedsassistenter.
Jeg har selv slået lidt på tromme for det, i forbindelse med at vi i øjeblikket har en situation med covid-19, hvor der er masser af mennesker, der har mistet deres arbejde, voksne mennesker, som er vant til at arbejde i servicebranchen, hvor jeg forestiller mig der godt kan være en hel del som kunne omskoles til social- og sundhedsassistenter.
Vi trænger til at få noget mere kvalitet ind i omsorg og pleje, end tilfældet er i de eksempler, som også ordføreren for forslagsstillerne brillerede med her fra talerstolen, om ganske forfærdelige situationer, hvor de ældre var blevet udsat for nogle mennesker, som ikke har empati og ikke ejer evnen til omsorg, ganske forfærdeligt, og de skal selvfølgelig lodses ud.
Det drejer sig simpelt hen om at få noget mere kvalitet ind i ældreplejen, og det vil kræve en kæmpe indsats, for vi kan jo se, at tallene taler deres tydelige sprog i forhold til den mangel, der bliver på social- og sundhedsassistenter fremadrettet; så det skal vi have for øje.
I forhold til sprogkompetencerne er det sådan, at det jo er kommunerne, der har arbejdsgiveransvaret, og det går jeg bestemt ud fra de løser.
Jeg får løbende masser af henvendelser fra borgere, og jeg har faktisk aldrig hørt om, at der i ældreplejen der, hvor jeg bor, skulle være problemer med sprogkompetencerne.
Og hvis der er det, jamen så er det jo noget, kommunerne er nødt til at tage sig af, for de skal selvfølgelig sørge for, at de mennesker, de har ansat til at tage sig af de ældre, også kan kommunikere med de ældre på et forståeligt dansk, sådan at der ikke opstår nogen situationer, som er uhensigtsmæssige.
Jeg er også af den holdning, at der er stor forskel, alt efter hvad det handler om, for er man i samtale med en læge, skal der være mulighed for at kunne få stillet en diagnose, men hvis samtalen er med en hjemmeplejer, er det som udgangspunkt andre ting, det handler om.
Men her er det arbejdsgiveransvaret.
Vi synes fra Konservatives side ikke, at vi skal detailstyre ned i en grad som foreslået her, for kommunerne kan jo sagtens selv klare det.
Så derfor kommer vi ikke til at støtte forslaget.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-09:
Men det kommer helt an på, hvad det er for nogle opgaver, der skal løses her.
Altså, hvis det f.eks. handler om læger, som sidder med journalansvar og skal kunne videregive dybt komplicerede beskeder, også til patienter, så er det klart, at der skal være et højt krav.
Hvis vi snakker om samtlige ansatte i pleje- og omsorgssektoren, altså også folk, der alene beskæftiger sig med rengøringsopgaver, så er det ikke nødvendigvis sikkert, at vi skal have de samme krav til dem.
Men det er klart, at i det omfang, man skal have relationel kontakt med borgere, så skal det også sikres, at der er de tilstrækkelige danskkundskaber til stede, og det vil vi gerne være med til at sikre at vi får bedre forudsætninger for.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-09:
Så Enhedslisten synes, det er for stramt, at vi gerne vil have krav om danskprøve 3 og vil have, at man skal kunne føre en ubesværet samtale på dansk om almindelige hverdagsemner med den ældre borger; at man kan føre en ubesværet samtale på dansk om den ældre borgers tilstand med de pårørende, føre en ubesværet samtale på dansk om faglige observationer og instruktioner med andre fagpersoner; og at man kan læse og skrive dansk på et niveau, som gør vedkommende i stand til at orientere sig i journaler m.v. og opfylde dokumentationskravene på betryggende vis.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-09:
Først vil jeg sige, at det, der i hvert fald har været enighed om mellem Enhedslisten og Dansk Folkeparti, jo har været det med, at det er urimeligt, at man slet ikke stiller nogen sprogkrav, og det er jo det, der er tale om, når det gælder læger fra EU-lande; der er der overhovedet ikke nogen sprogkrav.
Vi har jo sagt, at vi mener, at de skulle op på niveau med det, der kræves af læger, der kommer fra tredjelande, altså danskprøve 3.
Men jeg synes også, at der ligger en forskel i, at når vi taler om folk, der arbejder som både sosu-hjælpere og sosu-assistenter, jamen så er der jo sprogkrav til dem.
Altså, der stiller vi jo krav om, at man skal have bestået en danskprøve, der i hvert fald svarer til folkeskolens afgangsprøve.
Det er der i forhold til optagelse på uddannelsen, og det er der også i forhold til ansættelsen.
Jeg synes sådan set, at det, der er afgørende, er, at vi får lagt et niveau.
Jeg er sådan set helt åben over for, at vi med en fælles beretning kan finde ud af, hvordan vi kan få styrket den udvikling; hvordan vi kan sikre, at vi får bedre sproglige kompetencer.
Men jeg synes, at det her forslag ligger alt for stramt i forhold til det.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-09:
Tak for det.
Jamen det synes jeg jo faktisk er ærgerligt, for vi har sådan set tidligere været enige med Enhedslisten om, at der i forhold til læger netop skal være et sprogkrav, og at man skal have bestået danskprøve 3. Men det, jeg også sagde tidligere, var jo, at der havde været lidt kritik i forhold til det med samtaleemnerne.
Så derfor vil jeg da høre Enhedslisten: Hvorfor skal der være forskel på det?
Hvorfor ikke bare gøre det ens, altså hvorfor ikke skærpe det lidt i forhold til lægerne, så de selvfølgelig også skal leve op til nogle nationale standarder, som vi sætter her i Folketingssalen?
Så ville der ikke være nogen forskel.
Altså, det er utrolig vigtigt, at man kan kommunikere med dem, der arbejder i pleje- og omsorgssektoren, hvad enten man er læge, sundhedsplejerske, social- og sundhedshjælper eller social- og sundhedsassistent.
Men der er altså også en række vikarer ansat på det her område, og de er jo slet ikke med i det her regnestykke, altså i forhold til det, Enhedslistens ordfører står og siger på talerstolen.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-09:
Tak for det, formand.
Vi er i Enhedslisten fuldstændig enige med forslagsstillerne i, at både pårørende og ældre selvfølgelig skal opleve, at de kan kommunikere med de ansatte i ældreplejen, altså de mennesker, de har kontakt til.
Det er vigtigt både med tryghed og værdighed i ældreplejen, og en stor del af det handler om det relationelle, nemlig det at kunne forstå hinanden.
I forslaget nævner forslagsstillerne selv dialekter – formanden var også lige inde på, hvad for en betydning dialekter kan have for kommunikationen – og der er også aldersforskelle og generationsforskelle i det danske sprog, og det skal der selvfølgelig være plads til og lov til.
Det kan endda give en ekstra lille sludder og et godt grin, når de unge, der er inde og arbejde i ældreplejen i et sabbatår, f.eks. lægger puslespil med den ældre beboer og fortæller om Snapchat og TikTok og andre ting, som jeg heller ikke kender så meget til.
Men det er jo ikke det, det handler om i det her forslag.
Der er det jo sådan, at man i forhold til læger, der kommer fra tredjelande – altså lande uden for EU – stiller krav om, at de skal kunne bestå danskprøve 3.
Læger, der kommer fra EU-lande, stiller vi slet ikke nogen sprogkrav til.
Men her er der altså tale om, at vi faktisk kommer til at stille nogle skrappere krav til mennesker, der skal arbejde i pleje- og omsorgssektoren, end vi gør til f.eks. læger.
Det mener vi ikke i Enhedslisten er den vej, vi skal gå.
For selvfølgelig skal vi sørge for, at kommunikationen skal være på plads; at borgere og ansatte og pårørende kan tale sammen.
Der er krav om, at man skal have bestået, hvad der svarer til folkeskolens udvidede afgangsprøve.
Der er krav om, at man skal kunne tale dansk og kunne skrive dansk.
Og derfor så vi egentlig hellere, at vi gjorde en øget indsats for at få hjulpet folk ind på sosu-uddannelserne.
Det kunne også være gennem introforløb, hvor der kunne være fokus på f.eks. sprog, hvis det er det, ansøgerne har udfordringer med.
Men der kommer et stigende antal ældre, og vi har brug for at få flere ind på uddannelserne, og derfor har vi også brug for at styrke adgangen for dem, der har problemer med de sproglige kvalifikationer.
Og det er egentlig det, vi hellere vil fokusere på, og det er også noget af det, vi har fokus på i finanslovsforhandlingerne.
For gruppen af ældre, der har brug for hjælp, er stigende i de kommende år, og vi har brug for at kunne tiltrække mere personale, også uddannet personale, og det er også derfor, vi har givet et løft til at få ansat flere, der kan være med til at løfte uddannelsesniveauet i ældreplejen, og det vil også derigennem være med til at styrke også de sproglige kompetencer.
For selvfølgelig skal kommunikationen mellem ældre og pårørende og kolleger i ældreplejen være god og forståelig og på et vist niveau.
Men vi kan ikke støtte det forslag, som ligger her, fordi der simpelt hen bliver stillet alt for stramme krav i forhold til at kunne arbejde i pleje- og omsorgssektoren.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2020-12-09:
Jeg får rigtig mange henvendelser om ældrepleje i min mailboks.
Jeg står lige her og spekulerer på, hvor mange af dem der rent faktisk handler om sprog.
Jeg nævnte læger før, fordi det har været en udfordring.
Men langt de fleste henvendelser, jeg modtager i forhold til ældrepleje, handler om ældre, som synes, at de har brug for mere hjælp end den hjælp, de får.
Eller det handler om personale, som oplever, at de slet ikke har den nødvendige tid til at løse opgaverne fagligt forsvarligt.
Så jeg synes, vi har store problemer, som skal løses, og sproget er ikke det største.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-09:
Så tror jeg, at vi er to, der er vant til, at der bliver skældt ud på ministeren fra Dansk Folkepartis ældreordførers side, for det er jeg også vant til, nemlig at der bliver skældt ud.
Derfor siger jeg også mange tak for de kommentarer, for der skal være plads til politisk uenighed og skældud – ingen tvivl om det.
Det er sådan, det er i en politiske arena som den, vi er i her.
Det er jo derfor, vi er her.
Tidsplanen foreslår jeg vi drøfter på tirsdag.
Det handler om, hvad vores jurister vurderer.
Lovprogrammer er jo normalt i årshjul, og det vil sige, at når det kan nås, skal det på.
Vi har overhovedet ikke nogen interesse i at trænere noget som helst.
Hvis det bliver muligt i næste samling, vil det formentlig være i efteråret, altså så snart Folketinget mødes i næste samling.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-09:
Tak for det.
Men når der så også er handling og ministeren lytter i forhold til vores ønske om habile ældres ret til selv at vælge genoplivning fra, er det utrolig positivt.
Så det vil jeg gerne sige tak for.
Hvad er tidsperspektivet?
Hvad tænker ministeren der?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-09:
Ikke mig bekendt – ikke mig bekendt.
Sagen var jo den, at vi mødtes til forhandlinger.
Vi nåede ikke til enighed.
Vi forsøgte ad forskellige veje at se, om vi kunne nå til enighed.
Det var ikke muligt, og derfor, når de forhandlinger ikke var afsluttet, kunne vi jo ikke skrive det i lovkataloget.
Nu prøver vi så endnu en gang, hvor jeg appellerer til og håber på, at partierne vil være klar til at nå til enighed, således at vi kan få et forlig, som vi kan udmønte i en lov.
Og det er fuldstændig normal procedure, at først forhandles der, og så lovgives der.
Jane Heitmann (V), 2020-12-09:
Undskyld, minister, jeg synes, det lyder lidt som en dårlig undskyldning, at nu har der været en coronaepidemi.
Jeg er helt med på, at den trækker veksler, men der er jo masser af andre lovforslag i lovkataloget – ting, der har fundet vej til lovkataloget – og derfor undrer det.
Så jeg kan jo spørge sådan helt opklarende: Har man drøftet det i forbindelse med finanslovsforhandlingerne, altså at der skulle tilvejebringes et lovgrundlag og en finansiering?
Magnus Heunicke (S), 2020-12-09:
Jamen det er der jo en meget klar forklaring på: Efter eller op til – nu kan jeg ikke lige huske datoerne præcist, men deromkring – den behandling i Folketingssalen var der jo invitationer til og møde i Sundheds- og Ældreministeriet om det her med henblik på at lave den aftale, som kunne blive udmøntet i lovkataloget.
Disse forhandlinger var vi nødt til at sætte på pause, lige så vel som lovbehandlingen i Folketingssalen blev sat på pause, da epidemien ramte.
Nu har vi inviteret jer igen og håber, at partierne ikke kun møder op, men også møder op og har appetit på at lave en aftale, således at vi kan sikre, at det her kan blive til virkelighed.
Og så vil det selvfølgelig komme på lovprogrammet, når det har været igennem høringer og de ting, der skal ske.
Jane Heitmann (V), 2020-12-09:
Tak for det.
Jeg vil gerne kvittere for ministerens tale, men jeg har et spørgsmål.
For som ministeren selv nævnte, har det her jo været drøftet i Folketingssalen før.
Det var tilbage i januar, og dengang var der bred opbakning til Dansk Folkepartis forslag, og ministeren sagde dengang tilbage i januar, at regeringen ville tage initiativ til at etablere et lovgrundlag, så det blev muligt for borgere at sikre sig mod den her form for genoplivningsforsøg, altså at regeringen ville tage initiativ til at etablere et lovgrundlag.
Det ville man i januar.
Magnus Heunicke (S), 2020-12-09:
Også mig.
Der er også masser af diskussioner, og det skal der også være, men det her er store etiske spørgsmål, som der virkelig er behov for en afklaring af, så jeg håber også, at partierne er med.
Jeg håber så ikke, at 2020 skal gentage sig igen og igen, som der blev sagt fra Liselott Blixts side.
Tværtimod tænker jeg, at det år er langt nok endda, så vi glæder os til at komme i gang med næste år.
Liselott Blixt (DF), 2020-12-09:
Mange tak.
Det er ikke, fordi jeg vil stille spørgsmål, for vi har jo haft talt undervejs.
Og jeg undskylder, at der står 2020, men det er jo, som om den her corona har fået 2020 til at forsvinde, så vi tager den en gang til eller sådan et eller andet.
Men vi har jo netop været til møde med ministeren, hvor vi talte om det her og nåede hinanden på nogle punkter, og det vil jeg takke for.
Det var et konstruktivt møde, hvor der var lydhørhed fra ministerens side, og så håber jeg selvfølgelig, at man sammen med resten af Folketingets partier kan nikke til det her, så vi sikrer, at lægerne derude kan hjælpe de ældre, der sidder og siger: Jamen man kunne det her for et par år siden; da kunne man få lægen til at skrive i journalen, at man altså ikke ønskede genoplivning, for man var mæt af dage.
Så jeg vil bare takke for forløbet, og jeg glæder mig til, at vi kan få sat det her i gang igen.
Lise Bech (DF), 2020-12-09:
Altså, ældre og pårørende på plejecentre og plejehjem kan gå ind og tale med køkkenpersonalet, med ledelsen og med ernæringsassistenterne, så de bliver klar over, hvilke behov de ældre har.
Carl Valentin (SF), 2020-12-09:
Jeg synes, at Dansk Folkeparti svigter nogle af vores ældre medborgere lidt her.
For det er rigtigt, at der er nogle ældre, som er så heldige, at de godt kan få tilbuddet om plantebaseret kost, men eksempelvis fremhævede Dansk Vegetarisk Forening jo en kvinde, der har levet vegetarisk i 35 år.
Hun er vant til at lave vegetarisk mad af gode råvarer og spise sundt og godt.
Så kommer hun på plejehjem og har følt sig presset til at spise kylling og fisk for at få næring nok.
Det kan altså være en hård oplevelse for en vegetar, hvis man fravælger at spise kød af etiske årsager og man så ender med at få frataget sig friheden til at træffe det valg, at man ikke ønsker at spise kød.
Synes Dansk Folkeparti ikke, det er et problem for den her ældre kvinde, som har levet vegetarisk i så mange år, at hun ikke har muligheden for at træffe det valg, som hun selv etisk kan stå inde for?
Lise Bech (DF), 2020-12-09:
Hun kan vel jo i hvert fald i første omgang fravælge kødet, hvis hun er vegetar.
Jeg kender også en hel del vegetarer, der ikke gør en hel masse ud af sig selv, når de kommer nogle steder, hvor andre ikke ved, at de er vegetarer – så kan de godt finde noget, der er vegetarisk.
Det har muligvis været et større problem tilbage i tiden, men i dag er vi rigtig fokuseret på, at vi får sund og nærende kost, og det kan sagtens være grønt, men nogle steder kan det være svært med plantebaseret.
Men det kan man jo tale sig til rette om de fleste steder.
Carl Valentin (SF), 2020-12-09:
Jamen vi skal lige have noget på plads her: Man kan jo ikke bare vælge kødet fra.
Hvis man kommer på et plejehjem, hvor der ikke er et sundt og nærende, mættende vegetarisk alternativ, kan man jo ikke bare spise tilbehøret til kødet.
Altså, det er jo ikke nærende nok.
Man kan ikke bare spise kartofler og icebergsalat.
Man skal have et godt måltid mad.
Så synes Dansk Folkeparti ikke, at det her er en krænkelse af vores ældre medborgere, som ønsker at spise vegetarisk, at de ikke alle sammen har muligheden for det?
Lise Bech (DF), 2020-12-09:
Mange ældre er småtspisende, og mange steder tilbyder man ønskekost.
Man er meget opmærksom på de ældre, og det er man jo også på sygehusene.
Anders Kronborg (S), 2020-12-09:
Når man sidder og lytter til debatten, sidder man jo og bruger sine ører, og så er der noget, man får tid til at lytte til og reflektere over.
Og det vil jeg bare gøre i forhold til Dansk Folkepartis ordfører.
For jeg synes sådan set, der kom en lille snert af mistillid i forhold til de medarbejdere, der er ude i den offentlige sektor og passer på vores ældre medborgere.
Og der tror jeg bare, det er vigtigt, at når vi har den her debat, skal vi altså også vise tillid til de dygtige ledere, vi har ude på vores ældrecentre, vise tillid til de dygtige ansatte, der er ude på vores ældrecentre.
Og jeg vil bare spørge Dansk Folkeparti i forhold til den mistillid, der blev vist her, om Dansk Folkeparti ikke tror, at den er med til at fjerne lysten fra netop den innovation og nysgerrighed, der skal være med til at give ældre en god madoplevelse, når de i deres sidste tid på et plejehjem.
Lise Bech (DF), 2020-12-09:
Jamen jeg er da helt sikker på, at de køkkenledere og ernæringsassistenter osv., som vi har i de offentlige køkkener, jo er der, fordi de er interesseret i at lave sund og nærende kost.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-09:
Jeg synes, der er noget lidt arrogant over at sige, at vegetarer bare kan spise tilbehør.
Eller at man nok lige skal gå lidt stille med det, hvis man er vegetar, og så ude i forskellige sammenhænge måske spise noget tilbehør.
Altså, kan ordføreren ikke godt se, at tilbehør til det kød, der måtte være blevet serveret i en offentlig kantine på daglig basis, ikke er ernæringsrigt nok til, at det er særlig sundt at overleve på?
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-09:
Tak til fru Lise Bech for ordførertalen.
Jeg er sikker på, at ordføreren har ret i, at der er mange plejehjem og plejecentre, som tilbyder grøn kost, men det er jo ikke alle, og derfor anbefaler Danske Seniorer og Ældre Sagen faktisk også, at vi pålægger, at der skal tilbydes et grønt måltid, også på plejecentre.