runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tobias Grotkjær Elmstrøm (M), 2024-03-19:
Hertil kan jeg svare, at på nuværende tidspunkt er Moderaterne tilhængere af den nuværende grænsekontrol, som vi har i Danmark.
Og hvad der så skal ske i fremtiden med grænsekontrollen, kan jeg ikke spå om.
Det er klart, at hvis man åbner helt op, kan det være, der kommer flere illegale våben ind i Danmark, og det er heller ikke løsningen.
Zenia Stampe (RV), 2024-03-19:
Tak for det.
Vi plejer ikke at være særlig stærke tilhængere af lovgivning på baggrund af enkeltsager, og vi plejer heller ikke at være stærke tilhængere af højere straffe, men det her forslag er fornuftigt – i store træk i hvert fald.
Det er jo rigtigt, at det har været Field's-sagen, der har været anledningen til det her lovforslag, men det var nu ikke det, jeg sad og tænkte på, da jeg gennemgik det.
Da jeg gennemgik det, syntes jeg egentlig bare, at det virkede som en fornuftig balance i forhold til det at have våben i et samfund, hvor det dog er politiet, der har et voldsmonopol.
Vi synes, at det er en fin balance.
Det eneste men, vi har, er det, som andre også har været oppe at nævne, nemlig risikoen for stigmatisering af mennesker med fysiske eller psykiske lidelser.
Så hvis vi i forbindelse med andenbehandlingen måske kan blive en lillebitte smule mere præcise, i forhold til hvad det er for en type diagnoser eller helbredstilstande, der kunne føre til et nej til en våbentilladelse, kunne det måske få os til at omfavne også den del.
Morten Messerschmidt (DF), 2024-03-19:
Det er på en kedelig baggrund, men det er åbenlyst nødvendigt med et strammere greb om kontrollen med de våben, der lovligt befinder sig i Danmark.
Der har været gode betragtninger, synes jeg, i forhold til den balance, der skal være, også i forhold til hvad det er for nogle psykiske lidelser, der bliver kategoriseret på hvilken måde.
Der er vi sådan set helt åbne for i fællesskab under udvalgsbehandlingen at se på, om balancen i udmøntningen her nu ligger rigtigt.
Der synes jeg, at der er grund til at kvittere for, at regeringen her i hvert fald tager et skridt i den rigtige retning.
Man kan så sige, at det er et skridt på en forventeligt meget lang vej, hvor det, som jo venter, og som jeg tror mange af os deler et ønske om at få gjort noget mere ved, ikke så meget er dem, der ansøger om og efter en nøje undersøgelse bliver godkendt til at kunne have våben i eget hjem eller til at gå på jagt med, eller hvad det nu måtte være – nej, det er jo de rigtig, rigtig mange illegale våben, som er i Danmark.
Og det, at vi her regulerer strammere i forhold til dem, der kører efter bogen, hjælper jo desværre ikke i forhold til det store problem med især mange udlændinge, der ikke kører efter bogen.
Så vi er glade for, at regeringen tager det her skridt og går positivt ind i det.
Det er en del af bandepakken osv.
Men vi efterlyser også, at man går hårdere til de kriminelle.
Der er et dogme, som jo går igennem dansk retspolitik og handler om, at hvis en dybt kriminel person kan gøre det gældende ved retten, at man har et familiemedlem i Danmark, og at man tilfældigvis ikke har så mange i det land, hvor man er hjemmehørende statsborger, så kan man ikke udvises, for som det hedder: Så krænker man Danmarks internationale forpligtelser.
Men vi synes ærlig talt, at vi skulle tale noget mere om danskernes nationale rettigheder end om Danmarks forblommede internationale forpligtelser.
Vi bør fokusere på, hvad det egentlig er, der skal gøres for at sikre, at danske borgere kan gå fredeligt i deres eget land, hvad end det så er om dagen eller om natten, hvor de lyssky elementer med deres ulovlige våben jo desværre spiller en alt for stor rolle i dag.
Så når vi siger ja til det her, idet vi selvfølgelig lytter til mange af de ting, jeg tror vil komme frem under udvalgsbehandlingen, så er det også samtidig en opfordring til ikke nødvendigvis kun at fokusere på dem, der spiller efter reglerne, men på de alt, alt for mange i Danmark, især blandt udlændingene, der ikke kan finde ud af at spille efter reglerne.
For det duer jo ikke, at vi sætter kikkerten for det blinde øje og kun ser på, om der blandt dem, der forsøger på at spille efter reglerne, skulle være nogle brodne kar, samtidig med at det helt store problem i forhold til kriminelle udlændinge i Danmark, der ikke bliver udvist, bare vokser og vokser.
Så med den bekymring, i forhold til hvor det store problem egentlig er, så vil vi gerne gå positivt ind i udvalgsbehandlingen.
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål om, hvilken grad af psykisk sygdom der skal til, før man ikke kan få en våbentilladelse.
Så jeg vil egentlig bare stille spørgsmålet: Hvor mild eller hvor svær en grad af psykisk sygdom skal der til?
Der sidder rigtig mange, som er meget bekymrede for, at de nu bliver stigmatiseret, bliver udskammet, bliver vurderet til at være for farlige til, at de kan få lov til at få en våbentilladelse og kan få lov til eksempelvis at gå til sportsskydning.
Der er veteraner, der har henvendt sig, og der er andre, der har henvendt sig.
Så for at give dem lidt ro i maven, kunne ministeren så ikke lige fra Folketingets talerstol gøre klart, hvad det er, der skal til, for at man altså bliver afvist og vurderet til, at det ikke er forsvarligt, at man får en våbentilladelse?
Peter Hummelgaard (S), 2024-03-19:
Jeg vil sige flere ting.
For det første laver vi ikke den her lovgivning for at stigmatisere nogen som helst, uanset hvilke sygdomme man har.
For det andet er det at have våben, særlig i et land som Danmark, noget, vi som lovgivere også skal tage meget, meget alvorligt, fordi våben kan slå mennesker ihjel.
Så til det konkrete spørgsmål.
Som jeg også tror den socialdemokratiske ordfører sagde, vil den konkrete udmøntning af ordningen ske i en bekendtgørelse og også under sædvanlig inddragelse af relevante interessenter.
Justitsministeriet er på den her baggrund i samarbejde med Indenrigs- og Sundhedsministeriet ved at undersøge, hvordan sundhedsmyndighederne kan bidrage til, at politiet mere systematisk modtager relevante oplysninger om f.eks. psykiske forhold hos personer, der ansøger om eller allerede er i besiddelse af en våbentilladelse.
Jette Gottlieb (EL), 2024-03-19:
Jeg skal sige, at vores ordfører på området, fru Rosa Lund, ikke kan være til stede, og derfor har jeg lovet at fremføre hendes synspunkter.
Der er mange grunde til, at vi ser alle de skudepisoder rundtom i landet.
Om det er skiftende regeringers fejlslagne retspolitik, hvor konstant fokus på strafskærpelser frem for forebyggelse er den altdominerende løsningsmodel,
er jo ikke til at sige.
Men vi kan vist godt blive enige om, at den førte politik ikke har haft den ønskede effekt.
For uanset at der har været bandepakker og andre initiativer, der skal vise, hvor hårdt man slår ned på kriminalitet, så må vi desværre konstatere, at der fortsat bliver skudt i gaderne.
En ting, der nok er relativt sikkert at fastslå, er, at tilgængeligheden af våben hænger sammen med, hvor ofte de bliver brugt.
Vi har i andre lande set, hvordan skoleskyderier sker ofte og næsten altid foregår med våben, der er købt lovligt.
Da vi var vidner til det forfærdelige skyderi i Field's for 2 år siden, blev der også anvendt et lovligt erhvervet våben.
De fleste af de bandeskyderier, der foregår, foregår dog sjældent med lovlige pistoler, men det ændrer ikke på, at vi skal have godt styr på, hvem man rent faktisk giver våbentilladelse til.
Derfor er det godt, at regeringen fremsætter et lovforslag, der skal styrke kontrollen med våben og de våbentilladelser, der udstedes.
Lovforslaget indeholder flere gode elementer.
Bl.a. giver det rigtig god mening, at visse lovovertrædelser kan medføre, at man ikke kan få våbentilladelse i en periode.
Men der er en del af lovforslaget, som ikke er god, og det drejer sig om den systematiske indhentelse af helbredsoplysninger.
Det er fornuftigt, at vi har regler, der gør, at der foretages en helhedsvurdering af diverse relevante oplysninger, inden der udstedes en våbentilladelse, men det er simpelt hen ikke en politifaglig vurdering, hvorvidt en psykiatrisk diagnose er grund til at afvise en våbentilladelse; det er en lægefaglig vurdering.
Mange usandheder om psykiske sygdomme florerer i vores samfund, og mange tror stadig, at skizofreni f.eks. betyder, at man har to personligheder, der bekriger hinanden.
Det er derfor rigtig vigtigt, at vi sikrer, at mennesker, der har eller har haft en psykisk sygdom, ikke stigmatiseres eller diskrimineres.
Lovforslaget er meget uklart, i forhold til hvordan det vil foregå i praksis.
At politiet bare kan få tilsendt journaler og så bestemme sig til, hvordan sygdommen påvirker ansøgeren,
Det er selvfølgelig en lægefaglig vurdering, og derfor bør politiet ikke få adgang til oplysningerne, uden at de ledsages af en lægefaglig vurdering.
Når man skal have et kørekort, skal man op til egen læge, og så bliver man testet og får en erklæring på, at man er egnet til at have kørekort.
Så er det den information, som politiet får.
De behøver ikke at vide noget om, om man kan dreje hovedet 90 grader eller 95 grader; de skal bare have oplyst, at man kan føre en bil forsvarligt.
Det burde også kunne gøres på det her område i forhold til våben.
Der er trods alt stadig flere, der årligt dør af dårlig bilkørsel end af våben i Danmark.
Resten af lovforslaget støtter Enhedslisten op om.
Bjørn Brandenborg (S), 2024-03-19:
Tak for spørgsmålet.
Det er jeg sådan set helt enig i, underforstået, at det her lovforslag jo ikke handler om systematisk at diskriminere folk, der har en psykisk lidelse, eller som har ernæret sig ved et våbenbevis og så senere bliver psykisk sårbare.
Derfor er det, der bliver lagt op til, at det skal udbores i den videre behandling af lovforslaget og i bekendtgørelsen i samarbejde med Justitsministeriet og de foreninger, der arbejder med det, bl.a. skytteforeninger og pårørendeforeninger til psykisk sårbare, og at der skal udarbejdes mere klare retningslinjer for det.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-03-19:
Jeg bliver frustreret, fordi jeg ser en minister gå på talerstolen og udtrykke en frustration over politiske drillerier her på Christiansborg, men i virkeligheden går ministeren selv på talerstolen og medvirker til de her politiske drillerier.
I øvrigt hører jeg meget sjældent fra regeringen i forhold til socialområdet.
Det er rigtig, rigtig ærgerligt.
Regeringen kunne rent faktisk have gjort noget og have rakt ud, men man har ikke ønsket at finde en løsning for de her mennesker, der har servicehunde, fordi det tilfældigvis er et rigtig godt forslag, som desværre ikke kom fra regeringen selv, men kom fra et andet parti.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-03-19:
Jeg får helt lyst til at stille et modspørgsmål.
Lå det på bordet, eller lå det ikke på bordet, i forbindelse med at vi forhandlede SSA-reserve?
Blev der fra regeringens side stillet et forslag med penge, eller blev der ikke stillet et forslag fra regeringen?
Og hvordan landede de forhandlinger?
Det er bare, fordi der sad vi jo sammen.
Så det er ikke helt rigtigt, at vi ikke mødes, og det er heller ikke helt rigtigt, at vi ikke forhandler, for vi landede jo en fælles SSA-aftale, og fru Marlene Harpsøe var selv med.
Derfor synes jeg bare, at sådan for den almindelige folkeoplysnings skyld er det en meget god idé at få svaret på det spørgsmål, om der egentlig lå penge til servicehundeområdet eller ej i det forslag, som regeringen kom med.
Og hvordan landede det?
Altså, hvad sker der, mellem at regeringen kommer med et forslag, og at de andre partier så bliver hentet ind ved bordet?
Nu står vi så med et beslutningsforslag i Folketingssalen, hvor det sjovt nok er de partier, som jo så ikke bidrog til, at det blev en del af den endelige aftale i forbindelse med SSA, der nu synes, vi skal stemme for det her beslutningsforslag uden i øvrigt at have anvist finansiering.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-03-19:
Det, der til gengæld er en gratis omgang, minister, er den måde, ministeren agerer på i salen i forhold til den her sag.
Det er en gratis omgang.
Hvis det var, man reelt ønskede at trykke på den grønne knap, så gør det dog.
Det er et rigtig godt forslag.
For det her er en rigtig god sag.
Det er Det Konservative Folkeparti, der har fremsat det her forslag i forhold til at sikre nogle bedre vilkår for mennesker med servicehunde, som oplever diskrimination.
Det skal løses, og ministeren har rent faktisk ansvaret.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-03-19:
Jeg noterer mig, at der ikke blev svaret på det modspørgsmål, jeg stillede, og det er jo nok, fordi alle her i salen, der har været med til de forhandlinger, der var på SSA, godt ved, at det forslag, regeringen kom med, netop var, at der skulle sættes penge af til det her område.
Og der havde de partier, der satte sig ind ved forhandlingsbordet, så nogle andre prioriteringer, og de andre prioriteringer var så dem, der blev til virkelighed.
Så fremsætter man efterfølgende et beslutningsforslag, og det ser jo utrolig kønt ud i offentligheden.
Men hvis man gerne ville have løst det her problem, kunne man sådan set have støttet, at vi gerne ville sætte penge af til området.
Victoria Velasquez (EL), 2024-03-19:
Tak for det.
Jeg erindrer ikke, at nogen var imod, at vi skal prioritere servicehundene.
Men jeg synes egentlig, det kunne være rigtig godt, hvis vi prøver at kigge fremad og konstruktivt på det.
For vi er meget enige i intentionen om, at der er brug for klarhed, og at der er brug for at tage hensyn til de mennesker, der har brug for en servicehund.
Vi kan så være bekymrede for, at det, hvis man samler det i én lov, faktisk bliver mere kompliceret, hvor det, der måske er brug for, er en vejledning eller en sanering.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, hvad det så var, der kunne være i den her beretning, altså hvad der så kunne være det næste skridt, så vi kommer tættere på den bedste løsning for de mennesker, det drejer sig om.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-03-19:
Jeg synes jo præcis, det er den snak, man skulle have haft med hinanden, og jeg synes præcis, at det er det her, vi skal tale med hinanden om.
Altså, nu kan jeg forstå, at der er nogle, der er meget ivrige, efter de har forladt forhandlingsbordet, og alligevel gerne vil noget med servicehunde, så jeg håber jo på, der kan blive skabt opbakning til, at vi får fundet nogle penge på området i forbindelse med de SSA-forhandlinger, der er i efteråret.
Jeg er enig i, at et af problemerne, der er med det her forslag, er, at redskaberne ikke er knivskarpe.
Der er simpelt hen nogle ting, der vil blive mere besværlige, hvis man går ned ad den vej, der er anvist i det her beslutningsforslag.
Det har aldrig været hensigten, og derfor ville jeg også mene, at det var rigtig fremkommeligt, at vi satte os ned og prøvede at se på, hvad vi så kunne gøre, for at det faktisk blev nemmere at få en servicehund, hvis man gerne ville have en, end det er i dag.
Der synes jeg ikke, at de redskaber, der ligger i det her beslutningsforslag, er de rigtige.
Men vi er enige om analysen, og jeg tror sådan set, at det bud, der kom fra fru Victoria Velasquez' side, er væsentlig tættere på at være noget, der også vil virke i virkeligheden, og derfor synes jeg jo også, der var en vej i det, og det vil vi i hvert fald fra regeringens side tage initiativ til at se på.
Så det glæder jeg mig til samarbejdet om.
Victoria Velasquez (EL), 2024-03-19:
Så tror jeg bare, jeg vil bruge anledningen til at rose dem, der har rakt ud til folketingsmedlemmer, og det arbejde, der er blevet lagt i at få fremsat beslutningsforslaget.
Jeg føler mig i hvert fald endnu mere sikker på, at vi i fællesskab kan finde en løsning snart.
Det bliver ikke nødvendigvis i forbindelse med det her beslutningsforslag, men så forhåbentlig i forbindelse med den SSA-reserve, der kommer, eller på anden vis.
Nu har vi jo et flertal uden om regeringen, så det kan være, at vi kan bruge det i den her sag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-03-19:
Tusind tak for tilsagnet om gerne at ville kigge videre på det.
Jeg håber som sagt, at vi kan finde hinanden omkring noget i efteråret.
Jeg synes, at vi skylder det, ligesom jeg synes, vi på handicapområdet generelt skylder, at der kommer nogle ret store forandringer.
Så jeg håber ikke, at den her måde at føre det, jeg kaldte paradepolitik, på, bliver standarden.
Jeg håber tværtimod, at det bliver præcis sådan, at vi kan sætte os ned med de gode idéer, der er, og at vi så kan få landet nogle løsninger, hvor vi i fællesskab tager ansvar for at få gjort det bedre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-03-19:
Nu ved jeg ikke, om det er forløbet af dagen, der har gjort ministeren i så fantastisk dårligt humør, at man stiller sig op og giver en voksenskideballe rent ud sagt fra Folketingets talerstol.
Jeg synes, det er meget, meget mystisk, at ministeren agerer og reagerer på den måde.
Det, man skal i forhold til det her forslag, er jo ikke at sige, som ministeren sagde, at dem, der stemmer imod det her, bare er dumme, og de andre forslag er bare paradeforslag.
Nej, jeg opfatter det faktisk lidt, som om det er en utrolig magtarrogant regering, der nu i egenskab af ministeren her på talerstolen udtaler sig.
Det synes jeg ikke er klædeligt.
Jeg synes heller ikke, det er klædeligt, selv om regeringen nu ser ud til at være i mindretal.
Jeg er faktisk spændt på, om vi kan mobilisere et flertal for det her forslag.
Det kunne da være fantastisk.
Og tak til De Konservative for at komme med et konkret forslag, som jeg slet ikke opfatter som et paradeforslag.
Det var jeg ikke sikker på at jeg kunne holde, men nu kan jeg simpelt hen ikke lade være efter ministerens opførsel.
Jeg synes bare, at ministeren og regeringen i øvrigt skal trykke på den grønne knap, se at komme videre med forhandlingerne og få noget fornuftigt ud af det her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-03-19:
Men det, der bare fortsat undrer mig – og det er jo derfor, jeg kalder det paradepolitik – er, at det er få måneder siden, vi har siddet ved det forhandlingsbord og landet en aftale, og når vi fra regeringens side foreslår at bruge penge på det og få gjort de her ting ordentligt, så har man andre prioriteringer.
Men når man kan komme ned i Folketingssalen, hvor kameraerne er tændte, har man lige pludselig utrolig mange holdninger til det her.
Det mener jeg simpelt hen ikke er særlig kønt, og så tror jeg i øvrigt, at fru Pia Kjærsgaard og jeg ikke har noget at lade hinanden høre, hvad angår voksenskældud.
Pia Kjærsgaard (DF), 2024-03-19:
Altså, det var jo en rigtig, rigtig sjov bemærkning fra ministeren her til sidst.
Er ministeren ved at trække i land eller sådan noget?
Sådan opfatter jeg det lidt.
Men det her kan man åbenbart ikke rigtig finde ud af, og min anbefaling er bare, at man siger, at vi skal videre, at man altså ikke er imod, når oppositionen fremsætter beslutningsforslag, for det synes jeg altid – altid – i alle mine år har været et problem, altså at der ikke er nogen regering, som vil give oppositionen så meget som det mindste, når der bliver fremsat et beslutningsforslag.
Det her er et godt forslag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-03-19:
Og vi har jo også fundet pengene fra regeringens side i modsætning til dem, der har fremsat forslaget.
Så jeg synes jo egentlig, det burde ligge på den flade, at der blev lavet en fælles beretning.
Så jeg er helt bekendt med, hvordan Dansk Folkeparti stiller sig til det her forslag, og jeg kvitterede jo sådan set også for, at det blev fremsat, under førstebehandlingen.
Det synes jeg var rigtig godt.
Jeg havde jo så bare håbet på, at vi også kunne sætte os ned og faktisk få fundet nogle redskaber til det, og den beretning har man så ikke været interesseret i at lave fra Konservatives side.
For mig er virkeligt demokrati at få ting til at lykkes; virkeligt demokrati er ikke at vise, hvor vi er uenige; virkeligt demokrati er faktisk at finde de kompromiser, der gør, at vi kan forandre verden og forbedre forholdene.
Og det vil sige, at hvis man opfatter virkeligt demokrati, som om vi nu bare skal flashe, hvem der stemmer ja til det ene, og hvem der stemmer nej til det andet, så synes jeg godt nok også, at det er noget tyndbenet.
Jeg kender fru Mai Mercado som en, der faktisk sætter sig ved et forhandlingsbord og lander resultater, og det er jo ikke at sætte sig ved et forhandlingsbord og lande resultater, at man fremsætter et beslutningsforslag og lader være med at indgå i arbejdet med faktisk at få landet en beretning, vi alle sammen kan se os i.
Det synes jeg er at slippe det for tidligt, og så bliver det efter min mening bare paradepolitik.
Mai Mercado (KF), 2024-03-19:
Det her viser en politiker, der har siddet for længe i Folketinget, og en minister, der har siddet for længe i stolen.
For det her er jo grundlæggende demokrati, altså det at formulere et beslutningsforslag, få det til debat og så få det til afstemning.
Og hvis ikke vi havde fremsat det her beslutningsforslag, var der jo ikke sket noget som helst.
Og jeg kan bare sige, at i mine år som minister var jeg aldrig oppe at tage ordet på sådan en småfornærmet måde, som ministeren gør i dag.
Så jeg synes, at man skylder sig selv at stemme grønt til det her forslag og så indkalde til forhandlinger, tage det den rigtige vej rundt og sikre bedre forhold.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2024-03-19:
Indimellem kan man godt blive lidt træt af sådan noget christiansborgfnidder, når man har været i politik i et eller andet stykke tid, og at det ikke er lykkedes at lande en fælles beretning på det her forslag, er mig fuldstændig ubegribeligt.
Jeg forstår ikke, hvorfor det ikke fra Det Konservative Folkepartis side har været en vej, man kunne se for sig for faktisk at få lavet noget politik, man kan få gennemført, når nu så bredt et flertal i Folketinget faktisk ønsker at gøre noget ved den her problemstilling.
Jeg synes, det lugter langt væk af, at man i højere grad gerne har villet fremstille sig selv som værende dem, der vil alt det rigtige, i stedet for at lande et politisk resultat, hvor man faktisk får forbedret nogle ting for nogle mennesker, der har et behov for det.
Vi har rigtig store vanskeligheder på handicapområdet.
Det er et område, der i den grad fortjener kærlighed, fortjener opmærksomhed, fortjener, at vi i Folketinget står sammen om at få skabt nogle løsninger.
Så når vi under førstebehandlingen af det her forslag rækker en hånd ud og siger, at det er en rigtig god idé, at vi får gjort noget ved området for servicehunde – det mener vi fra regeringens side, fra et flertal i Folketingets side helt bredt –
og det så ikke er den vej, man vælger at gå fra Det Konservative Folkepartis side, så forstår jeg det simpelt hen ikke.
Derfor vil jeg gerne på vegne af regeringen og regeringspartierne tilkendegive, at uanset Det Konservative Folkeparti ikke har ønsket at gå den vej, nemlig at lave noget i fællesskab, har vi fra regeringens side et ønske om at løse det problem, der er blevet peget på med det her beslutningsforslag.
Vi har et ønske om at tage handsken op igen.
Vi gjorde det i forbindelse med sidste års forhandlinger om SSA, og det har vi tænkt os at gøre igen i efteråret.
Derfor vil jeg bare give et tilsagn om, at selvfølgelig skal vi gå videre ad den her vej, så selv om Konservative ikke har villet det, vil vi det gerne, og vi håber så, at Konservative i den forbindelse ender med at kunne se sig selv i de løsninger, vi kan stå sammen om i Folketinget.
Tusind tak for indsatsen til de forældre til børn med handicap og i øvrigt til de voksne med handicap, der har kæmpet den her sag og fået det bragt ind på dagsordenen.
Tak for ordet.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2024-03-19:
Det glæder mig, at ministeren kommer på talerstolen i den her sag.
Jeg undrer mig lidt over noget.
Hvis det er, at regeringen er positiv over for forslaget, hvad skal vi så med en beretning?
Så er det jo bare at stemme grønt til forslaget, når vi om lidt skal stemme.