runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Vi er kommet et stykke, men vi er ikke kommet langt nok.
Jeg må også indrømme, at jeg selv er lidt utålmodig, for jeg synes, det nuværende asylsystem er alt andet end humant, og det er på ingen måde realistisk.
Vi forfølger to spor.
Det ene er at skabe så bred politisk forståelse og opbakning til vores tanker som overhovedet muligt.
Her har jeg selv brugt en del tid på at mødes både med internationale organisationer og med regeringer i andre lande.
Jeg lytter selvfølgelig meget interesseret til, hvordan de mener, det skal håndteres, ligesom jeg har en forventning om, at de lytter til de danske tanker.
Jeg synes selv, vi er kommet længere, end jeg havde forventet, men stadig væk ikke langt nok til, at jeg er helt tilfreds.
Vi håber, at der ud af det samarbejde også kan vokse tanker om at håndtere migrationsstrømmene på en mere konkret måde, sådan som vores modtagecentertankegang er udtryk for.
Jeg vil starte med at sige, at jeg er glad for spørgerens interesse for det her.
For jeg synes, det er vigtigt, og jeg vil virkelig opfordre til at stille nogle skriftlige spørgsmål om lige præcis det, som spørgeren henviser til her.
Den del af det, der handler om, hvem der ikke vil tage imod deres egne statsborgere, kan jeg i hvert fald svare på, og den del, der handler om, hvor vi bruger udviklingspenge, kan udviklingsministeren så svare på, og så har vi et udmærket grundlag for en kvalificeret diskussion.
Og regeringens holdning vil være, at hvis det virker, skal vi gøre det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-11:
Så vil jeg bede regeringen og meget gerne med ministeren i spidsen om at komme med en handlingsplan, som jeg vil rykke for her i Folketinget, og det behøver ikke nødvendigvis være i den mundtlige spørgetid, det kan også være på et samråd, eller hvad ved jeg, hvor ministeren kommer mere konkret ind på, hvad det er for nogle lande, vi giver den her bistand, samtidig med at det er lande, som ikke vil tage imod egne borgere, og hvor konkret ministeren og regeringen vil være i forhold til at sige: Nu smækker vi altså pengekassen i, uanset om det er den ene eller den anden form for bistand.
For det er jo også sådan, at selv om der bliver sagt, at det er humanitær bistand, så ved vi også udmærket godt, at det i mange tilfælde – desværre – også går i de forkerte lommer.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Jeg kan fortælle, at den største gruppe, vi har i udsendelsesposition, som det hedder, er iranere, og dem har vi problemer med at sende hjem med tvang, og det er totalt uholdbart.
Jeg tør slet ikke fortælle, hvor mange penge vi bruger på det: 300.000 pr. snude, der opholder sig på udrejsecentrene.
Det er meget, meget dyrt, og derfor skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi overhovedet kan.
Men jeg tror også, spørgeren og jeg er enige om, at vi først og fremmest skal gøre det, der virker.
Jeg må indrømme, at jeg ikke lige kender udviklingspolitikken over for Iran, og jeg ved ikke, om vi bruger nogle penge der.
Men hvis det overhovedet kan give mening, er regeringen indstillet på både at bruge visumrestriktioner, udviklingspolitik og alt andet, vi har i værktøjskassen, for at få det her til at fungere bedre.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-11:
Jo, men igen, minister, og vi kommer nok tilbage til det på et tidspunkt, så er det, at jeg i høj grad savner, at der er noget konkret handling.
For det nytter jo ikke noget, at vi deler holdninger, hvis ikke også handlingerne følger med i de holdninger, man nu engang har.
Det er derfor, jeg forsøger at presse ministeren til at være mere konkret, og jeg skal måske stille et skriftligt spørgsmål: Hvad er det for nogle lande, der ikke vil tage imod?
Hvor meget giver man de forskellige lande, der ikke vil tage imod, i ulandsbistand?
Uanset om det er hjælp til det ene eller det andet eller det tredje, så er det altså danske skatteborgere, der er med til at betale, og det er helt, helt urimeligt, at man ikke kan få andre lande til at tage imod egne borgere. Man er nødt til at lægge et pres på det.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Vi deler jo sådan set standpunkter her, nemlig at det er totalt uacceptabelt, at lande ikke vil tage imod deres egne statsborgere.
Det vil de fleste lande også, men der er nogle, der ikke vil, og det er totalt uacceptabelt, og så hænger vi ikke bare på den kulturelle udfordring og den politiske hovedpine, men også på en kæmpe økonomisk regning, og derfor skal vi selvfølgelig gøre alt, hvad vi kan, for at få de her lande på bedre tanker, og her kan visumrestriktioner være et værktøj, og udviklingspolitikken, udviklingsbistanden, kan være et andet.
Her hejser jeg bare lige det ene flag, at der er forskel på, om vi giver stater penge eller humanitære organisationer penge.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-11:
Jeg læser lige op: »Afviste asylsøgere skal sendes hjem.
Mange af de mennesker, der er kommet til Danmark og Europa i de senere år, er ikke flygtninge.
De er migranter, som søger en bedre tilværelse i Europa«.
Det kunne være sagt af Dansk Folkeparti, og det har det også været gjort i mange år, også personligt af mig selv, men nu var det altså Socialdemokratiet, som kom frem med det her i valgkampen, og samtidig skriver regeringen nu: »Samtidig skal Danmark i udgangspunktet ikke give udviklingsbistand til lande, der nægter at tage imod deres egne statsborgere«.
Det er jeg helt enig i.
Jeg har aldrig kunnet forstå, at man har kunnet nægte at tage imod egne statsborgere.
Der må også være noget, der hedder folkeretten.
Det er nok uden for ministerens regi, og det kan vi måske tage en diskussion af en anden gang.
Der savner jeg, at man er mere konkret i forhold til: Hvad gør man for at lægge pres på de lande?
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Tak for spørgsmålet.
For jeg ønsker en udlændingepolitik og et udsendelsessystem, der faktisk virker.
Har man ikke lov til at opholde sig i Danmark, skal man selvfølgelig rejse hjem.
Det kan og skal der selvfølgelig heller ikke herske tvivl om.
Vi har en klar forventning om, at de lande, som udlændingene kommer fra, samarbejder om at modtage deres egne statsborgere.
Det gør de fleste lande heldigvis også.
Men hvis landene ikke samarbejder, er jeg indstillet på at undersøge, hvad der er de relevante redskaber til at reagere over for de lande.
Det kan være udviklingsbistand, visumrestriktioner eller noget helt tredje.
Det vil jeg ikke tage stilling til, før vi kender omstændighederne for samarbejdet med det enkelte land.
Som jeg forstår det, er der også forskellige former for udviklingsbistand.
Der er f.eks. udviklingsbistand, som gives til humanitære organisationer i de pågældende lande, og så kan der være midler, der gives mere direkte til myndighederne.
Jeg bliver også nødt til at henvise til udviklingsministeren for en nærmere redegørelse for både opdelingen af udviklingsbistanden og overvejelserne bag.
Men landenes samarbejde om at modtage deres statsborgere, kan heller ikke stå alene.
Samtidig ved vi, at der er lande, der uanset vores reaktioner ikke ønsker at samarbejde, og derfor har jeg bedt mit ministerium se på, hvordan vi mest effektivt sikrer, at udlændinge, der ikke har ret til at opholde sig i Danmark, faktisk rejser hjem.
For hvis udlændingene rejser selv, er det nu engang den bedste løsning både for dem og for os.
Derfor vil jeg gerne have et hjemsendelsessystem, der er indrettet på en sådan måde, at vi får flest mulige til at rejse selv.
Resultaterne af det arbejde forventer jeg, som jeg også allerede har nævnt i en anden sammenhæng, at kunne dele med jer i starten af det nye år.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-11:
Tak for det.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Det sidste om, hvorvidt hjemsendelsespolitikken fortsætter, vil jeg lade virkeligheden afgøre.
For jeg er ikke bekymret for, at det fortsat er sådan i Danmark, at man, hvis ikke man mere har et beskyttelsesbehov, så får inddraget sin opholdstilladelse.
Det er der intet nyt i.
Det nye er, at der kommer en ny erhvervsordning, som bygger på, at man skal kunne have haft 2 års beskæftigelse i samme virksomhed forinden.
Der har jeg lige prøvet at læse op for en af spørgerens partifæller
, at hvis man ser på dem, der har fået inddraget deres opholdstilladelse, som primært er fra Somalia, så er det mellem 1 og 2 pct. af dem, der har haft 2 års beskæftigelse.
Så der er nu ingen grund til panik, tror jeg.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-11:
Stadig væk er jeg fuldstændig enig med ministeren i intentionerne.
Det var jeg bestemt også i valgkampen, hvor jeg så frem til, at det var noget, som man i hvert fald havde en plan for hvornår skulle ske.
Og det er jo ikke anderledes nu, kan jeg forstå på ministeren, end det var for 1 år siden eller måske 2 år siden eller 3 år siden, og at man rigtig gerne vil have, at andre tilslutter sig den idé, man selv har.
Men man kommer jo ikke ud af stedet, og det er det, der bekymrer mig rigtig, rigtig meget, og det, som ministeren siger med, at paradigmeskiftet – og jeg foretrækker også at kalde det hjemsendelsespolitikken – består, passer jo simpelt hen ikke efter det, der er sket med, at nogen bare skal have haft et par års arbejde her.
Mattias Tesfaye (S), 2019-12-11:
Jeg vil gerne lige starte med at slå fast, at det, som Dansk Folkeparti kaldte paradigmeskiftet, som det måske giver mere mening at kalde hjemrejsepolitikken, står regeringen fuldstændig på mål for.
Det synes vi er en fremragende idé, og der er ikke ændret et komma i den del af lovgivningen.
Når vi ønsker at oprette et modtagecenter, skal vi jo huske på, at der skal to til en tango.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-12-11:
Tak for det.
Jo, men stadig væk må jeg sige til ministeren, at der jo i det her oplæg står: Hvis man får afslag på sin ansøgning om asyl, har man ikke behov for beskyttelse eller udsigt til lovligt at få ophold i Europa.
Man sendes derfor hjem til det land, man kommer fra.
Alene der har regeringen jo vendt om.
Det må man beklageligvis konstatere, for sådan er det ikke længere.
Altså, selv om man har fået afslag, betyder det ikke, at man sendes hjem til det land, man kommer fra.
Det var vi inde på lige før, og bare man har haft et par års arbejde, har man mulighed for at blive her, i stedet for at man bruger de kompetencer, man så har lært i Danmark, i det hjemland, man kommer fra, når de danske myndigheder nu siger, at det er muligt ...
Sjúrður Skaale (JF), 2019-12-11:
Det er jeg tilfreds med.
Jeg synes jo, det er helt forkert, at kød fra grindehvaler, som er produceret mere sådan naturvenligt, dyrevelfærdsvenligt, økologisk end andet kød, er det kød, som vi har flest begrænsninger på, når det skal flyttes til Danmark.
Det er jo i mine øjne helt forkert og næsten grotesk.
Så jeg glædes over, at vi kan mødes og drøfte, hvordan vi kan løse det problem.
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Jeg har jo ikke udtalt, at det er de rige og velhavende, der bliver ramt, men jeg har udtalt, at det var de allermest velhavende mennesker i vores land, der fik en skattelettelse af den borgerlige regering på omkring 1 mia. kr., da man nedsatte bo- og gaveafgiften fra 15 til 5 pct.
Det var det, jeg sagde.
I det her lovforslag har vi en henstandsordning, vi nedsætter nu en ekspertgruppe om værdiansættelse, og vi går også ud og støtter pantebrevsmodellen.
Det er forskellige tiltag, som er med til at bære i den rigtige retning.
Derfor er der tale om, at vi her har et lovforslag, som er i balance.
Altså, det er niveauet før 2017, vi ruller bo- og gaveafgiften tilbage til.
Dansk erhvervsliv var i topform, det er det fortsat, og det vil det også være med det her lovforslag.
Lea Wermelin (S), 2019-12-11:
Jeg vil da sige, at der i det hele taget, også med andre vilde dyr, er nogle krav, både til beskyttelse og regulering i det hele taget, så det er sådan set ikke specifikt i forhold til grindehvalerne.
Men selvfølgelig er jeg også optaget af, at vi kan have en fornuftig og god dialog om det.
Også selv om vi har nogle EU-regler, som vi ikke fra Danmarks side har planer om at ændre på, synes jeg, det er fornuftigt, at vi kan mødes og tage en snak om det konkrete, som spørgeren er optaget af.
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Jeg taler ikke om misforståelser, jeg taler om tilgange og om holdninger, om værdier.
Det er det, vi alle sammen er afhængige af.
Jeg ved ikke, hvem det er, der siger, at det med det her forslag bliver vanskeligere at bevare danskejede familievirksomheder på dansk grund og på danske hænder.
Thomas Danielsen (V), 2019-12-11:
Vi taler om, at det bliver vanskeligere at opretholde danske familieejede virksomheder på familiens hænder, hvilket jo gør, at man også i nogen grad har hjertet med.
Socialdemokratiet plejer at være meget langt fremme i skoene, når det drejer sig om kritik af især udenlandske kapitalfonde, når de kommer ind i Danmark og investerer.
Men her er der altså tale om Dansk Metal og 3F, som er ude med en kritik af regeringen.
Derfor må ordføreren jo kunne svare ja eller nej: Har 3F og Dansk Metal fuldstændig misforstået den her sag, eller er det ordføreren, der fuldstændig har misforstået den her sag?
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Når spørgeren nu nævner kapitalfonde, skal man ikke rette bager for smed, som den forrige spørger var inde på, for kapitalfonde er forskellige, også i deres måde at drive virksomhed på.
Det er ikke bare sådan altid et skræmmebillede, der er, af kapitalfonde.
Men der er absolut ikke noget, der indikerer, at der er virksomheder, der vil blive overtaget af kapitalfonde oven på det her lovforslag eller blive udflaget.
Jeg ved ikke præcis, hvad der gør spørgeren mere lykkelig og mere rig, men jeg vil bare sige, at fra mit ståsted – og det er derfor, jeg står her med rank ryg – gør det, at vi nu kan fremlægge en finanslov, hvor vi får finansieret flere sygeplejersker, flere pædagoger, en bedre folkeskole, opkvalificering af medarbejdere, gode rammebetingelser for vores erhvervsliv, at jeg er glad for det her lovforslag, altså fordi det er i balance, både i forhold til at det er de bredeste skuldre, der bærer de største byrder, og vi får finansieret et generelt velfærdsløft.
Thomas Danielsen (V), 2019-12-11:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
De mange ansatte er glade for, at de arbejder for en familieejet virksomhed og ikke en kapitalfond.
Men skal der så generationsskiftes, er der jo større risiko for, at de ansatte medarbejdere kommer til at arbejde for en kapitalfond.
For skal man betale 15 pct. i afgift ved generationsskifte, skal det jo tages af egenkapitalen, og det har man ikke nødvendigvis råd til.
Det er jo noget af det, som man kan se at Dansk Metal og 3F er stærkt bekymrede for, og derfor er jeg nødt til at høre ordføreren: Er det Dansk Metal og 3F og alle os andre i salen, der er på afveje og ikke forstår pointen i, at vi alle sammen bliver lykkeligere og rigere af at lave den her manøvre?
Eller kan ordføreren forklare, om det er Dansk Metal og 3F, der er på afveje, når de kommer til regeringen med en skarp kritik?
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Jeg tror godt, det er til at forstå, når jeg siger, at det var de absolut største virksomheder, der fik de største gevinster, og de absolut mest velhavende mennesker i vores samfund, der fik de største gevinster, de største skattelettelser, da den borgerlige regering satte bo- og gaveafgiften ned fra 15 til 5 pct. og samtidig skar ned på den generelle velfærd ude i kommunerne og på uddannelserne med sit omprioriteringsbidrag, således at uddannelsesinstitutioner eksempelvis i landdistrikterne blev tvunget i knæ.
Det er det, vi nu samlet set gør op med.
Hans Christian Schmidt (V), 2019-12-11:
Skal jeg så forstå det sådan – nu siger jeg det her, og så får hr. Troels Ravn jo muligheden for at rette mig – at jeg tog fejl, og at det i virkeligheden, dengang den forrige regering gav skattelettelser, var til de rige og velhavende, men at dem, regeringen nu har valgt at tage dem fra, ikke er de rige og de velhavende?
Så må jeg jo sige – og det var det, jeg kunne udlede af det, der blev sagt – at så har man rettet bager for smed.
Altså, man kan ikke komme efter dem, man mente fik gavn af det, så nu går man bare efter nogle helt andre.
Det giver til gengæld mere mening.
Tak for det.
Jeg sidder jo her og lytter til ordførerens tale, og noget af det, som jeg lægger mærke til, er, at ordføreren siger, at det er de rige, de velhavende, som nu bliver ramt.
Jeg har også læst høringssvarene igennem, og jeg hører så, at ordføreren også siger, at der ikke er noget problem for de her virksomheder med at betale den her skat.
Det er alligevel sjældent, vi bruger den vending herinde i Folketinget.
Vi siger somme tider, at de godt kan overkomme det, men at sige, at det ikke er noget problem, er noget andet.
Og når man så ser på høringssvarene, som fra ende til anden kommer fra de folk, som repræsenterer alle de familieejede virksomheder – hvad enten det er i skovene, eller det er ude i landdistrikterne, eller hvorend det er – så gør de altså også opmærksom på, hvilke store problemer det vil give dem.
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Der er indbygget den her henstandsordning i lovforslaget, som sikrer, at der er likviditet i selskabet, i virksomheden, over de her år.
Vi forhøjer den fra 15 år til 30 år.
Og så siger spørgeren, at det er floskler.
Det er lidt interessant, for spørgeren og spørgerens parti har jo været med til at lave besparelserne og nedskæringerne på velfærdssamfundet.
Og jeg ved ikke, om spørgeren mener, at det er floskler, at vi tilfører 2,7 mia. kr. mere til kommunerne.
Altså, det, at jeg var ude at besøge Varde Kommune og tale med borgmesteren om, at de næste år har 20-30 mio. kr. mere til velfærd, betragter jeg ikke som floskler.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-11:
Tak for de floskler.
Men stadig væk: Hvis man som virksomhed skal betale 3 mio. kr., mener Socialdemokraterne så helt seriøst, at det ikke er noget økonomisk problem for en virksomhed?
Hvordan ville det være for hr. Troels Ravn at skulle betale eksempelvis 1 mio. kr., som er sådan cirka halvanden gang hans årsløn som folketingsmedlem?
Ville det ikke være noget økonomisk problem for hr. Troels Ravn?
Altså, det er jo helt vildt, at man kan påstå, at så store regninger ikke er en økonomisk udfordring for alle de her små virksomheder.
Og svaret på det er ikke at snakke om, at man vil styrke velfærden.
Det er at forholde sig til de her tal, der er meget, meget store.
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Altså, den konservative spørger må jo også have i hukommelse, at det niveau, vi ruller tilbage til, er det niveau, vi havde op til 2017.
Vi laver nu en henstandsordning, sådan at du og din virksomhed får mulighed for at betale den her afgift over 30 år.
Det får du et retskrav på, og der er en rentesats, der er yderst rimelig.
Der er intet i det her, der indikerer, at det skulle være gift for vores erhvervsliv.
Og den risiko ville vi heller aldrig nogen sinde løbe med vores lovforslag.
Det her er et socialt afstemt lovforslag, som giver vores virksomheder nogle gode rammevilkår forstået på den måde, at vi nu også får mulighed for at stoppe den nedskæring, som den borgerlige regering stod for, og styrke velfærden i kommunerne med pædagoger, skoler, erhvervsuddannelser og opkvalificering.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-11:
Lad os lige prøve at gøre det lidt konkret.
Vi kan jo tage en virksomhed, det kan f.eks. være en håndværksvirksomhed, der har en omsætning på et par millioner kroner om året, som måske er 10 mio. kr. værd.
Man har måske en bygning og et par køretøjer, og så har man en værdi af den indtjening, man får i fremtiden.
Det virker som et relativt realistisk eksempel, at sådan en virksomhed kan være 10 mio. kr. værd.
Det betyder så, at man skal betale 1,5 mio. kr. i arveskat.
Det er ikke penge, som ham, der ejer virksomheden, har.
Det, han arver, er nemlig ikke penge, men en virksomhed, og han er nødt til at hive penge ud af virksomheden for at betale arveskatten.
Når han hiver penge ud af virksomheden, bliver han også beskattet.
Det vil sige, at han er nødt til at hive næsten dobbelt så meget ud af virksomheden, som han skal betale i arveskat.
Det betyder altså, at for en virksomhed, som er ca. 10 mio. kr. værd, kan man komme op på at betale små 3 mio. kr. i arveskat.
Vil hr. Troels Ravn virkelig sige om en virksomhed med en omsætning på måske 2 mio. kr. om året, der ligger og kæmper for at have overskud, at det slet ikke er noget problem for dem at betale 3 mio. kr.?
Mener man virkelig seriøst, at det ikke betyder noget for virksomhedernes økonomi?
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Som regeringsbærende parti, hvilket vi forhåbentlig er i rigtig mange år, vil vi jo altid udvise rettidig omhu over for den situation, landet, virksomhederne og befolkningen står i.
Og så er det jo helt fantastisk at høre den svada over, at vi hæver afgiften.
Vi hæver afgiften til det niveau, den havde før 2017, altså til et niveau, som den borgerlige regering i mange år lod stå.
Der er intet, der indikerer, at der blev skabt flere arbejdspladser, fordi man nedsatte afgiften, og der er heller ikke noget, der indikerer, at der bliver skabt færre arbejdspladser, fordi vi hæver afgiften.
Eva Kjer Hansen (V), 2019-12-11:
Det er helt fantastisk at skulle høre en kollega sige her i salen, at det er gode rammebetingelser, man skaber for en virksomhed, når man samtidig hæver skatten markant; at en skattestigning på 1 mia. kr. er lig med at skabe gode rammevilkår for dem, det går ud over.
Det er simpelt hen en fantastisk formulering.
Jeg vil så gerne spørge ordføreren: Hvis det nu i løbet af de kommende år viser sig, at der er problemer med generationsskifte, og at der bliver færre familieejede virksomheder, vil Socialdemokratiet så gå ind for at justere skatteopkrævningerne på det her felt?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-12-11:
Tak til ordføreren for talen.
Ordføreren taler om social balance.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, at det her virkelig er ude af balance.
Det er det ikke mindst i forhold til Danmarks yderområder og lokalområder, hvor der jo er rigtig, rigtig mange små familieejede virksomheder, som i allerhøjeste grad bliver ramt af det her retræteproblem.
Frygter ordføreren ikke, at det her kommer til at koste danske arbejdspladser?
Kan ordføreren garantere, at der ikke er en eneste virksomhed, der kommer til at fyre medarbejdere som konsekvens af det her lovforslag?
Louise Schack Elholm (V), 2019-12-11:
Man skulle næsten tro, at ordføreren ikke rigtig havde fået hørt, hvad jeg sagde, for jeg forholdt mig jo netop til det i talen.
Jeg sagde netop, at Socialdemokraterne altid skubber vismændene foran sig i den her diskussion og fremhæver den her rapport fra 2017, men glemmer at læse længere ned på siden, hvor der står: Såfremt kapitalmarkederne ikke fungerer hensigtsmæssigt og det ikke er muligt at lånefinansiere skattebetaling, kan en lavere arveafgift være gavnlig som følge af en styrket likviditet på tidspunktet for virksomhedsoverdragelsen.
Lidt længere nede skriver de: Dette kan i princippet udgøre et argument for, at en lavere skat ved familieoverdragelse er effektivitets- og produktivitetsforbedrende.
Så det er kun en halv sandhed, hr. Troels Ravn her kommer med.
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Tak, og tak for talen.
Er det ikke rigtigt, at Det Økonomiske Råd i sin rapport »Produktivitet 2017« slår fast, at den nedsatte afgift kan have negative samfundsøkonomiske effekter ved f.eks. at reducere produktiviteten, fordi virksomhederne ikke tilskyndes til at anvende de mest effektive ledelses- og ejerformer?
Og OECD er også klar i sin vurdering fra januar 2019, hvor de skriver, at skattefavoriseringen af generationsskifte inden for familien hæmmer iværksætteri og investeringer.
Har ordføreren kendskab til de her citater, og hvordan forholder ordføreren sig til dem?
Troels Ravn (S), 2019-12-11:
Ja, spørgeren skal forstå det sådan, at jeg ikke er bekymret, men jeg er glad for, at vi har debatten.
Jeg er også glad for, at vi har nogle interessenter, der er tæt på os, og jeg holder hver uge mange møder på mit kontor, hvor nogle af de nævnte er på besøg, og hvor vi udveksler holdninger om det her, og jeg er også rigtig glad for, at mange af de nævnte interessenter, som spørgeren her nævnte, har taget rigtig godt imod vores finanslovsforslag og er enige med os i, at det generelle velfærdsløft er vigtigt, og at det også påvirker virksomhedernes rammebetingelser positivt.