runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Jeg foreslog ikke at sætte skatten op; jeg sagde, at der var nogen , der havde foreslået det.
Og i regeringsgrundlaget – bare så man lige er klar over det – er der jo faktisk nævnt skattestop, som Venstre har kæmpet en del for at få ind.
Så jeg aner ikke, hvem der foreslog store bededag, for jeg sad ikke med der.
Og det er ikke noget, jeg siger, fordi jeg ikke vil sige det, men jeg ved det ikke – jeg sad der ikke.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-30:
Det er jo bl.a. det her med, at man tager en helligdag, altså noget, som er så kirkeligt, som det naturligvis er, ved at man tager store bededag.
Det er i øvrigt også noget, som har fyldt rigtig meget, både i forhold til den kirkelige del, men naturligvis også i forhold til konfirmander, som ikke længere kunne blive konfirmeret.
Så det er sådan noget, der hele tiden lapper ind over hinanden, både når vi taler om den danske befolkning og om kirken og fagbevægelsen og arbejdsmarkedet osv. osv.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Hvad tænker fru Charlotte Munch præcis om det tillidsbrud, som jeg kan høre at mange i kirken følte at det var, i forhold til at man mente, at man havde et samarbejde mellem de folkevalgte og folkekirken.
Som jeg hørte det, var det noget, der kom meget bag på mange i kirken.
Det med folkekirken er ikke et parallelsamfund, jeg selv har et tæt forhold til, men jeg kan da registrere, at det betød meget for mange, at de oplevede det som et tillidsbrud.
Var det det, som fru Charlotte Munch kom ind på?
Charlotte Munch (DD), 2024-05-30:
Det er meget nemt, for vi har jo fremlagt hele vores finansiering til det her.
Så den kan jeg eventuelt eftersende, hvis den er blevet væk i mailboksen hos ordføreren fra Venstre.
Når det så er sagt, tror jeg, de 8.500 medarbejdere kunne findes på mange andre måder.
Det siger jeg slet ikke.
Jeg siger, det er en ualmindelig voldsom og, hvad skal jeg kalde den, ualmindelig sådan provokerende måde at gøre det på, at man ikke spørger nogen, og at det skal hastes igennem det hele.
Der er masser, der står klar til faktisk at komme på arbejdsmarkedet.
Jeg deltager ofte i debatter, hvor seniorerne higer efter at komme ud på arbejdsmarkedet.
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Tak for det, og tak til ordføreren for en god tale.
Kunne ordføreren uddybe det sådan relativt specificeret?
Charlotte Munch (DD), 2024-05-30:
Det er et stort tillidsbrud over for befolkningen – det er et kæmpe tillidsbrud.
For det er jo netop, som ordføreren selv er inde på, at sige, at borgerne i Danmark ikke selv kan tage ansvar.
Jeg tror simpelt hen ikke på, at løsningen er den rigtige.
Jeg tror, man kunne have fundet frem til nogle langt, langt bedre og meget mere brugbare løsninger, hvis man havde gidet lytte til befolkningen, til arbejdsmarkedets parter osv.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
På en eller anden måde synes jeg også, det er en måde at tale ret meget ned til befolkningen på.
Lad os bare tage corona: Danskerne var bare så klar til at stå i fronten, tage nogle enormt svære opgaver, særlig også da vi ikke engang vidste, hvad det var for en virus, vi havde med at gøre.
Der blev virkelig taget lederskab, der blev virkelig organiseret ting lokalt dér, hvor beslutninger – uagtet hvad vi skulle beslutte herinde – ikke var nået ud, og de formåede at løfte det og lykkes med det.
Er ordføreren enig i, at det også lidt er et udtryk for mistillid til befolkningen at tro, at de ikke ville have kunnet tage lederskab, hvis de havde vidst det ved valget?
Charlotte Munch (DD), 2024-05-30:
Jeg mener simpelt hen, at det er en meget grov beskyldning, for det, det handler om for mig og for mit parti – og sådan tror jeg faktisk det gælder for de fleste i oppositionen – er, at man sætter sig ned og lytter til de parter, som kan bidrage til rigtig mange ting, f.eks. arbejdsmarkedets parter.
Det havde jo været et rigtig, rigtig godt værktøj til at finde en løsning, som måske andre kunne se sig i.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
Jeg tænker lidt i forhold til det her med, at det bliver sat op imod det, at hvis man ikke – og uden at fortælle det under valgskampen – vil være ærlig om at afskaffe store bededag på den meget ikkeflotte måde, det blev gjort på uden om overenskomster og alle de her ting, så er det, fordi man ikke vil tage ansvar, man ikke vil tage lederskab.
Hvad synes ordføreren om den form for argumentation?
Charlotte Munch (DD), 2024-05-30:
Det er lige præcis det, der handler om: Det er et tillidsbrud.
Det er også derfor, at jeg inddrog de andre parter i det her, for det er et tillidsbrud over hele linjen.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Jeg synes jo, at det er synd, at hr. Kim Valentin nævner det i sin tale som et eksempel på noget, man kunne have gjort i stedet for.
Men hvem var det i regeringen, der mente, at afskaffelsen af store bededag var en god idé?
Det har vi stadig ikke helt fået et klart svar på.
Der er nogle, der sådan er kommet med nogle hints, men hvem var det dog, der mente, at det var en god idé?
Det kunne vi godt tænke os at få at vide.
Så vil jeg også sige, at væksten i administration alene siden 2017 har kostet væsentlig mere end cirka tre store bededage.
Så kunne man måske have lidt mindre vækst i den offentlige sektor og så faktisk have beholdt store bededag og opnået det samme.
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Lad os ikke komme mere ind på arbejdsudbuddet.
Vi har jo også aktiveret seniorerne ved f.eks. at gøre modregningerne meget mindre og fjerne modregningen på arbejdsindkomst.
Så det har regeringen jo også allerede gjort.
Så det er jo både-og.
Men hvordan finder man så 3 mia. kr.?
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Det er rigtigt, at der er nogen, der forsvarer, at man på kort sigt vil opleve en forøgelse af arbejdsstyrken på 8.500, men jeg har ikke hørt ret mange forsvare, at det også på længere sigt er gevinsten.
Der er vi bare igen inde på, at hvis det betyder så meget, hvis det er så genialt fundet på, at man skal få lønmodtagerne til at arbejde mere, for så lykkes tingene i samfundet øjensynligt, så vil det da være oplagt, at man finder på flere andre ting at tage fra lønmodtagerne.
Så vil jeg bare lige minde hr. Kim Valentin om Via Dolorosa – smertens vej med ydmygelser og pine mod Golgata.
Der var mere end ét kors, der var tre.
Hvem er de andre?
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Jeg sagde ikke på noget tidspunkt, at det var et afgørende bidrag.
Jeg sagde faktisk, at det var en del af det, der kom frem.
Jeg sagde, at vi havde sat 45.000 som mål.
Det her er 8.500.
I forhold til det her med økonomer vil jeg sige, at økonomer jo har det med at have forskellige meninger, det er ikke en eksakt videnskab.
Jeg er selv økonom.
Jeg ved, at beregninger kan laves på mange måder.
I Danmark sætter vi de ypperste økonomer ind i vores Finansministerium.
Det er de dygtigste økonomer, der sidder der.
Vi regner kun på én måde, for alt andet vil jo være forkert.
Vi kan ikke have to tal.
Og selvfølgelig vil de her økonomer i Finansministeriet jo altid ræsonnere, reflektere, men når de siger 8.500, er det, fordi de har regnet på det, og så er det, fordi de mener det.
Det kan være, det bliver 10.000, det kan være, det bliver 6.000.
Ja, der er en usikkerhed, men det er det tal, vi kører med.
Karsten Hønge (SF), 2024-05-30:
Hvilke refleksioner gør hr. Kim Valentin sig så over, at adskillige økonomer, nogle af landets førende økonomer, dels kalder det hokuspokusberegninger, dels stort set alle sammen er enige om, at uanset hvordan man beregner det på kort sigt, er effekten på bare lidt længere sigt væk?
Det er stort set alle, der siger, at så forsvinder det i nul på bare lidt længere sigt, for så vil lønmodtagerne lave andre aftaler.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er: Når man nu er så forblændet, som jeg nærmest synes hr. Kim Valentin er, af, at store bededag skal levere det her afgørende bidrag til at få flere mennesker ind på arbejdsmarkedet, når det nu er sådan en genial beslutning, kan jeg forstå, at stjæle store bededag fra lønmodtagerne, fordi det er det her afgørende bidrag, så må det være oplagt at spørge: Hvor ser hr. Kim Valentin og Venstre så ellers, at man kan få den samme gevinst eller endnu bedre gevinster?
Hvis det er så genialt, går jeg ud fra, at hr. Kim Valentin har planer om at fremsætte andre forslag, hvor man også tager fridage eller ferier.
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Der er så mange spørgsmål at svare på.
Men det, jeg vil sige, er, at der jo er mange måder at komme til større arbejdsudbud.
International arbejdskraft er en vigtig vej.
At få vores seniorer i gang er også en vigtig vej.
Det her er en vigtig vej.
At kigge på, om vi kan bruge vores arbejdskraft offentligt på en anden måde, er jo også, synes jeg, en vigtig vej, for vi skal finde 45.000 og måske flere.
Jens Joel (S), 2024-05-30:
Men jeg er til gengæld enig i det, som jeg vil tillade mig at tolke som overskriften i det, nemlig at vi er nødt til at gøre det anderledes, og at vi er nødt til at bruge noget mindre krudt på det.
Og ja, jeg refererede til, at man faktisk med åbne øjne politisk har valgt at ansætte nogle flere ved domstolene, fordi vi havde et ønske om at nedbringe sagsbehandlingstiderne og det også er vigtigt for borgerne.
Så der vil være en gevinst.
Men ja, vi skal bruge vores ressourcer klogt og derfor også minimere bureaukratiet.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Nu kan jeg afsløre for ordføreren, at netop på retsområdet har man jo i mange år faktisk minimeret mængden af administrative ansatte.
Man fjernede bl.a. rigtig mange HK'ere, som havde administrative jobs i domstolene.
Så jeg vil påstå, at det er et af de områder, hvor der, hvis man går ind og kigger på tallene, faktisk har været et fald i antallet af administrative ansatte.
Så jeg synes, at det er et dårligt eksempel, som ordføreren kommer med, i forhold til at man skulle kunne se en stigning.
Nu har vi godt nok indført en domstolspakke, der faktisk skal øge mængden af administrative ansatte, men det kommer først til at ske fra næste år på det område.
Så det er altså ikke en nylig ting.
Men jeg vil stadig sige, at vi har 16.195 ekstra ansatte, og der er ikke nogen, der har mærket et løft i kvaliteten i det offentlige.
Dem kunne man jo tage og bruge bedre.
Jens Joel (S), 2024-05-30:
Altså, jeg deler det, som jeg forstår er ordførerens ambition, altså at vi skal være bedre til at skrue ned for administrationen og dermed også være bedre til at prioritere de kræfter, vi har i fællesskab, til nogle andre opgaver.
Den ambition deler jeg.
Og velkommen i beskæftigelsesordførerkredsen.
Jeg ved også, at hr. Steffen Larsen er på retsområdet i rigtig mange sammenhænge.
Om end det er en administrativ ansat, mener jeg jo ikke, at man kan sige, at man ikke dér har en effekt af, at man får en dommerfuldmægtig ekstra, i forhold til at nedbringe sagsbunkerne eller et eller andet ved domstolene.
Men vi deler til fulde ambitionen om, at hvis vi skal i mål samlet set med de opgaver, vi gerne vil løse, er vi også nødt til at prioritere mere, og så er vi nødt til at skære ned på det bureaukrati, vi pålægger staten at levere.
For det er jo ikke medarbejdernes skyld; det er som regel noget, vi har vedtaget.
Det er vi nødt til at gøre bedre, for vi skal bruge vores kræfter bedre.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
Tak for det.
Jeg synes nogle gange, at der, når der bliver talt om det her med arbejdsudbud og antallet af mennesker, man faktisk kunne få i arbejde, snakkes om, at vi ikke kun skal afskaffe store bededag, men at vi ligesom skal gøre mere.
Jeg synes, at det fortæller meget om en regering, at man egentlig startede med at afskaffe store bededag i stedet for nogle af de andre ting, når der er så stort et flertal i befolkningen, der er imod.
Men noget andet, jeg også synes er interessant, er, hvorfor man i Venstre ikke har sagt, at man ville starte et andet sted.
Hvorfor er man ikke startet med f.eks. fleksjob?
30.000 fleksjobbere, der bare står klar, men med et arbejdsmarked, der åbenbart ikke vil rumme dem.
Hvorfor har Venstre ikke presset på med fleksjobvirksomhed eller med at stille krav til virksomheder eller noget helt tredje?
Hvad er årsagen til det?
Er det, fordi man har brugt al energien på store bededag?
For vi har godt nok diskuteret det meget.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Mange tak.
Jeg kan jo starte med at konstatere, at hvis vi nu havde holdt fri i Folketinget den dag, hvor vi vedtog den her lov, havde vi nok undgået mange ulykker.
Men hr. Kim Valentin siger, at afskaffelsen af store bededag var for at få mere arbejdskraft, men han nævner også som alternativ til det, at man så skulle have foreslået f.eks. højere skatter.
Men kan hr. Kim Valentin, som jeg kan forstå er økonom,
ikke lige bekræfte, hvad højere skatter gør, hvis vi kigger på Lafferkurven i forhold til arbejdskraftudbuddet?
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Ja, vi arbejder jo også på store bededag.
Det er den ene ting – undskyld, at jeg ikke forstod det spørgsmål første gang.
Hvor meget der kommer ud af det, er jo usikkert.
Altså, der er usikkerhed i beregningen, men det er jo ikke sådan, at der kommer 0 kr. ud af det, og derfor må jeg sige: Der er ikke noget, der kan få mig til at tro på, at der er et andet tal, der er bedre end 3 mia. kr. i permanent finansiering og 8.500 i arbejdsudbud.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-30:
Virker mikrofonen nu?
Jeg fik i hvert fald stensikkert ikke svar på mit spørgsmål, som handlede om, hvor meget mere Folketingets medlemmer arbejder.
Men over halvdelen af lønmodtagerne i Danmark er jo funktionærer, som er funktionæransat og ikke timelønnet, og som laver det arbejde, de bliver sat til, og som typisk ikke har nogen højeste arbejdstid.
Så derfor går mit spørgsmål egentlig på: Kan man overhovedet regne med, at der kommer noget som helst ekstra ud af halvdelen af befolkningen?
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Jeg vil ikke udtale mig om, hvor dygtig en økonom ordføreren er.
Det må ordføreren jo selv kunne bedømme.
Jeg har ingen erfaring i forhold til at kunne bedømme, hvor god en økonom ordføreren er.
Hvad har vi så fået ud af den her beslutning?
Jeg vil give jer, der er imod det, ret i en ting, og det er, at det ikke er en populær beslutning.
Det er også derfor, jeg siger det.
Det er ikke en populær beslutning, men jeg synes, at det er en nødvendig beslutning, og det er ikke altid sådan, at ledelse, og slet ikke ledelse af et land, består af en lang række af populære beslutninger.
Der er også nogle beslutninger en gang imellem, som ikke nødvendigvis er populære, men som man er nødt til at tage, og det synes jeg faktisk at det her er udtryk for.
Vi får 3 mia. kr. ud af det, 8.500 i arbejdsudbud.
Det er det, vi går efter.
Dina Raabjerg (KF), 2024-05-30:
Jeg blev lige inspireret – det, jeg kommer til at sige nu, var egentlig ikke det, jeg ville spørge om.
Da jeg var færdig på universitetet, blev jeg ansat i Finansministeriets økonomistyrelse som sådan en økonomibisse, der skulle sidde at lave beregninger på, hvad forskellige forslag til overenskomstforhandlingerne kostede.
Det er sådan noget med at kigge ned i nogle statistikker, lave nogle antagelser, lave nogle beregninger og håbe på, at modparten æder det.
Det er det, du kalder de ypperste økonomer; det er sådan nogle fjolser som mig, der lige er blevet sluppet ud af universitetet.
Men det var som sagt ikke det, jeg ville spørge om.
Jeg ville sige: Nu har vi fået en dag ekstra, også til at arbejde her som Folketingets medlemmer.
Hvor meget mere tænker ordføreren at vi har leveret med den ekstra dag?
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Rækkefølgen er selvfølgelig interessant, men det her var en beslutning, der på én gang løste to ting meget hurtigt.
Jobcenteret er noget, der løser noget på sigt, og det tager lang tid, og derfor er det vigtigt at gøre begge dele.
Jeg siger ikke, at en af tingene er det eneste, vi skal gøre, for vi skal gøre begge dele, og begge dele står også i regeringsgrundlaget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
Det synes jeg bare ikke er et særlig godt argument.
For det første kommer det til at udligne sig selv, i forhold til at man jo uden om overenskomsterne har snuppet en forårsfridag.
Bare i Enhedslistens overenskomst kan vi se, at der var et krav om en ny fridag, og det er der så også kommet, den har de fået.
Sådan er det i rigtig mange kommuner i rigtig mange andre overenskomster.
Så det kommer til at udligne sig selv; det har økonomerne også bekræftet.
Noget andet er, at man jo faktisk ikke har stillet krav.
I det kommissorium, der ligger i forhold til nytænkning af beskæftigelsesindsatsen og nedlæggelsen af jobcentrene, er der ikke noget omkring fleksjob.
Så det er faktisk ikke helt rigtigt, for man har jo ikke sat ind der først.
Hvorfor har man ikke gjort det, før man afskaffede store bededag?
Kim Valentin (V), 2024-05-30:
Der er to spørgsmål i det her.
Det ene er, at ledelse jo ikke er at tage populære beslutninger; ledelse er at tage de nødvendige beslutninger.
Det er derfor, jeg starter med det, jeg siger, nemlig at det her var en nødvendig beslutning at tage fra start af, altså at finde tilstrækkelig meget arbejdskraft til, at man fandt 3 mia. kr. og 8.500 i én beslutning.
Den anden del er, at ja, vi skal også prøve at få nogle af dem, der er på kanten af arbejdsmarkedet, ind.
Derfor har vi f.eks. også kigget på, hvordan vi kan lave et nyt jobcenter, hvor vi både kigger på, om vi kan gøre noget ved den måde, vi aktiverer folk på kanten på, om vi kan gøre det på en bedre måde, om vi kan få flere ind der, og om det er sådan, at vi rent faktisk kan lette noget finansiering.
Vi har jo sat et mål op, der hedder 3 mia. kr., vi skal finde der.
Så det er bestemt ikke det eneste sted.
Det er jo et perfekt spørgsmål til mig – tak for det – for det er jo absolut ikke Venstrepolitik at sætte skatten op.
Men jeg har bare set nogen foreslå det, og derfor siger jeg, at det ønsker jeg ikke.
Det er jo derfor, vi siger, at det her løser opgaven perfekt, hvis ellers man accepterer den præmis, at man skal arbejde lidt længere, og det er jeg klar over ikke er en populær beslutning.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-30:
Jeg vil godt lige afslutte med at sige – og nu ved jeg godt, at ordføreren ikke havde lyst til at få det svar – at det altså bare er sådan, at vi ikke har aktiveret alle seniorerne.
Vi har allerede finansieret – og nu har jeg kun et par sekunder tilbage af min taletid – hele det her store bededag-regnskab, og jeg sender det gerne til ordføreren.
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Det er jo ganske korrekt.
Det er svært at spå om, hvad den endelige løsning havde været, hvis man havde taget en længere samtale om det her.
Jeg tror, at det, der har stødt mange, er følelsen af ikke at blive hørt.
Men hvis de så var blevet hørt, tror jeg, at endnu flere ville have kunnet se, at det faktisk var en god løsning, som var med til at skabe et overskud, der kunne betale regningen for nogle af de fremtidige udgifter, vi har, og at det samtidig var en meget solidarisk måde at løse problemerne på.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
Jeg er rigtig glad for, at ordføreren erkender, at man faktisk ikke har lyttet, og at der har været problemer med kommunikationen og samarbejdet.
I dag er rammen for debatten bl.a. konsekvenserne af afskaffelsen af store bededag, og derfor vil jeg gerne spørge lidt ind til det her med, at ordføreren så alligevel er så skråsikker omkring, at hvis man havde lyttet, var man alligevel landet på at afskaffe store bededag.
For på en eller anden måde synes jeg lidt, at man modsiger sig selv i argumentationen, når det handler om reelt at lytte.
Altså, så bliver det mere sådan, at man bare lader, som om man lytter.
For hvis man virkelig lytter og vil have et samarbejde, kan man jo ikke på forhånd vide, hvad det munder ud i.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge Moderaternes ordfører: Hvad ville konsekvensen være – måske ikke nødvendigvis for outputtet – hvis man faktisk havde lyttet?
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
At Dansk Industri muligvis er glade for beslutningen, er jeg da kun glad for.
Jeg ser det som en økonomisk gevinst, og jeg ser ikke, at den enkelte taber så meget, som det har været oppe her i debatten.
Victoria Velasquez (EL), 2024-05-30:
Vi kan faktisk også risikere, at det bliver lige omvendt.
Der er eksempelvis kommet en ny rapport omkring de over 50.000 mennesker med arbejdsrelateret stress.
Det koster samfundet mange, mange milliarder.
Så kan ordføreren ikke være bange for, at det her faktisk trækker samfundet i den forkerte retning, og at man måske kunne have skubbet samfundet i en bedre retning, hvis man faktisk havde lyttet?
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Nu har vi allerede nogle gange i løbet af debatten været inde på, at økonomers beregninger også er behæftet med store usikkerheder, for som bekendt er det svært at spå, især om fremtiden.
Nu kommer jeg som bekendt selv fra en produktionsvirksomhed, som jeg nævnte, og for mig er det ikke svært at forstå, at når man arbejder 1 dag mere, kommer der flere penge i kassen.
Det er ganske simpel økonomi, hvor man faktisk ikke engang behøver at være økonom for at lave den her beregning.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Ja, når jeg hører udvekslingen mellem hr. Karsten Hønge og ordføreren, kommer jeg næsten til at tænke på Hemingways ord »show it, don't tell it«, for jeg hører utrolig meget om det her med samarbejde fra Moderaterne.
Men jeg synes ikke altid, jeg ser det i samme grad.
Nå, men vi må videre.
Det er en stor succes, siger ordføreren.
Jeg vil nok påpege, at det er en meget kortsigtet succes, hvis man kigger på tallene og på økonomernes beregninger, og endda nærmere en kortsigtet fejltagelse, for de 8.500 par hænder er kortsigtede.
Derfor kan det næppe være en stor succes.
Så er spørgsmålet, hvor man så vil finde disse 8.500 par hænder, når de fortoner sig i fremtiden.
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Jeg kan godt høre, at ordføreren er meget glad for at bruge ordet splitte.
Jeg ser det som en uenighed, og jeg erkender fuldt ud, at samtalen op til afskaffelsen af store bededag ikke på alle måder var perfekt.
Men splittelse ser jeg ikke.
Jeg synes, at samtalen kunne have været bedre, for jeg tror faktisk, at langt de fleste efterfølgende i dag har fundet ud af, at det ikke var så skidt en idé, og jeg oplever, at fagbevægelsen stadig væk meget gerne vil tale med os.
Steffen Larsen (LA), 2024-05-30:
Jo, men det kræver jo så som sagt, hvis den her øgede økonomi skal komme, at produktiviteten stiger af det.
Og spørgsmålet er så, om den gør det.
At flere skal arbejde 1 dag mere, kan godt betyde, at noget produktivitet vil stige.
Men det her minder jo egentlig mindre om en handling, der er foretaget af netop de årsager, som ellers er nævnt.
Det her minder jo netop om en handling, der er lavet, fordi Dansk Industri syntes, det var en god idé, at flere skulle arbejde 1 dag mere, og det er jo en anden ting.
Det er jo en ganske anden ting.
Karin Liltorp (M), 2024-05-30:
Jeg ved godt, at der har været meget drama herinde og snak om en dramatisk ændring.
Jeg vil bare minde om, at den almindelige dansker går fra at have ca. 140 fridage om året til nu at have 1 mindre.
Så vi snakker om noget i størrelsesordenen ½ pct., og det er selvfølgelig også noget, men at tage det som gidsel i en stressdebat synes jeg er meget forfejlet.
Den præmis køber jeg ikke.
Det er også meget svært at spå om.
Jeg tror ikke, der overhovedet er nogen planer om at tage flere dage.
Det kan jeg jo bestemt ikke stå her og love, men der kan sagtens blive brug for at skaffe mere finansiering, og så kigger man på, hvordan det kan gøres.
Det kan jo bl.a. være ved at øge arbejdsudbuddet på mange andre områder, og der er jo heldigvis flere muligheder.
Charlotte Munch (DD), 2024-05-30:
Det er fint.
Så bliver ordføreren ved med at nævne det her med, at ordføreren selv har været i en produktionsvirksomhed og ved, at når man arbejder mere, producerer man også mere.
Det er bare sådan, at rigtig mange virksomheder rent faktisk siger, at deres medarbejdere arbejder meget mere effektivt, hvis de holder lidt fri indimellem og ikke arbejder så mange dage.
Så derfor er tendensen mere, at man går ned i tid, end at man går op i tid.
Men det var sådan set ikke et spørgsmål.
Mit spørgsmål er ganske kort og klart: Hvis man i den her regering mangler penge, hvilken dag tager man så næste gang?