runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Bach (LA), 2025-05-28:
Ministeren henviste faktisk til det her lige før og har tidligere skriftligt oplyst, at EH101 i perioden fra 2019 til 2023 har kostet i gennemsnit 340 mio. kr. om året på materiel drift og anskaffelsessiden, og der jo tale om beløb, hvori der jo så ikke indgår hverken operative udgifter eller udgifter til brændstof, lønomkostninger m.v.
Så er der også blevet oplyst, at EH101 faktisk i forhold til brændstof, pilotlønninger osv. ligger 45 pct. over niveauet for Seahawk.
Så er det, jeg gerne vil vide, hvordan ministeren vil beskrive disse tal, der jo ikke helt og holdent udfylder de udgifter, forsvaret har, i forhold til helikopterredningsberedskabet.
Og yderligere vil jeg gerne vide, om ministeren er bekendt med udarbejdede analyser, der mere retvisende giver et sammenligningsgrundlag for, hvad der ville være provenuet for statskassen, hvis et privat selskab kunne levere SAR-ydelsen.
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-28:
Vi er uenige om, hvorvidt det er rigtigt eller forkert, at politiet skal udstyres med en mulighed for at kunne lave genetisk slægtsforskning, som gør, at man kan finde drabsmand, der ligger 10, 15, 20 år tilbage i tiden.
Den uenighed kommer kommissionen jo ikke til at kunne løse.
Når det er sagt, har jeg ikke noget imod, at vi alle sammen bliver klogere.
Men jeg vover at påstå, at vi stadig væk vil være uenige, efter at den kommission har fremlagt sine konklusioner.
Steffen Larsen (LA), 2025-05-28:
Ministeren er inde på noget af det rigtige; det er jo en politisk uenighed mellem os om, hvor nogle af grænserne skal gå.
Men lad mig da starte med at sige, at vi i Liberal Alliance absolut tager borgernes tryghed alvorligt.
Det er også derfor, vi netop kigger ind i de her ting, for tryghed er også privatliv.
Så når man overvåger og kræver flere rettigheder til staten, koster det også på borgernes privatliv og dermed også deres tryghed.
For hvordan kan man være tryg, hvis man ikke har nogle ting, som er private, og som kan være noget, man føler er beskyttet?
Det er jo det, der bliver spørgsmålet, særlig når vi kigger på, hvordan dele af staten tilsyneladende kan være infiltreret af mennesker, som sidder på vores oplysninger, men så vil bruge dem.
Hvis f.eks. en ung indvandrerpige har forladt sin voldelige familie og der så simpelt hen sidder en sagsbehandler og søger de oplysninger frem i systemet for at finde ud af, hvor man er taget hen, er det da også en manglende tryghed.
Dermed bliver overvågning eller statens brug af den viden, den har om borgerne, lige pludselig noget, der medfører utryghed.
Det er selvfølgelig et problem.
Har ministeren en kommentar til det?
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-28:
Hvis jeg skal være helt ærlig, vil jeg sige, er jeg er uenig med Liberal Alliance.
Jeg er også uenig i, at man tager borgernes tryghed alvorligt, når man eksempelvis ikke vil give politiet mulighed for at lave genetisk slægtsforskning, og når man er imod, at man bruger ansigtsmønster og objektgenkendelse for at kunne finde eksempelvis personer, der er bortført, hurtigere eller for den sags skyld gerningsmænd, der står bag drab, som vi så det sidste sommer.
Jeg er uenig i, at det er et udtryk for, at man tager borgernes tryghed alvorligt, når man vil til at diskutere, om det er rigtigt, at politiet har mulighed for at bruge logning til at fastslå, om den her målperson eller gerningsperson så har været i nærheden af den bopæl, hvor der er blevet begået noget alvorligt, eksempelvis terroranslag.
Altså, mener Liberal Alliance, som jo uofficielt ønsker at være et regeringsbærende parti igen – måske endda et parti med statsministerposten – virkelig, at vi skal tilbagerulle de værktøjer og de metoder, vi hele tiden ser fælde gerningsmænd dom efter dom?
Steffen Larsen (LA), 2025-05-28:
Se, det er jo her, ministeren står og bliver kontrafaktuel, og der burde han jo vide bedre.
Vi har jo stemt for genetisk slægtsforskning, alle forslagene, i Liberal Alliance.
Vi har endda også stemt for de regler i logningsbekendtgørelsen, som justitsministeren selv har foreslået.
Jeg synes, det bliver lidt mærkeligt, når jeg skal stå her og forsvare en politik, som slet ikke er Liberal Alliances politik.
Altså, det bliver sådan en mærkelig stråmandsdiskussion.
Det er jo egentlig heller ikke mig, der skal svare på spørgsmål; det er jo faktisk ministeren.
Så lad mig da lige slutte af med et: Er justitsministeren enig med den tidligere socialdemokratiske justitsminister Nick Hækkerup om, at overvågning er frihed?
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-28:
Ja, det er jeg faktisk enig i langt hen ad vejen, i hvert fald hvis man lægger til grund, at forudsætningen for frihed er tryghed, og det mener jeg at det er.
Man er ikke et frit menneske, hvis man ikke kan gå og føle sig tryg i sin hverdag.
Da der blev opsat tryghedskameraer i nærheden af det boligområde ude foran deres butik, forsvandt de unge mennesker, og igen kom der kunder i forretningen.
De fik friheden tilbage til at drive forretning, fordi man opsatte tryghedskameraer.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-28:
Jeg siger tak til ministeren for at besvare de her spørgsmål, og jeg kan jo egentlig også høre, at ministeren er åben over for at gå ind i en dialog omkring den her uvildige privatlivskommission.
Så jeg vil egentlig gerne udnytte mit sidste spørgsmål til at høre ministeren om noget.
Det er flere gange blevet gentaget, at nu åbner ministeren op for nogle forhandlinger om det her PET-lovforslag.
Kommer vi til at lave helt om i PET-lovforslaget?
Jeg tænker, at der skal være ret store ændringer, hvis Alternativet skal være med i sådan en aftale.
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-28:
Hvis Alternativet erklærer sig som et af de partier, drøfter vi jo meget gerne det med Alternativet, men det er ikke den fornemmelse, jeg får.
Jeg tror derudover, at det er vigtigt, at alle – og det må vi og jeg jo selvfølgelig også påtage os et ansvar for – diskuterer det her lovforslag på et ordentligt og ligestillet oplyst grundlag.
For rigtig mange af de påstande, der har været om det lovforslag, herunder også i det åbne brev fra bl.a. Justitia, er ganske enkelt forkerte og hviler på nogle præmisser om, at man måske er imod noget af det, PET allerede har lov til den dag i dag, og som jo ikke er noget, vi indfører på ny med et nyt lovforslag.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-28:
Tak for det.
Hvad mener ministeren om, at Aalborg Forsyning har ledt 1.442.000 m 3 bypassvand ud i Limfjorden i løbet af 2024?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-28:
Det er fuldkommen uacceptabelt, at vi ser flere af de her sager, hvor der sker uheld og udledning af store mængder urenset spildevand.
Nu spørges der til Limfjorden, men der er også et nyligt eksempel fra Harrestrup Å ved København.
Forklaringen har i begge sager været, at anlæggene var under ombygning og derfor kørte med nedsat kapacitet, men det fritager i min optik ikke fra et ansvar for at sikre vandmiljøet bedst muligt mod udledninger af spildevand, der ikke er renset tilstrækkeligt.
Det er også derfor, at jeg sidste sommer gennemførte et forbud mod det, der hedder planlagte udledninger af urenset spildevand.
Det betyder, at hvis et renseanlæg har mindre kapacitet i forbindelse med en renovering, skal der nu iagttages en række forholdsregler.
For det andet skal forsyningen vurdere, om det er muligt at få spildevandet renset på et andet renseanlæg, eller om der kan etableres et midlertidigt renseanlæg.
I den konkrete sag fra Aalborg, som der spørges til, havde kommunen givet en midlertidig tilladelse til øget udledning af urenset spildevand ved regnvejr.
En sådan så at sige ubegrænset tilladelse vil efter regelændringen i sommer, ikke længere kunne udstedes.
Så vi ved godt, at det i forbindelse med at anlæg skal renoveres, kan være svært fuldstændig at undgå overløb og udledninger af delvist urenset spildevand, altså bypass, som der bliver spurgt om, når der er kraftig regn, men der er alt for mange af den her slags sager – nu nævnte jeg Aalborg og København – og det skal være tydeligt for de ansvarlige, at sådanne sager skal undgås.
Der er også ...
formanden har rejst sig op, så jeg må hellere stoppe her, men der bliver jo mulighed for at stille opfølgende spørgsmål.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-28:
Jeg synes faktisk, den her sag er ekstra problematisk, for som jeg har forstået det, er det jo faktisk noget, man både fra kommunen og forsyningsselskabets side har benægtet fandt sted, indtil der blev søgt aktindsigt i det.
Det var først der, man gjorde noget.
Jeg synes, det er meget bekymrende, hvis det er sandheden.
Så er det jo noget, man har gjort bevidst, fordi man ved, man har et problem med det.
Jeg forstår ikke, hvorfor det skal være sådan.
Vi hører mange steder fra, at spildevand ingenting betyder, fordi det udgør en så lille procentdel.
Men nu nævner ministeren selv et andet eksempel, og jeg kan nævne eksemplet fra Mariager Fjord, hvor man startede med at sige, at det drejede sig om 1 mio. l spildevand, men det viste sig, at det var mellem 13 og 15 mio. l urenset spildevand, der var blevet ledt ud i en fjord.
Jeg er ikke teknisk ekspert, men jeg kan godt regne ud, at så store mængder har en indflydelse på, hvordan vandmiljøet i sådan en fjord har det.
Det synes jeg ikke er i orden.
Kan ministeren ikke godt redegøre lidt mere for, hvordan vi fremadrettet kommer til at følge mere op på det her?
For jeg må tilstå, at jeg personligt ikke synes, det er i orden, og når jeg læser på de sociale medier og andet, kan jeg også fornemme, at mange andre mener det samme.
Det er ikke, fordi vi vil fritage landbruget fra at gøre noget, og fiskeriet skal også bidrage til det hele, men at man gang på gang ser, at det ingen konsekvenser har, når spildevand på den her måde bliver ledt ud både bevidst og ubevidst, fordi der kommer store regnskyl, og at det bliver skudt til side med et udsagn om, at det er ubetydeligt, synes jeg simpelt hen ikke er i orden.
Man skubber det til side og lægger bare byrden over på nogle andre og siger, at så må de løse problemet.
Så vil ministeren redegøre for, hvordan vi følger op på det her fremover?
Magnus Heunicke (S), 2025-05-28:
Jeg må bare sige, at jeg er helt enig.
Jeg er fuldstændig enig i problemdefinitionen her, og i forhold til konsekvenser kan jeg sige, at jeg har fået oplyst, at Miljøstyrelsen har politianmeldt BIOFOS – det er sagen fra København – og er i gang med overvejelser om, om der også er grundlag for en politianmeldelse af Aalborg Forsyning.
Deres tilladelse blev givet, før reglerne lavet om, så det kan være, der er noget der, men det er en juridisk vurdering, som i øjeblikket foretages af Miljøstyrelsen.
Det er kun rimeligt og nødvendigt, at der er konsekvenser hvis ikke spildevandsselskaberne løfter den opgave, de har med at håndtere spildevandet, ordentligt.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-05-28:
Selvfølgelig skal der være konsekvenser.
Som opfølgning på det vil jeg spørge, hvordan man så har tænkt sig at håndtere noget af det, vi rent faktisk importerer?
Det synes jeg også er et problem, altså at vi stadig ikke har fået mere styr på det.
Hvis jeg husker svaret, jeg fik på en opgørelse om, hvad sådan noget spildevand så indeholdt, rigtigt, var svaret, at det må man snakke med kommunen om, det ved man ikke noget om fra statens side.
Magnus Heunicke (S), 2025-05-28:
Der bliver spurgt til, hvad vi gør for at minimere, og vi skal minimere.
Jeg tilhører ikke dem, som siger, at spildevand ikke er væsentligt.
Jeg må sige, at det er rystende historier, vi hører, og undskyldningerne er mange.
Renoveringer, jo, men når man renoverer noget, skal man jo sikre, at der er nogen på arbejde til at reagere, hvis noget går galt.
Men så er der påskeferie, eller så er der it-fejl, eller hvad det nu ellers er af ting, og det kan vi ikke acceptere.
Det er derfor, at myndighederne bliver nødt til at være langt strammere, og vi har også set nu, at der er kommet de her politianmeldelser, og det kommer til at fortsætte, er jeg nødt til at sige.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-05-28:
Tak for det, formand.
Det lyder altid godt, når ministeren står her i salen og man stiller spørgsmål, for så bliver ministeren altid meget brødebetynget og siger, at nu politianmelder vi nogen.
Men det hænger ikke helt sammen med den viden, der er i ministeriet, om, at det her jo er noget, der foregår hele tiden.
Jeg har lige fået et svar på et spørgsmål om spildevandsudledning, og der er meget, meget stor forskel på, hvordan man behandler det, og der står faktisk i svaret fra ministeriet, at det er, fordi der har været store regnskyl i nogle år, og det er millioner af kubikmeter, der så bliver hældt direkte ud.
Så ministeriet er jo vidende om det.
Så jeg bliver nødt til at spørge ministeren om en ting.
Nu er man så i gang med at gøre det sådan, at det er spildevandsselskaberne, der skal politianmeldes.
I Aalborg har jeg hørt at man undersøger det, og det er jo fair nok.
Men hvornår begynder man så at undersøge, om der har været noget viden i ministeriet om, at det her er pågået?
For ellers bliver det sådan lidt som at pynte sig med lånte fjer, når man siger, at nu er der en spørger, som har fundet ud af, at i Aalborg har de bare pumpet spildevand ud.
Man har jo vidst det i ministeriet.
Det kan jeg faktuelt bevise med de papirer, jeg har fået fra ministeriet.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-28:
Men det er jo netop også pointen med at lave sådan en kommission.
For ministeren og jeg kan jo godt være uenige politisk i det her, så lad os få en uvildig kommission, som så kan tage stilling til det her, så det ikke er justitsministeren og undertegnede, der skal gøre det.
Mener ministeren ikke, at det er et fænomen, der er behov for at få oplyst og belyst?
Peter Hummelgaard (S), 2025-05-28:
Jeg synes, at det også hører sig til i en diskussion om PET-lovforslagets videre færd.
Når det er sagt, kommer det jo også lidt an på, hvad sådan en kommission bliver født med.
Bliver den født med det synspunkt, som jeg kan høre at fru Helene Brydensholt har, nemlig at vi har givet vores myndigheder alt for mange værktøjer?
For det er jeg dybt uenig i, og der tror jeg, at vandene skilles.
Jeg kan ikke se, at nogen af de værktøjer, vi har indført, ikke er relevante og ikke er gode, og jeg er i øvrigt heller ikke enig i, at det krænker hverken dit eller mit privatliv.
Tværtimod er det med til at opklare og i øvrigt også forebygge alvorlige forbrydelser hver evig eneste dag.
Troels Lund Poulsen (V), 2025-05-28:
Jeg tænker, at vi er ved at være lidt uden for spørgsmålet, men det skal da ikke skille os ad, altså i forhold til at svare på det.
Det er jo sådan, at jeg inden sommerferien for forligskredsen vil fremlægge den prioriterings- og effektiviseringsanalyse, der er lavet i samarbejde med et eksternt konsulentfirma, og der kommer vi også til at forholde os til hele spørgsmålet om SAR-opgaven.
Jeg er bestemt helt åben over for at lave en udlicitering af den opgave, forsvaret løser i dag i forhold til SAR-beredskabet.
Peter Skaarup (DD), 2025-05-28:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Hvad mener ministeren om, at EU’s økonomiske sanktioner mod Syrien ophæves?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-28:
Og jeg svarer, at det mener jeg sådan set godt om.
Efter Assadregimets fald sidste år står Syrien nu ved en skillevej, hvor der jo både er et positivt udfaldsrum og der også er et negativt, men hvor der er hårdt brug for, at der både skabes politiske og økonomiske fremskridt, hvis det her vindue for en forandring skal holdes åbent, og derfor har vi bakket op om, at EU løfter de økonomiske sanktioner mod Syrien.
Det er helt afgørende for at genrejse økonomien, og for at den syriske befolkning kan genopbygge deres land, og det sender også et signal fra EU's side om, at vi har en vilje til at hjælpe den syriske befolkning.
Når det er sagt, er det jo vigtigt at sige, at der også er sanktioner, der opretholdes, altså i forhold til våben og andet, der kunne bruges til at undertrykke befolkningen, sanktioner imod personer, der knytter sig til det gamle Assadregime, og det er jo også vigtigt at få sagt, at den her sanktionsløftning følges op af, at hele situationen overvåges ganske nøje, således at man hurtigt kan genindføre sanktioner, hvis vi efterlades skuffede – hvis man kan udtrykke det på den måde – og på den måde følger den her linje, kan man sige, jo også den kurs, amerikanerne har lagt, ved at give det nye styre i Syrien en chance.
Peter Skaarup (DD), 2025-05-28:
Tak for det.
Det er jo rigtigt, som udenrigsministeren siger, at det er vigtigt at give det her styre en chance.
Det er ikke sikkert, det hele falder positivt ud, men nu har man taget forskellige initiativer.
I forbindelse med den her beslutning lagde jeg mærke til, at udenrigsministeren over for DR udtalte, og jeg citerer lige: Hvis ikke vi giver det nye styre i Syrien en mulighed for at skabe noget udvikling i deres land, kommer det ikke til at lykkes.
På den baggrund tænker jeg, at det kunne være relevant at stille udenrigsministeren forskellige spørgsmål.
Bl.a. synes jeg jo, det er relevant at spørge, om ministeren ikke mener, at det at genopbygge et land forudsætter, at man har de rigtige ressourcer og de rigtige redskaber.
Jeg vil jo i den forbindelse også lige nævne for ministeren, at der er mange syrere, der har opholdt sig i Danmark i årevis, og at nogle af dem også har fået uddannelse, erfaringer og redskaber med herfra.
Er det så ikke på tide, at udenrigsministeren tager det fly til Damaskus og forsøger at få lavet en aftale, sådan at de syrere, der er kommet til Danmark, kan komme til at hjælpe med til, at nogle af de ting, der ligger i forhold til beslutningen om at fjerne sanktionerne, kan komme til en udførelse, så vi kan få sendt nogle af de syrere, der i dag er i Danmark, hjem for at få genopbygget deres eget land?
Det er jo det, der skal til, altså at landet bliver genopbygget, sådan et rigtig mange kan vende tilbage, hvad de også allerede nu er begyndt på at gøre.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-28:
Nu kan man jo sige, at spørgsmålet om hjemsendelser ikke er mit ressort, og at spørgsmålet om asyltildelingen heller ikke er mit ressort, og at det i øvrigt også er på armslængde af det politiske system, og at de myndigheder, der sidder på det, mig bekendt har berostillet asylsagsbehandlingen for folk, der kommer fra Syrien.
Men man kan jo i hvert fald sige, at en grundforudsætning ligesom er, at Syrien ved den skillevej, Syrien står ved, drejer den rigtige vej, altså at der kommer en håbefuld udvikling, og man ser jo også, at der er folk, der vender hjem, og nu taler jeg ikke specifikt om Danmark, men også nabolandene.
Der har altså også været en bevægelse den anden vej.
For alt har jo ikke været godt.
Vi så jo f.eks. tilbage i marts måned de her forfærdelige hændelser, som også skal følges til dørs.
Men en grundforudsætning er jo, at der kan skabes en økonomisk udvikling, og det er jo derfor, at de her sanktionslettelser handler om eksportkredit, at det handler om garantier og forsikringer, at det handler om den syriske centralbank, og at det handler om, at Den Europæiske Investeringsbank på ny kan yde dem lån og den slags ting.
Så det er en grundforudsætning.
Så vil jeg da også gerne udtrykke det håb, at det fører til, at der kommer en udvikling i Syrien, så folk, der er flygtet ud af Syrien, hvor de end er flygtet hen til, får en mulighed for at vende tilbage.
Peter Skaarup (DD), 2025-05-28:
Nu siger udenrigsministeren, at det ikke er udenrigsministerens ressort at sende folk tilbage, men det er da alligevel regeringens ressort eller regeringens beslutning, der skal til, for at syrere, der er kommet til Danmark, og som kan hjælpe med til at genopbygge deres land, kommer tilbage, og hvis regeringen sidder på hænderne og man ikke rigtig gør noget, så er det jo ligesom regeringens skyld eller regeringens manglende indsats, og herunder jo også udenrigsministerens manglende indsats.
Så på den måde kan man jo ligesom ikke skyde det væk og sige: Det er ikke min sag; det er der nogle andre der skal kigge på.
Det er vel regeringen og dermed også ethvert af de tre partier, der sidder i regeringen, der har ansvaret for, at det sker.
Lad mig bare lige minde om, at 500.000 syriske flygtninge er vendt tilbage.
Det oplyser FN's Flygtningehøjkommissariat.
I Danmark er det 83, der er vendt tilbage siden Assads fald.
Det er ikke mange.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-28:
Jeg har nu også det indtryk, at langt de fleste syrere, der er vendt tilbage, er vendt tilbage fra nabolandene, altså fra Syriens nærområde.
Det er jo derfor, vi har støttet, at vi ophæver de her sanktioner, og det er også det, spørgsmålet til mig i dag handler om.
Men vi ved også godt, at dommerne, havde jeg nær sagt, er ude i forhold til hvad for en vej det går, og at vi også er nødt til at stå fast på det med transparens, inklusion og den slags ting, så vi også er parate til hurtigt at kunne gennemføre dem.
Jeg håber selv, at jeg får mulighed for at besøge Syrien.
Det har jeg faktisk haft planlagt med af to omgange, og hvor det så af forskellige – primært logistiske – grunde ikke blev til noget.
Men det indgår stadig i min egen rejseplanlægning, og det er selvfølgelig med henblik på at knytte tråde til det nye styre i Syrien i forhold til alle de dimensioner, som vi skal bruge sådan et bilateralt samarbejde til.
Peter Skaarup (DD), 2025-05-28:
Altså, vi hepper på udenrigsministeren, og at den tur til Damaskus bliver til noget.
For det er vel sådan noget, der skal til, for at der både bliver lagt et pres, men at der også kommer en gulerod til, at de folk kan vende tilbage.
Lad mig også bare lige sige, at vi i Danmarksdemokraterne jo faktisk er kommet med vores bud på, hvordan man kan sende syrerne tilbage – det var allerede mellem jul og nytår – og så tænker jeg bare, hvordan det kan være, at ministeren og regeringen ikke har gjort mere, for f.eks. at fremme frivillig hjemrejse, når der tydeligvis også er en bevægelse i gang i andre lande.
Kunne regeringen og ministeren ikke have gjort mere i stedet for at gennemføre en lovgivning, der betyder, at syrere bliver hængende i Danmark?
Er der brug for arbejdskraft i Syrien, så er det vel f.eks. inden for sundhedssektoren, der skal nogle til, som kan hjælpe Syrien med de udfordringer, de har nu, og så duer det jo ikke, at de bliver hængende i Danmark, fordi regeringen laver en lovgivning.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-05-28:
Jeg bliver nødt til at sige, at hvis man vil gerne vil have en diskussion omkring repatrieringsreglerne og den slags ting, så skal det jo ikke rettes til mig, men til udlændinge- og integrationsministeren.
Så det må jeg henvise til, og det er de relevante danske myndigheder, der har ansvaret for at vurdere, om forholdene i Syrien aktuelt har et stadie, hvor det er sikkert nok til, at man kan vende tilbage, og det betyder jo bl.a. noget for asylsagstildelingen.
Det, der er min opgave, og det kan jeg svare på her, er at føre en udenrigspolitik, der sikrer, at vi skaber nogle grundforudsætninger for, at det her kan komme til at ske, og det er i det lys vi har hævet sanktionerne.
Det er også i det lys, at den ambassade, der står derude, og som har stået tom, nu også besøges af vores sideakkrediterede ambassadør, og det er også i det lys, jeg selv planlægger med at tage til Syrien, når det ellers kan komme til at passe ind.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-05-28:
Hvad er ministerens holdning til det åbne brev af 7. maj 2025 fra Justitia og IDA og en lang række civile organisationer og forslaget om at nedsætte en uafhængig privatlivskommission, som kan kortlægge og vurdere konsekvenserne af de seneste års udvidelser af statens adgang til borgernes data, herunder ændringer i PET-loven, brugen af ansigtsgenkendelse og telelogning, med henblik på at sikre, at dansk ret i tilstrækkelig grad beskytter retten til privatliv og retssikkerhed i en digital tidsalder?