runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Men kan Alternativet bekræfte, at hvis man sænker afgiften på el, vil det have den virkning, at folk vil have et større incitament til at rykke over på el, end hvis man ikke sænker elafgiften?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
Vi vil bare gerne gå meget mere målrettet til værks, så vi også gør det specifikt i forhold til, hvor der er en egentlig besparelse på energi samtidig, altså at der er et incitament til både at rykke på energiformen, men jo også til at bruge mindre energi, så man ikke bare tror, at man skal skrue op for det, så længe det er el, og så er det godt, og så kan man køre derudad.
Nej, vi skal også se på det energibesparende i det, og det er jo der, hvor afgifterne også er med til at regulere et forbrug.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-22:
Tak, og tak for talen.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at benytte lejligheden til at få helt styr på, hvor Alternativet egentlig er henne i forhold til regeringens udmelding om, at de kun vil sætte afgiften på cigaretter op med 10 kr. over 2 år.
Altså, hvad er Alternativets holdning til det?
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
Jeg får nærmest deja-vu til åbningsdebatten, hvor Venstre spurgte om det samme – jeg kan også se, at et andet Venstremedlem sidder og griner lidt – og svaret er jo selvfølgelig, at vores politik er den samme som i de to forslag, vi fremlagde i sidste valgperiode, som handler om at hæve cigaretafgiften betydelig mere.
Vi mener, at en pakke cigaretter skal koste betydelig mere end de 50 kr., gerne 60 kr. i ét hug, men også gerne mere end det.
Vi har stadig væk den samme politik, som vi havde før valget, og jeg er jo så glad for, at Venstre har ændret holdning til det her.
Det var jo en skam, at man ikke stemte for Alternativets forslag, da de var i salen tidligere, men at man valgte at stemme imod det.
Anni Matthiesen (V), 2019-10-22:
Men ordføreren sagde i talen, at Alternativet altid var konstruktive og gerne vil hjælpe til.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
I første omgang ser jeg det her som en del af de finanslovsforhandlinger, der er.
Der presser vi selvfølgelig på – og det har jeg jo så også hørt at de andre partier, der sidder med i forhandlingerne nu, gør – for at det bliver mere end det, man har set tidligere.
Men det er jo så rart; igen ser vi her et politikområde, hvor partierne rykker i løbet af et splitsekund – lige pludselig.
Man var fodslæbende igennem 4 år i regeringsmagten, men nu vil man gerne rykke, og det synes jeg er rart.
Det er godt at se, at ambitionerne kommer op, også i forhold til at skabe røgfri generationer.
Pause Pause (Pause), 2019-10-22:
Mødet er udsat.
Jeppe Bruus (S), 2019-10-22:
Tak for det.
Velkommen til ordføreren som ny ordfører for et nyt parti.
Det er altid godt med nye partier, som kan se tingene på en lidt anden måde og – må jeg tilstå – måske også regne tingene på en lidt anden måde; jeg blev i hvert fald lidt tabt undervejs.
Jeg medgiver i hvert fald gerne, at ordførerens forsøg på at stille det regnestykke op er lidt anderledes end det, vi måske havde i tankerne, da vi talte om at skulle opdatere Finansministeriets regnemodeller.
Derfor vil jeg gerne gøre det lidt mere simpelt.
Vi har jo foreslået at investere 1,2 mia. kr. i politiet til næste år.
Er det noget, som kan vinde opbakning hos Nye Borgerlige?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Nu ved jeg ikke, om spørgeren var i Folketingssalen i sidste uge, hvor vi debatterede de her ting.
Men vi skal jo grundlæggende tænke på, om Folketinget er villig til at forenkle skattesystemet, fjerne toppen, stoppe skatten, fjerne arbejdsmarkedsbidraget, fjerne selskabsskatten, fjerne registreringsafgiften på bilerne, have et lige skattesystem.
På den måde kunne man gøre det langt lettere at drive virksomhed og langt bedre for borgerne, således at de rent faktisk kan finde ud af at lave deres selvangivelse.
Sådan er det ikke på nuværende tidspunkt, og det skal vi da tage det ansvar for.
Jeg ved ikke, om spørgeren er sikker på, at de her midler, vi giver ud nu, vil løse problemet.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-10-22:
Det, som jeg fornemmer på ordføreren, er, at de 1,5 mia. kr., som vi foreslår der skal anvendes til at styrke skattevæsenet, ønsker ordføreren ikke at bruge.
Jeg kan også forstå, at ordføreren siger, at vi skal bevare dansk velfærd.
Hvordan vil ordføreren og partiet overhovedet indgå i nogen diskussion, hvis ikke man vil være med til at sikre, at der er et fundament?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Nu må man ikke bruge rekvisitter, fik jeg at vide af formanden.
Ellers kunne jeg godt have stået og revet sider ud af finansloven, for det er jo et faktum, at man år efter år har gjort staten større, men man har ikke fået den grundlæggende kernevelfærd med.
Man har brugt pengene forkert, og man tvinger borgerne til at aflevere stadig flere kroner.
Når vi kommer til skattevæsenet, synes jeg desværre, at man herinde fra Folketinget starter et forkert sted.
Man starter med at prøve på at lappe et hul i en spand i stedet for at se på, hvad det var, der skabte det her hul.
Når det er svært for skattevæsenet at administrere lovgivningen, falder ansvaret jo på os herinde i Folketinget, fordi man ikke har fået lavet et simpelt skattesystem.
I sidste uge skulle vi faktisk behandle noget omkring det her it-system, og der viste det sig, at skattesystemet var så komplekst, at et it-system ikke ville kunne håndtere det.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
Jamen det er selvfølgelig helt afgørende for os, at vi leverer på det her.
Det er jo derfor, at vi år efter år, siden vi startede Alternativet, siden vi kom i Folketinget i 2015, faktisk har fremlagt klimaplaner, fremlagt finanslovsplaner for, hvordan vi kan lave reel handling.
For hvis vi skal løfte reduktionsmålet på de 70 pct. i 2030, skal vi i gang med handling nu.
Og det er selvfølgelig også det, som vi rejser igen og igen, bl.a. i forhold til de investeringer, som vi mener der skal til.
Lennart Damsbo-Andersen (S), 2019-10-22:
Jeg følte mig næsten hensat til en situation, vi havde for år tilbage, hvor vi havde en statsminister, Poul Nyrup Rasmussen, som - tror jeg nok - offentligt hev sider ud af Anders Fogh Rasmussens bog.
Jeg havde næsten fornemmelsen af, at ordføreren hev sider ud af finansloven med de bemærkninger, som ordføreren havde i sin tale her.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til, om den side, der handler skattevæsenet og den måde, vi finansierer vores skattevæsen på, også er hevet ud, og om ordføreren ikke faktisk er enig i, at hvis ikke vi sørger for, at der er bidrag til skat, og at vi med den her finanslov øger finansieringen af skattevæsenet med 1,5 mia. kr., kommer vi for alvor ud i problemer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Nu ved jeg ikke, om Socialdemokratiet mener, at bidrag til eksterne konsulenter er grundlæggende kernevelfærd.
Det er det, som vi siger her i Nye Borgerlige: Der bruges så mange midler inden for det offentlige, som ikke er grundlæggende kernevelfærd, så selvfølgelig kan vi sikre grundlæggende god kernevelfærd, samtidig med at vi skærer alt det overflødige væk.
Jeppe Bruus (S), 2019-10-22:
Selv om man vælger at se på det på en ny måde, er det sjældent, at de der hurtige løsninger er gangbare, medmindre man mener, man skal afskaffe en del af den kernevelfærd, som ordføreren samtidig snakker man om man gerne vil investere i.
For mig er kernevelfærd jo også sundhedsvæsenet, uddannelser, folkepension osv., altså nogle af de poster, som fylder rigtig meget i vores finanslov.
Men jeg kvitterer da for opbakningen til investering i politiet, og det mener jeg helt sikkert bliver en af de ting vi kommer til at diskutere, og tak for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Jeg er godt klar over, at de tal, som jeg her siger, kan komme som en overraskelse for folk.
Det burde det ikke, for det er altså Folketinget herinde, som beslutter at bruge pengene på den måde, og det gør man år efter år.
I Nye Borgerlige har vi intet imod at bruge penge på grundlæggende kernevelfærd, og det mener vi også politiet er, og vi har intet imod at bruge flere ressourcer på politiet.
Samtidig skal vi selvfølgelig kigge på, hvorfor det er, at politiet har brug for flere ressourcer, og det er jo den anden del af ligningen, som man fra regeringens side og fra det her Folketings side ikke har været villig til at kigge på.
For jeg så jo hellere, vi havde et samfund, hvor vi ikke havde brug for så meget politi, men det er desværre ikke den situation, vi står i lige nu.
Morten Messerschmidt (DF), 2019-10-22:
Der er jo noget umiskendelig smukt over det, hvis Enhedslisten med det, vi kender fra hovedbestyrelse osv., nu kommer til at stå på skuldrene af andelsbevægelsen.
Det er dejligt.
Men jeg kan alligevel høre, at det jo ikke kun handler om nye virksomheder, hvor man frivilligt ønsker at gå ind i det forhold; det kan lige så vel handle om etablerede virksomheder, hvor man altså politisk ønsker at drive det frem.
Enhedslisten ønsker altså, at virksomheder, der måtte være fondsbaserede, aktiebaserede eller på anden måde noterede, skal overgå til den her nye demokratiske ejerskabsform.
Er det rigtig forstået?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at vi har brug for indsatser på alle områder, også på mange områder, hvor vi som politikere jo overhovedet ikke er eksperter.
Men vi kender trods alt en del virkemidler, som er afhængige af, om vi politisk prioriterer dem eller ej.
Landbrug & Fødevarer indgik f.eks. det her samarbejde med Danmarks Naturfredningsforening om at lave et forslag om udtagning af sårbar landbrugsjord; noget, som vi ved er meget, meget effektivt.
Men det koster nogle penge, ligesom skov koster nogle penge, og elektrificering af hele vores persontransport koster nogle penge osv.
Så er ordføreren ikke enig i, at vi i hvert fald kender ret mange virkemidler, ikke nok i forhold til de 70 pct., men ret mange, og at det også er noget, vi bliver nødt til at investere nogle penge i for at fremme?
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Til det sidste vil jeg sige, at så er det, fordi hr. Rasmus Jarlov ikke har læst Enhedslistens 100-dagesplan, som hedder »100 dage med Enhedslisten«, hvor vi beskriver, hvad vi ville gøre, hvis det var os, der kunne bestemme og havde 90 mandater i Folketinget.
Jeg vil så til gengæld sige, at vi i den plan faktisk ikke har brugt råderumsfinansiering, men har finansieret vores forslag krone til krone.
Det skyldes jo, at noget af det råderum, som der ligger, er blevet tilvejebragt via nogle reformer, hvor der også har været nogle dynamiske effekter.
Og der er et meget, meget usikkert grundlag for at sige, om de penge, der kommer ud af de dynamiske effekter, eksisterer i virkeligheden.
Og så synes vi faktisk, det er økonomisk uansvarligt at indregne dem i råderummet.
Så vi vil hellere finansiere ting krone til krone, frem for at bruge af et råderum, der er skabt af nogle reformer, hvor der er nogle dynamiske effekter, som vi sådan set synes at der er en meget svag evidens for.
Men vi synes, det er rimeligt at bruge noget mere på velfærd og den grønne omstilling.
Og man må bare sige, at selv med det råderum, der er nu, hvor der er sket en genberegning, er det ikke nok til at skabe det løft af velfærden, som er nødvendigt, og det er ikke nok til at sikre nok finansiering til den grønne omstilling.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Det kan godt være, man kan bruge mere end 28 mia. kr. så hurtigt – det ved jeg ikke – men jeg tror alligevel, man skal strenge sig an.
Men har Enhedslistens så nogle forslag til ting, man kunne gøre for at skabe vækst i samfundet og sørge for, at der var en større skattebase, som det hedder, altså at der blev tjent nogle flere penge rundtomkring i de danske virksomheder?
Og hvis jeg må indskrænke svarmulighederne lidt, for det lærte jeg ved at høre på SF før, så er det ikke en mulighed at svare, at man vil gøre børnehaver og plejehjem bedre.
Men, altså, har Enhedslisten nogle ting, som rent faktisk bliver efterspurgt af erhvervslivet?
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Jeg bliver altså lige nødt til sige, at det at have et velfærdssamfund som det danske, hvor man investerer i infrastruktur, gratis uddannelse og sundhed og ordentlige daginstitutioner, så folk har mulighed for at tage et arbejde, er afgørende for at skabe et godt erhvervsklima.
Og Danmark rangerer jo konsekvent i toppen af internationale undersøgelser, når det handler om muligheden for at drive forretning, at have et godt miljø, at være et innovativt samfund.
Der ligger vi jo i top, konstant helt i toppen, netop fordi vi har et stærkt velfærdssamfund.
I forhold til erhvervsinitiativer har vi jo i valgkampen fremlagt to udspil til at styrke erhvervslivet, som handler om at forbedre forholdene for små virksomheder og selvstændige erhvervsdrivende, og så handler det om at skabe bedre muligheder for demokratisk ejede virksomheder, altså den kooperative sektor, som er en relativt stor del af den danske økonomi, og som der ikke er nok fokus på.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Tak for det.
100 dage med Enhedslisten lyder næsten som en kur, sådan en slankekur – jeg tror, at jeg vil døbe den Venezuelakuren eller sådan noget.
Men der er jo ingen tvivl om, at Nye Borgerlige vil noget andet end Enhedslisten med samfundet.
Enhedslisten er et socialistisk parti, vi er et borgerligt parti.
Men jeg vil godt prøve at se, om der er nogle steder, hvor vi måske alligevel kan finde hinanden.
For når man kigger på, hvordan pengene bliver brugt i samfundet – både statsligt, ude i regionerne og også i kommunerne – så kan man jo se, at der bliver brugt stadig flere penge på konsulenter, på projektmagere, på central ledelse og administration og på de her områder, som i min optik er det, jeg vil kalde kolde timer, der ikke genererer grundlæggende kernevelfærd.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt ind til: Hvad er Enhedslistens krav til den her finanslov?
Er det, at de penge, som nu kommer ud til kommunerne, også kommer ud at ligge helt derude decentralt, hvor der bliver skabt en kernevelfærd for dem, altså at de ikke bare lander nede i bøtten ude i centraladministrationen ved kommunerne og regionerne?
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Vi synes, at vi skal kigge på, hvordan vi fjerner bureaukrati, minuttyranni og kontrol i den offentlige sektor for at frigøre flere midler til den borgernære velfærd.
Det er noget, vi har kæmpet for og sagt i mange år; det hænger meget sammen med hele vores kritik af new public management som styringsinstrument for den offentlige sektor, importeret fra den private sektor, altså som et bureaukratisk kontroltyranni, som har taget alt for mange ressourcer væk fra den borgernære velfærd.
Jeg vil sige – og det må jeg være ærlig omkring – at vi jo ikke er det eneste parti, som ønsker at kigge på, hvordan man kan spare administration væk eller gøre ting mere effektivt, så man kan frigøre penge til velfærd.
Det er vi jo ikke – det må jeg være ærlig at sige – men det er selvfølgelig noget, som er supervigtigt, for hvis vi kan spare penge der, så kan vi jo bruge pengene på noget fornuftigt i stedet for.
Og selvfølgelig skal det være sådan, at der er en administration, som fungerer.
Vi skal jo ikke spare det offentlige i stykker, ligesom vi har set det ske med skattevæsenet, hvor man fjernede alt for meget, skar alt for meget ned.
Det har kostet os dyrt.
Det skal gøres klogt, men vi skal hele tiden se på muligheden.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Jeg taler heller ikke om at fjerne det fuldstændig, men vi er nok enige om, at der godt kan findes nogle midler og der godt kan skæres ned nogle steder, også på de områder.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren kunne være lidt mere konkret.
Det der med at fjerne bureaukrati og alt sådan noget har vi altså hørt mange gange før; jeg tror, at det var helt tilbage i 1983 eller sådan noget, at Schlüter begyndte på den her dagsorden.
Kunne man ikke måske lave et system til finansloven, hvor man rammesatte de her midler direkte ud til f.eks. institutioner, direkte ud til skoler uden om kommunerne og deres mulighed for at administrere de her penge, for vi ved jo, at en del af de her penge drukner i alle de led, som kommer til derude.
Det kunne man jo godt stille et krav til regeringen om, når man nu sidder og laver finanslov.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Der må jeg sige, at det virkelig ville være en administrativt tung måde at gøre det på, hvis vi her fra Christiansborg skulle sidde og holde øje med, hvordan kommunerne bruger deres penge til administration, og hvordan de bruger dem til andre ting.
Altså, der må man sige, at det at sende pengene videre til kommunerne, hvor der i forvejen i dag er meget fokus på at fjerne bureaukrati for at bruge pengene på velfærd, er en meget, meget effektiv måde at bruge velfærdsmidlerne på.
Og man må bare sige, at der findes ikke en eneste kommune i det her land, der ikke kigger på, hvordan der kan spares penge på administration for at frigøre flere midler til borgernær velfærd – af den simple grund, at det er det mest populære sted at spare overhovedet.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Tak for talen.
Der var jo lidt af et svirp til den tidligere borgerlige regering, som hr. Rune Lund beskyldte for at have givet nogle uansvarlige skattelettelser.
De burde selvfølgelig have været langt større, end de var.
For det er ikke ansvarligt at tage så mange af folks penge, som vi gør i Danmark, hvor vi opkræver over 1.100 milliarder kroner om året og arbejder så hårdt for, at der skal være så mange penge i det offentlige og så få penge til borgerne.
Velstand i samfundet er jo ikke, at de offentlige budgetter er så store som muligt; det er, at borgerne er rige.
Og noget af den rigdom kan de selvfølgelig få gennem en velfungerende offentlig sektor, men det kan ikke være mål, at den skal være så stor som muligt.
Der er et kæmpestort råderum i øjeblikket – 28 mia. kr.
Der er altså råd til et meget, meget stort løft, faktisk, af de offentlige udgifter.
Hvorfor er det nødvendigt at hæve skatterne i den situation?
Så vidt jeg ved, har ikke engang Enhedslisten forslag om at bruge så mange ekstra penge i den offentlige sektor, som der er råderum til.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
At Danmark virkelig bare er sådan et kapitalistisk drømmesamfund, som hr. Ole Birk Olesen beskriver det, mener jeg ikke er en korrekt beskrivelse.
Det samfund, som vi kæmper for, er for det første et demokratisk samfund, hvor der er meget store frihedsrettigheder for det enkelte individ, den enkelte borger, og jeg må bare konstatere, at Enhedslisten er det eneste parti, som har stemt imod samtlige af de indskrænkninger af den personlige frihed og af frihedsrettighederne, som er blevet gennemført her de senere år.
Ikke engang et parti, som kalder sig liberalt i sit partinavn, kan leve op til de standarder for individets frihedsrettigheder, som Enhedslisten arbejder ud fra i Folketinget.
Så demokratiet er det afgørende udgangspunkt.
For det andet vil vi skabe et samfund, hvor der er et stærkt fællesskab, og hvor kritisk infrastruktur f.eks. er ejet af fællesskabet eller staten.
Derfor er vi også glade for, at det f.eks. ikke lykkedes at sælge Radius til nogle internationale kapitalfonde, som kan gemme sig i skattely, men at det er solgt til et forbrugerejet selskab.
Jeg tror, at hvis hr. Ole Birk Olesen kiggede på vores udspil til, hvordan vi vil fremme en demokratisk ejet sektor inden for virksomhedsområdet, så ville hr. Ole Birk Olesen kunne se, at det samfund, vi ønsker, også er et meget produktivt samfund og et demokratisk samfund.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Selvfølgelig kan man tale udenom alt det, man vil, fra Folketingets talerstol, og spørgeren har jo kun mulighed for at stille spørgsmål to gange, så det har man stor succes med.
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Det her er sådan helt absurd, for det, som jeg i virkeligheden ikke rigtig er klar over, når hr. Ole Birk Olesen stiller det spørgsmål, er, om hr. Ole Birk Olesen tror, at det, han fremlægger, er Enhedslistens politik, eller om hr. Ole Birk Olesen, på trods af at han ved, at det ikke er Enhedslistens politik, alligevel gang på gang står og fremlægger det, som om det der skulle være Enhedslistens politik.
Jeg vil anbefale hr. Ole Birk Olesen rent faktisk at læse, hvad det er, Enhedslistens politik går ud på.
Jeg kan anbefale at læse udspillet »Et mere demokratisk erhvervsliv«, som vi har lavet, og hvor vi bl.a. viser, hvordan man kan fremme virksomheder, arbejdspladser og produktivitet inden for den demokratisk ejede sektor, som består af de kooperative virksomheder, de kundeejede virksomheder og de forbrugerejede virksomheder, som vi har rigtig mange af i Danmark, og som mangler politisk fokus her på Christiansborg.
Morten Dahlin (V), 2019-10-22:
Tak til ordføreren for en omfangsrig tale og nogle omfangsrige besvarelser.
Jeg kunne godt tænke mig at dykke lidt dybere ned i ordførerens holdning til emnet klima kontra ulighed.
Vil ordføreren og ordførerens parti kunne støtte initiativer i en finanslov, som trækker den rigtige vej i forhold til at redde klimaet, men som så til gengæld øger uligheden?
Vil ordføreren kunne støtte sådanne initiativer som et princip?
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
For det er jo helt centralt, når vi skal have den grønne omstilling, at vi får en grøn omstilling, som ikke øger uligheden, og som ikke sender regningen til dem, der har mindst.
Det er også derfor, man i det forslag til en klimaplan, som vi fremlagde i februar i år, kan se, at vi løser udfordringen ved med konkrete virkemidler at sikre, at vi når en 70-procentsreduktion af klimagasser i 2030.
Planen er fuldt finansieret, og den er finansieret på en sådan måde, at den ikke vender den tunge ende nedad, at den ikke skaber mere ulighed, og det er vigtigt, både fordi det er vigtigt i sig selv ikke at skabe mere ulighed, men også fordi det faktisk, hvis det bliver sådan, at den grønne omstilling fører til mere ulighed – hvilket er principielt forkert – vil umuliggøre den nødvendige grønne omstilling, fordi vi vil få så meget modstand mod den, hvis den ulighed kommer.
Vi har set det i Frankrig med De Gule Veste, og den slags skal vi ikke have herhjemme.
Morten Dahlin (V), 2019-10-22:
Tak for besvarelsen til hr. Rune Lund, der siger, at det er principielt forkert, hvis uligheden stiger som en konsekvens af kampen mod klimaforandringer, og at uligheden ikke må stige.
Skal jeg forstå det sådan, at det er vigtigere for hr. Rune Lund og for Enhedslisten, at uligheden ikke stiger, end at vandet ikke stiger?
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Nej, det skal forstås på den måde, at vi ikke kommer i mål med kampen mod klimaforandringerne, hvis det er sådan, at uligheden stiger.
Hvis uligheden stiger, stiger vandet også.
Sådan kan man sige det.
Vi bliver nødt til at løse begge dele på en gang, ellers er der ganske enkelt ikke den folkelige opbakning til den nødvendige grønne omstilling.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-10-22:
Tak for det.
Det glæder mig rigtig meget, at hr. Rune Lund fra talerstolen på vegne af Enhedslisten hylder det danske samfund og den rigdom, som skabes i Danmark.
Danmark har jo et kapitalistisk system med fri markedsøkonomi og privat ejendomsret, og det er jo altså meget langt fra det system, som Enhedslisten ønsker, men det er det system, som skaber al den rigdom, som Enhedslisten vil bruge af i de årlige finanslovsforhandlinger.
Det her er jo en genopførelse af en forestilling, der opføres hvert eneste år, og den går ud på, at Enhedslisten går på talerstolen og siger, at vi skal bruge mange flere af de midler, som skabes ud af det kapitalistiske overflødighedshorn – altså den økonomi, vi har i Danmark, som jo ikke er, som Enhedslisten gerne vil have den.
Tænker Enhedslisten nogen sinde over paradokset i, at man har behov for så mange penge til sin politik, samtidig med at man ønsker at føre en hel anden økonomisk politik, som vi kender fra f.eks. Cuba og Venezuela, og som jo ikke genererer de penge til, at man kan hjælpe de fattige og få mere lighed osv., som Enhedslisten her i dag ved finanslovsforhandlingerne taler om skal bruges?