runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-12-07:
Tak for det, og tak for debatten.
Det er jo en mærkesag for Dansk Folkeparti at få italesat ældreplejen, også på nationalt plan, og det er dejligt at høre, at der er så mange, der er engageret i debatten.
Debatten har selvfølgelig afsløret, at vi har nogle forskellige synspunkter om vejen til den gode ældrepleje, men målet lader til at være det samme for de fleste.
De her forespørgselsdebatter ender ofte i sådan en mere eller mindre løs vedtagelse, som sjældent rykker særlig meget i det store samfund.
Jeg har dog noteret mig, at regeringspartiernes forslag til vedtagelse læner sig en lille smule op ad det, jeg selv læste op, og jeg er især glad for teksten om, at hvis nedskæringerne i ældreplejen ude i kommunerne fortsætter, så vil det blive mødt med øremærkning af de midler, kommunerne har til rådighed.
Det betyder jo så, at vi i Dansk Folkeparti ikke fremadrettet behøver at have det med ind ad døren, når vi går ind til finanslovsforhandlinger.
Så vil det ligge der i forvejen.
Hvis kommunerne har skåret ned, vil regeringen på forhånd have sagt: Det her er ikke godt nok, der skal tilføres flere midler fra start af.
Altså i stedet for at Dansk Folkeparti skal kæmpe det igennem i et længere og udmarvende forløb.
Så det glæder jeg mig til, når vi til næste år forhåbentlig også skal være med til at vedtage en finanslov
: Altså at hvis kommunerne har skåret ned, spiller regeringen ud med at investere lige så meget i ældreplejen.
Det er en landvinding i forhold til den lovprisning, der altid ellers har været af det kommunale selvstyre, hvor man nærmest ikke kan gøre noget ude i kommunerne, fordi der er kommunalt selvstyre.
Det er jeg bare uendelig tilfreds med, så jeg vil sige tusind tak for debatten.
Det har været meget givtigt, synes jeg.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-07:
Tak for det.
Jeg kan forstå, at det langtfra er første gang, at et forslag om nedsættelse af aldersgrænsen for stor knallert og lille motorcykel behandles her i salen.
Derfor vil min tale også til en vis grad være en gentagelse af en del af de argumenter, som tidligere har været fremført.
Regeringen synes, at det er vigtigt at styrke mobiliteten for unge mennesker, særlig også i de tyndt befolkede egne af Danmark, hvor bl.a. adgangen til kollektiv trafik kan være sparsom.
Derfor er det naturligvis også vigtigt, at vi har nogle aldersgrænser for erhvervelse af kørekort, som giver mening især for unge mennesker.
Af de årsager synes regeringen da også, at forslaget er interessant, men det er ikke mindst lige så vigtigt, at aldersgrænserne også giver mening i forhold til færdselssikkerheden, som regeringen vægter højt.
Derfor kan regeringen ikke på det foreliggende grundlag støtte beslutningsforslaget.
Der er efter regeringens opfattelse behov for at få belyst alle dele af forslagets konsekvenser nærmere.
I den forbindelse er det naturligvis relevant at få undersøgt, om en trinvis erhvervelse af kørekort til større og hurtigere køretøjer kan have en positiv effekt.
Alle partier, men også relevante aktører såsom Rådet for Sikker Trafik, er jo repræsenteret i Færdselssikkerhedskommissionen, og det virker umiddelbart som et oplagt forum for at drøfte og få belyst et forslag som det, vi behandler i dag.
For at give Færdselssikkerhedskommissionen et så godt grundlag som muligt for en drøftelse af de færdselssikkerhedsmæssige konsekvenser af forslaget vil jeg sørge for, at der bliver indhentet en ekstern og dybdegående undersøgelse af beslutningsforslagets færdselssikkerhedsmæssige konsekvenser forud for drøftelserne i Færdselssikkerhedskommissionen.
Tak for ordet.
Kim Christiansen (DF), 2017-12-07:
Det skulle jo have været sådan en glædens dag.
For en måned siden, eller måske 6 uger, kom ministeren og bad mig om at fremsætte det her beslutningsforslag; så ville regeringen bakke op om det.
For af mærkværdige årsager syntes man ikke, at man selv kunne fremsætte det som et lovforslag.
Det var nok på grund af det sådan interne, men lad det nu ligge, altså hvad grunden var.
Jeg sagde selvfølgelig, at det ville jeg gerne, og så er jeg bare nødt til at spørge ministeren: Hvad har ændret sig fra det tidspunkt og så til i dag?
Ministeren ringede mig op i går aftes og sagde, at nu kunne man altså ikke støtte det her alligevel.
Men i den mellemliggende periode er der altså ikke mig bekendt ændret så meget som et komma i den her tekst.
Ole Birk Olesen (LA), 2017-12-07:
Nu har vi jo så sent som i dag haft en behandling af et ændringsforslag til taxaloven fra Enhedslisten, hvor hr. Kim Christiansen til betænkningen i Transportudvalget har sagt, at Dansk Folkeparti ville stemme imod ændringsforslaget.
Og så var hr. Kim Christiansen heroppe på talerstolen og fortælle, at man jo godt kan blive klogere, og at Dansk Folkeparti har besluttet at stemme for ændringsforslaget.
Så det der med at kunne blive klogere over en nat er jo ikke hr. Kim Christiansen ubekendt.
Man stemmer jo for noget som folketingsmedlemmer, og regeringspartiernes folketingsgrupper har naturligvis været frie til at mene, hvad de vil, om det her.
Og regeringspartiernes folketingsgrupper har så besluttet, at man ikke på det nuværende grundlag kan stemme for beslutningsforslaget.
Naser Khader (KF), 2017-12-07:
Lovforslaget drejer sig om at etablere det nødvendige lovgrundlag for, at Danmark kan tiltræde andenprotokollen i UNESCO's konvention fra 1999.
Den 23. juni i år besluttede regeringen, at Danmark bør tiltræde denne protokol.
Det var også anbefalingen fra en arbejdsgruppe, som har set på betydningen af en tiltrædelse.
Ethvert land har et ansvar for at beskytte sine kulturværdier.
Det ansvar er ikke kun over for landet selv, men også over for verdenssamfundet.
Centrale kulturværdier har betydning for alle folkeslags fælles kulturarv.
Det ansvar skal vi tage alvorligt.
Vi skal forpligte os selv både nationalt og internationalt, og det gælder i fredstid, men også når der er væbnede konflikter.
Tag og se på de utallige eksempler på, hvordan kulturværdier, som tilhører hele verden, er blevet ødelagt og smadret af eksempelvis Islamisk Stat i Irak og Syrien, og en del af det er også blevet solgt videre.
Der er et behov for et øget internationalt samarbejde om disse udfordringer.
Derfor er det positivt, at vi tager affære i Danmark og nu foreslår en lovgivning, der lever op til konventionens krav, ligesom man har gjort i de andre nordiske lande.
Alt i alt er det et fremragende lovforslag.
Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-07:
Jeg havde egentlig tænkt, om jeg skulle trykke mig ind, for det er jo den samme øvelse, vi laver altid, men så sagde hr. Joachim B. Olsen noget, der grundlæggende er forkert, og så tænkte jeg, at det i hvert fald ikke kan stå uimodsagt.
Hr. Joachim B. Olsen sagde, at når der er selskabsskat, er det penge, der ikke kan bruges på at udvikle ens produktionsapparat, investere.
Mener hr. Joachim B. Olsen virkelig det?
Så taler hr. Joachim B. Olsen jo imod bedre vidende, altså at det er den måde, det foregår på.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-07:
Nej, det er i virkeligheden altså sådan, at når man har en skat, som beslaglægger noget af en virksomheds overskud, er der alt andet lige færre penge at geninvestere i virksomheden, f.eks. i ny teknologi, robotter, nye maskiner osv., som øger produktiviteten og dermed reallønnen hos de lønmodtagere, som arbejder i virksomheden.
Der er en til en-sammenhæng over tid i højere produktivitet og højere realløn.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-07:
Det er jo forkert.
Når man investerer i ny teknologi, når man investerer i forskning, er der et hav af muligheder for at trække det fra.
Det har jo simpelt hen ikke noget at gøre med selskabsskatten.
Hr. Joachim B. Olsen får det til at lyde, som om der er en en til en-sammenhæng mellem, at de penge, der bliver betalt i selskabsskat, kan man ikke investere i forskning, i ny teknologi og udvikle sin virksomhed på.
Det passer jo simpelt hen ikke.
Men lad det ligge.
Så vil jeg stille et andet spørgsmål.
Hr. Joachim B. Olsen er fuldstændig enig med os i, at uligheden vil stige, hvis man fuldstændig fjerner selskabsskatten, er det ikke rigtigt?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-07:
Det at sænke selskabsskatten øger ikke uligheden særlig meget, netop fordi lavere selskabsskat sætter sig i højere produktivitet og dermed højere reallønninger.
Det er altså lønmodtagerne, som får højere realløn, og derfor er selskabsskatten en af de skatter, man kan sænke uden at øge uligheden særlig meget.
Og jo, det er rigtigt, hvad jeg sagde før: Lavere selskabsskat betyder alt andet lige et højt investeringsniveau.
Det har ikke noget med fradragsmuligheder og alt muligt andet at gøre.
Lavere selskabsskat betyder jo simpelt hen, at det at investere i virksomheder i forhold til alle mulige andre ting alt andet lige bliver meget mere attraktivt, og derfor vil der komme flere investeringer strukturelt, altså over tid, og det vil øge produktiviteten, og det vil øge lønmodtagernes reallønninger.
Det her er der ikke særlig meget uenighed om i den økonomiske litteratur.
Det slog den Produktivitetskommission, som den regering, som SF var en del af, også fast, og det var en af de anbefalinger, som den Produktivitetskommission kom med til den regering, som SF selv var en del af, og derfor skal SF have meget, meget stor ros for, at de nedsatte selskabsskatten.
Det var til lønmodtagernes fordel, at det skete.
Andreas Steenberg (RV), 2017-12-07:
Det har gennem flere år været radikal politik, særlig i Europa-Parlamentet, at prøve at se, om man i Europa kunne have en fælles bund under selskabsskatten, og det er jo det, det her forslag lægger op til, og derfor kan vi støtte det.
Det er klart, at den store debat i Europa jo så vil blive, hvad bunden skal være, hvad procentsatsen er, og det lægger forslaget ikke op til, men kun op til, at den danske regering skal prøve at arbejde for, om man kunne nå til en eller anden enighed i Europa.
Det synes vi er den rigtige måde at gøre det på, sådan at det ikke bliver EU, der begynder at opkræve skat og bruge de skattekroner.
Det vil stadig væk være det enkelte medlemsland.
Vi har jo set, at lande vælger at tilbyde bestemte virksomheder en lavere selskabsskat, hvis de vælger at komme til det land, endda en lavere selskabsskat end landet selv har besluttet at have for alle andre virksomheder.
Det synes vi er uhensigtsmæssigt, og det kan ikke gavne nogen, heller ikke erhvervslivet og særlig ikke dansk erhvervsliv, som for de flestes vedkommende, langt de flestes vedkommende, betaler den skat, som de skal.
Så for at undgå den her skattekonkurrence, som jo vil ende med at betyde, at man måske ikke har nogen selskabsskat nogen steder, fordi alle går med i det ræs mod bunden, synes vi, at det er en god idé at prøve at se, om man kunne blive enige om en eller anden fælles bund for, hvad selskabsskatten skal være i Europa.
Så med de ord kan vi støtte beslutningsforslaget.
Christian Juhl (EL), 2017-12-07:
Det er jo svært ikke at lade sig friste, for vi har en fælles historie fra engang, hvor fru Lisbeth Bech Poulsen var i en rød regering eller i hvert fald en såkaldt rød regering.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvad var bevæggrundene dengang for at sætte selskabsskatten ned og ikke gennemføre et forslag som f.eks. det her?
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-12-07:
Argumenterne var dengang, at der var nogle af vores nabolande, der også ville sætte den ned, og derfor stod man dårligere i den internationale skattekonkurrence, hvis man ikke også selv gjorde det.
Det er jo faktisk præcis det gode argument, vi hører i dag fra Socialdemokratiet, nemlig at den argumentation jo vil fortsætte, lige så længe der overhovedet eksisterer en selskabsskat i Europa.
For der vil altid være nogle, der kan sænke den og have en lavere selskabsskat end en selv.
Det er jo præcis det, vi ser, og det er også det, der er beskrevet i beslutningsforslaget med eksempler på, hvordan andre lande nu igen vil sænke den, og når de engang har sænket den, jamen så er der nogle andre lande, der så vil gå under det niveau, og det kunne også være Danmark.
Men det var argumentet dengang.
Christian Juhl (EL), 2017-12-07:
Betyder det så, at når vi nu får en ny regering efter det her kollaps, der er på vej i den borgerlige regering, så vil SF være med til at sige: Vi går på to ben; vi både tilbagefører selskabsskatten til 25 pct., og vi gør en stor indsats for at få nogle fælles regler i Europa, for at vi har en fælles bund?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-07:
Jeg er glad for, at hr. Christian Juhl gentog spørgsmålet.
Nej, vi er ikke tilhængere af, at der bliver snydt i skat.
Det der skattelybegreb er jo sådan lidt udefinerbart.
Altså, vi er tilhængere af, at virksomheder og borgere betaler den skat, de skal ifølge lovgivningen.
Det er ikke det samme som at sige, at det er klogt at have høje selskabsskatter, for kapital bevæger sig nu engang ret frit, og det er der nogle enormt store fordele ved.
Hr. Christian Juhl og Enhedslisten tjener med den politik, de lægger for dagen her, ikke lønmodtagernes interesser, og det synes jeg er meget, meget beklageligt.
I er forblændet af ideologi og burde sætte jer ned og se på: Hvordan indretter vi egentlig et skattesystem, der gør, at vi får en høj produktivitet?
For det sætter sig direkte en til en i højere lønninger til lønmodtagerne.
Christian Juhl (EL), 2017-12-07:
Vi har fire i Europa i øjeblikket.
Grunden til, at jeg spørger, er, at Liberal Alliances regering lige har været med til at lave en sortlistning af skattelylande.
Det kan besvares med et enkelt ord – det ene ord er ja, og det andet ord er nej.
Nu er det jo ikke sådan, at vi er karrige med ros til vores venner.
Vi er faktisk meget rundhåndede og deler ud med ros, når vores venner selvfølgelig fortjener det; man skal jo ikke bare gøre det for at få tiden til at gå.
Til det andet om EU: Enhedslisten er jo et ret pragmatisk parti.
Vi er tilhængere af et stærkt europæisk samarbejde, det har vi jo sagt i alle årene.
Vi finder bare ikke, at EU altid er lige hensigtsmæssigt, og nu kan man jo høre her, at der stadig væk er skattelylande i EU.
Det er da egentlig grundlæggende besynderligt, synes jeg, og det viser jo en af svaghederne: I EU kan man ikke hjælpe hinanden økonomisk.
Der er masser af svagheder i EU, som vi gerne vil have ændret, men vi er ikke modstandere af et europæisk samarbejde.
Vi er faktisk tilhængere af et forpligtende og stærkt europæisk samarbejde, ja, og også et samarbejde, der går ud over Europas grænser, og EU må også gerne lukke op.
Det er derfor, jeg nævner, at det i det her tilfælde med en minimumsgrænse jo kunne være meget, meget bedre, at vi tog de lande, der i øjeblikket ikke er medlemmer af EU, med i det her samarbejde i første runde og så i næste runde diskuterer, f.eks. i Nordisk Råd, om man der kunne gøre det – der er der jo en del lande, der ikke er medlemmer af EU – og så kunne vi jo i FN også arbejde videre med nogle af de takter, der har været dér.
Josephine Fock (ALT), 2017-12-07:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke Socialdemokratiet for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Det gør mig rigtig glad, for vi synes i Alternativet, at det at indgå en aftale i EU om at indføre en nedre grænse for selskabsskatten er rigtig positivt, også set i lyset af de sager, vi jo alle sammen har været vidne til i forhold til skattely.
Vi har faktisk præcis i vores eget partiprogram stående, at det er noget af det, vi rigtig gerne vil, og derfor er det helt klart, at vi bakker op om Socialdemokratiet, og vi vil også rigtig gerne være med til at snakke videre om, hvordan og hvorledes man eventuelt kan presse yderligere på i EU.
Jeg er selvfølgelig rigtig ked af at høre, at hverken regeringen eller regeringspartiet Venstre vil bakke det op.
Det synes jeg ellers det her forslag fortjener, og jeg synes, at vi bør tage en grundigere drøftelse af det, om ikke andet så i udvalget, og eventuelt lave en fælles beretning, hvis der er opbakning til det.
For jeg synes, det er et vigtigt område at arbejde videre med.
Så Alternativet støtter forslaget.
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-07:
Tak for det, formand.
Vi kan bestemt ikke støtte det at arbejde for en bund under selskabsskatten i EU.
Det kan vi ikke af flere årsager.
For det første mener vi, at skattepolitik er noget, som fastsættes i de enkelte medlemslande.
Vi finder det helt essentielt, også for samarbejdet i EU og for opbakningen til EU, at der altså er ting, som man kan beslutte i de nationale parlamenter, og der mener vi, at skatter er en af de helt afgørende områder.
For det andet er det her et rigtig dårligt forslag i den forstand, at selskabsskatten er en meget, meget skadelig skat.
Selskabsskatten betales af lønmodtagerne ude i virksomhederne – den betales af lønmodtagerne via en lavere realløn – fordi selskabsskatten gør det mindre attraktivt at investere i nye maskiner, nye computere og nye arbejdsgange ude i virksomhederne, som øger produktiviteten og dermed øger lønmodtagernes realløn.
Jeg har for nylig fået et svar fra Finansministeriet, som siger, at afskaffer man selskabsskatten i Danmark helt, så er vurderingen, at det vil øge reallønnen for en almindelig lønmodtager med 3,5 pct. svarende til over 14.000 kr. om året.
Det er ganske markant.
Det udtrykker altså, at det her med at sende en skatteregning til et selskab måske kan føles rart.
Men hvad er et selskab?
Det er en juridisk enhed, det er et stykke papir, det er måske nogle bygninger, og det er kun mennesker, som kan bære selve skattebyrden, og skattebyrden fra selskabsskatten bæres altså af lønmodtagerne ude i virksomhederne via en lavere realløn.
Derfor er det rigtig godt, at der er konkurrence om selskabsskat i EU og også globalt.
Det er jo fuldstændig legitimt, at man ønsker et højt skattetryk – det er et helt legitimt politisk ønske – men ikke alle skatter er lige gode, om man så må sige.
Hvis man ønsker et højt skattetryk, fordi man mener, at der er rigtig, rigtig mange ting, som skal finansieres af det offentlige, så er det jo vigtigt, at man beskatter således, at de samfundsøkonomiske omkostninger ved beskatningen er så lave som muligt.
Så må man sørge for at lægge skatterne der, hvor de er mindst forvridende, og hvor de samfundsøkonomiske omkostninger er mindst.
Selskabsskatten er en af de skatter, hvor de samfundsøkonomiske omkostninger er rigtig, rigtig høje, fordi den mindsker velstanden i samfundet.
Så det burde være en mærkesag for Socialdemokratiet at få sænket selskabsskatten.
Det var det jo også, da Socialdemokratiet var i regering, og da SF var i regering.
Noget af det allerbedste, som Thorningregeringen gjorde for lønmodtagerne, var at sænke selskabsskatten, fordi det alt andet lige betyder højere produktivitet og dermed højere reallønninger for lønmodtagerne.
En lavere selskabsskat burde være en mærkesag for fagbevægelsen, fordi det er deres medlemmer, som indirekte betaler selskabsskatten via en lavere realløn.
Derfor er det her et lønmodtagerfjendtligt forslag, og det kan vi bestemt ikke bakke op om i Liberal Alliance.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-07:
Tak for det.
Jeg var rigtig glad, da jeg så, at hr. Joachim B. Olsen kom ind i salen, for jeg troede, vi ville misse den her mulighed for lige at diskutere det her forslag.
Jeg har bemærket Finansministeriets svar på hr. Joachim B. Olsens spørgsmål, og jeg må være ærlig at sige, at jeg stiller mig mere end almindeligt tvivlende over for, om forudsætningerne holder i det svar.
Den diskussion behøver hr. Joachim B. Olsen og jeg ikke at have.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget, for hvis man gør, som hr. Joachim B. Olsen foreslår, og dermed følger Irlands eksempel, som jo mere eller mindre har 0 i selskabsskat, hvilket de har haft i mere end et årti, hvad har det så ført til af reallønsfremgang for den irske lønmodtager?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-07:
Nu er der jo mange, mange ting, der spiller ind på reallønsudviklingen, og det er ikke kun skatteniveau og andre ting.
Hvis man går ind i Danmarks Statistik, som laver opgørelser over sådanne ting, altså hvad der spiller ind på produktivitetsudvikling, vil man se, at den helt afgørende faktor i f.eks. Danmark først og fremmest er kapitalapparatets størrelse.
Uddannelse f.eks., som også er vigtigt, spiller i Danmark en meget, meget mindre rolle.
Det er ikke et udtryk for, at uddannelse ikke er vigtigt, det er bare et udtryk for, at når man ser på de faktorer, som først og fremmest betyder noget for produktiviteten, så er det f.eks. kapitalapparatet, og der er det selvfølgelig vigtigt, at man ikke har høje skatter, der mindsker investeringer i kapitalapparatet, altså nye maskiner osv., fordi det altså sætter sig i en lavere reallønsudvikling.
Men Irland er et godt eksempel på et land, som har ført en fornuftig politik, når det kommer til kapitalbeskatning, herunder selskabsskat.
Irland var for få årtier siden et fattigere land end Danmark, men er nu et rigere land end Danmark målt på BNP pr. indbygger, så det har bestemt været vigtigt for Irland, da det har været med til at tiltrække mange investeringer og store virksomheder til Irland.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2017-12-07:
Når nu hr. Joachim B. Olsen mente, at det burde være en socialdemokratisk mærkesag at afskaffe selskabsskatten, fordi det fører til højere realløn, er det interessante, at det i Irland ikke har ført til mærkbart højere realløn.
Tværtimod har det ført til højere ulighed, og der er et markant gab mellem størrelsen på det irske BNP og størrelsen på det irske BNI.
Det, jeg kunne tænke mig at høre hr. Joachim B. Olsens svar på, er, at i en situation, hvor det er, at de danske virksomheder har historisk høje opsparingsoverskud, som man ikke bruger til at investere i sit produktionsapparat, tror hr. Joachim B. Olsen så, at en endnu lavere selskabsskat, som vil føre til, at man har endnu større overskud, vil blive brugt på investeringer i produktionsapparatet, eller tror hr. Joachim B. Olsen, at det vil blive brugt til enten bare at spare op eller til aktietilbagekøb eller udbetaling i aktieudbytter?
Christian Juhl (EL), 2017-12-07:
Det er noget notorisk sludder.
Hvis man havde haft en højere skat i Irland, kunne man jo have haft et socialt system, så arbejderne f.eks. kunne have fået sygepenge, hjælp til bolig og sådan nogle ting, som man har brug for, når man er på røven.
Liberal Alliance mener, at virksomheder ikke skal være med til at finansiere de goder, som de får stillet til rådighed af samfundet.
Det er forstået.
Det skal kunne betale sig at spekulere og skabe ulige samfund.
Det er også forstået.
Jeg vil gerne høre: Er Liberal Alliance grundlæggende tilhænger af skattelylande?
Joachim B. Olsen (LA), 2017-12-07:
Altså, jeg synes, det er meget, meget friskt af hr. Christian Juhl at stille sig op og sige, at det, der er bred enighed om blandt økonomer, nemlig at lavere selskabsskat betyder flere investeringer og dermed højere produktivitet og dermed en højere realløn for lønmodtagerne, er noget sludder.
Det må jeg sige at jeg synes er friskt.
Det vil altså sige, at vi spilder en hel masse penge på at uddanne økonomer på vores universiteter, for det er det, de kommer frem til, altså at den økonomiske litteratur, de producerer, bare er noget sludder ifølge Enhedslisten.
Jeg er ikke selv økonom, men jeg vælger at sige, at noget har de nok ret i, når de laver forskning.