Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-03-21:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Preben Bang Henriksen fra Venstre, Danmarks Liberale Parti, som jeg synes gennemgik lovforslaget rigtig godt og grundigt.
Jeg vil derfor også alene forholde mig til nogle af de ting, som ligger os ekstra meget på sinde.
Det ene er det her om alder.
Det bliver der også tit en diskussion om, f.eks. når vi diskuterer kørekort og alle mulige ting.
Jeg tror, at vi alle sammen kender nogle, som er super friske, når de er 90 år, og nogle, hvis helbred skranter lidt.
Det er meget svært at sige noget som helst generelt om, hvordan mennesker har det, når de når dertil.
Fra SF's side synes vi, at det er aldersdiskriminerende bredt set at have sådan en maksimumsalder.
Så har vi godt læst høringssvarene fra både Vestre og Østre Landsret og forskellige andre høringssvar, som siger, at der er en praktisk grund til at have den her maksimumsalder, og at det måske ikke er muligt at vurdere, om nogen kan være lægdommer på forsvarlig vis, før sagen er gået sin gang, og at man så bliver nødt til at lade sagen gå om.
Nu er jeg jo ikke jurist eller advokat, som f.eks. hr. Preben Bang Henriksen er det,
men burde man ikke have en generel screening af, om folk var fit så at sige til at have det her hverv?
Der kan jo også være nogle, der ikke kan håndtere det her hverv forsvarligt, selv om de er 40 år, og nogle på 90 år, der kan håndtere det forsvarligt.
Jeg forstår det ikke, og jeg har tænkt mig at stille ministeren nogle spørgsmål.
Der har selvfølgelig været den her arbejdsgruppe, der har siddet med det, men det er stadig væk lidt et mysterium for mig.
Så vi støtter, at grænsen bliver hævet til 75 år.
Vi ville egentlig gerne have fjernet den og så på en eller anden måde have screening ind over generelt for at se, om folk kunne håndtere det her hverv.
Vi støtter også Advokatrådets og Institut for Menneskerettigheders ønske om, at der skal være en certificeringsordning for tolkebistand.
Jeg kender nogle, der er tolke.
Så det er altså kun rimeligt, at der er en certificeringsordning.
Jeg tror også, at vi andre ville ønske, at der blev tolket meget præcist og korrekt, hvis vi var i et land, hvor vi ikke talte sproget, eller hvor man ikke kunne kommunikere på f.eks. engelsk.
Så det er ret vigtigt for os.
Så havde jeg lige en lille snak med min kollega fra DF, Peter Kofod Poulsen, om, at det kunne indgå i de omkostninger, man skulle påtage sig, hvis man tabte sagen eller blev kendt skyldig.
Det er fint for os.
Så er der det, der har fyldt mest i dag.
Der er jo også nogle gange et beslutningsforslag eller lovforslag, der bliver fremmet, og så står der: Vi vil ikke have imamer.
Og så står der i bemærkningerne, at det gælder alle gejstlige, for man skal også lige have det igennem.
Men i hvert fald støtter vi også delen om at sidestille folkekirkens præster og andre gejstlige i trossamfund.
Jeg kan fuldt ud følge, jeg tror, det var min kollega fra Alternativet, Carolina Magdalene Maiers, indvending, nemlig hvordan man rent praktisk skal finde ud af, om et ikkeanerkendt trossamfund har en forkynder eller en gejstlig, og udelukke dem.
Det tror jeg i hvert fald godt kunne blive både meget besværligt og retssikkerhedsmæssigt måske lige på grænsen.
Men mit grundsynspunkt er også, at religionen og det verdslige skal skilles ad, og derfor har vi heller ikke noget problem med at sideordne det, både af hensyn til den tavshedspligt, som præster og også imamer – hvilket i stigende grad er aktuelt – har, men også for at adskille tingene.
Jeg tror, vi bliver nødt til i udvalget og også med ministeren at diskutere, hvordan man rent praktisk skal håndtere det, når det netop ikke er anerkendte trossamfund, der er tale om.
Med de bemærkninger støtter vi altså forslaget, men vi synes, der er nogle områder, der trænger til at blive mere klargjort og til at blive diskuteret yderligere.