runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-11-07:
Tak for det.
Jeg skal nu ikke selv til COP23, som så afvikles i Bonn, og det hænger ikke sammen med, at jeg fandt ud af, at det var i Bonn og ikke på Fiji.
Men det skal jeg ikke – energiministeren har været af sted.
Jeg skal derimod ned til det møde, som Macron holder den 12. december, og som jo handler om at sikre, at den her sag fortsat har internationalt momentum også i en situation, hvor USA har besluttet, at de vil trække sig fra aftalerne.
Den ene er at få vist, at den her sag altså har internationalt momentum også i en situation, hvor den amerikanske præsident har indledt en procedure for at trække USA ud.
Det er selvstændigt vigtigt.
Det er et signal til resten af verden om at holde fast.
Den anden vigtige ting er selvfølgelig at få leveret på de ting, der hænger, fra den COP, der blev holdt i Paris, hvor aftalen blev indgået.
Og noget af det, der hænger, er jo noget af det i virkeligheden lidt kedelige, men vigtige, nemlig hvordan man måler og vejer og følger op på en ensartet og stringent og konsekvent måde.
For hvis det her skal flytte sig ud i virkeligheden, er det jo ikke nok kun at formulere mål.
Så handler det nok så meget om helt konkret at udvikle de metoder, der skal sikre, at man også når de mål, man har sat.
Uffe Elbæk (ALT), 2017-11-07:
Jeg tror, jeg skal op til enetime hos formanden og finde ud af, hvad det der snydebandeord var for noget.
Det må jeg finde ud af, men det tager vi på et andet tidspunkt.
Noget af det, som jeg jo var rigtig glad for, da både statsministeren og undertegnede var til FN's Generalforsamling i september i år, var statsministerens udspil i forhold til at samle en række byer og lande om en grøn dagsorden.
Nu skal statsministeren ned til COP23 i Bonn, regner jeg med, og der er det spørgsmål, som vores medlemmer stiller statsministeren – det er jo traditionen tro medlemmerne, der stiller spørgsmålene nu – hvad det er for nogle forhåbninger, statsministeren har til COP23.
Altså, hvad vil Danmark der?
Hvordan sikrer vi, at vi tager klimaudfordringerne virkelig alvorligt?
Der er jo mange, der siger, at vi kun har 3 år til at få Danmark og verden på ret kurs, når det handler om at sikre, at vi holder den globale opvarmning inden for de her 2 grader, så hvad er statsministerens forhåbninger i forhold til COP23?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-11-07:
Jeg er slet ikke bekendt med begrebet snydebandeord – og nu tabte jeg totalt tråden her.
Spørgsmålet gik jo på – og jeg appellerer til formandens retfærdighedssans, når det kommer til udmåling af sekunder nu – om vi har mere eller mindre centralisme om 10 år.
Kan kommunerne mere, har de mere selvbestemmelse?
Altså, det afhænger jo af det flertal, der sidder herinde.
Vi har liberaliseret planloven.
Vi ville gerne have liberaliseret planloven mere.
Så det afhænger af den politik, der føres herinde.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at vi helt grundlæggende står over for en samfundsudvikling, som, hvis vi griber den rigtigt an, skaber nogle decentrale muligheder.
Nu nævnte jeg Læsø før, og lige om lidt vil Læsø måske være den første ø i verden, som har fibernet, og hvad det medfører af muligheder for, at man kan bosætte sig på Læsø, måske ikke permanent, men sporadisk.
Vi kommer til at leve længere, og vi arbejder benhårdt på at sikre, at vores pensionister, som de er flest, har en ordentlig levestandard, når de går fra.
Jeg mødte en tidligere ambassadør på Ærø.
Altså, jeg tror da, at fremtiden byder på rigtig mange muligheder for, at vi kan sikre, at der er liv i alle dele af Danmark.
Det er i hvert fald det, vi arbejder for.
Uffe Elbæk (ALT), 2017-11-07:
Statsministeren ved godt, at nogle af de ting, som statsministeren nævner, kan vi jo udmærket bakke op om, eksempelvis at det skal være lige så billigt at komme med en færge til øerne som at køre på motorvejene.
Men der er da ikke nogen tvivl om, at nogle af de ting, som statsministeren nævner her, ville være meget grønnere, hvis det var Alternativets partiprogram, der blev foldet ud.
Men det var faktisk ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om den der bekymring, som jeg hvert fald hører ude i landet, over en distance mellem borgere og politikere, om det er borgerne og byrådet, eller det er borgerne og os herinde på Christiansborg.
Det var det, jeg spurgte ind til.
Der er ingen tvivl om, at Alternativet ville ønske, at der var langt større frihedsgrader for kommunerne.
Der er pokker til forskel på, om det er Ringkøbing-Skjern Kommune, eller det er Københavns Kommune, så mit første spørgsmål er: Hvordan understøtter vi en større frihedsgrad for de enkelte kommuner? Det andet er så: Hvis man kiggede i det lange perspektiv, statsminister, hvis statsministeren kiggede 10 år frem, tror statsministeren så, at kommunerne har fået større frihedsgrader, end de har i dag, eller mindre?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-11-07:
Tak for det.
Jeg var nok ikke helt opmærksom på, hvad det var, der skete, da der så pludselig udbrød sådan en eller anden kollektiv konsensus om, hvilket nytårsforsæt vi skulle påtage os, men det må vi så lige tage efterfølgende.
I forhold til kommunalvalget må jeg sige, at jeg først og fremmest oplever en stor optimisme derude.
I sidste uge var jeg på Ærø, på Læsø, på Samsø, nogle af de mindste kommuner, vi har – Læsø er den mindste, vi har – og jeg oplevede en stor optimisme, en stor glæde over et nyt folketingsflertal, som har skabt nogle muligheder, der ikke var på den ø før: et landevejsprincip, der gør, at transporten er nemmere at håndtere, at man kan begynde at eksportere ude fra øen, en landbrugs- og fødevarepakke, som giver muligheder for, at der kan være erhvervsudvikling, en landbrugsminister, altså i den her sammenhæng en fiskeriminister, der greb ind, da EU-direktiver var på vej til at umuliggøre fiskeri omkring Læsø.
Det oplevede jeg der var en stor glæde ved.
Hvorfor siger jeg det her?
Det gør jeg selvfølgelig, fordi der i det her med følelser og nærhed jo også er noget politik.
For nogle af de eksempler, jeg giver her, f.eks. med landbrugs- og fødevarepakken, den måde, vi håndterede EU's fiskeridirektiv på, er ikke skrevet i Alternativets bog – det er de ikke – de var havnet et andet sted.
Men det opleves altså i den her konkrete kommune, som måske i virkeligheden, målt på geografi og transport og lidenhed, er en af de mest udsatte, som noget positivt.
Uffe Elbæk (ALT), 2017-11-07:
Jeg kunne rigtig godt lide det nye politiske projekt, som Nikolaj Villumsen startede med, nemlig at snakke om sit nytårsforsæt.
Den er jeg med på.
Det kan være, vi skal »dare« hinanden med det her, altså hvor meget vi kan tabe i det nye år, og det kan være, vi kan få statsministeren med på det hold – det vil vise sig.
Jeg vil godt tabe et par kilo, det vil jeg gerne indrømme blankt.
Det, jeg har lyst til at diskutere med statsministeren, er faktisk kommunalvalget.
Hvad er det, vi får at vide, når vi er ude i de debatter, som vi er ude i lige nu?
Jeg ved, at statsministeren er rundt, jeg ved, at alle de andre partiledere er rundt i kommunerne lige for øjeblikket, ude at snakke med borgerne.
Jeg er selv på en turné hele landet rundt de næste par uger.
Det er jo et dejligt land, ligesådan som statsministeren har sagt igen og igen.
Danmark er vidunderlig, og der er masser af håb derude, masser af engagement, men der er også noget, der går igen.
Nu har jeg så kun turneret Jylland tyndt den første uge, men noget af det, der går igen, er, at man hører en bekymring om hele centraliseringen.
Hvor ligger magten henne, ikke bare mellem borgere og byråd, men også mellem kommune og stat?
Det er jo noget, statsministeren om nogen har haft tæt på, fordi han spillede en vigtig rolle i forhold til kommunalreformen.
Jeg har lyst til at spørge statsministeren, om den bekymring, jeg i hvert fald hører ude i landet om centralisering, afstanden mellem borgere og politikere, er en bekymring, som statsministeren også mærker og hører, og hvis statsministeren gør det, hvad tænker statsministeren så om den tilbagemelding fra borgerne derude?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-11-07:
Jamen der er jo flere ting i det.
Og nu tillader jeg mig at prøve at svare seriøst på spørgsmålet.
Hvis det er sådan, at den position, borgmesteren vælges til, ikke er qua hans borgmesterpost, men hvor det er byrådet, der skal vælge en ind i et forsyningsselskab, så er det, man opnår ved ikke at vælge borgmesteren, men at vælge et andet byrådsmedlem, jo ikke nogen besparelse.
Altså, det er, at honorarerne så falder på nogle andre hænder.
Det er én type diskussion.
Der har jeg meget mere sympati for det synspunkt, der hedder, at så er man ligesom lønnet for det én gang.
Så er det her jo bare en nuance.
Og derfor vil jeg bare sige, at jeg synes, man skal tænke sig om ude i de enkelte kommuner – også med det signal, man i øvrigt sender til sin lokalbefolkning.
Så det skal være en del af svaret til dem, der sidder derude.
Der er kommunevalg nu.
Det er den 21. november – medmindre man har brevstemt, og selv om man har brevstemt, kan man lave det om.
Altså, alle har jo en mulighed for at gå op og stemme den 21. november, præcis med afsæt i det værdisæt, man har.
Og hvis man er utilfreds med den måde, borgmesteren agerer på, eller et flertal i kommunalbestyrelsen agerer på, skal man vælge nogle andre.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-11-07:
Det jo helt korrekt, at man ude i kommunalbestyrelserne sådan ligesom kan vælge at afvige fra de regler, som Folketinget har fastsat.
Det har man eksempelvis gjort i Aalborg Kommune.
Men det er jo her i Folketinget, at man har valgt lige præcis at tage den beslutning, at man satte borgmestrenes løn op uden at gøre op med dobbeltlønningerne, som de kunne hæve ved siden af.
Der er jo mange, som har et arbejde inden for vores velfærd, som gør en rigtig, rigtig stor indsats, og som oplever, at der er smalhals, og at de arbejder under svære vilkår.
Jeg tror ikke, man kan fortænke dem i at gå og tænke, at det er lidt interessant og lidt spøjst, at der åbenbart overhovedet ikke er nogen smalhals i toppen af kommunerne.
Og der kunne jeg bare her til sidst godt tænke mig at høre statsministeren, hvad statsministeren vil sige til dem.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-11-07:
Jeg angriber lidt det der udtryk med dobbeltlønninger – hvis man skal gå nuanceret ind i det.
Så er der jo ikke nogen besparelse knyttet til, at man vælger et andet byrådsmedlem end borgmesteren.
Altså, det er derfor, jeg angriber den her terminologi med dobbelt løn og siger, at der måske ligger en diskussion for kommunalbestyrelserne derude om, på hvor få hænder man holder de her forskellige hverv, der ligesom udløses af kommunerne – ikke så meget ud fra sådan en jantelovsbetragtning, eller hvad man ellers kunne bruge pengene på, men mere sådan: Hvor meget kan et enkelt menneske løfte?
Men det synes jeg er en debat, der må foregå ude i den enkelte kommune.
I forhold til Folketinget her kan jeg bare sige, at det er fuldstændig rigtigt, at der blev nedsat en kommission, der kom med et udspil.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-11-07:
Først i forhold til det med ressourcer: Altså, jeg tror, der sidder en del pårørende til ældre, der har måttet ligge en hel nat med våd ble, som tænker, at der faktisk mangler ressourcer i vores velfærd rundtomkring, og som ikke føler sig dækket ind af det billede, som statsministeren prøver at tegne af regeringens prioriteter på velfærdsområdet.
Så siger statsministeren jo så, at det er helt rimeligt, at borgmestrene får de her dobbeltlønninger.
Realiteten er jo, at grunden til, at de sidder på de her poster og har de her hverv, er, at de løfter deres job som borgmester.
Og det, som Vederlagskommissionen anbefalede, var, at man hævede lønnen og fjernede dobbeltlønningerne.
Folketinget valgte at hæve lønnen uden at fjerne dobbeltlønningerne.
Er det virkelig en fair brug af skatteborgernes penge?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-11-07:
Tak for det.
Jeg sad jo hele den første halvdel af opvarmningen og glædede mig til, at jeg nu blev bedt om at komme med mit bud på, hvad for et nytårsforsæt hr. Nikolaj Villumsen skulle tage på sig, men da jeg ikke blev spurgt, skal jeg nok lade være med at give noget bud.
Der bliver tegnet det her billede af, at der er smalhals i den offentlige sektor, mens der over for det står sådan nogle voldsomme honorarer.
Jeg synes, at der mangler nogle nuancer i billedet.
Altså, i min optik er der ikke smalhals i den offentlige sektor.
Vi har en offentlig sektor, som vel fylder noget, der ligner en fjerdedel af samfundsøkonomien, altså i forhold til offentligt forbrug.
Det er sådan set meget, meget stort.
Altså, ret beset tror jeg man skal tilbage til 1980'erne for at finde en offentlig sektor, der er lige så stor som den, vi har nu, sådan relativt set.
Og så er der et eller andet med terminologien, når man siger, at nogle får dobbelt løn.
Altså, jeg kender ikke nogen borgmestre derude, der får to gange deres borgmestervederlag; det gør jeg ikke.
De får et borgmestervederlag for at være borgmester, som vi har fastsat ved lov herinde, og så kan jeg se, at der er nogle borgmestre, der ved siden af deres borgmesterjob har påtaget sig forskellige bestyrelseshverv, som de får et honorar for.
Så hvis vi endelig skulle ind i den her diskussion, skal det vel snarere være en diskussion om, hvor mange forskellige arbejdsopgaver man kan løse.
Og skulle man ude i kommunerne, når man skal konstituere sig efter de her kommunevalg, der snart finder sted, se lidt anderledes på det, så kunne man fordele de hverv, der er, lidt bredere.
Men for så vidt er der jo ikke noget mærkeligt i, at man får sin løn for at passe sit hverv, og at man, hvis man påtager sig et andet hverv, også får et honorar for det.
Nikolaj Villumsen (EL), 2017-11-07:
Tak for det.
Jeg ved godt, at der er et par måneder til, men jeg er begyndt at tænke på mit nytårsforsæt, og jeg har endnu ikke sådan helt besluttet mig.
Altså, klassikeren plejer at være en slankekur, men det har jeg haft på programmet i rigtig mange år i træk, så det kan være, jeg skal prøve noget nyt.
Det bliver spændende at se, hvad jeg ender med at beslutte.
Men et godt fælles nytårsforsæt for os i Folketinget synes jeg kunne være, at vi var lidt mere konsekvente med de signaler, som vi sender til befolkningen.
F.eks. bliver der herinde talt enormt meget om smalhals i den offentlige sektor, og hvor meget der hele tiden skal spares.
Når det handler om mennesker, der er ramt af sygdom eller arbejdsløshed, er der ingen grænser for, hvor nøjeregnende politikerne kan være, men når det handler om lønningerne til borgmestrene rundtomkring i kommunerne, går man lige pludselig ikke så nøje op i, om de får 1 eller 1,5 mio. kr. for at udføre deres job.
Og det er jo egentlig lidt spøjst, for realiteten er, at landets borgmestre i mange tilfælde får dobbelt løn.
De er i forvejen ganske vellønnede, og oven i deres løn får de betaling for bestyrelsesposter og andre hverv, som er en del af jobbet som borgmester.
Vederlagskommissionen anbefalede, at der blev sat en stopper for den her dobbeltløn, til gengæld for at borgmesterlønningerne blev sat op.
Flertallet på Christiansborg havde faktisk givet hinanden håndslag på at følge kommissionens anbefalinger, men alligevel valgte flertallet af Folketingets partier at hæve borgmesterlønnen uden at fjerne dobbeltlønningerne.
Det synes jeg faktisk er lidt tankevækkende.
Jeg ved godt, at det ikke er det store beløb i det samlede nationalregnskab, og jeg er heller ikke i tvivl om, at mange borgmestre gør en stor indsats, men det er jo vigtigt, hvad for et signal vi som politikere sender til borgerne, til danskerne.
Så derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Er det ikke et underligt signal at sende til danskerne, at landets borgmestre skal have dobbeltløn, mens der er smalhals i den offentlige sektor?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2017-11-07:
Det er ingen overraskelse, at danskerne skal til stemmeurnerne om præcis 2 uger i dag.
Jeg tror ikke, det er nogen overraskelse, at jeg selvfølgelig håber, at danmarkskortet bliver malet rødt igen, at danskerne vælger velfærd frem for skattelettelser, og at danskerne holder fast i et Danmark, der hænger sammen, hvor vi sætter foden ned i forhold til udhulingen og centraliseringen af velfærden.
Men kommunalpolitik er ikke uafhængig af, hvad der sker på Christiansborg.
Derfor vil jeg også gerne spørge statsministeren om to helt konkrete udfordringer, jeg har oplevet i løbet af mine dage på vejene ude i landet.
Den første er fra Lemvig, og den anden er fra Lolland.
Folk i Vestjylland er alvorligt bekymrede for, at en af de næste helt store storme, som vi jo ved kommer til at ramme Danmark, vil skylle giftdepotet ved Harboøre Tange ved Thyborøn direkte ud i havet.
De har set, hvordan stormen Bodil og andre 100-årsstorme har haft store konsekvenser for det, der hedder høfde 42, hvor havet langsomt æder sig længere og længere op ad kysten.
Jeg har selv været ved høfde 42 adskillige gange og var der så sent som i går.
Depotet er nu helt omkranset af vand, og der skal ikke meget til, for at vandet kommer bag om depotet og river depotet til havs.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Mener statsministeren, at det er forsvarligt at lade giftdepotet ved høfde 42 blive liggende?
Torsten Gejl (ALT), 2017-11-07:
Tak, formand.
Vi vil gerne have total gennemsigtighed omkring borgmestres og regionrådsformænds lønninger og gerne alle andres lønninger.
Vi synes, at det bliver helt uigennemskueligt og uigennemsigtigt, når borgmestrene, som for øvrigt er blevet sat 30 pct. op i løn, for at deres løn kan dække hele deres løn – altså, den kan dække hele deres løn – foruden det også får adgang til en hel masse kødben og honorarer og poster, som der ikke er nogen, der kan overskue.
Vi synes, det bliver fuldstændig uigennemsigtigt, og derfor synes vi, at det her er et glimrende forslag fra Enhedslisten, og det støtter Alternativet.
Carsten Bach (LA), 2017-11-07:
Spørgeren synes, det er mærkeligt – jeg synes ikke, det er så mærkeligt, at man prøver på at få en vis ensartethed i aflønningen af kommunalbestyrelsesmedlemmer rundtomkring i landet.
Det synes jeg faktisk er meget fornuftigt.
Og med hensyn til hvilket niveau, Vederlagskommissionen i sin tid arbejdede ud fra, skal jeg ikke kunne komme nærmere ind på det.
Jeg kender ikke det statistiske grundlag for Vederlagskommissionens arbejde.
Men jeg kan bare konstatere, at det, der står i Vederlagskommissionens arbejde, er, at man med den her manøvre vil, kan man sige, føre borgmestre og regionsrådsformænd op på samme niveau som øvrige offentligt ansatte og øvrige kommunalbestyrelsesmedlemmer og regionsrådsmedlemmer.
Henning Hyllested (EL), 2017-11-07:
Ordføreren siger: andre offentligt ansatte.
Nu er offentligt ansatte jo en bred gruppe, og jeg tror ikke, at der er ret mange offentligt ansatte på det niveau, der hedder SOSU-assistent, pedel på skole, eller hvad de nu hedder, som har fået over 30 pct.s lønforhøjelse her de seneste rigtig, rigtig mange år – heller ikke, når man lægger alle årene sammen.
Så det må lægge sig efter et andet niveau.
Jeg vil stadig væk gøre opmærksom på, at ordføreren også sagde i sin ordførertale, at man ikke skulle se på delelementer, men det er jo lige nøjagtig det, man har valgt at gøre ved at sige, at man kun kigger på lønforhøjelsen for borgmestrene, men at man ikke tager den anden del af det, som hedder dækning for honorar og den slags ting, med.
Det er det, jeg synes der er mærkeligt i den her sammenhæng.
Carsten Bach (LA), 2017-11-07:
Så det var sådan set egentlig det, der var meningen med at rette op på den her skævhed, der nu engang var opstået hen over en årrække.
Så det var egentlig det, der var pointen med det.
Som også ministeren, som jo i øvrigt er min partikollega, redegjorde for før, var der formentlig ikke mange andre partier end Liberal Alliance – nu kan jeg så forstå, at Enhedslisten også var imod at indføre den samlede pakke – der i hvert fald en til en gik ind for at indføre Vederlagskommissionens anbefalinger som helhed.
Henning Hyllested (EL), 2017-11-07:
Ordføreren sagde i sin ordførertale, at man med forhøjelsen af borgmesterlønningerne rettede op på, jeg tror der blev sagt mange års efterslæb.
Det er utvivlsomt rigtigt, men har det passeret ordførerens opmærksomhed, at det var kædet sammen med, at man ved borgmesterlønnen jo samtidig skulle dække de honorarer, som jo var til rådighed tidligere, men som så altså fortsat er til rådighed?
Det var jo også derfor, man satte borgmesterlønnen op så kraftigt, som man gjorde; altså, det var jo over 30 pct., borgmestrene fik i lønforhøjelse, netop fordi den skulle dække de her honorarer.
Carsten Bach (LA), 2017-11-07:
Jeg ved ikke, om ikke hr. Finn Sørensens slutning her går en lille smule ud over, hvad beslutningsforslaget dækker, men jeg vil igen sige, at der absolut ikke er nogen tvivl om, at man skal have løn for det stykke arbejde, man nu engang udfører, og det er noget, der er aftalt imellem arbejdsgiver og arbejdstager, og i de konkrete situationer, som hr. Finn Sørensen er inde på, er der jo tale om en proces for at få marginaliserede mennesker uden for arbejdsmarkedet ind på arbejdsmarkedet igen.
Det synes jeg da er ganske fornuftigt, og der kan være mange forskellige veje til det, men dette er en af dem.
Ja, det er jo sådan set, kan man sige, et generelt godt princip, at hvis man udfører et stykke arbejde, får man løn for det, og at den løn er aftalt imellem arbejdsgiver og arbejdstager.
Det er også det, der er tilfældet her.
Der er et selskab, som skal aflønne nogle bestyrelsesmedlemmer, og det er arbejdet, de får deres løn for.
De udfører arbejdet, og om de så er kvalificeret til det, tror jeg ikke jeg er den rigtige til at stå og vurdere her, som jeg sagde før.
Men igen vil jeg understrege, at jeg ønsker mig en større professionalisering af bestyrelserne af de her selskaber, for jeg mener, at det ville være til gavn for de enkelte forbrugere ude i kommunerne.
Hr. Finn Sørensens indledende bemærkning tror jeg ikke jeg vil komme nærmere ind på, andet end at jeg vil sige, at jeg synes, det er gode aftaler, Liberal Alliance er indgået i hele vejen rundt, og de er med til at øge arbejdsstyrken og sikre, at der er et incitament til at indtræde på arbejdsmarkedet.
Finn Sørensen (EL), 2017-11-07:
Ordføreren sagde, at han ikke forstod det der med, at Liberal Alliance skulle have særlig travlt med at hive penge op af lommerne på de fattige.
Men det kan vel ikke være så svært at nå til den konklusion, når man ser på, hvad Liberal Alliance har medvirket til: at halvere dagpengeperioden med det resultat, at ud af dem, der mister dagpengeretten i dag, havner 40 pct. uden forsørgelse.
Man har været med til at nedregulere overførselsindkomsterne.
Man har været med til at indføre et kontanthjælpsloft og en 225-timersregel.
Men ordføreren sagde noget meget interessant.
Ordføreren sagde, at man skal have løn som fortjent.
Det vil sige, at man skal have løn for det stykke arbejde, man udfører.
Er det et princip, som ordføreren mener bør gælde i alle forhold?
Carsten Bach (LA), 2017-11-07:
Igen er jeg ikke sikker på, at jeg hørte noget konkret spørgsmål.
Men hr. Pelle Dragsted taler igen om kage til kaffen på plejehjemmene, eller hvor det var henne, og det er jo igen ikke den modsætning, der kan opstilles her.
Det er ikke direkte offentlige midler fra kommunekasserne; det er selskabernes midler, der er betalt af forbrugerne.
Og det er også derfor, at jeg i min tale tilkendegav, at jeg egentlig ønskede mere professionalisering af de bestyrelser, der er tale om her, og at det med meget stor sandsynlighed, vil jeg mene, vil være til stor gavn for forbrugerne ude i kommunerne.
Pelle Dragsted (EL), 2017-11-07:
Det var utrolig mange ord, men egentlig ikke nogen tilkendegivelse af, hvor retfærdigheden er i det her.
Altså, vi står i en situation, hvor der er steder ude i kommunerne, hvor man f.eks. skærer det væk, at de ældre kan få et stykke kage til kaffen om eftermiddagen, men samtidig vil man bruge penge på den her måde, på den her overbetaling, altså på, at der er nogle borgmestre, også i mindre kommuner, som skal tjene mere end landets statsminister.
Når jeg hører, hvad Liberal Alliance i øvrigt siger om offentlige midler, forstår jeg bare ikke, hvordan I kan støtte sådan noget pamperi, som det her er udtryk for.