runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-05:
Jeg vil starte med at sige, at når folk indgiver en ansøgning om asyl eller en ansøgning om at få forlænget deres opholdstilladelse, er det virkelig, virkelig vigtige afgørelser, som har enorm betydning for vores medmennesker.
Det er jeg helt med på.
De ansøger ikke om en byggetilladelse til en carport.
Sidste år var der 600 mennesker, der fik endeligt afslag i Flygtningenævnet på asyl i Danmark.
De kommer fra Kabul, Mogadishu, Bagdad, Damaskus – de kommer fra alle mulige områder.
Før man kan give endeligt afslag, skal man jo også vurdere, om der er et grundlag for at give asyl, og der har nævnet jo i sidste ende sagt, at der ikke er grundlag for at give asyl.
Kan jeg se mig selv i øjnene, når der er truffet de 600 afgørelser?
For jeg har tillid til, at de mennesker, der arbejder med det her, har styr på, at vi ikke sender folk tilbage til forfølgelse og tortur, men jeg har ikke en større knude i maven for de mennesker, der kommer fra Damaskus, end dem, der kommer fra Kabul eller Bagdad eller Mogadishu eller masser af andre steder, hvor der også er skrøbelige forhold, hvor der ikke er en velfærdsstat, og hvor der er et dårligere samfund end det danske.
Rosa Lund (EL), 2021-05-05:
Jeg er sådan set enig med ministeren i, at vi skal holde hjertet varmt og hovedet koldt.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvad regeringen egentlig forestiller sig der skal ske med de her mennesker.
For ministeren siger jo meget klart i dag – og det har han ikke gjort i tidligere folketingssvar, så det er dejligt, at det bliver sagt klart i dag – at man ikke arbejder på en hjemsendelsesaftale med Assadregimet.
Hvad har regeringen så forestillet sig der skulle ske med de her mennesker, som man har tænkt sig at sende tilbage til et land, som er hærget af borgerkrig, og hvor de stadig er forfulgt?
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, som jo åbenbart både holder hjertet varmt og hovedet koldt: Hvad skal der ske med de her mennesker?
Jens Rohde (KD), 2021-05-05:
Men hr. Lars Boje Mathiesen er jo nødt til at fortælle mig, hvor jeg har brugt ordet anstændig.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-05:
Jeg kan forstå på ordføreren, at der, hvor man skelner mellem, om man har en anstændig udviklingspolitik og man er et ordentligt menneske, der kigger ud, eller ej, er, om udviklingsbistanden ligger på 0,7 pct. eller på 1 pct.
Er det det?
For hvis man kigger på KD's 2030-plan, vil man være på vej mod 1 pct., dvs. at man ikke når op på 1 pct. Men er det så ved 0,8 pct.?
Og er det forskellen fra de 0,7 pct. til de 0,8 pct., der afgør, om man skal kritisere udviklingspolitikken, som man gør nu?
Eller er den fin, hvis det lander på de 0,8 pct., og så er det okay?
Jens Rohde (KD), 2021-05-05:
Jeg vil meget gerne gå ind i en større teologisk diskussion med hr. Morten Messerschmidt.
Jeg har såmænd forstået, hvis vi endelig skal det, på Dansk Folkeparti, at næsten kun er, som fru Marie Krarup siger, vedkommende, der står lige ved siden af dig.
Det er den teologiske, kristne indgang, Dansk Folkeparti har taget.
Det er jeg meget uenig i.
Jeg er faktisk også meget uenig i, at det var det, Jesus prædikede.
Det, der er galt med det kristne grundsyn i Dansk Folkeparti, er, at begreber som tilgivelse, nåde, barmhjertighed er ikkeeksisterende.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
»Bør«, siger hr. Jens Rohde.
Det er altså noget, vi er moralsk forpligtet på.
Men nu larmer stadig væk det meget kortfattede svar til hr. Christian Juhl, for hvorfra mener hr. Jens Rohde at denne forpligtelse stammer?
Jeg vil gerne høre en fuldstændig afvisning af, at man kan støtte en udviklingspolitik på Bibelen og på budskabet om kærlighed til næsten, for ellers er det ikke særlig kristent.
Jens Rohde (KD), 2021-05-05:
Det er en etisk overvejelse, og det kan man godt gå ind i, men det er jo ikke det, det handler om i den her sammenhæng.
For os handler det om at skabe en udvikling i verden, som også er i vores egen interesse, men selvfølgelig også handler om en menneskelig værdighed og et princip om, at vi som de rigeste, nogle af de rigeste her i denne verden, jo naturligvis også bør se til andre steder i verden, hvor man ikke har det så godt.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Egentlig ville jeg have spurgt om noget helt andet, men foranlediget af den lille udveksling med hr. Christian Juhl her vil jeg gerne høre om noget, for svaret var jo så ganske kortfattet.
Mener hr. Jens Rohde, at udviklingsbistand er et anliggende, som kan sammenblandes med næstekærlighedsbegrebet?
Jens Rohde (KD), 2021-05-05:
Jamen er det i orden, hvis jeg bare svarer, at jeg er enig?
Christian Juhl (EL), 2021-05-05:
Egentlig vil jeg bare sige tak til hr. Jens Rohde, fordi han fremhæver de to vigtigste sammenhænge, der er.
Hvis man tager af den langsigtede udviklingsbistand, risikerer man flere flygtninge, og hvis man tager af den langsigtede udviklingsbistand, risikerer man flere konflikter i verden.
Jeg vil også gerne komplimentere Kristeligt Folkeparti.
Kristendemokraterne, som de hedder i dag – jeg vil nemlig også sige lidt historisk om det – har uden ophold fastholdt, at vi skal have en høj udviklingsbistand i Danmark, selvfølgelig af kristne næstekærlighedsgrunde, som Dansk Folkeparti, som ellers bryster sig af at være kristne, slet ikke har forstået.
Der synes jeg, det er prisværdigt, at et borgerligt parti i den grad står op imod stormene og holder fast i nogle universelle humanistiske principper, som ligger i udviklingsbistanden, men som også sagtens kan rumme det, som ordføreren peger på, nemlig gensidige aftaler, partnerskabsaftaler, som har nogle krav begge veje.
Det er det, jeg kalder solidaritet, for solidaritet går begge veje; vi har gavn af det, og vi giver noget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-05:
Ja, men ordføreren kritiserer i hvert fald den nuværende politik og siger, at udviklingsbistanden burde være højere.
Og det vil sige, at det er en kritik, og at man mener, at vi burde kigge mere ud.
Det var det, som ordføreren sagde.
Og så spørger jeg bare, hvor det er henne – altså i forhold til beløbets størrelse fra de 0,7 pct. til de 0,8 pct. eller til de 0,85 pct., som man så lander på – at det ændres fra at være forfærdeligt til at være godt, hvis det er det, man mener?
For man sagde, at det nuværende niveau ikke er godt nok, og at man ville højere op.
Men hvorfor ikke 2 pct.?
Hvorfor ikke 3 pct.?
Som ordføreren sagde, har vi som et af de rigeste samfund en forpligtelse til at give mere.
Hvorfor så kun dét?
Hvorfor så kun 0,1 pct. mere
Jens Rohde (KD), 2021-05-05:
Jeg har ikke talt om at være forfærdelig.
Altså, jeg står ikke og dømmer andre mennesker.
Jeg siger, hvad der er vores politik.
Og så siger jeg efterfølgende, hvorfor det er vores politik.
Jeg har slet ikke talt om hverken hr. Lars Boje Mathiesens politik eller andres.
Jeg bliver konfronteret med noget om næstekærlighed og kristne budskaber, og det svarer jeg så på i den sammenhæng.
Jeg har argumenteret for, hvad der er Kristendemokraternes udviklingspolitik, og jeg har ikke talt om nogle andre, der er forfærdelige – overhovedet ikke.
Christian Juhl (EL), 2021-05-05:
Okay, ikke engang danskere må bo i Danmark længere – kun, hvis man er rigtig DF-dansker.
Det er efterhånden langt ude, synes jeg nok.
Jeg vil gerne sige, at jeg har arbejdet for både ret og pligt hele mit liv, og jeg har også arbejdet for at hjælpe oppositionen i de lande, som ordføreren nævner, endda meget aktivt.
Jeg har prøvet at styrke oppositionen i mange diktaturer, skabe fagforeninger, så mennesker kan få rum til at leve et godt liv.
Jeg har været med til at opbygge kooperationer og andelsselskaber, fordi det er en god vej.
Det vil jeg fortsætte med, men jeg bor i Danmark, jeg lever i Danmark, og jeg synes, at Danmark er et godt land, og jeg synes, at alle os, der bor i Danmark, lever et lykkeligt liv.
Rent faktisk skal vi være glade ved det.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Jeg vil sige det sådan, at Danmark var et lykkeligt, harmonisk, fredeligt og velfungerende retssamfund, inden Enhedslisten blev opfundet, og der er masser af lande rundtomkring, hvor I kunne have tilrettelagt jeres hverdag, jeres liv med et langt mere ædelt formål end i Danmark.
Tag da til Teheran, og bekæmp mullaherne.
Tag da til Saudi-Arabien, og bekæmp Saudfamilien.
Tag til Venezuela ... eller det er måske et dårligt eksempel.
Men grundlæggende: Vi har ikke brug for jer her.
Pak jeres revolution sammen, og find et andet sted.
Christian Juhl (EL), 2021-05-05:
Jeg har aldrig brugt næstekærlighed som argument.
Det overlader jeg til dem, der har forstand på den slags begreber.
Jeg forklarede bare, at dansk udviklingsbistand, som ordføreren selv sagde det, er båret af forskellige argumenter: solidaritet, næstekærlighed, erhvervsinteresser og alt muligt andet, og så kom Dansk Folkeparti med noget for noget-princippet på et tidspunkt ind fra det yderste højre.
Der har i årtier været enighed om at afvise noget for noget-princippet.
Det er der ikke længere, kan jeg forstå, men jeg har ikke haft idé om at bruge næstekærlighed som et udgangspunkt for at snakke om udviklingsbistand.
Jeg siger bare, at det da også er et argument, som nogle bruger.
Det andet er spørgsmålet om lysten.
Jeg har lyst til at arbejde for en verden, hvor folk kan lide at bo der, hvor de bor, og kan have et godt liv og kan synes, at livet er værd at leve.
Denne lyst synes jeg alle mennesker har ret til at få udlevet, hvis vi kan hjælpe dem med det, og det er såmænd det, jeg prøver at argumentere for.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-05:
Altså, med alle de partier, hr. Jens Rohde har været medlem af, må han jo ligesom tage et opgør med dem bilateralt, synes jeg.
Men jeg tror grundlæggende, man må sige: En ideologisk bekendelse må nødvendigvis være en global eller principiel bekendelse, fordi det ideologiske jo hæver sig over det nationale, altså det konkrete.
Hvis man er ideolog, mener man grundlæggende, at en idé er sand, er ægte, uanset i hvilket land, i hvilken tid, i hvilken kulturel sammenhæng den bliver implementeret.
Jeg mener ikke, Danmark er en ideologi.
Jeg nærer ingen animositet imod ordføreren personligt; det må jeg sige.
Men det ændrer ikke på, at hvis man mener, at man er sat i denne verden for at skabe en bedre verden med revolutionære tiltag, så er der godt nok andre lande, som er mere oplagte at henlægge sin tilværelse til end Danmark, og i stedet for at dedikere sit arbejde til at flytte fremmede folkeslag til Danmark så kunne Enhedslistens stormtropper da have flyttet sine tropper til andre lande.
Først i forhold til det med at bruge kristendommen: Det var netop, hvad jeg ikke gjorde.
Jeg sagde, at Danmark er et kristent land.
Og den fordring, som vi har som borgere i det her land, er at sikre, at Danmark som nationalstat med hele den arv, historie og kulturelle overlevering, herunder kristentroen, består og netop kan være fædreland også for generationer efter os, altså ikke går til i en eller anden opløsning af indvandring osv. Så det var i forhold til kristendommen.
Så i forhold til de borgerlige partier og deres faible for det kosmopolitiske: Der tror jeg, man må sige det sådan, at alle ideologiske partier jo i sin grundessens er en del af emancipationen.
Socialisterne vil frigøre folk fra klasser.
Borgerlige vil frigøre folk fra staten, altså nogle, i hvert fald liberalister.
Så det er jo frigørelsestanken, det anerkender jeg fuldstændig, der definerer mange af de borgerlige partier, men det er jo netop derfor, at Dansk Folkeparti siger, at vi er et antiideologisk parti, for vi mener, at det, der er det væsentlige, er at betone båndet til det overleverede, til det nationale, til fællesskabet og ikke frihedstrangen.
Jens Rohde (KD), 2021-05-05:
Jamen hr. Morten Messerschmidt er jo verdens bedste eksempel på, at man bliver alt det, man selv bekæmper.
Alt det, som hr. Morten Messerschmidt står og beskylder f.eks. venstrefløjen for, gør han sig skyldig i, igennem hele sin tale, nemlig ved f.eks. at bruge kristent livssyn og sit eget ståsted som afsæt til en ideologisk debat.
Det er lige nøjagtig det, hr. Morten Messerschmidt gør.
Jeg glæder mig også til at fortsætte de her diskussioner, og dem har vi jo haft igennem årene, de skal nok blive ganske interessante.
Det er jo en selvmodsigelse af rang, at borgerlige partier og ikke mindst Venstre og Konservative igennem årene som ingen andre har bragt den kosmopolitiske verden ind i danskernes hverdag og i dag ikke vil stå ved den.
Jens Rohde (KD), 2021-05-05:
Jeg er sandelig heller ikke drevet af nogen speciel ideologi, for problemet med ideologier er jo, at de giver svarene på forhånd, og dermed er man jo ude af stand til at reflektere verden og tage dem ind og så prøve at kigge på dem.
Så der kan vi jo godt være enige, jeg er bare ikke enig med hr. Morten Messerschmidt i, at han ikke har en meget ideologisk tilgang til det.
Men bare for at give et eksempel på Venstre som et parti, der jo i den grad har et ejerskab til opfindelsen af kvoteflygtningebegrebet, vil jeg spørge: Hvad har det med venstrefløjen at gøre?
Mattias Tesfaye (S), 2021-05-05:
Jamen jeg beklager, hvis det lød som et papegøjesvar til hr. Marcus Knuth.
Altså, man kan være ganske sikker på, at vi er glade for de bestemmelser i udlændingeloven, der definerer midlertidig beskyttelse.
De kommer ikke til at blive ændret, det kan man godt være sikker på.
Vi skal også huske på, at den syriske gruppe jo ikke er den første gruppe, der har fået inddraget eller nægtet at få forlænget sin opholdstilladelse.
Der er faktisk flere hundrede somaliere, der har været gennem nogenlunde det samme, og da oplevede jeg måske ikke helt den samme opstandelse, som jeg oplever nu.
Men jeg har det selv sådan, at den lovgivning, der har kunnet fungere for somaliere, også kan fungere for syrere, og at den i fremtiden måske også kan fungere for en tredje gruppe.
Jeg tror, at vi befinder os i en omlægning af dansk og måske også flere andre europæiske landes flygtningepolitik fra at være permanent indvandring til at blive midlertidig.
Men det er det, som den her diskussion handler om.
Rosa Lund (EL), 2021-05-05:
Tak for det.
Selv om jeg efterhånden har vænnet mig til tanken om, at en socialdemokratisk regering er ensbetydende med en fuldstændig urimelig udlændingepolitik, så tror jeg faktisk stadig, at det kommer bag på mange, hvor galt det egentlig står til i dag.
Ret skal være ret – det er ikke kun den nuværende regering, der er skyld i, at vi står i den situation, vi står i nu, hvor man kan fratage opholdstilladelserne fra så mange syrere
Konkret er det jo nemlig sådan, at kimen allerede blev lagt i 2015, da den daværende regering bestående af Socialdemokratiet og Radikale Venstre fik vedtaget lovforslaget, som muliggør udstedelsen af midlertidige opholdstilladelser til flygtninge, som nu kan sendes tilbage til skrøbelige forhold.
Enhedslisten advarede allerede dengang partierne bag aftalen om, at den situation, vi står i i dag, kunne opstå.
At vi kan være uenige om, hvorvidt midlertidighed er en god eller en dårlig ting, er ligesom, hvad det er, men jeg troede faktisk, vil jeg sige til Socialdemokraterne, at vi havde en fælles forståelse af, at der ikke er nogen mennesker, der flygter for sjov.
Og jeg tror ikke, at der er nogen i hele verden, der forlader det sted, hvor de er, fordi de synes, at Danmark er et sjovt land at være i.
For med den linje, vi har lagt de sidste mange år over for mennesker udefra, så er der ikke nogen tvivl om, at det ikke er sjovt at være i Danmark, hvis man er flygtning.
Den beskyttelse skulle man tro gjaldt, indtil faren var drevet over,
men det gør den ikke.
Den beskyttelse, Danmark giver især unge kvinder og piger, rækker kun til det tidspunkt, hvor man mener de har været i landet længe nok.
Men om der er sikkert i det land, de er flygtet fra, er underordnet.
Om krigen er slut, er også underordnet.
Om den diktator, man er flygtet fra, og som aktivt har chikaneret og udsat en selv og ens familie for overgreb, stadig er ved magten, er også underordnet.
Udlændingestyrelsens rapport om sikkerhedssituationen i Damaskusområdet er et klart eksempel på, at vi har en regering, der driver en politik, som ikke forholder sig til den virkelighed, vi lever i.
11 ud af 12 navngivne eksperter i rapporten tager afstand fra konklusionen i den.
De siger, er deres citater er blevet misbrugt og brugt i en kontekst, som de ikke passer ind i.
Den eneste, der ikke tager afstand fra rapporten, er overraskende nok en af Assads egne generaler – det er jo lidt ironisk, må man sige.
Sandsynligheden for, at konklusionen er rigtig, er altså utrolig lav.
At vi så ovenikøbet står i en situation, hvor de her kvinder skal adskilles fra deres familier, sendes til udrejsecentre og potentielt opholde sig der i rigtig mange år i stedet for at være en del af samfundet, synes jeg ikke er til at bære.
Vi kan ikke sende dem ud, for som et demokratisk land laver vi selvfølgelig ikke udsendelsesaftaler med en diktator, og det er jeg glad for ministeren har bekræftet i dag.
Kristian Hegaard (RV), 2021-05-05:
Nu fik jeg ikke helt svar fra ministeren før, så jeg vil prøve at spørge hr. Rasmus Stoklund om lidt af det samme, nemlig hvilket indtryk det gør på hr. Rasmus Stoklund, at Danmark som det eneste land – for vi går rent faktisk længere end Ungarn – systematisk tager opholdsgrundlaget fra syriske krigsflygtninge?
Mener ordføreren slet ikke, at det giver anledning til nogen form for bekymring for, om vi gør det rigtige?
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge om en anden ting.
Hvis den landerapport, som ordføreren omtaler, er så underordnet i forhold til et hav af andre rapporter, synes ordføreren så ikke, at det er pudsigt, at det er den eneste rapport, regeringen nævner og fremhæver, da man politisk beslutter at fremrykke behandlingen af sagerne om de syriske flygtninge i pressemeddelelsen i juni 2020?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-05:
Nej, det er der ikke nogen form for selvmodsigelse i.
Altså, det er helt naturligt, at folk, der ikke har et udestående med Assadregimet, godt kan vende tilbage.
Det er derfor, at 130.000 syrere fra nærområderne er vendt tilbage de sidste par år, lige så vel som 237 syrere i Danmark er vendt tilbage de sidste par år.
Det er jo netop, fordi de ikke er personligt forfulgt og derfor ikke er i en risiko ved at vende tilbage.
Der er masser af mennesker, der opholder sig i Syrien uden at være blevet, ja, smidt i torturkældre og den slags.
Så derfor er det der meget entydige billede simpelt hen ikke korrekt at tegne.
Jens Rohde (KD), 2021-05-05:
Næh, der er såmænd ikke nogen miskreditering, andet end at regeringen legitimerer dens egen selvmodsigelse, for det er da en af historiens største selvmodsigelser, at man sender folk tilbage til et regime, som man ikke vil lave aftaler med, og at man derfor netop ikke selv har et entydigt svar på disse menneskers skæbne.
Man sender dem tilbage til et regime, som man ønsker stillet for en krigsforbryderdomstol.
Det er en kæmpe selvmodsigelse og et etisk problem.
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-05:
Der er jo ingen tvivl om, at Assad har begået de her vanvittige forbrydelser, men det er til gengæld ikke så entydigt, at alle syrere, der så opholder sig i Syrien, risikerer at blive udsat for tortur eller andre nedværdigende former for behandling af Assad og hans regime.
Altså, hvis det var så entydigt, at man i det øjeblik, man krydser grænsen til Syrien, ryger i en torturkælder, så ville man jo ikke vende hjem.
Og hvis det var så entydigt, ville der jo heller ikke være 237 syrere, der hen over de sidste par år har henvendt sig til deres kommune her i Danmark og sagt: Nu kunne jeg godt tænke mig at komme tilbage.
Jens Rohde (KD), 2021-05-05:
Nu fik vi jo et svar fra ministeren på mit spørgsmål; et godt svar om, at Assad og de mennesker, som han omgiver sig med, der er ansvarlige for forbrydelser mod menneskeheden, krigsforbrydelser, skal stilles for en dommer.
Hvordan i alverden kan man sende mennesker tilbage til et regime og en diktator, der har fuldstændig kontrol over den del af landet, som man mener er ansvarlig for krigsforbrydelser og forbrydelser mod menneskeheden?
Hvordan i alverden kan man få sig selv til det?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-05:
Tak, formand.
Så længe man har behov for det, får man beskyttelse, og når man ikke længere har behov for det, skal man selvfølgelig rejse hjem.
Flygtningenævnet er en uafhængig domstolslignende instans og har vurderet, at syriske flygtninge, der er kommet til Danmark fra henholdsvis Damaskus og Rif Damaskus, og som ikke er individuelt forfulgte, nu kan rejse hjem, da de generelle forhold i de her områder er forbedret.
I rapporter fra myndigheder i Sverige og Storbritannien og en asylmyndighed under EU kan man læse samme vurdering af de generelle forhold i Syrien og Rif Damaskus-provinsen.
Disse myndighedsvurderinger skal i øvrigt ses i lyset af, at der i de seneste par år er vendt 130.000 syrere tilbage til Syrien fra nærområderne ifølge FN, og de sidste par år er 237 syrere vendt tilbage til Syrien fra Danmark fuldstændig frivilligt.
Endelig er der også redegjort for, at den måde, man laver de her rapporter på, er meget ordentlig.
Udlændingestyrelsens direktør har lagt en længere beskrivelse af, hvordan det foregår, på styrelsens hjemmeside.
Alting er tilgængeligt på engelsk, så andre lande også kan orientere sig i det, og bilag bliver vedlagt med de citater, man har – fuldstændig offentligt tilgængeligt, og så kunne man jo også, inden der var gået flere år, komme og sige det, hvis der var noget, man syntes man var fejlciteret om.
Det er jo vigtigt at understrege, at de rapporter ikke fungerer som sådan en eller anden form for opslagsværk.
Det synes jeg både styrelsen og nævnet har redegjort fint for.
I Socialdemokratiet har vi tillid til, at nævnet træffer korrekte afgørelser.
Sagerne vurderes individuelt og på baggrund af ekspertvurderinger, efterretninger og landerapporter, og det er en dommer, der i sidste ende afgør, hvad der skal besluttes.
På den baggrund har det jo den seneste tid også overrasket i hvert fald mig, hvor mange både folketingsmedlemmer og også aktivister i civilsamfundet der har vist sig at være store Syrienskendere og eksperter ud i konventionsjura, og som egentlig burde begynde at afholde nogle kurser for dommerne i Flygtningenævnet, fordi man jo helt åbenbart ved nogle ting, som dommerne ikke er bekendt med.
Det har man jo kunnet følge i dagspressen.
Endelig vil jeg læse Socialdemokratiets, Venstres, De Konservatives og Liberal Alliances forslag til vedtagelse op: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at det er et bærende princip i dansk udlændingepolitik, at flygtninge får midlertidigt ophold i Danmark, så længe de opfylder betingelserne herfor.
Folketinget understreger vigtigheden af, at beslutningen om inddragelse eller nægtelse af forlængelse af opholdstilladelse træffes endeligt af Flygtningenævnet, der er et uafhængigt domstolslignende organ.«
Rosa Lund (EL), 2021-05-05:
Nej, jeg synes bestemt ikke, at vi spilder vores tid, fru Pernille Vermund.
Jeg synes, vi har et ansvar over for de her mennesker, som har fået frataget deres opholdstilladelse, til at diskutere deres situation og diskutere situationen i Syrien herinde i Folketingssalen, demokratiets højborg.
Det ville da være mærkeligt, hvis vi ikke diskuterede det herinde.
Pernille Vermund (NB), 2021-05-05:
Faktum er jo, at man står og slår sig op på, at det her handler om liv og død.
Hvad kan være vigtigere end liv og død?
Rasmus Stoklund (S), 2021-05-05:
Jeg synes selvfølgelig, det er det rigtige at følge de afgørelser, der træffes i et domstolslignende organ, ligesom jeg troede, at Radikale Venstre ville synes, det var rigtigt at følge den lovgivning, som Radikale Venstre selv har været med til at vedtage, og så følge den afgørelse, en dommer er nået frem til, ligesom det er med al mulig anden lovgivning, som Radikale Venstre har været med til at vedtage.
Når der så falder en dom nede i byretten, respekterer vi den afgørelse, der falder.
I andre sammenhænge respekterer Radikale Venstre mig bekendt domstole og domstolslignende organer.
Hvorfor vi så ikke skal gøre det i den her sammenhæng, forstår jeg personligt ikke, men det er jo også et anliggende for Radikale Venstre at redegøre for, hvordan det kan hænge sammen.
Jeg har stadig væk 30 sekunder.