Nick Hækkerup (S), 2021-04-09:
Jamen så kan EU jo vælge at tage retslige skridt over for landene, som ikke retter ind.
Så sparede vi lige en afspritningsgang.
Jeg vil gerne starte med at takke Nye Borgerlige for at have fremsat beslutningsforslaget, som vi behandler i dag.
Offentlighedsloven er noget, som vi drøfter i øjeblikket.
Så sent som i går var der et samråd om status for loven, og så er der faktisk sket noget siden i går.
Den nuværende offentlighedslov er som bekendt omfattet af et forlig, og det betyder, at parterne i forliget som udgangspunkt skal være enige, før der kan ske ændringer.
Og parterne i forliget er Socialdemokratiet, Venstre og Konservative.
Som bekendt – det tror jeg at alle er bekendt med, ellers er det i hvert fald en god information at have med til den videre debat – har Venstre nu meldt ud, at partiet ønsker at ændre offentlighedsloven.
Som jeg også nævnte i samrådet i går, er det min opfattelse, at offentlighedsloven rummer en rimelig balance imellem hensynet til åbenhed og hensynet til det fortrolige rum.
På den anden side er politik jo sådan, at den altid føres i den tid, på det sted og i den kontekst, som der er.
Jeg hører faktisk ikke Venstre sige, at man vil opsige forliget, men hvis parterne bag forliget ikke er enige om udfordringerne i loven, må det tages til efterretning.
Så hvis det er tilfældet, vil jeg frem mod sommerferien forsøge at afdække, hvordan vi kan tilrettelægge en proces for ændring af offentlighedsloven.
Der skal vi så afdække partiernes konkrete ønsker til ændring af loven, og hvilken proces partierne måtte se for sig.
Jeg vil selvfølgelig tage udgangspunkt i partierne i forligskredsen, altså Venstre og Konservative, men jeg synes også, det er fair nok at invitere de øvrige partier ind til en snak om det her emne – måtte det vise sig, at de har en holdning til det.
Derfor ser jeg også for mig, at vi får drøftelser, som involverer alle partier, som måtte være interesseret i at være med.
Når det er sagt, handler det beslutningsforslag, som vi står med, om ministerbetjeningsreglen og nærmere bestemt om en fuldstændig ophævelse af den regel.
Ministerbetjeningsreglen går kort fortalt ud på, at retten til aktindsigt ikke omfatter interne dokumenter, som udveksles mellem ministeriets departement og dets underliggende myndigheder eller mellem forskellige ministerier.
Den regel gælder på tidspunkter, hvor det må forventes, at en minister har eller vil få behov for rådgivning og bistand fra sine embedsmænd.
Retten til aktindsigt gælder dog stadig alle oplysninger om sagens faktiske grundlag i disse oplysninger og oplysninger om eksternes samt visse internes endelige faglige vurderinger.
Allerede med den tidligere offentlighedslov var hensynet til den interne og politiske beslutningsproces noget, man ønskede at beskytte.
Reguleringen i den gamle offentlighedslov var imidlertid noget mere tilfældig og usammenhængende, end det er tilfældet i dag.
Før den nye offentlighedslov kunne man undtage visse dokumenter fra aktindsigt.
Det gjaldt bl.a. dokumenter om lovgivning udvekslet mellem ministerier, men det gjaldt ikke dokumenter udvekslet om bekendtgørelser eller andre politiske initiativer.
Man kunne også undtage dokumenter, der var udarbejdet til ministermøder, selv om de var udvekslet mellem ministerier, men hvis dokumenterne var udarbejdet, med henblik på drøftelser på embedsmandsniveau var de undergivet aktindsigt.
Med det beslutningsforslag, vi drøfter i dag, lægger forslagsstillerne op til at ophæve ministerbetjeningsreglen fuldstændig.
Jeg synes grundlæggende, at det er en dårlig idé at fjerne beskyttelsen af det fortrolige rum, som er nødvendigt, for at ministre kan varetage den politiske styring af deres ministerområde og ikke mindst for at kunne lave politikudvikling.
Så Socialdemokratiet kan ikke – nej, jeg er minister – regeringen kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.