runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Bjerre (V), 2020-04-29:
Tak for svaret.
Det er jo glædeligt at høre, at det ser ud, som om der er en løsning på vej med hensyn til ordningen for lønkompensation.
Men det er jo sådan set kun en lille del af det.
Og det er så sandelig også på tide, at der er nogle flere penge, der kommer ud at arbejde, for der er behov for, at erhvervslivet får den hjælp fra de hjælpepakker, der er kommet.
Ærlig talt synes jeg, det er noget frustrerende, at der ikke er kommet flere penge ud at arbejde.
Det er nemlig sådan, at størstedelen af de virksomheder, der har søgt om hjælp, sådan set stadig ikke har fået hjælpen.
Der har været massiv kritik i pressen og også fra erhvervsorganisationerne, som jeg er sikker på ministeren er bekendt med.
Ifølge SMVdanmark har kun 2 pct. fået udbetalt kompensation for faste omkostninger.
For nogle virksomheder drejer det sig om ganske få dage, før de skal dreje nøglen om, hvis ikke de får dækket nogle af deres udgifter, og det er en meget, meget alvorlig situation, og det er helt nødvendigt, at pengene kommer ud at arbejde, og at de kommer ud at arbejde nu.
Mange virksomheder kigger desværre ind i en konkurs, hvis ikke pengene bliver udbetalt, og det bliver vi simpelt hen nødt til at tage meget alvorligt, også af hensyn til vores samfundsøkonomi, og derfor vil jeg gerne følge op på noget.
Det er i virkeligheden her, at langt størstedelen af virksomhederne har udfordringerne, og det er her, der ligger meget store omkostninger for mange virksomheder.
Ministeren siger, at man vil straksudbetale det, der er søgt af støtte for lønkompensationsordningerne, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvornår man udbetaler det.
Altså, hvad betyder »straks«?
Nu ved ministeren, at jeg har en baggrund som advokat, og jeg kan fortælle, at ordet straks er noget, der ofte er genstand for mange retssager.
I den juridiske litteratur betyder straks uden ugrundet ophold, og en konkret vurdering afgør så, hvad der er et grundet ophold.
Kan virksomhederne forvente at få udbetalt pengene på fredag, 1. maj?
Simon Kollerup (S), 2020-04-29:
Tusind tak for spørgsmålet.
Selv om vi ser, at samfundet langsomt og kontrolleret åbner mere op, ved jeg også, at det er rigtig svært, og at det er en rigtig usikker tid for mange erhvervsdrivende i vores land.
I mandags havde Erhvervsstyrelsen modtaget omkring 34.000 ansøgninger om lønkompensation.
Der er altså modtaget mere end dobbelt så mange ansøgninger, end vi oprindelig havde forventet.
Erhvervsstyrelsen har færdigbehandlet ca. 20.000 af ansøgningerne, og det vil sige, at der på nuværende tidspunkt er behandlet omkring 5.000 flere ansøgninger, end hvad den oprindelige forventning til omfanget af ansøgninger var.
Der mangler at blive færdiggjort ca. 14.000 af disse ansøgninger, som kræver særlig sagsbehandling, fordi der sker forskellige fejl i ansøgningerne.
Virksomhederne har imidlertid hårdt brug for at modtage udbetaling af lønkompensation inden 1. maj, og jeg har derfor tidligere i dag ansøgt Finansudvalget om tilslutning til, at vi kan straksudbetale til de virksomheder, der har søgt, men ikke fået svar endnu.
Der vil være tale om ansøgninger, hvor disse har en karakter af, at det er forsvarligt at udbetale kompensation på forskud.
Det er vores forventning, at det vil være op til 10.000 ansøgninger, det drejer sig om, og det er således vores forventning, at over 90 pct. af ansøgningerne, der var modtaget mandag morgen, er ekspederet inden 1. maj.
Marie Bjerre (V), 2020-04-29:
Tak for det.
Så har vi lejligheden igen: Er ministeren, i lyset af de mange virksomheder og selvstændige, der melder om at vente flere uger på at få svar på deres ansøgning om kompensation fra hjælpepakkerne, tilfreds med den hastighed, udbetalingerne foretages med?
Simon Kollerup (S), 2020-04-29:
Er det en stejl kløft, eller kan du glide ud i bakkedalen?
Det er jo det, der er så svært, og det gør jo også, at vi i fællesskab har lavet de hjælpepakker og de kompensationsordninger, som vi her taler om, der kan hjælpe så godt, som de nu kan.
Det håber jeg da at vi er enige om er en god hjælp til vores virksomheder.
Hans Christian Schmidt (V), 2020-04-29:
Ud over at sige tak for de pæne ord vil jeg sige, at jeg anerkender fuldt ud, at ministeren gør, hvad ministeren lige nu kan.
Det, som jeg kunne tænke mig at spørge ministeren om, var, om ministeren kunne forestille sig, at vi kunne sætte os sammen og så lige prøve at opregne på et stykke papir, hvad der i grunden er af eksempler på nogen, som er helt uden mulighed for selv at kunne træffe en beslutning om det ene eller det andet, og at vi måske prøver at kigge på, om man kan forestille sig en eller anden diskussion eller en forhandling, så vi i hvert fald kan begynde at sige, hvornår vi forhandler noget om det.
Simon Kollerup (S), 2020-04-29:
Det er jo så svært at sige, i hvert fald på nuværende tidspunkt, om vi er klogere i maj og juni.
For der kan vi jo se, hvordan vores genåbning af det danske samfund forløber, og om den er blevet en succes.
Hvis vi lykkes med en kontrolleret, forsvarlig og sundhedsmæssigt stram genåbning af Danmark, synes jeg da, at der er gode og lyse udsigter til, at efteråret ikke behøver at være så trist og så nedslående.
Men omvendt må jeg også bare være ærlig og sige, at hvis vi som danskere nu mister eller slipper grebet og genåbningen løber fra os og bliver ukontrolleret, så står vi i en helt anden situation.
Hans Christian Schmidt (V), 2020-04-29:
Det synes jeg bestemt, og jeg synes også, at erhvervsministeren fortjener ros for, at man er gået ind og har kigget på de udfordringer, der har været for erhvervslivet.
Jeg vil måske sige, at der trods alt er lidt forskel på, om man selv er herre i eget hus, altså at man selv kan få lov at træffe nogle beslutninger, eller om man simpelt hen er fuldstændig overladt til, at det måske er en international organisation, der kan beslutte det ene eller det andet.
Men jeg vil godt spørge ministeren alligevel: Kan man forudse, at vi måske kommer til at diskutere det her i maj eller juni om, hvornår man kan få en afklaring?
Eller hvornår ser ministeren muligheden for en afklaring?
Simon Kollerup (S), 2020-04-29:
Jeg vil altid gerne sætte mig sammen med spørgeren.
Det har i mange sammenhænge været en hyggelig oplevelse.
Det vil nok ikke blive hyggeligt i samme ånd den her gang, men om ikke andet kunne det jo være vigtigt at få det overblik.
Og hvis spørgeren eller relevante organisationer på det her felt kan være behjælpelige med et overblik, har vi da i hvert fald et kvalificeret grundlag at tale ud fra.
Det ændrer jo bare ikke ved, at det er så utrolig svært at spå om, hvordan vores efterår kommer til at se ud i Danmark.
Vi gør det godt i Danmark, og danskerne leverer virkelig varen i den her coronakrise.
Om det kan bære helt ind i efteråret er bare for tidligt at sige endnu.
Men en kop kaffe og et overblik kan vi i hvert fald hjælpe hinanden med.
Erling Bonnesen (V), 2020-04-29:
Jeg hjælper: Den hollandske gartnerisektor er omkring 13 gange så stor som den danske, men når man så dividerer med 13 og omsætter det til danske forhold, så er det jo, at hjælpen relativt bliver meldt ud til være fire-fem gange så stor i Holland, og derfor er der altså virkelig god grund til at holde skarpt øje med det.
Der er også en kvittering for, at ministeren har holdt møder med erhvervene – det var det, som vi tidligere bad om – så det, vi jo sådan set bare opfordrer til her og nu, er, at man, om jeg så må sige, ligger lige i halen på den udvikling.
For den kører stærkt, og jeg går også ud fra, at ministeren er meget interesseret i, at vi skal fremtidssikre den danske gartnerisektor, ikke alene af hensyn til gartnerierne, men det er jo også rigtig mange arbejdspladser, der er der, og den store eksport, der er der, og ikke mindst også den store afledte effekt, der er der, og når vi så ser, at nogle af de meget store gartnerier, som ellers kører godt, falder fuldstændig ud af pakkerne, så er der jo altså noget i pakkerne, som ikke er kommet på plads.
Det er jeg nødt til at gøre klart og tydeligt opmærksom på, og det vil jeg også bede ministeren om at følge op på.
Mogens Jensen (S), 2020-04-29:
Jeg kan kun sige, at vi er interesseret i at holde hånden så meget under erhvervene som muligt.
Det skal selvfølgelig foregå på lige vilkår de forskellige sektorer imellem.
Men det er vores intention, og derfor har vi også en tæt dialog med erhvervet.
Men udgangspunktet er selvfølgelig i den her situation også at holde hånden under gartnerierhvervet.
Det er vigtigt for Danmark og for danske arbejdspladser.
Det er også regeringens klare holdning og synspunkt.
Jeg følger jo selvfølgelig den sektor, som jeg selv er minister for, og har også holdt flere møder med gartnerierne for løbende at finde ud af, hvad deres situation er.
Men jeg må jo altså også sige, at de hjælpepakker, som vi allerede har introduceret, giver en håndsrækning til gartnerierne, ligesom de gør det til andre erhverv.
Som sagt er det, vi kan se på den hollandske ordning altså indtil videre, at den meget ligner den danske.
Men vi går selvfølgelig ned i det, efterhånden som vi får flere detaljer.
Men man skal bare huske på, at det, når man ser tallene i Holland, altså så er, fordi den hollandske sektor er 13 gange så stor som i Danmark, og så bliver det selvfølgelig også nogle andre tal, der kommer på bordet i den sammenhæng.
Liselott Blixt (DF), 2020-04-29:
Mange tak.
Kort og godt: Hvordan vil ministeren sikre, at psykiatrien får den handlingsplan som lovet?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Tak for ordet, formand, og tak for spørgsmålet.
Jamen det korte svar er, at situationen med covid-19 ikke ændrer på regeringens ambitioner med hensyn til en 10-årsplan for psykiatrien.
Der er fortsat et kæmpe behov for, at psykiatrien får et løft, og ideen med 10-årsplanen er at sikre den langsigtede udvikling af psykiatrien og sammenhængen på tværs af de sektorer, som i dag står for langt fra hinanden, og hvor folk falder ned mellem de forskellige stole.
Hvornår vi præcis kan igangsætte det arbejde med 10-årsplanen, er svært på nuværende tidspunkt i dag at sige noget om, for det afhænger jo fuldstændig af epidemiens udvikling og vores evne til at kontrollere epidemien.
Og der må man jo sige, at regeringen, Sundhedsstyrelsen, vores regioner og vores kommuner lige nu fokuserer så godt som alle kræfter på at løse opgaven med at få vores land så godt og sikkert igennem epidemien som muligt.
Men det betyder ikke, at vi skal fjerne fokus fra psykiatrien indtil da – tværtimod.
Mennesker med psykiske lidelser er nogle af samfundets svageste – og måske især lige nu.
Så det vil sige, at mens 10-årsplanen går i den langsigtede retning, jamen så kan selve finanslovsmidlerne for 2020 sikre et løft allerede her i år.
Og med aftalen om finansloven for 2020 blev der som bekendt afsat 600 mio. kr. årligt, som skal bidrage til at løse nogle af de allermest presserende udfordringer på psykiatriområdet: hovedsagelig flere hænder, flere senge, styrket kapacitet, bedre normeringer i den stationære og ambulante psykiatri og akutområdet plus midler til retspsykiatrien og flere pladser på sikringen.
Det er alt sammen utrolig vigtigt.
Vi er tæt på at fastlægge den nærmere udmøntning af de her midler i dialog med Danske Regioner, og jeg ser frem til, at de mange penge kommer ud at rulle og gøre gavn, hvor behovet er størst.
Liselott Blixt (DF), 2020-04-29:
Mange tak for svaret.
Mange udskriver sig selv, fordi de ikke kan få besøg, og vi kan se, at antipsykotisk medicin er stigende.
Jeg synes jo, at vi netop her kunne have et godt afsæt til at sikre og til at få kommunikeret ud, at der kommer en plan, men også sige, at vi er nødt til at se realiteten i øjnene, at alting koster penge.
Vi kunne lave en 10-årsplan, som vi meget gerne vil være med til at lave, men det kunne jo også være, vi skulle sige, at vi for at få det hele med bliver nødt til at lave en 12- eller 13-årsplan, i forhold til hvilken økonomi der er.
Det vigtigste for os er, at der bliver lavet en plan, og det er det, jeg vil spørge ministeren om, nemlig om det er noget, vi kan se os selv i, altså at vi får lavet en plan her i år på et tidspunkt?
Magnus Heunicke (S), 2020-04-29:
Det kan jo ikke forklares med andet, end at der er manglende henvendelser og der er manglende henvisninger, og det må betyde, at der allerede nu vil være et større mørketal derude, der kan blive til en pukkel – problemer, som får lov til at vokse sig alt for store og alt for svære at håndtere.
Vi ved præcis i psykiatrien og også på store dele af det somatiske område, at en tidlig indsats er afgørende, så det er meget, meget godt, at vi har fokus på det her, også under epidemien, og jeg hilser det meget velkommen, hvis man vil deltage i det arbejde.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-04-29:
Jamen det er jo fint, at man begynder at tælle det med, og så må vi se på, hvilke muligheder vi så har for, at vi reducerer den importerede soja.
Jeg noterer mig, at Klimarådet opererer med en CO₂-afgift, også inden for landbrugserhvervet, og det vil jo være rigtig fint, hvis vi lægger en CO₂-afgift på importeret soja, og af hensyn til EU er vi nok nødt til at gøre det på al soja, så det også kunne ramme et lille hjørne af den europæiske sojaproduktion.
Er ministeren klar til at lægge en CO₂-afgift på soja, sådan at vi kan få reduceret den sojabelastning, der er, i forbindelse med vores animalske produktion i Danmark?
Mogens Jensen (S), 2020-04-29:
Jamen jeg er jo først og fremmest interesseret i, at alle dem, der forbruger soja i Danmark, importerer bæredygtig soja, og det er den situation, vi skal frem til.
Nu er det lidt ærgerligt, at spørgsmålet er i dag og ikke i morgen, for der får vi jo at vide, hvad branchen selv byder ind med i forhold til at medvirke til, at vi kan få en situation, hvor vi har hundrede procent bæredygtig sojaimport til Danmark.
Jeg vil også sørge for, at vi via vores offentlige indkøb bidrager til, at det her sker.
Og selvfølgelig vil jeg i forhold til det internationale plan også gøre, hvad jeg kan, i EU for at sikre, at vi får en samlet EU-politik, der gør, at vi ikke inden for EU importerer soja eller bidrager til afskovning.
Så jeg tror sådan set, at spørgeren og jeg er fuldstændig enige om, hvor vi skal hen i den her sag.
Men jeg synes også, at de virkemidler, vi skal tage i brug – i hvert fald i første omgang – skal give en mulighed for, at dem, der importerer soja, selv agerer og selv tager ansvar.
Det må være en god målsætning at have.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-04-29:
Nej, vi er sådan set ikke enige, for det er ikke nok, at man bare sikrer, at soja bliver importeret fra områder, hvor der ikke sker ny afskovning.
Vi står med det problem, at der er en import, som belaster med 6 mio. t, og den belastning skal være nedbragt.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ministeren er enig i, at målet er, at vi kommer frem til, at vi har en animalsk produktion i Danmark, hvor dyrene er fodret med dansk foder, altså at det sådan set er den bæredygtige løsning, som vi skal arbejde hen imod.
Og på vej til det mål kan der selvfølgelig være dårlig soja og noget soja, der er en anelse bedre, men 6 mio. t er jo sådan set det, som den rapport, som ministeriet selv har bestilt ved Københavns Universitet, viser at der er i merbelastning fra det danske landbrug.
Er ministeren enig i, at danske husdyr bør fodres med dansk foder?
Mogens Jensen (S), 2020-04-29:
I det omfang, du kan producere foder i Danmark, som selvfølgelig også er bæredygtigt, er det jo fint, at danske produktionsdyr også bliver fodret med det.
Og der er jo gang i – det tror jeg også spørgeren ved – en række forsøg med at udvikle nye proteintyper af græs, der netop kan bruges til det, og som kan reducere importen af udenlandsk foder og i hvert fald ubæredygtigt soja.
Og det er regeringens målsætning.
Erling Bonnesen (V), 2020-04-29:
Det kan jo godt være, at der er nogle principper, der ligner lidt.
Men når man så kigger på, hvad der bliver proppet ind i de principper og proppet ind i regnestykkerne, så er der vistnok, og det er jeg ret sikker på, god grund til at få opdateret regnestykkerne.
For det er udmeldingerne fra Holland, at regeringen, staten, tager 30 pct., og at man så er klar til at gå ind i en stor dækning af resten.
Og det ender jo lige præcis i det regnestykke, som jeg også tror er ministeren bekendt, altså at man på det enkelte gartneri i samme størrelse og sammenligneligt med et dansk vil få en hjælp, der er fire til fem gange større.
Det er jo sådan set også derfor, der er god grund til at begynde at forberede sig på det allerede nu.
Så spørgsmålet er sådan set: Vil ministeren ud over at holde sig godt opdateret – og det synes jeg er godt – allerede nu, kan vi sige, følge det og gøre klar til, at vi kan rykke lige så hurtigt herhjemme i Danmark i forhold til at hjælpe vores gartnerier?
For så vidt angår det at få en henvendelse, kan vi sige, at jeg nu står her som Venstremand, og jeg er helt sikker på – det er jo ført frem – at man også skal have en hjælp til de her hårdt ramte gartnerier.
Så skal ministeren også være helt opmærksom på, at der jo er danske gartnerier derude, som ellers op til coronakrisen kørte godt og sundt og med positiv egenkapital, og som falder helt ud af hjælpepakkerne, og det er jo ikke godt.
Erling Bonnesen (V), 2020-04-29:
Tak for det.
Og spørgsmålet lyder: Hvordan vil ministeren forklare, at regeringen først melder ud, at man vil levere den hjælp, der skal til for at komme godt gennem coronakrisen, herunder f.eks. også til gartnerisektoren, som vi alle sammen ved er meget hårdt ramt i øjeblikket, men nu i praksis begrænser hjælpepakkernes størrelse, så de bliver meget små, i hvert fald når man kigger til Holland, som har en helt anden udmelding, hvor de oplyser, at de vil give fire-fem gange mere, og vil ministeren oplyse, hvilke initiativer regeringen vil tage for at sikre gartneriernes overlevelse også her i Danmark?
Simon Kollerup (S), 2020-04-29:
Det er udbetalt mere end 100 mio. kr. om dagen, siden man begyndte at udbetale på ordningen for lønkompensation, så det går stærkt, men det fjerner ikke det forhold, som spørgeren også adresserer, nemlig at der er mange virksomheder, som stadig væk har brug for at få pengene, fordi der er så mange, der har søgt.
Derfor har vi i dag fået tilslutning til det.
Jeg vil godt rette en tak til spørgerens parti for også at bakke op om, at vi nu kan lave straksudbetaling, som betyder, at ud af de resterende 14.000 ansøgninger vil ca. 10.000 af dem kunne være færdigudbetalt inden fredag den 1. maj.
Erling Bonnesen (V), 2020-04-29:
Tak for det.
Det er jo da godt, at vi har fået gartneriet tydeligt på dagsordenen, og at der skal ses på det, og det er sådan set også fint, at der nu kan indregnes i forhold til energiomkostninger.
Så det er jo i det hele taget fint, at man har fået de ting på plads.
Men så er man altså også nødt til ligesom at tage bestik af den situation, man står i, og den virkelighed, man står i.
For på trods af at der er kommet lidt mere gang i salget – og det skal vi da selvfølgelig glæde os over, omend det er langsomt og på et lavt niveau og jo så desværre stadig væk også til stærkt nedsatte priser – så gør det jo bare, at gartnerisektoren bliver slået tilbage på brættet, kan man sige, i sammenligning med f.eks. Holland.
Hvis man sammenligner det med Holland, som jo er på et relativt sammenligneligt niveau, kan man se, at det er – det er der i hvert fald blevet meldt ud fra Holland – fire til fem gange så stærkt med hensyn til hjælpen og jo netop med en taktik fra Holland om, at de vil understøtte deres erhverv, så de i højere grad kan gå ud på markedet, når det er, at tingene f.eks. forhåbentlig igen bliver normaliseret.
Så der er behov for at gøre mere.
Men jeg er da glad for at høre, at ministeren vil følge godt med i, hvad der så konkret bliver meldt ud fra Holland, og det leder mig jo så også hen til det næste spørgsmål, altså at det også må betyde, at ministeren og regeringen, hvis de effektuerer det i Holland, hvad noget jo tyder på, også må være klar til hurtigt at indkalde til nogle møder, så vi kan komme op på samme niveau.
Er det sådan, det skal forstås, altså at ministeren er klar til at rykke og forbedre pakkerne, når det er, at de begynder at effektuere det i Holland?
Marie Bjerre (V), 2020-04-29:
Det er jeg overordentlig glad for at høre, og det er jeg sikker på at der også er rigtig mange virksomheder der er, for den 1. maj er der rigtig mange omkostninger, der skal betales – der er huslejer, lønninger osv. – så det tilsagn om, at man i hvert fald får lønkompensation inden 1. maj, er glædeligt.
Men jeg er ærlig talt noget uforstående over for, at ministeren synes, at det går stærkt med at udbetale kompensationen.
Det er jo ikke sådan, virksomhederne derude ser det.
Her tidligere i dag annoncerede jeg på min facebookprofil, at jeg ville have nogle spørgsmål til erhvervsministeren, og der var flere, der kom med eksempler på, at det ikke går særlig stærkt, bl.a. en virksomhed, som den 2. april har søgt om kompensation for tabt omsætning og stadig væk ikke har fået noget som helst.
Altså, hvornår kan de her virksomheder forvente at få udbetalinger?
Mattias Tesfaye (S), 2020-04-29:
Det er helt centralt, at alle dele af det danske samfund står sammen om at overholde sundhedsmyndighedernes retningslinjer.
Og det gælder også under de religiøse højtider.
Så ligesom kristne ikke kunne komme i kirke i påsken, kan ramadanen heller ikke fejres, sådan som muslimerne plejer at gøre det.
Familier kan ikke samles for at bryde fasten om aftenen, og man må nøjes med at fejre højtiden med dem, man bor sammen med, og ved hjælp af video og telefon og andre digitale hjælpemidler.
Indtil videre har både kirker og moskéer og synagoger været hjælpsomme og har bakket op omkring indsatsen mod covid-19, og det er jeg glad for.
For at sikre, at budskabet når helt ud, har jeg i sidste uge igangsat en kampagne med det formål at sikre, at sundhedsmyndighedernes retningslinjer bliver fulgt under ramadanen.
Jeg vil også sige, at normalt mener jeg egentlig, at myndighederne skal kommunikere på dansk, men i den her særlige situation må sundhedshensyn komme først, og derfor kommunikerer vi også på andre sprog.
Styrelsen for International Rekruttering og Integration har i samarbejde med Sundhedsstyrelsen og med inddragelse af en række civilsamfundsaktører udarbejdet nogle gode råd til, hvordan man kan holde ramadan og samtidig tage nogle hensyn til sundhedsmyndighedernes retningslinjer.
Derudover har jeg i samarbejde med boligministeren for efterhånden et stykke tid siden igangsat en oplysningsindsats målrettet udlændinge i Danmark, herunder særlig beboere i udsatte boligområder, så vi når ud til dem, hvis danskkundskaber ikke er så gode.
Det er alt sammen for at begrænse smitten.
Her er det nemlig helt centralt, at alle forstår både Sundhedsstyrelsens og politiets anbefalinger.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-04-29:
Tak, formand.
Hvilke særlige initiativer har ministeren taget eller agter ministeren at tage, for at den muslimske ramadan, der nu er i fuld gang, lever op til de retningslinjer, som regeringen har udstukket på grund af corona, bl.a. i forhold til afstand og antal personer forsamlet?
Simon Kollerup (S), 2020-04-29:
Men håbets lys skal forblive tændt, også for vores eksporterende erhverv i Danmark – det har vi en fælles opgave med og en fælles interesse i.
Jeg anholder bare, at det kommer til at lyde, som om der kun er indsatser for – og jeg siger endda kun i gåseøjne – 100 mio. kr.
Det er langt større, når man tæller det samlede volumen med til vores eksporterende erhverv, ikke mindst det her forhold, at produktionen i Danmark har været holdt åben.
At sætte værdi på det tror jeg vil ende med at blive et meget, meget stort tal.
Men når alt det er sagt, har ordføreren og jeg selv jo løbende rigtig god dialog om, hvad vi kan gøre, og jeg er sikker på, at vi kommer til at fortsætte drøftelserne om de eksportorienterede erhverv.