runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susie Jessen (DD), 2025-05-14:
Der står et biogasanlæg 2 km væk fra mig.
Det er jo et kæmpestort, og det lugter ærligt talt også lidt engang imellem.
Det, de siger, om, at det ikke lugter, er ikke helt rigtigt.
Det er vi for den sags skyld heller ikke, når det gælder solceller, hvis de bliver placeret et sted, hvor det giver mening i forhold til den lokale opbakning.
Det er jo det, der er min pointe her, altså at man tromler alt for mange områder i øjeblikket, fordi der netop ikke er den lokale opbakning.
Der er ikke den lokale borgerinddragelse, som jeg ville ønske der var, og det ville jeg bare ønske at man kunne tage lidt mere alvorligt herinde fra Folketingets side, for det kører skævt i øjeblikket.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-14:
Tak for det.
Nu er jeg også landmand ved siden af, og jeg går og kigger på det blomsterbrak og maltbyg, jeg har lavet i år.
Det ser rigtig, rigtig sølle ud.
Hvis du snakker med en landmand om vejret, er der jo ikke et normalt år mere.
Og den tørke, vi oplever lige nu, kommer til at ramme landmændene hårdt.
Derfor tror jeg også, der er mange landmænd i landdistrikterne, der bekymrer sig om klimaproblemerne.
Vi kan ikke løse dem i Danmark, men vi kan dog gøre, hvad vi kan.
Derfor vil jeg bare høre fru Susie Jessen: Står Danmarksdemokraterne virkelig bag de klimamål, vi har sat os i Danmark?
Susie Jessen (DD), 2025-05-14:
Vi mener, at der skal være sund fornuft i de klimamål, vi sætter os.
Vi vil gerne være med til at sætte solceller op; vi vil gerne have, at de ligger på tagene i stedet for, så de er til så lidt gene som overhovedet muligt for lokalbefolkningen.
Det er jo det, som vi rigtig gerne vil.
Når vi kan se, at der er en professor i energiplanlægning ved Aarhus Universitet, der siger, at tagarealerne hen ad vejen er rigelige til at dække de behov, vi har i forhold til solceller, så kan jeg da ikke forstå, at Venstre bliver ved med at skabe gode incitamenter til, at de her kæmpestore energianlæg skal ved med at blive opført, så vores landdistrikter bliver plastret til.
De her områder kæmper med rigtig meget i forvejen.
Jeg synes simpelt hen ikke, man skal blive ved med at give de her områder endnu større byrder, og de har allerede sat rigtig meget VE op, grøn energi, solceller, vindmøller op.
Hvorfor skal vi blive ved med at tryne dem og trække det ned over hovederne på dem?
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-14:
Vi trækker jo ikke noget ned over hovedet på nogen og tryner dem; det er op til det lokale selvstyre og den lokale selvbestemmelse at sikre det her.
Men jeg hører et nej: Danmarksdemokraterne bakker ikke op om de klimamål, vi har sat i Danmark.
Jeg fik jo ikke et ja, og så må det være et nej.
Så vil jeg bare høre, om fru Susie Jessen anerkender, at der er kommuner, der også gør det her, fordi de ser det som rigtig gode muligheder for at udvikle landdistrikterne og skabe nye arbejdspladser og nyt engagement derude, og at den dimension er lige så vigtig – og den gælder på tage og på landbrugsjord.
Men anerkender ordføreren, at det er det, der også sker?
Susie Jessen (DD), 2025-05-14:
Vi ser jo også, at de her grøn pulje-midler er noget, som alle i kommunen kan søge.
Så de her midler fra grøn pulje kan jo ende i en helt anden landsby end der, hvor VE'en egentlig sættes op, og kompensationerne flugter slet ikke med de huspriser, som jo falder meget på grund af VE-anlæg.
For lige nu går det jo slet ikke.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-14:
Jeg tror, at ordføreren sad og kiggede for meget på sin telefon, da jeg talte.
For den enighed, vi havde, gik fuldstændig hen over ordførerens hoved.
Jeg siger jo netop, at vi gerne vil have, at en større del af indkomsten fra den alternative energi tilfalder lokalområderne.
Jeg kom endda med et glimrende eksempel på et sted, hvor det kunne lade sig gøre.
Så vil vi i Alternativet gerne have, at den værditilførsel, der er via den alternative energi, i meget højere grad kommer landdistrikterne til gode.
Jeg er fuldstændig enig i, at hvis man havde gjort det, ville der være mange flere penge til udvikling i de distrikter, som ordføreren nævner.
Vi vil da også meget hellere have solceller op på tagene.
Det synes vi da.
Og jeg glæder mig over, at det er sket i 40 pct. af tilfældene sidste år.
Det er bare ikke nok.
Så jeg tror egentlig, at vi er mere enige, end ordføreren lige sidder og tænker.
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-14:
Ja, det kan jeg sagtens, og det har jeg også gjort et par gange før.
Årsagen til, at vi var med i aftalen på daværende tidspunkt, var netop, at når vi bygger nye solcelleparker, skal vi forpligte hinanden politisk på, at de skal ligge på de offentlige tage, og det er sådan set stadig væk det, vi mener – altså ikke ude i landdistrikterne, ikke ud på markerne, ikke på en måde, så vi udtager god landbrugsjord for i stedet at etablere solcelleparker.
Susie Jessen (DD), 2025-05-14:
Jo, men i aftalen står der jo det her med, at man skal hjælpe med at realisere store energiparker på land, altså opstille VE-anlæg i herregårdslandskaber.
Altså, der er jo alle mulige ting i den her aftale, der netop gør, at der bliver opstillet vedvarende energi-anlæg på land.
Det er derfor, jeg spørger, for det er det, der ligger i selve aftalen.
Det er jo ikke en aftale om tagflader.
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-14:
Jamen vores politik er fuldstændig klokkeklar: Vi vil ikke have, at der bliver udrullet de her kæmpestore solcelleparker på god landbrugsjord ude i lokalsamfund rundtomkring i vores landdistrikter.
Jeg bor selv i et landdistrikt, der om noget har været presset af en kæmpestor solcellepark.
Og der må vi bare sige, at vi i stedet for ønsker, at når vi skal udrulle nye solcelleanlæg, kommer de op på offentlige tage på offentlige bygninger; at de kommer op på hospitaler, på rådhuse, på skoler og den slags ting.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-14:
Jeg bed blot mærke i en enkelt ting, som ordføreren sagde.
Han nævnte nemlig Sydafrika.
Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget var faktisk på studietur i Sydafrika, og derfor vil jeg lige rette en ting, der ikke er helt sand – hvis jeg må have lov at sige det ligeud.
Man bygger ikke en masse nye kulkraftværker i Sydafrika.
Det har de simpelt hen ikke råd til.
Så det, de kigger på i øjeblikket, er faktisk at opsætte vedvarende energi, særlig vindmøller, fordi det er langt billigere for dem og det er langt mere stabilt end de kulkraftværker, som de har.
Så de står over for en kæmpestor forandring i Sydafrika, hvor det netop ikke er kul, de kommer til at satse på.
Det kan de i øvrigt heller ikke, for forbruget af kul på verdensmarkedet er faldet, så de kan heller ikke afsætte det.
Der er ikke så stor forretning i det for dem mere.
Så det var blot for lige at korrigere en misforståelse.
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-14:
Det er på ingen som helst måde en misforståelse.
Der må jeg så vælge at rette ordføreren.
Den allerstørste forsyningskæde i hele Sydafrika bliver drevet af kul.
Nu taler ordføreren om, at de prøver at investere i vindmøller og forskellige andre ting, og der må jeg bare lige sige, at det bl.a. er os danske skatteborgere, der betaler for, at de gør det, fordi de jo får så massiv EU-støtte til at prøve at omdanne deres kulkraftværker og i stedet etablere de ting.
Dina Raabjerg (KF), 2025-05-14:
Jamen det er vi da overhovedet ikke uenige om.
Sydafrika er jo en af topudlederne af CO 2 i verden.
For det gør man ikke.
Så synes jeg faktisk, at ordføreren skylder at fortælle noget om den her massive EU-støtte, for den kender jeg ikke til.
Jeg synes, det er en lidt gratis omgang, ordføreren kommer med her.
Nick Zimmermann (DF), 2025-05-14:
Jeg må alligevel sige, at det nok overrasker mig en lille smule, hvis ikke klimaordføreren fra Det Konservative Folkeparti er klar over, at vi via EU betaler rigtig mange udviklingsmidler til bl.a. grøn omstilling i forskellige tredjelande.
Det kan jeg i hvert fald fortælle at vi gør.
Torsten Gejl (ALT), 2025-05-14:
Tak, formand.
Det sidste, vi vil, er at stoppe for udrulningen af statslige energiparker eller energiparker i det hele taget som følge af en aftale, vi selv er med i.
Altså, det giver ingen mening.
Hvis man skal skabe en bevægelse inden for området, vil vi gerne skabe en bevægelse, der sikrer større lokal indtjening i forhold til energiparkerne.
Mange steder på landet er der ikke mange indtægtskilder.
Den vedvarende energi er faktisk en indtægtskilde, som man kan få mere ud af rundtomkring.
Vi har altid arbejdet for, at lokalbefolkningen får større del i den indtjening, der er ved den vedvarende energi, end det er tilfældet.
Vores supereksempel er fra Hvide Sande, hvor borgerne, banken og kommunen i fællesskab opsatte to store vindmøller, og se nu den vækst og næring, der opstår omkring sådan et par møller, når man sikrer skolen, man sikrer plejehjemmet og man sikrer de institutioner, som vi skal have, for at landdistrikterne ikke bliver affolket.
Det betyder, at brugsen også bliver der.
Det betyder, at småhåndværkerne også bliver der.
Vi skal give lokalsamfundet mulighed for en større del af kagen, for de har ikke mange ressourcer derude.
Det er en af de bevægelser, vi gerne vil skabe i Alternativet.
Vi er tilfredse med den her lov, vi er ved at lave.
Vi synes, at det er fint, at det er det lokale selvstyre, der bestemmer, om de vil have det eller ej.
Så Alternativet kunne ikke drømme om at stemme for det her beslutningsforslag.
Tak, formand.
Susie Jessen (DD), 2025-05-14:
Tak for talen.
Hvis ordføreren havde ret, ville Ringkøbing-Skjern Kommune, Lemvig Kommune og Thisted Kommune jo simpelt hen være dyppet i guld.
Det er jo helt vildt at opstille det på den måde og sige, at den her grønne energi bliver sat op i områder, der virkelig vokser med udviklingen.
Nej, det hjælper bestemt ikke lokalsamfundene at få de her VE-anlæg, for de medvirker også til fraflytning, fordi folk ikke vil bo i de her områder.
Jeg troede, at der var en flig af håb, da Alternativets leder, Franciska Rosenkilde, så et billede i Jyllands-Posten, altså blev præsenteret for et billede fra Perbøl med masser af grøn energi.
Hun sagde, at det så helt vildt ud, og så sagde hun: Det er da langt bedre at sætte solcellerne op i byerne, på industribygninger og rundt om de store byer.
Men det er jo ikke det, som ordføreren siger i dag, så nu er jeg ærlig talt ret forvirret.
Altså, hvad mener Alternativet i det hele taget?
Jeg har brugt ufattelige mængder timer på at prøve at få ud af vores landdistriktsminister, hvad det her skaber af arbejdspladser.
Jeg kan simpelt hen ikke få et svar.
Jeg kan ikke få et svar på det, og det er jo, fordi man ikke ved det.
Man har heller ikke taget højde for, når de her kæmpestore anlæg kommer i de her lokalsamfund, hvad det så i det hele taget betyder for fraflytningen fra kommunen.
Det kan jo være, der er nogle, der ikke har lyst til at bo omgivet af sorte jernmarker i den ene og den anden ende.
Det ville jeg da ikke have lyst til selv.
Jeg er da flyttet på landet er en grund.
Christian Friis Bach (V), 2025-05-14:
Mange tak for det.
Jeg vil starte med sige, at jeg står her på vegne af fru Anni Matthiesen, som er børne- og undervisningsordfører i Venstre, så det er ikke, fordi jeg har fået endnu et ordførerskab.
Men tak til fru Lotte Rod og Radikale for at slå et slag for at løfte kvaliteten i folkeskolen.
Det ved jeg ligger ordføreren meget nært, og jeg vil også gerne udtrykke min respekt for fru Lotte Rods store engagement i at skabe en bedre folkeskole; tak for det.
Men den intention deler vi også i regeringen, og med folkeskolens kvalitetsprogram sikrer vi et markant løft af folkeskolen i en aftale, som Radikale Venstre jo også med i: timebank, opkvalificeringspulje, styrkelse af PPR, juniormesterlære, ja, der er mange gode eksempler på initiativer, der kommer til at gøre en forskel ude på skolerne.
Og de er finansieret krone for krone, og det er jo, bliver jeg nødt til at sige med beklagelse, i modsætning til det forslag, vi står med her, som vil koste 4,7 mia. kr., og den finansiering, der ligger, kan ikke gennemføres i det her Folketing.
Det er jo et svimlende beløb, og vi kunne også godt tænke os at investere mere i en række sager, men vi står over for nogle meget store investeringer i Danmarks sikkerhed og grønne løsninger.
Derfor ser vi ikke en mulighed for at løfte finansieringen af folkeskolen med 4,7 mia. kr.
Derudover er forslaget jo også bundet til en bestemt model for at sikre større inklusion, nemlig flere medarbejdere i de enkelte klasser – en ekstra lærer eller pædagog.
Det er jo en grundlæggende pointe også fra os, at vi håber, at det er en opgave, som kommunerne skal tage på sig og løse med respekt for det kommunale selvstyre.
Men vi skal huske på, at de fleste børn og unge i folkeskolen faktisk trives.
Det er jo en af konklusionerne fra Trivselskommissionens arbejde.
Grundlæggende fungerer skolen godt, og den pointe kan jeg ikke understrege nok, for vi skal huske det fulde billede.
Vi ved godt, at der er elever med store udfordringer.
Det tager vi meget alvorligt.
Men nu har vi sikret et løft af almenområdet, hvilket er fuldstændig afgørende, også med henblik på at forebygge, at børn og unge ender i en gruppe, som mistrives.
Og snart vil ekspertgruppen komme med anbefalinger, der kan hjælpe os med at målrette initiativer til den gruppe af børn og unge, som ikke har det godt nok.
Så der er sat et arbejde i gang.
Men der skal findes lokale løsninger.
Vi skal først og fremmest finde pengene.
På den baggrund kan vi ikke støtte forslaget.
Tak for ordet.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-14:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, at ordføreren sagde, at Radikale Venstres finansiering ikke kan gennemøres i det her Folketing.
Det er ikke, fordi vi i SF er enige i den finansiering, der ligger, men jeg synes bare, det lidt blev en cirkelslutning.
For den kan jo ikke gennemføres, fordi regeringen ikke bakker op om den finansiering.
Er det ikke rigtigt, ordfører?
Christian Friis Bach (V), 2025-05-14:
Det er fuldstændig rigtigt, men det er vi så heller ikke enige om.
Der er en del andre partier, der heller ikke bakker op om den her finansiering.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-14:
Tak for ordet, formand, og tak til Radikale Venstre for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Vi har mange dygtige lærere, vi har gode pædagoger, og der er mange glade børn.
Men folkeskolen er også voldsomt udfordret.
Skolernes økonomi er presset.
Besparelser efter besparelser har ramt hverdagen i klasselokalerne hårdt, og der er ikke penge nok til at give børnene den støtte, de har behov for, i forhold til at give flere timer med to lærere eller en lærer og en pædagog, når man kan se, at der er behov for det i en klasse.
Jeg har på det seneste været rundt og besøge en række skoler, og der er kun engagerede lærere og skoleledere, som gerne vil det bedste for børnene.
Men de støder på rammerne og ressourcerne og mener ikke, at de har mulighed for faktisk at hjælpe de børn, der skal hjælpes.
Samtidig får skolerne lige nu at vide, at der skal inkluderes flere, at flere børn fra specialtilbud skal rummes i folkeskolen, men at det skal være inden for den samme økonomiske ramme som i dag.
Samtidig med det er mange skoler nedslidte; de har gamle lokaler og har ikke lokaler, der er indrettet til at kunne rumme børn med f.eks. med svær autisme, eller børn, der har behov for at kunne trække sig i en periode.
Flere forældre vælger folkeskolen fra og vælger en privatskole til, og det er en negativ spiral, som kræver stor politisk opmærksomhed og også nogle store ambitioner for folkeskolen.
Så tak til Radikale Venstre for også at sætte det til debat i dag.
Jeg har nogle gange oplevelsen af, at alvoren ikke helt er sunket ind på Christiansborg.
Vi er i SF meget enige i intentionen i beslutningsforslaget her.
Der er brug for et løft af folkeskolen, og noget af det, lærerne selv peger på som det vigtigste, er flere timer med flere voksne i klassen, tolærerordninger eller en lærer og en pædagog sammen, så man kan se det enkelte barn og hjælpe dem i tide, før problemerne vokser sig store.
Det giver både tid til faglighed, og det giver tid til de afgørende relationer, som virkelig kan løfte et barn.
Vi er helt enige i, at det er noget af det vigtigste, og det haster.
Mistrivslen blandt børn stiger.
Flere har skolevægring, og fraværet vokser i vores folkeskole, og det er ikke børnene, der er noget galt med; det er skolens rammer.
Men vi er ikke enige i den finansiering, der ligger i Radikale Venstres 2030-plan.
Radikale Venstre foreslår bl.a. at finde pengene ved at afskaffe pensionsordninger for nedslidte, og det kan vi i SF ikke bakke op om.
Vi mener, at en prioritering af folkeskolen skal ske ved, at dem, der har mest, og dem, der har fået flest skattelettelser, skal bidrage til fællesskabet.
Vi står klar til at tage ansvar for en folkeskole, hvor alle børn har mulighed for at lykkes.
Det kræver en investering i rammerne.
Tak for ordet.
Lotte Rod (RV), 2025-05-14:
Det er ærgerligt, at SF ikke vil støtte at få markant flere lærere i skolen.
Derfor vil jeg bare spørge SF, fordi vi har sådan et godt samarbejde om skolen, hvad der egentlig, når det så virkelig gælder og vi måske skal forhandle en ny regering, er førsteprioriteten for SF.
Er det børnenes skole, eller er det de ældre?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-14:
Vil vil gerne støtte, at der kommer flere lærere i skolen, og vi vil også gerne prioritere det økonomisk.
Vi havde sidste sommer selv et forslag om et Apolloprogram, som sætter rigtig mange milliarder af til børns trivsel.
Men vi laver ikke den opdeling, som Radikale Venstre laver, altså at det enten er børnene og de unge eller det er de ældre.
Vi mener faktisk, at den opdeling og den finansiering, der er i vores samfund, er, om vi har råd til at investere i vores fælles velfærdssamfund, eller om vi bare hver især bliver rigere derhjemme, og det er derfor, jeg siger, at den finansiering, som Radikale Venstre peger på, ikke er den, vi mener er solidarisk og social.
Vi mener, at den offentlige velfærd skal følge med, når vi hver især er blevet rigere derhjemme, og det kræver, at man ikke giver flere skattelettelser, men at man i stedet kigger på skatten.
Men vi er meget med på det at prioritere børn og unge.
Vi kom sidste år med et stort udspil, der gjorde det, og vi kommer nok også med noget i år, som i prioriteringsrammen ligner det her.
Lotte Rod (RV), 2025-05-14:
Men det er jo en prioritering.
For vi kan jo kun bruge pengene én gang, og nu har vi som Folketing i årevis prioriteret pengene til de ældre, og det er derfor, jeg spørger SF til, hvad der, når det virkelig kommer til at gælde, så er førsteprioriteten for SF.
Vil man prioritere børnene, eller vil man, som har gjort det så mange gange før, igen prioritere de ældre?
Sigurd Agersnap (SF), 2025-05-14:
Nej, det her bliver lidt en flad diskussion.
Politik er en prioritering, men politik er ikke bare en prioritering mellem børn og ældre.
Politik kan også godt være en prioritering mellem vores velfærdssamfund og det at dele skattelettelser ud, og det er i spørgsmålet om at dele skattelettelser ud, vi og Radikale Venstre grundlæggende ser forskelligt på det.
Vi mener ikke, at det er de ældre, som har været længst tid på arbejdsmarkedet, der skal betale for, at vi investerer i vores børn og unge.
Men vi mener, at vi skal investere i vores børn og unge, og det skal vi gøre, ved at nogle af de største skattelettelser bliver rullet tilbage.
Sara Emil Baaring (S), 2025-05-14:
Vi sender bestemt ikke elever ud af klassen.
Vi har netop med den aftale om folkeskolens kvalitetsprogram lavet den her timebank, så der bliver lokal mulighed for den enkelte lærer for at kunne gå ind i den enkelte klasse og tilrettelægge undervisningen, så det passer til den elevgruppe, man har.
Det kan være, at man kan skrue ned for noget og op for noget andet.
Det kan være, at man har brug for uddannelse.
Det kan være, at man har brug for noget i forbindelse med indretning.
Vi skal ikke herindefra sige, hvad det er, og pege på, hvad det lige præcis er, der virker i den enkelte klasse.
Det tror jeg faktisk på at lærerne med deres faglighed godt kan gøre selv.
Lotte Rod (RV), 2025-05-14:
Men hvorfor er Socialdemokratiet ikke mere optaget af at få flere lærere i skolen?
Altså, hvorfor er det, at Socialdemokratiet vælger at ville sende de sårbare børn ud af klassen, når vi ved, at der bare vil være flere, der så bliver skubbet ud af fællesskabet, i stedet for at prioritere at have de lærere og pædagoger, der skal til, for at kunne støtte børnene?
Tak for det.
Jeg elsker folkeskolen.
Jeg er stolt over at leve i Danmark, og jeg er taknemlig for, at det er lige her, mine børn vokser op.
Den danske skole er det sted i hele verden, hvor jeg allerhelst vil have mine børn.
Vi står på stolte traditioner.
Vi har dygtige lærere.
Vi har mange smukke bygninger.
Vi har fede børnebøger.
Vi har årtiers erfaringer med at give børn medbestemmelse og give dem store oplevelser med teater, koncerter, lejrskole og museumsbesøg.
Jeg vil folkeskolen, og jeg vil have, at den skal være god.
Jeg vil have lærere, der brænder for deres fag, og som har tid og frihed til at lave levende undervisning med store armbevægelser og skæve påfund.
Lærere skal have god tid til at forberede sig og gode muligheder for at bruge mange forskellige materialer i undervisningen og give eleverne mange forskellige oplevelser.
Jeg vil have en skole med overskud.
Væk med død skærmundervisning og skiftende vikarer.
Vi er så mange forældre i Danmark, som vil folkeskolens ideal om at sikre alle børn en lige chance og gode fællesskaber med børn, som ikke lige ligner os selv.
Men vi vil som forældre også give vores børn de bedste muligheder, og for mange forældre er ved at miste tilliden til, at folkeskolen kan det.
Lige nu, mens vi er her i Folketingssalen, er der 16.000 forældre – 16.000 forældre! – som ikke kan gå på arbejde, fordi deres børn har det så skidt, at de ikke kan komme i skole.
For dem er skoletasken fyldt med bekymringer i stedet for med madpakker og penalhus.
Og det er jo os her i Folketingssalen, der kan tage den byrde af børnenes og af forældrenes skuldre.
For det er jo ikke børnene, der er problemet.
Det kan ikke være rigtigt, at flere og flere små Pippi Langstrømper og Emil fra Lønneberg skal have piller for at gå i skole.
Vi skal lave en skole, som er god for alle børn, og det kræver, at der er flere lærere og pædagoger.
Mattias Tesfaye (S), 2025-05-14:
Tak til Radikale Venstre for at fremsætte beslutningsforslag B 164.
Det er et forslag, der går ud på at afskaffe efterlønnen, at afskaffe Arnepensionen, at afskaffe seniorjobordningen, at hæve en masse afgifter dramatisk, at afskaffe varmechecken og en række andre ordninger og til gengæld tilføre folkeskolen en ekstra lærer eller pædagog i halvdelen af alle timer.
Jeg deler som alle målet om at skabe en folkeskole, som kan mere for flere elever, som fremmer inklusionen, og som forebygger skolevægring, men jeg er uenig i, hvem der skal betale regningen for De Radikales ønsker.
Jeg er til gengæld glad for, at vi uden at forringe vilkårene for vores ældre medborgere, for seniorer, uden at øge afgifterne, som vi ved vender den tunge ende nedad, er lykkedes med at prioritere et betydeligt økonomisk løft af folkeskolen.
Konkret er det 740 mio. kr. årligt til nye indsatser, som skal styrke folkeskolen.
Jeg er også glad for, at der bliver skruet ned for den centrale styring, så skolerne får bedre mulighed for at planlægge skoledagen efter lokale behov.
Hvis vi skal have en folkeskole, der er god for alle elever, skal vi nemlig lægge mere ansvar og flere beslutninger ud lokalt.
Med den aftale, der er indgået i folkeskoleforligskredsen, afskaffes den understøttende undervisning.
Størstedelen af de ressourcer, der bliver frigivet på den måde, skal fremover indgå i skolens timebank, som skoler og kommuner kan prioritere lokalt.
Skoler og kommuner kan anvende timebanken til indsatser, der styrker kvaliteten i undervisningen.
Her er jeg helt enig i, at tovoksenordninger er oplagt.
Skolens timebank udgør ca. 2,7 mia. kr. årligt, når den er fuldt indfaset.
Alt det synes jeg er finansieret socialt ansvarligt.
Jeg tror på, at finde balancerne mellem generationerne.
Jeg tror, det er mere vigtigt end at få bygget nogle modsætninger op mellem børn og deres bedsteforældre.
Og med de ord vil vi gerne stemme nej og afvise det og kan ikke anbefale forslaget.