runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Thiesen (DF), 2025-03-11:
Jeg er grundlæggende meget, meget enig i det, ministeren siger.
Som en, der selv har haft det tæt inde på livet – vi har generelt i vores parti flere, der har haft partnerdrab og partnervold tæt inde på livet – så vil jeg sige, at det er noget, vi skal tage ekstremt alvorligt, og derfor kan vi selvfølgelig heller ikke bakke op om, at man giver en eller anden strafrabat, som der lægges op til her.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren om det, som nævnes i beslutningsforslaget, for jeg skal være ærlig og sige, at det faktisk kom bag på mig, at der simpelt hen er en ordning, hvor man får rabat, hvis man eksempelvis laver incest.
Der er et eksempel på det.
Det er en forsøgsordning tilbage fra 2001, som blev indført med finansloven, og som domstolene tilsyneladende stadig bruger, hvor man får en betinget dom for incest, hvis man indgår i et behandlingsforløb.
Er det noget, som ministeren kunne tænke sig at lave om på?
For jeg må indrømme, at det var jeg nærmest ved at falde ned af stolen over.
Altså, når man begår det, som jeg næsten vil sige er den værst tænkelige forbrydelse ud over tillidsbruddet, nemlig overgrebet mod et barn og endda et barn, som er i ens eget hjem, så må jeg indrømme, at jeg ikke har nogen sympati for sådan en person.
Har ministeren tænkt sig at få ændret den ordning?
Preben Bang Henriksen (V), 2025-03-11:
Man kan jo altså blive dømt til at gå i behandling.
Det står i straffelovens § 57, nr. 6, tror jeg nok.
Men ud over de tilfælde dér vil jeg mene, at en behandling nok kun har effekt, hvis man ligesom er motiveret for det.
Altså, det svarer lidt til at sende mig på et latinkursus; det hjælper heller ikke ret meget, hvis jeg ikke er motiveret for det.
Så som udgangspunkt bør det være frivilligt, men der er jo så også mulighed for, at man kan blive tvunget til det, ja.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-11:
Jeg vil bare spørge, om Venstre synes, at det skal være frivilligt at gå i behandling.
Preben Bang Henriksen (V), 2025-03-11:
Tak for det.
Det forslag, som vi drøfter i dag, er et forslag, der, og jeg citerer, skal gøre det nemmere at idømme voldelige partnere, uanset om det er fysisk eller psykisk vold, en straf med vilkår om behandling.
Nu kan det være lidt svært at rubricere diskussionen, men jeg læser det sådan, at det her er et vilkår efter straffelovens § 57 for en betinget dom – du skal ikke i fængsel i, Jensen, hvis du underkaster dig den og den behandlingsform.
Det er der sådan set hjemmel til i dag, og jeg forstår forslaget – det er muligt, at jeg misforstår det – på den måde, at der skal være flere, der dømmes til at deltage i den her behandling.
Det kan man jo mene om, hvad man vil.
Jeg skal ikke bruge tid på at gentage det, som både ministeren og foregående ordførere har sagt omkring behandling uden for fængslet og behandling i fængslet, men jeg skal bare henvise til, at der allerede har været udarbejdet en handlingsplan fra regeringens side – en handlingsplan fra juni 2023, der skal implementeres senest i 2026.
Meget af det er implementeret.
Der er en masse udmærkede forslag her, som jeg er helt sikker på til dels i hvert fald råder bod på det, som forslagsstilleren ønsker sig.
Vi har vedtaget en straffelov, der nu også dømmer for psykisk vold, vi har haft stalking oppe at vende med ubetinget fængselsstraf, vi har haft fodlænke og omvendt fodlænke, bl.a. på forslagsstillerens glimrende foranledning.
Så jeg synes nok, at der foregår et kraftigt arbejde på det her område.
Sidst, men ikke mindst, og det er nok det vigtigste, kan jeg sige, at dem, der gør sig skyldige i partnervold, står til en meget streng straf.
Så på det foreliggende grundlag vil jeg sige, at regeringens arbejde er meget solidt på området, og der foreligger allerede en handlingsplan på det her område.
Peter Hummelgaard (S), 2025-03-11:
Igen vil jeg sige, at jeg ikke betragter behandling, hvad det her angår, som en straf, og derfor skal det heller ikke udmåles som en del af straffen, apropos diskussionen før omkring strafrabat.
Jeg vil gerne straffe bl.a. partnervold og i øvrigt også vold mod børn hårdere, end det bliver i dag.
Men jeg mener, at de her behandlingstilbud er gode tilbud.
Jeg vil gerne have det bredt ud, men jeg lytter altså også til de psykologer og de organisationer, der arbejder med det, og som siger, at for overhovedet at få voldsudøverne et sted hen, hvor man bryder den onde cirkel, skal det være drevet af en lyst og en egenmotivation til at ville ændre sit liv.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-11:
Som jeg forstår de tal, er der flere på vej i behandling, og det vil sige, at man ikke kan gøre de tal op på den måde.
For de er, som jeg forstår det, gjort op fra årsskiftet, og der er flere på vej i behandling.
Så jeg tror, det, vi kan glæde os over, er, at vi jo heldigvis vil se flere folk i behandling – flere, som forhåbentlig får de værktøjer, der gør, at de ikke begår vold mod deres partner igen.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-11:
Jeg synes bare ikke, at der er ret mange i behandling.
Altså, der var 168 dømte i 2024, og der var 41 i behandling.
Der var en, der i går sendte mig en udskrift af en dom, som handler om voldsbehandling, og der står i dommen: Tiltalte skal være 1 år under tilsyn af kriminalforsorgen og skal, hvis kriminalforsorgen finder det fornødent efter deres nærmere bestemmelse, i denne periode undergive sig ambulant behandling.
Altså, det er frivilligt – eller hvis kriminalforsorgen skønner det.
Hvilket signal tror ordføreren det sender til ofrene, at man måske skal i behandling?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-11:
Husker jeg forkert, hvis den sidste del af det, som ordføreren taler om, er en aftale, som ordføreren også selv er med i, og som vi har forhandlet?
Det er jo, fordi vi lytter til dem, der arbejder med det her, og som har gjort sig erfaringerne.
Nu siger ordføreren, at der ikke bliver gjort noget.
Det passer jo ikke.
Nu har jeg listet de mange forskellige initiativer op, der er blevet gjort for at modvirke og modarbejde partnervold.
Der er vedtaget 26 initiativer i en handleplan; 25 af dem er blevet etableret, og de første erfaringer med at bekæmpe fænomenet partnervold er jo heldigvis gode.
Vi kan se, at langt de fleste af dem, der kommer i behandling, næsten ni og ti ud af dem, ikke begår ny voldskriminalitet, og det er rigtig, rigtig godt.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-11:
Det er, fordi jeg stadig væk undrer mig over, at det skal være frivilligt, og at man skal være motiveret her.
Altså, vi taler om vold, som påvirker familier virkelig, virkelig negativt.
Vi taler om udøvere, som igen og igen kan kaste sig over nye samlevere og nye ægtefæller, nye familier, som de så splitter ad.
Hvad er egentlig forskellen på det her og de forældrepålæg, som jeg husker Socialdemokraterne har været meget glade for at lave i socialt udsatte familier, hvor man skal gøre et eller andet i forhold til sine børn, og hvis man ikke gør det, bliver man trukket i sine ydelser?
Det vil sige at tro på, at man i hvert fald ikke behøver at være motiveret, men skal tvinges til noget
Hvorfor er det en god idé, mens det her ikke er en god idé?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-11:
Tak for det, formand.
Partnervold ødelægger for mange liv.
Det gør det for rigtig mange voksne, men det gør det også for rigtig mange børn.
For partnervold er mere end vold.
Det er vold, der ofte river det trygge hjem fra hinanden – hjemmet, hvor der ellers bør være tryghed, men som pludselig kan blive forvandlet til en krigszone, hvor kroppen konstant er i beredskab.
Når det er sagt, kan vi ikke støtte det her forslag, og det er, som jeg sagde, ikke, fordi vi ikke synes, det er vigtigt, men fordi, som ministeren har sagt, at der allerede er andre initiativer.
Beslutningsforslaget lægger så op til at lave en forsøgsordning med en behandlingsdom for kriminelle, der udøver partnervold.
Og som der er blevet sagt og det også allerede er blevet debatteret, er der allerede eksisterende tilbud i kriminalforsorgen med positive erfaringer, hvor frivillig behandling spiller en central rolle.
Det er en ordning, der tager udgangspunkt i motivation, og at det skal virke.
Vi mener, at det er den rette måde at håndtere det her problem på, og derfor bakker vi ikke op om beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-03-11:
Så kan der også være en anden problematik, som ikke handler om decideret ulovligheder, men om man synes moralsk og politisk, at der må komme udenlandske penge ind i danske religiøse samfund, anerkendte eller ej.
Det er jeg personligt meget kritisk over for, ligesom jeg og de fleste andre også er meget kritiske over for, at udenlandske penge heller ikke hører hjemme i dansk politik.
Der har Liberal Alliance så et andet standpunkt, end de fleste af os andre har.
Men jeg synes egentlig, at det er lidt den samme diskussion.
Det handler om, hvad det er for en samfundsudvikling, vi i Danmark vil have.
Morten Bødskov (S), 2025-03-11:
Jeg er fuldstændig enig med SF's spørger fru Lisbeth Bech-Nielsen.
Det her er et problem, det er der ingen som helst tvivl om.
Det er også derfor, at myndigheder har skærpet fokus på området.
Som jeg også sagde til forslagsstillerens kollega under debatten i Folketingssalen, har politi, efterretningstjeneste og andre myndigheder jo selvfølgelig et syn på det her område.
Så det handler jo mere om efterforskningsdelen af sagen, hvis der bliver begået kriminalitet, så jeg føler mig ret overbevist om – ikke mindst med den debat, der har været om de her moskeers rolle i det danske samfund – at der er meget fokus på dem.
Jeg er helt enig i, at der er og sagtens kan være problemer, men det hører så hjemme hos de myndigheder, som kigger på det, og det er jo bl.a. politi og efterretningstjeneste.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-03-11:
Jeg anerkender til gengæld, at ministeren har ret i, at det ikke hører hjemme her, men jeg tror måske, at forvirringen opstår, fordi det jo rent faktisk godt kan bruges til hvidvask og til andre formål, f.eks. terrorfinansiering eller andet.
Så selv om det skal reguleres på hr. Morten Dahlins ressortområde som kirkeminister, vil erhvervsministeren så anerkende, at der kan være et hvidvaskproblem, fordi der ikke er den her grænse for donationer, hvis vi lige hæver os op over det tekniske uden at forpligte regeringen på noget, og at der faktisk indirekte kan være et hvidvaskproblem, selv om det hører under et andet ressort og en anden lovgivning?
Morten Bødskov (S), 2025-03-11:
Det har stadig ikke noget med hvidvasklovgivningen at gøre, og det er det, der er det centrale.
Forslaget bygger på en forkert præmis, og det forsøgte jeg at forklare spørgerens kollega fru Pernille Vermund for ikke så længe siden her i Folketingssalen.
Det er helt fair og helt fint, at man gerne vil diskutere det her.
Der er jo ingen som helst tvivl om, at der er et problem, vi skal have gjort noget ved.
Det er også derfor, at min kollega ministeren for byer og landdistrikter og kirkeministeren kigger på området i øjeblikket og faktisk netop har haft et lovforslag i høring.
Så diskussionen om det må man tage med min kollega.
Jeg tror, det er bedst, at jeg holder mig til det, jeg rent faktisk har ansvaret for, nemlig hvidvasklovgivningen.
Der er jeg glad for, vi så er kommet til den konklusion, at forslaget ikke hører til her.
Derfor må man jo prøve at tage den diskussion, som regeringen også lægger op til i forbindelse med det lovforslag, som netop har været i høring, og som er blevet sendt i høring af min gode kollega hr. Morten Dahlin i By-, Land- og Kirkeministeriet.
Derfor tænker jeg, at man tager diskussionen der.
Det hører til i trossamfundsloven, og det er der, hvor de der spørgsmål er til diskussion, og regeringen har sagt, at vi også er åbne over for at se på yderligere spørgsmål, hvis der er behov.
Carl Andersen (LA), 2025-03-11:
Tusind tak til ministeren for at møde op i salen i dag.
Vi indrømmer gerne, at det kan stå tydeligere i resuméet, hvad forslaget omhandler, men i begrundelsen til forslaget synes jeg, vi gør det meget klart, at intentionen netop er at sikre, at trossamfund ikke skal kunne modtage kontanter over 15.000 kr.
I de svar, vi har fået, bl.a. fra Justitsministeriet, står der, at da religiøse trossamfund generelt ikke har nogen erhvervsmæssige aktiviteter, er det muligt for dem f.eks. at modtage donationer over de 15.000 kr.
Er regeringen villig til at kigge på at lave et decideret forbud mod, at trossamfund ikke kan modtage over 15.000 kr. kontant, og hvis man vil give over 15.000 kr. kontant til et trossamfund, skal det være via en bankoverførsel, MobilePay eller andre former for digitale overførsler, så der er kontrol over, hvor pengene kommer fra?
Morten Bødskov (S), 2025-03-11:
Tak for det, formand, og tak for ordet.
Som der lige er blevet redegjort for, ønsker forslagsstillerne, altså Liberal Alliance, at skabe mere gennemsigtighed i donationer til trossamfund, så kontanter ikke misbruges til ulovlige formål.
Det er selvfølgelig en dagsorden, som regeringen bakker fuldstændig op om.
Vi må aldrig acceptere, at økonomiske transaktioner, også via moskéer eller andre religiøse institutioner, misbruges f.eks. til terrorfinansiering eller til at udbrede fremmede regimers interesser i Danmark.
Det er også derfor, der bliver slået, og vi skal slå benhårdt ned på aktiviteter, der truer vores sikkerhed, demokrati og værdier.
Intentionen i forslaget er altså god, men der er en hel grundlæggende misforståelse i forslaget og en hel grundlæggende misforståelse af den nuværende lovgivning i forslaget.
Det påpegede jeg også over for fru Pernille Vermund fra Liberal Alliance her i salen den 29. januar, men vi tager selvfølgelig gerne en runde mere om det selv samme forslag.
Forslaget bygger på en forkert præmis om, at trossamfund er undtaget fra hvidvasklovens kontantforbud.
Det er forkert.
Det er de ikke.
Trossamfund er omfattede af kontantforbuddet i hvidvaskloven på lige fod med virksomheder og andre foreninger.
Kontantforbuddet gælder for erhvervsaktiviteter, som forslagsstilleren rigtignok også sagde.
Hvis et trossamfund f.eks. sælger ydelser eller produkter på kommercielle vilkår, gælder kontantforbuddet selvfølgelig.
Der er ingen særregler eller smuthuller, der giver trossamfund lov til at omgå kontantforbuddet.
For intentionen med forslaget er jo at regulere donationer, men donationer reguleres slet ikke i hvidvaskloven, for en donation er jo ikke en handel, hvor der bliver udvekslet en vare eller en ydelse mod betaling.
Hvad er en donation?
Det er et frivilligt bidrag for at støtte et bestemt formål, og derfor skal vi så at sige se et andet sted hen.
Reglerne for donationer til anerkendte trossamfund og kravene til indberetningerne er fastsat i trossamfundsloven, der hører under By-, Land- og Kirkeministeriet.
Hvis donationen over 20.000 kr. er fra en enkeltperson, markeres den som anonym.
Ved donationer over 20.000 kr. fra en virksomhed eller en organisation skal det fremgå, hvem der giver pengene ved at angive navn, adresse og land.
Regeringen er allerede i gang med at skærpe reglerne.
By-, Land- og Kirkeministeriet har netop afsluttet en høring af et lovforslag, der strammer kravene til økonomisk indberetning og finansiering af anerkendte trossamfund.
Forslaget vil bl.a. stille nye krav til gennemsigtighed i forhold til udenlandsk finansiering af religiøse forkyndere i Danmark.
Hvis der er behov for yderligere stramninger, er regeringen åben for den diskussion, men det skal ske i den rette lovgivning, og det er ikke hvidvaskloven.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte forslaget.
Carl Andersen (LA), 2025-03-11:
Så har ministeren misforstået mig, for vi er ikke enige om, at det ikke hører til under ministerens ressort.
Det, vi ønsker, er at lave et forbud mod, at man kan modtage kontanter over 15.000 kr.
Det vil man jo godt kunne gøre ved at skrive det ind i hvidvasklovens § 5.
For trossamfundsloven, som den anden Morten arbejder med, regulerer jo kun anerkendte trossamfund.
Vi ønsker ikke, at det kun skal være anerkendte trossamfund, der får et kontantforbud på 15.000 kr.
Det skal være alle trossamfund i Danmark, så også Grimhøjmoskéen i Aarhus ikke kan modtage 50.000 kr. kontant i en kuvert.
Mange tak, formand.
Formålet med beslutningsforslag B 105 er at stramme reglerne for modtagelse af kontanter til danske trossamfund.
Vi mener, at trossamfund skal underlægges kontantforbuddet på 15.000 kr. Liberal Alliance synes, det er vigtigt, at der er en høj grad af transparens, når det kommer til finansiering af vores trossamfund, særlig med tanke på, at vi de senere år har oplevet, at særlig en række islamiske trossamfund har forbindelse til fjendtlige regimer, som grundlæggende ikke vil os det godt.
I dag kan man lave en kontant donation på 38.000 kr. til Imam Ali Moskeen i København helt lovligt, men man kan ikke betale kontant for sin datters konfirmation på Kolvig i Ribe
til 16.000 kr.
Jeg ved godt, hvor der er størst sandsynlighed for samfundsundergravende virksomhed i de to scenarier.
Jævnfør gældende lovgivning er kontantreglen målrettet erhvervsaktivitet.
Trossamfund har som udgangspunkt ikke erhvervsmæssige formål, da deres aktiviteter primært retter sig mod religion.
Modtagelse af betaling for ydelser relateret til religiøs praksis som f.eks. ceremonier betragtes derfor ikke som erhvervsmæssig.
Derfor falder trossamfund i sådanne tilfælde uden for kontantforbuddet.
Hvis et trossamfund udfører reel kommerciel aktivitet, kan dette dog være omfattet af kontantforbuddet.
Vi ønsker med det her forslag at sikre, at alle trossamfund underlægges kontantforbuddet, således at deres aktiviteter generelt omfattes heraf.
Konkret forestiller vi os, at det kunne ske ved en udvidelse af anvendelsesområdet, om hvilket der i dag står
: Erhvervsdrivende, som ikke er omfattet af § 1, stk. 1, må ikke modtage kontantbetalinger på 15.000 kr.
Det kunne man jo udvide til, at erhvervsdrivende, som ikke er omfattet af § 1, stk. 1, og trossamfund ikke må modtage kontanter på over 15.000 kr.
Dette er et lille, men for os vigtigt forslag, som skal medvirke til at styrke både retfærdighedsfølelse i Danmark, men også begrænse samfundsundergravende aktivitet, som vi ved finder sted i bl.a. den iranske Imam Ali Moske.
Vi ser frem til en rigtig god debat.
Morten Bødskov (S), 2025-03-11:
Det gælder jo også her bidraget til eksempelvis de mere ekstreme dele er vores religiøse miljøer i Danmark.
Har man lyttet lidt til, hvad kollegaen i By-, Land- og Kirkeministeriet har sagt, så er det jo bl.a. det, som står centralt i hans argumentation for at stramme op på lovgivningen.
Så det er regeringen fuldkommen opmærksom på.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-03-11:
Tak for det.
Så får jeg svaret: Kan ikke imødekommes.
Lovgivning om kontantforbuddet og hvidvaskloven hører under Erhvervsministeriet.
Så nu føler vi jo nok lidt, at man bare bliver en kastebold mellem kirkeministeren og erhvervsministeren.
Så hvorfor er det, at det her ikke kan inkluderes under hvidvaskloven?
Kim Aas (S), 2025-03-11:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er nogle punkter, som vi er nødt til at få kigget mere på, og jeg vil gerne gentage, at vi fra Socialdemokratiets side gerne vil drøfte det nærmere, når vi nu får høringssvarene og får kigget ned i, om der er mere, vi kan gøre på det her område.
Carl Andersen (LA), 2025-03-11:
Det er jo her, hvor vi bliver uenige, for Socialdemokratiets ordfører siger også, at det er donationer, og at erhvervsmæssig aktivitet er betaling for en modydelse, men vi har et svar fra Justitsministeriet, som siger, at f.eks. betalinger relateret til religiøse ydelser som f.eks. ceremonier – det er jo betaling for en modydelse – er undtaget fra det her kontantforbud, fordi det er en religiøs praksis og ikke i sig selv en erhvervsmæssig virksomhed.
Så det er jo det, der bliver reguleret i den lovgivning, vi debatterer i dag.
Kim Aas (S), 2025-03-11:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne anerkende, at det er et af de områder, hvor vi jo flere gange har sagt at vi meget gerne kigge på, hvordan vi eventuelt kan gøre det i samarbejde med andre ministerier og ikke kun By-, Land- og Kirkeministeriet.
Vi kan bare ikke gøre det i forbindelse med hvidvaskloven, der hører under Erhvervsministeriet.
Carl Andersen (LA), 2025-03-11:
Mange tak.
Nu ved Socialdemokratiets ordfører også godt, at trossamfundsloven kun regulerer anerkendte trossamfund, og det er også det, som kirkeministeren gentagne gange siger, når vi i ordførerkredsen kommer med ønsker om dette og hint.
Det, som vi ønsker i Liberal Alliance, er at sikre, at ingen trossamfund, anerkendte såvel som ikke anerkendte, kan modtage større pengebeløb kontant.
Sådan nogle pengebeløb skal gives via f.eks. en bankoverførsel eller andre ting.
Morten Bødskov (S), 2025-03-11:
Altså, hele begrundelsen for det lovforslag, som min kollega har sendt i høring, er behovet for et markant skærpet syn på det her.
Og jeg føler mig ret overbevist om, at de myndigheder, der har med hvidvask at gøre, overvåger eksempelvis bankernes ansvar for transaktioner.
De myndigheder, som efterforsker hvidvask, har endog et meget, meget skærpet tilsyn med det her.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-03-11:
Vil man i fællesskab i regeringen – det kan være, det er kirkeministeren, erhvervsministeren og justitsministeren, som skal sætte sig sammen – tage hånd om det her problem?
Morten Bødskov (S), 2025-03-11:
Fordi det er en donation, og det har ikke noget med hvidvask gøre.
Kim Aas (S), 2025-03-11:
Tak for ordet, formand.
I dag behandler vi beslutningsforslag B 105, og jeg vil gerne takke beslutningsforslagsstillerne for at have fokus på et meget vigtigt område.
I Socialdemokratiet og regeringen er vi meget opmærksomme på, at der ikke sker misbrug af donationer og pengestrømme til trossamfund i Danmark.
De penge, der gives til religiøse menigheder i Danmark, må aldrig kunne bruges til ulovlige formål.
Vi kan selvsagt ikke acceptere, at man finansierer interesser, der ønsker at undergrave de demokratiske værdier i Danmark.
Derfor bliver der allerede og vil fremadrettet blive slået hårdt ned på sådanne aktiviteter.
Men som ministeren netop har fremlagt, er udfordringen ved dette forslag, at det bygger på, at man er undtaget fra hvidvaskloven, og det er man ikke.
Det er ikke tilfældet.
Trossamfund er, som ministeren påpegede, omfattet af de samme regler som andre virksomheder og foreninger.
Det gælder ved salg af ydelser og produkter, og her skal trossamfund overholde nøjagtig de samme regler og love som alle andre.
Ministeren påpegede også, at forslagsstillerne har en intention om at regulere økonomiske donationer.
Men ved donationer er der tale om frivillige bidrag uden modydelse, og derfor omfattes de ikke af hvidvaskloven.
I tilfælde, hvor der gives frivillige donationer til trossamfund, er kravet fastsat af By-, Land- og Kirkeministeriet.
I dag er det sådan, at en donation på over 20.000 kr. fra en enkeltperson markeres som anonym, og ved selv samme beløb fra en virksomhed skal der opgives navn, adresse og oprindelsesland.
Det er et af de meget vigtige områder, vi kigger på.
Et af tiltagene i den reviderede trossamfundslov er nemlig at stille større krav til udenlandske finansieringer og donationer til religiøse forkyndere og menigheder i Danmark.
Socialdemokratiet ser derfor frem til, at den reviderede trossamfundslov bliver færdigbehandlet og vedtaget.
Og skulle forslagsstillerne ønske yderligere stramninger på det område, vil Socialdemokratiet se positivt på de forhandlinger, der kommer i By-, Land- og Kirkeministeriet.
Men som beslutningsforslag B 105 lige er i dag, kan vi i Socialdemokratiet selvfølgelig ikke støtte forslaget, da stramningerne ligger et andet sted og ikke i Erhvervsministeriet.
Tak for ordet.