runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-02:
Det får vi at se.
Hvad nu, hvis en person på grund af et fysisk handicap ikke kan give hånd, hvis man f.eks. ikke har en hånd, eller hvis man har en forbrændt hånd eller et eller andet, hvor man af sådan helt konkrete fysiske årsager er ude af stand til at give hånd?
Har man overvejet det, i forhold til hvad det vil have af konsekvenser for lovforslaget og for statsborgerskabet?
Inger Støjberg (V), 2018-11-02:
Vi har ingenlunde bakket på noget som helst, for det, statsministeren siger, er, at hvis kommunerne frabeder sig at få den her ceremoni, så ville man kunne overveje at lægge den centralt statsligt.
Men kommunerne frabeder sig ikke at få den her ceremoni.
Kommunerne har i deres høringssvar været kritiske over for ceremonien, men det er jo noget ganske andet at sige, at vi ønsker ikke at afholde de her ceremonier.
Det kan jeg svare helt klart nej til.
Men jeg takker meget for tilliden til, at jeg eventuelt så også vil sidde på ministerposten om 2 år.
Så det er jeg meget glad for.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-02:
Tak for det, tak til ministeren for talen.
For ikke at gentage den sådan mere ideologiske debat, for den synes jeg vi har haft under ordførertalerne, kunne jeg egentlig godt tænke mig at stille nogle meget konkrete spørgsmål.
Det første er, at hvis det nu viser sig, efter lovforslaget er trådt i kraft, og vi har haft de første ceremonier, og der er gået et par år eller måske en håndfuld år, at der aldrig nogen sinde har været et tilfælde med en person, som ikke har villet give hånd til en borgmester eller en kvindelig repræsentant, er ministeren så indstillet på at kigge på det her lovforslag igen for at afskaffe det her krav om håndtryk?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-02:
Jeg mener ikke, at man kan bruge religionen til at bede sig fritaget for den danske grundlov.
Men et håndtryk bliver jo ikke en del af dansk lovgivning, før regeringen tilsyneladende agter at vedtage forslaget, som det ser ud i dag.
Jeg synes, det er spild af tid.
Jeg undrer mig over, hvad det næste forslag vil være, i forhold til hvordan vi vil detailregulere menneskers adfærd, og det synes jeg i virkeligheden er usmageligt.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi forholder os til, hvordan mennesker kan leve sammen.
Vi skal også stille krav til hinanden om den måde, som vi er sammen på, og også anerkende respekt for køn og ligestilling, og det vil vi kæmpe for i SF, både når det er religionerne, der forhindrer det, men også hvis det er sådan, at lovgivningen skulle gøre det.
Her synes jeg bare, at man har spillet fallit på sin detailregulering.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-11-02:
Tak for det.
Så skal man skynde sig oven på sådan en kort ordførertale!
Fra Alternativets side vil vi på linje med nogle af de andre ordførere, der har været heroppe i forbindelse med det her lovforslag, ønske de pågældende mennesker, de 1.225 voksne og de, tror jeg, 159 børn, rigtig hjertelig velkommen som danske statsborgere.
Det er, som ministeren sagde tidligere, en kæmpestor ting at få et dansk statsborgerskab.
Det skal vi selvfølgelig værne om, og jeg håber, at de pågældende mennesker kommer til at opleve et Danmark med åbne arme.
Jeg håber, at de pågældende mennesker kommer til at træde ind i det danske demokrati og deltage i fællesskabet, men jeg håber lige så meget, at fællesskabet åbner armene og byder de mennesker velkommen.
Jeg vil også sige fra Alternativets side til alle de nye danskere, at det ikke er så vigtigt for os, hvad for noget tøj man har på, eller hvad for noget mad man spiser, eller hvilke vaner og traditioner man praktiserer i sit liv.
Det er vigtigere, at man deltager i samfundet, deltager i fællesskabet i de danske institutioner, folkeskolen osv., og at de danske institutioner åbner armene for de nye danskere, som kommer.
Så velkommen til jer.
Vi bakker selvfølgelig op om lovforslaget.
Christian Langballe (DF), 2018-11-02:
Jeg vil godt bringe en analogi i forhold til det at give hånd.
Et sted, hvor det i hvert fald er væsentligt, at man giver hånd, er, når man bliver gift.
Så står man henne i kirken, og præsten siger: Så giv hinanden hånd derpå.
Det er udtryk for gamle aftaleret, at det gør man.
Så kunne man så sige: Kan man ikke godt holde af hinanden alligevel?
Hvis den ene ægtefælle siger til den anden: Jeg vil ikke give dig hånd, kunne man godt lave en hypotese og sige, at man så kunne udtrykke det på en anden måde og give en krammer.
Men reglerne er jo bare sådan, at man giver hånd.
Det er jo sådan i almindelig opdragelse, at når man kommer ind i en forsamling og når man forlader en forsamling, giver man hånd.
I forhold til dansk statsborgerskab, som jo ikke bare er noget ligegyldigt perifert, synes jeg, at essensen af det er, at man faktisk bliver inviteret indenfor af det danske folk, der åbner døren og siger: I er velkomne som lige mænd og lige kvinder i forhold til os.
Det er jo absurd, at vi overhovedet har den diskussion, men det er sådan nogle fantasiforestillinger af ideologisk art, der bliver til oppe i hovedet på venstrefløjen.
Inger Støjberg (V), 2018-11-02:
Jamen jeg har hele tiden ment, at det her bør ligge i kommunerne.
Når jeg synes, at det er en god idé at lægge ceremonierne i kommunerne, er det jo netop, fordi det er det yderste demokratiske led, og jeg synes, at det ligger meget naturligt, at det så også er der, at mødet, kan man sige, med demokratiet foregår.
Vi ønsker, at når man tilvælger Danmark og ønsker at kalde sig dansker, skal man også tilvælge selve fundamentet.
Det vil jo her sige, at man tilvælger et land, der er bygget på et fundament af frihedsrettigheder og af, at man kan tro på lige præcis den gud, man vil, og at man kan sige lige præcis, hvad man mener, og at der er fuldstændig ligestilling imellem kønnene.
Men man tilvælger dermed også jo hele fundamentet.
Det er derfor, man også skriver under på, at man vil efterleve grundloven og tage de danske værdisæt til sig, og så befæster man det, kan man sige, ved at give et håndtryk, og det synes jeg er helt naturligt.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-02:
Der er vel forskel på, om man får at vide, at sådan her skal du gøre, og så gør jeg sådan, og at man gør det uegennyttigt, og fordi man faktisk gerne vil udvise den respekt.
Det er fuldstændig ligesom, at der er forskellige ritualer for, hvordan man hilser på hinanden i alle mulige andre sammenhænge.
Det gør vi jo også på forskellig vis, og på den måde udtrykker vi jo også noget af vores personlighed.
Vil vi i virkeligheden ikke gerne have, at mennesker skal udtrykke deres personlighed mere, end at de skal gøre nogle ganske bestemte ting, fordi vi har lovgivet om dem?
Inger Støjberg (V), 2018-11-02:
Nej, jeg kan slet ikke se det lighedstegn.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-11-02:
Jeg tænker, at det at give hånd er en personlig handling, hvor man demonstrerer sin respekt for andre mennesker.
Når man lovgiver om, hvordan man viser respekt for andre mennesker, fratager man så i virkeligheden ikke mennesker deres reelle mulighed for at udvise en personlig respekt?
Astrid Krag (S), 2018-11-02:
Det tror jeg da også er interessant for KL at høre.
De skriver jo i deres høringssvar helt klart, at det er KL's opfattelse, at de opgaver, der knytter sig til tildeling af indfødsret som helhed, bør varetages i statsligt regi.
Det gælder også de med lovforslaget foreslåede ceremonier.
Det er simpelt hen, fordi de skulle have haft ordet frabedt med i høringssvarene, eller hvordan kunne de have sagt det her tydeligere?
Betyder det her, at hvis kommunerne nu efterfølgende – nu går vi i gang med lovbehandlingen – så gør det klart, at de faktisk frabeder sig, så vil man gøre, som statsministeren sagde at man ville gøre, nemlig at lægge det i statsligt regi?
Er det det, ministeren så står og siger her i dag?
Lotte Rod (RV), 2018-11-02:
Jeg vil bare lige sige, at det jo ikke er Radikale Venstre, der går op i det.
Det er jo regeringen, som har brugt tid på at lave et lovforslag, hvor man ikke bare skriver, at man skal give hånd, men at det skal være uden handsker, og at det skal være håndflade mod håndflade.
Samtidig har ministeren jo en partikollega i innovationsministeren, som bruger meget tid på at afbureaukratisere – man kan melde en regel.
Inger Støjberg (V), 2018-11-02:
Men det er jo, fordi man skal give et ærligt håndtryk uden handsker.
Det er jo heller ikke sådan, at når jeg hilser på fru Lotte Rod, så fisker jeg et par handsker op og tager dem på for så at give fru Lotte Rod hånden.
Lotte Rod (RV), 2018-11-02:
Hvorfor er det vigtigt, at man ikke har handsker på?
Inger Støjberg (V), 2018-11-02:
Jamen så skal vi jo tilbage til hr. Christian Langballes udredning og i øvrigt også hr. Henrik Dahls fremragende tale og diskussionen efterfølgende.
Altså, det her er jo et spørgsmål om ren og uren; det her er et spørgsmål om religion; det her er langt, langt større, end da fru Lotte Rod stod på et toilet, må jeg forstå, her for nogle timer siden og vaskede hænder og så en forskrift om håndvask.
Det her handler om at tage et værdisæt til sig, fru Lotte Rod.
Man kan godt prøve at latterliggøre det og prøve at trække det ned på et niveau, hvor det bare slet, slet ikke hører hjemme, men det synes jeg sådan set ikke man bør gøre her i Folketinget.
Det handler om at tilvælge Danmark, det handler om at tilvælge vores værdisæt, og det handler dermed også om at tilvælge et land, der er bygget på et fundament af frihedsrettigheder, herunder ligestilling, og det skal man da ikke skærme sig imod.
Erik Lund (KF), 2018-11-02:
Nu har formanden jo sagt, at vi skulle bruge 5 minutter på det her.
Det kan jeg se at der er gået nu – nej, det er der nok ikke.
Jeg har både et langt og kort indlæg, og det lange indlæg ville faktisk gå ned i samtlige forslag.
Jeg holder mig til det korte.
Jeg synes, det er ganske fornuftigt, at vi nu ophæver 13 primært støtteog tilskudslove, som ikke længere er i brug eller vurderes at være under udfasning.
Det er ganske, ganske fornuftigt.
Det kunne man godt gøre på mange andre områder.
Det er ganske fornuftigt at få ryddet op i ældre love, der ikke mere er i brug.
Det kan gøre det nemmere for borgerne at orientere sig i de love, der så er tilbage.
Vi skal selvfølgelig ikke undgå at lave love.
Vi kan se, at det næste lovforslag, vi kommer med, også er ganske fornuftigt.
Men det at få fjernet 13 ældre love synes jeg er ganske fornuftigt.
Så De Konservative bakker fuldt op om lovforslaget.
Trine Torp (SF), 2018-11-02:
Vi skal ikke have love, der ikke bliver brugt, og som ikke længere er aktuelle.
Så kort og godt: SF støtter selvfølgelig oprydningen i lovgivningen, så det bliver nemmere for borgere og virksomheder at orientere sig i den.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-11-02:
Tak for det.
Hvor lovforslag nr. L 54 var et lille lovforslag, så tror jeg, at L 82 er det mindste lovforslag, jeg har været med til at behandle.
Socialdemokratiet synes, det er fornuftigt, at man bruger digital kommunikation i forbindelse med indberetning om rotter, og jeg mener også, det er fornuftigt, at Miljøstyrelsen bruger digital kommunikation, når den giver tilladelse til at bekæmpe rotter.
Jeg skal meddele, at Radikale også bakker op om lovforslaget.
Carsten Bach (LA), 2018-11-02:
Tak for det.
Det betyder så endnu et langt ordførerindlæg, fordi Liberal Alliance jo er et parti, måske endda dét parti, der bekæmper bureaukrati hårdest, bureaukrati i enhver form.
Vi ønsker en langt mere effektiv offentlig sektor, som er gennemskuelig for den almindelige borger og for de danske virksomheder.
Skal det mål nås, skal der bl.a. også ryddes op i junglen af love og regler på de forskellige ministerområder, og særlig på miljø- og fødevareministerens område er der virkelig noget at tage fat på.
En nylig analyse fra CEPOS, en liberal tænketank, viser, at netop Miljøog Fødevareministeriets område har stået for hele 17 pct. af væksten i regelmængden siden 1989.
Jeg håber personligt, at vi i fremtiden vil se et fald i lovkompleksiteten, og regeringen gør i hvert fald, hvad den kan for det.
I august aftalte man at forenkle beskæftigelsesindsatsen, og nu rydder vi så op i de mange love og regler på Miljø- og Fødevareministeriets område.
Liberal Alliance støtter naturligvis derfor også lovgivningen og håber på meget mere af den her slags i fremtiden.
Tak for ordet.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-11-02:
Jeg kan love, at jeg vil dvæle væsentlig længere end de øvrige ordførere her ved forslaget, om end jeg nok heller ikke kommer til at trætte jer hele eftermiddagen.
Det siger sig selv, at love som lov om afløsning af grundbyrder fra 1918, der handler om regler, der vedrører ophævelsen af fæstebåndet og den senere afskaffelse af hoveriet, ikke længere har sin berettigelse i et lovkatalog anno 2018, og der er eksempelvis også meget hensigtsmæssighed i, at man en gang imellem får annulleret eller udfaset love, hvis indhold er udtømt.
Lovforslaget her handler om 13 love eller bestemmelser, der med lovforslaget foreslås ophævet, og de fleste af lovene er mere nutidige end loven fra 1918.
Det drejer sig bl.a. om love, der implementerer gamle EU-direktiver, der nu er ophævet, eller f.eks. love, der kun dækker en bevilling for finansårene 1986-1988, og som åbenlyst burde have været taget ud af lovkataloget for længst.
Men lovkataloget omhandler også forslag om ophævelse af love, der f.eks. fortsat pågår tilskuds- og udlånsaktivitet til, og vi bemærker, at der i de tilfælde, hvor der fortsat er aktivitet, ser ud til at være taget forholdsregler i forhold til at sikre, at der fortsat skal inddrives gæld, hvor det er nødvendigt, ligesom det fortsat vil være muligt at fremsætte krav om tilbagebetaling af ydet tilskud, hvor det er relevant.
Begge dele er for at beskytte statskassen mod tab, hvilket er positivt.
Det er selvfølgelig afgørende for, at Enhedslisten kan støtte lovforslaget.
Vi tager ordlyden i bemærkningerne om, at der ikke vil være negative miljømæssige konsekvenser forbundet med forslaget, for pålydende, da det simpelt hen ikke har været muligt for os at efterprøve det.
Der er jo forbløffende få høringssvar til det her forslag, og det giver mig sådan set anledning til lige at bemærke, at det ikke er specielt hensigtsmæssigt at samle så mange forskellige lovændringer i ét lovforslag.
Man kunne med fordel have delt lovforslaget op i 3-4 lovforslag, som samlede de områder, de her lovforslag dækker, og vi kunne jo sagtens have behandlet de her lovforslag samlet.
For en opdeling ville jo gøre det hele lidt mere overskueligt for offentligheden.
Men altså, Enhedslisten kan godt støtte forslaget i den her form.
Erling Bonnesen (V), 2018-11-02:
Tak for det.
Afbureaukratisering og forenkling snakker vi jo tit om.
Nu gør vi også noget ved det.
Så jeg kan gøre det ganske kort og sige, at det støtter vi selvfølgelig fuldt ud.
Lise Bech (DF), 2018-11-02:
Tak, formand.
Så må vi se, om jeg kan gøre det hurtigere.
Det er jo svært at sige ret meget om det her lovforslag.
Det har til formål at ophæve 13 ældre støtte- og tilskudslove, som stort set ikke er i brug mere.
Det er altså positivt, når formålet er at forenkle lovstrukturer for at gøre det nemmere og mere gennemskueligt for borgere og virksomheder.
Det støtter Dansk Folkeparti selvfølgelig.
Men jeg er da glad for, at Datatilsynet og Udbetaling Danmark har nærlæst lovforslaget, så forslaget er blevet tilpasset et par steder.
Men ellers støtter vi som sagt forslaget.
Christian Poll (ALT), 2018-11-02:
Tak for det.
Når man rydder op i lovgivning, er det jo sindssygt vigtigt at holde sig for øje, at man ikke lemper den, at man altså ikke kommer til at fjerne lovgivning, som har til formål at beskytte miljøet, mennesker osv.
Derfor kan vi støtte forslaget.
Vi synes, det er fint, at man får ryddet op.
Der er rigtig mange regler med en masse undtagelser, og der er rigtig mange ordninger, og jo enklere man kan gøre den slags, desto lettere er det at forstå for borgere og virksomheder og også for os politikere.
Så vi støtter forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2018-11-02:
Jeg var glad for, at der til sidst lige gik en prås op for ordføreren med hensyn til grundloven, for det er nemlig spørgsmålet i grundlovens § 70, om man kan bruge religion som påskud for at blive fritaget for at overholde dansk lovgivning.
Hvor hårdt vil SF forsvare den paragraf i grundloven?
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2018-11-02:
Tak for det, formand, og mange tak til ordførerne for indlæggene, og tak for opbakningen til forslaget.
Det her er en forbilledlig hurtig eftermiddag i det danske folkestyre.
Jeg vil sådan set bare gøre opmærksom på, at det jo også er en måde at behandle lovforslag fra Miljø- og Fødevareministeriets område på.
Jeg tror simpelt hen ikke, at der er nogen, der får en dårligere dag af det.
Nå, spøg til side.
Det er muligt, at rotter svinser og svanser og hopper og danser, men de er alvorlige skadedyr, som hvert år gør skade på infrastruktur og bygninger for millioner af kroner.
De er også smittebærere for en lang række sygdomme, som kan spredes til mennesker og som kan spredes til dyr.
Derfor er det nødvendigt med en effektiv og vedholdende indsats til forebyggelse og bekæmpelse af rotter.
I november 2017 vedtog regeringen og Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre en handlingsplan for forebyggelse og bekæmpelse af rotter.
Baggrunden var, at Miljøstyrelsen desværre havde måttet konstatere, at den hidtidige indsats ikke havde kunnet knække den stigende tendens i antallet af anmeldte rotter.
Handlingsplanen indeholder 17 initiativer.
Som følge af handlingsplanen blev der bl.a. indført regler om udvidet adgang til privat rottebekæmpelse, f.eks. er der nu mulighed for at få autorisation til bekæmpelse på egen erhvervsejendom.
Det er på den baggrund forventningen, at en større andel af den kommunale bekæmpelse fremover vil blive udført af private.
For at sikre, at kommunen stadig væk kan være et effektivt tilsyn, er der også sket en skærpelse af private bekæmperes indberetningspligt.
Når der er konstateret rotter, skal rottebekæmperen registrere og indberette en række oplysninger.
Sådan som det er nu, er der ikke nogen formkrav for, hvordan indberetningen skal ske, og når indberetningen er modtaget af kommunen, taster kommunens medarbejdere oplysningerne ind i rottedatabasen, som er en del af den fælles offentlige miljøportal.
Den hjemmel, som vi nu indsætter i miljøbeskyttelsesloven, sikrer, at der kan fastsættes regler om, at indberetningerne indtastes direkte i rottedatabasen uden kommunens mellemkomst.
På den måde springer man altså en sagsgang over, indberetningssystemet effektiviseres, og kommunen kan hente relevante dataudtræk i rottedatabasen
Med det her forslag kommer vi et skridt videre i bestræbelserne på at bekæmpe rotter og bekæmpe dem effektivt.
Det er en vigtig opgave.
Julen står for døren, og man skal have lov til at have sin julegrød i ro og fred, så digitaliseringen må have rotterne med.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen af det fremragende forslag.
Erik Lund (KF), 2018-11-02:
Tak for det.
De Konservative støtter selvfølgelig også op om det her lovforslag.
Det er jo ganske fornuftigt, at man ikke skal lave dobbeltarbejde.
I dag sker der jo det, at kommunerne modtager en indberetning, og så skal de selv indtaste oplysningerne i en database.
Det er jo helt tåbeligt.
Med det forslag her får bekæmperen selv mulighed for at indberette til databasen.
Jeg er ikke så bekymret som Enhedslistens ordfører for, om der er den nødvendige tid til implementering.
Nu er det ikke et EFI-system, og det er heller ikke et andet skattesystem.
Så Konservative bakker
fuldt op om lovforslaget.
Karina Due (DF), 2018-11-02:
Tak, formand.
Det er dejligt at stå med et lovforslag, hvor der ikke er nogen implementeringskonsekvenser for staten, kommunerne og regionerne, der er ikke nogen økonomiske konsekvenser for erhvervslivet, der er ingen for administrative konsekvenser for erhvervslivet, der er ingen administrative konsekvenser for borgerne, der er ingen miljømæssige konsekvenser, og tænk sig engang, der er heller ikke nogen EU-retlige aspekter at tage hensyn til.
Det er jo fantastisk, at der stadig væk kan fremsættes lovforslag, hvor EU ikke skal blande sig.
Så der er ikke andet at gøre end at støtte det fuldt ud.
Trine Torp (SF), 2018-11-02:
Men okay, vi støtter op om det, fordi det lyder som en fornuftig ting at effektivisere gennem digitalisering.
Christian Poll (ALT), 2018-11-02:
Jeg skal gøre det meget kort.
Det her handler om at få tingene til at ske mere smidigt, og da vi har en klar fornemmelse af, at der ikke sker nogen lempelser her, støtter vi det forslag.
Carsten Bach (LA), 2018-11-02:
Tak for ordet.
Det er jo ikke noget særlig kontroversielt lovforslag, kan man sige, som vi behandler her som det sidste punkt på dagsordenen.
Og da jeg ved, at ministeren har vigtige aftaler i kalenderen herefter, vil jeg heller ikke sige alt for meget.
Det er jo effektivisering af rottebekæmpelsen.
Og det skal kunne gøres ved at springe et sagsled over og lade rottebekæmpere indberette direkte i kommunernes databaser.
Det er selvfølgelig fornuftigt, og det er endnu et eksempel på, at regeringen arbejder for en mere effektiv offentlig sektor.
Derfor støtter Liberal Alliance selvfølgelig lovforslaget.
Øjvind Vilsholm (EL), 2018-11-02:
Enhedslisten finder, at lovforslaget som udgangspunkt er et fornuftigt tiltag, der vil gøre det muligt at effektivisere sagsbehandlingen i forbindelse med bekæmpelse af rotter og i forbindelse med autorisation til bekæmpelse af rotter.
Enhedslisten bemærker, at Miljø- og Fødevareministeriet i høringsnotatet over for KL anerkender, at der er behov for en god proces omkring udviklingen af indberetningsløsningen, hvilket også indebærer, at der gives den fornødne tid til udvikling og test af løsningen, og at man sigter efter, at en overgangsløsning vil blive udarbejdet efter dialog med kommunerne.
At der afsættes den fornødne tid, finder Enhedslisten helt centralt, men vi mener også, at der kunne være behov for – i samarbejde med KL – at få præciseret nærmere, hvad der forstås ved »den fornødne tid«.
Enhedslisten er desuden enig med KL i, at man må forvente, at der findes finansiering fra statslig side til at implementere forslaget.
Af høringssvaret fra KL fremgår det, at der fra den statslige side er afsat 90.000 kr. til implementeringen, og vi vil gerne have svar på, om det er fuldt og dækkende for de omkostninger, der forventes i forbindelse med implementeringen i kommunerne.
Enhedslisten er meget optaget af, at behovet for en øget rottebekæmpelse ikke får utilsigtede negative konsekvenser på miljø og natur i form af øget resistens og spredning af giftrester i fødekæden og til natur og miljø i øvrigt.
Så vi tager ministeriets konklusion i bemærkningerne om, at lovforslaget ikke vil påvirke miljøet negativt, for pålydende, og derfor kan vi med de nævnte forbehold godt tilslutte os forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2018-11-02:
Tak for det.
Rotteplager er ganske ubehagelige, og de skal selvfølgelig bare bekæmpes mest effektivt.
Det her handler om også at få det administrative arbejde digitaliseret og gjort så nemt og smidigt som muligt.
Det er ganske fornuftigt, og det støtter Venstre selvfølgelig fuldt og helt.
Christian Langballe (DF), 2018-11-02:
Det passer ikke helt, at man ikke i Enhedslisten, undskyld, i Alternativet – det er næsten det samme – går op i, hvad folk spiser.
Man vil gerne regulere, hvor meget kød man spiser eksempelvis – eller hvad?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2018-11-02:
Tak for det.
Jeg kan se, at taletiden i Folketinget er 5 minutter.
Jeg tror, at det her forslag kan klares hurtigere.
Måske kan vi nå alle talere inden for de 5 minutter, der faktisk er afsat til mig.
Lovforslaget har til formål at ophæve 13 ældre støtte- og tilskudslove, der ikke længere bruges, og det støtter Socialdemokratiet.
Jeg bemærker mig, at enkelte i høringsmaterialet har bemærket, at nogle af de tilskudslove stadig væk er i brug, og der har man så imødekommet de kritiske høringssvar, så jeg er helt tryg ved, at det er en fornuftig lov, vi her formentlig i bred enighed vedtager.
Jeg skal hilse fra De Radikale og sige, at de også støtter forslaget.
Lotte Rod (RV), 2018-11-02:
Det her overrasker mig faktisk lidt, for normalt har hr. Christian Langballe jo virkelig været langt nede i teknikken, med hensyn til hvad de forskellige ting her betyder.