runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-08:
Til gengæld hører de ikke, hvad jeg siger.
Nå, men jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om noget.
Det er jo rigtigt, at vi har masser af informationer.
Det er sådan set ikke det, der er udfordringen her.
Vi får masser af informationer, både i Det Udenrigspolitiske Nævn og andre steder, hvor vi sidder sammen, og i forligskredse, hvor vi ikke nødvendigvis sidder sammen.
Så det handler jo ikke om, at vi mangler viden.
Det handler måske mere om den der strategiske samling af den viden, vi har, og så med et blik på den verden, vi står i, og hvordan vi bedst svarer.
Jeg vil bare gerne spørge ordføreren i forhold til f.eks. beskyttelsen af Arktis: Kunne der ikke være en værdi i, at vi bare tænkte en my langsommere over, hvordan vi i det nordiske kunne have en fælles tilgang til, hvordan vi laver klog forsvars- og sikkerhedspolitik i Arktis, og ville det f.eks. ikke kræve, at man brugte mere tid på at tænke?
Og der kunne værdien af en ekspertgruppe eller analysegruppe ligge.
Helle Bonnesen (KF), 2025-04-08:
Jamen jeg giver jo fru Trine Pertou Mach fuldstændig ret i, at det er meget mere komplekst end som så.
Jeg synes bare, at forsvarsdelen er en meget markant del, hvor vi har haft et efterslæb, og hvor vi nu ser konsekvenserne af, at vi ikke hele tiden sørger for at have de nødvendige ressourcer.
Men vi har en mangefacetteret palet af ting allerede.
Vi indtræder i FN's Sikkerhedsråd.
Vi har EU-formandskabet.
Den samlede portion af information er høj i øjeblikket, og jeg tror ikke, at vi skal vælge at sætte noget til at blive effektueret i 2026, når det er nu, det brænder, og når det er nu, vi har så mange muligheder.
Henrik Frandsen (M), 2025-04-08:
Det er lige det, det er.
Tak for ordet, hr. formand.
Som vi alle er klar over, står vi i en tid, hvor den internationale sikkerhedssituation har ændret sig markant, og det er klart, at vi er nødt til at forholde os til de geopolitiske udfordringer, vi står over for, både på kort og på lang sigt.
Det er netop derfor, vi i Moderaterne anerkender vigtigheden af at forstå de sikkerhedspolitiske udfordringer, som vi står over for, og møde virkeligheden i øjenhøjde.
Det tror jeg faktisk at de fleste partier er enige i er en god idé.
Vores mål er fortsat at sikre Danmark og Europas sikkerhed og skabe et stærkt internationalt samarbejde, der kan beskytte vores fælles interesser.
Den strategi, vi har lagt, hviler på en pragmatisk idealisme – fantastisk udtryk.
Det er en tilgang, hvor vi ser verden, som den er, og reagerer på de udfordringer, vi står over for.
Vores udenrigs- og sikkerhedspolitiske prioriteter er klare: Vi skal sikre stabilitet i Danmark og Europa, vi skal danne stærke alliancer uden for Europa, og vi skal arbejde for et robust og modstandsdygtigt samfund, der er i stand til at modstå fremtidige udfordringer.
Forsvarets Efterretningstjeneste har klart påpeget, at Rusland vil kunne genopbygge sine militære ressourcer, når krigen i Ukraine en dag stopper, og dermed udgøre en øget trussel mod NATO, og det vil ske meget hurtigt.
Det kræver, at vi styrker vores eget forsvar og NATO's kollektive afskrækkelse.
Danmark har allerede ...
Tak, hr. formand.
Vi i Moderaterne ser det som afgørende, at vi ikke venter, men handler hurtigt for at sikre vores egen og Europas sikkerhed.
Vi mener også, at Europa i højere grad skal stå på egne ben, når det gælder sikkerhed.
Vi støtter Kommissionens ambition om at udvide den europæiske forsvarsindustri, så Europa kan tage ansvar for sin egen sikkerhed.
Samtidig mener vi i Moderaterne, at Danmark skal spille en aktiv rolle i at fremme folkeretten og FN's grundprincipper.
I en tid med øgede globale udfordringer er det nødvendigt, at vi står sammen om de værdier, der skaber stabilitet og fred.
Vi vil fortsat arbejde for et reformeret multilateralt system, der også kan adressere udfordringer som klimaforandringer og pandemier.
Dem skal vi ikke glemme.
Det er vigtigt, at vi styrker vores modstandskraft ved at diversificere vores forsyningskæder og sikre økonomisk samarbejde med relevante partnere.
Vi skal handle strategisk, og vi skal gøre det sammen med vores europæiske og globale partnere.
I Moderaterne deler vi den bekymring, som forslagsstillerne rejser, omkring den aktuelle udenrigs- og sikkerhedspolitiske situation.
Vi enige om, at vi skal tage situationen alvorligt.
Den er alvorlig.
Vi mener dog, at vi allerede har truffet de nødvendige beslutninger og iværksat handlinger, der matcher de udfordringer, vi står over for.
Det er tid til handling, og vi i Moderaterne er parate til at tage ansvar – tage det ansvar, der følger med.
Vi står sammen med regeringen for at sikre Danmarks og Europas fremtidige sikkerhed.
Vi mener ikke, at der skal nedsættes en ekspertgruppe.
Så Moderaterne kan ikke støtte beslutningsforslaget.
Tak for ordet.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-08:
Tak for det, og tak for talen til ordføreren.
Jeg tror godt, at ordføreren ved det her, men nu siger jeg det alligevel for god ordens skyld: Det handler jo ikke om at få nogen analysegruppe eller ekspertgruppe til at finde på nye værdier, interesser og principper for dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Det handler om at finde ud af, hvordan vi bedst muligt varetager dem i den totalt foranderlige verden, som vi lever i.
Det er jo lidt det, der er anledningen til det her beslutningsforslag.
Vi kan godt komme til at snuble i den der indenrigspolitiske konkurrence om tal i stedet for at forholde os til, hvad der er konsekvensen af de indkøb, vi laver.
Løser de de problemer, vi har, og løser de alle de problemer, vi har?
Henrik Frandsen (M), 2025-04-08:
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at det er gået hurtigt, og at det er gået meget hurtigt.
Det er helt vildt, hvad der er sket inden for bare de sidste 3 måneder.
Det har også gjort, at politikerne har reageret hurtigt, og det vil jeg meget gerne anerkende.
Vi har faktisk et meget dynamisk politisk system i Danmark, som reagerer hurtigt.
Der er jo truffet nogle aftaler og nogle beslutninger om at gå i en bestemt retning.
Der er sat rigtig store beløb af til at understøtte den strategi.
Men de konkrete udrulninger af de investeringer, der skal være, er jo ikke besluttet endnu, og der er jeg jo af den helt klare overbevisning, at hvis vi nedsætter en ekspertgruppe, der skal forholde sig til det nu, så er det allerede forældet om 3 måneder, når vi står her igen.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-08:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om ikke Moderaterne i forhold til hele den sikkerhedspolitiske situation synes, at en af de måder, vi skal forholde os som Danmark til verden på, i virkeligheden kunne afføde nødvendigheden af, at vi laver en meget større satsning på vores udenrigstjeneste, altså på diplomatiet, på tilstedeværelsen ude i verden, på muligheden for at opbygge stærkere relationer, også med stater, vi måske ikke hidtil har haft så stærke relationer til, og på det at skulle navigere i forhold til det, der med et dårligt udtryk hedder globalt syd, som er ekstremt skuffet over det globale nord.
Kunne det ikke også godt være en af de sikkerhedspolitiske satsninger, der skulle laves?
Kommer man ikke til at mangle det med det der tunnelsyn på procentsatser på forsvarsfronten?
Henrik Frandsen (M), 2025-04-08:
Jeg er jeg helt enig med ordføreren i, at sikkerhedspolitik er meget andet end krudt og kugler.
Det er også et velfungerende diplomati, og det synes jeg i øvrigt også vi har.
Vi har også inden for de sidste par finanslove sat noget større beløb af til diplomatisk repræsentation ude i verden og til hele diplomatiet.
Det er også ud fra en erkendelse af, at den verden, vi lever i, er foranderlig.
Så jeg synes, at vi er i gang med en ændring over i den retning der.
Så er jeg også meget enig i, at vi aldrig må lave sikkerhedspolitik til en konkurrence om, hvem der kan nævne det højeste tal.
Helle Bonnesen (KF), 2025-04-08:
Tak til fru Trine Pertou Mach og til Enhedslisten for forslaget om en hurtigtarbejdende sikkerhedspolitisk ekspertgruppe.
Når man læser bemærkningerne til forslaget, er man jo hurtigt enig i mange passager.
Vi står over for en alvorlig sikkerhedssituation, der er nye trusler, forsvarsinvesteringer er i fokus, sikkerhedsudfordringerne er mangfoldige.
Det er ord, som vi alle kan være enige om.
Det er vores klare indtryk, at regeringen modtager de nødvendige efterretninger fra eksisterende tjenester allerede.
Både regeringen men også oppositionen har en palet af både eksterne og interne kilder, akademi, råd, nævn, organisationer og kommissionsundersøgelser.
For nylig modtog vi FE's trusselsvurdering i forhold til Rusland, der sætter hegnspælene for, hvornår og hvordan russerne kan finde på at teste artikel fem.
Så vi får løbende meget relevant information.
Det er måske ikke analyser, vi mangler, men jeg kan alligevel godt forstå det udgangspunkt, som forslagsstillerne kommer fra, for den nuværende situation er jo den specielle, at verden omkring os brager.
Samtidig skyldes den situation, vi er i, måske også først og fremmest, at vi ikke har handlet efter militærfaglige personers advarsler i mange år som konsekvens af, hvor neddroslede forsvarsudgifterne har været – eller vi har i hvert fald været bagud på investeringerne.
Jeg har tillid til eksisterende efterretningstjenester, ligesom jeg finder det positivt, at forsvarschefen igen får helhedsansvaret i forsvaret.
Det er vores opgave som Folketing at lytte til forsvarschefens militærfaglige vurderinger i forhold til målsætninger for forsvarets formåen og godkende nødvendige procedurer og anskaffelser.
Selvfølgelig er det helt centralt, at vores forsvar har det mandat til at indrette sig på den måde, der er foreneligt med trusselsvurderingerne fra efterretningstjenesterne.
Verden er i opbrud, og vi er tydeligvis ikke godt nok forberedte på nuværende trusselsvurderinger.
Det kræver, at vi løbende handler på tværs i Folketinget med udgangspunkt i anbefalingerne fra forsvaret, men også fra allierede, fra EU og fra NATO, fordi den palet er andre organisationer, som jeg nævnte tidligere.
Vi tror, der er brug for at lytte til de militærfaglige organer, som vi har, og at operere hurtigt og forsvarligt; det er nok det, vi er mest optaget af.
Vi kommer ikke til at støtte forslaget.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-08:
Jeg vil i virkeligheden bare gerne også åbne debatten lidt op; nu har det handlet meget om forsvar, og det er jo trods alt ikke forsvarsministeren, der er her.
Hvis de tre herrer vil være en lille smule stille, kan jeg bedre tale med ordføreren, der står på talerstolen.
Så er der det, at vi har et ekstremt pres på europæiske retsstater og på vores demokrati, der er misinformation osv.
Karin Gaardsted (S), 2025-04-08:
Langt de fleste ønsker jo at have et job ved siden af deres studie.
Så der er rigtig mange ting, som egentlig spiller ind her.
Så det kan man ikke sige noget generelt om, altså at det ene er bedre end det andet, eller at den ene ting udelukker den anden.
Mai Villadsen (EL), 2025-04-08:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Der bliver i talen talt en del om sammenhængen mellem arbejdsmarkedet og uddannelsesinstitutionerne, og at der skal være en sammenhæng og en god vekselvirkning, og det er jeg sådan set enig i.
Derfor vil jeg gerne høre, om ikke det bekymrer ordføreren og Socialdemokratiet som helhed, at det jo bliver påpeget fra bl.a. Dansk Erhverv, men også en stor del af fagbevægelsen, at kvaliteten i de her uddannelser simpelt hen kommer til at falde, fordi man ikke kan lære det hele på mindre tid, og at der faktisk er kritik fra et bredt spektrum af både erhvervsliv og andre dele af arbejdsmarkedets parter, som siger, at det her altså ikke kommer til at løfte kvaliteten hos dem, der ender ude på arbejdsmarkedet i sidste ende.
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-08:
Så vil jeg jo også håbe, at I i stedet for måske kunne have taget dem lidt mere på forhånd og ikke kun på bagkant, men jeg vil lade tvivlen komme Venstres ordfører til gode.
Anerkender ordføreren, at den her sektordimensionering jo også kommer til at ramme dansk erhvervsliv hårdt og negativt?
Heidi Bank (V), 2025-04-08:
Jeg tror egentlig, dansk erhvervsliv bliver rigtig glad for den her, for den kommer også til at få flere uddannede hurtigere ud.
Og så er det jo en opgave også i erhvervslivet.
Læring starter jo ikke på studiebænken; er noget, der fortsætter hele livet, og det fortsætter jo ikke kun på kurser; det fortsætter også, når man sidder i de konkrete virkelighed og arbejder med udfordringerne.
For mit eget vedkommende kan jeg i hvert fald sige, at det er der, jeg synes, man bliver rigtig dygtig, altså når man sidder og skal løse problemer her og nu i en konkret arbejdssituation.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-04-08:
Tak, formand.
I juni 2023 indgik vi i Danmarksdemokraterne sammen med et flertal i Folketinget en aftale om fremtidens rammer for universitetsuddannelserne i Danmark.
Et kandidatudvalg blev nedsat, og i november 2024 kom kandidatudvalget med deres anbefalinger til fremtidens kandidatlandskab.
Det krævede nogle justeringer af reformen, som vi i aftalekredsen blev enige om i december 2024.
Det er derfor på et solidt fundament, at vi behandler dette lovforslag i dag.
Uddannelse er nøglen til Danmarks fremtid.
Det handler ikke kun om faglitteratur og eksamener; det handler om at give mennesker muligheder.
Uddannelse er med til at forme de kompetencer og den dannelse, som man skal bruge, når man træder ud på arbejdsmarkedet.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at der er en ubalance i uddannelsessystemet, som det er vigtigt at gøre op med.
Det handler bl.a. om, at de lange videregående uddannelser regnes for finere end f.eks. de professions- og erhvervsrettede uddannelser, ligesom der er brug for, at der er flere, der tager en uddannelse til f.eks. laborant eller sygeplejerske.
Det sker bl.a. med en sektordimensionering, så der lægges et loft over, hvor mange studerende der kan læse på universitetet.
De skal dermed finde nye og andre veje end universitetsvejen.
Derudover har det været vigtigt for os, at erhvervslivet få den arbejdskraft, som der er brug for, da det er med til at sikre gode lokale arbejdspladser i hele Danmark og et Produktionsdanmark i vækst og udvikling.
Med lovforslaget her følges der op på flere centrale elementer fra universitetsreformen.
Med lovforslaget giver vi universiteterne mulighed for at udbyde kandidatuddannelser på 75 ECTS-point samt fleksible erhvervskandidatuddannelser med en normering på 75 eller 120 ECTS-point.
Derudover skal universiteterne kunne udbyde erhvervskandidatuddannelser, hvor fuldtidsstudie med mulighed for su kombineres med efterfølgende deltidsstudier, hvor den studerende er i sideløbende beskæftigelse uden mulighed for su.
Erhvervskandidatuddannelserne giver en tæt kobling til arbejdsmarkedet, fordi man kombinerer teori med praksis til hverdag og lærer af de erfaringer, man gør sig, og som man derved kan anvende i studiet – og omvendt.
I Danmarksdemokraterne mener vi, at livslang læring skal tages alvorligt, og derfor er det vigtigt med et fleksibelt uddannelsessystem, hvor man kan vende tilbage til bøgerne, når det giver mening i ens liv, og når arbejdsmarkedet kalder på nye kompetencer.
Dette giver erhvervskandidatuddannelserne en fleksibel mulighed for.
På den baggrund støtter vi i Danmarksdemokraterne lovforslaget.
Mai Villadsen (EL), 2025-04-08:
Tak til ordføreren.
Jeg er ej heller jurist, men så vidt jeg forstår og er ret overbevist om, er det også fint, hvis det står i lovbemærkningerne.
Det er bare rigtig magtpåliggende for os, at hvis ikke det gør, må nogen jo få det ind, og helst dem, der sidder i forligskredsen.
Ellers må vi andre jo stille et ændringsforslag.
Så det håber jeg at få opklaret, måske senere, fordi det er en væsentlig evaluering oven på den justering, der kom.
Så tak for opmærksomheden og den tilkendegivelse.
Sofie Lippert (SF), 2025-04-08:
Det er en fuldstændig afgørende evaluering, og den har jo i virkeligheden været der hele tiden
; vi har blot specificeret det mere med tredje forligstillæg.
Men hele idéen med at indføre erhvervskandidaterne i tre trin er, at vi har tid til at vurdere, om det overhovedet er realistisk at tilføje 5 pct. erhvervskandidater mere.
For hvis vi ikke når de 10 pct., er de 15 og de 20 nok heller ikke realistiske, og så er der brug for en justering.
Mai Villadsen (EL), 2025-04-08:
Tak til ordføreren for ærligheden.
Jeg ærgrer mig over, at SF gik med i den her aftale, men jeg er trods alt glad for transparensen, som jeg nogle gange synes vi har savnet herinde på Christiansborg.
For et vilkår er nogle gange kompromiser, og SF fremhæver så, hvilke ting man har fået ud af det, og en cadeau, trods alt, for de resultater, der er opnået.
For i min måske også lidt overfladiske gennemgang, men dog gennemgang af lovforslaget kan jeg simpelt hen ikke finde den evaluering, som man jo fik, og som jeg lagde mærke til, at SF og Konservative var meget optaget af i de forhandlinger, man havde om det tredje forligstillæg i december.
Den fremgår simpelt hen ikke af lovforslaget.
For det her har jo været væsentligt for ordføreren, og det er det sådan set også for os.
Heidi Bank (V), 2025-04-08:
Igen vil jeg sige tak for et spørgsmål, som jo også er et spørgsmål, som der også har været høringssvar der taler ind i.
Jeg har et meget stort ønske om, at unge kommer til opleve, hvad det her kan, altså at komme hurtigere ud i nogle virksomheder og sidde med den konkrete virkelighed, de konkrete problemer mellem hænderne, for det tror jeg også godt de kan komme til at føre tilbage til de teorier, de sidder og arbejder med akademisk.
Så ja, jeg synes, det er et godt spørgsmål, men jeg tror, vi må se hen ad vejen, hvordan det løser sig.
Og så må man jo gå ind og prøve at se, hvad der skal justeres, hvis det viser sig, at der er udfordringer.
Katrine Robsøe (RV), 2025-04-08:
Tak for det, og for det første vil jeg faktisk sige tak for en rigtig god tale til Venstres ordfører.
Der er jo mange ting, hvor man også kan se at vi vil nogle af de samme ting.
Hvordan vi lige kommer derhen, er vi nok ikke helt enige om, og derfor har jeg måske en lille opfølgning på fru Mai Villadsens spørgsmål her.
Hvis man nu ser yderligere komplikationer i forhold til implementeringen – særlig tænker jeg på, hvis man ikke opnår det her antal af erhvervskandidater, som man har sat som mål –
har man så fra Venstres side et ønske om også igen at kunne gå ind og kigge på antallet og den her kobling mellem erhvervskandidatuddannelser og 1-årige kandidatuddannelser, som jo er meget udskældt?
Og har man egentlig fra Venstres side en reel tro på, at vi kommer op på de 20 pct.?
Karin Gaardsted (S), 2025-04-08:
Nu er det kun en del af uddannelserne, som skal konverteres om til de 75 ECTS-point, eller hvor der skal være den her vekselvirkning med erhvervskandidater.
Så jeg tror, at der hermed vil komme nogle nye muligheder for, at dem, der har lyst til at arbejde sig hurtigt igennem noget, og som kan tage mange timer og ønsker den form for uddannelse, nu også får chancen for det.
Mai Villadsen (EL), 2025-04-08:
For sandheden er den, at med en bred opbakning fra Folketinget har vi allerede i dag erhvervskandidater.
Det, man gør nu, er at tvinge en stor del af unge til at tage den, til faktisk at tage mindre uddannelse, end de måske ønsker sig, og hvad værre er, så kommer der til at være rigtig mange, som i dag eller til sommer begynder på en uddannelse, og som ikke engang ved, om de kan få lov til at tage den lange eller den korte pakke.
Så jeg synes, det er lidt et drømmescenarie, Socialdemokratiet sælger som en fordel, men som vil blive en ulempe og ikke mere valgfrihed.
Karin Gaardsted (S), 2025-04-08:
Jeg ser det sådan, at det er ca. 10 pct., der skal ændres fra den lange uddannelse til den korte.
Det er ca. 20 pct., der skal begynde på en erhvervskandidat hen over en årrække.
Det er jo ikke en stor forandring, der kommer på en gang.
Det er noget, der indfases.
Så der er jo stadig væk store muligheder for, at man søger ind på den lange uddannelse, hvis det er det, man helst vil.
Heidi Bank (V), 2025-04-08:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler i dag, skal implementere dele af aftalen, der blev indgået mellem SF, Danmarksdemokraterne, Liberal Alliance, Det Konservative Folkeparti og SVM-regeringen i juni 2023, og hvor der siden hen er indgået tillægsaftaler, den seneste i december 2024.
Uddannelse er afgørende for det samfund, vi og generationer før os har bygget op.
Lovforslaget vedrører primært tre områder, for det første erhvervskandidatuddannelserne, kandidaten med 75 ECTS-point og kombinationskandidaten 1+2 med første år som fuldtidsstuderende på kandidaten og de 2 efterfølgende år forankret på en arbejdsplads i det private eller offentlige ved siden af studier, hvor vi får skabt en kandidatuddannelse til dem, der gerne vil hurtigere ud på arbejdsmarkedet, en anden fleksibilitet.
Det håber vi i Venstre, efterhånden som kendskabet øges til uddannelserne, vil give de unge en større grad af valgfrihed i forhold til at vælge en uddannelse, der passer til dem.
For det er ikke alle, der ser det som en fordel at sidde længst muligt på skolebænken – det, på trods af at man kan være endog særdeles akademisk.
For de fleste er uddannelse vejen til at skabe det arbejdsliv, man drømmer om.
For det andet er der en sektordimensionering, ikke fordi vi synes, det er fedt, at færre får adgang til en lang videregående uddannelse, men fordi der med et gratis uddannelsessystem nu engang også følger, at vi uddanner til samfundets behov.
Når professoren eller advokaten afleverer deres børn i daginstitutionen eller sender dem i skole, har vi brug for dygtige hoveder også der, mennesker, der har den faglighed, ligesom kirurgen eller lægen har brug for veluddannede sygeplejersker, laboranter, sosu'er, fysioterapeuter og ernæringsassistenter for blot at nævne nogle af de mennesker, der kan være inde over, hvis en af os bliver ramt af alvorlig sygdom og får brug for kort eller livslang hjælp.
Der er vildt mange fede uddannelser derude, fra korte til mellemlange og de helt lange.
De kan alle sammen noget og spiller en rolle for, at vi har et samfund, hvor tingene hænger sammen.
Lige nu er vi, når vi taler uddannelse og arbejdskraft, nok i virkeligheden mest udfordret af de små ungdomsårgange, der – aber dabei – ikke bliver større foreløbig.
Det bringer mig videre til det tredje: muligheden for at oprette engelsksprogede studiepladser.
Det er engelsksprogede studiepladser, der bliver lagt oven i de eksisterende studiepladser, 1.100 til og med 2028 og fra 2029 2.500 studiepladser ekstra årligt.
Det er positivt, for det hjælper særlig de skønne dele af Danmark, der er knap så tæt befolkede, hvor man måske har svært ved at få nyuddannede til at flytte til fra Aarhus eller København, fordi de unge nyuddannede allerede har etableret sig.
Der hjælper det at uddanne tættere på de virksomheder, der ellers ikke kan opdrive arbejdskraften i deres nærområder.
Det fastholder arbejdspladser i Danmark.
Sidst, men ikke mindst, skal lyde et dybtfølt tak til vores videregående uddannelsesinstitutioner, vores studerende, vores erhvervsorganisationer og faglige organisationer.
Dialogen og jeres arbejde er værdsat.
Vi støtter naturligvis lovforslaget.
Mai Villadsen (EL), 2025-04-08:
Tak, og tak til ordføreren for talen, som fremhævede rigtig mange gode ting i vores uddannelsessystem og samfund generelt.
Jeg frygter lidt, at den her aftale bliver endnu en i rækken.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens refleksioner og overvejelser i forhold til tempoet i implementeringen.
Kan man ikke godt se, at man måske skal tage tempoet lidt ud og udskyde dele af reformen eller reformen, som bl.a. Dansk Erhverv, Dansk Magisterforening, Danske Studerendes Fællesråd og IDA alle sammen faktisk peger på i deres høringssvar?
Heidi Bank (V), 2025-04-08:
Jeg synes, det er et rigtig godt spørgsmål, for det er jo selvfølgelig noget, vi skal være opmærksomme på, altså hvad det er for et tempo, vi har på, hver evig eneste gang vi laver noget nyt politisk.
Jeg tror, det er en balance, for at være helt ærlig, for der vil altid være et ønske om, at man får længere tid, specielt når det er så store reformer som den, vi taler om her.
Det kan jeg sådan set
godt forstå.
Omvendt skal vi jo også nogle gange stille og roligt komme videre.
Men det er selvfølgelig en politisk afvejning af, hvor man står.