runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Kofod (DF), 2018-11-13:
Det er et stort spørgsmål.
Så vidt jeg husker – og det er ikke for at være polemisk – har Dommerforeningen været ude at sige, at det tror man ikke det vil.
Så der er også andre synspunkter lige i forhold til det.
Fru Rosa Lund spørger mig så, om jeg er tilfreds med måden, det fungerer på i dag.
Nej, det er jeg sådan set ikke, og det har jeg aldrig sagt.
Jeg får også de mails fra folk, der har fået en dårlig behandling, eller folk, der synes, at en dom er urimelig.
Og de domme sidder jeg læser for at finde ud af, hvad der er op og ned i det her.
Så jeg mener også, der er god plads til forbedring, og det vil vi gerne være med til.
Men jeg synes også, det er fair nok at sige, at når vi har sendt en minister, som har lyttet til det, vi har sagt, ud på en mission, så skylder vi også den minister, at han så kan få lov til at komme tilbage og præsentere det arbejde, der er foregået, inden vi trykker på knappen og lovgiver om det.
Rosa Lund (EL), 2018-11-13:
Som jeg forstår det på ordføreren fra Dansk Folkeparti, så vil ordføreren rigtig gerne gøre rigtig meget for at hjælpe ofre for voldtægt.
Det vil vi også i Enhedslisten, og det er derfor, vi stiller det her forslag.
Det handler ikke om at holde nogen i hånden, det handler om retssikkerhed.
Derfor er vi jo så interesserede i at høre, om Dansk Folkeparti virkelig synes, at den voldtægtslovgivning, vi har i dag, er i orden.
Ordføreren kan have ret i, at det her ikke ændrer på situationen med, at det er ord mod ord, men sådan er det jo også i dag, hr. Peter Kofod.
Med vores forslag vil vi bare sætte offeret i en meget bedre situation, fordi det handler om retten til offerets krop.
Er ordføreren ikke enig i det?
Karsten Hønge (SF), 2018-11-13:
Det er godt, at vi gør status, for det her handler om borgernes sikkerhed og tryghed.
Om det er blevet mere besværligt for dansk politi at slå til over for grænseoverskridende kriminalitet, er jo svært at gøre op.
Men det, vi kan konstatere, er i hvert fald, at der har været udvist en stor vilje til pragmatisme, både fra Danmark og de lande, vi arbejder sammen med.
Og vi kan da heldigvis også konstatere, at den elektrikertegning, som nu dækker samarbejdet mellem politimyndighederne i EU, virker.
SF anbefalede jo, at Danmark havde besluttet sig for at være fuldgyldige medlemmer.
Det skete ikke.
Og indtil videre ser det ud, som om det holder, og det er godt.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-13:
Jeg synes ikke, SF skal snydes for lidt ros fra Enhedslisten.
Vi synes også, at SF's ordfører her kom med en meget velafbalanceret tale.
Den eneste, der sådan set ikke har gjort det, er jo Venstres ordfører, men alle andre har forholdt sig til virkeligheden i det her.
Det synes vi jo er rigtig positivt.
Men jeg kunne også godt tænke mig at spørge hr. Karsten Hønge om den der vision, som især Venstres ordfører gjorde meget ud af skulle ligge lige foran os, og efter hvilken en hvilken som helst politibetjent eller grænsevagt – eller hvad det er, gendarm, et eller andet – rundtomkring i hele EU-området og i lande uden for EU måske også, men i hvert fald i EU-området, kan søge direkte i en håndholdt tablet efter oplysninger om borgere, der er lagt ind i registrene.
Er det en vision, som SF forestiller sig gennemført uden meget, meget sikre og håndfaste garantier for, at man undgår, at noget sådant bliver misbrugt, både, hvad skal man sige, utilsigtet og af kriminelle elementer?
Karsten Hønge (SF), 2018-11-13:
Jeg noterer med bekymring i dag i kalenderen, at jeg nu fik uforbeholden ros fra hr. Søren Søndergaard – jeg må leve med det.
Til gengæld er jeg helt enig i de bekymringer, som hr. Søren Søndergaard har over den vision, eller hvad vi kan kalde det, som kom fra hr. Jan E. Jørgensen.
Hvis den fremtid skulle være inden for rækkevidde, skal vi da i den grad sørge for at beskytte os mod det misbrug, der helt åbenlyst ligger inden for den samme rækkevidde.
SF er meget optaget af borgerrettigheder og it-sikkerhed.
Naser Khader (KF), 2018-11-13:
Nu er der gået lidt over et år, siden vi lavede aftalen med Europol.
Aftalen er nu implementeret, og vi får nu et overblik over et års praktisk erfaring.
I redegørelsen gennemgår dansk politi sine praktiske erfaringer.
Det viser, at vi har fået en god aftale.
Det har været ambitionen at fastholde det tætte samarbejde med Europol, og det er uændret.
F.eks. har dansk politi 24-7 adgang til at dele oplysninger med Europol.
Dansk politi har dog oplevet at være udelukket fra adgangen til Europols database i en periode på 5 dage, hvilket skyldtes en fejl hos Europol, og det må jo ikke ske.
Redegørelsen bekræfter også velkendte begrænsninger, som vi også var inde på ved sidste års redegørelse, og det er jo de begrænsninger, der er ved at træde ud af aftalen og lave en ny aftale som et tredjeland.
Redegørelsen nævner f.eks., at dansk politi ikke har haft mulighed for at integrere dele af Europols oplysninger i analyseplatformen POL-INTEL.
Konsekvensen her er f.eks., at omrejsende kriminelle og seksualforbrydere, der ellers ville have indgået i konkrete efterforskninger, ikke er indgået i dem.
Redegørelsen beskriver, at det i visse tilfælde både, som der står, forsinker og vanskeliggør eksempelvis grænsekontrolarbejdet i forhold til tidligere, og at dansk politi og udlændingekontrolafdelinger ved grænserne ikke længere har søgeadgang til Europols fælles database.
Politiet kan ikke anvende Europols informationssystem som en fast datakilde i politiets vigtige nye it-system POL-INTEL, der er blevet kaldt et supervåben i kampen mod bl.a. grænseoverskridende kriminalitet.
Indtil den 1. november 2017 havde bl.a. politiets udlændingekontrolafdelinger og PET direkte adgang til Europols databaser, men nu skal de anmode om søgninger via Europol og afvente svar, hvilket bl.a. kan forsinke grænsekontrollen.
I redegørelsen advarer Rigspolitiet om, at dansk politi vil gå glip af en kommende mobil søgeadgang til Europols databaser, og at det inden for meget kort tid vil betyde, som de skriver, »en væsentlig begrænsning af dansk politis muligheder for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet ...«.
Men alt i alt er det en fin redegørelse, der på saglig vis beskriver dansk politis erfaringer det første års tid, som viser, at vi faktisk har fået en god aftale.
Det er ikke som at være med hundrede procent, men det er det optimale, vi kan få ud af at stå udenfor.
Så alt i alt støtter vi redegørelsen, fordi den efter min opfattelse er saglig, og vi skal selvfølgelig holde øje med samarbejdet, og hvordan det udvikler sig i fremtiden.
For det med grænseoverskridende kriminalitet har en høj prioritering for os konservative.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-13:
Det var en fremragende redegørelse – ros til ministeren.
Det er jo alle mod én her.
Så det kan vi kun bakke op om.
Men jeg har to spørgsmål.
Det ene spørgsmål er vedrørende den der fejl, der opstod.
Det er jo fint, der har været en fejl, og det er fint, at ministeren siger, at vi ikke regner med, at den fejl gentager sig.
Men hvordan kunne den opstå?
Altså, på hvilket niveau i Europol er der nogen, der har truffet en sådan beslutning, der viser, at de ikke kender grundlaget for Europols arbejde?
Det er sådan set lidt interessant.
Og ved ministeren, om der eventuelt er taget nogle konkrete konsekvenser af det?
Men altså, på hvilket niveau i Europol blev den beslutning truffet?
Det andet spørgsmål, jeg har, er: Der står jo i redegørelsen, og det har også været nævnt her, at der har været seks bestyrelsesmøder.
Kan ministeren lige oplyse, hvor mange af de seks bestyrelsesmøder der eventuelt har været afstemninger på?
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-13:
Jeg vil bare sige til hr. Karsten Hønge, at han skal foretrække at få skældud af hr. Søren Søndergaard frem for ros.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-13:
Så vidt jeg lige er orienteret, har vi deltaget i alle bestyrelsesmøder, og der har ikke været afstemning på nogen af møderne.
Hvad det første spørgsmål angår, skal jeg svare så hurtigt, jeg kan, og så godt, jeg kan.
Op til den her redegørelse stiller Rigspolitiet en række spørgsmål til Europol, og i den række af spørgsmål, Rigspolitiet stiller, opstår der en tvivl hos Europol om, om man nu på baggrund af de spørgsmål, Rigspolitiet stiller, egentlig har de nødvendige samtykkeerklæringer fra de enkelte lande til, at vi kan få oplysningerne.
For det er jo sådan, at det skal hvert land give.
Så kommer man i tvivl, og når man kommer i tvivl, vælger man så at spørge den juridiske tjeneste, og mens man spørger den juridiske tjeneste, lukker man for en sikkerheds skyld ned.
Der siger Rigspolitiet selvfølgelig, at vi jo mener, altså at Danmark mener, at vi har ret, og at vi har en aftale om det her.
Det konkluderer det juridiske kontor så også at vi har, og at der er sket en fejl, at det er en del af aftalen, at der ikke skal indhentes samtykke hver gang, og derfor åbner man igen.
Så det, der er sket, er en klar fejl.
Det er det bedste svar, jeg kan give, og så godt, jeg kan, her fra talerstolen.
Men det er simpelt hen det, der har været sagsgangen i det.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-13:
I første omgang vil der jo være tale om adgang til alt det, som der er lagt ind fra dansk side i registeret, og det er selvfølgelig ikke alle danske statsborgere, men dermed rører den radikale ordfører jo også ved noget meget centralt, altså at vi så vil se landene begynde at begrænse, hvor meget de lægger ind.
Det vil jo så være det, der sker.
Men jeg tager fuldstændig ad notam den bemærkning om, at det er derfor, De Radikale ønsker at være fuldt og helt med i EU og afskaffe alle forbehold, hvad enten det er militært eller ØMU'en osv. osv., og det er så bare der, den politiske forskel er.
Men jeg er glad for tilsagnet, som jeg opfattede det, om, at vi selvfølgelig, når den tid kommer engang, hvor det her ser ud til at kunne udfoldes praktisk, også kan diskutere spørgsmålet om datasikkerhed.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-13:
Det er nogle fremragende bemærkninger, hr. Søren Søndergaard kommer med og også er kommet med til nogle af kollegaerne, og det er jo netop derfor, vi synes, vi skal være med.
Det er jo lige præcis det, der er kernen i, hvorfor Radikale Venstre gerne vil være med i EU og så komme af med de her forbehold.
For så har vi jo mulighed for at påvirke den slags.
For selvfølgelig, hvis det er korrekt, at der vil være millioner, der vil kunne komme ind og kigge i data om også danske statsborgere, skal vi da prøve at sørge for, at det foregår på en ordentlig måde med en begrundet mistanke og med domstole inde over og også prøve at begrænse, at det bliver noget masseovervågning.
Men det er jo netop derfor, vi skal være med i det retlige samarbejde.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-13:
Det er et rigtig godt spørgsmål, men det er det desværre også, fordi vi igen kommer til at fokusere på, hvornår kvinden fik sagt ja eller nej, i stedet for at man med det spørgsmål fokuserer på, hvornår manden indhentede et samtykke.
Hvornår sikrede han sig, at det var okay?
Jeg tror, ifølge det meste af den empiri, jeg kender til, og den forskning, der er lavet sociologisk set, at mænd er alt for optagede af, hvad de selv vil have i situationerne.
De er alt for optaget af dem selv og for lidt optaget af, hvordan kvinden har det, hvad hun ønsker eller ikke ønsker at der skal foregå.
Så det skal den her lovgivning jo være med til at give et fokus til.
Hvordan skal samtykket så gives?
Hvordan skal det findes i domstolen?
Det er jo altid en gråzoneområde.
Men det her er et værktøj til, at domstolene får lov til at flytte fokus væk fra den krænkede, offeret, og over på gerningsmanden og beder gerningsmanden retfærdiggøre den seksuelle handling.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-11-13:
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide nu – for hr. René Gade sagde også, at ordføreren gerne ville have, at den der observatørpost var på en anden måde – hvad det er for en anden måde, for vi har jo fuld taleret osv. i den bestyrelse, så jeg kan simpelt hen ikke se, hvorfor vi skal trampe løs på en observatørpost i en bestyrelse, hvor vi har akkurat de samme rettigheder som alle andre, bortset fra at vi ikke kan stemme, men da de aldrig stemmer, er det jo ret ligegyldigt.
Så hvad er det, hr. René Gade gerne vil have anderledes?
René Gade (ALT), 2018-11-13:
Det var et eksempel på noget, der ville være anderledes ligesom nogle af de andre tænkte eksempler på, hvad der kunne ske i fremtiden.
Det her er faktuelt en observatørrolle, og vi kunne få en fuldbyrdet rolle.
Her i Folketinget har jeg oplevet det på DIPD-området, hvor vi heller ikke har et fuldbyrdet medlemskab i den bestyrelse fra Alternativets side.
Det slår vi også på tromme for at vi gerne vil have, og det kunne vi egentlig godt tænke os at alle partier havde.
Jeg er sågar i gang med at udfærdige et beslutningsforslag til, hvordan man måske kunne få den fuldbyrdede rolle, og der lover jeg at der er gode argumenter med.
Her i dag kan jeg kun sige, at der faktuelt vil være en forskel på at være observatør og at være fuldbyrdet medlem.
Jeg kan ikke komme med gode argumenter for, hvad den helt store forskel ellers ville være i det.
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-13:
Vores sædvanlige ordfører, fru Lotte Rod, er optaget et andet sted i huset med et af sine andre ordførerskaber, hvor der også foregår nogle aktiviteter, og derfor må I nøjes med mig i den her omgang.
I Radikale Venstre havde vi jo selvfølgelig gerne set, at Danmark var kommet med i Europol, og vi havde også gerne set, at man var kommet af med hele retsforbeholdet
, men sådan gik folkeafstemningen ikke, og nu er vi jo så i gang med at prøve at se, i hvilket omfang dansk politi stadig kan bruge Europol.
Som flere ordførere har været inde på, går det jo sådan set udmærket, som det er lige nu,
men jeg bider mærke i et citat fra Rigspolitiets redegørelse, som jeg lige vil læse op her, og som egentlig meget godt omfatter, hvad der også er Radikale Venstres opfattelse, og nu citerer jeg: »Det er dog Rigspolitiets vurdering, at den manglende direkte søgeadgang, herunder særligt den manglende adgang til QUEST og den manglende mulighed for at lade oplysninger fra Europol indgå direkte som understøttende datakilde i politiets analytiske og proaktive kriminalitetsbekæmpende arbejde, inden for meget kort tid vil indebære en væsentlig begrænsning af dansk politis mulighed for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet sammenlignet med medlemmer af Europol«.
Det er altså en væsentlig begrænsning.
Vi kan ikke se nogen grund til, hvorfor vi vil ende i en situation, hvor dansk politis mulighed for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet skal stå over for en væsentlig begrænsning, og derfor så vi jo stadig væk gerne, at man viste rettidig omhu og fik Danmark til at blive fuldt medlem af Europol, så vi kunne undgå den situation.
Jeg har egentlig ikke så meget mere at sige i forhold til de andre ordførere.
Jeg synes, det citat rammer meget godt ind, hvorfor vi gerne så, at vi blev fuldt og helt medlem af Europol.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-11-13:
Nu var Det Radikale Venstre – og det er jeg sikker på at Det Radikale Venstre vil være begejstret for at jeg siger – måske de allermest sådan barske i retorikken i forhold til, hvad der ville ske, ifald danskerne nu ikke sagde ja til at afskaffe retsforbeholdet.
Og derfor bliver jeg bare nødt til at spørge ordføreren, om det er ordførerens opfattelse, at børnelokkerne er blevet mere glade siden den 1. maj 2017.
Så bliver jeg også nødt til at spørge ordføreren om noget andet, nemlig om det er Det Radikale Venstres opfattelse, at vi skal have en folkeafstemning nu om afskaffelse af retsforbeholdet.
Altså, hvis Det Radikale Venstre havde 90 mandater i Folketinget, ville man så udskrive en folkeafstemning nu om afskaffelse af retsforbeholdet?
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-13:
Jeg vil helst afholde mig fra at vurdere, hvor glade børnelokkere er.
Men det, som hr. Kenneth Kristensen Berth henviser til, er, at det jo er fuldstændig korrekt, at vi har fået en aftale, som ifølge den her redegørelse siger, at på nuværende tidspunkt går det an, i forhold til hvad politiet siger her.
Men som jeg sagde i min ordførertale, kommer der altså ifølge politiets egen vurdering nogle udfordringer og en væsentlig begrænsning af deres muligheder, og det synes vi jo selvfølgelig er en dårlig idé.
Vi vil være klar til en folkeafstemning.
Men vi vil også være klar, hvis man kan finde et stort nok flertal, til at gennemføre det, hvis det er en mulighed.
Vi synes, det vigtigste er, at vi kommer med i Europol.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2018-11-13:
Ja, det er selvfølgelig fair nok.
Men vil ordføreren ikke i det mindste erkende, at hvis ordføreren skal i gang med en ny afstemning om afskaffelse af retsforbeholdet, bliver det store argument, der skal overtale danskerne til at afskaffe det, vel næppe fra Radikale Venstres side på baggrund af det, vi ser i dag, Danmarks tilknytning til Europol?
Andreas Steenberg (RV), 2018-11-13:
Det grundlæggende argument for, at Radikale Venstre er imod alle de forbehold, vi har, er, at de ting, der bliver vedtaget i EU, kommer til at påvirke Danmark.
Vores borgere, vores virksomheder bliver påvirket af det, der bliver besluttet i EU, og derfor synes vi, det er en grundlæggende god idé, at vi er med til at beslutte de ting, som alligevel påvirker os.
Det er vores grundlæggende argument imod forbeholdene, og det tror jeg også vil være den strategi, vi vil vælge, hvis der skulle komme sådan en afstemning.
Søren Søndergaard (EL), 2018-11-13:
Jeg har selvfølgelig respekt for, at det ikke er De Radikales ordfører, som normalt står der, og vil derfor ligesom ikke spørge ind til noget detaljeret omkring fortiden og forløbet og den aftale, der er indgået.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, når nu ordføreren selv vælger at læse det citat op, hvordan Det Radikale Venstre fremadrettet har det, når vi skal tage stilling til at etablere – for det vil vi jo så skulle tage stilling til på et tidspunkt – et register med alle mulige oplysninger om folk, som måske en million mennesker i Europa kan søge i, og hvor vi uden at fornærme nogen vil sige, at hvis man har 100 dollar, kan en hvilken som helst kriminel eller anden gå hen og bestikke sig til at få søgt i det register.
Altså, er det en vision for Det Radikale Venstre?
Eller ser Det Radikale Venstre ikke også nogle enorme problemer i et sådant register, som først skal afklares, og som det politisk vil tage lang tid at få afklaret både i Europa-Parlamentet og Folketinget og imellem landenes regeringer, før vi kan sætte noget sådant i værk?
Det er en bekymrende fejl.
Og grunden til, at det er en bekymrende fejl, er jo, at i 6 dage har der altså været tvivl i Europol om, hvad der var det grundlag, Europol arbejdede på.
Det synes jeg er lang tid, når vi snakker om en organisation.
Altså, vi har hørt lange taler fra folk, der siger, at det, at der gik 1 minut med at få en eller anden oplysning frem, kunne være fuldstændig katastrofalt osv., og så snakker vi altså om, at man lukker ned for alle oplysninger i 6 dage.
Altså undskyld, hvad betyder det så, at det tager 1 time eller 2 eller 5 timer at få et svar frem, hvis man kan lukke ned i 6 dage?
Det er en meget bekymrende fejl, og jeg tror – men det kan vi eventuelt gøre skriftligt – at vi bliver nødt til at få afklaret, på hvilket niveau i Europol den fejl blev godkendt og accepteret.
Jeg går ikke ud fra, det er elektrikeren eller på det niveau, man har sagt: Okay, vi trækker lige stikket til Danmark.
Det må have været relativt højt oppe, og hvor højt oppe det har været, siger så noget om problemets omfang.
Og hvis det ikke har været højt oppe, siger det i hvert fald noget om noget, vi måske skulle diskutere i forhold til Europol, nemlig hvordan beslutninger kan træffes i den organisation.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2018-11-13:
Tak for det.
Jeg vil høre ministeren, om ministeren er bekendt med Istanbulkonventionen, som jeg også mener er beskrevet i beslutningsforslaget, og som jo anbefaler, at vi har en eller anden form for samtykkebaseret voldtægtslovgivning, for, som fru Rosa Lund siger, er det en lovgivning, der er baseret på tvang eller på samtykke.
Jeg er helt med på, at ministeren er åben og egentlig er i en lærende proces her, men hvad er det så, ministeren ikke vil love befolkningen og borgerne og resten af Folketinget, der lytter lige nu?
Vil ministeren give udtryk for, om ministeren synes, at vi skal give kvinder ret til deres egen krop, at vi skal sørge for, at der er et samtykke, uanset hvad det er for nogen seksuelle handlinger, der foregår i vores land?
Det er jo egentlig bare det, der bliver spurgt om, og det er det, vi ønsker ministerens anerkendelse af eller refleksion over.
Så kan ministeren ikke lige uddybe, hvad det er for nogle relationer, som skal give et pejlemærke for vores borgere her i landet med hensyn til lovgivningen?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-13:
Jeg tror ikke, der findes en eneste borger i det her land, der følger med i politik, og som er i tvivl om, hvad jeg mener om det at straffe folk, der ikke opfører sig ordentligt.
Hvis der begås en forbrydelse som her, skal de have en hård straf.
Det, jeg bare ikke vil gå ind i her, er så at begynde at fabulere over, hvad det er for nogle bestemmelser, hvordan bestemmelserne kunne være, for hvis jeg vidste det, og hvis jeg havde en klar retning for det, og hvis jeg lige præcis vidste, hvordan det skulle være, så er der jo ingen grund til at bruge en masse tid på at samle erfaringer ind fra andre lande og blive klogere og nedsætte et ekspertpanel, der sådan set skal komme med nogle rigtig gode ideer til os.
Nu synes jeg så, at vi, når vi kigger på det igen, skal kigge på det hele vejen rundt, og det skal ikke bare handle om en lovgivning specifikt her, men også handle om, hvordan organisationerne arbejder, hvordan politiet arbejder, hvad vi gør for ofrene, og det synes jeg er værd at vente på.
Trine Bramsen (S), 2018-11-13:
Tak for det.
Sex uden samtykke er voldtægt – det er der forhåbentlig kun få der er uenige i – men det afspejler vores lovgivning bare stadig væk ikke klart og tydeligt, og derfor står vi her igen.
Vi har tidligere behandlet et beslutningsforslag om samtykkebaseret voldtægtslovgivning, som desværre blev nedstemt, og hvor misforståelserne om forslaget var rigtig mange.
Derfor vil jeg gerne tale lidt om, hvad samtykkebaseret voldtægtslovgivning egentlig går ud på.
Lad mig slå fast: Samtykkebaseret lovgivning betyder ikke omvendt bevisbyrde.
Man flytter dermed fokus ved at ændre bevistemaet, for det er nemlig ikke ligegyldigt, hvad bevistemaet tager udgangspunkt i.
Nej, vi skal ikke forvente, at en ændring til samtykkebaseret voldtægtslovgivning vil gøre den store forskel i sagernes udfald, men det kan gøre en stor forskel i den måde, sagerne føres på.
Det gælder både i forhold til den måde, spørgsmål stilles på, især den måde, som kvinden og den forurettede behandles på i retten.
Formålet med en voldtægtslovgivning baseret på frivillighed og samtykke er først og fremmest at rykke på opfattelsen af sex og kønsroller, så man på den lange bane forhåbentlig oplever færre overgreb mod kvinder.
Det drejer sig altså om at få folk til at forstå, uanset om de er i byen, om de er derhjemme eller andre steder, at man bør stoppe op og være sikker på, at den anden deltager i akten – så at sige – frivilligt.
I Danmark halter vi bagefter.
10 lande i Europa har allerede ændret deres lovgivning, herunder Tyskland, England, Luxembourg, Belgien og Sverige, hvor voldtægt nu defineres på basis af manglende samtykke.
Det bør stå lysende klart, også i lovgivningen, at sex skal være frivilligt, og er det ikke frivilligt, er det voldtægt.
Det er på tide, at Danmark anerkender det i lovgivningen.
Med de ord skal jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter forslaget her.