runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christoffer Aagaard Melson (V), 2026-02-19:
Jeg synes, de der ting er enormt dilemmafyldte, for det er jo også rigtig svært at pege på en anden spidskandidat, der så under en valgkamp har gjort det godt, og hvad vedkommende så har fået af stemmer.
Der er trods alt også mange, der stemmer på et parti.
Altså, jeg synes for at være helt ærlig, at det er en svær debat.
Jeg synes ikke lige, jeg har fået øje på en bedre løsning eller en mere retfærdig løsning end den, der ligesom ligger i loven i dag.
Men altså, det er jo et valg mellem to onder, for du kan sige, at de stemmer så skal gå til et andet parti, men repræsenterer det så mere nogle vælgere, end hvis man giver det til en stedfortræder?
Og jeg skal ikke dømme nogen på forhånd.
Jeg synes, det er dilemmafyldt, og det vil sige, at p.t. har jeg ikke lige fået øje på en løsning, som jeg synes er mere retfærdig end den, der er i dag, selv om jeg også godt ved, at den, vi har, ikke er god, hvis det, som nogle har været beskyldt for, viser sig at være korrekt.
Det er lidt et politikersvar, men jeg har ikke nogen bedre løsning lige nu.
Claus Jørgensen (SF), 2026-02-19:
Tak for at sætte denne forespørgselsdebat op.
Det er altid godt at diskutere grundlaget for vores demokrati.
Så demokratiet har det faktisk okay, og i Danmark er vi faktisk nogle af dem, som har de højeste valgdeltagelser.
Det synes jeg er vigtigt også lige at få på plads.
Første del af Liberal Alliances forespørgsel kan vi klart svare nej på.
Jeg mener, det er et svigt af både de vælgere, der har stemt på en, og de partimedlemmer, der har opstillet en og ført valgkamp for en.
Det er simpelt hen et svigt, især hvis man udtræder lige dag et i den nye valgperiode eller pludselig skifter parti midt i konstitueringsforhandlingerne.
Men omvendt mener vi i SF ikke, at det giver mening at tvinge et nyvalgt byrådsmedlem til at blive siddende, måske inaktivt, i en kommunalbestyrelse, et regionsråd eller i en byrådsgruppe.
Det tjener hverken vælgere eller parti.
Og så vil meget firkantede regler i forhold til det valgte medlems gøren og laden kunne bringe os i karambolage med det grundlovssikrede princip i dansk statsforvaltningsret om, at de enkelte politikere alene er bundet af deres egen overbevisning.
Vi er helt enige i, at man skal være bundet, men som der blev nævnt før, skal man ikke være stavnsbundet.
Og så er jeg i øvrigt ret sikker på, at vælgerne husker, hvem og ikke mindst hvilke partier de skal holde øje med, når der har været sager som dem, vi har oplevet her efter sidste kommunal- og regionsrådsvalg.
I SF er vi trygge ved, at de enkelte kommunalbestyrelser og regionsråd har kompetencerne til at kunne følge de regler, der er, og sørge for at træffe de rigtige beslutninger.
SF bakker derfor op om regeringens forslag til vedtagelse.
Carl Andersen (LA), 2026-02-19:
Mange tak, og tak for talen.
Tak for en klar og tydelig tilkendegivelse af det, som debatten her i dag jo også handler om, netop om det er i orden – om det er en i orden partikultur at acceptere, at man stiller op til f.eks. en kommunalbestyrelse, og at fordi man så ikke bliver borgmester, smutter man bare.
Der fik jeg en klar og tydelig tilkendegivelse af, at det i hvert fald ikke er en politisk praksis, man har i SF, og det er vi rigtig glade for.
Så vil vi håbe, at man fra SF's side også kan give nogle gode råd til Socialdemokratiet, for det er derovre, vi har problemet.
Jeg har simpelt hen ikke kunnet fremsøge andre eksempler på kommunalpolitisk valgte, som, udelukkende begrundet i at de ikke blev borgmester, vælger at trække sig.
Det er et socialdemokratisk problem og heldigvis ikke et problem i SF.
Det er vi glade for.
Jeg vil spørge ordføreren, hvad ordføreren mener om de måder, hvorpå man kan sanktionere folk, der forsætligt bryder valgbarhedsreglerne, f.eks. ikke opfylder bopælskravet.
Er de regler tilstrækkelige i dag eller ikke?
Claus Jørgensen (SF), 2026-02-19:
Jeg må ærligt indrømme, at jeg ikke har læst tydeligt og klart op på, hvad reglerne er, og hvor meget man kan få af straf.
Ministeren nævnte, at man kunne få helt op til 4 måneders fængsel, og det synes jeg jo er en rimelig straf.
Altså, jeg mener ikke, at vi skal have folk siddende ude i kommunalbestyrelserne og regionsrådene, som ikke vil være der.
Det tjener jo ikke nogen noget godt.
Så sidder de der og varetager måske slet ikke det mandat, som borgeren ville have det.
Så hellere få en suppleant ind, som kan gøre det, som borgerne gerne vil have.
Carl Andersen (LA), 2026-02-19:
Jeg har også spurgt justitsministeren om, hvilke muligheder der er for at sanktionere i sådan en sag, som vi har set i København, og jeg fik flere paragraffer, som indenrigsministeren også har nævnt.
Den eneste sag, som ligesom er helt sikker, er, at det vil være et brud på det krav, der er, i forhold til at du oplyser en forkert bopælsadresse, og at det vil give en bøde på 5.000 kr. til CPR-registeret.
Så der er bare noget juridisk uklarhed, og vi kunne i hvert fald godt tænke os at få det sikret, måske inden for de gældende rammer, men sådan, at det bliver koblet mere sammen.
Claus Jørgensen (SF), 2026-02-19:
Jeg tror, jeg er på linje med Venstres ordfører, som siger, at det måske er en postgang for tidligt.
Jeg synes ikke, problemet er så stort endnu, at vi skal begynde at gå ind at rode med reglerne.
Jeg tror, som jeg også nævnte i min tale, at borgerne godt kan huske, hvem det er, der har lavet de her numre med netop at sige, at jeg stiller op som borgmester, og så smutter, når valgdagen er overstået.
Det sidder fast hos folk, og pressen husker det jo også, så vi skal nok få det at høre til næste kommunalvalg.
Derfor synes jeg, vi står et meget godt sted p.t.
Mai Villadsen (EL), 2026-02-19:
Vælgernes tillid til det lokale demokrati er afgørende.
Har der så været problematiske sager efter det seneste kommunalvalg angående borgerligt ombud og valgte, der ikke modtog valg alligevel?
Det er jo helt tydeligt.
Men er det et reelt stort problem, som vi oplever meget?
Nej, det mener jeg ikke.
Derfor mener jeg også, at det ville være at skyde gråspurve med kanoner, hvis der skal ændres på lovgivningen på det her område.
Borgerligt ombud er jo for så vidt rigtig fornuftigt på nogle punkter.
Det beskytter netop mod taktiske kandidaturer, som der bliver talt om i dag, altså at kandidater stiller sig op og trækker stemmer for blot så at gå igen dagen efter valget.
Det er selvfølgelig ikke i orden i min bog.
Så giver det borgerlige ombud også for så vidt en slags beskyttelse for de valgte over for arbejdsgivere og andet.
Men jeg synes også, at der er noget, der taler lidt imod eller godt kan være kritisk i forhold til det borgerlige ombud.
Nej, det gør vi vel ikke.
Når der fra Liberal Alliances side bliver rejst kritik af afgående borgmestre, som så ønsker at stoppe i kommunalpolitik for at lave noget andet, synes jeg kun, det kan være i orden og fair.
Og der mener jeg, at vi har lidt udfordringer med de regler, der er om borgerligt ombud, og ikke mindst, hvordan de bliver forvaltet, for de bliver varetaget vidt forskelligt fra kommune til kommune.
Tag Københavns Kommune, hvor man relativt nemt, viser det sig, kan få lov til at udtræde.
Men i min egen kommune, Sorø, var der faktisk et byrådsmedlem, som var valgt for Enhedslisten og syntes, vi var blevet for højreorienterede, og derfor meldte han sig ud.
Derfor ønskede han at udtræde af byrådet for ikke længere at repræsentere Enhedslisten, for det syntes han ikke han kunne.
Men det fik han nej til, fordi det ikke var en gyldig grund.
Og han ønskede ikke at lyve.
Det siger jo noget om, at måden, man forvalter det borgerlige ombud på, er vidt forskellig, og at det ikke altid er helt uproblematisk, for
set med Enhedslistenbriller og helt generelt synes jeg egentlig, det er fair nok, at man udtræder, hvis man ikke længere føler, man kan repræsentere det parti, hvis stemmer man har fået.
Så der mener jeg faktisk, at der godt kan være en udfordring.
Ikke desto mindre er det en relevant debat.
Og ja, der har været problematiske sager, men lovændringer mener jeg ikke der er behov for.
Tak for ordet.
Anne Paulin (S), 2026-02-19:
Spørgsmålet er så, om der skal laves om på de her regler om borgerligt ombud.
De administreres jo ude i de enkelte kommunalbestyrelser, og det synes vi er fornuftigt at de gør.
Det er så blevet behandlet ude i de enkelte kommunalbestyrelser efter den præcedens og den tilgang til det, som der nu engang er der.
Det synes vi er en fornuftig balance, altså at det nogle beslutninger, man tager ude i kommunalbestyrelserne.
Dennis Flydtkjær (DD), 2026-02-19:
Det er helt okay, at man nedlægger sit hverv, hvis man får et arbejde, der ikke er forenelig med det, eller man har sygdom i familien.
Der kan være alle mulige grunde til det, men det er bare ikke det, vi taler om.
Her er det jo lige efter valget, at man siger, at man ikke kan blive borgmester, og så vil man ikke være her.
Det har man jo ikke sagt til danskerne.
Man har fået dem til at stemme på en i den tro, at de kunne have tillid til en, og at man repræsenterede dem.
Det er jo demokratiet, men det er slet ikke det, som fru Anne Paulin forholder sig til, vi taler om.
Hvorfor er det, man synes, at det er i orden, at man må træde ud, bare fordi man ikke får den politiske post, man ønsker.
Altså, der kan være masser af grunde til at træde ud, men det er vel ikke et argument at sige: Hvis jeg ikke kan blive borgmester og stå i spidsen for det hele, vil jeg slet ikke være her?
Carl Andersen (LA), 2026-02-19:
Alle kommunalbestyrelsesmedlemmer, medmindre de er borgmestre, har et job ved siden af.
Hvis man har været borgmester eller ønsket at være borgmester, men ikke blev det, så skal man selvfølgelig ud at finde et job ligesom alle de andre kommunalbestyrelsesmedlemmer.
Og hvis man finder et job, der så gør, at man ikke kan varetage sit kommunale hverv, kan man jo anmode om fritagelse på den baggrund.
Men vi taler her om folk, der anmoder om fritagelse – ikke begrundet i, at man har fundet et andet job, men simpelt hen bare begrundet i, at man ikke er blevet borgmester, og det er det, jeg gerne vil have et svar på.
Hvorfor er det sådan i Socialdemokratiet?
Anne Paulin (S), 2026-02-19:
Det kan man da bestemt også, og der er da også masser af eksempler på folk, som er det.
Nu nævner ordføreren jo flere forskellige eksempler.
Jeg synes måske også, det er lidt ude på et overdrev, hvis eksempelvis folk, der har været kommunalbestyrelsesmedlemmer i mange år, har været borgmester i en periode og måske ikke har opnået genvalg, ikke på et tidspunkt kan beslutte sig for, at de også godt kunne tænke sig at prøve noget andet og få en anden erhvervskarriere, altså at de ikke kan have mulighed for at udtræde af en kommunalbestyrelse og prøve noget andet i deres liv, efter at de har tjent det lokale demokrati i årevis.
Jeg synes måske, at det også er lidt en glidebane, hvis vi skal derhen, hvor vi siger: Nej, du skal ikke ud og prøve noget andet; det er helt urimeligt, at du godt kunne tænke dig det.
Der kan jeg egentlig ikke se noget problem i, at der også er mulighed for, at der kan komme nogle friske kræfter ind fra det samme parti, som kan fortsætte det arbejde, som den pågældende politiker har gjort igennem sin karriere i kommunalbestyrelsen.
Carl Andersen (LA), 2026-02-19:
Vi har jo masser af regler i det her Folketing og i det her land, som er der af hensyn til en minoritet.
Altså, vi har låse på dørene af hensyn til en minoritet, som vil gå ind i huset uden tilladelse.
Derfor ønsker vi at stramme reglerne for det borgerlige ombud.
Det gør vi, fordi der er en minoritet, som vi mener er med til at underminere tilliden til skade for alle de andre gode kommunale og lokale kandidater, som er derude.
Jeg har lyst til at spørge Socialdemokratiets ordfører om noget: Hvorfor er det særlig hos Socialdemokratiet, at vi åbenbart oplever den her tendens med, at man ikke gider at sidde i en kommunalbestyrelse, hvis man ikke kan være borgmester?
Det skete i 2021, og det skete i 2025.
Den primære begrundelse for, at man ikke vælger at modtage valg, er, at man ikke bliver borgmester.
Hvorfor kan man ikke være helt almindelig kommunalbestyrelsesmedlem som borgmesterkandidat for Socialdemokratiet?
Anne Paulin (S), 2026-02-19:
Tak for det, formand.
Liberal Alliance har taget initiativ til den her forespørgselsdebat om borgerligt ombud i forbindelse med lokale valg og om, hvorvidt reglerne bør skærpes.
Ved efterårets kommunalvalg blev næsten 2.500 danskere valgt til landets kommunalbestyrelser.
Stort tillykke med det, og rigtig meget held og lykke med det arbejde.
Nej, det har vi ikke, og derfor ser vi heller ikke i Socialdemokratiet nogen grund til, at vi på baggrund af enkeltsager skal ind at ændre de gældende regler.
Vi mener, reglerne er dækkende, som de er, og vi har tillid til, at man sagtens kan administrere det ude i de enkelte kommunalbestyrelser, når det kommer til sager, hvor en politiker af den ene eller anden grund ønsker at blive fritaget fra sit hverv i kommunalbestyrelsen.
Der er ikke mange politikere, der udtræder af kommunalbestyrelserne i løbet af valgperioden.
Men hvis der er nogen, der ønsker at udtræde, kan det jo også nogle gange være lige så godt for demokratiet, at der kan komme friske og motiverede kræfter ind, jo i øvrigt fra det samme parti.
Alt i alt mener vi altså, at reglerne for det borgerlige ombud er udmærkede, som de er i dag, og vi støtter ikke vedtagelsesteksten.
Så vil jeg på vegne af Venstre, Moderaterne, SF, Enhedslisten og Socialdemokratiet læse et forslag til vedtagelse op: Forslag til vedtagelse
»Folketingets partier konstaterer, at vælgernes tillid til det lokale demokrati er helt afgørende.
Med det borgerlige ombud har man pligt til at modtage valget, men dog med mulighed for at blive fritaget i visse situationer.
Medlemskab af Folketinget og Europa-Parlamentet er derimod ikke et borgerligt ombud.
Partierne er enige om, at det borgerlige ombud er udtryk for en hensigtsmæssig balance mellem forskellige krydsende hensyn.
Folketingets partier lægger derfor ikke op til at ændre reglerne om det borgerlige ombud ved kommunal- og regionalvalg.
Partierne er enige om, at det er afgørende for tilliden til demokratiet, at kandidater ved opstilling til valg overholder valgbarhedskravene, og partierne noterer sig, at der er regler om straf i både CPR-loven og straffeloven, der efter omstændighederne vil kunne finde anvendelse på forsætlige brud herpå.«
Tak for ordet.
Carl Andersen (LA), 2026-02-19:
Det er simpelt hen højt, højt serviceniveau.
Jeg skal hermed på vegne af Liberal Alliance, Dansk Folkeparti, Danmarksdemokraterne og Det Konservative Folkeparti fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Demokratiet er en afgørende, men samtidig skrøbelig institution.
Faldende tillid til politikere og dalende valgdeltagelse udgør alvorlige udfordringer for folkestyret.
Folketinget betragter med stigende skepsis den praksis, at kandidater stiller op til valg uden reelt ønske om at påtage sig det borgerlige ombud, der følger med et valg.
Folketinget vurderer, at denne praksis bidrager til politikerlede og undergraver tilliden til det demokratiske system.
Partierne i Folketinget har derfor en ambition om ikke at understøtte eller fremme en sådan kultur internt i partierne.
Samtidig ønskes strammere regler for fritagelse fra valg eller medlemskab, så det ikke kan begrundes med manglende udpegning til politiske poster eller begrænset politisk indflydelse.«
Jeg diskuterede det faktisk lige med Moderaternes ordfører hernede, og jeg er af den klare overbevisning, at det ikke ville være muligt af hensyn til Danmarks riges grundlov, da du udelukkende står til ansvar over for dine vælgere, når du er valgt til f.eks. Folketinget.
Anne Paulin (S), 2026-02-19:
Det er det heller ikke generelt.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2026-02-19:
Tak for ordet, formand, og tak for forslaget.
Jeg er ikke i tvivl om, at hr. Carl Andersen har gjort et stort arbejde med det, det gør hr. Carl Andersen altid med alting, og det er også i forhold til de udvekslinger, vi har haft.
Forespørgslen her rejser et principielt spørgsmål om det borgerlige ombud og om tilliden til det lokale demokrati.
Det er vanvittig vigtigt, at vi også herindefra tager ansvar for at have diskussionen om demokratiet og om væsentligheden af at kunne have tillid til det, og det synes jeg også at vi i udvalget burde have al mulig fokus på.
Unge oplever et voldsomt demokratiunderskud.
Det skal vi jo tage alvorligt og lytte til, og vi skal facilitere samtalen om det, i forhold til hvordan vi kan understøtte det på alle mulige måder.
Det er jo selvfølgelig fuldstændig afgørende vigtigt med den tillid, og at vi får værnet om den.
Det borgerlige ombud bygger på, at man har pligt til at modtage valget, hvis man stiller op og bliver valgt.
Det er egentlig lidt underligt, at det overhovedet skal være nødvendigt at tale om pligt.
For der er jo ikke nogen større ære overhovedet.
Jeg har selv kun prøvet at stille op en enkelt gang og var så heldig at blive valgt.
Uanset er princippet vigtigt, men det er ikke et stavnsbånd, og det er der adskillige der har sagt.
Lovgivningen rummer muligheden for fritagelse, og livet sker jo, livssituationer kan ændre sig, og det styrker jo heller ikke nødvendigvis demokratiet at tvinge nogen til at varetage et hverv, de ikke kan udføre.
Jeg ønsker ikke at have travlt med at vurdere den ene og den anden og x, y og z osv. og egentlig heller ikke vurdere, om andres begrundelser er tilstrækkelige.
Vælgerne skal nok fælde deres dom, og kommunalbestyrelserne har jo uanset opgaven med at kigge på det og inden for lovens rammer komme med et skøn.
Jeg kan slet ikke forestille mig et bedre sted at varetage de her spørgsmål end ude lokalt.
Herinde har vi ikke borgerligt ombud.
Vi kan til enhver tid nedlægge vores mandat uden videre begrundelse.
Hvis man ønskede ændringer på det kommunale område, kunne man jo selvfølgelig overveje en ligestilling i det spørgsmål.
Det har jeg ikke selv gjort op, men jeg er åben for at tale om det.
Når det gælder valgbarhedskrav, er det også afgørende for tilliden til demokratiet, at reglerne overholdes, og at der kan sanktioneres ved forsætlige brud.
Det er helt strålende og helt, som det skal være.
Samlet set afspejler reglerne, som jeg ser det, en rimelig balance og ikke et umiddelbart behov for at ændre eller skærpe.
Anne Paulin (S), 2026-02-19:
Jeg er uenig i, at der er et stort generelt problem i Socialdemokratiet.
Vi er det største kommunalpolitiske parti, og vi har rigtig mange kommunale politikere, som passer deres arbejde og deres hverv ude i kommunalbestyrelserne med rigtig stor samvittighed.
Det kan findes i alle partier, at der er nogle politikere, der på et tidspunkt nedlægger deres hverv af forskellige årsager.
Jeg er uenig i ordførerens udlægning af det, og jeg har ikke yderligere kommentarer til den sag.
Dennis Flydtkjær (DD), 2026-02-19:
Fru Anne Paulin siger, at der ikke er et generelt problem med byrådsmedlemmer, der trækker sig på et løst grundlag.
Det er jo rigtigt; der er ikke et generelt problem, men der er et problem i Socialdemokratiet.
Det er jo da her, man har en overborgmesterkandidat, som, fordi vedkommende ikke bliver borgmester, siger: Så vil jeg slet ikke være her.
Det samme er sket i Køge, og det er sket andre steder.
Hvad er det i Socialdemokratiet, der gør, at man synes, at man gerne må foregøgle vælgerne og sige: Stem på mig, hav tillid til mig, jeg skal nok repræsentere jer.
Og hvis man så ikke får den post, man gerne vil have, er det okay at stoppe?
Hvorfor er det, at man i Socialdemokratiet tillader, at man på så løst et grundlag kan sige, at hvis man ikke får den post, man gerne vil have, så vil man slet ikke være her?
Anne Paulin (S), 2026-02-19:
Så vidt det er mig bekendt, har de to kolleger, som ordføreren nævner, forsøgt at søge dispensation i den socialdemokratiske hovedbestyrelse, fordi de netop rigtig gerne ville sidde begge steder og varetage begge hverv, men det har de så ikke fået.
Det er jo så en intern partidiskussion, hvorvidt man skal have dobbeltmandater eller ikke.
Det er jo meget forskelligt, og der er nogle forskellige regler i forskellige partier, og der har været forskellige diskussioner omkring det.
Men jeg kan også konstatere, at de så har fået orlov efter de gældende regler, som der så er.
Alexander Ryle (LA), 2026-02-19:
Den socialdemokratiske ordfører siger, at det her ikke er et stort problem, og derfor er der ikke behov for at ændre på reglerne.
Men det afhænger nok lidt af øjnene, der ser.
I Københavns Kommune er det tre ud af otte medlemmer af den socialdemokratiske gruppe, som har valgt at trække sig fra Københavns Borgerrepræsentation, allerede inden arbejdet er gået i gang, og det synes jeg jo er et ret stort antal, en ret stor andel af gruppen
Det gælder bl.a. tidligere folketingsmedlem fru Pernille Rosenkrantz-Theil, det gælder fru Mette Reissmann, og det gælder fru Yildiz Akdogan, som begge hellere ville sidde i Folketinget end i borgerrepræsentationen.
De to sidstnævnte er jo personer, som godt har vist allerede før valget, altså da de stillede op, at hvis de fik tilbudt mandatet, hvis de fik vælgernes opbakning til at blive valgt, ville de ikke tage imod det, for de ville hellere sidde i Folketinget.
Synes ordføreren, at det er en ordentlig måde at gøre det på, eller er ordføreren enig i, at den måde at agere på er med til at svække tilliden og demokratiet?
Men de personer vidste jo med meget stor sandsynlighed godt, at de ikke ville få dispensation, for det er jo en beslutning, I har truffet på det socialdemokratiske årsmøde, konvent, eller hvad I nu kalder det.
Det vidste I jo godt.
Alligevel har partiet valgt at opstille dem af strategiske grunde, fordi man vidste, at de kan trække mange stemmer.
Det er kendte personer, det er siddende folketingsmedlemmer, og de kan trække mange flere stemmer end kandidater længere nede på listen.
Så mener ordføreren, at det er en ordentlig måde at gøre det på, eller er ordføreren enig i, at det er et udtryk for vælgerbedrag?
Morten Messerschmidt (DF), 2026-02-24:
Ja, jeg tror lige, vi lader det stå, men jeg tror også, jeg lige vender tilbage bare lige for at høre fru Charlotte Bagge Hansen om det, hun sagde.
Jeg tror, det var den fjerde hovedsætning i hendes tale – men vi kan jo se det i referatet – at hun sagde følgende: »de 70 pct., der rammer rigtigt med den her check.«
Vi var i hvert fald nogle, der hørte det hernede på den måde, tror jeg.
Nu er jeg godt nok sproglig student, det anerkender jeg – jeg har mange fejl her i livet – men hvis det kun er 70 pct., der rammer rigtigt, er det så ikke rigtigt forstået, at det må være ca. 30 pct., der rammer forkert?
Charlotte Bagge Hansen (M), 2026-02-24:
Nu var det jo ligesom ikke det, jeg sagde.
Det, jeg sagde, var, at det her absolut ikke er optimalt.
Det blev valgt, at det her skulle gå hurtigt, fordi der er en masse mennesker derude, der ikke har råd til mad og drikke.
Jeg troede jo egentlig, at noget af det, Dansk Folkeparti står vagt om, er, hvordan vores pensionister har det.
Så det kommer virkelig bag på mig, at hr. Morten Messerschmidt ikke er med til at få sendt de her penge ud til alle de folkepensionister, som hr. Morten Messerschmidt kerer sig om.
Prøv at lade det stå.
Morten Messerschmidt (DF), 2026-02-24:
Jeg vil bare gerne takke ordføreren, for det er jo ikke nogen hemmelighed, at jeg har haft meget svært ved at forstå Moderaterne og Lars Løkke Rasmussens seneste projekt osv.
Men hvis det, man arbejder med, er, at to tredjedele skal være godt og resten kan man leve med, begynder jeg bare at forstå tingene.
Altså, jeg er lige ved at sige, at så begynder selv det, Moderaterne har gang i på udlændingeområdet, jo at give mening.
Så længe der er to gode, må der også godt være en dårlig.
Det er jo en fejlmargen, som er usædvanlig kreativ.
Jeg tror, vi skal helt tilbage til Uffe Elbæk eller et eller andet for at finde nogen, der har været ude og arbejde med den slags risici og sådan noget.
Men jeg vil bare sige tak.
Det er nu, det giver mening for mig.
Folketingsvalget er jo lige om hjørnet.
Så gør det ikke noget.
Det er fremragende.
Tak for det.