runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2019-04-10:
Det må på en eller anden måde stride mod nogle principper hos hr. Joachim B. Olsen.
Det andet, jeg ville spørge til, er det her med ikrafttrædelsestidspunktet, for det var jo egentlig besluttet i medieforliget, at det skulle være den 1. januar næste år.
Nu skal det så være den 1. juli, og man afventer ikke den undersøgelse, der skulle laves, af konkurrencevilkårene.
Det kunne jo passende være ud fra nogle af de betænkeligheder, jeg kunne forestille mig at man havde i Liberal Alliance om ulige konkurrence, at man besluttede at lave sådan en undersøgelse.
Hvorfor er det, vi skal fremskynde ikrafttrædelsen og ikke afvente de fornuftige undersøgelser, der er lavet, inden et forslag som det her skal træde i kraft?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-04-10:
Ja, jeg vil selvfølgelig ikke kunne sige nej til, at det altid er godt, at man får afklaret væsentlige spørgsmål om en aftale, inden man beslutter sig endeligt.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-10:
Det er jo netop det, som hr. Joachim B. Olsen er inde på, og som f.eks. DI og Dansk Erhverv også påpeger i deres høringssvar, nemlig at konkurrencesituationen er uafklaret, at definitionen på, hvad der er en avis, ikke bliver opdateret med det her lovforslag, at der er noget timingsmæssigt problematisk i at fremsætte det her lovforslag nu, når de andre elementer ikke er afklaret, og at det, for så vidt angår nogle af de ting, vi også allerede har diskuteret, i forhold til hvad en avis er – forholdet mellem magasiner og aviser osv. – simpelt hen bliver retssikkerhedsmæssigt betænkeligt i forhold til at udvide nulmomsordningen, uanset om man så synes, at der skal være moms på medier eller ej.
Joachim B. Olsen (LA), 2019-04-10:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag er jo en udmøntning af den del af medieaftalen, som handler om at skabe teknologineutralitet mellem trykte og elektroniske medier, og det er meget, meget fornuftigt at gøre det.
Der er sket en rivende udvikling på området, og formålet med dette lovforslag deler vi helt.
Og jeg skal selvfølgelig også sige, at vi bakker op om det.
Man må så også konstatere, at der har været en del kritik af forslaget i høringssvarene.
Jeg synes jo, man skal være ærlig, og derfor vil jeg sige, at det er en kritik, som vi sådan set godt kan forstå.
Derfor er det også meget vigtigt, synes vi, at vi følger udviklingen på det her område nøje og er klar til at lave rettelser, hvis det viser sig, at der kommer en uhensigtsmæssig konkurrenceforvridning på området.
Men vi støtter selvfølgelig lovforslaget.
Louise Schack Elholm (V), 2019-04-10:
Jeg synes, at det er godt at få udboret i udvalgsbehandlingen, præcis hvad der sker for dem, der ikke allerede i dag udkommer trykt.
Jeg kan ikke læse det specifikt af lovforslaget, og derfor mener jeg, at det er noget, der skal konkretiseres i udvalgsbehandlingen.
Men jeg vil sige, at vi opnår en platformsneutralitet i forhold til aviser her, for vi går ind og siger konkret, at aviser skal have en platformsneutralitet, uanset om de er trykte eller digitale.
Det er en grundlæggende ligestilling i forhold til det.
Så er det rigtigt, at hvis der er nogle uklarheder omkring, præcis hvordan vi definerer, om de skal være trykt i forvejen eller de ikke skal være trykt i forvejen, at vi kan kigge på det – så lad os gå ind og kigge på det under udvalgsbehandlingen.
Jesper Petersen (S), 2019-04-10:
Jeg synes, at det godt nok stadig væk står hen i tågerne, hvorfor man i et medieforlig beslutter, at inden man træffer en beslutning som den her, vil det være klogt lige at undersøge, hvad konsekvensen bliver for konkurrencen på markedet.
At man så ikke afventer den synes jeg ikke der er kommet noget godt svar på.
Og så er sagen vel, at fru Louise Schack Elholm ikke opnår den platformsneautralitet, som ordføreren taler om i sit indlæg her, at hvis man er en, hvad skal vi sige, traditionel avis, og udkommer med ting elektronisk, så vil man være fritaget for moms.
Hvis du kun har dit nye elektroniske platformsmedie, som du udgiver, så kan du ikke være sikker på at være omfattet af nulmoms.
Det er da ikke rimeligt.
Louise Schack Elholm (V), 2019-04-10:
Det her handler jo om platformsneutralitet, ikke om, hvilke medier der er omfattet som sådan.
Vi siger, at det er de trykte aviser, og det skal også gælde for dem, der ikke er trykt, og som er digitale.
Så det er jo ikke noget med, at vi ændrer enormt meget på listen over dem.
Det, vi bare siger, er, at der skal være en platformsneutralitet i forhold til aviser, og det synes jeg egentlig er meget fornuftigt.
Vi får jo stadig væk en analyse, og den kan man altid reagere på, men jeg synes faktisk, at det er væsentligt, at vi kommer i gang med at sikre, at både de digitale og de trykte aviser har lige adgang til nulmoms.
Jesper Petersen (S), 2019-04-10:
Problemet ville jo være, vil jeg sige til fru Louise Schack Elholm, at det ikke kommer til at virke ens for alle, at det jo kommer til at gøre en strukturel, systematisk forskel på forskellige typer af medier, hvis man gør sådan, som regeringen foreslår her.
Så vil jeg godt have listen over eksempler på medier, der udkommer og laver nyhedsartikler og nyhedsstof i dag, som så ikke er omfattet i udvalgsbehandlingen.
Men fru Louise Schack Elholm vil vel give os ret i, at der er forskellige af de her medier, som er blevet nævnt nu, som ikke kommer til at ligge inde under de kriterier, der er i momsloven i dag, og derfor ikke vil blive omfattet og vil være i en skæv konkurrencesituation.
Jeg synes egentlig, det er et nuanceret og fornuftigt svar at give på mange måder, men alligevel.
Altså, jeg ved godt, at Liberal Alliance er så fuldstændig vilde i varmen for enhver form for skattelettelse, man kan opnå.
Hr. Joachim B. Olsen kan jo sådan set bare nikke, mens jeg opremser det standpunkt.
Men alligevel var der vel en mening med, at man skulle lave en undersøgelse af markedsvilkårene, af konkurrencevilkårene, inden man behandlede det her forslag.
Er det ikke sådan lidt af et ideologisk ønske om bare at få sat nogle skatter ned?
Er det ikke lidt uforsigtigt ikke at få lavet den undersøgelse, man havde aftalt skulle laves, inden det var meningen, at lovforslaget skulle træde i kraft?
Jeg noterede mig bare, at hr. Rune Lund henviste til den udvalgsbehandling, der skal være, og det samme gjorde fru Louise Schack Elholm.
Er hr. Rune Lund ikke enig i, at vi burde tage os god tid til den udvalgsbehandling, når den nu er så vigtig, i stedet for at det her skal jappes igennem på så kort tid, som der er lagt op til med afstemning inden for en måned fra nu, hvor det ikke har været muligt at få den gode tid, som vi gerne ville have?
Er hr. Rune Lund enig i, at det er usædvanligt for Folketingets arbejde, at vi ikke kan have en almindelig tidsplan, som tilfældet er med det her lovforslag?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-04-10:
Det er rigtigt, at vi er glade for lavere skat, men ikke på en hvilken som helst baggrund.
Altså, konkurrenceforvridning er noget, vi er meget skeptiske over for.
Jeg prøver så også at redegøre for, at vi jo er i en situation i dag, hvor der er konkurrenceforvridning – meget vidtgående konkurrenceforvridning mellem trykte og elektroniske medier – og det prøver man så at gøre bedre.
Spørgsmålet er så, om det altid er muligt at finde den fuldstændig optimale løsning.
Der er så kritik i høringssvarene, der måske kunne indikere, at det har man ikke gjort med den her løsning.
Der siger jeg så åbent og ærligt, at så skal man selvfølgelig være klar til at ændre på lovgivningen, hvis det skulle vise sig at være tilfældet.
Jeg havde også gerne set, at den analyse havde været færdig tidligere.
Men det har desværre ikke været muligt.
Men jeg siger bare ærligt, at der er noget, der kunne tyde på, at den her situation er mindre optimal, end den kunne have været, og derfor skal vi være opmærksomme på udviklingen fremadrettet på det her område.
Karsten Lauritzen (V), 2019-04-10:
Jamen det ville jeg da også ønske man havde gjort.
Det kommer sig jo af, at der i finanslovsaftalen bliver aftalt, at den her nulmoms skal gælde fra den 1. januar 2020, og så vil man undersøge, om man kan fremrykke det, eller prøve at fremrykke det.
Hvis jeg skal være helt ærlig, var jeg faktisk ikke klar over, at det var aftalt.
Det kom sådan til sidst – sådan er det nogle gange med finanslovsaftaler: at det bliver aftalt lige i sidste øjeblik.
Så det var nyt for mig, og derfor blev jeg sådan set også overrasket over det.
Det har vi så arbejdet på, og der har også været en proces i regeringen – det koster 15 mio. kr. ekstra, og det har halvårsvirkning.
Men det vil vi selvfølgelig gerne levere på, og det er, fordi det er aftalt i finansloven.
Jeg ville ønske, at vi alle sammen havde været opmærksomme på det lidt før, for så havde det forhåbentlig været vedtaget nu, også med en grundig udvalgsbehandling.
Men det ændrer jo ikke på, at man sagtens kan vedtage det her og afvente analysen, og hvis den så viser nogle muligheder, kan man gennemføre de yderligere ting med et lovforslag i næste samling.
Det er muligt.
Så jeg vil opfordre Socialdemokraterne til at stemme for forslaget.
Jesper Petersen (S), 2019-04-10:
Jeg er jo egentlig glad for, at skatteministeren bare siger det, som det er.
Det kunne Venstres ordfører jo også have gjort.
Men altså, det handler om, at man gerne vil have det igennem, inden der skal være valg, og så må man forcere det igennem udvalgsbehandlingen.
Men man skal have en forceret gennemførelse af lovforslaget, fordi det skal ske, inden der er folketingsvalg.
Vi har ikke gjort op med os selv, hvordan vi synes det her skulle være, hvis magten skulle skifte.
Så står man med det problem, som regeringen har nu.
Det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at spørge skatteministeren om, er: Når man så erkender, at man ikke kommer til at gennemføre den undersøgelse, der var påtænkt – det ville ellers have været klogt – på grund af det her valghensyn, hvorfor har man så ikke fremsat lovforslaget for f.eks. en måned siden?
Karsten Lauritzen (V), 2019-04-10:
Ja, og den tager jeg til efterretning.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-10:
Jeg ved ikke, om det stod krystalklart, da jeg var oppe på talerstolen,
men i SF støtter vi hensigten med det her lovforslag.
Det gør vi; det er vores politik.
Jeg synes så bare, det er lidt begrædeligt, at der er så mange problemer – ikke kun med lovforslaget, men også med alt det rundtomkring.
Jeg hører fuldstændig, hvad skatteministerens siger: at der simpelt hen er nogle timingsmæssige problemstillinger, i forhold til hvad Kommissionen kommer frem med, i forhold til momsdirektiv, i forhold til konkurrencerapporten, der ikke er færdig endnu, osv. osv.
Men nu talte jeg lige før med min kollega fra Enhedslisten om, at det her på en eller anden måde også burde være diskuteret af medieordførerne, for der er jo også en meget tung mediepolitisk dagsorden i det her: Hvad synes vi er public service?
Hvad vil vi støtte?
Og det er jo de definitioner, der ikke bare handler om teknik, men som er fuldstændig afgørende for, hvad det er for en mediepolitik, vi vil føre, og hvilke typer medier vi vil støtte.
Det er mest en kommentar.
Anders Johansson (KF), 2019-04-10:
Altså, det, som vi ligestiller nu, som jeg også nævnte i min ordførertale, er den situation, hvor jeg sidder og læser avisen i henholdsvis den trykte udgave og på min iPad
i dag er der jo en forskel i forhold til, om jeg køber den elektroniske udgave eller den fysiske udgave.
Og det ligestiller vi med det lovforslag her.
Og vi bakker fuldt op om, at der skal være en platformsneutralitet i forhold til det.
Så er der mange andre ting, man kan begynde at diskutere, i forhold til hvordan man afgrænser det her, og det jo altid den diskussion, man får, når man begynder at åbne døren for differentieret moms.
Og den diskussion tager vi også meget gerne, men det her lovforslag går jo ligesom ud på at få skabt en platformsneutralitet i forhold til den trykte udgave og den udgave, man læser på sin iPad.
Louise Schack Elholm (V), 2019-04-10:
Ja, og det er jo typisk sådan noget, der vil komme an på en konkret vurdering i det enkelte tilfælde, og der kan vi lave nogle regler for, hvordan vi sætter loven op til at være, hvilke regler der grundlæggende skal være gældende
Vi er nødt til at lave nogle generelle regler, der gælder for alle.
Andreas Steenberg (RV), 2019-04-10:
Før jeg læste det her lovforslag, vidste jeg godt, at sådan en papiravis var uden moms, men jeg var faktisk ikke klar over, at hvis den så ligger elektronisk, skal der moms på.
Derfor er vores udgangspunkt, når vi skal tage stilling til det her lovforslag i Radikale Venstre, at vi synes, det er fornuftigt, at begge dele er uden moms.
Det er en mærkelig forskel, især i en tid, hvor jeg tror, at hvis de mange dagblade skal få en øget omsætning og få flere læsere, er det nok fremtiden at skulle lave elektroniske aviser i stedet for at trykke dem på papir og få dem delt ud.
Derfor er vores udgangspunkt som sagt, at det er fornuftigt at sidestille de to ting.
Som en lang række ordførere startende med hr. Jesper Petersen har redegjort for, er der noget uklarhed i lovforslaget og også i høringssvarene om, hvad det er for nogle medier, der kan blive betegnet som en avis.
Umiddelbart ser det ud til, at det er alle dem, som også i dag bliver betegnet som aviser, fordi der er en papirudgave, men kunne det være sådan, som nogle af ordførerne nævnte, at der er nogle medier som Zetland og Altinget, der også kunne blive betegnet som aviser, og må man det for EU's momsdirektiv?
Vil de kunne komme ind under samme ordning?
Det fremstår lidt uklart, hvilket også har været nævnt af andre ordførere i dag.
Derfor vil vi, som også Alternativets ordfører sagde, afvente, at Skatteministeriet svarer på det, inden vi tager endelig stilling, og jeg skal også, når vi får de svar, have vendt med min gruppe, hvordan vi stiller os.
Men umiddelbart er vi positive over for princippet om at ligestille en papiravis med en elektronisk avis.
Julius Graakjær Grantzau (ALT), 2019-04-10:
Jeg har jo så noteret mig en del bemærkninger, som jeg ikke vil stå og gentage her – fra både partier, som er med i forligsaftalen, og andre partier.
Så det vil jeg egentlig bare erklære mig enig i.
Jeg synes, at det som udgangspunkt er et skridt på vejen mod en fuldstændig ligestilling af medier på tværs af platforme, digitale og trykte.
Men kan det have nogle konsekvenser, som er negative for konkurrencen, jamen så kan det jo være, at det egentlig leder til en værre situation end den, vi står i i dag.
Så jeg vil også se på nogle af de svar, der kommer.
Jeg kan forstå, at der blevet stillet nogle spørgsmål, som vi så kan afvente svarene på.
Med hensyn til det andet punkt, som også er blevet adresseret heroppefra, omkring det sådan tidsmæssige aspekt i den her behandling af forslaget vil jeg også bare lige spørge ministeren, om han måske kan uddybe, hvad det er, der gør, at vi ikke venter på den her redegørelse; at det skal foregå nu.
For det kan være, at der er nogle argumenter, vi skal have med, eller en baggrund, vi skal have med i den overvejelse.
Så jeg er jo egentlig i udgangspunktet positiv med hensyn til det her, men vi må se, hvordan vi kan få klarlagt, hvad det reelt har af betydning.
Tak for det.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-10:
Tak, formand.
Jamen jeg vil egentlig bare stille det samme spørgsmål til De Konservatives ordfører, nemlig om man virkelig opnår den ligestilling eller sideordning, som jeg tror vi alle sammen er enige om er fuldstændig rimelig, med det her lovforslag.
For hvis man gerne vil læse – hvad ved jeg – FinansWatch, MediaWatch eller Zetland, eller et af de utallige andre medier, som kun findes digitalt, jamen så er der vel ikke den sideordning?
Og jeg tror, at det er, fordi hele det her område jo trænger til at blive redefineret.
Som Venstres ordfører sagde: Hvad er en avis i dag?
Og jeg tror, at specielt den generation, der er lidt yngre os, ikke vurderer, om noget er mere eller mindre værd eller specielt anderledes, fordi man kun læser det på nettet og ikke engang har mulighed for at købe det fysisk i en butik.
Anders Johansson (KF), 2019-04-10:
Tak for det.
Forslaget, som vi behandler her, er jo en del af medieaftalen, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti.
Og lovforslaget her drejer sig helt konkret – som de foregående ordførere også har været inde på – om at udvide nulmomsordningen, så den fremover også kommer til at gælde for elektroniske aviser, som så til gengæld bliver påført lønsumsafgift, ligesom de trykte aviser bliver i dag.
Lovgivningen skal selvfølgelig følge med den teknologiske udvikling, og der skal være lige konkurrencevilkår, uanset om det er en avis, som udkommer på tryk, eller elektronisk.
Og der sker jo rigtig, rigtig mange ting i de her år, og det går også rigtig stærkt.
Det er også underligt, at det er sådan, at når man læser sin avis på tryk, så er den momsfritaget, men hvis man læser den på sin iPad, hvad mange jo gør i dag, så skal der svares moms.
Vi bakker selvfølgelig helt op om, at der skal være en platformsneutralitet i forhold til det her.
Derfor bakker vi også op om at få skabt den her ligestilling, i forhold til om aviser bliver momsbelagt eller ej.
Så vi bakker op om lovforslaget.
Inger Støjberg (V), 2019-04-12:
Der er jo flere ting at sige til det.
For det første vurderer vi jo på baggrund af både åbne og lukkede kilder, om der er baggrund for at indføre grænsekontrol, nøjagtig som vi også gør i forhold til den dansk-tyske grænse.
Skulle det så vise sig, at der rent faktisk er et pres på grænsen imellem Danmark og Sverige lig det, vi ser fra Tyskland til Danmark, så vil situationen jo være anderledes.
Men det er jo logisk, at man, hvis man lukker grænsen hermetisk, vil fange alle, at man, hvis man fører stikprøvevis kontrol, vil fange lidt færre, at man, hvis man fører en risikobaseret kontrol, så måske nogenlunde vil fange det samme antal som ved stikprøver, fordi det baserer sig på det samme, og at man, hvis man ikke fører grænsekontrol, jo kun fanger dem, som man på en eller anden måde holder øje med.
Når det er sagt, er det bare vigtigt at sige, at dansk og svensk politi jo netop samarbejder omkring de her ting, og at presset på grænsen imellem Sverige og Danmark bare ikke er det samme, som det er fra Tyskland til Danmark, og det er jo selvsagt, i og med at de strømme af asylansøgere, som vi ser, ikke kommer fra Finland og Sverige til Danmark, men at de kommer fra Sydeuropa og op.
Martin Henriksen (DF), 2019-04-12:
Jeg tror jo selvfølgelig nok, at der vil være nogle forskelle.
Hvis det var, at man etablerede en grænsekontrol mod Sverige, så vil der givetvis være nogle udsving, i forhold til hvem det er, man fanger osv.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at høre: Hvis vi nu siger, at man indførte kontrol på den dansk-svenske grænse i dag, er ministeren så ikke enig i, at det ville betyde, at man i den kommende tid ville afvise personer, som ellers ikke ville være blevet afvist?
Er ministeren enig i det?
Hvis ministeren er enig i det, hvorfor er det så egentlig acceptabelt, jeg var lige ved at sige at lade stå til?
For vi ved jo godt, at hvis der kommer grænsekontrol, vil man afvise nogle personer, som i dag ikke vil blive afvist.
Så hvorfor er det en acceptabel situation?
Tak for det.
Jeg har selvfølgelig hørt, hvad ministeren siger oppe fra Folketingets talerstol, men hvorfor vil man egentlig ikke med de gode erfaringer, som vi har fra den dansk-tyske grænsekontrol, hvor vi afviser personer, som jo ikke ville være blevet afvist, hvis det ikke var, at vi havde danske myndighedspersoner – politi og hjemmeværn osv. – stående der?
Så var de knap 8.000 personer, som ikke har haft dokumenterne i orden, jo bare kommet ind i Danmark.
Der er jo grund til at antage, at det samme vil gøre sig gældende i forhold til Sverige.
Er ministeren enig i, at hvis man indfører grænsekontrol på den dansk-svenske grænse, vil det alt andet lige betyde, at man også dér vil begynde at afvise personer, som ikke vil have lovlig adgang til Danmark?
Inger Støjberg (V), 2019-04-12:
Helt ærligt, jeg er bekymret over, hvordan det skal gå Sverige
Det er der sikkert nogle der vil være uenig med mig i, men det er nu engang min mening.
Så ja, det kan man da godt bekymre sig om, men igen: Hvis vi kommer i en situation, hvor presset fra Sverige mod Danmark bliver så stort, at det giver mening at indføre grænsekontrol, så indfører vi grænsekontrol.
Deri er det også godt at vide, at Dansk Folkeparti i hvert fald nok også skal være behjælpelig med at holde os til ilden og holde øje med, hvordan udviklingen i Sverige er.
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Tak for det.
Allerførst vil jeg sige, at det er dejligt, at grænsekontrollen er forlænget.
Jeg kan som en, der bor i området, sige, at det altid er en fornøjelse, når man krydser grænsen fra Tyskland og kører ind i Danmark og kan se, at der bliver holdt øje.
Så ved man, at man er kommet til et land, hvor man tager sig af hinanden, og et land, der bekymrer sig om sine borgere og gerne vil passe på det, vi har.
Det er et positivt signal at sende til omverdenen.
Men nu handler det jo om den anden grænse, mod Sverige, og jeg vil gerne spørge ministeren: Når ministeren kigger på situationen i Sverige, mener ministeren så, at de svenske myndigheder har kontrol over udlændinge- og integrationsområdet og over hele kriminalitetsudviklingen, særlig i dele af Sverige i ghettoerne?
Er der kontrol på det område?
Inger Støjberg (V), 2019-04-12:
Jeg vil være den første til at sige, at der er ingen tvivl om, at svenskerne er udfordret og de ligger, som de har redt.
Men det er jo i meget høj grad, fordi man har ført en så lempelig udlændingepolitik, som man har.
Nu skal jeg ikke gøre mig til dommer over svensk politi, men når det kommer til svensk politi, er mit indtryk rent faktisk, at svensk politi er relativt effektivt, om end de bare har en meget større opgave end dansk politi foran sig, fordi der jo er ført så lempelig en udlændingepolitik.
Når det så er sagt, er det klart, at i det tilfælde, hvor der vil være et pres på den svensk-danske grænse, vil vi også være i en situation, hvor vi kan indføre grænsekontrol.
Og det er igen vigtigt lige at understrege, at vi jo har et meget, meget nært samarbejde med svensk politi, også omkring grænsen.
Peter Kofod (DF), 2019-04-12:
Jeg er meget bekymret for, at svensk politi i lommer af Sverige har tabt kontrollen, at myndighederne ikke ved, hvad der foregår, og hvor man er i en situation, hvor der er et lille Arabien i dele af de her lommer i Sverige.
Der kan jeg være meget bekymret for, hvordan det stiller Danmark i en situation, hvor vores grænser i princippet står pivåbne til Sverige, og hvad det kan have af betydning for kriminalitetsudviklingen her og også for den meget, meget hårde kriminalitet.
Er ministeren bekymret over det?
Inger Støjberg (V), 2019-04-12:
Igen: Der bliver jo også holdt øje ved den svensk-danske grænse, også selv om der ikke er grænsekontrol.
Men skulle behovet vise sig – kommer vi til at se et rykind eller et stort pres – så kan vi jo indføre grænsekontrol til Sverige.
Men jeg mener omvendt set heller ikke, at man bare skal indføre grænsekontrol for at indføre grænsekontrol.
Men nu er der en velfungerende grænsekontrol, tror jeg man må sige, imellem Tyskland og Danmark, og det glæder jeg mig rigtig meget over, og jeg glæder mig selvsagt også over, at det er noget af det, som Dansk Folkeparti, må man sige, bakker meget op om.