runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-11-18:
Det, vi konkret har været inde at tage stilling til, er et gymnasium, der så at sige allerede var etableret, men var nyt.
Det var en ting, vi ikke havde taget højde for i forbindelse med aftaleteksten, og derfor har vi været inde at kigge på det og har sagt, at det jo som minimum skal kunne være bæredygtigt, for det har aldrig været hensigten, at det ikke skulle kunne være bæredygtigt.
I forhold til det med fusionen vil jeg gøre opmærksom på, at man jo ikke må have to forskellige adresser; man må ikke køre koncerner som private institutioner, altså private gymnasier.
Det er der sikkert taget højde for, men det er bare for at sige, at der jo er en række andre ting, der lige spiller ind på det, og som gør det lidt svært for mig at stå her og sige, at det kan de sagtens.
Det kan de jo så ikke, hvis de f.eks. forestiller sig at skulle fusionere på en måde, hvor de har to forskellige adresser.
Det må man ikke.
Jeg vil gerne sige, at jeg er fuldstændig åben over for at se på det, hvis der skulle være andre hjørner end det ene hjørne, vi har været henne over.
Selvfølgelig vil der komme det i forbindelse med så stor en aftale som den her.
Som sagt har det været den klare politiske intention og en aftale partierne imellem, at det ikke måtte have effekt i hverken opadgående eller nedadgående retning for de private gymnasier.
Marie Krarup (DF), 2021-11-18:
Tak for ordet.
Jeg er assisterende ordfører i dag og har fået en ordførertale fra fru Liselott Blixt, som jeg vil begave jer med.
Psykiatrien har i mange år været trængt, og vi har flere gange sat økonomi af til området, men det er, som om penge og intentioner er blæst væk, lige så hurtigt som de er afsat og formuleret.
Dette betyder, at vi har set rigtig mange episoder i psykiatrien, som kunne være undgået, hvis der havde været hænder og behandling nok.
Lovforslaget indeholder en række ændringer i lov om anvendelse af tvang i psykiatrien.
Der skal sikres en husorden på alle afsnit, så man får et trygt miljø for patienter og personale.
Der skal sikres, at man kan bruge kropsscannere og bagagescannere ved mistanke om, at ulovligt materiale medbringes til afdelingen.
Der skal sikres særlige regler for personer anbragt i varetægtssurrogat.
En patient, der er tvangsfikseret med bælte, skal have fast vagt.
Det foreslås med lovforslaget, at den faste vagt skal udarbejde en objektiv beskrivelse af patientens aktuelle tilstand, mens patienten er tvangsfikseret med bælte.
Efter gældende lov skal der, så længe en tvangsfiksering af en patient opretholdes, foretages fornyet lægelig vurdering af spørgsmålet om fortsat anvendelse af tvangsfiksering mindst tre gange i døgnet.
Med lovforslaget her foreslås det, at den første vurdering skal foretages, senest 4 timer efter beslutningen om anvendelse af tvangsfiksering er truffet.
Lovforslaget indeholder også forslag om delegation af afgørelseskompetence i farlighedsdekretssager og mulighed for tilbagekaldelse af afgørelse om tilladelse til udgang fra Sikringsafdelingen m.m.
Vi er i Dansk Folkeparti positive over for forslaget, men må også tilføje, at vi er meget bekymrede over manglende sengepladser og mangel på personale.
Disse mangler er med til at medføre en stigning i antal patienter, der idømmes en retspsykiatrisk foranstaltning, samt en stigning i antal patienter med alvorlige psykotiske tilstande.
På grund af manglende senge i retspsykiatrien har patienter med en dom samt personer i surrogatfængsling været indlagt i almenpsykiatrien i stedet for retspsykiatrien.
Der har været eksempler på, at surrogatfængslede stak af og truede personalet, og her skal vi sikre, at dette ikke fremover er muligt.
Vi synes derfor, at mange af de foreslåede praksisser er fornuftige, men vi vil gerne have et møde med ministeren enten ved en teknisk gennemgang eller på et lukket samråd, så vi kan få gennemgået forslaget nærmere.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2021-11-18:
Tak for ordet.
Vi behandler jo i dag et lovforslag om et evigt vigtigt og desværre altid aktuelt emne, nemlig tvang i psykiatrien.
Lovforslaget følger op på en henvendelse fra Ombudsmanden, der har påpeget den manglende lovhjemmel for en række begrænsninger, der var indskrevet i husordener på psykiatriske bosteder landet over.
Det er naturligvis stærkt problematisk, og det skal der reageres på.
Med dette lovforslag rettes der op på dette problem, og samtidig skabes der klarhed om anvendelse og begrænsninger af netop disse tiltag.
Det er i sagens natur vigtigt at sikre sig den nødvendige lovhjemmel, ligesom det er vigtigt at klargøre anvendelsesområder og begrænsninger for derved at sikre den enkelte borgers retssikkerhed.
Der indføres her en mulighed for anvendelse af kropsscannere og taskescannere på psykiatriske afdelinger, hvilket er i den milde ende af tiltag.
Og det sker jo for at højne sikkerheden for både patienterne og de indsatte og også for de ansatte på disse steder efter sager om bl.a. indsmugling af våben, og det er også noget, der er et ønske fra Danske Regioner.
Der gives hjemmel til oprettelse af særlige afdelinger for personer i varetægtssurrogat, dvs. folk, der endnu ikke er dømt og endnu ikke er udredt for en psykisk lidelse, men som er mistænkt for at have netop dette.
Og her skal der være mulighed for at have øgede sikkerhedsforanstaltninger.
Endelig laves der faste tidsintervaller for tilsyn med fastspændte patienter som følge af en dom fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i en sag, hvor en patient var fastspændt i over 22 timer uden lægeligt tilsyn i 12 timer.
Dette er selvfølgelig stærkt kritisabelt, og det skal der selvfølgelig gøres noget ved – igen for at sikre patienternes retsstilling.
Vi har selvfølgelig tillid til de ansatte i psykiatrien, også i forhold til at de ikke vil benytte unødigt hårde tiltag.
Det er selvfølgelig vores ansvar at sikre ordentlige rammer og klare retningslinjer.
Lovforslaget her løser en række konkrete udfordringer, men det betyder selvfølgelig ikke, at alt er godt.
Og vi deler de bekymringer, som Det Etiske Råd rejser, og som jeg også hørte bl.a. andre Venstres ordfører tale om, og det vil være oplagt at se på hele tvangsområdet, når nu vi skal til at forhandle en ny psykiatriplan ganske snart, hvilket jeg også hørte bl.a. SF's ordfører være inde på.
Så med dette ønske om, at det ikke er her, vi slutter, men her, vi begynder, bakker Radikale Venstre op om lovforslaget.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-11-18:
Mange tak for det.
Ja, jeg er her i dag som vikar for Per Larsen.
Dette lovforslag går jo på flere ben, som også flere ordførere allerede har været inde på.
Det foreslås, at sygehusmyndigheden for at tilgodese et trygt miljø på alle psykiatriske afdelinger skal sikre, at der findes en skriftlig husorden på de enkelte afdelinger, således at der bliver trygge rammer på afdelingerne.
Herunder foreslås, at overlægen ved mistanke om, at der af medikamenter, rusmidler eller farlige genstande i afdelingen, kan beslutte, at en patient skal afgive en udåndingsprøve og/eller en urinprøve.
Dertil skal en patient, der er tvangsfikseret med bælte, fremover have en fast vagt.
Det foreslås med lovforslaget, at den faste vagt skal udarbejde en objektiv beskrivelse af patientens aktuelle tilstand, mens patienten er tvangsfikseret med bælte.
Det er i udgangspunktet rigtig fornuftigt, idet der så er kontinuitet for både medarbejderen og patienten.
Spørgsmålet er så, hvordan vi håndterer det bedst.
Vi har i høringssvarene bemærket, at Lægeforeningen foreslog en udbredelse af botilbudsteams, inspireret af Region Hovedstaden, som har skabt en markant reduktion i antallet af tvangsindlæggelser og sengedage og har forbedret samarbejdet mellem den regionale psykiatri, almen praksis og de ansatte i botilbuddene.
Det er en model, som vi mener er interessant, og som vi gerne vil kigge nærmere på.
Med de ord kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Anni Matthiesen (V), 2021-11-18:
Jeg sender spørgsmålet over til ministeren her imellem første- og andenbehandlingen, så vi på en eller anden måde også kan få det på tryk.
Jeg vil nu på samme måde spørge ind til det, som jeg også spurgte den radikale ordfører om, nemlig hvad der er af bekymringer, ud over selvfølgelig, som jeg har tilkendegivet, at vi fra Venstres side er meget bekymrede over mængden af unge mennesker, som nu rent ud sagt skal gå på en ungdomsuddannelse, som de ikke selv har lyst til. Har ministeren ingen bekymringer for, at det kan medføre, at der faktisk er flere unge mennesker, som så vælger ikke at tage en ungdomsuddannelse?
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-19:
Jeg skal lige have afklaret noget.
Sagde ordføreren, at dansk politi ikke kunne deltage i drøftelserne i Europols bestyrelse?
Det vil jeg bare lige have afkræftet; det kan være, at jeg hørte forkert.
Men derudover vil jeg bare lige sige, at jeg jo godt forstår på Venstres indlæg, at Venstre er meget utilfreds med den danske befolkning.
Problemet er bare, at det kan Venstre ikke gøre meget ved.
Til gengæld kan Venstre jo gøre noget ved sin tilslutning til den her aftale, og hvis Venstre mener, at det er så dårlig en aftale, vi har med Europol, og som er indgået mellem, så vidt jeg husker, samtlige Folketingets daværende partier – Nye Borgerlige var vist ikke med på daværende tidspunkt – hvorfor udtræder man så ikke af aftalen?
Hvorfor lægger man navn til en aftale, der er så dårlig, at ud af de 10 minutter, ordføreren havde til rådighed, blev de 9 minutter og 52 sekunder brugt til at forklare, hvor dårlig aftalen var?
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-19:
Nu har jeg respekt for, at hr. Rasmus Stoklund ikke er ordfører for det her område, så jeg vil ikke gå ned i de konkrete detaljer.
Men jeg vil bare spørge: Hvis man virkelig mener, at det her lægger en begrænsning på bekæmpelse af kriminalitet i Danmark – altså en begrænsning ud over noget besvær, at vi skal betale en lille smule penge og den type ting – hvis man virkelig mener, det her er et problem for danske statsborgere i form af opklaring af kriminalitet, hvorfor tager man så ikke en folkeafstemning?
Hvis det her er så alvorligt, hvad er så grunden til, at man ikke går til befolkningen – det kan godt være, at man skal gemme de der plakater om de pædofile, der fik frit spil, væk og lave noget andet – og tager den folkeafstemning?
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-19:
Foreløbig er konklusionen i den redegørelse, vi har fået, jo, at samarbejdet fungerer godt inden for de rammer, der nu engang er.
Men man kan forestille sig, hvordan det er at være en dansk politipatrulje f.eks. i et grænseområde, som umiddelbart kunne have haft adgang til QUEST og have slået op, hvis de mødte en, de syntes havde en mistænkelig adfærd, men nu ikke kan gøre det og skal igennem en række forskellige led, hvis de ringer uden for almindelig kontortid, og der mener jeg, det er helt oplagt, at vi går glip af at få nogle fanget i nettet.
Altså, hvis maskerne er for store, er der nogle torsk, der slipper igennem, og det er det, vi risikerer som følge af det her.
Søren Søndergaard (EL), 2021-11-19:
Det var så netop et af de konkrete områder, jeg ville have stillet spørgsmål om, for man kunne måske også stille nogle retssikkerhedspolitiske og kriminalitetsbekæmpelsesmæssige spørgsmål til visdommen i, at samtlige hundredetusindvis af politibetjente i hele EU-området og uden for har adgang til at afklare, om en bil er eftersøgt eller ej, f.eks., således at en forbryder, der gerne vil køre en bil op til Danmark med narko, på forhånd kan få at vide, om den bil er efterlyst eller ej.
Men okay, jeg vil ikke gå ind i de konkrete spørgsmål, da hr. Rasmus Stoklund ikke er ordfører for det her.
Men jeg vil bare spørge: Er det, hr. Rasmus Stoklund siger, at hvis det får mærkbare konsekvenser for den danske befolkning, vil man tage en folkeafstemning, og at det, så længe man ikke gør det, betyder, at den her aftale reelt ikke har mærkbare konsekvenser for bekæmpelse af kriminalitet?
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-19:
Nu, hvor vi har sådan en mere principiel drøftelse af den del af det, er jeg sådan set enig i, at hele spørgsmålet om internationalt samarbejde og samarbejdet i EU, nu samarbejdet omkring Europol, men i det hele taget internationalt samarbejde måske ikke er noget, der fylder så meget i den offentlige debat.
Det er rigtigt, at det jo godt kunne være relevant, fordi der indimellem er nogle konklusioner, der måske bliver draget lidt hurtigt, hvor man, hvis der eksempelvis falder en dom eller en afgørelse i et internationalt organ, man ikke er tilfreds med, i visse kredse er hurtig til at konkludere, at så duer det internationale samarbejde slet ikke til noget.
Der tror jeg, at ordføreren og jeg er enige i, at det hurtigt er jungleloven, der kommer til at herske, hvis små lande går ud af internationalt samarbejde, og derfor mener jeg, at det er i vores interesse at være en engageret del af internationalt samarbejde.
Danmark tjener eksempelvis, hvis man skulle gøre det til noget mere profant, masser af penge på at være en del af EU-samarbejdet generelt: på eksport, det fri marked, den fri bevægelighed osv. osv., og det havde været godt i forhold til kriminalitetsbekæmpelse, hvis vi havde haft fuldgyldigt medlemskab af Europol.
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-19:
Så vil ordføreren, som jo nu er vikarierende retsordfører, men som jo også normalvis er udlændinge- og integrationsordfører og jo jævnligt rejser debat dér om kriminalitet, gøre mere for at få rejst den debat om, hvilke konsekvenser det har, at vi har et retsforbehold og derfor ikke deltager fuldt ud i Europol-samarbejdet?
Rasmus Stoklund (S), 2021-11-19:
Jeg ved ikke, om jeg personligt kommer til lige at lave en stor debat om retsforbeholdet i den offentlige debat.
Det er jeg ikke sikker på at jeg kommer til at tage initiativ til, men jeg hilser det velkommen, hvis ordføreren gør det, og så vil jeg med interesse læse med og lytte med.
Men jeg kunne sagtens forestille mig at blande mig i den og andre debatter om internationalt samarbejde, som jeg mener er vigtigt og er i Danmarks interesse.
Kim Valentin (V), 2021-11-19:
Det er godt at stå her på talerstolen og få den årlige redegørelsesdebat om status over dansk politis situation i forhold til Europol.
Tak til alle ordførerne, og tak til ministeren for redegørelsen, som vi behandler i dag.
Det skulle være så godt, men så er det faktisk skidt.
Det kunne godt være overskriften på redegørelsen i år.
Hvis jeg ikke tager meget fejl, er det femte gang, Folketinget behandler det, og selv om det sker på en ærgerlig baggrund, nemlig at et flertal af danskerne stemte nej til at ændre retsforbeholdet, så er det altid godt at gøre status og følge op på, hvordan det går.
Så det har jeg glædet mig til at gøre i dag.
Når det er sagt, havde jeg hellere set, at man ikke behøvede at gøre status over dansk politis situation i forhold til Europol, hvad der skyldes, at vi desværre står udenfor og må indtage en plads som tredjeland.
Altså, Danmark er et tredjeland!
Det er vi jo ikke, vi er ikke et tredjeland.
Det smager ikke rigtig godt.
Det gør det heller ikke, når man læser redegørelsen.
Formuleringer som »I praksis er det i sagens natur mere tidskrævende for dansk politi«, »væsentlig begrænsning af dansk politis muligheder for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet« og »øget svartid for Danmark« vidner alt sammen om, at det grænseoverskridende arbejde er besværligt for dansk politi, fordi vi står uden for Europol-samarbejdet.
I redegørelsen siger Rigspolitiet – altså, Rigspolitiet siger det til os – eksempelvis meget klart, at Danmarks udtræden har konsekvenser for dansk politiarbejde.
De er ikke i tvivl om det, det har konsekvenser, vi bliver dårligere til vores arbejde.
Rigspolitiet havde samme vurdering tilbage i 2017, da Danmark gik fra at være fuldgyldigt medlem af Europol til at stå udenfor.
Igen vil jeg sige til det med at stå udenfor: Vi står da indenfor.
Vurderingen lød dengang, at Europol-samarbejdet ville udvikle sig på en måde, som ville stille dansk politi betydelig ringere end deres europæiske kolleger, hvis lande har fuldt medlemskab af Europol.
Her 4 år senere kan vi desværre se, at det ikke var en ubegrundet vurdering.
Også i dag er Rigspolitiets konklusion, at Danmarks udtræden af Europol har operationelle konsekvenser for dansk politi.
Hvilke konsekvenser er det så?
Danmark har i det forløbne år deltaget i samtlige bestyrelsesmøder i Europols bestyrelse.
Det er fint nok, det skal vi selvfølgelig.
Vores status som tredjeland gør imidlertid, at vi kun kan deltage som observatør ved møderne.
Vi kan ikke deltage i drøftelserne på linje med medlemmerne af Europol.
Det er svært at forestille sig, at det er til Danmarks fordel at sidde passivt på sidelinjen.
Vi er med andre ord ikke på banen, når der spilles, men får lov at se med fra tilskuerpladserne.
I 2017 oprettede Europol et koncept til udpegning og bekæmpelse af high value targets.
Som tredjeland kan Danmark eksempelvis ikke udpege high value targets.
Det er da ærgerligt.
Anne Sophie Callesen (RV), 2021-11-19:
Ordføreren indledte med at sige, at nu har vi den årligt tilbagevendende debat, og det er jo rigtigt, at det har vi her i Folketingssalen, men jeg kunne godt ønske mig, at Socialdemokratiet var med til at rejse en verserende debat om konsekvenserne af, at vi sagde nej til at afskaffe retsforbeholdet, fordi som ordføreren selv var inde på, har det jo operationelle konsekvenser, og det synes jeg ikke vi særlig tit hører Socialdemokratiet gøre opmærksom på i den offentlige debat.
Det kan godt være, at vi for relativt nylig har haft en folkeafstemning, men hvis man fik startet en debat om, hvilke konsekvenser det har, ude i befolkningen og fik dem med på den debat, så ville det også være nemmere at få lagt en køreplan for en ny folkeafstemning.
Hvad er ordførerens tanker om det?
Louise Schack Elholm (V), 2021-11-19:
Tak for ordet.
I Venstre er vi sådan set rigtig positive over for, at man i højere grad kan bruge de teknologiske værktøjer, der er til at lave en bedre skattekontrol.
Det er en klogere måde at lave kontrollen på.
Det synes vi sådan set er rigtig, rigtig positivt.
Så det er vi sådan set positive over for.
Men når man øger kontrollen og giver de her muligheder, er det samtidig vigtigt også at vægte borgernes retssikkerhed.
I dette lovforslag forbedres skattevæsenets mulighed for kontrol, men konsekvenserne for borgernes retssikkerhed er vi ret bekymrede over.
Hjemmelen, som regeringen beder om, er meget bred, og vi føler os ikke betryggede, hvad angår beskyttelsen og brugen af danskernes data.
Der er en række kritiske høringssvar, som udtrykker bekymring over danskernes grundlæggende rettigheder og retssikkerheden, og jeg vil derfor opfordre ministeren til at overveje en præcisering af hjemmelen samt til at se på, hvordan man derudover kan forbedre danskernes retssikkerhed.
Vi er grundlæggende positive over for, at man bruger machine learning, men vi har i forbindelse med udvalgsarbejdet brug for at komme mere i dybden med, hvad det her har af betydning for danskernes retssikkerhed og grundlæggende rettigheder.
Alexander Grandt (S), 2021-11-19:
Jeg vil bare spørge ordføreren, om man ikke kunne forestille sig, at vi ved at bruge machine learning og algoritmer kunne få en mere effektiv kontrol og sætte ind – ordføreren er jo sådan set selv lidt inde på det i sin tale – fordi vi ved, at der er mønstre.
Vi ved, at der er gentagne mønstre, når man forsøger at snyde i skat, og der vil vi med de her teknologier have mulighed for faktisk at finde de skattesnydere fremfor at skyde med spredehagl.
Kunne man ikke forestille sig det, i stedet for at man skulle være nervøs for, at det sådan er en generel Big Brother-overvågning af alle borgere?
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-19:
Tak for spørgsmålet.
Jeg må ikke have sagt det tydeligt nok i min ordførertale, men jeg synes faktisk, at jeg i hvert fald prøvede på at sige flere gange, at jeg synes, det er en god idé, at man bruger data for netop at ramme de rigtige, så man i højere grad rammer svindlerne, i stedet for at skyde med spredehagl, så man rammer alle mulige andre, som måske ikke har noget at skjule og har indberettet rigtigt, eller hvad det kan være.
Så det er jeg jo enig i.
Og jeg sagde også i starten af min tale: Hvem kan være imod det?
Det er mere afgrænsningen af, hvad det er for nogle data, man kan bruge.
Hvad kan man bruge dem til?
Hvor langt kan man gå?
Det er mere det, at der ikke er nogen afgrænsning, og at der også er nogle borgere på den anden side, som måske kunne have ret til at ringe til Skattestyrelsen og sige: Hvad for nogle data har I trukket om mig?
Jeg vil gerne vide, hvad I bruger om mig – hvad er det for nogle ting, I bruger?
Sådan nogle ting er der ikke for at beskytte borgerne eller virksomhederne, og det er det, jeg gerne vil have rammet ind, for selvfølgelig skal vi bruge data til at ramme de rigtige, men jeg synes også, at man som Folketing rent retssikkerhedsmæssigt og principielt bør sætte en afgrænsning på: Hvad kan man bruge data til?
Hvad for nogle data?
Og hvor langt må man egentlig gå med de her ting?
Det er den afvejning, vi skal prøve at afsøge i udvalgsarbejdet, synes jeg.
Carl Valentin (SF), 2021-11-19:
Lovforslaget her har to hovedelementer: Et om samkøring af data i Skatteforvaltningen og et om at give finansielle rådgivere adgang til eSkatData.
Samkøring af data er jo ikke noget, som SF sådan generelt er ovenud lykkelige for.
Vi mener, at man fra statens side skal være meget påpasselig, når man deler borgernes data på tværs af offentlige instanser.
Borgernes ret til privatliv må ikke tabe på, at staten skal gøre tingene smartere og hurtigere.
Men som vi i SF læser forslaget her, handler de nye initiativer ikke om at dele informationer på tværs af offentlige instanser, men om at samkøre data internt i Skatteforvaltningen, og det ser vi ikke umiddelbart som noget, der risikerer at kompromittere borgernes private informationer.
Når data samkøres, er det vigtigt altid at have lovhjemmelen 100 pct. på plads, og det kommer den med det her lovforslag, og det er godt.
Det er også godt, at lovforslaget giver Skatteforvaltningen bedre mulighed for at opdage snyd med skatter og med afgifter.
Det kan vi i SF kun være positive over for.
Senest har opkrævningen på momsområdet fået heftig kritik for ikke tilstrækkeligt at opdage snyd, så det er godt, at der generelt ydes en ekstra indsats nu.
I SF stiller vi os også positive over for den anden del af lovforslaget, der handler om at give finansielle rådgivere, der er godkendt hos Finanstilsynet, adgang til at tilgå eSkatData, hvis de har borgerens samtykke.
Det er selvfølgelig vigtigt, at Finanstilsynets godkendelse er grundig og ordentlig, og det er vigtigt, at det er helt klart og tydeligt, hvad borgeren giver samtykke til; men forudsat, at der er det, skaber forslaget bedre finansiel rådgivning, og det er jo svært at være imod.
Alexander Grandt (S), 2021-11-19:
Som jeg forstår det, er det jo i høj grad det, der handler om registreringskontrol, altså når en virksomhed anmelder og registrerer sig.
Derfor giver man jo ikke carte blanche til, at man på alle mulige forskellige områder i Skatteforvaltningen i forhold til sager, der ikke er en konkret sag i Skatteforvaltningen, kan bruge de her registersamkøringer.
Jeg synes, man er nødt til holde fokus på, at det handler om at udvikle nye metoder gennem machine learning til at få skabt den bedste kontrol.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-11-19:
Tak for talen og egentlig også for, at SF har fokus på, at der er nødt til at være en indramning af, hvad man kan bruge data til.
Som jeg hørte det, men det kan være, at jeg hørte forkert, så sagde SF's ordfører, at man ikke havde den opfattelse, at man kunne trække data fra alle mulige andre offentlige instanser, og at det kun var Skatteforvaltningens egne data.
Der vil jeg bare nævne, at det faktisk står i indledningen på side 3 i lovforslaget, at man giver adgang til alle andre relevante data, som Skatteforvaltningen selv synes er relevante.
Der er altså ikke en afgrænsning på, hvad der kan være relevant, og hvad man kan bruge det til.
Så det er altså ikke alene Skatteforvaltningens data.
Det er al data, vi med det her siger man kan trække, hvis man selv synes, det er relevant.
Kan det i SF's øjne ikke være et problem, at man sådan giver en blankocheck?