runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-15:
Ja, jeg vil lige svare på kritikken.
Der var forskellige punkter.
Det ene punkt var, at vi gik over til at have en abstrakt diskussion i stedet for den konkrete diskussion.
Det var, fordi der var flere ordførere, der sagde, at ved det konkrete forslag i forhold til klimapolitikken ønskede de ikke at trække bemyndigelser tilbage, men at de faktisk var enige i den abstrakte, generelle politiske diskussion omkring bemyndigelseslovgivning.
Det var derfor, det var rigtig relevant også at have den diskussion og så netop sige, at der inden for klimapolitikdiskussionen er en større diskussion.
Den synes jeg var rigtig vigtig at have, og den er jeg glad for at der var mange der anerkendte.
Så er der så spørgsmålet i det her, i forhold til hvad det præcis indeholder, og hvornår det handler om en demokratisering eller om en ikkedemokratisering.
Jamen der handler det præcis om det her med, at jeg er politisk uenig i, at man i Folketinget har lavet de her bemyndigelseslovgivninger.
Jeg mener det på mange områder, men specifikt er det særlig problematisk i forhold til klimapolitikken, for jeg mener, at borgerne har en forventning om, at det er politikerne, der træffer de afgørende beslutninger.
Det er ikke os, I skal snakke med.
Det er Energistyrelsen.
Det er administrative beslutninger.
Jeg har ikke hørt nogen sige og fortælle det, redegøre for det over for borgerne og oplyse dem om, hvor klimapolitikken i virkeligheden ligger.
Så det her er en metapolitisk diskussion om at sige, at det er en politisk beslutning, hvor beslutningskompetencen skal ligge.
Flertallet her viser, at de tydeligvis synes, den ligger fint i Energistyrelsen.
Jeg mener det modsatte.
Jeg synes, den skal ligge her.
Han siger, at der foregår en meget demokratisk dialog i forligskredsen, som det er fint at orientere i forhold til løbende at orientere Folketinget.
Først og fremmest er det at orientere en forligskreds til et møde ovre i ministeriet ikke at orientere Folketinget.
Det er en meget afgørende forskel.
Det er et lukket rum; der er ingen, der aner, hvad der foregår; og der er ikke nogen oplysningspligt.
Men hvis ministeren mener, at det handler om at oplyse Klima-, Energi- og Forsyningsudvalget, så er det selvfølgelig at oplyse Folketinget, hvor det foregår åbent.
Men lige præcis den her kobling mellem forligsparlamentarisme og bemyndigelseslovgivning er faktisk en rigtig, rigtig relevant diskussion omkring lovgivning.
For det, der sker i Folketinget i øjeblikket, er jo, at vi, ud over at vi bemyndiger Energistyrelsen eller de forskellige styrelser, samtidig også flytter rigtig meget politik over i forligskredsen.
Så der er faktisk en sammenhæng mellem forligsparlamentarismen og bemyndigelseslovgivning, og begge dele er jeg politisk imod.
Nick Zimmermann (DF), 2025-01-15:
Jeg tror i virkeligheden, jeg har lidt svært ved lige at forstå udfordringen.
Altså, al politik bliver da lavet her i huset.
Hvis man vil lave noget politik, så kan man jo forsøge sig med at finde et flertal for det.
Der er masser af ting, som vi i Dansk Folkeparti godt gad at finde flertal for, og det kæmper vi for konstant.
Hvis fru Theresa Scavenius har opfundet den dybe tallerken i forhold til at lave en kanon politik inden for et eller andet område, er det jo bare at forsøge at prøve at finde 89 andre, der er enig med ordføreren.
Så lykkes det.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-15:
Jamen det er fint, I har den holdning, men det har ikke rigtig relevans for vores olie- og gaspolitik, for det er af nogle andre politikere blevet besluttet, at den skal varetages af nogle andre.
Det er en administrative beslutning.
Det er ikke en politisk beslutning længere, så vi kan ikke have nogen politisk debat om olie- og gaspolitikken i Danmark, fordi den er gjort til en administrativ beslutning.
Så jeg spørger bare ordføreren igen: Skulle vi ikke gøre det til en politisk beslutning i stedet for en administrativ beslutning?
Så vil jeg bare også lige korrigere noget andet.
Ordføreren siger, at vi har den bedste olieproduktion sådan i forhold til respekt for natur og klima.
Kammeradvokaten har lige vist, og det er også en del af forslaget, at man de sidste 34 år har administreret ulovligt lige præcis på det område, så der er ikke blevet behandlet korrekt i forhold til miljø og natur.
Nick Zimmermann (DF), 2025-01-15:
Jamen al politik ligger i Folketinget.
Altså, det er jo herinde aftalerne bliver lavet.
Man kan sådan set bare fremsætte et forslag, ligesom fru Theresa Scavenius har gjort i dag.
Det, der bare er rigtig vigtigt at tale om, er, hvad det er for et fatamorgana, man har fået på den yderste venstrefløj og jo i virkeligheden også inde over midten i dansk politik, nemlig at det kan lade sig gøre bare at stoppe med at producere dansk olie og gas om 25 år, og at verden så på magisk vis skulle være stoppet med at bruge det.
Det kommer jo ikke til at være tilfældet, og det kommer heller ikke til at være tilfældet i Danmark.
Forskellen kommer sådan set bare til at være, at vi i stedet for skal købe det af nogle af de lande, som vi absolut ikke har lyst til at have noget samarbejde med, eksempelvis Saudi-Arabien – eller det kan være Iran, Qatar eller Rusland.
Så det giver da meget bedre mening, at vi i stedet for producerer olie og gas i Danmark, end at vi køber det hos alle mulige slyngelstater.
Det er i hvert fald vores holdning i Dansk Folkeparti.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-15:
Jeg vil bare lige gøre ordføreren opmærksom på, at det her forslag ikke handler om at skrue op eller ned for olieproduktionen.
Det er et forslag om, hvor kompetencen skal ligge henne.
Hvis ordføreren gerne vil have, at der bliver skruet endnu mere op, så er det faktisk ikke noget, ordføreren kan beslutte, fordi det ligger ovre i Energistyrelsen.
Så diskussionen af det her, som en anden ordfører sagde tidligere, lidt metaagtigt, handler om, hvor kompetencen ligger henne.
Er det i Folketinget, eller er det i Energistyrelsen?
Jeg mener, der er tale om så store og vigtige beslutninger, at det burde ligge i Folketinget.
Så vil ordføreren uddybe, om ordføreren mener, at det skal ligge i Folketinget eller hos Energistyrelsen?
Nå, men jeg er ærgerlig over, at der ikke er en mere principiel forståelse af det problem, vi har, og »Magtudredningen 2.0« viser også, at Folketinget bliver svækket som institution over for regeringen.
Det sker bl.a. med værktøjet bemyndigelseslovgivningen, så det er meget alvorligt.
Det her handler om, at vi skal være dem, der har styrken til at træffe de afgørende beslutninger.
Den forrige ordfører sagde: Hvorfor kan du ikke bare som ordfører foreslå noget andet?
Det kan jeg jo ikke, når det er blevet bemyndiget til nogle andre; så kan jeg jo ikke foreslå noget her.
Så vi skal først have trukket kompetencen tilbage, og så kan vi her i fællesskab netop beslutte, om vi skal gøre det hurtigere eller ej.
Det kan der være forskellige politiske holdninger til, og det er jo rigtig fint, men kompetencen burde ligge her i Folketinget.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-15:
Vi har i dette Folketing vide rammer for at holde regeringen ansvarlig og teste og debattere de beslutninger, der bliver truffet, og de muligheder mener jeg er tilstrækkelige og i øvrigt nødvendige, og jeg ser ingen grund til at ændre på det.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-15:
Jeg ved, at der i ordførerens parti er andre, der tidligere har bekymret sig meget om bemyndigelseslovgivningen og det her med, at Folketinget bliver svækket, fordi man giver magt til regeringen og embedsværket og tager den fra Folketinget.
Det her er ikke bare noget med at flytte de administrative processer.
Så vil ordføreren svare sådan mere principielt på det her med, hvordan magtfordelingen skal være mellem Folketinget og regeringen i forhold til at have en konstruktiv og demokratisk håndtering af sager som f.eks. i klimapolitikken?
Christian Friis Bach (V), 2025-01-15:
Tak for det.
Med forslaget her foreslår man at flytte beslutningsmyndigheden for efterforskning og indvinding af kulbrinter fra Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet til Folketinget.
Vores energipolitik og undergrundsloven udgør en demokratisk ramme, som allerede er vedtaget af Folketinget med bred politisk opbakning efter omfattende dialog i dette Ting.
Forslaget antyder, at vi skal tage et opgør med den her grundlæggende kompetencefordeling, som vores grundlov ellers foreskriver, og den klare adskillelse mellem den lovgivende og udøvende magt.
Forslaget fremstår ikke som den mest hensigtsmæssige løsning i den her sammenhæng.
Vi har en levende og demokratisk debat om klimapolitik, og vi har en stærk dansk klimapolitik.
Jesper Petersen (S), 2025-01-15:
Som jeg hører fru Theresa Scavenius, er det, fordi fru Theresa Scavenius ønsker en anden olie- og gaspolitik, og det er jo fair nok, men så er det den, man skal foreslå, og så kan vi diskutere den og beslutte os for det.
Men at sige, at det ikke er en demokratisk måde, man gør tingene på i dag, mener jeg ikke er rigtigt.
Det er sundt, at vi som politikere beslutter, hvordan tingene skal være – hvad vores målsætninger er; hvad det er, vi gerne vil; og hvordan reglerne skal være – og at der så er et embedsværk, som fagligt, kompetent, med retssikkerhed og med indsigten til at behandle de sager, som ministeren også lige viste tyngden af for et øjeblik siden, så gør det efterfølgende.
Så kan man kontrollere regeringens forvaltning.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-15:
Hvad er så argumentet imod det her forslag om, at vi skal tage nogle af bemyndigelserne tilbage, så vi styrker Folketingets mulighed for at lave de relevante klimapolitiske beslutninger?
Jeg kan ikke rigtig forstå argumentet imod det.
Jesper Petersen (S), 2025-01-15:
Arh, det synes jeg måske nok er at stille sagen lidt urimeligt op, og det er også temmelig urimeligt, i forhold til hvad det er for et indtryk, det påstås at borgerne er blevet givet.
For der er da ikke nogen, der har sagt noget om et stop frem til 2050, hvor der jo så er lavet et stop, og det var der ikke mange olieproducerende lande som Danmark, der gjorde på samme måde på det tidspunkt.
Indtil da må man udvinde olie og gas inden for de regler, der gælder for det, og hvis man får tilladelse til det osv.
Det er befolkningen da bekendt med.
Hvis man gerne vil have, at det skal være anderledes, altså at man simpelt hen nu helt skal inddrage tilladelser og sige, at der nu slet ikke må laves mere olie og gas i Danmark, så er det jo det forslag, man skal komme med.
Det er Socialdemokratiet altså ikke kommet med.
Så det der med at skulle opstille det, som om det er i modsætning til noget, der er sagt, er jeg ikke enig i.
Men ja, det er tydeligt kommunikeret, og der er foreslået en ambitiøs klimapolitik og alle mulige følgende lovgivninger, og det er jo faktisk også det, som vi gennemfører i Folketinget i de her år.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-15:
Det tror jeg vi er enige om.
Så er spørgsmålet, hvordan vi gør det, og hvem der skal stå for det.
Så tænker jeg: Når ordføreren har stået i en valgkamp, både i 2019 og her i den seneste, har ordføreren så talt om klimapolitik og givet borgerne en forventning om, at det var noget, der blev vedtaget her i Folketinget?
Det vil sige, at borgerne har en opfattelse af, at det her rum er der, hvor man træffer de mest afgørende klimapolitiske beslutninger, nemlig hvor hurtigt vi skal lukke ned for vores olie- og gasproduktion, og herunder ligger det at give tilladelser til nye netop.
Så kan ordføreren forklare mig, hvordan han forklarer borgerne, at det ikke er noget, der er relevant at tage en beslutning om herinde, men at det er noget, vi har delegeret til Energistyrelsen, sådan at hvis borgerne er interesseret i en ny olie- og gaspolitik, dvs. en klimapolitik, så skal de ikke stemme på Socialdemokratiet, men bare ringe til Energistyrelsen og spørge, hvad deres administration af det her område er?
Jesper Petersen (S), 2025-01-15:
Tak for ordet.
Olie og gas spiller fortsat en for stor rolle i det danske energisystem, og vi skal fra Folketingets side understøtte elektrificeringen og øge udbygningen af den vedvarende energi, og det skal vi gøre for at blive fri af sorte energikilder og for at sikre vores forsyningssikkerhed, og det ligger som bekendt alt sammen i regeringens og Socialdemokratiets politik, og et bredt flertal i Folketinget støtter den kurs inden for dansk klima- og energipolitik.
Under den tidligere socialdemokratiske etpartiregering har vi også med Nordsøaftalen sat et stop for udvindingen i Nordsøen i 2050, og det er jo sådan nogle mere politiske tilkendegivelser for at sige, at den politik, vi følger, stammer et sted fra, og at den er vedtaget her i Folketinget.
Men det er jo egentlig ikke indholdet, men procedurerne og fremgangsmåderne, vi skal diskutere i dag, og jeg synes, der i forslagets formulering ligger en påstand om, at der ikke skulle være en demokratisk forvaltning, eller at beslutningerne på olie- og gasområdet i dag ikke er demokratiske, og i lighed med ministeren er jeg ikke enig i det.
Folketinget har netop med demokratiske beslutninger bestemt, hvordan klimaloven og de målsætninger, jeg også nævnte for et øjeblik siden, er, og man har også bestemt, hvordan processen for tilladelser osv. på olie- og gasområdet skal være.
Med Nordsøaftalen fra 2020 og efterfølgende undergrundsloven sikres Folketinget også en inddragelse om de principielle tilladelser, når sådanne gives, til at udvinde olie og gas.
Det er helt normalt og ukontroversielt, at det er Folketinget, der tager de principielle og politiske beslutninger, og at det er embedsværket, der på den baggrund administrerer lovgivningen på området, og det er, som ministeren også var inde på, netop for at sikre den objektive lovfortolkning, og at der er en ensartet og en kompetent sagsbehandling, sikre en faglighed og i sidste ende også en retssikkerhed for dem, det har at gøre med, og som jo i det her tilfælde er virksomheder, der vil finde ud af, om der er et område, hvor der kan udvindes olie og gas, og hvis et flertal i Folketinget vil have en anden politik, kan man jo beslutte sig for det.
Med nogle store og kortsigtede udsving på det her område, og hvor der står store investeringer på spil, er det måske nok vanskeligere end på andre områder, men den politiske kurs er jo lagt af et flertal, og den kan også ændres af et flertal, ligesom Folketingets muligheder for kontrol med regeringen kan bruges, sådan som forslagsstillerne jo f.eks. også så sent som i går har gjort det med et samråd med ministeren.
Der er også forskellige andre former for reguleringer på det her område for at nå vores målsætninger og sørge for, at vi begrænser vores udledning af CO 2 , og at vi får mere energieffektivitet og alle de andre ting, vi gerne vil gøre, og det reguleres jo så i klimalovene, med afgiftslovgivningen, med tilskud, med reguleringer og andet, der også vedtages demokratisk her i Folketinget.
Lars Aagaard (M), 2025-01-15:
Nej, selvfølgelig skal det ikke det, og det er en løbende politisk afvejning.
Jeg konstaterer også bare, at der i forhold til undergrundsloven og i forhold til Nordsøaftalen ikke er nogen partier, der har ønsket at ændre den grundstruktur, der er, nemlig at når der meddeles en eneretstilladelse up front, altså den store beslutning, så er det en ministerafgørelse, og jeg skal være i dialog med Folketinget om den afgørelse, før den træffes.
Det er der, den store demokratiske beslutning bliver truffet, altså om man må eller man ikke må have lov at udvinde det fra et felt.
Når man så har fået en rettighed, skal der løbende træffes en masse tekniske afgørelser om brønde, pumper, rør og alt muligt andet, og dem har vi delegeret til Energistyrelsen.
Så det er det faglige og tekniske, og den arbejdsdeling synes jeg er fuldstændig fornuftig.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-15:
Jamen det her spørgsmål og det her forslag handler jo selvfølgelig om, at klimaloven ikke har nogen effekt på vores olie- og gasproduktion.
Det er det, det handler om, og det er her, undergrundsloven er gældende, og det er vi selvfølgelig enige om.
Ministeren siger, at jeg har en helt underlig demokratiopfattelse, fordi jeg mener, at Folketinget skal træffe store, tunge beslutninger.
Er ministeren klar over, at der også bliver truffet beslutninger om f.eks. enkelte motorvejsprojekter, hvor det også er en meget kompleks lovgivning, og hvor man også skal læse lange miljøkonsekvensrapporter og mange høringssvar?
Ja, det er hårdt arbejde at være folketingsmedlem og træffe store, tunge beslutninger.
Så hvad mener ministeren overhovedet der skal være med her?
Der er ingen – ingen – sager i det her land, der kun fylder én side, alle sager, uanset om det drejer sig om socialpolitik, sundhedspolitik, skattelovgivning og -politik, er komplekse sager med mange, mange sider, som det kræver store kompetencer at læse.
Så skal alt det heller ikke høre til her?
Lars Aagaard (M), 2025-01-15:
Det er jo totalt nonsens, hvad der bliver sagt.
Lovgivningen i det her land er sidestillet, klimaloven er vedtaget, vi har et 70-procentsmål, og udledningerne fra at udvinde olie og gas i Nordsøen indgår i klimaregnskabet – det er politisk vedtaget – og hvis de går op, er der noget andet, der skal gå ned for at nå målet.
Det er en afgørende klimapolitisk beslutning, der er truffet og vedtaget her i Folketinget med beslutningen om 70-procentsmålet, og hvad der indgår i den.
Så det er nonsens at sige, at undergrundsloven skulle være over klimaloven.
Lovgivningerne i det her land er sidestillede, og de kan koeksistere, og man skal leve op til flere love.
Man skal også leve op til arbejdsmiljølovgivningen osv. osv.
Så det, der bliver sagt fra spørgerens side, er simpelt hen nonsens.
Klimapolitikken i det her land er dybt demokratisk, klimaloven er vedtaget her, og når vi ændrer afgifter og anden regulering, vedtages det i Folketinget, og der er i øvrigt en ret omfattende proces for involveringen af Folketinget i f.eks. klimafremskrivningerne osv.
Der er heldigvis virkelig meget – og sådan skal det være, og det støtter jeg fuldt ud – demokratisk involvering i vores klimapolitik.
Christian Friis Bach (V), 2025-01-15:
Nu har jeg prøvet både at sidde i regering og i Folketinget, og jeg har jo oplevet det fra begge sider, og der er udstrakte muligheder for, at vi i Folketinget kan kontrollere regeringen og de beslutninger, regeringen måtte tage.
Men med det konkrete forslag foreslås det jo at ændre grundlæggende på den kompetencefordeling, som er fornuftig, nemlig at vi ligger de demokratiske retningslinjer her og man så forvaltningsmæssigt udmønter det i Klima-, Energi- og Forsyningsministeriet.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-01-15:
Vores normale ordfører på området er blevet forhindret i dag, og derfor må I nøjes med mig.
I Danmarksdemokraterne kan vi ikke bakke op om det her forslag.
Vi mener, at som det er i dag, hvor Folketinget er lovgivende, regeringen er udøvende, og det er ministeren, der har implementeringsansvaret, skal det blive ved med at være.
Så som sagt støtter Danmarksdemokraterne ikke forslaget.
Steffen W. Frølund (LA), 2025-01-15:
Jeg tror, at jeg ser det lidt anderledes i den forstand, at det i virkeligheden er Folketinget, der bestemmer, hvem der er den udøvende magt i en given periode her i landet.
Så på den måde er der jo i en kæde af demokratisk kontrol, som bare starter et lidt længere væk end det, som forslagsstilleren ønsker sig.
På nogle områder synes jeg ikke vi skal bemyndige den udøvende magt med alt for meget; på andre områder kan det være praktisk nødvendigt, bl.a. når det kommer ned i en detaljegrad, hvor teknologier skal implementeres osv.
Jeg tror, at vi er inde i det område på den balance i det her felt, også selv om det så kan betyde, at der vil være forvaltningsmæssige udfordringer eller problemer.
Der har vi så den tredje kolonne i magtens tredeling, nemlig at der simpelt hen også er en dømmende magt, der kan være med til at sørge for, at myndighederne lever op til det ansvar, de er blevet givet.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-15:
Vi deler den her principielle diskussion om magtforholdet mellem regering og Folketing, og hvorvidt bemyndigelseslovgivning er det rigtige værktøj i forhold til faktisk at lave den politik, som borgerne vælger os ind på.
Men hvorfor er det ikke relevant på det her område?
Jeg kender da ordføreren som en, der interesserer sig meget for klimapolitik, bl.a. inden for atomkraft og andre teknologier.
Så hvorfor synes ordføreren ikke, at hele det område skal ligge tættere inde i Folketinget?
For det kan godt være, at vi er uenige om, hvor meget og hvor hurtigt vi skal udfase, men vi har jo i øvrigt nogle juridiske forpligtelser, som vi skal overholde.
Så meget af det, jeg argumenterer for, er sådan set bare noget, vi skal ifølge international lovgivning.
Hvordan kan det være, at man ikke synes, bare fordi man ikke nødvendigvis lige er enig i et punkt, at Folketinget som institution skal have kompetencen?
Steffen W. Frølund (LA), 2025-01-15:
Tak for det, formand, og tak til forslagsstilleren.
Liberal Alliance er ikke af den opfattelse, at det udgør et demokratisk problem, at afgørelser om tilladelser til efterforskning og indvinding af kulbrinter bliver truffet i ministeriet, heller ikke selv om der er nogle konkrete sager, hvor der er blevet begået fejl og har været et retligt efterspil.
Når det så er sagt, har vi forståelse for ønsket for forslagsstillerens metaprojekt, om man vil: at sikre magtens tredeling.
Vi synes dog ikke, den reelt er specielt udfordret på dette område, og jeg er sikker på, at beslutningsforslagsstilleren og jeg ville kunne finde områder, hvor det står meget værre til med det problem.
For helt overordnet betyder sikring af den demokratiske retsstat rigtig meget for Liberal Alliance.
Det tror jeg også det gør for forslagsstilleren.
Liberal Alliance stemmer dog nej til det konkrete forslag.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-01-15:
Jeg er uenig i, at det ikke har haft nogen effekt at stemme på bestemte partier for at rykke på klimapolitikken i Folketinget.
Jeg synes, vi er kommet meget langt – måske ikke så langt, som vi burde, men vi er kommet meget langt.
Og det hjælper at arbejde politisk i stedet for processuelt.
Men jeg vil så også sige, at når fru Theresa Scavenius spørger, som hun gør, må jeg også henvise til bemærkningerne til det her beslutningsforslag og sige, at de fejl, som Energistyrelsen har lavet, jo er opdaget, og det er noget, som vi skal kontrollere som Folketing, og dermed er det et system, der fungerer.
Men det betyder ikke, at vi skal fratage Energistyrelsen bemyndigelse til at lave noget af det arbejde, vi ikke selv har tid til.
Det er hele idéen med embedsværket.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-01-15:
Men er ordføreren opmærksom på, at når ordføreren eller andre fra hendes parti snakker om klimapolitik ude i den virkelige verden, er det faktisk sådan, at Energistyrelsen med grundlag i bl.a. undergrundsloven skruer op for olie- og gasproduktionen?
Kan ordføreren forstå, at det kan forekomme lidt mærkeligt?
Og den måde, vi kunne løse det på, var jo, at ordføreren faktisk kunne sige til borgerne: Vi arbejder faktisk for klimapolitik inde i Folketinget, og vi har også kompetencen.
For ellers bliver det jo lidt ligegyldigt, at borgerne skal stemme på SF næste gang, hvis det er, at SF accepterer, at myndigheden til at beslutte olie- og gasprojekter slet ikke ligger her.
Hvorfor skal man så stemme på SF?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-01-15:
Nej, grundlæggende synes vi jo, at vi skal have mere indflydelse på klimapolitikken, end vi har haft indtil videre med den her regering.
Så det er bestemt ikke sådan, man skal opfatte det.
Jeg ville synes, at ordførerens energi var bedre brugt på at diskutere den politiske retning i stedet for at sætte spørgsmålstegn ved, om myndighederne burde have beføjelser til det, som vi diskuterer lige præcis her.