Jacob Mark (SF), 2019-04-25:
For halvandet år siden kom Asmeret fra Eritrea til Danmark.
Det gjorde hun gennem familiesammenføring.
Hun kunne ikke et ord dansk, men det ændrede 6 måneders sprogpraktik hos en dagplejemor i Svinninge på i 2018.
Det var en nyhed, som ramte Danmarks Radio, og som blev delt rigtig, rigtig meget på de sociale medier, og folk sagde: Hvor er det dog fantastisk.
Asmeret sagde selv om det, der skete: Dagplejemoren underviste mig i sang til børnene; vi sang sammen, vi spiste sammen, og vi ryddede op sammen.
Hun snakkede og snakkede altid, og efter 3 måneder begyndte jeg at forstå og tale dansk.
I slutningen af praktikken kunne de sågar have dybe samtaler om Asmerets liv i Eritrea, hvor hun kom fra.
Og efter min bedste vurdering ville historien om Asmeret aldrig have været en tophistorie i Danmarks Radio, hvis det beslutningsforslag, vi behandler i dag, havde været gældende lov.
Dansk Flygtningehjælp er voldsomt bekymret over konsekvenserne af det her forslag, fordi det vil ramme rigtig mange.
Det vil både ramme sådan nogle som Asmeret, der arbejder i daginstitutionerne eller kommer i praktik i daginstitutioner, men faktisk vil det også ramme flygtninge, der kommer i praktik i sådan noget som vej og park-afdelingerne, fordi vej og park-afdelingerne også klipper hække og gør i stand ude på legepladserne.
Det vil også ramme flygtninge, der kommer i praktik på biblioteker, hvor man også ofte skal have en børneattest.
Og så har jeg slet ikke nævnt bekymringen for at få indvandrerkvinder ind på arbejdsmarkedet.
Det er ellers noget, Dansk Folkeparti plejer at være optaget af.
Det er vi også i SF, og jeg vil bare sige, at udsigterne til, at det lykkes, tror jeg er meget lange.
Det bliver meget sværere, hvis ikke vi kan få dem ind i noget som helst, der har med børn og unge at gøre.
KL er bekymrede over forslaget, fordi en fjerdedel af det kommunale jobmarked handler om børn og unge, og intet af det vil man så længere kunne bruge flygtninge og indvandrere til jobmæssigt.
Endelig er det sådan, at hvis man snakker om dem, som jo til hverdag arbejder med børnene, så er BUPL, som jo repræsenterer pædagogerne, imod det.
De siger: Vi kommer til at mangle dygtige pædagoger og dygtige pædagogiske assistenter i fremtiden.
Det vil være rigtig skidt for os, siger de, hvis ikke flygtninge kan arbejde i daginstitutioner eller være i praktik.
Betyder det, at det sådan bare har været let at tage stilling til det her forslag?
Nej, det gør det ikke, for man er jo altid bange for, at der sker noget med børnene.
Så kan man være rigtig bange for det.
Men børneattesten er jo, som det er blevet sagt, ét redskab af mange, som man kan bruge til at sikre, at der ikke sker noget med vores børn.
Nogle andre er at sikre, at der er voksne nok ude i daginstitutionerne – og det er noget, som SF kæmper aktivt for – og sikre, at der er mentorordninger, at der er screeningssamtaler, som man har i nogle kommuner.
Og i virkeligheden tror jeg, at det vil være langt mere effektive redskaber til at sikre, at det, der sker ude i daginstitutionerne, er, som det skal være.
Så derfor kan vi ikke bakke op om det her forslag, altså fordi dem, der arbejder med børnene ikke synes, det er en god idé, fordi det vil have enormt store konsekvenser for integrationsindsatsen i Danmark, og fordi jeg ikke mener, det er det mest effektive redskab til at sikre børnene.