Dennis Flydtkjær (DF), 2021-01-14:
Jeg kan ikke lade være med at starte med at kommentere den diskussion, der lige var, om det økonomiske råderum, for jeg må også sige, at jeg er lidt forundret over Venstres holdning.
Altså, vi har lige for ganske kort tid siden haft forhandlinger om elbiler, hvor Venstre havde et forslag, der ville koste 10 mia. kr. af det samme råderum.
Det var ikke noget, man havde haft et finanslovsforslag om.
Det var sådan nogle penge, man bare tog ind til forhandlingerne, hvor man sagde, at der kan vi bare bruge 10 mia. kr. Og så er der et forslag i dag, stadig væk et dyrt forslag, som så koster 3,7 mia. kr., men det er helt uansvarligt at bruge råderummet som finansieringskilde.
Det er det jo selvfølgelig ikke.
Der ligger et økonomisk råderum, som vi alle sammen kan komme med forslag til.
Så er det klart, at der er forskellige prioriteringer, men det er jo ikke uansvarligt at foreslå det.
Nå, tilbage til forslaget.
Forslaget handler jo om, at man pålægger regeringen inden udgangen af 2020 – det er jo nok lidt for sent, men det kan man så trods alt løse med et ændringsforslag, hvis der skulle komme et flertal – at der indføres fuld fradragsret for momsen for erhvervsmæssige restaurationsbesøg.
Baggrunden er jo, at der er rigtig mange erhverv her i covid-19-krisen, som er ramt rigtig hårdt, og specielt må man jo sige, at restaurationsbranchen er ramt ekstra hårdt.
De har været ramt ret kraftigt af nedlukning, men også bare af mindre aktivitet i erhvervslivet.
Så det her forslag går jo så ud på at hæve det, man kan trække fra regningen i moms, fra de 25 pct. op til 100 pct.
Hvis man som virksomhed bruger 100 kr. på en restauration, kan man trække 25 pct. fra i dag – fremadrettet ville man så kunne trække hele beløbet fra i moms.
Jeg vil i øvrigt nævne noget, som ikke har været så meget en del af diskussionen.
Der er faktisk også en bureaukratisk fordel ved at gøre det her.
Så det giver også en masse bureaukrati ude i virksomhederne, fordi de skal sidde og splitte regninger op.
Men man kommer ikke uden om, at det også er et ret dyrt forslag, som koster over de her 3 mia. kr.
Så jeg ville egentlig tænke på, at man kunne lave et eller andet kompromis, for der bliver trods alt lavet rigtig mange målrettede coronapakker eller coronatiltag i de her tider.
Så kunne man ikke bare starte med at lave det for 2021 eller måske tage 2022 med?
For jeg synes faktisk, det er et godt målrettet tiltag for en af de brancher, der har det allerhårdest i den her tid, og det er altså restaurationsbranchen.
Så mit oplæg og en konklusion om det fra Dansk Folkepartis side er, at vi faktisk synes, at det er rigtig godt, og at man så bare kunne gøre det i en årrække.
Så kunne man jo altid evaluere på, om det har haft de her udfordringer i forhold til privatforbruget, som er en del af diskussionen.
Men vi kan jo ikke komme udenom, at det er vurderingen fra ministeriet.
Men hvis man nu gik ind for det her kompromis og sagde, at det gælder for et år eller to, jamen så kunne man jo efterfølgende også evaluere, om der så er de har sidevirkninger ved det.
Vi synes faktisk, det er et godt forslag, som Liberal Alliance er kommet med, som kan virke meget målrettet på en af de brancher, som er hårdest ramt.