runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kasper Roug (S), 2020-10-22:
Tak for det, og det var så lidt.
Jeg kan jo kun sige, at der ikke er nogen tvivl om, at den her diskussion om centralisering er lidt speciel, men her er det et spørgsmål om, at vi skal have en så effektiv og så fagligt stærk kontrol som overhovedet muligt.
Det er jo klart, at der bliver vi nødt til at samle kræfterne.
Som jeg kunne forstå det ud fra høringssvarene, er sagen jo den, at nogle af kommunerne er ude at besøge de her anlæg en gang hvert tredje år.
Det skal man altså lige tænke på.
Det er ikke særlig ofte, og det betyder, at der umuligt kan være særlig stærke kompetencer ude i kommunerne.
Derfor er det vel fornuftigt at samle det, så vi kan få en stærkere faglighed ind i kontrollen.
Jacob Jensen (V), 2020-10-22:
Okay, den synes jeg at hr. Kasper Roug skal have.
Det må jeg give ham.
Jeg havde den opfattelse, at det var inde i styrelsen, men fred være med det.
Der blev jeg taget lidt på bagkant, det må jeg nok indrømme.
Jeg har intet imod Slagelse, det er et ganske glimrende sted, men lad mig overordnet sige det på den måde, at vi sådan set synes, at det, man forsøger at lave med den del af lovforslaget, altså med flytningen, er en centralisering.
Det kan man selvfølgelig argumentere for.
Jeg synes bare, at man forsøger at løse et problem, der ikke er der, og det er sådan set det, jeg prøver at sige med det her.
Om det så bliver centreret i Slagelse eller i København, er måske i den her sammenhæng mindre væsentligt.
Men tak for oplysningen i øvrigt.
Kasper Roug (S), 2020-10-22:
Jeg synes godt nok, at ordføreren driller lidt ved at tale om, at der sker en centralisering.
Som jeg i hvert fald har forstået det, kommer myndigheden lige præcis til at ligge uden for København.
Den kommer jo til at ligge i Slagelse, sådan som jeg har forstået det.
Derfor vil det sådan set ligge måske ikke direkte i ordførerens pastorat, men i hvert fald tæt på, og det er jo i hvert fald ikke i København.
Mener ordføreren ikke, at Slagelse er en del af landdistrikterne?
Jacob Jensen (V), 2020-10-22:
Tak for det, formand.
Og tak til ministeren for at fremsætte forslaget.
Vi mener selvfølgelig også fra vores side, at det er indlysende – som den socialdemokratiske ordfører lige gjorde rede for – i forhold til den del, der har at gøre med implementeringen af EU-direktivet og dermed også den åbningsskrivelse, som Europa-Kommissionen er kommet med, at vi skal imødekomme det.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om; vi bakker selvfølgelig op om det samarbejde, der ligger dér.
Så de ændringer og den del af lovforslaget, som retter op på det, er vi helt med på.
Til gengæld er vi ikke så glade for den anden del – og vi er måske også lidt uforstående over for, hvorfor det ligesom skal blandes sammen i ét forslag – der handler om at flytte tilsynet fra det lokale, altså fra det kommunale tilsyn, for at lave en centralisering i styrelsen.
Vi oplever ikke, at der har været noget problem med tilsynet.
Tværtimod har det sådan set fungeret fint; der har været et lokalt kendskab, der har været nogle lokale tilgange, kan man sige, til at få håndteret de her ting på en hensigtsmæssig måde, altså den del, der har med tilsynet at gøre.
Det fremgår jo også af den politiske aftale, der også er blevet lavet, og som det her er en del af, men hvor vi så ikke er med, fordi vi netop ikke går ind for den centralisering, al den stund at vi ikke kan se, at der er noget problem, som er det, man forsøger at løse.
Det var den ene årsag.
Den anden årsag er, at vi også sådan mere overordnet er imod at lave en centralisering, og det troede vi sådan set også at regeringen var, i forhold til når man sådan læser nede i forståelsespapiret.
Jeg skal give et enkelt citat: »Vi skal tage et opgør med centraliseringen af Danmark.
... Det har en værdi i sig selv, at beslutningerne træffes tæt på dem, det vedrører.
Det er jo ikke helt det, der foregår her; der går man jo den anden vej og siger, at man fjerner beslutningskompetencen ude fra det lokale forhold, og så sender man den til København, og så sidder man dér og håndterer det her.
Og det er jo ikke – sådan sagt måske lidt med et glimt i øjet, men alligevel også med et gran af alvor – fordi styrelsen altid har brilleret.
Nu talte vi lige før om de problemer, der har været med at lovliggøre havbrugene i forhold til at leve op til de direktiver og de krav, der skal være omkring det, altså placeringstilladelserne.
Det har jo ikke ligefrem været en gylden stund for styrelsen i den sammenhæng.
Så det er jo ikke sådan, at man kan sige, at det er helt uproblematisk at flytte de her ting ind til et centralt sted.
Vi er i hvert fald ikke tilhængere af den del.
Derfor vil vi også bare konkret foreslå, at man kunne dele lovforslaget op i to dele: den ene del, der handler om EU-direktivets implementering – det er vi med på – og den anden del, der kunne være et selvstændigt forslag, som vi så i givet fald kunne stemme imod.
Sådan kunne man dele det op.
Det skal være mit forslag.
Men ellers var det bemærkningerne fra min side.
Kasper Roug (S), 2020-10-22:
Tak for det, formand.
Det er jo vigtigt, at vi i vores lovgivning overholder de EU-retlige regler.
Vores implementering af direktiver skulle jo gerne afspejle det.
Det her lovforslag har til hensigt at imødekomme Europa-Kommissionens efterlysning af en mere direktivnær implementering af vvm-direktivet.
Lovforslaget imødekommer kritikken ved at præcisere og justere formuleringer i miljøvurderingsloven og husdyrbrugloven for at sikre en mere tekstnær implementering af vvm-direktivet; det er jo klart.
Derudover indebærer lovforslaget også, at vvm-myndighedskompetencen for de kystnære havbrug flyttes fra kommunerne til staten, så myndighedskompetencen for alle havbrug samles i staten.
Så derfor er det selvfølgelig fornuftigt, at vi samler det.
Vi skal jo tænke på, at godkendelseskompetencen i forhold til miljøgodkendelse for de 19 eksisterende havbrug i dag ligger hos otte forskellige myndigheder – det skal vi have ryddet op i, og vi skal skabe en mere simpel og effektiv arbejdsgang.
Lovforslaget bidrager til et mere sammenhængende regelgrundlag, og vi i Socialdemokratiet bakker op om lovforslaget.
Egil Hulgaard (KF), 2020-10-22:
Tak for det.
Det her lovforslag består jo netop, som flere ordførere har sagt, af to dele.
Den ene handler om harmonisering af EU-lovgivning, hvor vi har modtaget en åbningsskrivelse, og den anden handler om flytning af vvm-kompetence fra kommune til stat.
Jeg vil gerne opfordre ministeren til at dele lovforslaget op i de to dele, så partier, der kan støtte den ene del og ikke den anden del, kan få lov at sige ja til den del, de kan støtte.
Vi kan fra konservativ side naturligvis støtte en harmonisering af EU-lovgivning, især her, hvor den flugter med den praksis, som vi har i forvejen i Danmark.
Med hensyn til den anden del er vi i udgangspunktet i Det Konservative Folkeparti dybt optaget af, at vi bevarer det kommunale selvstyre.
Kommunalreformen blev jo gennemført i 2003, hvor vi lavede større og stærkere kommuner med flere muligheder for at løfte flere og tungere opgaver, men i det her tilfælde, hvor det handler om at flytte vvm-kompetencen på et meget specifikt område, hvor kompetencerne er fordelt på mange instanser og der derfor ikke kan opbygges en lokal kompetence i tilstrækkelig grad, synes vi, det giver mening at kigge på at flytte vvm-kompetencen til staten fra kommunen – til Slagelse ovenikøbet.
Og med de ord vil jeg sige tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2020-10-22:
Tak for ordet.
Lovforslaget er en ændring af lov om miljøvurdering af planer og programmer og af konkrete projekter og ændring af lov om husdyrbrug og anvendelse af gødning m.v. Lovforslaget indebærer præciseringer af en række bestemmelser i loven.
Præciseringerne angår en mere tekstnær implementering af vvm-direktivet, således at de formuleringer, der hidtil har været forklaret og beskrevet i lovforslagets bemærkninger, nu fremgår af selve bestemmelserne.
Ændringerne har derfor ikke betydning i forhold til rettigheder og pligter hos de involverede, og Nye Borgerlige kan bakke op om denne del af lovforslaget.
Lovforslaget indeholder dog også en anden del, nemlig at vvm-myndighedskompetencen for kystnære havbrug flyttes fra kommunerne til staten.
Det fremgår af høringssvarene, at Miljø- og Fødevareministeriet ikke kan henvise til mangelfuldt tilsyn i nogen kommuner, og at der ifølge havbrugsgennemgangen ikke var tegn på, at det kommunale tilsyn ikke fungerede.
Det fremgår endvidere, at statens sagsbehandling af henholdsvis placeringstilladelser og miljøgodkendelser af nye havbrug har været mangelfuld og langvarig.
Nye Borgerlige mener derfor, at vvm-myndighedskompetencen for de kystnære havbrug skal forblive hos kommunerne, og vi vil derfor bakke op om Venstres ordførers og flere andre ordføreres forslag om, at lovforslaget deles op i to dele.
Tak for ordet.
Kasper Roug (S), 2020-10-22:
Tak for det.
Der er jo ingen tvivl om, at når vi går ind i udvalgssamarbejdet senere, vil vi selvfølgelig kigge på, om der kommer nogle afgørelser fra EU, som strider imod det her lovforslag.
Og så kigger vi selvfølgelig på, hvordan vi bedst muligt kan tilpasse lovgivningen, så den selvfølgelig ikke strider imod de EU-direktiver og EU-beslutninger, der kommer.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-22:
Nu spurgte jeg ikke ind til, om Socialdemokraterne bakker op om lovforslaget.
Det hørte jeg godt før at man gjorde.
Det, jeg spørger ind til, er, hvad ordføreren mener om den nye EU-afgørelse, der er kommet.
Den sår tvivl om den måde, Danmark generelt og udifferentieret indsamler og indhenter logningsdata på.
Er det fuldstændig uden betydning for det her, eller skulle man lige vente en ekstra gang med på den måde at tillade, at politiet kan indhente de her oplysninger uden retskendelse?
Kasper Roug (S), 2020-10-22:
Tak for det.
Der er ingen tvivl om, at Socialdemokratiet bakker op om det forslag, der er kommet her, og bakker op om, at vi selvfølgelig implementerer det EU-direktiv, der nu kommer fra EU, til vores fælles bedste.
Der er heller ingen tvivl om, at vi går konstruktivt ind i udvalgsarbejdet.
Dermed tænker jeg, at vi kommer til at se på det mere konkret, i forhold til hvordan vi tilskærer det samlede lovforslag, så det passer bedst muligt.
Kristian Hegaard (RV), 2020-10-22:
Tak for det.
For 2 uger siden kom der en ny EU-afgørelse, som slår fast, at de generelle og udifferentierede danske logningsregler – den måde, vi håndterer det på – fortsat er i strid med EU-retten.
Det har jeg selvfølgelig forståelse for at man på det tidspunkt, hvor lovforslaget blev fremsat, ikke har kunnet nå at tage højde for og iagttage.
Men mener ordføreren ikke, at det lige er en postgang for tidligt at ændre telelovens § 13, sådan at politiet kan indhente IMEI-numre uden retskendelse?
Det er jo kun noget, som teleselskaberne er forpligtet til at opbevare som følge af de nuværende logningsregler, som der på baggrund af den nye EU-afgørelse kan sås tvivl om hvorvidt overhovedet er tilladt – altså hvorvidt det overhovedet er tilladt at indsamle logning på den måde.
Skulle man ikke lige tænke sig en ekstra gang om og så vente med at ændre telelovens § 13, sådan som der er lagt op til her?
Kasper Roug (S), 2020-10-22:
Tak for det, formand.
Danmark er et højteknologisk land, og vi er afhængige af vores digitale infrastruktur, og det kræver, at vi følger med den teknologiske udvikling og sikrer, at vores lovgivning afspejler den.
Lovforslaget, vi behandler i dag, er en udmøntning af dele af et teledirektiv fra december 2018.
Det indebærer en oprettelse af en europæisk kodeks for elektronisk kommunikation.
Det vil være en modernisering af vores telelovgivning, som skal bidrage til mere konkurrence på telemarkedet, øge etableringen af ny og moderne infrastruktur og styrke investeringsincitamenterne, der kan give bedre mulighed for dækning i hele Danmark.
Konkret indeholder lovforslaget fire punkter, der omhandler bl.a. stimulering af investeringsincitamenterne, som jeg omtalte lige før, harmoniseret forvaltning af frekvenstilladelser og stærkere beskyttelse af forbrugerne.
Og sluttelig fremmer lovforslaget udrulning af digital infrastruktur.
Derudover indebærer lovforslaget også en ændring af gældende lovgivning, som ikke er udtryk for en direktivimplementering.
Det gælder en præcisering af telelovens § 13 med henblik på at tydeliggøre forpligtelserne, der påhviler teleudbyderne i forbindelse med udlevering af oplysninger og adgang til elektroniske kommunikationstjenester til hjælp for politiet.
Reglerne, der tidligere har været uklare, og formålet med præciseringen er at skabe en klart afgrænset hjemmel til, at politiet kan indhente indledende oplysninger, der gør det muligt at fastlægge en sammenhæng mellem fysiske personer og kommunikationsenheder.
Lovforslaget er udarbejdet i overensstemmelse med det brede teleforlig fra maj 2018 og understøtter forligets centrale principper om markedsbaseret udrulning og teknologineutralitet.
Derfor bakker Socialdemokratiet op om lovforslaget.
Lea Wermelin (S), 2020-10-22:
Jeg tror ikke, vi bliver enige om hele tilsynsdelen, altså at Miljøstyrelsen skulle have været dårligere end kommunerne, men det, jeg hæfter mig ved, er jo, at den ene kommune har givet udtryk for – jeg har også selv mødtes med Hedensteds borgmester, som har udtrykt det ønske – at staten skulle overtage.
Derfor mener jeg også, at det er en god løsning, ikke bare for os, der har ønsket politisk at få styr på området, men jo også for erhvervet.
I forhold til den anden del, opdelingen af lovforslaget, er det jo helt fair, at der er nogen, der har en anden politisk holdning, og at der kan være nogle dele, man vil støtte, og andre ikke, og her har det jo sådan set bund i hver sin ting, men vi syntes, det var smart, fordi det handlede om samme lovgivning.
Derfor vil jeg i hvert fald ikke stå i vejen for, at man kan dele det op.
Jacob Jensen (V), 2020-10-22:
Der er tale om 0,1-0,2 årsværk, og noget af det skal ligge i Aarhus, så det der med mere aktivitet i Slagelse er måske til at overse.
Men altså, ude på Sjælland er vi nøjsomme, så vi tager med, hvad vi kan få.
Når det så er sagt, er det jo mere opgavevaretagelsen, kan man sige, som vi ligesom har været skeptiske over for, og det er jo ikke, fordi man kan sige, at det ligesom stråler ud af den centrale myndighed, at det er blevet håndteret.
Som også ministeren selv siger, skal der ryddes op, ja, men altså udfordringen har jo netop været i den centrale myndighed i forhold til eksempelvis placeringstilladelser, eksempelvis med opdatering af foderindberetninger osv. osv.
Det er bare for lige at nuancere billedet af, at man nu rydder op for så til gengæld at flytte det ind der, hvor problemet faktisk har været med noget af det her.
Når det så er sagt, vil jeg bare spørge til det, som vi ligesom foreslog, og som jeg kan forstå flere af mine borgerlige kollegaer er enige i, altså om vi kan få lov til at opdele lovforslaget i to.
For vi vil meget gerne støtte den første del, altså EU-implementeringen, men som bekendt er vi jo imod den politiske aftale, som har med den anden del at gøre.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-10-22:
Tak for det.
Og derfor er vi ikke indstillet på at overflytte den kompetence fra kommunerne til staten.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2020-10-22:
Tak for det.
Den teknologiske udvikling buldrer derudad, og tak for det.
Hver eneste dag kommer der nye teknologiske landvindinger, som gør, at vi mennesker kan få en lettere tilværelse og en grønnere tilværelse, og det er lige præcis det, det her lovforslag handler om.
Det handler nemlig om selvkørende enheder, som kan være til stor hjælp for virksomheder, også offentlige institutioner.
Derfor skal vi have skabt nogle rammer for, at disse selvkørende enheder kan operere sikkert og forsvarligt, og det er det, vi gør med dette lovforslag og det forsøg, vi sætter i gang.
Det er jo således, at det er klart, at sikkerheden skal være i højsædet, og derfor har ministeren også lagt op til, at det kun er kørsel i områder med begrænset færdsel.
Det er ikke nogen, vi skal sende ud på stærkt befærdede hovedgader eller motorveje.
Det er i områder med begrænset færdsel, hvor det kan ske på en forsvarlig måde.
Der er også et krav om, at der skal være en fysisk person, som det hedder, der kan gribe ind, hvis nu teknologien går amok.
Det har vi jo set, og selv om det ikke er meningen, så kan det ske, og derfor er der krav om, at der skal være en fysisk person, som så kan overtage kontrollen med disse enheder, når de kører rundt.
Jeg vil også gerne slå fast, at i Venstre går vi stærkt ind for innovation.
Vi synes, det er godt, der kommer noget ny teknologi, der gør hverdagen nemmere, og en af fordelene ved det her er jo også, at disse selvkørende enheder faktisk kører på strøm, og derfor er de med til at fremme en grønnere transport, de er med til at fremme et bedre miljø, og det er også meget positivt.
Så alt i alt er det her et rigtig godt forslag, og Venstre kan støtte lovforslaget.
Kathrine Olldag (RV), 2020-10-23:
Selv om Danmark er nået rigtig langt med den digitale dagsorden og er godt rustet til den digitale fremtid, så er vi ikke i mål, og der er fortsat udfordringer, som vi skal løse, hvis Danmark fuldt ud skal gribe fremtidens digitale muligheder.
Det er f.eks. nødvendigt at sikre, at lovgivningen er tilpasset den digitale tidsalder, hvor software og robotter gør det muligt at automatisere store dele af sagsbehandlingen helt eller delvis.
Og i en tid, hvor data er det nye råstof, skal det offentlige blive bedre til at udnytte potentialet ved datadeling.
Det her lovforslag er en udmøntning af aftalen mellem den tidligere regering og Danske Regioner om den fælles offentlige digitaliseringsstrategi 2016-2020.
Her udstikkes kursen for den fælles offentlige digitalisering og for dennes samspil med erhvervslivet.
Sammen med alle de offentlige virksomheder og institutioner i stat, kommuner og regioner, som hver dag udnytter digitaliseringens muligheder, medvirker strategien til at sikre, at offentlig digitalisering både skaber værdi, vækst og effektivisering, samtidig med at danskernes høje tillid til det digitale samfund fastholdes.
Det er alt sammen rigtig godt, og med lovforslaget gives der mulighed for at offentlige myndigheder og private aktører kan stille brugergrænseflader, såkaldte visningsklienter, til rådighed, hvor borgere og virksomheder kan tilgå deres digitale post.
Det synes vi i Radikale Venstre er en rigtig god idé.
Men der er en del relevante kommentarer i høringssvarene, som jeg godt lige vil dykke ned i.
Der er bl.a. et, der går på præcision i lovteksten, så det kommer til at stå endnu klarere, hvilke offentlige og private institutioner og virksomheder forslaget omfatter.
Det er f.eks. noget af det, der handler om selvejende institutioner, som måske er private i deres organisering, men som de facto fungerer som offentlige.
Både Danske Regioner og Kommunernes Landsforening har bedt om præciseringer af lovteksten i forhold til beslutningskompetencerne, når der skal foretages ændringer i systemet, og det synes jeg egentlig også skal præciseres.
Grundlæggende ser det ud, som om de beder om at få lov til at være med i de her beslutningsprocesser og fortsætte det gode samarbejde, som der indtil videre også har været med Digitaliseringsstyrelsen.
Men alt i alt synes vi, at det her er rigtig godt arbejde.
Det er en glimrende strategi, og vi støtter naturligvis.
Magnus Heunicke (S), 2020-10-23:
Jamen der har jeg simpelt hen så stor tillid til Styrelsen for Patientklager, i forhold til de ikke vil ligge under for nogen som helst form for politisk pres.
Man skal være opmærksom på, at det jo er en styrelse, som faktisk ikke sjældent er inde i sager, som har en stor offentlig bevågenhed, og de er vant til og har ekspertisen til og har integriteten til at agere med høj lægefaglighed – og det er jo helt afgørende, at de skal kunne det.
Men fra min side som minister vil jeg da sige, at det er helt afgørende, at de fortsætter med at kunne arbejde – også i spørgsmål, som har stor politisk bevågenhed – og arbejde med den høje faglighed, som de lægger for dagen.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-10-23:
Det er jeg enig i; det er en vigtig styrelse at have.
Mit spørgsmål går mere på den bekymring, som lægerne har rejst, i forhold til at de nu bliver brugt til noget, som de ikke har lyst til at blive brugt til, nemlig at man begynder at bruge dem til at sagsbehandle på områder, som ikke er deres kompetenceområde, og hvor de kan føle et pres til at skulle komme frem med et andet svar, end man gjorde i det oprindelige svar.
Medmindre man har en eller anden idé om, at der er et generelt problem med, at der snydes med lægeerklæringer, så har jeg svært ved at se argumentet for at indføre den her lov.
Magnus Heunicke (S), 2020-10-23:
Jamen jeg læser altid, hvad der kommer af input – også her fra Lægeforeningen.
Og det synes jeg vi må tage med.
Jeg mener dog, at hvis der bag det ligger noget, der minder om en mistillid til Styrelsen for Patientklagers arbejde, jamen så er jeg ikke enig; jeg mener, det er en vigtig styrelse, vi har her, og jeg har stor tillid til, at de arbejder fuldkommen uhildet af politiske kommentarer og andet.
Vi er jo alle sammen enige om, at det er et vigtigt område, altså spørgsmålet om indfødsret, statsborgerskab – det er vi alle enige om.
Partierne er selvfølgelig overhovedet ikke enige, i forhold til hvor mange og hvordan vi skal tildele det.
Men det er et vigtigt område, og der har i medierne været masser af diskussioner og tvivl om præcis det her element med lægeerklæringerne, og derfor må det være fornuftigt at sige: Vi har en Styrelse for Patientklager, og lad os få dem til at vurdere det i de tvivlssager, der så er.
Stinus Lindgreen (RV), 2020-10-23:
Tak for det, og tak til ministeren.
Nu nævner ministeren selv lægefaglighed og integritet, og det er jo selvfølgelig meget vigtigt.
Magnus Heunicke (S), 2020-10-23:
Det spørgsmål vil jeg meget gerne dykke ned i, også skriftligt, i udvalgsarbejdet i forhold til den del af det.
Der er oprettet en enhed i Styrelsen for Patientklager, og det, der foreslås her, er jo så, hvordan den enhed skal arbejde med de her konkrete sager.
De arbejder jo med deres lægefaglighed, og de arbejder fuldstændig uafhængigt og med høj integritet og høj tillid, og derfor mener jeg, det er fornuftigt at have den mekanisme indført.
Peder Hvelplund (EL), 2020-10-23:
Man kan sige, at hvis det nu handler om at sikre en god og ordentlig behandling, så er det ikke nogen hemmelighed –
nu nævner ministeren selv nogle tidligere sager, der har været – at vi jo også har haft sager med domme ved domstolen, hvor Danmark har brudt handicapkonventionen, fordi man, selv om der ligger en lægeerklæring, som er blevet vurderet til at være afgivet med omhu og uhildethed og dermed er en valid lægeerklæring, så alligevel trodser den lægeerklæring og giver afslag, altså selv om det er i strid med en handicapkonvention, som i hvert fald et flertal i Folketinget siger at man vil overholde.
Skulle vi så ikke begynde at kigge den anden vej og så sikre, at de lægeerklæringer, der bliver afgivet med omhu og uhildethed, også bliver respekteret, også i Indfødsretsudvalget?
Magnus Heunicke (S), 2020-10-23:
Det er jo ikke så usædvanligt, at man laver en aftale, og at udmøntningen så foregår i forskellige lovkomplekser, og her er det så i sundhedsloven, at denne del af udmøntningen foregår.
Vurderingen er jo – det var der flere ordførere der var inde på – hvis man gennemgår medierne i de senere år, at det af og til sker, at der dukker sager op, hvor der i hvert fald er en stor diskussion om præcis de her lægeerklæringer, og jeg mener ikke, at nogen kan være tjent med den form for usikkerhed og diskussion, der er der.
Derfor mener jeg, at det er klogt og fornuftigt at få det hegnet ordentligt ind, og hvis der ingen problemer er, så er indhegningen jo lavet på den måde, at vi vil have en instans, der ser på det og kan konkludere det, og hvis der er problemer, kan vi så få løst de problemer, der er, og på den måde ser jeg ikke, at der sådan er den store værdipolitik i det.
Jeg ser det som et praktisk og fornuftigt forslag.