Simon Kollerup (S), 2020-11-10:
Det er et interessant forslag fra Dansk Folkeparti om at målrette puljen, og det er jo noget, man kan tage med videre i drøftelserne.
Jeg tror, der er mange, der har købt alligevel.
Vi ser et år, hvor vi har en rekordhøj omsætning af sommerhuse, og jeg tror, at man dér også vil opleve, at der er udfordringer med bredbånd flere forskellige steder.
Og så prøver vi jo at afveje et hensyn omkring skattecentrene og komme ud decentralt.
Vi er en regering, der ønsker decentralisering, men vi skal selvfølgelig også kunne rekruttere det personale, der skal bruges til en effektiv skatteforvaltning i Danmark.
Så der er mange hensyn, der indgår i det, og det arbejde ligger trygt i skatteministerens hænder.
Tak for det, og tak for nogle rigtig gode indlæg, og sådan ser den ud: en grøn redegørelse for udviklingen i vores landdistrikter, grøn selvfølgelig, fordi håbet og fremtiden er grønne, og der er nok at tage fat på, hvis vi også skal skabe en håbefuld og positiv fremtid ude i vores landdistrikter.
Tak for de gode indlæg og den gode debat, og det er dejligt at høre, som jeg er vant til, at der i landdistriktsordførerkredsen er stor samklang, og det er meget tydeligt at spore, at landdistriktspolitikken ligger os alle sammen meget på sinde.
Dette års regional- og landdistriktspolitiske redegørelse viser, at størstedelen af Danmark, også de kommuner, der ligger længere væk fra de større byer, faktisk har haft fremgang i beskæftigelse, økonomisk vækst og befolkningstal frem til coronakrisen.
Desværre viser redegørelsen også, at der er en skævvridning mellem land og by, og at Danmark er ved at blive inddelt i et A- og B-hold, hvor de store byer har højere vækst og flere tilflyttere, imens områderne længere væk fra de store byer halter efter den generelle udvikling i resten af landet.
Det skal vi have lavet om på, for det må ikke være sådan, at det er postnummeret, der afgør, om der er lige muligheder i Danmark.
Siden finanskrisen har den økonomiske vækst været skævt fordelt.
Mens bnp pr. indbygger er steget med 14 pct. i de større bykommuner, er den kun steget med 10 pct. i de resterende kommuner.
Beskæftigelsen har i de senere år været i fremgang, men også her ser vi, at kurven er stejlere og dermed mere positiv for de større byer.
Landdistrikterne længere væk fra de største byer har haft et fald i befolkningstallet på ca. 5 pct. siden 2010.
Ejendomsmarkedet uden for de store byer er præget af et skævt forhold mellem udbud og efterspørgsel, samtidig med at der er danskere, som har problemer med at låne til det hus, som de gerne vil købe, hvis det ligger i et landdistrikt, sådan som både Socialdemokratiets og SF's ordfører også har været inde på undervejs i debatten.
Ubeboede og faldefærdige boliger påvirker ikke bare et områdes attraktivitet i forhold til bosætning, men selvfølgelig også i forhold til turisme, og så giver det boligspekulanter mulighed for at leje dårlige boliger ud til udsatte borgere, og det går ikke.
Detailhandelen er inde i en udvikling, hvor der også sker en centralisering af butikkerne i de større byer, og hvor nethandelen trækker en stor del af kunderne til sig.
Udviklingen betyder, at den klassiske bymidte, som vi kendte den fra de mellemstore provinsbyer med levende gågader og strøgområder, bliver mindre og mindre.
Centraliseringen er en af hovedårsagerne til den skævvridning i 00'erne, som vi har set, en bølge af centralisering, som er skyllet ind over Danmark, og som har skubbet landdistrikterne – desværre – ud på et sidespor.
På folkeskoleområdet er det de små kommuner, der siden 2014 har sammenlagt eller lukket flest skoler.
Det sker ofte ud fra et ønske om at effektivisere, men det skaber samtidig en større afstand til den nærmeste folkeskole.
Redegørelsen viser, at i alt 20 sygehuse er lukket fra 2007 til 2019.
Centraliseringen medvirker til, at borgere og virksomheder koncentrerer sig i de større byer, og at de borgere, der bliver i landdistrikterne, får længere til de velfærdstilbud, som skal være gældende for os alle sammen.
Det går selvfølgelig ikke.
Vi skal have nærheden tilbage og sikre et Danmark, der ikke knækker over, og regeringen har allerede taget en række initiativer for at skabe et Danmark, der ikke knækker over.
Et eksempel, som også blev fremhævet tidligere i debatten, er reformen af det kommunale udligningssystem, der etablerer et særligt tilskud til udsatte ø- og yderkommuner på 1,5 mia. kr., og som samtidig betyder, at ca. 1,4 mia. kr. flyttes til landets 30 yderkommuner.