runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Jamen det er jo fuldstændig rigtigt, at individuel frihed sådan set er det, liberalismen handler om.
Men der er ikke nogen konflikt mellem det at være liberal og det at skære på de her ydelser.
For de ydelser er finansieret af andre mennesker, som bliver tvunget til at betale, og dermed bliver der gjort et indhug i deres frihed.
Det er rigtigt, at ydelserne er lave; det er der ikke nogen grund til at lægge skjul på.
Og det synes vi er godt, for ydelsernes niveau betyder noget for tilstrømningen af flygtninge til Danmark.
Men på trods af de her lave ydelser, eller måske på grund af dem, ser vi faktisk det positive i de her år, at beskæftigelsen stiger for flygtninge; den stiger endda ret markant.
Og der har vi bare den opfattelse, at vi ikke har noget problem med, at folk i en kort årrække har meget lave ydelser, hvis det betyder, at de kommer ind på arbejdsmarkedet og bliver selvforsørgende.
Det mener vi faktisk også socialpolitisk er det rigtige at gøre.
Og der er der bare en forskel mellem vores to partier.
Hvor I foretrækker, at folk går rundt på passiv forsørgelse, hvilket øger risikoen for en lang række andre problemer, foretrækker vi, at folk kommer ind på arbejdsmarkedet.
Og man kan ikke sige, at der ikke er en sammenhæng mellem de to ting – det er der.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-19:
Det var lidt en stråmand, ikke?
Vi foretrækker jo ikke, at folk går rundt på passiv forsørgelse, men vi vil jo sådan set gerne have, at folk har et grundlag for at kunne søge job, for at kunne købe noget tøj, når man skal til jobsamtale, for at kunne få en hverdag til at fungere, sådan at man faktisk har overskud til at søge job og ikke kun skal bekymre sig om at få mad i munden i slutningen af måneden, eller at ens børn ikke trives i skolen eller ikke har noget ordentligt vintertøj på, eller hvad ved jeg.
Altså, det er jo den balance, det handler om.
Jeg er helt med på, at der selvfølgelig skal være et incitament til at søge arbejde, men det er jo balancen, og det virker helt skørt, at man skal så langt ned, at det hedder 5.900 kr. om måneden.
Jeg er jo enig i, at det er godt, rigtig godt – og cadeau til regeringen for at have fået flere flygtninge i arbejde – men det er næppe, fordi ydelserne er lave, men nok, fordi man lavede igu'en og trepartsaftalen, som faktisk er det, der har sat skub i den udvikling. Så jeg bliver bare nødt til at spørge igen, om ordføreren kan forestille sig, at man som enlig forsørger med to børn i Danmark kan leve for 5.900 kr. om måneden?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Nu kunne jeg overraske og give spørgeren ret.
Jeg medgiver også, at titlen med varm luft i et politisk udspil godt kan være lidt morsomt.
Men når det er sagt, synes jeg faktisk ikke, at man kan klandre den her regering for det.
Tværtimod har vi sat et af de højeste klimamål, vi har påtaget os i EU frem mod 2030, vi får 100 pct. grøn el i 2030, vi har en ambition om, at vi har et klimaneutralt samfund senest i 2050, og vi ligger i front på den grønne omstilling, på grøn teknologi.
Normalt plejer vi at sige, at lille Danmark ikke kan løse verdens klimaproblemer, men jo, det kan vi faktisk godt, forstået på den måde, at hvis alle verdens lande brugte dansk klimateknologi, var vi i hvert fald kommet rigtig, rigtig langt hen ad vejen.
Så hvis vi kan gøre mere for at få eksporteret noget af det klimaudstyr, den teknologi og de muligheder, som vi udvikler i Danmark, så er vi altså kommet rigtig langt i forhold til de ambitioner.
Men jeg vil understrege igen: Den danske regering har påtaget sig nogle af de største klimaambitioner i EU, nogle af de største ambitioner, nogen dansk regering nogen sinde har påtaget sig.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-19:
Mange tak.
Og tak for talen.
Der var engang et parti, der blev stiftet i Danmark, som sagde: Nok er nok.
Det sagde man, fordi man var træt af den for store indflydelse, som man opfattede at Dansk Folkeparti havde på dansk politik.
Og når man ser på den her finanslov og i det hele taget på de seneste par år, må jeg bare sige, at det, der startede som en vagthund i forhold til en eller anden form for borgerlig anstændighed, jo er blevet en skødehund for Dansk Folkeparti.
Altså, ser man på de finanslove, der er lavet, ser man på, hvad det her parti accepterer, så er det jo helt utroligt, at det var det, der startede som Ny Alliance for nogle år siden.
Det er en sørgelig deroute.
Man kan bare tage Lindholm – altså, jeg kan høre, at Liberal Alliance går meget op i forholdene for vores erhvervsliv, i vækst og eksport, og jeg vil bare stille et helt enkelt spørgsmål: Hvad tror ordføreren har størst negativ betydning for dansk vækst og eksport og for vores omdømme: affaldsgebyret, som man har afskaffet her, eller de historier, der har kørt i verdenspressen om den nye øde ø for flygtninge?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Jamen de historier, der har kørt i pressen, har ikke nogen betydning for dansk eksport, dansk vækst.
Det synes jeg er virkelig sørgeligt – altså at man på den måde vil sætte sit eget land i et dårligt lys for at fremme sig selv.
Ja, det har jeg næsten ikke ord for.
Vi har det fint med den her ø.
Udgifterne er ikke så høje som det, der bliver sagt.
For vi er jo faktisk meget ærlige her, vi tæller alting med – udgifter, som ikke bliver talt med på Kærshovedgård, altså udgifter til politi osv.
Og jeg må bare sige, at de mennesker, som bliver anbragt på Lindholm, er folk, som på det groveste har misbrugt den gæstfrihed, de er blevet mødt med, den tillid, de er blevet mødt med.
Det er folk, der har begået vold, vold med døden til følge, voldtægt.
De skal behandles inden for retsstatens principper, og det bliver de.
Min sympati når ikke så langt.
Vi behandler dem inden for grundlovens rammer, inden for konventionerne.
Det kan f.eks. være en homoseksuel mand fra Ghana, og vi synes ikke, at han skal bo med en islamist, en fremmedkriger.
Pelle Dragsted (EL), 2018-12-19:
Og hvis der er nogen, der snakker med to tunger om den, fortæller Berlingske jo i dag, er det er regeringen, som fortæller én ting herhjemme og én ting i udlandet.
Men lad os bare se på det økonomiske – næsten 800 mio. kr. Altså, pr. flygtning, kan jeg læse i Information, er prisen betydelig højere end en luksussuite på D'Angleterre.
Liberal Alliance plejer at gå meget op i at passe på borgernes penge, det siger man i hvert fald, og det er ikke udenrigsministerens kontorindretning, jeg taler om.
Men at bruge så mange penge på den her virusø – kunne de penge ikke have været brugt mere fornuftigt, f.eks. tilbage i borgernes lommer?
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-19:
Jamen jeg må bare sige, at logikken jo ikke hænger sammen, for der er blevet skåret i ydelserne, og beskæftigelsen er steget.
Så må jeg også bare sige, at jeg synes, at når man kommer hertil som flygtning – man får penge, man får andel i det offentlige forbrug, som jo også har en stor værdi –
behandler vi folk rigtig godt.
Men vi skal ikke være tossegode.
Altså, vi skal ikke være naive, i forhold til at det også betyder noget for, hvor mange der kommer, hvor meget man får.
Der har vi så et politisk ønske om at reducere antallet, der kommer til Danmark, og det er vi langsomt, men sikkert i gang med at opnå.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-12-19:
Det accelererer med flere tusinde borgere hver eneste måned, mens hr. Lars Løkke Rasmussen har været statsminister.
Ja, så taler ordføreren om, at der skal initiativer til, samtidig med – har jeg jo måttet registrere som sundhedsordfører for Socialdemokratiet – at Venstreministre lader hånt om vores initiativer om at få 100 nye hoveduddannelsesforløb på uddannelsen til praktiserende læge, om vores oprettelse af nærhospitaler, som i og for sig er det samme som det, ordføreren står og taler om her, og om, at vi vil lave tjenestepligt i forhold til nyuddannede læger, som skal ud at give en hjælpende hånd med der, hvor vi mangler praktiserende læger.
Så jeg synes ikke, der bliver handlet, og jeg synes, der bliver talt med to tunger fra ordførerens side.
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg beklager, hvis jeg taler med to tunger.
Men jeg vil bare sige, at vi har fuld fokus på den problemstilling med mangel på praktiserende læger; det er også derfor, jeg nævner, at det netop bliver adresseret med flere lægeuddannelser i bl.a. Region Sjælland og Syddanmark.
Vi har også fuld fokus på den udvikling, der sker i forhold til solopraksisser, altså at det ikke længere er den måde, lægerne ønsker at organisere sig på, og derfor skal man også stille faciliteter til rådighed.
Det er også noget af det, der vil blive adresseret med den nye sundhedsreform, hvor man netop kan sikre sig, at man har nogle muligheder nært og lokalt.
Men jeg vil advare imod at genoprette de gamle lokale sygehuse, hvor man skulle stå og skære i folk uden at vide, hvad det var, det handlede om.
Hvis det er nemt og let, skal det være lokalt; hvis det er svært, skal det håndteres af speciallæger, som ved, hvad det handler om.
Jesper Petersen (S), 2018-12-19:
Tak for det.
Der er mange, der sådan starter med at sige tak for en god tale.
Det vil jeg egentlig ikke gøre, for det synes jeg ikke den var.
I stedet for at fortælle om finansloven, holdt Jacob Jensen sådan et slags tilsvining af Socialdemokratiet på tid-indlæg.
Og mod slutningen var der sådan nogle kvitteringer, men meget lidt om finanslovsforslaget.
Jeg synes til gengæld, at der er nogle andre Venstrefolk, jeg godt vil rose, når jeg nu ikke kan udstrække rosen til hr. Jacob Jensen.
Hun siger, at man i Venstre er blevet villige til at handle med partiets dna, altså spørgsmålet om den lokale forankring, beslutningerne tæt på borgeren, og det kommer jo oven på en centraliseringshistorie, som den nuværende statsminister har bag sig.
Det, hun nævner, er, at rigtig mange taler imod det, som Venstre har gang i, og hun siger: »Og når Venstre på Christiansborg siger, at de tager hensyn til patienterne – underforstået at det gør vi ikke – opfatter jeg det som en decideret fornærmelse.«
Er hr. Jacob Jensen enig i den fornærmelse?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg vil bare understrege, hvad vi har foretaget de sidste mange år, hvor vi har stået i spidsen for det her land på sundhedsområdet – også med finanslovsforslaget for 2019.
Med det har vi samlet set bare siden valget i 2015 løftet sundhedsområdet med 6 mia. kr. ekstra.
Flere overlever kræft – 63 pct. er nu i live efter 5 år mod 48 pct. i starten af 00'erne.
Ventetiden på en operation er blevet mindre – mere end halveret siden 2001.
Og der er siden 2001 blevet ansat 5.800 læger og 5.900 sygeplejersker mere på de offentlige sygehuse.
Det svarer til, at der hver dag er blevet ansat en ekstra læge eller en ekstra sygeplejerske – undtagen om søndagen.
Vi har ifølge de opgørelser, der er blevet lavet, det tredjebedste sundhedsvæsen i Europa.
Er det så godt nok?
Nej, det bliver aldrig godt nok, vil jeg sige til hr. Jesper Petersen, men vi skal da videre ad den vej.
Vi skal da videre ad den vej, hvor vi kan løfte sundhedsvæsenet og skabe nogle bedre rammer, så vores medarbejders faglighed kan komme i spil, så vi får fokus på patienten og ikke på bureaukratiet i de systemer, der i dag er bygget op.
Det er jo det, som regeringens reformudspil efter nytår vil adressere, så vi får patienten i centrum og sammenhæng i tilbuddene, i stedet for at det er systemerne, der dikterer, hvor patienten skal løbe hen.
Jesper Petersen (S), 2018-12-19:
Jeg tror nu, der er mange steder på sundhedsområdet, hvor jeg ikke ville begynde på sådan en konkurrence om resultater og tal.
Som jeg forstår det, er der bare i 2018 blevet 800 færre medarbejdere i årets første 9 måneder i det samlede sundhedsvæsen, og sådan vil man kunne fremdrage mange andre ting.
Det, som Stephanie Lose rejser i dag, det, som diskussionen handler om, er jo den udsigt til en centralisering af vores sundhedsvæsen, som mange peger på, og som Stephanie Lose og andre fra Venstre advarer imod.
Det synes jeg man skal tage alvorligt.
Vil hr. Jacob Jensen mene, det er et fremskridt, hvis man dropper regionerne og laver professionaliserede bestyrelser uden ansvar for folkevalgte politikere?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Som jeg prøvede at sige i et tidligere svar: For mig handler det ikke om struktur.
Det handler om, hvordan vi får sat patienten i centrum.
Vi har eksempelvis lavet patientrettigheder, hvor man kan få en garanti for en hurtig behandling, og vi har fået lavet kræftbehandlingspakker, hvor man får en garanti for, at man får en hurtig behandling, fordi tidsfaktoren er afgørende for overlevelseschancen, i modsætning til Socialdemokratiet, som jo forringede patientgarantierne, som forringede de muligheder, man havde som patient.
Der synes vi at det er vigtigt at man sætter patienten i centrum og forløbet i centrum, i stedet for at lade systemerne og kasserne diktere, hvor patienten skal hoppe hen.
Det er vigtigt for os.
Bl.a. adresserer det jo så også, at man får lavet en lægeuddannelse, bl.a. i Køge og også i Syddanmark.
Men derudover er jeg sådan set enig med hr. Flemming Møller Mortensen i, at det er en kæmpe udfordring.
Men jeg vil så også bare minde om, at den måde, som man organiserer lægerne på, også de praktiserende læger, også udvikler sig over årene.
Den enkelte solopraksis, som har været kendetegnende – familielægen, som man kender det, hvor manden er lægen og hustruen er sygeplejersken i praksissen – er efterhånden en uddøende race.
De yngre læger efterspørger jo også stærkere sammenhænge og miljøer at arbejde inden for.
Og derfor ser vi heldigvis også, at man får nogle stærkere praksisser, at man får nogle sundhedshuse, hvor flere læger går sammen, og hvor man dermed også kan tilbyde nogle flere ting.
Som praktiserende læge er man måske i almen praksis, men man har selvfølgelig også nogle steder, hvor man er bedre end andre.
Dermed kan man brede paletten ud i forhold til tilbud, og ja, så er det nok ikke nødvendigvis den samme læge, man får hver gang, men man får i hvert fald en læge, som ved, hvad man snakker om på det område, som patienten har brug for.
Det synes jeg er et kvalitetsløft, men jeg anerkender den anden udfordring, som bliver nævnt.
Jeg synes, det er rimeligt, at man har været i Danmark i en periode.
Så kan man diskutere længden af den, og det har man jo så også fra regeringens side lyttet til og justeret på.
Men jeg synes, det er rimeligt, at man er i Danmark i en periode, hvis man skal have ret til dagpenge – det synes jeg.
Jeg skal ikke stå her og sige, om der ligger et notat i Beskæftigelsesministeriet – det kan da være, at der gør det, og i givet fald har hr. Finn Sørensen jo ret til at stille alle de spørgsmål, han vil, også under tredjebehandlingen.
Og så må man jo se, om ministeren ønsker at svare på det, eller om der er nogle andre, der ønsker at svare på det.
Men for mig at se er det afgørende, at man for at have optjent ret til dagpenge også skal have været i Danmark og dermed været med til at bidrage til Danmark i en periode.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-19:
Jeg synes, det er rystende, at man, dagen før vi skal stemme om et lovforslag, der er så indgribende i menneskers liv, at de pludselig oplever, at de mister deres dagpengeret, med al den utryghed, der følger af det – især når man ser på den ydelse, som regeringen så mener at de skal leve for, nemlig den her nye endnu lavere integrationsydelse – går ind i sådan noget uden at kunne forklare de mennesker, hvorfor man gør det.
Jeg konstaterer bare, at ordføreren synes, det er rimeligt, at mere end 8.000 mennesker får frataget deres dagpengeret pr. 1. januar 2019, at det er rimeligt, at mere end 20.000 mennesker melder sig ud af dagpengesystemet.
Vil ordføreren ikke bare indrømme, at det handler om at angribe dagpengesystemet?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Altså, vi diskuterer finansloven her, og det andet lovforslag, som hr. Finn Sørensen henviser til, diskuterer vi så i givet fald i morgen, og der kan man jo så tage diskussionen med både ministeren og andre ordførere.
Men når hr. Finn Sørensen nu konkret spørger til det, er det bare, jeg svarer, hvor min position er.
Og jeg synes, det er rimeligt, at man skal være i Danmark i en periode – og så kan man diskutere længden på den, og det har regeringen også lyttet til og dermed også forbedret forslaget.
Men man skal være i Danmark i en periode for at kunne optjene retten til dagpenge – det synes jeg sådan set er rimeligt.
Jens Joel (S), 2018-12-19:
Tak for det.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at vende tilbage til det, som flere af mine kollegaer har kredset om, nemlig sundhedsvæsenet.
Det er jo et kæmpestort problem for vores sundhedssektor, at den primære indgang på den måde er lukket for alt, alt for mange mennesker.
Der er desværre ikke noget i finanslovsforslaget, som jeg kan se det, som løser det her.
Så det helt korte spørgsmål til Venstre er: Hvad gør Venstre ved det problem, at 70 pct. af de praktiserende læger har lukket for tilgang af nye patienter?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Bl.a. laver vi en lægeuddannelse for at kunne øge antallet af læger.
Men det er jo ikke noget, der løser den problemstilling, som hr. Jens Joel peger på her, i dag eller i morgen.
Det er jo noget, der tager lang tid.
Men det er dog et skridt i den retning, kan man sige.
Derudover må man jo sige, at det også handler om, hvordan regionerne tilrettelægger tingene.
Nu sidder jeg tilfældigvis selv i en region, hvor man også tilbyder de såkaldte udbudsklinikker.
Jeg ved godt, at der kan være politiske holdninger til, om det er en god ting eller en dårlig ting.
Men det er dog et forsøg på at lave en organisering, hvor man også kan tiltrække læger til de egne af landet, hvor lægemanglen er størst.
Men problemstillingen er dog alt andet lige større i udkantsområderne.
Og en af måderne at kunne organisere sig ud af det på, om man så må sige – det har man jo vist i bl.a. min egen beskedne region – er flere steder at lave de her udbudsklinikker, som et alternativ.
Jeg siger ikke, at det er den endegyldige løsning.
Men for mig handler det altså om, at der er adgang til en læge, og at der er adgang til en læge, som også har med patienten at gøre.
Om det så er den ene organisering eller den anden organisering, er jo den måde, som vi bl.a. i regionerne arbejder med forskellige løsninger på.
Jens Joel (S), 2018-12-19:
Jeg vil i hvert fald give point for ærligheden om, at det her ikke løser det på kort sigt.
Så til det andet, som hr. Jacob Jensens siger, nemlig om det regionale – de lokale kendskaber.
Hr. Jacob Jensen stillede jo selv op for at blive formand for den region, som han omtalte som sin egen beskedne region, og jeg tror også, hr. Jacob Jensen mente, det var vigtigt, at man havde lokalkendskab.
I den forbindelse kan det jo så undre, at vi ikke kan få et klart svar fra Venstre på, hvad man egentlig vil med det lokale led, som sikrer lokalkendskabet.
Hvordan forholder man sig til, at fremtrædende Venstrefolk, herunder regionsrådsformanden i Region Syddanmark, Stephanie Lose, siger, at man ikke skal nedlægge regionerne?
Vi kan ikke få et svar fra regeringen.
Finn Sørensen (EL), 2018-12-19:
Mange tak.
En del af finansloven er jo også besparelser på udgifterne til dagpenge – ikke så mange lige i første omgang, men på sigt flere.
Det fremkommer jo bl.a., ved at regeringen og Dansk Folkeparti her pr. 1. januar 2019 vil fratage ca. 8.000 mennesker deres dagpengeret.
Derfor indfører man et opholdskrav – man skal have været her i 7 år ud af 12 for at få ret til dagpenge – et opholdskrav, som jo så i øvrigt også lige rammer ca. 2.500 danske statsborgere.
Jeg har flere gange under behandlingen af det lovforslag undret mig: Hvor er dokumentationen for, at der finder et misbrug sted, at der kommer tredjelandsborgere og danske statsborgere hertil for at nasse på vores dagpengesystem?
Vi skal jo stemme om lovforslaget i morgen, og vi har ikke fået dokumentationen endnu.
Det kan være, at ordføreren kan hjælpe mig: Hvor kan man se det misbrug, der er påskuddet for det her lovforslag?
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-12-19:
Mange tak.
Alvoren er stor.
Hver eneste måned melder flere tusinde danskere sig i køen for at få en fast praktiserende læge.
I perioden 2015-2018 er der sket næsten en tredobling af danskere, der ikke har deres egen faste læge.
Det er den periode, hvor hr. Lars Løkke Rasmussen har været statsminister.
Næsten 120.000 borgere står nu i den her kø.
Ordføreren taler i dag om nærhed, kvalitet, ansvar, der skal tages, og øget tryghed i befolkningen.
Mener ordføreren ikke, at finansloven for 2019 burde have indeholdt andet end blot nogle hensigtserklæringer i forhold til at løse det meget store problem med, at der er for få praktiserende læger i alle hjørner af Danmark?
René Christensen (DF), 2018-12-19:
Tak for det.
Der er mange statsministerkandidater, som kæmper om vælgernes gunst.
Ser ordføreren det som sådan en fordel for samarbejdet i rød blok, at man i dag nu kan se, at Socialdemokratiet bakker markant i forhold til at føre en stram udlændingepolitik, at de nu offentligt siger, at der er nogle ting, de ikke vil være med til?
Man vil eksempelvis ikke være med til at etablere et nyt tredje udrejsecenter, og man vil ikke være med til det, der sker omkring en integrationsydelse.
Altså, man begynder at bakke og vil rulle nogle af de stramninger tilbage, som er blevet gennemført de sidste 4 år.
Ser ordføreren det som et skridt i den rigtige retning i forhold til at samle en rød blok?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-12-19:
Man kan godt tale sig selv op til mere, end man er, og så må man bare sige, at Klimarådets formand jo blev fyret efter kritik af regeringens manglende klimaindsats, og nu mangler vi så bare, at befolkningen fyrer regeringen ved folketingsvalget.
Der kommer altså ikke 1 million elbiler af sig selv, og det var det, statsministeren var ude at oversælge som overbudspolitik i Folketingssalen ved Folketingets åbning, og der har man så kunnet se, at der blev forhandlet frem til, at der kommer 1.000 elbiler.
Der ligger jo et potentiale i at kunne eksportere systemer, der virkelig kunne håndtere flere elbiler, og så ville det, som ordføreren er inde på, være en god løsning, men det kommer altså ikke ved at lave aftaler, hvor der kun kommer 1.000 elbiler i stedet for 1 million.
Kan ordføreren ikke se det?
Jacob Jensen (V), 2018-12-19:
Jeg er enig i, at det ikke kommer af sig selv, og det er også derfor, vi netop gør nogle konkrete tiltag, i forhold til hvordan afgiftsstrukturen skal se ud i de kommende år – men det er på den korte bane.
Det kommer heller ikke af sig selv, hvis ikke der er en regering, som tør gå foran og sætte nogle ambitioner, og vi skal også, i øvrigt med alle partier i Folketinget, lave en energiaftale, som også trækker sporene i den retning.
Derudover har vi også annonceret, og det bliver der arbejdet intenst med, at der skal komme et ekspertpanel, en kommission, der skal sige, hvad det er for nogen værktøjer, vi skal have op af redskabskassen.
Jeg må bare minde om, at det, vi får ind i afgifter fra biler i dag, altså er over 50 mia. kr., og de milliarder kroner ville jo mangle i den fælles velfærdskasse, hvis vi bare lukkede og slukkede fra dag et.
Christian Poll (ALT), 2018-12-19:
Tak for det.
Her i morges fik jeg så svar fra finansministeren, der bl.a. skrev, at det vurderes ikke muligt at udarbejde en oversigt eller opgørelse for finanslovens afledte effekter på drivhusgasudledninger.
Jeg forstår helt ærligt ikke, at man ikke midt i en galopperende klimakrise, hvor vi ved, at vi kun har ganske kort tid til at vende udviklingen, ikke kan fremlægge et grønt regnskab for finansloven.
Egentlig virker det jo absurd, at vi overhovedet kan stå her og forhandle en finanslov, når vi ikke har den indsigt i, hvad finanslovsinitiativerne har af påvirkning på klimaet.
Derfor har vi i Alternativet fremsat et beslutningsforslag om, at man skal igangsætte initiativer, så der samtidig med fremsættelsen af finanslovsforslaget og efterfølgende bliver fremlagt et grønt budget.
Hvad tænker regeringen om sådan et forslag?