runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-05:
Når ordføreren siger, at der kan blive tale om deponi, så tænker jeg, at det må betyde, at det er jord, der i en eller anden grad i hvert fald ikke er ren, og som måske er giftig.
Der vil jeg godt lige høre, hvad ordføreren helt præcis mener med det.
Noget andet er, at når der bliver snakket om kystsikring, mener ordføreren så ikke, at der er andre muligheder for at lave kystsikring end at lave en Lynetteholm – og måske endda muligheder, der er meget bedre?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-05:
Nej, det, man har gjort med det her, er jo, at man har gjort rygning dyrere for de voksne og især dem, der er i lavindkomstgruppen.
Det er nu blevet dyrere for dem at ryge.
Men de rige – dem, der har masser af penge – mærker jo ikke de afgiftsstigninger, og de bliver ved med at ryge, og de unge mennesker køber så de polske cigaretter, fra den Toyota Corolla, som holder henne på hjørnet ved siden af skolen.
For de har ikke råd til at købe dem, og de køber så de illegale i stedet for.
Det er jo det, der bliver resultatet af de her ting, og så har man bare gjort det dyrere for alle folk at ryge.
I kunne jo bare forbyde det.
Men hvorfor ikke?
Troels Ravn (S), 2021-05-05:
Vi har ikke på bedding tanker om forslag, som ordføreren her skitserer.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-05:
Ordføreren siger, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at unge ikke begynder at ryge.
Troels Ravn (S), 2021-05-05:
Vores intention med det her lovforslag er, at vi sikrer, at tobakspriserne afspejler de afgiftsforhøjelser, som vi vedtager, og ikke cigaretproducenternes forsøg på at omgå det.
Og det er det, vi opnår med lovforslaget her, så det er svaret.
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-05:
Men det er jo ikke et svar på mit spørgsmål.
For jeg spørger, hvorfor man har fjernet hamstringsreglen.
Hvor den tidligere var 5 pct., og hvor man egentlig oprindelig inden høringen havde foreslået 2 pct., er der så slet ikke nogen hamstringsregel mere.
Hvordan kan det være, at man helt har fjernet hamstringsreglen?
Troels Ravn (S), 2021-05-05:
Det, der er sagen med det her lovforslag, er helt enkelt, at vi skal forhindre, at børn og unge starter med at ryge, og når vi i Folketinget – i et stort, bredt politisk flertal – laver lovgivning, skal det ikke være muligt for i det her tilfælde cigaretforhandlere og -producenter at omgå det, vi har vedtaget i Folketinget.
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-05:
Det var jo blot, fordi jeg bemærkede, at ordføreren sagde, at det var meget forkasteligt, at man hamstrede en masse tobaksvarer, inden afgiftsstigningen trådte i kraft.
Det er det, man kalder for hamstringsreglen, hvor det, i anledning af at afgiften blev sat op, blev sat ned fra 20 pct. til 5 pct., og i det oprindelige udkast til det her lovforslag lagde regeringen op til, at hamstringsreglen nu skulle sættes ned fra 5 pct. til 2 pct., altså at det var færre tobaksvarer, man kunne hamstre ind, end man normalt havde.
Men nu har regeringen lagt op til helt at afskaffe den.
Troels Ravn (S), 2021-05-05:
Dette lovforslag er det andet af to, som har til formål at begrænse rygning og navnlig begrænse antallet af børn og unge, som begynder at ryge.
Vi skal dæmme op for den mildt sagt grove og usmagelige adfærd, vi så i kølvandet på forhøjelsen af tobaksafgifterne, som blev aftalt af et bredt flertal i Folketinget.
Samtidig købte forhandlere af tobak stort ind til lageret af cigaretter med den lave afgift, fra før afgiftsstigningen trådte i kraft den 1. april 2020.
Det var desværre ikke ulovligt, men til gengæld groft og i direkte modstrid med intentionen i den aftale, som et bredt flertal i Folketinget havde indgået.
Intentionen har tydeligvis været at sælge flere cigaretter og gøre flere afhængige af kræftfremkaldende røg i direkte modsætning til et demokratisk valgt flertals målsætning.
Det var ikke kønt at se på.
Jeg mener, det var direkte skammeligt, og resultatet var, at afgiftsforhøjelsen vedtaget af Folketinget ikke slog igennem på priserne.
Det her lovforslag skal ændre på det.
Lovforslaget udmønter to af forslagene i regeringens handleplan om skærpede krav til at styrke kontrol med handel og opbevaring af tobak.
Efter 3 måneder vil det altså kun være lovligt at sælge cigaretter og røgtobak med det nye stempel og den nye afgift.
Samtidig styrkes kontrolindsatsen for at sikre, at tobaksproducenter og forhandlere overholder reglerne.
Lovforslaget lægger op til, at salg og opbevaring af cigaretter og røgtobak med gamle stempelmærker straffes med bøde, henholdsvis 3 måneder og 4 måneder efter at en afgiftsforhøjelse er trådt i kraft.
Jeg noterer mig, at skatteministeren har bebudet flere tiltag på tobaksområdet i efteråret, så vi kommer endnu længere med at få færre børn og unge til at ryge.
Socialdemokratiet støtter forslaget, og jeg skulle hilse fra Radikale Venstre, SF og Enhedslisten og sige, at det gør de partier også.
Tak for ordet.
Jeg bemærker, at ordføreren fra Nye Borgerlige ofte har nogle meget nemme, lette løsninger på store, komplekse problemstillinger.
Vi laver en afgiftsforhøjelse på 19 kr.
– der er borgerlige partier, som har været bannerførere for, at den afgiftsforhøjelse skulle være langt større.
Vi mener, at vi med den afgift rammer en god balance, sådan at netop de mennesker, som også er afhængige af nikotin, og som er i lavtlønsgrupperne, ikke skal rammes uforholdsmæssig hårdt på deres pengepung, og at det her lovforslag så har en social balance.
Så med lovforslaget her tager vi et stort, vigtigt skridt i forhold til at imødekomme, at børn og unge ikke skal starte med at ryge, og at vi begrænser røgtobak i Danmark for folkesundhedens skyld.
Og samtidig er det også socialt i balance.
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-05:
Tak for ordet.
I Venstre gik vi til valg på højere tobaksafgifter, fordi vi har en ambition om at få en røgfri generation i 2030, og med virkning fra 2020 gennemførte vi også den her stigning i tobaksafgiften, som vi var gået til valg på.
Men det gik bare ikke helt efter planen, fordi det viste sig, at der var nogle, der havde hamstret så mange cigaretter til gammel pris, at man nu ikke konkurrerede på, hvem der producerede mest effektivt, og hvem der var dygtigst til at markedsføre sig.
Nej, man konkurrerede på, hvem der kunne betale den laveste afgift, og det er jo ikke den måde, vi foretrækker at have konkurrence på.
Man skal konkurrere på lige vilkår og ikke på afgiftsniveau.
Så det har vi været meget bekymrede over.
Men desværre stoppede regeringen det ikke, og det betød, at del 2 i krigen om tobaksmarkedet startede, nemlig da en tobaksproducent for at fastholde sin markedsandel følte sig nødsaget til selv at dække omkostningerne ved afgiftsstigningen og bede om stempelmærker til under afgiftsprisen.
Men derfor er det også vigtigt, at der er nogle ordentlige værnsregler, og at der er en ordentlig kontrol.
Regeringen slog til her efter den seneste del af den her priskrig og kom med en handleplan med syv elementer i, og i dag er der så nogle af elementerne, der bliver gennemført, og det ene af dem er den her klare skæringsdato, hvilket vi i Venstre godt kan tilslutte os, fordi vi synes, det var stærkt problematisk, at man konkurrerede på forskellige afgiftssatser.
Men det, der undrer os, er, at man helt fjerner værnsreglen, der handler om hamstring, altså det, jeg også spurgte ordføreren fra Socialdemokraterne om, altså den her regel, der handler om, at du op til afgiftsstigningen må købe varer, så du har til et vist niveau mere end normalt.
Det plejede inden afgiftsstigningen at være 20 pct., op til afgiftsstigningen var det 5 pct., og i lovforslaget, der kom i høring, var det 2 pct., og nu fjernes den.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor man fjerner den regel, for det vil give et ekstra pres på og give en ekstra priskrig, op til at det her træder i kraft, og det synes vi er stærkt problematisk.
Så i Venstre er vi positive over for at skabe nogle bedre værnsregler, og vi håber på, at det kan betyde, at vi ikke får en konkurrence på afgifter, men en reel konkurrence på markedet, og det kan vi støtte.
Men vi er altså noget bekymrede over, at man har fjernet den her værnsregel om hamstring.
Men det undrer mig, at man har fjernet hamstringsreglen, altså den regel, der førhen var på 5 pct., sidste gang afgiften steg, og som i det første udkast til det her lovforslag hed 2 pct.
Hvorfor er regeringen helt gået væk fra en hamstringsregel?
Ole Birk Olesen (LA), 2021-05-05:
Det røde flertal og også nogle andre partier var med til at hæve afgifterne på cigaretter.
Det har vi været imod lige fra starten.
Vi mener, at der skal være afgifter på cigaretter i et omfang, der dækker de ekstra omkostninger, der er i sundhedsvæsenet til at behandle tobaksrelaterede sygdomme, men når det gælder alt ud over det, så mener vi, at der er tale om et formynderi, hvor man ønsker at bestemme over, hvordan andre mennesker skal leve deres liv.
Vi har alle vores laster.
Nogle sidder for meget i sofaen og ser Netflix, andre drikker for meget rødvin, og andre igen spiser for mange chips.
Det kan alt sammen være usundt, hvis det gøres i et omfang, der er for meget, men hvis man holder sig til et normalt niveau, hvor der ikke er tale om for meget, så kan det bare være en adspredelse i tilværelsen og en lille belønning, man giver sig selv en gang imellem.
Det er det samme med cigaretter, og derfor skal der være en afgift, der dækker de omkostninger, der er for samfundet, ved at folk ryger, men der skal ikke være det formynderi, hvor man siger, at den last må folk ikke have; at folk kun må have de laster, som de fine mennesker har, men ikke de laster, som de mindre fine mennesker har.
Derfor vil vi heller ikke være med til at hjælpe regeringen med at få opkrævet de forhøjede afgifter så hurtigt som muligt.
Det, som det her lovforslag går ud på, er, at de virksomheder, som benytter sig af den lovlige mulighed for at betale nogle afgifter tidligt og så sætte dem på cigaretterne, når man gerne vil sælge dem, ikke skal have den mulighed.
Det er et lovforslag, der hjælper flertallet med at opkræve de højere afgifter tidligere, end de ellers kunne, og da vi er imod de højere afgifter, vil vi ikke yde den hjælp.
Vi stemmer imod.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-05-05:
Tak, formand.
Vi har verdens højeste skattetryk i Danmark, og nu vil man hæve afgifterne på cigaretter.
Det stemte vi imod, for de afgifter er absolut høje nok, og når man nu indfører de her afgifter, rammer det dem i samfundet, som har mindst.
Og på den måde kan jeg godt forstå, at partier som SF og Enhedslisten ikke er her i dag.
For man skal jo stå og forsvare, at man indfører afgifter, som skaber mere ulighed i samfundet, og som skader dem, som har mindst i forvejen, mest.
Det her forslag handler så om, hvilke afgifter der var på, da man lavede det her snit.
Og der må man bare sige, at sådan nogle virksomheder er ligesom borgerne: De er blevet verdensmestre i at agere inde i det her afgiftshelvede, som vi har i Danmark, og så prøver de at tilrettelægge det, så de får mest ud af det.
Der har vi selvfølgelig en opgave i at sørge for, at det ikke løber helt af sporet, og det er der måske noget, der kunne tyde på, at det måske har gjort denne gang.
Vi har nogle spørgsmål til det konkrete forslag, med hensyn til hvad det har af betydning, når man sætter det snit på de 3 måneder kontra den lagerbeholdning, de her cigaretfirmaer normalt har; der skal også være en rimelighed i det, den rigtige balance i det.
Det er sådan nogle spørgsmål, som vi vil have med til udvalgsbehandlingen om det her forslag.
Morten Bødskov (S), 2021-05-05:
Det var faktisk det, jeg lige læste op.
Jeg kan godt læse det op igen: Samtidig ophæves de eksisterende hamstringsregler, da de vil blive overflødiggjort af forbuddet mod salg efter 3 måneder.
Det er sådan set meget enkelt, og derfor er den ikke så meget længere.
Det er en ny situation, som vi har stået i med prisdumping og masser af cigaretter ude på markedet, men de er der ikke mere, og derfor er der ingen grund til at have den.
Det værn, som vi indfører nu, clean market-reglen, som jeg håber Venstre støtter, løser så det problem, som kunne have været der, hvis ikke vi havde haft den priskrig, som vi har set, hvor der altså blev pumpet virkelig mange tusinde cigaretter ud på markedet.
Louise Schack Elholm (V), 2021-05-05:
I det lovforslag, der kom i høring, var der både den her clean cut-date og en hamstringsregel for at undgå, at det blev for voldsomt op til den der dato.
Så derfor var det ikke et enten-eller.
Det er ikke min opfattelse; min opfattelse var, at det var begge dele, og jeg ved ikke, om det påvirker ordførerens syn på sagen.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-05-05:
Jeg tror, at det, jeg sagde, var, at når vi snakkede kvælstof, farlige stoffer og vandgennemstrømning, så ville vi gerne have en nulløsning.
Om jeg er sikker på, at vi kan sikre det niveau af ålegræs, f.eks. ved genplantning og udlæggelse af dobbeltarealer, hvad vi jo i SF synes man skal, ved jeg ikke.
Det må komme an på forhandlingen.
Jeg ved, det er noget, som SF'erne i Borgerrepræsentationen kæmper for, og det kommer jeg også til.
Jeg håber det.
Men vi får i hvert fald ikke noget ved, at SF ikke sidder med ved forhandlingsbordet og fremfører de her ting.
For jeg hører ikke på de borgerlige, at de er interesseret i ålegræs.
Thomas Jensen (S), 2021-05-05:
Jeg vil godt anholde noget i spørgsmålet.
Jeg vil ikke tages til indtægt for, at der, uanset om Lynetteholmen bliver anlagt eller ej, vil være den samme jordtransport i København.
Jeg tror rent faktisk, der vil være en større jordtransport på de københavnske veje, hvis ikke man anlægger Lynetteholmen, for så skal man til at køre længere nogle andre steder hen og udlede CO 2 , mens man gør det, og måske også støje og støve og alle de der ting, der følger med, så jeg synes rent faktisk, at Lynetteholmen er den mest fornuftige løsning, også i et miljøperspektiv.
I forhold til om der er andre veje, man kan køre, vil jeg sige, at jeg bemærkede, at der er kommet det ind i lovforslaget, at det er muligt at sejle jord derud med pram.
Det synes jeg er fornuftigt.
Kunne den der pram være batteridrevet, tror jeg også, at det er godt for miljøet og klimaet.
Så jeg synes, det er kommet nogle gode tiltag ind i det her lovforslag, f.eks. at hvis det er noget jord, der kommer lidt langvejsfra, så kan det sejles ind med pram.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Og tak for, at ordføreren har sat sig rigtig, rigtig grundigt ind i det her.
Alle de forbedringer, som SF kræver for nogen sinde at skulle få det her igennem, vil jo aldrig nogen sinde blive accepteret af de andre partier.
Burde SF ikke se at komme ud af det her og så være med til at sørge for, at det her projekt aldrig nogen sinde bliver realiseret?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-05:
Vi kan lære meget af svenskerne – det vil jeg gerne give spørgeren ret i – men vi kan også lære, at der er mange ting, vi måske ikke skal blande os i.
Og så vil jeg gerne sige, at jeg så sandelig håber, at Alternativet vælger andet end Google til at forme deres politiske forhåndsstillingtagen til et projekt som det her.
Og hvis ordføreren virkelig vil kritisere Dansk Folkeparti for, at vi ikke kan vurdere, hvordan grundpriserne vil være i 2080, så synes jeg altså, det er spørgeren, der har et problem.
Jeg er faktisk en ærlig politiker – jeg siger, når der er noget, jeg ikke ved ret meget om, og jeg kan ikke se scenarier 30 år frem i tiden, og det er der ikke ret mange politikere der evner.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Nej, men så synes jeg simpelt hen ikke man skal stemme for det.
Med danmarkshistoriens foreløbig største anlægsprojekt til 80 mia. kr., hvor der skal transporteres 80 mio. t jord, der skal hældes i Øresund, så synes jeg altså, man bliver nødt til i det mindste kende til de konsekvenser, man kan google sig til på et halvt minut.
Og en af dem er altså, at der bliver smadret rigtig, rigtig mange ålegræsbælter i den naturperle, vi kalder Øresund, hvor der ikke har været trawlet siden 1920'erne.
Ordføreren er forhåbentlig også bekendt med, at der vil blive ledt en masse gift ud i Øresund.
Hvad siger ordføreren til, at sådan et projekt aldrig nogen sinde ville være blevet tilladt i Sverige?
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-05:
Jeg synes ikke, at det er helt fair når hr. Torsten Gejl siger, at vi har pligt til at kende til alle konsekvenser af det her lovforslag.
Jeg er nødt til at sige hudløst ærligt, at det er der altså ikke ret mange politikere i kongeriget Danmark der gør – måske er der nogle fra Alternativet, der gør det, men der er jo ikke så mange, kan man så sige.
Men det må jeg jo så spørge hr. Torsten Gejl om.
Vi skal vurdere indsatsen, i forhold til hvad vi kan forvente af priser på boligmarkedet og jordpriser i 2080.
Der synes jeg godt vi må have lov til at være lidt mere middelmådige og sige, at det ved politikerne altså ikke ret meget om i 2021.
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Ordførerens parti skal have ros for, at de prøvede at sørge for, at førstebehandlingen ikke blev i dag, da vi ansøgte om at få den udsat.
Tak for det.
Jeg forstår det også godt, at ordføreren behøver mere tid.
Nu har ordføreren holdt en lang tale om ulemperne ved projektet.
Altså, meningen er jo at få det her projekt til at crashe ligesom The Super League – vi er nødt til at få det lagt ned, vi er nødt til at rejse en bølge mod det, vi er nødt til at få københavnerne engageret i at få det lagt ned igen.
Når nu ordføreren har så mange problemer med det, kunne ordførerens parti så ikke være det første, der trak sig?
Jeg er sikker på, at det ville skabe en fantastisk positiv reaktion i København, og at ordførerens parti ville blive takket af tusindvis af københavnske stemmer, som er ved at finde ud af, at det her projekt kommer til at ødelægge alt for meget af deres liv.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-05-05:
Jo, det er jeg bestemt, og det er også, derfor jeg netop påberåber mig, at vi har en lægmandsfunktion som politikere.
Derfor er vi også nødt til at lytte til alle de specialister, der kommer – de folk, der ved noget om hav og vind og vejr og miljø og klima og alt muligt andet.
Det kommer også til at indgå – det tror jeg godt ministeren også vil skrive under på – i den her proces.
Naturligvis gør det det.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-05:
Sådan er det selvfølgelig, og jeg havde heller ikke forventet andet, men jeg synes faktisk, det er et kæmpestort projekt at sætte i gang uden at have et clou om, hvor det bærer hen økonomisk.
Men noget andet er havmiljøet.
Vi ved alle sammen, at Øresund er det bedste havmiljø, vi har i Danmark.
Er ordføreren ikke bekymret for, at det her ødelægger noget i forhold til havmiljøet?
Det er der i hvert fald andre der er bekymrede for.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-05-05:
Jeg synes, der er nogle mærkelige modsætninger i det, som Alternativets ordfører fremfører.
Det, der er forskellen på os i SF og på Alternativets ordfører, er jo, at vi sætter os ind ved bordet og forsøger.
Det er muligt, at vi ikke kommer hele vejen; det sker tit, for sådan er det jo beklageligvis i sådan et besværligt demokrati som det danske.
I forhold til det, at ordføreren så mener, at vi er bedre tjent med, at SF stiller sig udenfor og, for at citere ordføreren, er med til at sikre, at det her aldrig bliver til virkelighed – det vil jo ikke ske.
Der sidder en minister dernede, som har tænkt sig at gennemføre det her, og der sidder en borgerlig blok derovre, som synes, det er ganske udmærket, som det er.
Er det ikke bedre, at SF sidder inde ved bordet, når nu Alternativet står udenfor?
Torsten Gejl (ALT), 2021-05-05:
Nej, for SF kommer til at sidde og være til pynt – igen.
Så skal man kæmpe for sin holdning i stedet for.
I stedet for at forsøge at lave små forbedringer, der ikke lykkes, er man nødt til at kæmpe for det, man tror på.
Man er nødt til at prøve at rejse en modstand mod det her.
Vi er nødt til at få ministeren til at forstå, at det ikke dur.
Vi nødt til at få diskuteret det med københavnerne.
Vi er nødt til at skabe tid.
Vi er nødt til at kæmpe i stedet for endnu en gang at sætte os ind til bordet og foreslå nogle små forandringer, som sandsynligvis ikke bliver til noget.
SF burde kæmpe for det, SF tror på, i stedet for at gå ind på de kompromiser.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-05:
Det er klart, at hvis man lavede en samlet miljøvurdering, kunne man også få de akkumulerede effekter, der jo vil være på miljøet, frem i lyset.
Det gør vi ikke med det lovforslag, der er lagt frem i dag.
Men ordføreren sagde også, at man kun kunne stemme for det her lovforslag, hvis man sikrede nulpunktet for miljøet.
Jeg vil bare gerne høre, om ordføreren helt oprigtigt tror på, at vi kan sikre det samme niveau af ålegræs i Øresund, at vi kan sikre, at havmiljøet i Østersøen ikke bliver påvirket, at vandgennemstrømningen ikke bliver påvirket, og at vi ikke får nogen yderligere miljøpåvirkning.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-05-05:
Altså, som jeg forstår Ellen Margrethe Basse, er det jo det her med behovet for samtænkning, altså en samordnet og/eller en fælles procedure, hvad angår opfyldelse af kravene i vvm-direktivet, og det gælder sådan set også de her forskellige elementer, og hvilke vvm'er der ligger om dem.
Der er behov for sådan en samordnet eller fælles procedure.
Om det nødvendigvis betyder, at man skal lave én stor fælles vvm-redegørelse, er jeg ikke sikker på er det afgørende i det juridiske her, og det er ikke sikkert, at den her store fælles vvm-redegørelse ville være særlig meget til gavn.
Jeg tror, at det, der er vigtigt, er, at vi har vvm'erne til rådighed på samme tid, sådan at vi kan vurdere det overordnet.
Og vi er ret kede af, at vi nu står her og skal behandle en anlægslov, hvor vi ikke har vvm'erne for Østlig Ringvej og for metrobetjeningen, for det burde vi jo have, når vi skal behandle anlægsloven, især når de her ting står i bemærkningerne.
Det er det, som jeg læser ud af juraen.
Men det er muligt, at en stor samlet vvm-redegørelse egentlig bare ville være utilstrækkelig; den ville ikke komme i dybden med de ting, den skal i dybden med, og så vil den sandsynligvis også skulle fornyes meget senere.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-05-05:
Ordføreren sagde i sin tale, at det virkede rigtig dumt, at havnetunnellen var nævnt i lovforslaget, og at ordføreren gerne ville have skrevet det ud, fordi man så ligesom kunne lave en miljøvurdering af det.
Ville det ikke være mere oplagt faktisk at tage alle de delelementer, som ligger, og som jo også miljøretsprofessorerne, både Ellen Margrethe Basse og Peter Pagh, har kritiseret – altså tage alle de dele, der ligger i principaftalen – og som jo vil være i naturlig forlængelse af Lynetteholmen, og så lave en miljøvurdering af det?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-05-05:
Det vil vi i SF ikke synes, formodentlig, men det er jo sådan set heller ikke noget, der bliver vedtaget med det her forslag.
Så når vi kommer dertil, og hvis SF er med på det tidspunkt og har indvilget i at stemme for det her lovforslag – forhåbentlig med en række ændringer – så vil vi da gerne have en væsentlig højere mængde af almene boliger; men jeg tror, at jeg overlade meget af det til vores byrødder i København.
Så vidt jeg ved, står der jo faktisk f.eks. i vvm-direktivet, at det er By & Havn, som skal lave miljøkonsekvensrapporten, hvis det skal være i overensstemmelse med vvm-direktivet.
Jeg tror egentlig sågar, at der står, at den skal finansieres af By & Havn, hvis det skal være i overensstemmelse med det direktiv.
Så det er jeg ikke sikker på at jeg er enig i.
Jeg kan godt se nogle udfordringer i forhold til, hvilke beføjelser man giver f.eks. By & Havn; de får nogle meget omfattende beføjelser, uden at det rigtig er noget, vi har reguleret, f.eks. i EU-direktiver, lige nu.
Men jeg tror faktisk ikke, at det lige præcis er dem, der laver miljøkonsekvensvurderingen, der er det største problem i det.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-05:
Jeg synes, at der er mange argumenter for, at det her ikke er en god idé, og jeg håber, at SF kan komme igennem med dem.
Men jeg synes også, at det er meget optimistisk – men det er også fint at være optimist.
I forhold til den demokratiske proces har vi jo haft nogle problemstillinger fremme, men synes ordføreren ikke, at det er dybt problematisk, at det er By & Havn, der har lavet miljøkonsekvensrapporten, for det er jo netop By & Havn, som gerne vil have det her igennem?