runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birgitte Bergman (KF), 2025-02-19:
Det er jeg helt med på.
Men at nogle borgere i det her samfund skal have mindre værdi i forhold til deres retssikkerhed, er det socialdemokratisk politik?
Men det her bør man tage ud og så lave to forskellige lovforslag.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Men det er jo slet ikke det, det handler om, for det kan man jo også allerede i dag, hvor der er klageadgang.
Men nej, dem skal man ikke spare på, men man vil rigtig gerne spare på de allerallermest udsatte i vores samfund – dem, som faktisk ikke har en stemme; dem, som vi som samfund vitterlig har et ansvar for at holde hånden under.
Hvad er det dog for noget, Socialdemokratiet er på vej ud i?
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Altså, jeg er fuldstændig uenig med Dansk Folkeparti.
Hvad angår den der beskrivelse af bureaukratiet, så er noget af det, den her regering har sat sig for, jo at prøve at se, hvor vi kan komme af med nogle regler og måder at gøre ting på, så vi sikrer, at de ressourcer, vi har, både faglige og menneskelige, går til de borgere, vi har med at gøre.
Og så har vi et lille forslag her, og så er der stor modstand mod det.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Altså, for os er det centralt, at vi passer på alle, der befinder sig på et herberg.
Når man gentagne gange har opført sig truende og er blevet bortvist, mener vi, at det her er den rigtige vej at gå.
Det er væsentligt, at vi passer på dem, der er ansat, og på de andre beboere.
Det er jo også vigtigt at sige, at hvis vi kan se, at den praksis, man benytter, når man foretager en bortvisning, kommer ud af kontrol, så må vi jo kigge på det igen.
Mette Thiesen (DF), 2025-02-19:
Tusind tak.
Hykleriet driver jo simpelt hen ned ad væggene.
Socialdemokratiet har jo i massiv grad ansat tusindvis af djøf'ere, men man må så forstå, at deres regelforenkling kun skal gå ud over de allermest udsatte i vores samfund, og det er jo præcis det, et af elementerne i lovforslaget her går ud på.
Og så står ordføreren og siger, at det er små petitesser.
Det her er mennesker i hjemløshed, i misbrug, som befinder sig på kanten – eller som måske endda er røget ud over kanten – af samfundet, som Socialdemokratiet er totalt og fuldstændig ligeglade med.
Hvordan kan I være jer selv bekendt?
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Jeg noterer mig, at det er en kommentar og ikke et spørgsmål.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Det er sådan set ikke rigtigt, så der bør ordføreren også kigge lidt historisk tilbage på, hvad det er, der ligger til grund for det her lovforslag.
Og det er nemlig, at jeg faktisk satte spørgsmålstegn ved en ulovlig form for selvadministration i forhold til ikke at give de her udsatte borgere den klageret, de var berettiget til.
Det stillede jeg spørgsmålet om til den tidligere minister Pernille Rosenkrantz-Theil, hvorefter Ombudsmanden greb ind og sagde: Det skal I sandelig overholde.
Der var ministerens svar: Så ændrer vi bare lovgivningen.
Så det er jeres retssikkerhedspolitik, må vi så forstå.
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Jeg er også glad for, at ordføreren trods alt kan se, at de to andre dele er fornuftige og gode.
Jeg ville også gerne have brugt tid på dem.
Det er sådan set det, vi er sat i verden for.
Vi synes ikke, vi skal bruge pengene på jurister og alt mulig andet.
Jeg kan godt se, at ordføreren ryster på hovedet, men det er det, Socialdemokratiet vil: Pengene skal direkte ud i den primære omsorg.
Katrine Daugaard (LA), 2025-02-19:
Man må vel som minimum kunne forvente, at man som ordfører for Socialdemokratiet, et af de partier, der står bag det her forslag, har sat sig ind i, hvad det her betyder.
Hvor meget bureaukrati bliver der egentlig brugt på at opretholde den her regel?
Hvor mange fuldtidsansatte koster den her regel årligt osv.?
Gør du, undskyld, gør ordføreren?
Camilla Fabricius (S), 2025-02-19:
Tak for det.
Jeg synes faktisk, at Liberal Alliance endnu en gang brillerer ved at lave røgslør og være tydelige på at sige, at her tager vi en lille mursten.
For Socialdemokratiet er det vigtigt at tage bid for bid, og det kan godt være, at vi ikke flytter en stor hest her, det kan godt være, vi kun flytter en lille del, men det er jo fair nok, at Liberal Alliance gentagne gange gerne vil bruge masser af tid på bureaukrati og små petitesser.
Det ønsker vi ikke.
Og det er fair nok, at man ikke synes, det er noget for Socialdemokratiet.
Det er faktisk enormt vigtigt.
Når vi har den samlede mængde af økonomi, skal vi da bruge pengene der, hvor borgerne er, og ikke på det her?
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-02-20:
Det er rigtigt, at de siger, at de laver kontrakter, men der er jo ikke nogen andre steder i vores samfund, hvor vi lader virksomheder selv definere, hvordan de fortolker loven.
Vi fortolker loven i Danmark eller i EU, og Det Europæiske Databeskyttelsesråd kom for halvandet år siden med en principiel afgørelse mod Meta, altså ejeren af Facebook, hvor de sagde: I kan ikke lave kontrakter med mindreårige; det er samtykke, der gælder, fordi der er forskellige lag i forbindelse med GDPR, alt efter om man har samtykkekontrakt eller noget andet.
Derfor forstår jeg ikke, at man stadig væk kan rode rundt i, hvad nogle virksomheder selv synes de kan definere sig indenfor, når Det Europæiske Databeskyttelsesråd siger, at der skal gives samtykke.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-02-20:
Jeg kender ikke historikken vedrørende disputten mellem virksomhederne og Justitsministeriet, men det, jeg bare gerne vil understrege over for ordføreren, er, at vi kigger ind i alle mulighederne for at sørge for, at techgiganterne ikke kan hverken datahøste eller lave profiler til mindreårige i Danmark.
Derfor kigger vi også på kontraktsporet nu, og jeg håber, at vi meget, meget snart får en forhåbentlig positiv tilkendegivelse om, at vi kan lave et forslag om det.
Jeg er lige så indstillet på at finde en konkret løsning på det her område, som ordføreren er.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-20:
Tak for det.
Og tak til ministeren for talen og for de gode intentioner, som ministeren jo også anerkender, der er, i det her forslag.
Det er jo en særdeles alvorlig problemstilling, vi står med, hvor vi også kan se – særligt her i de sidste måneder – hvordan vi nærmest oplever den modsatte udvikling, altså deregulering, hvor techgiganterne breder sig ud i endnu større omfang, end man har gjort tidligere, og i langt større grad sætter dagsorden både gennem algoritmer og gennem markedsføring for at kunne være drivende i forhold til deres opmærksomhedsøkonomi.
Men forslagsstillerne foregriber jo her ligesom også begivenhedernes gang ved at sige og pege på en række andre initiativer, hvis de nu ikke får det her forbud.
De peger jo selv på en række andre initiativer, bl.a. på begrænsninger i daglig brugstid, i skærpede regler for dataindsamling om mindreårige og forbud mod personaliseret markedsføring rettet mod børn og unge under 18 år.
I lighed med det spørgsmål, fru Lisbeth Bech-Poulsen stillede, vil jeg bare høre, om ministeren er villig til at tage de initiativer i brug, også som national lovgivning.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-02-20:
Vi er villige til at kigge på alle de mulige initiativer, der kan gøres på nationalt niveau.
Nogle af de ting, som ordføreren her nævner, er nok ting, der ville skulle gøres på europæisk niveau, men vi er sådan set villige til at kigge på det hele, og jeg har også en klar intention om at bruge regeringens, Danmarks formandskab aktivt inden for digitalisering for at få sat spot på det her område.
Vi er et af de mest digitaliserede samfund – også i Europa – og det er der meget godt at sige om.
Det betyder også, at vi er nogle af de første, der måske oplever de reelle konsekvenser af, hvad digitaliseringen også kan medføre i nogle henseender.
Derfor er det vores pligt at presse på her og give de danske erfaringer, vi har, videre, sådan at vi kan få sat en europæisk grænse, der ligger lidt højere, end den er i dag, i forhold til regulering.
Peder Hvelplund (EL), 2025-02-20:
Jeg er helt med på, at det primære jo er, at vi ikke bare får regler på europæisk plan, men også på globalt plan.
Er regeringen og ministeren villige til også at gå enegang i EU i forhold til at sikre, at vi bruger de muligheder, vi har, for at kunne beskytte børn og unge mod techgiganternes hærgen?
Caroline Stage Olsen (M), 2025-02-20:
Ja, i det omfang, vi kan gå enegang, for vi har jo også vedtaget noget lovgivning igennem Europa, DSA, som er totalt harmoniseret, og det sætter jo ligesom nogle grænser.
Det giver også nogle muligheder for at holde techgiganterne ansvarlige; men inden for de muligheder, der er, ja, er regeringen indstillet på gøre det, vi kan.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-20:
Tak for det.
Nu er ministeren jo kendt for at have gennemført sociale medier allerede og har set samtlige kattevideoer, ved jeg, og det illustrerer det jo nok meget godt.
Sociale medier bliver jo også brugt positivt nogle gange.
Jeg tror ikke, der er nogen i Folketingssalen i dag, der er uenige i, at det er ubehageligt at se, at man målretter indhold til børn for at tjene penge på det.
Mit spørgsmål er egentlig: Har ministeren tænkt på eventuelt at anlægge en sag for at få testet det af i forhold til værgemålsloven?
For der er jo det med det økonomiske.
Man kan jo ikke som umyndig indgå en kontrakt, hvis der er økonomi involveret, og her er der jo økonomi involveret, i hvert fald for den ene part.
Det har den ene part jo selv sagt, altså de sociale medier har selv sagt, at det er forretningsmodellen.
Det er at få publikum til det.
Jeg tror ikke, der findes en dom om det, og der kan ministeren måske være behjælpelig.
Findes der en retssag, hvor vi har testet det af?
Har vi fået en domstol til at afprøve, om vi måske allerede har værktøjet i kassen til at sikre, at sociale medier ikke indgår kontrakt med børn under 15 år?
Caroline Stage Olsen (M), 2025-02-20:
Det, vi i hvert fald har prøvet på, er at vedtage noget lovgivning omkring en eller anden form for aldersverifikation i Danmark, fordi vi blev inspireret af, hvad der skete i Frankrig.
Det gjorde vi allerede for 2 år siden og fik tomlen nedad fra EU.
Kan I blive mere klare på, hvordan vi kan benytte os af de undtagelsesbestemmelser, I har lavet?
Jeg har ikke decideret undersøgt, om vi kan lave en retssag i forhold til værgemål, men er der noget, jeg normalt elsker, så er det jo, når hr. Kim Edberg Andersen giver mig gode idéer, så det vil jeg da undersøge.
Med forbehold for, at det her jo er lidt uden for mit ressort, så er det jo, som jeg forstår det, fordi techgiganterne er kommet tilbage og sagt, at de ikke laver samtykkebaserede løsninger med de her unge mennesker; de laver kontrakter.
Det er meget spidsfindigt.
Det er derfor, vi er gået tilbage i arbejdsrummet og sagt: Okay, nu har I ligesom alle sammen erkendt, at i laver kontrakter med mindreårige – jeg synes jo, at det i sig selv er interessant, at det overhovedet kan lade sig gøre, men det kan det så åbenbart – så det må vi jo så se om vi kan gøre noget ved.
Det er jo det, vi prøver at løse for nuværende.
Morten Dahlin (V), 2025-02-20:
Men prøv at høre, jeg deler analysen i forhold til de danske øer, og det er jo også derfor, at en ganske stor del af den aftale, vi har indgået, faktisk handler om øerne – altså hvor vi siger, at det er rigtig godt, og at det er rigtig sundt, at vi har et princip i Danmark om, at vi gerne vil have åbne kystlandskaber.
Det er fantastisk, og det skal vi holde fast i.
At vi så har valgt at oversætte det i Danmark til en 3 km bred kystnærhedszone, giver nogle udfordringer nogle steder i Danmark.
I kan bare prøve at spørge på Langeland; der er mig bekendt ét sted, hvor øen er mere end 6 km bred.
Så det giver nogle udfordringer.
Og der går vi jo faktisk også ind i den planlovsaftale, vi har lavet, og siger: Du behøver ikke længere en særlig planlægningsmæssig begrundelse for f.eks. at lave et anlæg i en kystnærhedszone, hvis du er på en af de her øer – fordi vi netop gerne vil give noget mere lokal frihed til at kunne udvikle sig, også hvis man er en ø.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-02-20:
I Danmarksdemokraterne er vi jo vant til, at andre partier tager vores gode idéer ned, så det er jo ikke nyt længere.
Det er dejligt.
Det her er noget at teste af.
For EU har jo ofte vendt tommelen nedad og er så blevet fanget af en domstolskendelse senere.
Så det kan jo være, at man rent faktisk kan komme den lette vej i mål der.
Så vil jeg gerne ind på en anden præmis.
Ministeren siger, at forældrene ligesom slås med plastikskeer.
Man gør dem til ofre.
Jeg er jo også blå på en måde; jeg synes også, at der er et forældreansvar.
Har ministeren tænkt i nogle baner, hvor vi for at hjælpe på det her faktisk også kan empower – nu bliver jeg rettet lige om lidt, men så får jeg i hvert fald det rigtige ord – altså gøre forældrene stærkere i forhold til at kunne løfte opgaven selv?
For det kan jo være, at det er en generationskløft, der er, og at de simpelt hen mangler redskaber.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-20:
Det eneste, jeg måske kunne have ønsket, var, at det havde været en lille smule mere tydeligt, at det var den vej, man havde valgt at gå, i det materiale, vi fik fremsendt.
Men hvorom alting er, vil jeg sige supermange tak for en god tale.
Morten Dahlin (V), 2025-02-20:
Og tak til Det Konservative Folkeparti og også til ordføreren i særdeleshed for det grundlæggende rigtig gode samarbejde, vi har på det her område.
Men det er ikke muligt.
Altså, særloven beskriver i ret tydelige vendinger, hvad det er, man må, og hvad det er, man ikke må.
Så der sætter særloven nogle begrænsninger for, hvad man kan, og derfor har jeg ikke den bekymring.
Caroline Stage Olsen (M), 2025-02-20:
Tak for det, formand.
Beskyttelse af børn og unge på sociale medier er en topprioritet for regeringen, og jeg har tænkt meget over og meget på det her borgerforslag.
Som mor kender jeg og kan mærke den her helt fundamentale bekymring for vores børns færden på de sociale medier, som det her borgerforslag er motiveret af.
Så først og fremmest vil jeg gerne sige tak til borgerforslagsstillerne, tak til de mere end 50.000 danskere, der har skrevet under på det her borgerforslag, tak for at hjælpe med at sætte gang i debatten.
Det viser, at det ikke bare er mig, at det ikke bare er jer, men at det er os som samfund, der har fået nok af de sociale mediers ukontrollerede greb om vores børn og unges liv.
Jeg kan ikke understrege nok, at vi i Danmark selvfølgelig skal gøre alt, hvad vi kan for at beskytte vores børn og unge på sociale medier, og vi kommer til at omsætte mange af de gode intentioner og idéer, der ligger i forslaget til konkret handling.
Helt konkret er vi i gang med at undersøge muligheden for at indføre et forbud mod, at sociale medier indgår kontrakter om behandling af persondata med børn og unge under 15 år.
Det vil konkret betyde, at det vil gøre det sværere for børn og unge under 15 år selvstændigt at oprette profiler på de sociale medier.
Endelig vil vi gerne undersøge muligheden for at stille krav om nogle obligatoriske børneindstillinger på telefoner, når de bliver købt, elektroniske devices, sådan at telefonen, når børnene og de unge modtager den, allerede er indstillet til, at de er børn.
Det er sådan set formålet med alle de tre initiativer, som vi foreslår her.
Regeringen har allerede anbefalinger for skærmforbrug i grundskolen.
Beskyttelse af børn og unge indgår centralt i Trivselskommissionens grundige arbejde, som snart bliver fremlagt, og efter Trivselskommissionens afrapportering, som jeg også sagde kommer meget snart, vil arbejdet fortsætte i den alliance, der er nedsat for et trygt og godt digitalt børne- og unge liv, hvor vi vil gå videre med nogle af de anbefalinger, der kommer.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan nationalt.
Når det er sagt, er jeg også helt med på, at vores nationale initiativer ikke er hele svaret på at løsrive vores børn og unge fra techgiganternes kløer.
Vi står over for nogle af verdens største virksomheder, der tjener ekstremt mange penge på vores børns tid, på vores børns data.
Deres algoritmer er specifikt designet til at gøre vores børn og unge hamrende afhængige.
Det er en urimelig og også en ulige kamp, hvor danske forældre er david og techgiganterne er goliat.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-02-20:
Tak for det.
Og tak for et godt samarbejde med ministeren.
Jeg er ikke i tvivl om, at ministeren også helt oprigtigt er bekymret.
Der er en ting, der undrer mig.
Det skal ikke ligge den her minister til last, men for et halvt år siden havde jeg justitsministeren i samråd, fordi det simpelt hen undrer mig, at vi, som digitaliseringsministeren også er inde på, har en GDPR-lovgivning, og i den har Danmark hævet aldersgrænsen for, hvornår man kan give samtykke til, at ens oplysninger må blive brugt, fra 13 til 15 år.
Når vi taler om de her sociale medier, så er essensen af deres forretningsmodel at målrette reklamer.
»We run ads«, som Mark Zuckerberg sagde til en senatshøring.
Hvordan kan den danske GDPR-lovgivning om, at man skal være 15 år, før man kan give samtykke til, at ens oplysninger bliver behandlet i markedsføringsøjemed, ikke blive brugt i de her sager?
Jeg forstår det ikke, og justitsministeren kunne heller ikke give mig et svar.
Christina Olumeko (ALT), 2025-02-20:
Tak for ordet.
Og også tak til ministeren for talen.
Jeg kan forstå på ministeren, at regeringen ønsker, at der ikke er en tidsbegrænsning på særloven her, fordi man frygter, at kommunerne ikke har finansiering til at færdiggøre projekterne, hvis der var en tidsbegrænsning på f.eks. 5 år.
Og det taler jo ind i nogle af de bekymringer, som nogle af os partier har rejst.
Jeg vil egentlig bare spørge, om ministeren ikke ser en udfordring i, at en kommune eller flere kommuner vil kunne henvise til, at der ikke er nogen tidsbegrænsning, og derfor justere på projekterne og måske lave nye projekter inden for særloven til al evig tid.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-02-20:
Jeg kender jo ordføreren rigtig godt, og jeg kender også ordførerens store optagethed af børn og unges trivsel og ikke mindst, hvad det betyder for dem at være på sociale medier, og nogle af de negative afledte effekter af det.
Det, jeg nogle gange bliver frustreret over – og det er ikke rettet mod ordføreren – er den her nærmest opgivenhed, vi tit har på forhånd.
De er store, de er magtfulde, der er noget EU-lovgivning, og vi kan ikke gøre noget ved det.
Jeg ved, at ordføreren og jeg ser ens på, at det her er en sundhedskrise.
Der har min kollega Karina Lorentzen Dehnhardt og jeg tidligere fremsat et lovforslag, hvor vi har sagt, at vi synes, at vi skal spænde buen og bruge den, hvad skal man sige, undtagelse, der er i europæisk lovgivning, om, at hvis man har en legitim interesse – hvis det handler om folkesundheden – kan man agere nationalt først.
Hvad mener ordføreren om det?
Birgitte Vind (S), 2025-02-20:
Jamen det er jo et spor, som jeg ved ministeren allerede har forfulgt.
For var det et spor, vi kunne tage, ville vi jo tage det.
Men ifølge det svar fra ministeren, jeg har læst, var det heller ikke muligt i forhold til DSA-lovgivningen.
Det er i hvert fald det, jeg har læst mig til nu.
Men alle sten skal jo vendes, og det er vi bare parate til i Socialdemokratiet.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2025-02-20:
I dag har vi haft en teknisk gennemgang af det direktiv, der hedder NIS 2-direktivet, om cybersikkerhed.
Der ved vi, at fordi Danmark ligesom mange andre EU-lande har været utrolig langsommelige, er der nu åbnet en traktatsag mod Danmark.
Der kan vi altså godt gå imod EU og sige: Nå, så kommer der det.
Det er jo ikke småting, at EU åbner en sag mod Danmark.
Det kan vi godt der på grund af langsommelighed, men vi kan ikke gøre det, når det handler om vores børns velbefindende.
Der synes jeg bare nogle gange, at der er lidt forskel på, hvad vi prioriterer i forhold til at gå op imod EU-systemet.
Alexander Ryle (LA), 2025-02-20:
Når jeg hører ordføreren og andre af ordførerens partifæller snakke om sociale medier, er det meget ofte med sådan et meget negativt fokus på alt det, der er farligt, og alt det, der er usundt.
Men jeg hører meget sjældent, at man også taler om de positive aspekter, altså at der er en masse ting, som børn og unge får ud af at være online på sociale medier og andre platforme, som man ikke ville have, hvis vi nu f.eks. forbød 17-årige at være på TikTok, Snapchat eller Instagram.
Så jeg vil bare høre, om ordføreren måske kunne sætte et par ord på, hvad der i hendes optik er positivt ved sociale medier, for det tror jeg egentlig at ordføreren anerkender der også er.
Birgitte Vind (S), 2025-02-20:
Absolut.
Men igen vil jeg sige, at vi bliver nødt til at kigge på alder.
Altså, vi voksne har en kognitiv funktionsevne, vi kan måske konsekvensberegne, og trods det bliver vi jo også afhængige.
Der er forskel på, om det er et 7-årigt, 8-årigt, 15 årigt eller 16 årigt barn, der sidder med de her devices, og det er det, jeg angriber.
For selvfølgelig kan der være nogle positive ting.
Vi har jo som voksne mulighed for at sige fra langt mere, end børn har.
Børn er jo enormt påvirkelige i forhold til udvikling af deres hjerner.
Det er jo også derfor, at man ikke underviser i det samme i 9. klasse, som man gør i 1. klasse.
Altså, hele vejen igennem vores samfund tager vi hensyn til børns alder.
Lige præcis når det kommer hertil, gør vi ikke.
Men jeg er helt enig med ordføreren i, at der er jo også er positive ting.
Jeg ville så ikke kalde det sociale medier.
Det gør vi, for så ved vi, hvad vi snakker om.
Jeg synes jo, de er asociale, men lad nu det ligge.
Jeg synes i hvert fald ikke på den måde, at de er bygget op til at styrke positive fællesskaber.
Alexander Ryle (LA), 2025-02-20:
Noget andet, som jeg synes man heller ikke hører så meget om, er nogle af de negative konsekvenser, der kan være ved netop ikke at have adgang til sociale medier, f.eks. at man får begrænset sin ytringsfrihed.
Eller hvis man er et socialt udsat barn og måske ikke går i skole eller af andre grunde er meget derhjemme og ikke har det der fysiske fællesskab, så kan man finde et fællesskab online.
Er ordføreren ikke bekymret for, at der er nogen, der kommer til at blive rigtig hårdt påvirket af det, hvis de ikke kan være på sociale medier længere?
Susie Jessen (DD), 2025-02-20:
Tak for det.
Og når vi så samtidig ser, at befolkningstallet jo falder på mange af vores øer, er jeg egentlig bange for, at der vil ske en decideret affolkning.
Derfor vil jeg lige høre: Der er jo det, der er blevet lagt frem nu, men vil regeringen lægge mere frem på planlovsiden her i de kommende år, eller hvad er planerne i forhold til det?
Caroline Stage Olsen (M), 2025-02-20:
Tak for spørgsmålet.
Det korte svar er ja.
Det har jeg tænkt over.
Den her problematik er mangefacetteret.
Der er et forældreansvar – punktum.
Jeg bliver bare provokeret, når der nogen, der siger, at det kun handler om forældreansvar.
Det handler ikke kun om forældreansvar.
Det her er nogle alt for store virksomheder med nogle alt for stærke algoritmer til, at det kun handler om forældreansvar.
Selvfølgelig kan vi også gøre mere i forhold til at ruste forældrene til den opgave, det er at skærme børnene for mødet med de sociale medier, bl.a. i forhold til børneindstillinger på telefoner, som jeg selv nævnte i min tale at jeg synes er en meget konkret ting, som vi skal kigge ind i, og selvfølgelig også i forhold til vejledning.
Dina Raabjerg (KF), 2025-02-20:
Tusind tak, og tak for en fin tale.
Jeg vil gerne vende tilbage til det emne, som fru Lisbeth Bech-Nielsen bragte op, og som jo handler om hele annonceringen i forhold til børnene.
Noget af det, som vi jo er allermest frustreret over, er jo egentlig ikke så meget manglen på regler, men manglen på muligheder for at håndhæve de regler, der allerede er, for vi kan jo lige så godt sige det, som det er: Mange af de her techgiganter er bedøvende, hamrende ligeglade.
Når man kigger ned i det med annonceringen, kunne man måske gå efter dem, der rent faktisk målretter annoncerne mod vores børn.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om hun kunne være interesseret i at indkalde til forhandlinger, hvor vi sammen finder ud af, hvad vi kan gøre inden for rammerne i Danmark, og hvor vi begynder at tænke en lille smule ud af boksen.