runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Juhl (EL), 2020-12-17:
Nu er jeg ikke født i går, og jeg lader mig ikke narre af de der tal.
Danskerne har på danskernes egen sundhed det sidste trekvarte år brugt et sted mellem 300 og 400 mia. kr., som vi har omsat i samfundet af hensyn til coronakrisen og for at hjælpe virksomheder og mennesker og alle mulige andre igennem den her krise.
Så ville det jo også være fint, hvis vi havde sat bare 1 mia. kr. ekstra af til f.eks. udviklingsbistand, der skulle forebygge, at folk flygter, eller til hjælp i flygtningelejrene.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jeg synes ikke, det er nogle få millioner.
Danmark har sendt et sted mellem 44 og 45 mio. kr. til Grækenland bare i løbet af det sidste stykke tid.
Så er der bare et enkelt andet regnestykke, jeg også lige vil appellere til at man reflekterer lidt over, nu når man henviser til juletiden og næstekærligheden og solidariteten, som der bliver nævnt – og hvorfor har vi ikke mere hjerterum?
Indkvartering af en person i 1 år på et dansk udrejsecenter, altså for folk, der har fået afslag på asyl, og det er trods alt halvdelen af dem, der søger asyl, som får afslag på asyl, koster 300.000 kr.
Det er 1 års indkvartering.
For de penge kunne man købe 600 overlevelsespakker til børn i en FN-lejr, plus man vil kunne købe 800 hjemmehjælpstimer til det danske samfund.
Det er for indkvartering af en eneste person.
Derfor er min konklusion, at jo flere, der søger asyl her, jo færre penge er der til at hjælpe der.
Christian Juhl (EL), 2020-12-17:
Jeg synes også, at det ved sådan en næsten juletid er noget trist, at regeringen ikke tager lidt mere fra i forhold til børnene i flygtningelejrene.
Det er jo sådan, at FN – vi har i hvert fald diskuteret det i Udenrigsudvalget mange gange – siger, at i flygtningelejrene generelt, og der er nogle, der er gode, der er nogle, der er dårlige, og der er nogle, der er gamle, og der er nogle, der er nye, er der mellem 40 og 60 pct. af de penge til rådighed, der skal være, for at man kan leve eller overleve.
Det betyder, at der er den føde, man har brug for, der er en smule skoleundervisning til de børn, der er, og der er en smule social sikkerhed og sundhedssikkerhed, sådan at man også kan klare en situation som nu med coronakrise osv. Synes ministeren virkelig, at det er flot, at vi lader Grækenland tumle med så alvorlige problemer, som der er, og så sender vi nogle få millioner kroner?
Det er jo en ekstrem belastning for Middelhavslandene i de her år at tage sig af det her, og de kan jo ikke præstere at opfylde bare et minimum af FN's krav til flygtningelejre, heller ikke i Grækenland.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Hvis ikke de har brug for beskyttelse, skal man jo finde ud af, om man kan sende dem tilbage til det land, hvor de så ikke har brug for beskyttelse.
Det er jo asylansøgere ligesom alle andre.
Mindreårige, der søger asyl, har nogle lidt andre muligheder for at få asyl end folk, der er voksne, men jeg stoler på, at de græske myndigheder er i stand til at få behandlet de her asylsager.
Det er klart, at de står over for en udfordring, og det er også derfor, at vi f.eks. har personale fra Udlændingestyrelsen på øerne.
Halime Oguz (SF), 2020-12-17:
Nu er realiteten jo den, at den humanitære bistand ikke er tilstrækkelig.
Skal de forblive i lejrene under disse kummerlige forhold, eller skal de sendes tilbage til de krigshærgede lande, som de er flygtet fra?
Carl Valentin (SF), 2020-12-17:
Jeg er skuffet over regeringen her – det må jeg sige.
Jeg synes også, det er ærgerligt.
Men det var ikke, fordi jeg havde forventet, at man havde skiftet position siden den forespørgselsdebat, vi havde for nylig.
Men jeg havde alligevel håbet på, at man havde vist lidt mere hjerterum over for de her børn.
Jeg vil gerne høre ministeren, i forhold til at man nu siger, at man synes, det er en bedre måde at hjælpe på, altså det, man gør nu.
Mener regeringen så oprigtigt, at man har hjulpet mere med den hjælp, man har sendt indtil videre, end hvis man havde taget imod 300 børn?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jeg prøver at møde dem med den samme forståelse og respekt, som jeg møder forslagsstillerne her fra SF med, nemlig at jeg tror, vi deler den grundlæggende intention, at når folk er i nød, skal de have hjælp.
Så deler vi bare ikke den samme politiske analyse af, hvorvidt det er den bedste måde at give hjælp på.
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Hvad er ministerens holdning til, at man her – det kommer fra ministerens egen mund – tager afstand fra at tage uledsagede flygtningebørn til Danmark, mens vi ude i kommunerne hører socialdemokratiske borgmestre og socialdemokratiske byrødder sige, at de har plads til flygtningebørn, og at de er villige til at give dem plads – altså socialdemokratiske kommunalpolitikere og borgmestre?
Hvad er ministerens holdning til det?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jeg kender ikke lige den rapport fra University of Oxford, som der bliver henvist til.
Men helt generelt mener jeg, at vi i Danmark har et ret godt asylsagssystem med gode indkvarteringsforhold, høj retssikkerhed, tolke, advokater og en klageinstans med en uafhængig dommer for bordenden.
Jeg mener egentlig, at vi kan være rimelig stolte af vores asylsagssystem.
Det er ikke der, problemet ligger.
Problemet ligger i den måde, hele det europæiske asylsystem er skruet sammen på, hvor man skal hertil for at kunne få beskyttelse.
Det er jo det, der sætter gang i bevægelserne mod Europa.
Vi vil gerne have det vendt på hovedet og sige, at hvis man kommer hertil som spontan asylansøger, er det i hvert fald en garanti for, at man ikke får beskyttelsen i Europa.
Man bliver nødt til lidt mere ordnet og lidt mere struktureret og kontrolleret at få behandlet asylsagerne tættere på konflikterne, uden for det europæiske kontinent.
Og dem, der kommer hertil, er folk, der bliver genbosat gennem FN, og ikke folk, der er kommet hertil spontant.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-17:
Tak for svaret.
Ministeren var også inde på, at han var bange for, at det, hvis vi tog imod nogle af de her 200 uledsagede flygtningebørn, der har rigtig svære vilkår, kunne sætte en strøm i gang.
Nu er det sådan, at den engelske regering har fået lavet en rapport af University of Oxford, som viser, at hvis man laver nogle ordentlige asylforhold, er det faktisk meget bedre i forhold til at undgå menneskesmugling.
Hvad mener ministeren om det?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jeg tror, vi er mange, der overfører 100 kr. om måneden til Læger uden Grænser eller Børns Vilkår, og hvad det hedder alt sammen; det er jo også en dråbe i havet, men det er trods alt en dråbe, og mange bække små gør en stor å.
Så argumentet er ikke, at det er en dråbe i havet.
Argumentet er, at vi risikerer bare at sætte yderligere gang i en migrationsbølge mod Europa, hvor børnene nogle gange bliver skubbet først, hvis vi begynder at omfordele.
Derfor vil vi hellere hjælpe der, hvor de opholder sig lige nu – og dem, vi taler om her i dag, er så på de græske øer.
Danmark har f.eks. i en del år haft folk fra Udlændingestyrelsen på græske øer, der har hjulpet med asylsagsbehandling.
Vi har også brugt over 40 mio. kr. – 44-45 mio. kr. bare det sidste år, tror jeg – af vores udviklingsmidler til at hjælpe humanitært, f.eks. til shelters.
Jeg ved ikke lige, om det er de shelters, de bor i, men i hvert fald er det, som grækerne har efterspurgt, det, vi har leveret.
nogle af de børn, der er blevet flyttet væk fra Lesbos og ind på fastlandet, bor i sådan nogle shelters.
Hvis ikke det lige er dem, Danmark har leveret, så er det i hvert fald nogle, der ligner dem.
Susanne Zimmer (UFG), 2020-12-17:
Tak til ordføreren for indlægget.
Vi har jo diskuteret det her mange gange, og i de seneste debatter har det været fremme, at det ikke nytter at hjælpe 200 børn – det er som en dråbe i havet.
I Frie Grønne synes vi, at ethvert liv er unikt, og derfor skal vi også hjælpe de børn, vi kan.
Nu nævner ministeren selv, at han har tre børn, så jeg tænker, at der er en vis forståelse for, at for ethvert barn betyder det noget at få nogle ordentlige livsforhold.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jeg kan selvfølgelig af gode grunde ikke sige, at det bliver sådan med sikkerhed, men det er da det, der er min frygt, og det synes jeg også godt man kan gå så langt som til at sige er det, som vi kan formode.
Det er der, hvor jeg bare appellerer til, at man ikke ser børnene på de græske øer som den eneste udfordring, for hvis det var de eneste børn i verden, der havde det svært, synes jeg faktisk, at det ville give god mening at omfordele dem.
Men det er, fordi jeg i virkeligheden bare tror, at det er toppen af isbjerget af tusindvis, titusindvis af børn i resten af verden, som også ville kunne komme foran resten af familien.
Derfor er jeg lidt skeptisk, og jeg er faktisk modstander af at omfordele dem.
Men jeg anerkender fuldstændig, hvad det er for en hensigt, der ligger bagved, nemlig at der er nogle børn, der har det svært, og at de skal have hjælp.
Det forsøger vi så på anden vis.
Jeg har jo tidligere fortalt om både nogle af de økonomiske bidrag og noget af det materiel og personale, vi sender til Grækenland.
Og det ved jeg også at grækerne er glade for.
Det er jo ikke noget, vi selv har fundet på; det er jo på baggrund af opfordringer fra dem, at vi leverer f.eks. materiel.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Det er jeg glad for at høre, og set med de langsigtede briller på, kan ministeren så sige noget om, hvorvidt ministeren ville antage eller vurdere, at flere børn ville blive skubbet foran migranter, altså at flere børn og unge ville blive sendt af sted som et anker ind i Europa, hvis man begyndte på en praksis, hvor man tog børn ud af migrantlejrene i Grækenland og fordelte til andre europæiske lande?
Ville det efter ministerens forventning og formodning betyde, at flere børn eller færre børn ville blive skubbet foran migranter ind i Europa?
Marie Krarup (DF), 2020-12-17:
Jeg er jo glad for, at det er ministerens linje lige nu og her, der har vundet i partiet.
Men hvor sikre kan vi være på, at den linje kan fastholdes, når græsrødderne i partiet åbenbart har nogle andre holdninger?
Det kan jeg godt være meget bekymret for.
Så er der ikke en risiko for, at Socialdemokratiet kunne blive mere bløde over for SF og Radikale Venstre i den her slags efter min mening helt uansvarlige forslag?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jeg skal måske lige starte med at sige, at det trods alt er et ret markant mindretal af landets kommuner, som har truffet sådan en beslutning i kommunalbestyrelsen, og som har henvendt sig til regeringen.
Så langt de fleste kommuner har jo ikke truffet sådan en beslutning.
Om det så er et udtryk for rødderne i Socialdemokratiet, tror jeg det er lidt for hurtigt at konkludere.
Men der er i hvert fald ingen grund til at være bange for, at regeringen skifter position, for vi er fuldstændig overbevist om, at det er den forkerte vej at gå at begynde at omfordele internt i Europa.
Det er i øvrigt også nogle diskussioner, der er på rådsmøder mellem ministre for tiden.
Der har man jo i forbindelse med en europæisk asyl- og migrationspagt også lignende diskussioner af, om ikke det ville give god mening at omfordele asylansøgere eller afviste asylansøgere internt i Europa.
Det er vi i hvert fald ikke tilhængere af.
Den måde, vi gerne vil hjælpe Grækenland og aflaste dem på, er ved økonomi, materiel, personale.
Vi gør alt, hvad vi kan, for at sikre, at de kan opretholde både deres grænser og deres asylsystem, og at de kan tage sig af de børn, der er i Grækenland.
Vi er langtfra det eneste land, der har valgt at hjælpe, og jeg ved også fra den græske regering, at de er taknemlige for den hjælp, der er kommet, og jeg synes faktisk også, i hvert fald i forhold til hvordan tidligere græske regeringer har håndteret det, at den nuværende gør det bedre.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-17:
Men kan ministeren ikke være bekymret for, at hvis ikke vi aflaster Grækenland og de står fuldstændig mutters alene med den her opgave, hvor der er børn, der står i en meget, meget svær og ulykkelig situation i øjeblikket, hvor det er drønkoldt, og hvor de fryser, kan det ende med, at de flygtninge, der er, siver på mere irregulær, illegitim vis, end hvis vi nu sørger for at tage 300 børn fra det her område, sådan at der i hvert fald sker en vis aflastning af Grækenland, og at de ikke står med det mutters alene?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Nu ved jeg jo, at regeringen og Radikale deler den opfattelse, at selvfølgelig kan alle, der har brug for hjælp, i hele verden ikke komme til Danmark.
Det er der ikke et eneste folketingsmedlem der mener.
Derfor bliver vi også nødt til at tænke os godt og grundigt om, når vi genbosætter flygtninge i Danmark.
Vi har sagt, at vi gerne vil tage imod 200 kvoteflygtninge fra Rwanda.
De kommer fra Rwandas nabolande.
Det har vi sagt, fordi Rwanda til gengæld har modtaget nogle migranter, nogle asylansøgere og flygtninge, der opholder sig i nogle frygtelige detentionscentre i Libyen og ellers ville være taget til Europa.
Rwanda har sagt: Kom i stedet for til Rwanda.
Få en fremtid hos os.
Lad være med at sætte jer i bevægelse i gummibådene mod Europa.
Det vil vi gerne kvittere for til Rwanda.
Derfor har vi taget folk, vi ved der har brug for beskyttelse, og hovedsagelig kvinder og børn.
De har det hverken værre eller bedre end dem, der er på Lesbos.
Vi ved til gengæld, at de har brug for beskyttelse, og vi ved, at vi ikke understøtter en menneskesmuglerindustri, tværtimod.
Vi undergraver den.
Kristian Hegaard (RV), 2020-12-17:
Det er selvfølgelig ærgerligt, at ministeren og regeringen ikke har skiftet holdning, siden vi drøftede det her i forespørgslen sidst, og så vil jeg sige til en af de foregående spørgere i forhold til en kort bemærkning, at det her jo ikke handler om at være blød over for Radikale Venstre; det handler om at tage hånd om dem, der i øjeblikket er Europas mest udsatte børn.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ministeren, hvad det så er, der skal til i den her meget triste situation, for at regeringen vil være med til at hjælpe og tage imod nogle af de her 300 børn.
Vi ser jo, at de usle og slidte telte bliver revet væk af vejret.
Vi ser, at der er nogle, der fryser, og situationen er bare virkelig ulykkelig.
Hvad mere skal der til end den meget, meget triste situation, for at regeringen vil hjælpe 300 børn, som andre lande også har taget ansvar for?
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Men det er jo stadig bekymrende, al den stund at Socialdemokraterne i Syddjurs Kommune og alle mulige andre steder rundtomkring jo er dem, der opstiller folketingskandidater, som siden ender i Folketinget, og som påvirker den politik, som regeringen har, så længe den er regering i hvert fald.
Nå, men bort fra Socialdemokratiet.
Lad mig stille det spørgsmål, som ministeren undveg at svare på før, og det er jo for at få fuldstændig klarhed over konsekvenserne ved det her forslag fra regeringens støtteparti: Er det ikke rigtigt, at hvis man tog et lille nuttet barn fra Morialejren til Danmark, fordi vi jo alle sammen bliver bløde om hjertet, når vi ser de her stakler, ville han eller hun efter Den Europæiske Menneskerettighedskonventions artikel 8 have krav på at få sin familie til Danmark, uanset om et familiemedlem så måtte være en eller anden vanvittig jihadist eller andet?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jeg vil nok lade nogle andre om at vurdere, hvor magtfulde og centralt placerede forskellige borgmestre er, men jeg er ikke enig i, at det er et anseligt antal borgmestre fra Socialdemokratiet, der har henvendt sig omkring det her.
Men når det er sagt, er Socialdemokratiet jo også et frit parti; vi er ikke et centraliseret parti, hvor vi skubber holdningerne ned ovenfra.
Altså, hvis man f.eks. i Syddjurs Kommune, har indtaget en anden holdning, er det jo så deres holdning i Syddjurs Kommune.
Det er bare ikke Socialdemokratiet i Danmarks holdning, det er heller ikke regeringens holdning, og det bliver det heller ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2020-12-17:
Jeg går ud fra, at udlændinge- og integrationsministeren er enig med fru Marie Krarup i, at det dog er påfaldende, hvor mange magtfulde, centralt placerede medlemmer i Socialdemokratiet, som tilsyneladende så er uenige med udlændinge- og integrationsministeren.
Jeg står her med et brev, som hr. Ole Bollesen, der er borgmester i Syddjurs Kommune, har skrevet til udlændinge- og integrationsministeren med en anmodning om netop at følge SF's forslag her om at tage imod børn fra Morialejren osv.
Altså, man får jo den tanke, når man ser den slags ting – jeg har også på Kommunernes Landsforenings hjemmeside set, at det altså er et anseligt antal borgmestre fra Socialdemokratiet, der har den her politik – at det her med den stramme udlændingepolitik ikke stikker særlig dybt.
Kan udlændinge- og integrationsministeren godt forstå det?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Hvis der er et barn, det kan f.eks. en afghansk dreng, der kommer til Danmark og får opholdstilladelse i Danmark, og der efterfølgende bliver indgivet en familiesammenføringsansøgning fra nogle familiemedlemmer – lad os sige, de opholder sig i Pakistan eller Afghanistan – så ville man jo behandle en helt almindelig familiesammenføringssag, og der ville barnets tarv og retten til familieliv jo vægte rigtig tungt.
Der er dog undtagelser, vil jeg sige: Vi har også ret til at sige, at det der er en terrorist, og at vedkommende på trods af retten til familieliv ikke kommer til Danmark.
Men det er så en undtagelsesbestemmelse.
Pernille Vermund (NB), 2020-12-17:
Vi vil ikke udvise danske statsborgere, som er født i Danmark med et dansk statsborgerskab.
Det vil vi ikke netop på grund af rettigheder.
Statsborgerskabet giver os jo en ret til, uanset hvad vi foretager os, at blive i vores eget land, hvis vi er født med det og er født ind i det danske statsborgerskab.
Det er præcis det samme, der gør sig gældende for den somaliske statsborger som for os, hvis vi rejser til et andet land.
Jeg tror, at selv ordføreren ville finde det fuldstændig naturligt og rimeligt, at man, hvis ordføreren var bosat i et andet land selv gennem en meget lang årrække og ordføreren begik så grov kriminalitet som enten at forgribe sig på sine børn eller at begå voldtægt, med den dom, man får, også får en dom, der handler om, at man bliver udvist af landet.
Vil ordføreren ikke i eget tilfælde sige, at det nok var en rimelig sanktion, nemlig at jeg så må rejse tilbage til mit hjemland?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-17:
Jamen grunden til, at jeg ikke kunne garantere Pernille Vermund, at den automatik eksisterede, men svarede hende, at det kunne jeg formode at den gjorde, er, at jeg ikke lige står her og ved, om der er masser af forskning, der lige præcis konkluderer det.
Så jeg tillader mig at slå almindelig logik og sund fornuft til.
Mennesker vil gerne bo i Europa, særlig i Nord- og Vesteuropa, og hvis der viser sig en rute, der kan give en opholdstilladelse i Nord- og Vesteuropa med en fremtidig velstand og et velfærdssamfund, er det almindelig sund fornuft, at andre vil følge i de samme fodspor.
Derfor er jeg utrolig skeptisk over for at skulle omfordele, hvad enten det er fra Malta, Lesbos eller andre steder fra, for hver eneste gang vi omfordeler én, sender vi også det signal, at den næste, der stiller sig det samme sted, også har en mulighed for at blive omfordelt.
Det tror jeg bare er giftigt, både for det danske samfund, men også for vores forsøg på at dæmme op for menneskesmugling.
Rosa Lund (EL), 2020-12-17:
Spørgsmålet er jo så her, om fru Pernille Vermund og Nye Borgerlige også vil udvise mennesker, som er født og opvokset i Danmark, altså mennesker, som er født til et dansk statsborgerskab.
Det er jo sådan, at der desværre er mange mennesker i Danmark, som begår kriminalitet.
Kriminaliteten er faldende, men den sker jo.
Vil man også udvise dem?
For måske at svare lidt mere klart på fru Pernille Vermunds spørgsmål er det da helt klart, at de eksempler, som fru Pernille Vermund nævner, ikke er noget, som jeg vil stå her og forsvare.
Det, som jeg forsvarer fra den her talerstol, er rettigheder, og rettigheder gælder for os alle sammen.
Så svaret er nej; jeg vil ikke stå her om modsige de domme, der er faldet fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Morten Dahlin (V), 2020-12-17:
Tak til hr. Peder Hvelplund for svaret.
Jeg var faktisk af den overbevisning, at Enhedslisten slet ikke mente, at der skulle være nogen som helst type forbrydelse, der skulle kunne medføre det her.
Så i stedet for at stille et spørgsmål vil jeg da bare sige, at jeg er ked af, at Enhedslisten ikke støtter det her forslag, men jeg er glad for at være blevet klogere på Enhedslistens politik, og hvis det hele tiden har været Enhedslistens politik og man ikke har rykket sig på grund af de diskussioner, der har været på det seneste, er det jo bare dejligt.
Peder Hvelplund (EL), 2020-12-17:
Nu er det jo allerede sådan i dag, at der står, at hvis man er til skade for statens vitale interesser, kan statsborgerskabet blive frataget.
Det gælder jo f.eks., hvis man har overtrådt straffelovens kapitel 12 eller kapitel 13, altså enten i forbindelse med terrorisme, eller hvis man har udøvet gerninger mod statens interesser.
Jeg synes sådan set ikke, at der er nogen grund til at anfægte, at den mulighed findes.
Så selvfølgelig kan det også lade sig gøre.
Men det er jo en undtagelsesbestemmelse.
Og synes jeg, at det, der er tilfældet med det her beslutningsforslag, er, at man her bevæger sig ind på en glidebane – det er fuldstændig, som vi så med beslutningsforslaget om bandekriminalitet, hvor man langsomt begyndte at flytte grænsen for, hvad der så kan karakterisere et sådan undtagelsestilfælde.
Morten Dahlin (V), 2020-12-17:
Det kommer ikke som den store overraskelse for mig, at hr. Peder Hvelplund ikke støtter det her forslag.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre: Findes der en type kriminalitet, der er så alvorlig, som Enhedslisten vurderer er til så stor skade for Danmarks vitale interesser, at Enhedslisten mener, at personer med dobbelt statsborgerskab skal kunne miste deres danske statsborgerskab?
Findes der en sådan forbrydelse?
Og hvis ja, hvilken?