runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-03-21:
Mange tak for ordet.
Siden selvstyreloven trådte i kraft, har Grønland selv haft ansvaret for råstofområdet, og Grønland hjemtog som bekendt området den 1. januar 2010, hvilket resulterede i en markant ændring i den tidligere dansk-grønlandske relation og i ansvarsfordelingen på råstofområdet.
I dag tilfalder indtægter fra råstofaktiviteter i Grønland selvstyret, men samtidig er det også vigtigt at understrege, at de mange forventninger, som der var i 2010 til området, endnu ikke er fuldt ud indfriet.
Priserne på råstoffer internationalt har været udfordret, og planerne om at oprette en række miner i Grønland har også været udfordret.
Naalakkersuisut anvender tiden under den nuværende lavkonjunktur på det forberedende arbejde med bl.a. at sikre en tiltrækning af investorer, sådan at Grønland er forberedt, når opsvinget kommer igen.
Aktuelt ved jeg også, at naalakkersuisut er optaget af at fremme mulighederne for mindre råstofprojekter i småskala.
Hvad angår arbejdsmiljø i Grønland og lov om arbejdsskadesikring i Grønland, finder Inuit Ataqatigiit det positivt, at naalakkersuisut og regeringen i samarbejde proaktivt sørger for, at ansvarsfordelingen mellem Grønland og Danmark falder på plads.
Hverken arbejdsmiljø på landjorden eller arbejdsskadesikring er hjemtagne områder, hvorfor Arbejdstilsynet fortsat er en tilsynsmyndighed i forhold til arbejdsmiljø på landjorden i Grønland.
Samtidig er det også vigtigt at understrege, som der også står i lovforslaget, at selvstyret har ønsket at ratificere ILO's minekonvention, hvilket lovforslaget tager hensyn til.
Inuit Ataqatigiit stiller sig positivt over for ændringslovforslaget.
Vi har dog en række mindre bekymringer, som jeg synes er vigtige også at understrege, for vi bekymrer os stadig væk om sikkerhedsforanstaltningerne for de ansatte ved etablering af en eventuel uranmine i Grønland, og fra Inuit Ataqatigiits side siger vi stadig nej til uran.
Men derudover synes jeg, at det kunne være interessant at høre ministeren redegøre for betaling for arbejdstilsyn ved forundersøgelser.
Hvem er det, der er ansvarlig for betaling ved disse
Mange tak.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-21:
Hvor meget kender ordføreren til den kompetence hos politiet, som bliver omtalt?
Altså, kan ordføreren gøre rede for, om der er kompetencer ud over dem i selve dispensationsøjeblikket, hvor der bliver sat et stempel?
Bliver der ellers fulgt op på de vilkår, der er?
Eller mener fru Laura Lindahl virkelig, at man bare naivt skal tro på, at fordi producenterne på længere sigt har brug for at tiltrække nogle, så behandler de børn og unge ordentligt?
Der er mange penge på spil her.
Laura Lindahl (LA), 2017-03-21:
For hvis de ikke gør det, kan de ikke få folk til at stille op i det her, og så mister de jo lige præcis den millionforretning, de har kørende.
Og det er jo lige præcis heri, den politiske forskel ligger: at vi i Liberal Alliance mener, at mange ting kan løses via markedet.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-21:
Altså, med den indstilling kunne vi virkelig gøre tingene meget lettere her i samfundet.
Så kunne man på samme måde sige, at der ikke er nogen grund til at have en arbejdsmiljølov i forhold til et tømrerfirma, for tømrerfirmaet vil selvfølgelig altid opføre sig ordentligt over for sine ansatte, for ellers havde de ikke nogen på længere sigt.
Næh, det holder vist ikke helt, altså at vi kunne bruge den alle mulige steder rundtomkring i samfundet og så ophæve stort set alle love, fordi vi åbenbart bare skal regne med, at man i ens egeninteresse opfører sig pænt.
Jamen altså, virkeligheden viser jo lige præcis det modsatte: at vi bliver nødt til at have reguleringer, især når det kommer til så vigtige ting som arbejdssikkerheden og arbejdsmiljøet.
Og her taler vi oven i købet om børn, som i den grad har brug for en beskyttende hånd.
Laura Lindahl (LA), 2017-03-21:
Som jeg også sagde i ordførertalen, er der ikke tale om reelle problemer i det her.
Altså, det er en teoretisk problemstilling, som man nu forsøger at løse med meget konkret lovgivning på et sindssyg snævert felt.
Vi er fuldstændig enige om, at vi skal sikre nogle overordnede gode rammer for børn – men at lave konkret lovgivning på så snævert et felt er vi ikke tilhængere af.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-21:
Jeg er ikke i stand til at huske alle de citater og alle de kommentarer, jeg giver, så jeg må hellere svare hr. Karsten Hønge på skrift, sådan at vi får helt på sin plads, hvad det var, jeg udtalte i den forbindelse.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2017-03-21:
I Radikale Venstre er vi også rigtig positivt indstillet over for intentionerne i det her beslutningsforslag.
Vi mener faktisk, at det er al ære værd at tage det op.
Nu har vi talt meget om voksnes arbejdsmiljørettigheder, men der er her tale om børn, der arbejder, de har fået en dispensation til at arbejde.
Ja, vi har heldigvis omfattende og skrappe regler, det er et velfærdssamfund, men i Radikale Venstre vil vi meget gerne være med til at indskærpe eller forbedre retsstillingen for de her børn, som medvirker i den her form for underholdningsproduktioner, og som ikke er dækket ordentligt ad anden vej.
Hos os gør det faktisk indtryk, når både Børnerådet og politiet udtaler, at de kompetencer ikke er til stede i tilstrækkelig grad.
Vi har også nogle spørgsmål i forhold til finansiering, jeg synes sådan set, at ministeren var ganske imødekommende, også i forhold til lige at tage hensyn til, hvad det er, vi så pålægger Arbejdstilsynet, som desværre i forvejen er ret hårdt spændt for, og det er der ikke så meget af i selve beslutningsforslaget.
Derfor vil jeg være varsom med bare lige at sende det til afstemning, men jeg håber, at ordføreren og en bred kreds af partier vil tage det op og i en beretning forhåbentlig kunne finde en bred kreds, der vil støtte, at vi finder nogle formuleringer, som forbedrer de her børns retsstilling og rettigheder i forhold til et ordentligt arbejdsmiljø.
Men hvad med de tilfælde, hvor der ikke er forældre til at tage det ansvar på sig?
Det er jo det, vi her taler om, og det, vi generelt er grundlæggende gode til, nemlig at sikre, at alle har de rettigheder.
Det synes jeg er vigtigt, og jeg synes, det er vigtigt, at vi går foran i Danmark og sikrer det for børn – hvordan skulle vi ellers kunne pålægge andre andre steder, at det skal ske?
Så på den ene eller den anden måde at finde frem til, at vi får forbedret de her børns retsstilling og arbejdsmiljørettigheder, vil vi meget gerne være med til.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-03-21:
Tak for det.
De seneste måneder har ældreområdet fyldt i mediebilledet.
Mange historier har heldigvis handlet om, hvordan madlavningen nu igen rykker ud på plejehjemmene, om, hvordan kommunerne arbejder med deres værdighedspolitikker – historier, som en ældreordfører bliver glad over at læse.
Det er historier, som skærer i hjertet, historier om mennesker, som med rette havde forventet en kærlig omsorg, men som i stedet er blevet svigtet af det samfund, som burde have været der for dem.
Det bør vi ikke acceptere i et ordentligt velfærdssamfund som Danmark.
Selv om der naturligvis altid vil ske fejl, hvor mennesker er involveret, føler vi i Dansk Folkeparti et ansvar for at undersøge, om disse fejl kan undgås, og en forpligtelse til at gribe ind de steder, hvor fejlene kan undgås.
Det er jo ikke bare billeder på fjernsynet og blæk på avisernes papirer, men beretninger om mennesker af kød og blod, som ikke har fået den trygge alderdom, de havde håbet på.
Derfor har vi rejst denne forespørgselsdebat, altså for at høre, hvad den regering, der med ældreministerens egne ord prioriterer ældreområdet højt, påtænker at ville iværksætte for at sikre danskerne en tryg og værdig alderdom.
Torsten Gejl (ALT), 2017-03-21:
I Alternativet er vi glade for, at der er så mange børn, som har positive oplevelser i underholdningsbranchen, men det gør også indtryk på os, at så mange børn bliver udsat for utilfredsstillende forhold.
Der er alt for lange arbejdsdage, der er alt for sene arbejdstider, og der er for meget ventetid for de børn, som nogle gange sidder og skal vente og vente i flere timer, og måske skal de ikke engang på den dag.
De her børn er omgivet af voksne, som er dækket af arbejdsmiljøreglerne.
I nogle af tilfældene tjener de her børn også lidt penge på det, og så bliver der tjent ganske mange penge på, at de her børn performer.
Så det er, som om at i midten står de her børn, synes jeg lidt, uden rettigheder.
Hvorvidt det så lige præcis er det design, som SF foreslår, der skal til for at fjerne den her gråzone, vil vi gerne være med til at diskutere, altså identificere gråzonen tydeligere og så kvalitetssikre de her indgreb, der skal til for at sikre, at børn ikke er i den her situation.
Nogle af de ting, vi tænker på, er, om vi skal have flere eller færre af Børnerådets anbefalinger med, og så skal vi også lige have tydeliggjort det der punkt tre, altså hvad det er, man kan klage over – det er vi også lidt uklare på.
Men vi synes egentlig, at vi i udvalget burde tage en runde og se, om vi ikke sammen kunne give det her beslutningsforslag en chance, og se, om vi ikke kan designe de redskaber, der skal til for at lukke den her gråzone.
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-03-21:
Nu skal vi ikke tage sorgerne på forskud.
Det kan jo være, at økonomiaftalen faktisk bliver en god økonomiaftale.
Den er jo ikke forhandlet endnu.
Vi skal også huske på, at det er et kommunalt valgår, så det kan godt være, at regeringen vil hjælpe sit kommunale bagland til at få en god aftale hjem.
Det ved vi ikke.
Det må vi se, når aftalen er landet.
I forhold til hvilken vækst, vi ser, er det sådan, at de økonomiske vismænd, som vi har fået det at vide, siger, at der skal en vækst på 0,8 pct. til i den offentlige sektor for at sikre, at serviceniveauet på alle områder bredt set kan fastholdes.
Det er det mål, vi sigter efter.
Man kan sige, at til trods for at regeringen har ambitioner om 0,3 pct. – det er gået i den rigtige retning – så har vi de 2 seneste år set vækstrater på først 0,7 pct. eller 0,8 pct., mener jeg, og sidste år var det vist 0,6 pct.
Så der er jo den vækst, som bliver anbefalet, til trods for regeringens ambitioner om, at niveauet skal være lavere.
Jan Johansen (S), 2017-03-21:
Tak for det, hr. formand.
L 147, som vi behandler nu, er et forslag om ændrede regler om meddelelse om ret til folkepension, herunder opsat pension.
Siden 1978 har man sendt breve ud til alle danskere kort tid før pensionsalderen, hvorefter man kunne søge sin folkepension.
Brevene er ikke blevet sendt til danskere i udlandet, og det har mødt kritik af Folketingets Ombudsmand.
Jeg har hørt, at det er derfor, man vil stoppe helt med at sende breve ud, men det vil ministeren nok svare på.
Man har så i stedet forlænget fristen for ansøgninger til sin pension til senest den 10. i den tredje måned, efter man har opnået retten til folkepension, altså med tilbagevirkende udbetaling fra den dag, man kunne få folkepension.
Der er mange mennesker, der i dag ikke ved, hvornår de kan gå på pension, og den nye pensionsreform, vi har nu, hvor der er mange forskellige aldersgrænser for, hvornår man kan gå på folkepension, kan i sig selv være et problem.
Der kan være syge mennesker, demente f.eks., der slet ikke har noget netværk, eller syge ældre, der heller ikke har noget familie eller netværk og bor alene, og som ikke opdager eller først lang tid efter opdager, at de kunne have været gået på pension.
Så om tidsfristen på 2 måneder og 10 dage er lang nok, er jeg i tvivl om.
Vi lever jo i en tidsalder, hvor alt efterhånden er digitaliseret, og som de nye generationer af ældre kommer til, bliver der færre, der ikke er digitaliseret, og eftersom vi ved, at der er ældre, der vil falde igennem og ikke får søgt deres pension, fordi de ikke har fået brevet eller har fået søgt for sent, giver det ekstra arbejde for kommunerne med forskud, boligtilskud og ikke mindst klager osv.
Det skriver Udbetaling Danmark selv i deres svar til lovforslaget.
Er det ikke noget, ministeren vil tænke godt over under behandlingen af lovforslaget?
Jeg synes, vi skal se fremad og ikke tænke tilbage til før 1978 med en dårligere service over for borgerne, når næsten alle borgere i fremtiden bliver digitaliseret og derved letter administrationen for Udbetaling Danmark.
Det andet element er opsat pension.
Opsat pension betyder, at fortsætter man med at arbejde uden at gå på pension, selv om man har nået pensionsalderen og er berettiget til en folkepension, kan man vente med at få penge, men så til gengæld modtage et større beløb den dag, man endelig går på pension.
Nu kan man vente med at søge, til man er gået på pension eller går på pension, hvor man før skulle huske at søge, når man var berettiget til en pension.
Det er en fordel, som vil hjælpe dem, der fortsætter på arbejdsmarkedet, fordi nogle hidtil har mistet penge, fordi de har glemt at søge opsat pension.
Alt i alt er det et lovforslag, som vi ser perspektiv i, men også bekymringer og problemer, og dem vil vi have svar på under lovbehandlingen.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-21:
Tak for en god gennemgang af lovforslaget og for en nuanceret holdning til de forskellige elementer.
Jeg deler fuldstændig ordførerens betænkeligheder ved, at man vil stoppe med at sende breve hjem til folk i tiden op til, at de har retten til folkepension.
Ordføreren spørger, om det nu er det rigtige at gøre det, og har dermed en kritik af det.
Jeg må nok sige, at jeg er gået det skridt videre at sige: Det er ikke det rigtige.
Så det, jeg vil spørge ordføreren om, er, om Socialdemokratiet vil støtte et ændringsforslag i den videre behandling, hvor vi fjerner det element i lovforslaget.
Jan Johansen (S), 2017-03-21:
Vi har som sagt vores bekymringer og problemstillinger omkring det her, og dem vil vi undersøge under udvalgsbehandlingen.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-21:
Det må jeg så opfatte sådan, at man ikke giver et klart tilsagn, men at man heller ikke på forhånd vil afvise, at det kan blive aktuelt for Socialdemokratiet at støtte et ændringsforslag, der fjerner det element i lovforslaget.
Jan Johansen (S), 2017-03-21:
Vi vil gerne undersøge de problemstillinger og bekymringer, vi har, under udvalgsbehandlingen og diskutere dem.
Finn Sørensen (EL), 2017-03-21:
Tak, og tak til ordføreren.
Jeg synes, det var nogle rigtig god pointer, ordføreren tog op i sin tale.
Jeg er sådan set enig i dem alle sammen.
Så er spørgsmålet bare, hvordan Dansk Folkeparti stiller sig til lovforslaget, altså om stillingen til lovforslaget er betinget af, at vi får rettet de ting, som ordføreren pegede på.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet går på det her med, at man ikke længere vil sende brev hjem.
Der syntes jeg det var lidt utydeligt, hvad ordføreren egentlig mente om det.
Altså er sådan, at ordføreren synes, at det så er i orden, og det kan vi ikke gøre noget ved, eller vil ordføreren være med til ændre den del af lovforslaget også?
Bent Bøgsted (DF), 2017-03-21:
Jamen Dansk Folkeparti kan altså godt acceptere, at der ikke bliver sendt brev ud, men det er også betinget af, at det andet, som jeg nævnte her, så kommer i orden.
Men, altså, hvis man skal fjerne det punkt om, at der fortsat skal sendes brev ud, så kan man lige så godt droppe hele lovforslaget, for det er på grund af det brev, at lovforslaget er fremsat.
Det ville ikke være fremsat, hvis ikke det om breve var kommet fra Ombudsmanden.
Så hvis Enhedslisten ønsker, at der skal laves et ændringsforslag om, at man fortsat skal sende brev ud, så kan man lige så godt droppe hele lovforslaget, for så hænger det ikke sammen længere.
Det er på grund af det brev, at lovforslaget her er blevet fremsat.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-21:
For at Christian Juhl får det fuldstændig rigtige og korrekte svar, skal jeg vende tilbage i en skriftlig form, og det vil jeg selvfølgelig gøre.
Christian Juhl (EL), 2017-03-21:
Jeg var lidt chokeret, for det er jo en grundlæggende arbejderret, at vi, hvis der er noget, der truer vores helbred eller vores liv, har retten til at forlade arbejdspladsen uden at miste løn, uden at blive fyret og uden at blive chikaneret af den grund, og den ret bør der jo være i alle moderne samfunds arbejdsmiljølovgivning, og derfor er det vigtigt, at vi kigger på det.
Og der synes jeg vi skal prøve at spørge grønlænderne, om der er andre områder, hvor vi skal hjælpe hinanden med at få strammet op på lovgivningen, for det er to meget vigtige ting, nemlig den med kemikalier og den med liv, ære og velfærd.
Eller rettere sagt, der står jo ikke liv, ære og velfærd, der står liv.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge, om reglerne om ære og velfærd ikke gælder i Grønland, ligesom de gør i Danmark, hvor den delvis er reguleret via arbejdsmarkedets parter, delvis via arbejdsmiljølovgivningen.
Karsten Hønge (SF), 2017-03-21:
Jeg synes, at det kunne være noget mere interessant at høre, hvad der skulle til, for at regeringen vil tage et initiativ, i stedet for at man som ministeren har så travlt med at afgrænse over for noget, der bestemt ikke kan lade sig gøre.
Jeg forstår, at han den 16. januar til Jyllands-Posten sagde, at det var teknisk umuligt at overflytte opgaven fra politiet til Arbejdstilsynet på grund af EU.
Jeg vil gerne have ministeren til at bekræfte, at efter Børnerådet har undersøgt det og efter ministeren har været i dialog med Børnerådet, må ministeren sige, at det, han sagde den 16., holder ikke, men at der ikke er noget EU-retsligt, der forhindrer, at man overflytter kompetencen fra politiet til Arbejdstilsynet.
Er det ikke korrekt?
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-03-21:
Jeg ved ikke, om jeg er helt med på, hvad det er, spørgeren henviser til.
I forhold til forundersøgelserne, som er den forskning, der foregår forud for råstofprojekterne, er det jo naalakkersuisut, som tildeler en tilladelse til det, og der har man i Grønland rigtig meget fokus på de her mindre projekter i stedet for kun at fokusere på råstofprojekter i stor skala.
Og det synes jeg har været vigtigt at understrege.
Derudover er der et ønske om, at man får adskilt, hvad skal man sige, klageadgangen og tilsynsmyndigheden på de forskellige områder i Grønland.
Så det er noget, man er meget opmærksom på.
Roger Matthisen (ALT), 2017-03-21:
Tak for det.
Det var i forbindelse med en forsker i Danmark, som også er forsker i Grønland, som sagde, at processen var blevet besværliggjort.
Men jeg tror, at det måske bare er noget, ordføreren og jeg skal drøfte senere.
Men tak for besvarelsen.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-03-21:
Mange tak.
Det vil jeg i hvert fald rigtig gerne.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-03-21:
Grønland og Danmark har på områder, som ikke er hjemtaget, et samarbejde, som skal sikre, at de aktiviteter, der er fælles ansvar for, er tidssvarende og opdaterede.
I den her situation drejer det sig om forslag til lov om ændring af lov om arbejdsmiljø i Grønland og lov om arbejdsskadesikring i Grønland.
Regeringens forslag tager højde for stigende udgifter for Arbejdstilsynet i forbindelse med øget tilsynsaktivitet, såfremt der gennemføres flere projekter om udnyttelse af råstoffer og vandkraft på landjorden, særlig i forbindelse med storskalaprojekter.
Lovforslaget er et led i ratificeringen af ILO's internationale konvention nr. 176 om sikkerhed og sundhed i miner.
Forslaget bidrager dermed til at sikre den bedste internationale praksis på råstofområdet, hvilket er og gennem mange år har været et vigtigt pejlemærke i råstofpolitikken for at gøre landet til en attraktiv aktør på råstofmarkederne.
Med forslaget begrænses som sagt risikoen for, at farlige kemiske stoffer eller materialer bruges på en uhensigtsmæssig måde.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-21:
Tak til ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget om ændringen af den grønlandske arbejdsmiljølov og den grønlandske arbejdsskadesikringslov.
Grønlands Selvstyre forventer, at der fremover vil blive gennemført flere projekter med udnyttelse af bl.a. vandkraft og råstoffer.
Det finder regeringen absolut positivt.
Etablering og drift af råstof- og vandkraftsprojekter i Grønland indebærer imidlertid nogle arbejdsmiljømæssige udfordringer.
Regeringen finder det væsentligt, at tilsynet med arbejdsmiljøet i forbindelse med råstof- og vandkraftsaktiviteter i Grønland er udgiftsneutralt for den danske stat, som indtil flere også har nævnt her fra talerstolen.
Samtidig må tilsynet med sådanne aktiviteter ikke gå ud over tilsynet med andre virksomheder.
Regeringen finder derfor, at rettighedshavere og andre, der har fået tilladelse til udnyttelse, skal betale gebyr for at dække Arbejdstilsynets tilsyn med råstof- og vandkraftsaktiviteter.
Regeringen finder det tilmed positivt, at selvstyret har udtrykt ønske om, at ILO-minekonventionen ratificeres for Grønlands vedkommende, og regeringen bidrager derfor gerne til, at det nødvendige lovgrundlag tilvejebringes.
Herudover finder regeringen, at det er fornuftigt at få tydeliggjort, at der kan fastsættes regler om anvendelse af kemiske stoffer og materialer.
Det er tilmed også hensigtsmæssigt, at det med lovforslaget bliver muligt at fastsætte regler om, at Arbejdstilsynet skal godkende anvendelsen af farlige kemiske stoffer og materialer på samme måde som efter den danske lov om arbejdsmiljø.
Endelig finder regeringen, at der skal være de samme muligheder for at bruge arbejdsskadedata i tilrettelæggelsen af Arbejdstilsynets arbejde i Grønland, som der er her i Danmark.
Med det vil jeg gerne takke for de kommentarer, der er kommet, og jeg har også noteret mig et par af de spørgsmål, der er stillet, og som jeg vil vende tilbage til udvalget med i form af en skriftlig besvarelse.
Christian Juhl (EL), 2017-03-21:
Der står flere steder i lovgivningen, at man på Grønland ikke har ret til at forlade arbejdet, selv om det er farligt, og derfor får man nu den rettighed.
Der står også, at man ikke har adgang til at begrænse visse farlige kemiske produkter, men det får man så adgang til at gøre nu.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om ikke man har indhentet bemærkninger fra fagbevægelsen i Grønland, da man har lavet den her lovgivning, for jeg ser, at det kun er oppe fra det grønlandske parlament, man har fået besked.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, om der findes andre så graverende mangler i den grønlandske arbejdsmiljølovgivning.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-21:
I forhold til hvilken proces der har været i Grønland, bliver jeg nødt til at vende tilbage til det i skriftlig form.
I forhold til det andet spørgsmål har jeg ikke kendskab til noget, der skulle være graverende.
Det, som Christian Juhl meget rigtigt nævner her, er hele den diskussion, der er om ratifikationen af ILO's konvention, og det er jo den, der bliver lagt op til nu skal ratificeres.
Jeg vender selvfølgelig gerne tilbage i skriftlig form, hvis der ønskes en uddybning, men mig bekendt er jeg ikke klar over noget andet i arbejdsmiljølovgivningen, der skulle være af samme karakter af det, som Christian Juhl spørger om her.