Rasmus Prehn (S), 2019-11-07:
Det er rigtigt.
Tak, formand.
Lad mig starte med at takke forslagsstillerne for at sætte fokus på det her vigtige tema om plastikforurening i havene.
Der er jo ikke nogen tvivl om, at det er noget, der fylder rigtig meget.
Vi ser nogle uhyggelige tv-billeder derude af fisk, hvaler, sæler med plastik i maven.
Det er et problem, vi gerne vil til livs.
Det er et globalt problem, som skal løses i fællesskab, og plastik kender jo ikke nogen landegrænser.
Danmark er et lille land, men vi er store målt i forhold til grønne kompetencer.
Også inden for bekæmpelse af plastikforurening skal Danmark være et absolut foregangsland.
Nationalt er vi dybt optaget af denne dagsorden.
De erfaringer, vi høster hjemme, kan bruges langt ud over de danske grænser.
Her er udviklingsbistanden i sandhed et centralt redskab.
For mig som minister står en grøn og en solidarisk udviklingspolitik øverst på dagsordenen.
Jeg er derfor enig i, at der er behov for at styrke indsatsen på miljøområdet, bl.a. for at bekæmpe plastik i havene.
Eksisterende udviklingspolitiske engagementer på dette område viser jo meget tydeligt, hvor godt et redskab udviklingsbistanden er.
Lad mig bare give tre eksempler: For det første støtter Danmark i 2019 med 20 mio. kr. Verdensbankens nye fond, PROBLUE, hvor det danske bidrag er øremærket bekæmpelse af plastikforurening.
Danmarks bidrag går netop til at begrænse udledningen af plastik fra land gennem bl.a. bedre affaldssystemer, øget genanvendelse og ved at reducere forbruget af plastik i første omgang.
For det andet støtter Danmark bekæmpelse af plastikforurening gennem P4G, vores partnerskab for grøn vækst og verdensmålene.
P4G har bl.a. bidraget til et offentlig-privat partnerskab i Vietnam, hvor parterne vil udvikle en lokal genbrugsindustri inden for plastik.
Projektet vil på sigt bidrage til både at forbedre havmiljøet og økonomien.
For det tredje er bekæmpelse af landbaseret plastikforurening et blandt flere fokusområder hos flere af de organisationer, som vi støtter, bl.a. Den Globale Miljøfacilitet, som Danmark støtter med 450 mio. kr. Derudover planlægger regeringen at spørge Folketinget om godkendelse til at bevilge 60 mio. kr. ekstra til FN's miljøorganisation, UNEP, i 2019.
Endelig er bekæmpelse af plastikforurening et fokusområde i vores bilaterale myndighedsarbejde med Kenya samt den danske indsats i Indonesien.
Men lad mig slå fast, at jeg er enig med forslagsstillerne i, at miljøområdet ikke har været prioriteret tilstrækkelig højt de seneste år.
Den tidligere Venstreregering gjorde i sin såkaldte grønne realisme en dyd ud af ikke at prioritere miljø og biodiversitet.
Det har denne socialdemokratiske regering fra starten af lagt afstand til.
Vi vil have fokus på netop det.
Derfor er der allerede i finanslovsforslaget for 2020 lagt op til tæt ved en fordobling af dedikerede grønne indsatser.
Støtten til UNEP, hvis fokus er på miljø og biodiversitet, vil regeringen bede Folketinget om at godkende til at tredoble.
Regeringen lægger op til yderligere at styrke grøn udviklingsbistand de kommende år.
Jeg er meget opmærksom på, hvad der rører sig på området, og hvilke nye muligheder der kan være for samarbejde med andre donorer på området.
Alligevel vil vi fra regeringens side ikke anbefale, at beslutningsforslaget vedtages.
At vedtage folketingsbeslutninger om bestemte beløb til bestemte kasser inden for bistanden vil båndlægge og forhindre den fleksibilitet, som er udviklingsbistandens styrke.
Vi har behov for, at vi kan omprioritere vores indsatser, når situationer kræver det.
Konflikter i vores nærområder og naturkatastrofer kan f.eks. medføre, at vores prioritering af udviklingsrammen ændrer sig.
Det vil blive vanskeligere, hvis beslutningsforslaget vedtages.