runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-01-25:
Jeg er rigtig glad for, at invitationerne nu er sendt ud.
For når jeg stiller det her spørgsmål i dag, er det jo, fordi det præcis i morgen faktisk er 1 år siden, at SF sammen med en række partier fremsatte et forslag om en handlingsplan.
Det var en handlingsplan, som ministerens parti også bakkede op om, men der er intet sket, og i den tid, der er gået, er der ti kvinder, der har mistet livet.
Derfor er det altså ret akut at gøre noget ved den her problemstilling.
Så jeg vil spørge ministeren, om ministeren mener, at en finansiering fra puljer, som ikke er varige, er en god finansiering til noget, som vi anerkender er et stort samfundsproblem, og som jo i virkeligheden skulle have en varig indsats.
Altså, er ministeren tilfreds med den finansiering, som den tidligere regering lagde op til?
For jeg hørte noget om puljer.
Og vil ministeren overveje, om det ikke skulle være en varig finansiering?
Marie Bjerre (V), 2023-01-25:
Tak for spørgsmålet.
Lad mig starte med at sige, at regeringen ligesom spørgeren er optaget af, at vi får en god og ambitiøs handlingsplan mod partnervold og partnerdrab.
Partnervold og partnerdrab er en af vores største ligestillingsudfordringer, som især rammer kvinder.
Vold mod og drab af en partner er igennem tiden blevet sløret eller negligeret under betegnelser som husspektakler eller familietragedier.
Vi har ikke taget det seriøst nok og ikke sat effektivt nok ind.
Der ligger allerede et udspil, der kom i juni.
Det kommer rigtig godt omkring; der er både fokus på at styrke viden, opsporing og forebyggelse.
Forhandlingerne om initiativerne i handlingsplanen kommer til at foregå i forbindelse med de kommende forhandlinger om udmøntning af reserven til foranstaltninger på social-, sundheds- og arbejdsmarkedsområdet for 2023-2026, SSA-reserven.
De forhandlinger skulle have været gennemført i efteråret 2022, men som bekendt kom der et valg og en regeringsdannelse i vejen.
Der er netop sendt invitationer ud til forhandlingerne, og de starter op den 31. januar og kommer til at foregå i Social-, Bolig- og Ældreministeriet.
Jeg ser frem til, at vi sammen får initiativerne og finansieringen på plads, så en ny handlingsplan bliver en realitet.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-25:
Tak for det.
Hvad vil ministeren gøre for at leve op til regeringsgrundlagets ambition om at »sætte turbo på den grønne omstilling med mere vedvarende energi«, når udbygningen af landvind ikke var nævnt i regeringens første lovprogram, og når ministeren til DR har udtalt, at han mener, at den manglende udbygning af landvind er træls?
Lars Aagaard (M), 2023-01-25:
Jeg vil gerne takke for spørgsmålet.
Regeringen har sammen med et bredt flertal i Folketinget høje ambitioner for udbygning af sol og vind i Danmark.
Ambitionerne bygger på den brede aftale om at firdoble udbygningen af sol og landvind i 2030, som spørgerens parti også indgår i, og derfor er det selvfølgelig heller ikke tilfredsstillende at se en midlertidig opbremsning i udbygningen af landvind.
Indførelsen af producenttariffer har spillet ind på den opbremsning af udbygningen af vedvarende energi, som vi ser, og jeg forstår godt, at nogle opstillere afventer klarhed om metoderne og dermed også niveauerne for producenttarifferne, mens andre har fremrykket deres opstilling.
Jeg skal ikke her repetere baggrunden for indførelse af producentbetaling, men blot konstatere, at da producentbetaling blev besluttet, var det kendt, at det kunne få en midlertidig effekt på udbygningen af sol og vind.
Energistyrelsen forventer imidlertid ikke, at den konstaterede go and stop-effekt vil have betydning for VE-udbygningen på den lange bane.
Men vi skal videre, og ambitionen er fortsat at skabe rammer, så vi kan firdoble vores sol og vind på land.
Blandt de initiativer, jeg nu har fokus på at implementere, jævnfør klimaaftale om grøn strøm og varme fra 2022, findes bl.a. et statsligt engagement i energipakker på land, en øget lokal opbakning, herunder behov for eventuelle justeringer af VE-ordningerne, etablering af et VE-rejsehold og en ny pulje til vedvarende energi på mindre tilgængelige arealer.
Regeringen vil desuden med den kommende NEKST have fokus på at accelerere udbygningen via fokuseret myndighedsbehandling og evaluering af alle de godkendelseskrav, der gælder i dag for sol og vind og for tilslutning til nettet.
Det vil myndigheder, kommuner og øvrige interessenter se på i fællesskab i regi af NEKST.
Udbygningen af VE er vores fælles ansvar, og jeg er meget åben over for en god dialog om, hvordan vi sikrer en hurtig og vigtig udbygning af sol og landvind.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2023-01-25:
Jeg mener, at der absolut er behov for en redegørelse her.
Jeg ved ikke, hvad der er foregået i detaljer, men jeg mener, at det er ret voldsomt, hvis det, der står i pressen, står til troende.
Jeg synes faktisk, at der er ret stor forskel på den situation, at der er foregået en fejl og man med det samme erkender, at det her var en fejl – det er ikke det, der er vores normale procedure; det skal ikke ske igen – og så den situation, som jeg jo også mener at der er for mange af, hvor der er blevet begået en fejl og der faktisk ovenikøbet er truffet en afgørelse ovenfra om, at der er blevet begået en fejl, og der alligevel ikke bliver rettet op på det.
Det sidste opfatter jeg som ekstremt problematisk og egentlig værende det, der er det store problem.
Men hvis kommunen lægger sig fladt ned og siger, at der er blevet begået en fejl, skal vi selvfølgelig finde ud af, hvad der er foregået, og vi skal have redegjort for det, og vi skal lære af det.
Lars Aagaard (M), 2023-01-25:
Et ejerskab af møllerne ser jeg ikke, men vi har jo aftalt, at vi skal kigge på at få udviklet såkaldte energiparker.
Omfanget af et statsligt engagement i det er jo noget, vi skal afklare, og den drøftelse ser jeg frem til også at få med spørgeren, inden vi rammer sommerferien.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-25:
Jamen Enhedslisten presser altid på.
Det tror jeg den tidligere minister kan berette om.
Nu nævnte ministeren, at der kunne være et statsligt engagement i den her vedvarende energi-udbygning.
Og det er jo rigtigt; det står der noget om i planen for firedobling af den vedvarende energi.
Ser ministeren, at det er nødvendigt, at der bliver et statsligt delejerskab i de landvindmøller, der skal sættes op i fremtiden?
Lars Aagaard (M), 2023-01-25:
Jeg er altid åben over for at drøfte nye virkemidler.
Og så glæder jeg mig over, at det ser ud, som om der er opbakning i gode dele af Danmark og hos investorerne til også at accelerere udbygningen med en anden type grøn energi, nemlig solenergi.
Hvis ikke, skal vi finde nye initiativer, og det vil jeg glæde mig til at gøre i et bredt samarbejde i Folketinget og i et samarbejde med kommunerne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-25:
Jeg har noteret mig på det allerseneste, at Energistyrelsen har en forventning om, at vi kun kommer op på 2,6 GW landvind i 2030, hvor vi står over for, at vi egentlig har en aftale med en målsætning om at fordoble landvind, så vi skulle op på 8 GW.
Det er et meget stort spænd imellem, hvad Energistyrelsen forventer, og hvad vi har af ambitioner.
Kan ministeren ikke se, at vi simpelt hen er nødt til at finde på nogle nye virkemidler for at få mere landvind?
Lars Aagaard (M), 2023-01-25:
Der er indgået en hel masse politiske aftaler før min tid som minister og før dannelsen af denne regering.
I tillæg hertil vil regeringen, som jeg har nævnt,
nedsætte NEKST.
Det er et nyt initiativ, som skal sætte fokus på at speede myndighedsbehandlingen op.
Tak for henvisningen til det med de guddommelig evner, men at forestille sig, at man på meget kort sigt kan få nye projekter igennem, anser jeg for urealistisk.
Til gengæld er det et tema, som vil indgå i den intensiverede dialog, som regeringen vil have med kommunerne om, hvordan vi kan speede mulighederne for at sætte yderligere landvind og sol op.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-25:
Ja, det er jo fint, at ministeren er åben over for dialog.
Jeg lyttede mig til, at det mest var henvisning til nogle energiaftaler, som Enhedslisten også er med i, men jeg kunne ligesom ikke lytte mig frem til, at det der med at sætte turbo på den grønne omstilling med mere vedvarende energi rummede mere, end at man vil nedsætte denne NEKST.
Så jeg kunne ikke lytte mig til, at ministeren her kom med et godt bud på, hvordan vi kommer frem til, at der med sikkerhed kommer mere landvind i 2023 og 2024.
Jeg synes faktisk, det er katastrofalt, når nu vi kigger ind i, at det bliver svært at nå klimamålet i 2025, for der er det faktisk nødvendigt, at vi finder på noget mere handling, som har en effekt inden starten af 2025.
Og der lyder det ikke, som om ministeren har noget bud på, hvordan vi gennem den billigste vedvarende energi-udbygning med landvind – fuldstændig kendt teknologi – på den korte bane får sikret, at der kommer til at ske mere.
Vi har noget kendt teknologi; vi har høje elpriser; vi har sådan set vindmølleproducenter i Danmark, som er meget dygtige til det.
Vi har sådan set en velvilje; vi har et behov for at udfase gassen hurtigt, at vi får elektrificeret mere af vores samfund.
Så samfundet skriger på mere vedvarende energi.
Der er det jo vigtigt, at vi vælger noget af det, som er allerhurtigst at udbygge, og det er landvind, og det er solceller.
Spørgsmålet her i dag går jo så på landvind.
Skal jeg forstå ministerens svar sådan, at det eneste, som regeringen har fundet ud af i forhold til at sætte turbo på den grønne omstilling, er, at man vil nedsætte en eller anden form for udvalg, der skal kigge på det?
Er det sådan, det skal forstås?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2023-01-25:
Hvad mener ministeren om, at der fortsat ikke er indkaldt til forhandlinger om en ny national handlingsplan mod partnervold og partnerdrab?
Thomas Danielsen (V), 2023-01-25:
Jamen mange tak for tilsagnet.
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-25:
Men jeg kan bare oplyse generelt, at hovedsæsonen for camping efter reglerne går fra den 1. marts til den 31. oktober.
Så det er jo ikke den store hjælp – men jeg kan ikke gå ind i den konkrete sag.
Susie Jessen (DD), 2023-01-25:
Et af problemerne er nemlig også, hvordan det har kørt i kommunen, for man har jo faktisk, som jeg hører det, på den ene side henvist folk til at bo derude og på den anden side sagt, at det skal lukkes.
Så der er jo rigtig mange udfordringer her.
Samtidig er det overhovedet ikke mit indtryk, at man har tænkt sig at tage hånd om de her mennesker, når man smider dem på gaden den 15. februar – og i øvrigt vil give dagbøder, hvis de bliver boende.
Altså, det er jo folk, som ikke tjener det samme, som ministeren og jeg selv gør.
Så jeg synes, det er lidt voldsomt.
Og derfor er jeg meget interesseret i at høre, hvad man konkret vil gøre i den kommende tid for at sikre, at de her mennesker kommer godt igennem det her?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-25:
Efter hvad jeg har fået oplyst, er der rigtig mange på Corona Camping, som bor der ulovligt hele året, så Køge Kommune kan jo søge om vintercampering for Corona Camping, men det vil jo ikke være alle, der vil være omfattet af det.
Kommunen har stadig en forpligtelse til at tilbyde en bolig til de beboere, der er der.
Det er en af de rettigheder, man har i et velfærdssamfund.
Derfor vil jeg da i hvert fald opfordre kommunen til at sørge for at finde nogle gode løsninger for de borgere, der er der, for selvfølgelig skal man tage hånd om de borgere.
Susie Jessen (DD), 2023-01-25:
Netop i og med at vi fra den 1. marts går ind i sommersæsonen, er det reelt 14 dage, det handler om, og kommunen har sat den grænse der.
Det kan jo godt virke meget provokerende, synes jeg, at man lægger en grænse der, og så er der 14 dage, hvor folk på kanten skal betale dagbøder, hvis de vælger at blive boende, og bagefter kan de reelt rykke ind igen den 1. marts.
Så er der ikke noget, man kan gøre for at sikre, at det her ikke kommer til at ske?
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-25:
Og tak for spørgsmålet.
Regeringen har besluttet at fremsætte et lovforslag i februar 2023 om udvidet mulighed for vintercampering.
Lovforslaget bygger på beretning til B 77 om dispensation fra reglerne om tidsbegrænset campering i vintermånederne, som et enigt erhvervsudvalg bakkede op om den 30. juni 2021.
Lovforslaget indeholder en 2-årig forsøgsordning for udvidet vintercampering.
Forsøgsordningen vil åbne for, at kommunen kan meddele tilladelse til udvidet vintercampering til højst 5 pct. af de allerede tilladte enhedspladser til vintercampering i to vintersæsoner, i 2023-24 og i 2024-25.
Forsøgsordningen foreslås at gælde på campingpladser, der i forvejen har tilladelse til vintercampering.
Erhvervsudvalget lagde i beretningen til B 77 bl.a. vægt på, at campingpladser ikke må benyttes til utilsigtet placering af borgere, der har brug for anden støtte eller lignende.
Desuden lægges der i beretningen til B 77 vægt på, at kommunerne i stedet for at give tilladelse til helårscampering bør anvise en almen bolig til boligsøgende, der har vanskeligt ved at anskaffe sig en bolig på almindelige vilkår.
Erhvervsudvalgets beretning bygger dermed på en forudsætning om at fastholde kommunernes boligsociale ansvar og lægger ikke op til undtagelser med egentlig helårsbeboelse på campingpladser.
Regeringens lovforslag lægger derfor heller ikke op til egentlig helårsbeboelse på campingpladser, heller ikke i særlige tilfælde.
Efter lovforslagets forsøgsperiode på 2 år vil forsøget blive evalueret.
Det er vigtigt, at vi får belyst forsøgets mulige sundhedsmæssige og boligsociale konsekvenser samt eventuelle konsekvenser for natur og landskab.
Efter almenboliglovgivningen skal almene boligorganisationer efter kommunalbestyrelsens beslutning bidrage til løsning af påtrængende boligsociale opgaver.
I praksis betyder det, at kommunen kan beslutte, at boligorganisationen ved hver fjerde nye udlejning skal stille den ledige almene familiebolig til rådighed for kommunal anvisning.
Susie Jessen (DD), 2023-01-25:
Mange tak.
Mener ministeren, at der er behov for at se på lovgivningen på campingområdet, så der i særlige tilfælde kan gives dispensation til egentlig helårsbeboelse på campingpladser, hvis f.eks. den konkrete campingplads løfter et særligt ansvar over for mennesker, der har brug for støtte og et stærkt fællesskab?
Tak for svaret.
Jeg er også meget opmærksom på det lovforslag, der ligger, om at søge en særlig dispensation for 5 pct., som kan få lov til at ligge i en længere periode.
Jeg har stillet det her spørgsmål med udgangspunkt i Corona Camping i Køge Kommune, og jeg er interesseret i at vide, om der egentlig kunne være nogle særlige dispensationsløsninger for en campingplads som Corona Camping.
Jeg har været så heldig, at jeg har været en tur derude og har set, hvor stort et socialt ansvar, som indehaverne af campingpladsen faktisk løfter.
Altså, der er folk her, som virkelig ikke ville klare sig godt i en etværelses lejlighed på femte sal, men derude blomstrer de, og dér får de egentlig lov til at udleve, altså udfylde et stort potentiale, og de bliver egentlig til bedre mennesker af at være derude.
Så det sociale ansvar, som den her campingplads løfter, er ret uvurderligt, og derfor er jeg interesseret i at høre, om der kan være en særlig dispensationsmulighed for den her campingplads, når nu det er et så specielt tilfælde.
Når de bliver sat på gaden, har jeg faktisk hørt en socialdemokrat fra den kommune sige, at der jo også findes herberger.
Altså, hvad er det da for noget?
Der er nogle mennesker her, der faktisk klarer sig rigtig godt, og som er i en god udvikling, og så siger man, at de bare kan tage på et herberg, fordi de har været i en situation, hvor de faktisk har boet ulovligt og derfor ikke kommer på den her akutventeliste i kommunen.
Der er rigtig mange problemstillinger her.
De her mennesker har fået at vide, at de skal være ude den 15. februar, og så står mange af dem til reel hjemløshed.
Det vil jeg gerne høre ministerens kommentar til.
Louise Schack Elholm (V), 2023-01-25:
Vi har jo en lovgivning, som skal overholdes, og det er kommunens skøn og vurdering, der gør sig gældende her, og så kan man klage til Planklagenævnet.
For vi har et retssystem, hvor alle er lige for loven, og hvor man har nogle veje, man kan gå, men det er klart, at jeg da også er bekymret for de danskere, der er der.
Signe Munk (SF), 2023-01-25:
Så vil jeg bare afslutte med at give ministeren et knaldgodt tilbud, for SF vil gerne forbedre køreplanerne, SF vil gerne øge investeringerne i togbanerne i Midt- og Vestjylland og i resten af landet, og vi vil også frygtelig gerne have Vejlefjordbroen tilbage.
Så ministeren skal nok få hjælp fra SF til at sikre en bedre kollektiv togtrafik for det midt- og vestjyske, på banen over mod det østjyske og i det hele taget også i Midt- og Vestjylland.
Det tilbud er hermed givet, og det håber jeg ministeren vil tage imod.
Thomas Danielsen (V), 2023-01-25:
Tak for det.
Jeg vil lige minde spørgeren om, at spørgerens parti jo altså er en del af de forlig, som ligger til grund for den model og struktur, vi har i dag.
Jeg kommer heller ikke til lige i dag at løfte sløret for, hvad mine ambitioner er, i forhold til hvordan vi kan opgradere eller forbedre køreplanerne.
Men der findes jo nærmest ikke den banestrækning i Danmark, som vi ikke er i gang med at opgradere på den ene eller den anden måde – det kan være at elektrificere den, det kan være signalsystemer, det kan være hastighedsforbedringer, det kan være forberedelse til batteri.
Så der er gang i en lang række ting, også på banen, men spørgeren ved jo også godt, at det her er langsigtede investeringer.
Men at vi forsømmer banen, er jeg nok ikke enig i, eftersom vi årligt bruger ca. 12 mia. kr. på banen, DSB og Arriva – man kan sammenligne med beløbet for statsvejene, som jo er små 3 mia. kr. plus.
Så ordvalget at forsømme banen er jeg nok ikke helt enig i i den kontekst.
Signe Munk (SF), 2023-01-25:
Det er jo et kæmpe problem, at ministeren vil kaste det her op i luften.
Der lå en plan i Togfonden, og der lå netop også hastighedsopgraderinger for de regionale baner.
Så hvornår skal det prioriteres, hvis det er sådan en prioriteringsrunde, regeringen skal ind i?
Hvornår sker der noget der?
Så kunne man se på køreplanerne, at en del af årsagen til eller den væsentligste årsag til, at der ikke er flere gennemkørende tog fra Vestjylland mod øst, jo er, at man har lavet om i køreplanerne.
Så nej, Vejlefjordbroen er ikke det eneste svar, men det er et vigtigt svar i forhold til at sikre bedre sammenhæng.
Men hvad vil ministeren så gøre i forhold til køreplanerne, i forhold til hastighedsopgraderinger på de regionale baner?
Det tror jeg der er mange midt- og vestjyder, der vil have rigtig meget gavn af at få et svar på.
Thomas Danielsen (V), 2023-01-25:
Tak for det.
Det er dejligt at mærke spørgerens engagement i bedre kollektiv trafik i Midt- og Vestjylland, hvilket jo er en ambition, som jeg deler.
Men jeg deler nok ikke fru Signe Munks vurdering af indsatsområder.
Alle de problemstillinger, som fru Signe Munk netop nævner her, er jeg jo sådan set enig i.
Det er et stort problem.
Men så at fremhæve Vejlefjordbroen som det altoverskyggende problem er jeg bare ikke enig i.
At bruge 6 mia. kr. på den holdt op imod, hvad der var af udfordringer i den øvrige kollektive trafik, er bare en forkert prioritering i min optik.
Derfor er det ikke nogen hemmelighed, at jeg mener, at vi skal have større ambitioner i forhold til den kollektive trafik
, både når vi taler om jernbanen, regionale busser og kommunale busser – altså både trafikken i nærområdet og flekstrafikken osv.
Hele området skal vi sådan set have kastet op i luften og genopfundet.
Ordføreren ved godt, at der på jernbaneområdet er tale om nogle lange investeringer, hvor man ikke bare kaster noget op i luften.
Derfor er spørgerens parti jo heldigvis også en del af det forlig, der er på området, og derfor håber jeg, at vi kan samarbejde om stabilitet og bedre rammer for det.
Men resten af den kollektive trafik, også decentralt, skal vi strikke bedre og mere klogt sammen.
Signe Munk (SF), 2023-01-25:
Danmark skal hænge bedre sammen – det er det, ministeren står og siger.
Jeg må bare sige, at virkeligheden for midt- og vestjyderne i forhold til den kollektive trafik er, at Danmark ikke hænger sammen der.
Der er i hvert fald ikke en særlig god kobling fra det midt- og vestjyske, hvis man gerne vil mod København.
Ministeren kunne sikkert tale med Passagerpulsen og udsende rejsetidsspørgeskemaer, men jeg kunne også lige give ministeren en oplevelse af bare de sidste år, jeg selv har taget toget fra Herning mod København.
Der er kommet færre direkte tog; der er togskift i Vejle nu, hvor man skifter fra Arriva til DSB; kigger man på strækningen fra Struer – altså regionaltoget fra Struer – mod Aarhus over Viborg-Skive, så er der ekstremt mange forsinkelser og aflysninger.
Den virkelighed, som midt- og vestjyderne møder, er, at der ikke er et særlig godt tilbud i forhold til togtrafikken, hverken når man skal fra vest mod øst, eller når man skal på tværs.
I Togfonden DK og i timemodellen var Vejlefjordbroen jo netop vigtig, fordi man ville sikre, at vi kunne komme hurtigere fra øst mod vest og imellem de største byer.
Så det, at man nu i regeringen vælger at skrotte Vejlefjordbroen, er jo simpelt hen et udtryk for, at man ikke vil have en hurtigere togdrift, i hvert fald optimalt set, fra Midt- og Vestjylland mod Østjylland.
Men pendlerne og borgerne i Midt- og Vestjylland kan ikke bruge ord til særlig meget, og derfor vil jeg høre ministeren: Hvornår sker der noget?
Hvornår bliver der bedre rettidighed og hurtigere drift?
Og hvornår kommer der flere sammenhængende rejseoplevelser, hvor man ikke skal ud at skifte tog og stå og fryse midt på en perron, bare fordi man gerne vil tage toget fra f.eks. Holstebro til København?
Thomas Danielsen (V), 2023-01-25:
Tak til formanden, og tak til spørgeren for spørgsmålet.
Lad mig starte med, hvad regeringen har tilkendegivet omkring Togfonden DK i regeringsgrundlaget.
Regeringen noterer sig, hvilket jo altså er en kendsgerning efter udkommet af valget, at der ikke er et flertal bag forliget om Togfonden DK, og regeringen vil derfor afklare prioriteringen af de konkrete projekter og drøfte dem med Folketinget.
Regeringen har samtidig besluttet, at forbindelsen over Vejle Fjord ikke gennemføres, og at de ca. 6 mia. kr. herfra skal reserveres til en fond, der kan gå til at løfte børn og klima.
Som det også fremgår af regeringsgrundlaget, er det vigtigt for regeringen, at Danmark hænger bedre sammen.
En veludviklet infrastruktur er nødvendig for at kunne bo og arbejde og uddanne sig i alle dele af Danmark, og her er det jo netop sådan, at et meget bredt flertal i Folketinget, som også spørgerens parti er en del af, i 2021 indgik den infrastrukturaftale, som indeholder mange nye store projekter til forbedringer af jernbanen.
Det er projekter, der kommer oven i den store igangværende modernisering af jernbanen, som er i fuld gang lige nu.
De mange projekter på jernbanen vil på sigt give hurtigere rejsetid og en bedre passageroplevelse, også i det midt- og vestjyske.
Og så indeholder aftalen netop en elektrificering af jernbanen i Midt- og Vestjylland.
Det er aftalt, at hele den statslige togtrafik skal være CO 2 -neutral, og at der er afsat en ramme på 650 mio. kr. til at etablere den nødvendige ladeinfrastruktur til det, som er fremtidens tog, især på de regionale baner, altså batteritog.
Signe Munk (SF), 2023-01-25:
Tak for det.
Hvad vil ministeren gøre for at sikre kortere rejsetid og bedre drift i Midt- og Vestjylland nu, hvor Togfonden DK er erklæret død og landsdelen – der som bekendt heller ikke står over for en elektrificering af jernbanenettet – ikke kan se frem til de forbedringer af rejsetid og drift, som Togfonden DK og timemodellen ville have leveret?