runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Prehn (S), 2019-04-10:
Vi Socialdemokrater er optaget af, at man indhøster nogle erfaringer fra det her område, at man evaluerer det og er villige til at lave noget om, hvis det viser sig at have en slagside i retning af flere uheld.
Og hvis det er sådan, at der skal et ændringsforslag til, så vil vi da gerne kigge på det.
Jeg tænker, at vi under alle omstændigheder er i en lidt mærkelig situation, for det er så kort tid før et folketingsvalg, så den flertalskonstellation, der er i Folketinget lige nu, ser formentlig anderledes ud på den anden side af et valg.
Så det, der er det allervigtigste, er, at vi her i førstebehandlingen får tilkendegivet, at vi er parate til at evaluere det.
Vi vil også gerne skrive det ind i betænkningen.
Men jeg tænker også, at vi godt kan være med på et ændringsforslag.
Jeg kan være bange for, at vi ikke får flertal for det, men vi vil gerne forpligte os til at kigge på det her om 3 år.
Og så lave det om, hvis det er sådan, at der er en kedelig slagside.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Vi er jo bekymrede, men det er I også, kan jeg forstå.
Hvordan forholder ordføreren sig til at lave et konkret ændringsforslag, hvor der bliver lagt en evaluering ind inden for en overskuelig årrække, f.eks. 2 år?
Det er det første spørgsmål.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-10:
Tak for det, og tak til ordførerne for den positive modtagelse af lovforslaget.
Formålet med lovforslaget er at styrke opførelse af blandet boligbyggeri ved at udvide lovens ramme for et tilsagn om offentlig støtte med henblik på at lette samarbejdet mellem almene boligorganisationer og private udviklere.
De gældende regler i lov om almene boliger m.v. stiller en række krav, som almene boligorganisationer skal opfylde ved etablering af nybyggeri med offentlig støtte.
Den gældende grundmodel for etablering af almene boliger med offentlig støtte forudsætter, at den almene boligorganisation ubetinget erhverver en ubebygget grund og etablerer almene boliger ved at sende entrepriseopgaven i udbud.
Grundlæggende handler etableringen af almene boliger ved nybyggeri om et forhold mellem en almen boligorganisation og en totalentreprenør.
Hvis en almen boligorganisation ikke ubetinget kan erhverve en ubebygget grund, bliver boligorganisationen nødt til at indgå et samarbejde med privat part, typisk en privat udvikler.
Dette sker eksempelvis i tilfælde, hvor alment boligbyggeri skal integreres med andre boligformer og/eller erhverv, hvis opførelse typisk styres af en privat udvikler.
Det er især byudviklingen i større byer, hvor der er færre og færre byggegrunde, som kræver, at boligerne bygges i et samarbejde mellem boligorganisationer og private udviklere.
Planlovens 25-procentsregel forudsætter også, at boligerne blandes, og at almene og private boliger bygges ved siden af hinanden eller oven på hinanden og blandes med erhverv.
Med forslaget udvides muligheden for, at almene boligorganisationer modtager et tilsagn om offentlig støtte i de situationer, hvor etableringen af almene boliger forudsætter et samarbejde med en privat part.
Det er noget, der i et vist omfang allerede foregår, da der er et udtalt behov for det, men grænsen for samarbejdet er ikke så klar i dag, hvilket skaber usikkerhed hos almene boligorganisationer, private udviklere og ikke mindst realkreditinstitutter.
Med lovforslaget vil vi fjerne enhver usikkerhed omkring samarbejdets omfang og indhold.
Vi udvider rammen for etablering af almene boliger ved nybyggeri og overlader det til parterne at bestemme, hvordan rammen skal udfyldes.
I yderste tilfælde giver forslaget mulighed for at etablere almene boliger i situationer, hvor den private part efter en aftale med en almen boligorganisation opfører almene boliger og afleverer dem til boligorganisationen til drift – det, man populært kalder for nøglefærdigt byggeri.
Kort sagt vil almene boligorganisationer og private udviklere med forslaget få en bred palet af samarbejdsmuligheder, når de med offentlig støtte skal etablere almene boliger sammen med private boliger med henblik på at fremme blandet boligbyggeri.
Forslaget omfatter etableringen af alle typer almene boliger ved nybyggeri, almene familie-, ungdoms- og ældreboliger.
Jeg vil gerne endnu en gang takke for de positive bemærkninger.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen i samme positive ånd.
Anders Johansson (KF), 2019-04-10:
Mange tak.
Lovforslaget sikrer, at de eksisterende muligheder for etablering af almene boliger kan udnyttes bedre, og derudover giver forslaget også kommunerne flere muligheder for at sikre en varieret boligmasse, men naturligvis under hensyntagen til de krav, der er omkring boligernes kvalitet, størrelse, udbud osv.
Det kan vi i Det Konservative Folkeparti selvfølgelig bakke fuldt ud op om, altså at man får sikret den her bedre mulighed for at samarbejde aktørerne imellem, samtidig med at vi så understøtter opførelsen af mere blandet boligbyggeri.
Så det er rigtig positivt, og vi bakker også lovforslaget op.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det.
Forslaget har været sendt i høring den 15. november 2018.
Deres kritik – oplever jeg i hvert fald – er blevet taget til efterretning, og derfor kan vi også bakke op om forslaget.
Tak for det.
Villum Christensen (LA), 2019-04-10:
Tak for det.
Det er selvfølgelig vigtigt for os, at vi giver de almene boligorganisationer så vide rammer som muligt for at kunne samarbejde med private aktører.
De rammer udvides nu og klargøres med det her lovforslag, så man fremover kan modtage tilsagn om offentlig støtte til etablering af almene boliger i samarbejde med en privat part, også på en måde, så man i realiteten modtager et nøglefærdigt projekt.
Så har vi selvfølgelig også noteret os de meget positive høringssvar, hvor man bl.a. fra boligselskabernes side betoner, at vi her får en mere fleksibel ordning og en højere grad af afklaring af ansvarsforholdene, og det er jo altid vigtigt i store byggesager.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-10:
Enhedslisten kan støtte denne ændring af almenboligloven.
Vi ser i Enhedslisten meget gerne, at vi får fremmet opførelsen af flere almene boliger, og at det gøres nemmere for kommunerne at komme frem til at drage den konklusion, at der skal bygges flere almene boliger.
Vi er så klar over, at den gode vedtagelse, der blev besluttet tilbage i 2015, hvor man gav kommunerne mulighed for at kunne definere, at der i nye lokalplansområder skal opføres almene boliger, op til 25 pct., i nogle tilfælde kan give nogle planlægningsmæssige problemer, hvis der er en potentiel bygherre, der har købt en grund og ligesom havde en forventning om, at det hele skulle være en anden type byggeri, og det så bliver afklaret via lokalplansprocessen, at der skal være en vis mængde almene boliger.
Jeg har noteret mig, at der er en delegeret bygherremodel, som i øjeblikket bliver anvendt nogle steder, og som gør, at man i forbindelse med nogle ting, der foregår omkring planlægning, opfører blandede byggerier.
Jeg har også noteret mig, at der har været to høringsprocesser, og der er jo sådan set grund til at rose ministeren for at have lyttet til det, der er blevet sagt fra BL's og KL's side i den første høringsrunde.
Den kritik har man taget imod, og man har så justeret på lovforslaget.
Det synes vi er rigtig godt.
Og vi håber, at det her lovforslag vil være medvirkende til, at det bliver nemmere for kommunerne at komme frem til den konklusion, at man i nye lokalplansområder vil kræve, at der bliver opført almene boliger, fordi man har en lovgivning, som gør, at det sådan set er nemt at håndtere, og at man kan få byggerier, hvor opgaven for boligforeningen måske bliver mindre, og at man altså på den måde kan fremme, at der bliver flere almene boliger i Danmark.
Carsten Kissmeyer (V), 2019-04-10:
Tak for ordet.
Vi konstaterer, at det i dag er en god dag for almene boligorganisationer og private udviklere, som med dette lovforslag får nogle smidigere og klarere regler for de samarbejdsmuligheder, der er.
Med lovforslaget vil vi nemlig gøre det nemmere for boligorganisationer at opføre blandede boligbyggerier i samarbejde med private parter.
Og det kan der være brug for, også i forbindelse med områder lidt ude på landet, hvor der ikke er så meget behov for så mange boliger.
Der kan man så få et blandet boligmiljø, ved at man måske i den samme karré eller det samme lokalplanområde både kan have private og almene boliger.
Og man kan bede den private udvikler om at bygge boligerne og så overdrage dem til det almene boligselskab bagefter.
Det foregår faktisk allerede i dag, men det har været lidt besværligt, og der har ikke været klare rammer for samarbejdet.
Jeg kender det selv fra min fortid som borgmester i Ikast-Brande Kommune, hvor vi faktisk havde en målsætning om, at halvdelen af boligerne i et lokalplanområde skulle være private, og den anden halvdel kunne være almene.
Og den mulighed har vi faktisk arbejdet med, det har bare været en lille smule besværligt at leve op til alle bestemmelserne.
Forslaget ændrer ikke på de almindelige krav til almennyttige boliger om kvalitet, udbud, finansiering osv.
De krav skal stadig væk være opfyldt.
Men kommunerne får nogle flere muligheder for at sikre en varieret boligmasse, og det er rigtig positivt.
Og det glæder mig, at der er stor opbakning til det i Folketingssalen.
Mange tak for ordet.
Merete Dea Larsen (DF), 2019-04-10:
Det er et rigtig godt forslag, vi skal behandle nu, som vil understøtte byggeriet af almene boliger, hvor det i dag er lidt sværere.
Samarbejdet mellem private parter og boligorganisationerne lettes, så vi i højere grad fremover kan arbejde med blandet boligbyggeri.
Forslaget møder absolut primært positive tilkendegivelser fra bl.a. Danmarks Almene Boliger, Byggeskadefonden, Dansk Byggeri, Kommunernes Landsforening og Rådet for Socialt Udsatte.
Enkelte høringsparter ønsker selvfølgelig at gå lidt længere, og andre frygter, at kommunerne ikke vil leve op til deres ansvar om tilsynspligt, og er derfor bekymrede.
Dansk Folkeparti kan sådan set se det fra begge sider, men finder, at lovforslaget netop er afbalanceret nok til at gøre loven mere fleksibel i forhold til i fremtiden at kunne bygge alment også i dyrere områder.
Vi kan derfor støtte lovforslaget.
Kaare Dybvad (S), 2019-04-10:
Tak for det, formand.
Lovforslaget her støtter vi i Socialdemokratiet.
Det gør vi, fordi vi mener, det er sundt, at vi får nogle mere blandede boligområder.
Vi mener, det er sundt, at man har både ejerboliger, almene boliger, andelsboliger og andre typer boliger i de samme opgange og for så vidt også erhverv i de samme boligkarreer.
Der har været flere sager om, at det har været svært at få de her ting til at gå op i forhold til byggeri og i forhold til den måde, som finansieringen er sammensat på, og i forhold til de tilladelser, man skal have fra kommunerne.
Derfor tror vi i Socialdemokratiet, det er enormt vigtigt, at vi gør det så nemt som muligt for kommuner, boligorganisationer og private investorer at bygge boliger, hvor man blander de forskellige ejerformer.
Man kan også se, hvis man læser høringssvarene til det her forslag, at der er en entydig opbakning fra de relevante parter.
Den kan vi sådan set tilslutte os i Socialdemokratiet.
Så med de bemærkninger skal jeg sige, at vi kan tilslutte os forslaget, og jeg skal også hilse fra Socialistisk Folkeparti og sige, at de også tilslutter sig forslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det.
Vi har jo tidligere behandlet det i salen, som ordføreren også siger, hvor de fleste peger på, at der er for store risici ved at sætte grænsen op.
Jeg ved så ikke, om partierne har ændret holdning nu.
Men jeg vil kort sige, at European Road Safety Observatory har udarbejdet en opsamling af viden om knallertkørsel fra mange lande.
De konkluderer jo, at der er en større risiko ved yngre knallertkørere.
Jeg hørte i ordførerens tale, at der er nogle andre resultater, som ordføreren har, som ikke bakker det op.
Rasmus Prehn (S), 2019-04-10:
Det er fuldstændig rigtigt, at det generelle billede er, at når man kører knallert, er der flere uheld, jo yngre man er.
Det, jeg sagde, var, at når man kigger på de andre lande, hvor man starter med knallert 45 som 16-årig, så er det ikke sådan, at det alene har medført flere ulykker.
Sådan har jeg i hvert fald set det.
Altså, der kan lige så vel ske uheld på den konventionelle knallert.
Også fordi der så måske er nogle, der vælger at tune og bore den, så den på den måde bliver mere usikker.
Derfor tror jeg, at det kan være med til at sikre større trafiksikkerhed, at man får en knallert 45, som kan køre lidt hurtigere, men på lovlig vis.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-04-10:
Det var nu egentlig også bare for at komme med nogle eksempler.
Så det var egentlig bare lige for at præcisere.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det.
Først og fremmest støtter Alternativet jo meget op om en øget mobilitet i landdistrikterne, vi støtter op om, at vi skal stoppe den affolkning, der sker, den centralisering, der sker.
Det har vi fremlagt en stor plan med 38 forslag for, der hedder »Et sammenhængende Danmark«.
Jeg er nødt til at læne mig op ad de høringssvar, som jeg mener vi skal vægte højest, når vi taler om trafiksikkerhed.
Der siger Rigspolitiet, at forslaget vil have en negativ indvirkning på færdselssikkerheden.
De henviser til DTU's rapport, som man selvfølgelig kan vælge at udlægge på den måde, som man mener er mest slagfast for sit parti, men DTU vurderer, at ulykkesrisikoen i nogen grad i hvert fald følger føreren af køretøjet, og ifølge Rigspolitiet betyder det, at lovforslaget vil medføre en markant stigning i antallet af alvorligt tilskadekomne og dræbte, hvis flere vælger at køre på stor knallert.
Det er det, som Rigspolitiet vurderer.
Rådet for Sikker Trafik kan ikke støtte forslaget, da de mener, at det ikke vil gavne trafiksikkerheden.
Det mener tværtimod, at det modarbejder målsætningen i Færdselssikkerhedskommissionens handlingsplan om en reduktion af antallet af dræbte og kvæstede i trafikken.
Og så er der en række yderligere synspunkter.
Men som jeg også startede med at nævne, mener jeg ikke, vi har nok evidens for at slippe dem løs, i hvert fald ikke ubegrænset.
Så kunne man måske prøve sig frem med en forsøgsperiode, og det vil jeg gerne stille ændringsforslag til lovforslaget om.
Men som udgangspunkt kan Alternativet altså ikke støtte forslaget uagtet de gode intentioner.
Villum Christensen (LA), 2019-04-10:
Tak for det.
Hvis vi skal tilskynde flere unge mennesker til at uddanne sig på den lokale uddannelsesinstitution eller måske bare blive boende i området frem for at flytte til København, Aarhus eller Aalborg, er vi nødt til at forbedre deres mulighed for at kunne transportere sig.
Det er rimelig basalt.
Og det gør vi bl.a. med det her forslag.
Det glæder mig, at ministeren har lavet et grundigt stykke arbejde i forbindelse med udarbejdelsen af lovforslaget, som jo har været rigtig længe undervejs, f.eks. ved at bede DTU om at undersøge de trafiksikkerhedsmæssige konsekvenser af at sænke aldersgrænsen fra 18 til 16 år.
Vi er enige i, at der er tale om meget marginale forskelle i trafiksikkerheden, og vi har derfor ingen betænkeligheder ved, at vi sænker aldersgrænsen, så den svarer til de øvrige landes i Europa.
Så skal jeg hilse fra De Konservative og sige, at de er enige i det synspunkt.
Carsten Kissmeyer (V), 2019-04-10:
Det er min opfattelse, at vi er i en situation, hvor jeg ikke på nogen måde har sagt, at beruselse vil være mindre, men vi tror dog heller ikke, at beruselse vil være større, hvis man indfører en hastighedsgrænse på 45 km/t. for knallert.
Og jeg er faktisk af den opfattelse, at en del knallertkørere jo også er i en anden aldersgruppe end de helt unge, og om beruselse er mere udtalt hos unge end hos ældre, ved jeg simpelt hen ikke.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Okay, tak for den uddybning.
Altså, hvad er det så, der får ordføreren til at tro, at der for det første er færre, der kører beruset på knallert, fordi man hæver hastigheden.
For det andet: Hvad er det, der får ordføreren til at tro det, hvis ikke man har spurgt nogen, om deres adfærd vil ændre sig?
Det er alene bare en antagelse.
Man har ikke lavet nogen form for analyse.
Ønsker partiet Venstre, Danmarks Liberale Parti, at igangsætte noget forskning på området?
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-04-10:
Jeg synes, at ordførerens tankerække egentlig er vældig sympatisk, men spørgsmålet er bare: Hvor langt kan man forske sig frem til at vurdere, om unge mennesker i en bestemt aldersklasse vil afholde sig fra at manipulere deres knallerter, hvis de har et alternativ, om jeg så må sige?
Det tror jeg ikke man kan forske sig frem til – det tror jeg simpelt hen ikke.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det.
Jamen så har jeg i hvert fald taget ordføreren i at sige det lige nu.
Men jeg synes, det er fint at have den holdning.
Nu har jeg lavet en rundspørge blandt unge mennesker, som har venner, og som har et socialt netværk, der borer deres knallerter, og de havde ikke det indtryk, at de unge mennesker ville ophøre med at bore deres knallerter, selv om de lovligt kan køre hurtigere.
Det kan ikke være en repræsentativ analyse, jeg har lavet – så mange folk har jeg ikke ansat – men burde vi så ikke lave noget mere forskning om det, før vi tillader det for unge mennesker, som alt andet lige i forhold til den evidens, vi har i dag, har en større risiko for uheld og flere dødsfald, hvis man øger hastigheden?
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-04-10:
Men det handler jo simpelt hen om, om man tror på det gode i mennesket.
Og vi tror på, at hvis de unge mennesker sætter sig på en knallert, som har hastighed, altså hvor man kan mærke, at man kører, og hvor man faktisk bevæger sig, så vil de fleste allerede dér sige, at det dækker deres behov, og at de kan komme hurtigere frem og tilbage til skole, idræt, eller hvad det nu måtte være.
Og dermed går lidt af dramaet og det sjove måske af i forhold til at gå skridtet videre og tune og bore og hakke, og hvad det ellers hedder, for at manipulere sin knallert.
Så det handler ganske enkelt om, om man tror på, at det her bevirker, at de unge har deres behov for hurtig transport opfyldt eller ej.
Så vil jeg også godt lige knytte en bemærkning til det med det gode ved EU.
Jeg tror faktisk ikke, at spørgeren på noget tidspunkt har taget mig i at tale om det gode ved EU, men her er dog trods alt en effekt, hvor vi så siger: Jamen okay, danske unge skal ikke stilles dårligere end unge i resten af EU.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det.
Jeg synes jo altid, det er dejligt, når partierne ser, at EU kan gøre noget godt, og her vil Dansk Folkeparti gerne harmonisere.
Men der er jo også en bagside af medaljen i forhold til trafiksikkerheden.
Nu siger ordføreren, at man måler hastigheder på op til 70 km/t., hvor nogle har tunet og boret deres knallerter ulovligt.
Hvad får ordføreren til at tro, at dette ophører, alene ved at man sætter hastighedsgrænsen op for yngre førere?
Det er jo således, at de samme værktøjer stadig væk findes i forhold til at kunne bearbejde en motor.
Claus Kvist Hansen (DF), 2019-04-10:
Lovforslaget her er foranlediget af beslutningsforslag nr. B 7 om kørekort til stor knallert til 16-årige, som Dansk Folkeparti fremsatte tidligere i indeværende folketingssamling, og som blev vedtaget i februar i år.
I Dansk Folkeparti er vi overbeviste om, at forslaget vil styrke mobiliteten for unge mennesker, herunder særligt i de tyndt befolkede egne af Danmark, hvor bl.a. adgangen til kollektiv trafik kan være sparsom.
Og lovforslaget kan i øvrigt også være med til at øge trafiksikkerheden, for de nuværende regler er således, at 16-årige må betjene en knallert med en maksimal hastighed på 30 km/t, men mange unge mennesker tuner deres knallert, så de kan køre meget hurtigere, og det gør dem farlige.
Det vurderes, at op mod halvdelen af de unge kører rundt på sådanne knallerter, der i nogle tilfælde kan køre op til 70 km/t, og ved at give de 16-årige mulighed for at køre stor knallert fjerner man en væsentlig del af incitamentet til at tune knallerten.
Desuden sker de fleste af de her knallertulykker med personskade som følge af spirituskørsel, for høj hastighed og kørsel uden hjelm.
Lovforslaget sikrer endvidere, at Danmark kommer på linje med resten af EU, når det gælder alderskrav vedrørende unges adgang til kørsel med stor knallert.
Det fleste EU-lande har i dag en aldersgrænse på 16 år på området.
Danmark og Malta er de eneste, der har en aldersgrænse på 18 for erhvervelse af kørekort til stor knallert.
Dansk Folkeparti har i flere år arbejdet for at give 16-årige en mulighed for at tage kørekort til stor knallert, så vi støtter naturligvis lovforslaget.
Roger Courage Matthisen (ALT), 2019-04-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg studser lidt over udtalelsen: Det vil øge trafiksikkerheden, det er vores vurdering.
Jeg vil godt høre ordføreren: Hvem er »vores« i den udtalelse?
Er det partiet Venstre?
Og hvad baserer man det på?
Så vil jeg godt henvise til de udenlandske erfaringer fra European Road Safety Observatory, som jo har udarbejdet netop en analyse af knallert- og motorcykelulykker, der viser, at yngre kørere er mere udsatte.
Hvordan forholder ordføreren sig til det?
Karsten Lauritzen (V), 2019-04-10:
Der er aftalt en ting i medieforliget, og så ændrer politiske holdninger og også ønsker ude i branchen sig, bl.a. fra nogle af de etablerede trykte medier, med hensyn til om de gerne vil have det hurtigt igennem.
Og så træffer regeringen sammen med Dansk Folkeparti efterfølgende beslutning om at ændre aftalen.
Så kan man selvfølgelig diskutere, hvor kønt det ser ud, men jeg synes nu, at man kan finde tusinde eksempler under den her eller den tidligere regering på, at man har gjort noget lignende.
Der er ikke noget, der forhindrer, at man kan tage analysens resultater, når de kommer i efteråret, og kigge på dem, og hvis det giver mulighed for at forbedre lovgivningen, kan man gøre det eller gennemføre noget i EU.
Og det vil være regeringens udgangspunkt.
Jesper Petersen (S), 2019-04-10:
Nu var meningen med analysen vel ikke bare, at man skulle behandle mulighederne for at inkludere flere.
Det kan jo bero på ændringen af EU's momsdirektiv.
Så det var derfor, man skulle afvente den.
Men det gør man altså ikke, og jeg ved ikke helt, om jeg kan nå at formulere det her som et spørgsmål, men jeg vil bare komme med den fantastiske konstatering af, at man erkender, at det ikke er optimalt, at man havde lavet en aftale om en undersøgelse af andre årsager, og den når man så bare ikke at få igennem, fordi regeringen har fået travlt.
Så det er det, vi må forholde os til, ikke?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-04-10:
Jeg vil fuldstændig indrømme, at vi ikke ønsker konkurrenceforvridning, og hvis det her fører til konkurrenceforvridning, er det jo ikke en optimal situation.
Man skal bare også huske på, at der var konkurrenceforvridning i forvejen, og det her er jo et forsøg på og, mener jeg også, et skridt i den rigtige retning mod at mindske den konkurrenceforvridning, der eksisterer i dag.
Der står man jo nogle gange i det dilemma, at det ikke altid er muligt at lave den helt optimale løsning.
Så har der været et ønske i forbindelse med finansloven om at fremrykke det her, og det er sådan set et ønske, jeg også godt forstår, for der er jo tale om lavere skat.
Det har en topprioritet for os, og derfor kan jeg godt forstå det ønske.
Jeg siger så bare, at nu har vi fået en behandling af lovforslaget, og der er kommet høringssvar ind, og jeg konstaterer så også – og der er jo en grund til, at vi får høringssvar – at der er kritiske bemærkninger.
Derfor synes jeg selvfølgelig ikke, at det er en helt optimal situation, hvis det er sådan, at vi kommer til at skabe konkurrenceforvridning med det her.
Derfor siger jeg, at vi bør følge udviklingen tæt.
Selvfølgelig bør man altid være klar til at lave ændringer, hvis det viser sig at være nødvendigt.