Jakob Ellemann-Jensen (V), 2019-01-25:
Tak for det, formand.
Jeg vil starte med at sige mange tak til Dansk Folkeparti for den her forespørgsel.
Mishandling af dyr er en alvorlig forbrydelse, og jeg er helt enig i, det er vigtigt, at vi sikrer, at det faktiske strafniveau for dyremishandling følger de intentioner, som ligger bagved den strafskærpelse, som et enigt Folketing vedtog med ændringen af dyreværnsloven i 2016.
Dengang skærpede vi straffene for dyremishandling og for grov uforsvarlig behandling af dyr.
Vi skærpede også straffen for andengangstilfælde af uforsvarlig behandling af dyr.
Baggrunden for strafskærpelsen var, at disse alvorlige forseelser mod dyr i højere grad skulle afspejles i strafudmålingen.
De vejledende bødestørrelser blev med lovændringen fordoblet for andengangstilfælde af uforsvarlig behandling af dyr både i og uden for erhvervsforhold.
I samme omgang blev bødestørrelserne fordoblet, for så vidt angår grovere uforsvarlig behandling af dyr i og uden for erhvervsforhold, medmindre forholdet er af en sådan karakter, at det bør medføre fængselsstraf.
For så vidt angår fængselsstraffe, besluttede vi også, at der skulle ske en fordobling.
Derfor blev det med ændringen af dyreværnsloven i 2016 vedtaget at hæve strafferammen for grovere uforsvarlig behandling af dyr fra fængsel indtil 1 år til fængsel indtil 2 år.
Strafferammen for uforsvarlig behandling af dyr med karakter af mishandling blev ligeledes skærpet fra fængsel indtil 1 år til fængsel indtil 2 år.
Eksempler fra retspraksis efter strafskærpelsen i 2016 viser, at der i sager om mishandling af dyr, hvor der er tale om et enkelt dyr uden for erhvervsforhold, som udgangspunkt gives en straf på 60 dages fængsel.
Med andre ord idømmes der nu en straf, der svarer til det dobbelte af udgangspunktet for straffen for mishandling af dyr før lovændringen – altså en indikation af, at strafniveauet følger intentionerne bag strafskærpelsen.
Det er dog svært at sige noget sådan generelt om udviklingen i det faktiske strafniveau i alle typer af sager om mishandling af dyr, herunder i sager, hvor der foreligger skærpende omstændigheder som f.eks. mishandling af mange dyr.
Det er kun et par år siden, vi skærpede strafferammen, så retspraksis på området er derfor begrænset – heldigvis.
Rigsadvokaten har i en revideret meddelelse om dyreværn, som er rettet til anklagemyndigheden og politiet, anvist, at anklagemyndigheden i sager om uforsvarlig behandling af dyr med karakter af mishandling, som udgangspunkt skal nedlægge påstand om en fængselsstraf på 60 dages fængsel.
Ved anklagemyndighedens nedlæggelse af strafpåstand og ved domstolenes vurdering og udmåling af straf skal der endvidere lægges vægt på, om der foreligger skærpende omstændigheder, som bør give anledning til højere straf end udgangspunktet.
Der skal bl.a. lægges vægt på overtrædelsens alvor, altså grovheden, overtrædelsens omfang, f.eks. antallet af dyr, overtrædelsens art, om overtrædelsen er sket med forsæt eller har systematisk karakter samt eventuelle andre omstændigheder.
Med hensyn til udviklingen i bødestraffene fremgår det endvidere af Rigsadvokatens meddelelse om dyreværn, at anklagemyndigheden i sager om uforsvarlig behandling af dyr og grovere uforsvarlig behandling af dyr som udgangspunkt skal nedlægge påstand om en bødestraf, der svarer til de vejledende bødestørrelser i ændringsloven fra 2016.
Det fremgår endvidere, at anklagemyndigheden altid skal overveje, om der er grundlag for at nedlægge påstand om en lavere eller højere bøde, ligesom anklagemyndigheden skal overveje, om der i konkrete sager om uforsvarlig behandling eller grovere uforsvarlig behandling af dyr er grundlag for at nedlægge påstand om frihedsstraf.
En påstand om en frihedsstraf skal som udgangspunkt svare til det dobbelte af den straf, der ville være udmålt før lovændringen i 2016.
Endvidere skal jeg bemærke, at der med finansloven for 2019 oprettes tre specialiserede dyreværnsenheder, hvor viden, kompetencer og ressourcer på området bliver samlet.
De nye enheder skal efterforske dyreværnssager og sikre en styrket viden på området, og enhederne vil med deres særlige kendskab til dyreværnsloven kende mulighederne for at gribe hurtigt ind i sager om dyremishandling og sikre en effektiv sagsbehandling på området.
Og for at sikre at det faktiske strafniveau følger intentionerne bag lovændringen fra 2016, må der foretages en undersøgelse af retspraksis, og et tilstrækkeligt antal sager bør indgå i en sådan undersøgelse.
Derfor er det nødvendigt at følge udviklingen i retspraksis nogle år endnu.
Jeg vil derfor med bistand fra justitsministeren, hvis plads jeg har fået lov til at låne i dag, undersøge og følge udviklingen i retspraksis de kommende år, så vi får et tilstrækkelig oplyst grundlag til at foretage en vurdering af det faktiske strafniveau i sager om dyremishandling.
Tak for ordet.