runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-10:
Det sidste tror jeg faktisk spørgeren har ret i.
Det er også noget af det, jeg indledte med at sige.
Vi ved ikke rigtig noget, i hvert fald ikke hvad jeg kan se i den offentlige debat.
Der er ikke rigtig nogen eksperter, der har undersøgt det her på en ordentlig måde.
Så det kan kun være gætterier.
Men jeg vil ikke selv være overrasket over det, hvis bl.a. nogle af de familiemønstre, hvor folk er, nogle vil sige meget sociale, mødes på tværs af generationer, spiser sammen, også har haft en negativ betydning, og at en, der har haft et arbejde og fået smitten med hjem, kan smitte hele familien.
Tak, og tak for spørgsmålet.
Vi har ikke på nuværende tidspunkt noget videnskabeligt grundlag for at sige, at den særlig høje smitte blandt indvandrere og efterkommere primært skyldes kulturelle forhold, men vi kan desværre konstatere en ret klar overrepræsentation af smittede med anden etnisk herkomst end dansk, særlig blandt borgere med ikkevestlig herkomst.
Noget af forklaringen kan være knyttet til sociale forhold – hvor tæt man bor sammen, og om man har et arbejde med kontakt til mange forskellige slags mennesker – og andre forklaringer kan sagtens være knyttet til traditioner eller familiemønstre, altså mere kulturelle forhold.
Der kan være forskellige faktorer bag høje lokale smitteudbrud.
I Kolding var der f.eks. tale om skoler og institutioner.
Derfor har myndighederne også et særligt fokus på de områder, hvor problemerne opstår.
Og så har der, siden pandemien brød ud sidste år, fra myndighedernes side været et meget stort fokus på målrettet at informere borgere med udenlandsk baggrund om covid-19.
Så alle burde efterhånden kende til corona på nuværende tidspunkt og vide, hvor vigtigt det er, at alle uanset baggrund, og uanset hvor man bor, gør en indsats for at komme det til livs.
Jeg vil derfor også gentage min stærke opfordring til, at alle lever op til deres ansvar, og at alle gør en indsats og følger retningslinjerne, for
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-10:
Tak for det.
Jeg forstår godt ønsket om, at indbetaling af feriemidler ikke burde påvirke ydelsesudbetalinger, og det er også tilfældet for størstedelen af ydelsesmodtagerne.
Men jeg vil gerne understrege, at der er tale om to forskellige problemstillinger, hvor mulighederne for at korrigere for fradrag i ydelserne er meget forskellige.
Fradrag i forbindelse med indbetaling af feriepenge vedrører en lang række forskellige offentlige ydelser for en større lønmodtagergruppe og dennes husstande og ikke kun pension, som det er tilfældet for coronaheltene.
Man vil for feriemiddelindbetalingen skulle identificere et konkret indbetalt beløb før skat for både den enkelte lønmodtager og dennes husstand for optjeningsperioden i 2019 og 2020, og det beløb er meget vanskeligt at identificere, både for den udbetalende myndighed og for borgeren selv.
Dertil kommer, at 2019 er et afsluttet skatteår.
Derudover kan man ikke nødvendigvis identificere en feriemiddelindbetaling, fordi den fremgår som en del af en samlet lønindtægt.
Den coronarelaterede lønindtægt vil være relativt gennemskuelig at identificere for den enkelte borger på sin lønseddel i den givne måned, som borgeren ved at man har arbejdet ekstra i på grund af corona.
Desuden er der tale om coronarelateret indkomst i 2020 og 2021, som man vil kunne håndtere i forbindelse med en kommende efterregulering af pensionen, dvs. at man ikke skal efterregulere ydelser, som er endeligt udbetalt, og som kan påvirke andre sociale ydelser, hvis de ændres.
Det har i hele processen været kendt for aftalekredsen og for Folketinget, at beskyttelsen mod fradrag kun vil gælde for udbetalingen og ikke for indbetalingen af feriemidlerne.
Det er derfor et valg, som vi sammen har truffet, og som bunder i, at det vil være forbundet med store administrative og økonomiske omkostninger, uden at vi kan være sikre på, at folk i sidste ende får det korrekte beløb tilbagebetalt.
Der er endda risiko for, at nogle skal have penge op af lommen igen.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-10:
Det var et langt og teknisk svar på et langt og teknisk spørgsmål, så det var jeg selv ude om.
Hvis jeg lige skal hente det ned på jorden, vil jeg sige, at regeringen og nogle partier har vedtaget, at de såkaldte coronaheltes partnere, altså dem, de er gift med, ikke skal modregnes, når coronaheltene tager overarbejde.
Det, jeg så ikke kan forstå, er, at det jo er nogenlunde samme model, man skulle bruge til at udregne, hvordan man kunne undgå, at 60.000 menneskers bedre halvdele ikke bliver modregnet, når deres arbejdende ægtefælle får udbetalt feriepenge.
Begge dele kunne jo klares ved en tro og love-erklæring.
Og med hensyn til at regne tilbage i tiden kan man jo genåbne et kalenderår.
Så hvordan kan ministeren forklare, hvad de afgørende forskelle er på at udregne det for coronaheltene og for dem, der mangler at få deres feriepenge?
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-10:
Først og fremmest vil jeg sige – og også gentage – at det jo er aftalt og at det også er blevet opfyldt af aftalen, at man ikke bliver modregnet, når man får sine feriepenge udbetalt.
Der, hvor problemstillingen jo hele vejen igennem har været, og som vi også allerede diskuterede, dengang vi indgik aftalen, er, at der er nogle, der er blevet beskattet allerede ved indbetalingstidspunktet, hvor feriepengene er blevet indefrosset.
Og det, som gør det ekstra kompliceret, som jeg forsøgte at gøre rede for før på en lang og teknisk måde, som hr. Torsten Gejl også sagde, er, at der for det første er tale om et afsluttet skatteår i 2019, og at der for det andet er tale om alle mulige andre indtægter end almindelig indkomst.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-10:
Ja, og der er det nok, jeg har svært ved at se, at der skulle være så stor en forskel.
Det er, som om det for coronaheltene var relativt enkelt, men at det for dem, der ikke skulle have modregning af feriepenge, en partners feriepenge, var fuldstændig og totalt kompliceret.
Hvem er det, der siger, at det er så utrolig svært?
Er det skattevæsenet, eller er det Udbetaling Danmark?
Hvor kommer de oplysninger fra?
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-10:
Vi har jo i fællesskab – og det er meget vigtigt for mig at understrege, både over for hr. Torsten Gejl, men sådan set også over for alle dem, der med god grund interesserer sig for det her – helt oprigtigt sammen med aftalekredsen, i embedsværket og myndigheder imellem forsøgt at finde håndterbare løsninger på den her problemstilling.
Men grunden til, at vi, allerede dengang vi indgik aftalen, sagde, at det eneste sted, hvor vi kunne garantere, at man kunne forhindre en modregning, var ved udbetalingstidspunktet og ikke ved indbetalingstidspunktet,
var, at det er meget, meget teknisk og meget, meget kompliceret.
Og det har vist sig – det må vi erkende – at det ikke har været muligt at finde en administrerbar model.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-10:
Vi er selv med i den aftale, hvor der desværre var 60.000 familier, som ikke kunne få deres feriepenge.
Det er jo ikke fair, og man skal selvfølgelig arbejde for at gøre det fair, hvis det er muligt, og der er det bare, at vi ikke kan forstå forskellen.
Ministeren taler om en hel masse omstændigheder, som ikke bliver beskrevet nærmere her, og som vi så må vende tilbage og spørge til.
For man kan godt gå tilbage i kalenderårsmodellen og finde løsninger på at udbetale folks pension, når der er rod i den.
Hvorfor kan man så ikke gå tilbage og finde ud af det her med feriepengene?
Tak, formand.
Nu kommer der først en lidt teknisk smøre, og så skal jeg nok forklare det lidt bedre.
Hvad er ministerens holdning til, at den netop indgåede aftale vedrørende coronahelte indeholder en tillidsbaseret tro og love-model, hvor borgerne helt enkelt fritages helt eller delvis fra modregning af merindkomster, selv om både indefrosne feriepenge og coronaheltes merarbejde registreres og beskattes som helt almindelig indkomst, der ligger til grund for andre myndigheders beregninger, og er den fravalgte tilbagerulning ikke bare et politisk ønske, når der ikke tidligere i teknisk materiale, høringssvar m.v. er nogen myndigheder, eksempelvis skattevæsenet eller Udbetaling Danmark, der har afvist at kunne sikre tilbagerulning af modregningen, og der kort efter kommer en politisk vedtagelse af en enkel og tillidsbaseret tro og love-løsningsmodel via coronahelte for de timelønnedes familier, der har oplevet modregning, og der for en stor dels vedkommende er tale om modregning af både coronamerarbejde og af feriepengene?
Ulla Tørnæs (V), 2021-03-10:
Men der er jo ligesom to muligheder.
Hvis det forholder sig sådan, som det i hvert fald både antydes i P1 af en repræsentant for 3F, og som det også forlyder på vandrørene rundtomkring, at der er virksomheder, som har modtaget lønkompensation, på trods af at de er omfattet af en varslet konflikt, er der ligesom to muligheder: Man kan bede dem om at tilbagebetale, eller man kan give den virksomhed, som ikke har været omfattet af lønkompensationsordningerne, lønkompensation med bagudrettet virkning.
Er det ikke korrekt, at der ligesom er de to muligheder?
Simon Kollerup (S), 2021-03-10:
Det tror jeg ikke jeg skal lægge mig fuldstændig fast på.
Jeg har brug for at se den her sag belyst grundigt.
Jeg havde desværre ikke hørt P1 den dag, for så kunne det være, at jeg selv havde sat gang i en undersøgelse, men nu bringer spørgerne det op, og så får vi det undersøgt, og så tænker jeg, at vi sikkert har anledning til en god dialog, når vi får et svar på det.
Og som jeg siger: Prøv at høre, hvis der er lavet fejl, skal de rettes.
Anderledes er det ikke.
Vi skal administrere efter lighedsgrundsætningen og de regler og bekendtgørelser, der gælder.
Så lad os se, hvad der kommer ud af det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2021-03-10:
Det er jo et godt eksempel på, at folkestyre og folkesundhed ikke er hinandens modsætninger.
Det er jo sådan set også det, hele den her sag har drejet sig om.
Altså, er der kørt en administration, der ikke har haft ophæng i bekendtgørelser, og er der sket en ensartet behandling af ligestillede virksomheder?
Det drejer sig jo også om en konkurrencesituation, for hvis der er to virksomheder, der befinder sig i den samme situation, men hvor den ene kan få, og den anden kan ikke, skaber det nogle problemer.
Det er jo ikke, fordi den her type erhverv ikke har udfordringer nok.
Men altså, jeg kvitterer for, at ministeren går hjem og får undersøgt sagen, for jeg synes, at det her er nogle meget alvorlige kritikpunkter, der er rejst, og at de fortjener at blive undersøgt til bunds.
Simon Kollerup (S), 2021-03-10:
Jeg er enig.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-10:
Tak for det.
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-10:
Det er unægtelig bekymrende, når vi ser byområder, hvor smitten med corona er meget udbredt.
Covid-19 koster som bekendt menneskeliv, belaster vores sygehusvæsen og lukker store dele af samfundsøkonomien ned.
Derfor er det helt afgørende, at lokale coronaudbrud inddæmmes hurtigst muligt, uanset hvad de er forårsaget af.
Her er massiv testning et effektivt værktøj, der kan forhindre smitten i at tage yderligere fat.
Isolation, hvis man er blevet smittet, er også vigtigt, ligesom brug af værnemidler og respekt for myndighedernes retningslinjer i det hele taget er det.
Coronapandemien har stået på i et år nu, og vi kan se, at der stadig er væsentlig mere smitte blandt nogle indvandrere og efterkommere end blandt alle andre.
Der er tale om en verdensomspændende pandemi, der dækkes af medierne verden over, så der kan næppe være nogen, der ikke har opdaget, at vi har en smitsom virus i omløb, også selv om man måske ikke til fulde forstår det danske sprog.
Myndighederne arbejder intensivt med lokale og nationale tiltag, der skal dæmme op for problemet.
Sundhedsstyrelsen opjusterer bl.a. sin kommunikation om behov for selvisolation, udarbejder kampagneindsatser i forbindelse med højtider som f.eks. ramadanen, og flere forskellige trossamfund inddrages nu også i en indsats for at informere om vaccinationsindsatsen.
I forvejen er der oversat materiale til en masse sprog og etableret en hotline på 12 forskellige sprog.
Men når alt det er sagt, kan myndighederne jo banke på døre og oversætte materiale herfra og til juleaften.
I sidste ende er det jo ikke samfundets ansvar, men den enkeltes ansvar at leve op til myndighedernes anbefalinger, og jeg vil derfor også stærkt opfordre alle til at leve op til det ansvar.
Det skylder vi hinanden, uanset hvor vi er og hvor vi kommer fra.
Der er ingen undskyldninger for asocial opførsel.
Tak for ordet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-10:
Er ministeren enig i, at den udbredte coronasmitte blandt ikkevestlige indvandrere primært skyldes kulturelle forhold?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-10:
Jeg synes også, at situationen i Vollsmose viser, at boligselskaber, kommuner og sundhedsmyndigheder evner at få testet flere tusind mennesker på trods alt forholdsvis kort tid.
Selvfølgelig spiller det også ind.
Jeg tror ikke på det der med, at det bare er, fordi alle kører taxa og bor tæt sammen, mange mennesker i en lejlighed.
Det skyldes selvfølgelig også, at vi har integrationsudfordringer i det her land.
Marie Krarup (DF), 2021-03-10:
Men vi har hele tiden ønsket, og vi har hele tiden ment, at det bør være en individuel afgørelse.
Så vi mener ikke, at de to ting strider imod hinanden.
Og jeg kan ikke se, hvorfor vi skal fjerne demokratiet på lige præcis det her område.
Hvorfor må det ikke være en demokratisk afgørelse, hvem det er, der skal have statsborgerskab, når det nu står i grundloven, at det er en politisk beslutning?
Hvordan kan Det Radikale Venstre være imod demokratiet?
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-10:
Jeg bliver bare nødt til at spørge ministeren: Hvad gør vi nu?
Altså, jeg er jo meget, meget ærgerlig over, at det initiativ, som regeringen og sundhedsministeren kom med om tvangstest, blev afvist.
Nu synes jeg, at det var et lidt underligt ord, for man fornemmer jo ligesom, at så skal folk lægges i benlås og håndjern og få stukket et eller andet op i næsen eller andre steder, og det er ikke særlig rart.
Hvad vil ministeren gøre?
Det ærgrer mig dybt, at Venstre, Konservative og ikke mindst Nye Borgerlige ikke kunne godkende ministerens forslag.
Det fatter jeg ikke.
Dansk Folkeparti støttede det, men der var ikke flertal.
Hvad vil ministeren sætte i stedet?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-10:
Det er rigtigt, at der endte regeringen og Dansk Folkeparti jo med at komme i mindretal.
Men jeg ser sådan på det, at vi vil gøre alt.
Vi arbejder 7 dage om ugen, dag og nat, og vi vil stille testkapacitet til rådighed, vi vil banke på døre, vi vil følge smitteopsporingen tæt, vi vil teste på daginstitutioner og skoler og se, hvordan smitten udvikler sig.
Vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, og det vil vi fortsætte med, og vi oversætter gerne materiale, men det er jo ikke det, der er problemet.
Det er jo ikke, fordi myndighederne ikke løfter deres opgaver, at vi ser de her udfordringer.
Jeg er også lidt træt af hele tiden at skulle høre, at det er samfundets skyld, og at det er, fordi vi ikke har inddraget det ene eller det andet mindretal.
Det er op til folk selv at leve op til de anbefalinger, der kommer, og så skal vi nok sørge for, at værktøjerne er til rådighed.
Men vi kan jo ikke tvinge folk til at gå ned at blive testet eller til at isolere sig.
Det bygger på frivillighed i sidste ende.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-10:
Nej, men man kunne måske gøre det, som man gjorde i Nordjylland, da der var en smitte i forbindelse med minksituationen.
Der lukkede man Nordjylland ned.
Det var ikke særlig rart for nordjyderne, men det virkede.
Altså, man fik det til at fungere.
Tør man ikke gøre det i ghettoområderne?
For problemet med det der med at gå og banke på døre er jo, at der altså er mange døre, der ikke bliver åbnet.
Der er også en utålelig opførsel over for myndighederne mange gange.
Men man kunne simpelt hen sige: Nu lukker vi det her område ned, som man gjorde med Nordjylland, i en periode.
Kunne man slet ikke forestille sig de initiativer i ghettoområderne?
Mattias Tesfaye (S), 2021-03-10:
Jamen jeg har også drøftet de her ting med sundhedsministeren, og vi er hundrede og ti procent enige.
Der er ingen berøringsangst over for nogen bestemte boligområder.
Det kommer der heller ikke til at være.
Det her handler om en eneste ting, nemlig at lukke epidemien ned.
Jeg vil i øvrigt også godt sige: Hvem er det, der betaler den største pris for tiden, hvis man tager Vollsmose som et eksempel?
Det er jo de børn fra de to folkeskoler i området, der er blevet sendt hjem efter lige at være startet igen.
Så til dem, der opfører sig asocialt, ikke lader sig teste, ikke isolerer sig og ikke hjælper til smitteopsporing, vil jeg sige, at det faktisk er børnene og de lokale erhvervsdrivende, der betaler den største pris, og det synes jeg også folk skulle tænke lidt over.
Det er sådan set deres nære omgivelser, som betaler den allerstørste pris, når vi ikke får håndteret epidemien ordentligt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2021-03-10:
Tak for det.
Men egentlig var mit spørgsmål jo til statsministeren, og det var også derfor, jeg var ved at kløjes lidt i titlen.
For statsministeren har jo været meget fremme på Facebook og Instagram og andre steder, hvorfra statsministeren henvender sig, i forhold til den smitte, der specielt kommer fra Vollsmose.
Jeg synes, at i de her tider, hvor vi alle sammen er ved at være godt tyndslidte på grund af den her covid-19-situation, er det helt, helt grotesk, at der er en gruppe i vores samfund, som absolut ikke udviser samfundssind.
Altså, jeg taler om det ord, som er blevet årets ord, og som statsministeren lancerede.
Der er jeg simpelt hen bare så ærgerlig, irriteret og det, der er værre, over, at der er en relativt stor gruppe – faktisk er det næsten en fjerdedel – der spreder den her smitte til os andre, som i mange tilfælde forsøger at passe på.
Jeg skal huske at sige, at der også er danskere, der ikke accepterer det her og ikke respekterer det, men problemet er der primært i indvandrergrupperne, der har en helt, helt anden holdning.
Så jeg må bare spørge ministeren: Mener ministeren, at alle borgere i landet udviser samfundssind, set i det perspektiv, at smitten f.eks. blandt borgere i Kolding, på Vestegnen, i Kokkedal, Ishøj og ikke mindst Vollsmose er særlig høj og altså netop har udspring i de områder, hvor indvandrerne er i overtal?
Peter Hummelgaard (S), 2021-03-10:
Det, som vi hele tiden har sagt ikke kan lade sig gøre, er at finde en automatiseret løsning, og det betyder jo, at samtlige sager, hvor ydelser for enten borgeren eller borgerens husstand måske er blevet påvirket, vil skulle beregnes manuelt.
Det vil sige, at vi har at gøre med en meget større gruppe, som der skal foretages meget komplekse beregninger for tilbage i tiden, og det er både meget omkostningstungt, både økonomisk og administrativt, og det indebærer jo sådan set også en vis risiko for den enkelte for, at den enkelte borger skal af med penge frem for at få penge.
Lea Wermelin (S), 2021-03-10:
Det er jo så et tillægsspørgsmål til spørgsmålet om sommerfugle, nemlig et spørgsmål om, hvilke områder vi skal frede i Danmark.
Jeg har kun et ønske om, at vi passer godt på naturen.
Jeg synes i virkeligheden, at vi i for mange år ikke har passet godt nok på naturen i Danmark.
Derfor har vi lavet en natur- og biodiversitetspakke, som skal forbedre naturen med urørt skov og nye naturnationalparker.
Jeg lytter altid gerne til forslag fra Konservative på det her område, men den konkrete sag tænker jeg også bunder i den uenighed, der har været, og som Konservative også har givet udtryk for tidligere.
Stén Knuth (V), 2021-03-10:
Hvorfor ønsker ministeren ikke en yderligere åbning af udeliv og udendørsidrætten, når Statens Serum Instituts nylige prognose viser, at disse aktiviteter har en minimal smitterisiko?
Joy Mogensen (S), 2021-03-10:
Lad mig starte med at slå helt fast, at jeg ligesom spørgeren og formodentlig de fleste andre danskere ønsker en yderligere åbning af de udendørs aktiviteter såvel som resten af kultur-, idræts- og foreningslivet så snart som muligt.
Det var jo også derfor, at regeringen sammen med SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten den 24. februar lavede en aftale om en yderligere genåbning i forhold til den, som sundhedsmyndighederne havde regnet på og anbefalet, da vi satte grænsen for udendørs aktiviteter til 25 og ikke de 20 personer.
Men det skal altid foregå på et oplyst grundlag, når vi går videre på den her måde midt i en pandemi.
Og når myndighederne vurderer, at det vil være sundhedsmæssigt forsvarligt i relation til de øvrige genåbninger, ja, så vil jeg og sandsynligvis også spørgeren være helt klar.
Som opfølgning på den politiske forståelse mellem regeringen, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten om de næste skridt for genåbningen af Danmark er der jo igangsat beregninger eller vurderinger af alle de sidste lempelser i referencegruppens rapport, og Sundhedsministeriet har oplyst mig om, at det så vidt muligt vil være scenarier, hvor der kan regnes på delvise lempelser med et vist lag af restriktioner, f.eks. testning, således at der kan åbnes maksimalt inden for hver enkelt sektor inden for, hvad der er sundhedsmæssigt forsvarligt.
Nogle af lempelserne er ikke mulige at regne på konkret, og her igangsættes kvalitative vurderinger af sundhedsmyndighederne.
Det var et citat fra sundhedsministeren.
Så regeringen vil altså inden for de næste par uger kunne præsentere beregninger for alle Folketingets partier, så snart de foreligger fra sundhedsmyndighederne.
Vi bliver jo heldigvis hele tiden klogere på pandemien, og derfor har vi i denne omgang lukket så meget op for netop en række udendørs aktiviteter allerede nu baseret på sundhedsmyndighedernes vurderinger.
Men jeg glæder mig både til debatten her og drøftelserne videre om at få endnu mere i gang.
Stén Knuth (V), 2021-03-10:
Tak for det, og også tak til ministeren for svaret og for at ville arbejde for, at også udendørsidrætten får nogle bedre rammer at være i.
Vi er jo i en pandemi, som ministeren også siger, som medfører økonomisk krise, men sådan set også både en mental og en social krise, og her taler vi om trivsel, samvær, fællesskab – noget af det, idrætten jo kan.
Smitten er nogenlunde konstant, måske endda for nedadgående; vaccinen er på vej ind.
Venstre har faktisk en rigtig god plan for, hvordan vi kunne folde hele den her genåbning ud, for det vil vi rigtig gerne.
Og jeg vil gerne læse op fra referencegruppens rapport, for nu nævnte ministeren også, at når sundhedsmyndighederne siger noget, prøver man at følge det.
Referencegruppen siger jo den 21. februar, og nu læser jeg op: Beregninger viser, at udendørs idræt og kulturaktiviteter har en mindre betydning for smitte- og indlæggelsestal.
Det kan tale for en national genåbning.
Samtidig er der også et potentiale for geografisk genåbning i forhold til aktiviteter, der er lokalt forankret, og som ikke forventes at medføre pendling på tværs af landet.
Og nu kommer noget af det vigtige: Det er tillige områder, som har stor betydning for befolkningens trivsel.
Det er altså det, vi taler om – det, som idrætten kan.
Gør det ikke indtryk på ministeren?
Det var det ene spørgsmål.
Og det andet er: Vil ministeren ikke arbejde endnu hårdere for, ligesom Venstre gør, at vi får gang i vores udendørsaktiviteter?
Joy Mogensen (S), 2021-03-10:
Det vil jeg bestemt arbejde for og meget gerne sammen med spørgerens parti og resten af Folketingets partier, for det gjorde netop stort indtryk, da de her første beregninger kom, for hvad er det så smitterisikoen er ved f.eks. udendørs idræt.
Der er mange, der spurgte: Hvorfor vidste I det ikke tidligere – vi har jo diskuteret det tit, så hvorfor vidste regeringen det ikke før?
Jeg bliver bare nødt til at sige, at det faktisk er første gang, vi får så konkrete modelleringer.
Der er jo forskellige, hvad kan man sige, forløb, som den her smitteudbredelse kan have med de genåbninger, vi har lavet.
Og det var selvfølgelig rigtig dejligt at få de tal for, at udendørs aktiviteter har markant lavere smittetal end andre aktiviteter, og det er også derfor, at det er det, der er blevet åbnet op for først.