runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Tak for spørgsmålet.
Det mener jeg oprigtigt, for det er faktisk et rigtig godt spørgsmål.
For det er nemlig også svært at definere helt præcis, hvordan man skal gøre det.
Det tror jeg ikke der er ret mange der har en færdig model for herinde, for det kan jo potentielt blive rigtig mange mennesker.
Om det så er ved interview, eller hvordan man skal gøre det, ved jeg ikke, men der er i hvert fald helt klart brug for den her screening.
Vi har foreslået tidligere, at det bl.a. kunne være, at man skulle anerkende staten Israel; det kunne f.eks. være et parameter.
Hvis man så har fået et dansk statsborgerskab og så efterfølgende render rundt og siger »From the river to the sea«, altså siger, at nu skal Israel stort set udryddes fra jorden, så har man jo fået statsborgerskab på et forkert grundlag.
Det kunne være et parameter.
Men jeg medgiver fuldt ud, at det er noget, der skal udvikles, og at vi skal have fundet ud af helt præcis, hvordan man gør det.
For at hive samtlige mange tusinde, som lige nu søger om statsborgerskab, til en samtale i Indfødsretsudvalget, tror jeg, at vi alle sammen kan regne ud, at det nok ikke kan lade sig gøre.
Skal det så være en styrelse, der skal tage interviewene, eller hvordan skal vi gøre det?
Det skal vi have fundet ud af, men nu sætter vi i hvert fald nogle midler af til, at man kan komme videre i den retning og få lavet en model og få lavet de her behandlinger.
Men jeg medgiver fuldt ud, at det ikke er noget, hvor man bare lige hurtigt trækker et forslag op af lommen og siger: Det er præcis den her model, vi skal køre videre med.
Ole Birk Olesen (LA), 2025-12-10:
Men det er jo noget værre, værre pjat.
Liberal Alliance synes, at råderummet skal bruges på forskellige ting, heriblandt en demografi, der ændrer sig, så der er flere ældre eller flere børn, der har brug for offentlig service.
Liberal Alliance synes også, man skal bruge penge fra råderummet til forsvaret.
Hvis så Liberal Alliance gik med i en aftale om, at der også bruges penge fra råderummet på politiet, så ville vi selvfølgelig justere vores politik derefter.
Det er da ikke noget, hr. Bjørn Brandenborg behøver at bekymre sig om.
Det skal vi da nok selv sørge for.
Derfor er det jo et pjattet, pjattet, populistisk, demagogisk, folkeforførisk argument, som Socialdemokratiet har brugt her, fordi man bare ikke ønsker, at Liberal Alliance skal være med i politiaftalen.
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Tak for talen.
Jeg har jo selvfølgelig noteret mig, at der har været et samarbejde tidligere på året imellem flere af de borgerlige partier i Borgerligt fundament, og jeg er med på, at det ene af partierne, Konservative, er med i finanslovsaftalen.
Men det, der overrasker mig lidt, er, at de øvrige partier ikke har fremlagt sådan et fælles bud på finanslov, i betragtning af at man jo tydeligvis ønsker et samarbejde.
Altså, Danmarksdemokraterne har fremsat nogle forslag, Dansk Folkeparti nogle andre, og LA har slet ingenting fremlagt.
Så er det et udtryk for, at nu er det så lagt til side og nu er der ikke noget Borgerligt fundament længere?
Peder Hvelplund (EL), 2025-12-10:
Men elafgiften kompenserer jo langtfra for det indtægtstab, der ligger i forhold til den mistede indtægt i forhold til fritidstillægget.
Er det virkelig ordførerens opfattelse, at man styrker incitamentet til at komme på arbejde, ved at børn ikke kan deltage i fritidsaktiviteter?
Skulle det øge motivationen for at få et arbejde, når det tværtimod er med til at underminere familiernes økonomi, så man måske risikerer at skulle vælge mellem at købe medicin, betale husleje eller sikre, at børn kan deltage i fritidsaktiviteter?
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Jeg synes da, det er vigtigt, at unge og børn deltager i fritidsaktiviteter.
Det er utrolig vigtigt i forhold til at være en del af vores aktive fritidsliv at få et liv ved siden af.
Men når ordføreren påstår, at man skal vælge mellem at betale husleje, fritidsaktiviteter eller medicin, må man sige, at det her jo netop er målrettet det ekstra tilskud, altså at man skal undgå hjemløshed.
Så kommunerne skulle gerne sikre, at det ikke er det valg, man står over for.
Venstre lægger utrolig stor vægt på, at det skal være billigere at være dansker.
Jeg synes, at 15.000 kr. for en gennemsnitlig funktionærfamilie med to børn er en stor skattelettelse, som jeg tror vil hjælpe rigtig mange børnefamilier.
Så jeg mener helt konkret, vi leverer handling for ordene.
I forhold til udviklingsbistand vil jeg sige, at det jo ikke bare er et spørgsmål om at passe på folk.
Det synes jeg selvfølgelig er utrolig vigtigt, men det er også et spørgsmål om, at der er rigtig mange flygtninge rundtom i verden, og i Venstre har vi altid ment, at det er vigtigt at hjælpe i lokalområderne, i stedet for at alle flygtningene skal til Danmark.
Men det kan vi jo kun gøre, hvis vi rent faktisk hjælper dem i lokalområderne, for ellers begynder de bare at bevæge sig mod Europa.
Så for mig at se
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-12-10:
På Danmarks skatteborgeres vegne vil vi da sige tusind tak for, at Venstre kerer sig om det.
Vi kan jo bare se, hvad det er, pengene bliver brugt på.
Sidste år, da vi stod her, var det en kokkeskole i Kairo, som regeringen excellerede i skulle holde horder af folk fra Afrika ude af det europæiske kontinent.
En kokkeskole i Kairo!
Det er jo langt fra det liberale Venstre, vi oplever i dag, hvor de sådan er lagt lidt i lænker hos fru Mette Frederiksen frem for at være et liberalt orienteret parti, som jo ikke bare vil se til, at 5 mia. kr. om året glider os af hænde.
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Pengene glider os absolut ikke af hænde.
Egypten tager sig af flere millioner sudanesiske flygtninge, der meget let kunne søge mod Europa, hvis ikke der blev taget hånd om de sudanesiske flygtninge i Egypten.
Så det er ikke, fordi pengene, der går til Egypten, ikke går til at sikre Europa sikre grænser.
Vi gør alt, hvad vi kan, for at passe på Danmark og passe på Europa.
Og det er simpelt hen ikke rigtigt, når ordføreren prøver at påstå, at vi ikke leverer.
15.000 kr. for en funktionærfamilie med to børn er altså ret mange penge.
Helt almindelige danskere får en væsentlig bedre økonomi af, at vi er med i regeringen og tager ansvar.
Signe Munk (SF), 2025-12-10:
Samtidig er virkeligheden så også, at alle danskerne skal optage gæld for at kunne finansiere de skattelettelser.
For det er svaret på det, ordføreren ikke tidligere ville svare min kollega Sigurd Agersnap på.
Der bliver optaget lån for flere milliarder til at lave skattelettelser i den her finanslov.
Det understreger, at Venstre tager fejl, når Venstre siger, at det er både-og.
Det er der ikke.
Kronen kan kun bruges én gang.
Der undrer det mig også, at Venstre mener, at det er vigtigere at sænke afgifterne på sukker end at lave madordninger til alle børn i skolerne.
Hvorfor er det ikke vigtigt, at danske børn får et ordentligt måltid mad, frem for at slikposen bliver billigere?
Jeg forestiller mig ikke, at fru Louise Elholm har givet en pose Haribo med som madpakke midt på dagen.
For det er jo det, valget står imellem her.
Vi skal i SF's øjne ikke gøre slik billigere.
Vi skal til gengæld sikre, at alle børn kan få et ordentligt måltid mad i skolerne.
Så prøv lige at forklare igen: Hvordan kan det give nogen som helst mening for helt almindelige danske børn, at slikket nu skal være billigere, frem for at der kunne være brugt penge på, at alle børn får en ordentlig madpakke nede i skolen?
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Nu ved jeg ikke, om det bare er, fordi det er min datter, at hun ikke skulle have en gratis madordning i skolen.
Hun kan sagtens selv lave sin madpakke, og jeg synes, det er godt at have det ansvar for sig selv, at man laver sin egen mad.
Men jeg kan ikke forstå, hvorfor det er, at lige præcis min datter ikke skulle have en madordning; men det må SF jo selv om – om det er, fordi det kun er nogle børn, der skal have gratis madordning, eller andre, ved jeg ikke, for det forstår jeg ikke helt ud fra det, som fru Signe Munk sagde.
Jeg synes da ikke, man skal sende slik med; det er da heller ikke det, valget står mellem.
Jeg forventer da, at langt de fleste forældre sender noget fornuftigt med deres børn i daginstitution.
Altså, det er vel det helt normale.
Jeg har da prøvet at være ordfører, da vi ville lave frokostordninger for daginstitutioner.
Forældrene var rasende, for de syntes, at de sendte så god mad med børnene.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-10:
Tak for det.
Og tak til ordføreren.
Det er jo svært som blå politiker at stå og se Venstre bruge en taktik, der hedder at tisse i bukserne for at holde sig varm, for at forklare danskerne, hvor meget man gør for dem.
For virkeligheden er jo, at den helt store klump af de her skattelettelser er den midlertidige elafgift.
Altså, det er jo noget, som man fjerner efter et valg.
Det er sådan lidt princippet om, at man lover noget før et valg.
På samme måde håber man nu, at vælgerne en gang til falder for det.
Det er jo åbenbart en taktik.
Er virkeligheden ikke, at kvælstofaftalen gør det dyrere at købe fødevarer fra 2027?
Når CO 2 -afgiften er indført i 2030, gør den også fødevarerne dyrere.
Og til den tid har man ikke lempelsen af elafgiften længere, for Venstre har kun behov for at få den, indtil man lige har fået folk til at stemme på sig.
Det er en lidt useriøs politik.
Men jeg vil gerne gribe fat i det her med de offentligt ansatte.
På side 129 i Økonomisk Redegørelse, som man selv er kommet med, står der, at man vil have 11.000 flere offentligt ansatte fra 2025, 2026 og 2027 – mener jeg det er.
Hvordan er det god Venstrepolitik at blive ved med at bruge mere i det offentlige forbrug?
For i forvejen stiger forbruget i det offentlige jo mere, end stigningen er i bnp.
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Jamen vi er optaget af, at vi ikke skal ansætte folk til bare at lave bureaukrati, og derfor har vi det statslige arbejdsprogram, der reducerer antallet af offentligt ansatte.
Men når det er sagt, har vi jo også taget nogle helt klare valg.
I Venstre vil vi gerne have, at der er mere politi, der skaber et tryggere Danmark.
Vi vil gerne have, at vi har et forsvar med flere ansatte; et forsvar, der leverer et tryggere forsvar af Danmark.
Det har vi brug for, især i sådan en usikker verden, som vi er i.
Så når nu Danmarksdemokraterne foreslår i finanslovsforslaget at skære ned på alle de ekstra medarbejdere, som er kommet siden sidste valg, kunne jeg da godt tænke mig at vide, om det betyder, at vi skal til at lave fyrerunder både i forsvaret og politiet.
For det er jo det, som Danmarksdemokraterne konkret foreslår.
Kim Edberg Andersen (DD), 2025-12-10:
Jeg håber, at ordføreren kan dokumentere det, for man var lige hurtig nok deroppe.
Så jeg vil gerne have, at ordføreren lige dokumenterer, at Danmarksdemokraterne nogen sinde har sagt, at man skal fyre folk i politiet
f.eks.
Det er jo noget vrøvl, og det ved ordføreren også godt.
Men går den, så går den.
Men vil ordføreren ikke bare lige svare på, om det ikke er rigtigt, at man tænker, at der kommer 11.000 flere offentligt ansatte, ud over de 18.000?
Altså, det her er et plusplusregnestykke.
Det er for søren noget, I selv har skrevet på side 129 i Økonomisk Redegørelse.
Og er det ikke også korrekt, at danskerne skal huske på, at den der store brandtale om, at det bliver billigere at være dansker, kun gælder til lige efter valget?
Det er kun lige efter valget, at det bliver billigere.
Louise Elholm (V), 2025-12-10:
Nu er vi ikke typerne, der kun kommer med valgløfter lige op til valget og så ikke leverer på valgløfterne bagefter.
Vi har sådan set gennemført de iværksætterforslag, som vi havde fremsat.
Vi har lavet en meget ambitiøs iværksætteraftale, som har givet enormt gode muligheder for iværksætteri i Danmark.
Det var en af de ting, som vi mente før valget, og som vi også mente efter valget.
Så vi leverer sådan set på de løfter, som vi kommer med.
Vi har jo valgt nu at sænke elafgiften i 2 år.
Det gør vi for at hjælpe ganske almindelige danskere, fordi det skal være billigere at være dansker.
Og ja, vi vil også ansætte flere folk både i politiet og i forsvaret.
Danmarksdemokraterne skriver i deres ændringsforslag til finansloven, at de vil fyre medarbejdere, så vi kommer ned på samme antal medarbejdere i det offentlige, som der var, da regeringen trådte til.
Det forstår jeg, som om man vil gå ind og fyre – det er også derfor, jeg spørger tilbage til Danmarksdemokraterne: Jamen betyder det så, at det er i politiet og forsvaret, hvor der jo er blevet ansat medarbejdere?
For cirka halvdelen af de ansatte, der er kommet, er kommet i politiet og forsvaret og Skatteministeriet.
Vi har et fokus på at sikre, at det skal være billigere at handle.
Noget af det, der er let at fjerne, er punktafgifter.
Det kan man meget hurtigt fjerne, og derfor har vi fokuseret på nogle af de punktafgifter, som flest danskere oplever at betale.
Det betyder ikke, at det er det, de skal købe mest af, men det betyder bare, at samlet bliver indkøbskurven billigere.
Det gør den med de afgiftslempelser, vi laver – og med lempelsen af elafgiften betyder det jo 15.000 kr. for en gennemsnitlig funktionærfamilie.
Det er noget, som en helt almindelig dansker vil opleve, og noget, som vil give flere penge mellem hænderne.
Og vi sænker prisen for daginstitution for børnefamilier.
Der kører jo en forsøgsordning med madordning, og den starter her fra nytår.
Det ved jeg, for min egen datter er nemlig omfattet af den.
Så jeg ved, at der går en forsøgsordning i gang, og forsøgsordninger skal jo også gerne have lov til at løbe, før man evaluerer på dem.
Så jeg er jo spændt på at se, hvordan de her forsøgsordninger konkret kommer til at fungere.
Så det er jo spændende at følge med i.
Men jeg synes, at det, vi gør, er, at vi hjælper danskerne med at få råd til at fylde indkøbskurven, når de er nede at handle.
Astrid Carøe (SF), 2025-12-10:
Det er vi også enormt positive over for i SF, og vi skal jo behandle forslaget i næste uge her i Folketingssalen.
Spørgsmålet er, om det er nok, men det må vi jo se på sammen.
Jeg hører ordføreren sige, at det ikke gør noget, at man bare finder pengene i kassen i slutningen af året, for det er vi lykkedes med de senere år.
Men når vi kan se, at julehjælpsbehovet er stigende, og at vi jo ikke kan være sikre på, at vi år efter år finder penge i kassen i december, kunne det så ikke være en idé, at man kiggede på at sikre den her julehjælp lidt mere fast på finansloven fremadrettet?
Hans Kristian Skibby (DD), 2025-12-10:
Tak, hr. formand.
Jeg fæstede mig lidt ved, at fru Louise Elholm nævnte, at borgerne i Danmark har brug for at beholde flere af deres egne penge selv, og det er da sådan noget, som de fleste blå nok kan nikke genkendende til.
Og jeg tror faktisk også, at rigtig mange vælgere med måske lidt mere rød ballast i bagagen kan se det samme.
Men det ændrer jo ikke på, at den regering, vi har, prioriterer besynderligt, og det er jo det, vi oplever nu, når vi har en finanslov, der skal igennem her igen.
Den nuværende regering, som Venstre jo er en del af, udvider simpelt hen år for år udviklingsstøtten til andre lande end dem, der i hvert fald har danske statsborgere.
5 mia. kr. er rigtig mange penge, når man kan opleve, at danskerne oplever, at fødevarepriser og alt mulig andet i Danmark stiger – moms på fitness, zumba, skakklubber, bridgeklubber, musikskoler og danseskoler, og alt mulig andet kommer der afgifter på, f.eks. CO 2 -afgifter på vores godstransport.
Imens står ordføreren her og siger, at det skal være billigere at være dansker, og at vi skal have flere penge imellem hænderne.
Kan ordføreren ikke godt selv se, at det er sådan lidt en vittig tale, vi oplever?
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Selve det, at vi sikrer, at der kan gives julehjælp, synes jeg også, ligesom fru Astrid Krag, er positivt.
Jeg er ikke så optaget af, hvordan man sikrer det, for sandheden er jo, at det har man fundet løsninger på under skiftende regeringer, og det er jeg tryg ved at vi også kan gøre fremadrettet ud fra det behov, der nu engang måtte være.
Uagtet at det her er væsentligt generelt set,
må jeg også bare sige, at al den stund vi har få lavet en kontanthjælpsreform, som spørgerens parti jo også er en del af, så er det jo et godt skridt på vejen i forhold til at sikre netop børnefamilier.
For netop inden for den kontanthjælpsreform er det i høj grad familier, der prioriteres.
Det er relativt nyt, at reformen er trådt i kraft, og derfor synes jeg også, at vi skal give den lidt tid til at virke.
Nu har vi også foretaget en justering, også i samarbejde med spørgerens parti, på et område her i forhold til dem, der potentielt er presset på deres husleje.
Så jeg synes, det giver god mening også at lade det virke.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Vi har ikke noget imod, at man afskaffer kaffeafgiften.
Vi synes, at prioriteringen af at nedsætte sukkerafgiften er forkert.
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Tak for at slå det fast.
Jeg tror også, vi kan blive enige om, at det, at vi afskaffer kaffeafgiften, nok også går.
Sigurd Agersnap (SF), 2025-12-10:
Det tror jeg faktisk ikke jeg vil give ret i.
Det er jo rigtigt, at det er den største gave næste år, men det er jo kun midlertidigt, og hvis man kigger på finansloven helt frem til 2030, så er der faktisk en del af de andre skattelettelser, som er større.
Men det er rigtigt, at man sænker elafgiften næste år, og det synes vi i SF kan give mening.
Det koster 9 mia. kr., og det er jo mange penge, men det hjælper primært dem, der har de laveste indkomster, og derfor synes vi, det giver mening.
Det, vi kritiserer i den overordnede retning, er jo de mange andre meget store skattelettelser, som primært hjælper dem, der i forvejen har mest, og som får den fordelingsprofil, jeg nævnte, hvor direktøren får mere end ti gange mere end pensionisten, og det synes vi er skævt.
Benny Engelbrecht (S), 2025-12-10:
Jeg er meget, meget skuffet over hr. Sigurd Agersnaps ordførertale.
For enhver ved jo, at årsagen til, at julemanden typisk afbildes i rødt, ikke skyldes vores traditioner, men derimod den kommercielle virksomhed Coca-Cola, som i 1930'erne begyndte at anvende julemanden i deres reklamer, og det gjorde man så i rødt.
Der har igennem årene været mange forskellige afbildinger af julemanden.
F.eks. var der den britiske Father Christmas, som i høj grad var inspireret af Odin, og som, fordi juletraditionen jo er hedensk, var afbildet i grønt.
Det havde jeg måske forventet ville være det som hr. Sigurd Agersnap tog udgangspunkt i.
Men al spøg til side.
Jeg har bare et enkelt spørgsmål om de mange gaver, nemlig om hr. Sigurd Agersnap ikke vil give mig ret i, at den største gave, som ligger i finanslovsaftalen, er det, at man sænker elafgiften for 7 mia. kr.
Det har jeg i hvert fald ikke hørt at SF er imod.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Jeg kommer så heller ikke med en kritik af alle medarbejderne derude.
Der er rigtig mange, der udfører noget rigtig godt arbejde, og det er også godt i forhold til mange, der sidder med administration.
Men det, jeg er efter, er jo stigningen i de administrative medarbejdere.
Så er der selvfølgelig en del af de 18.000, der er ansat i politiet.
Men jeg husker lige så tydeligt, at vi snakkede om – det var også et socialdemokratisk valgslogan – at det var 1.000 flere, der skulle sidde i skattevæsenet, men der er jo kommet mange, mange tusind flere.
Altså, det er jo ikke blevet ved de 1.000.
Jeg tror heller ikke, at Socialdemokratiet kan forklare, hvor de 18.000 er henne.
Det er jo ikke i skattevæsenet, at de alle sammen er ansat; nogle af dem er.
Det er jo det, vi er efter, og det synes jeg egentlig er noget, vi burde være enige om, altså når det er steget med 5.200 bare siden valget og der er ingen, der ved hvorfor.
Jamen så skal vi da have rullet det tilbage igen.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-10:
Tak for det svar.
Jeg tror jo sådan set ikke, at vi så er så uenige.
Altså, for den her regering er jo også optaget af at se på, at vi får fjernet unødvendig administration.
Det derfor, man har gjort det til en bunden opgave i hver finanslov at finde medarbejdere, der ikke længere er brug for i staten.
Jeg tror bare også, det er vigtigt, at Danmarksdemokraterne jo så anerkender, når man står deroppe og er med i aftaler, hvor vi jo ansætter flere folk, at det også kan være til nogle meget, meget vigtige funktioner, f.eks. til at bekæmpe kriminalitet.
De mennesker skal selvfølgelig have en afklaring på de sager, som de er tiltalt i, eller som de er ofre for, sådan at de kan komme videre med deres liv.
Det håber jeg bare også at Danmarksdemokraterne vil tage med videre, når de nu står der og dunker en masse af de mennesker, der arbejder i den offentlige sektor, i hovedet, altså at mange af dem faktisk også gør et rigtig vigtigt stykke arbejde.
Dennis Flydtkjær (DD), 2025-12-10:
Tak for spørgsmålet.
Det giver jo også mulighed for at kunne sige, at det jo ikke er sådan, at al administration i samfundet skal væk.
Altså, der er brug for administration på mange leder og kanter.
Altså, det er jo også administration, kan man sige, hvis der er nogle, der sidder og sørger for, at vi får en tid ved lægen; det er også administration.
Det, vi snakker om, er jo stigningen i administrationen, som vi gerne vil gøre noget ved.
For der er brug for administration, også i politiet, men hvis man kigger på By- Land- og Kirkeministeriet, har de haft en stigning på 96 pct. af administrative medarbejdere.
Det er godt nok fra et lavt antal, men er der noget, der retfærdiggør, at der er kommet 96 pct.s større behov for administration i By- Land- og Kirkeministeriet?
I Transportministeriet er der kommet 1.035 ekstra ansatte til administration.
Altså, hvad er det præcis, der er sat i gang på Transportministeriets område, der gør, at der skal være 1.000 ekstra ansatte til administration alene, altså ikke folk, der er ude at kontrollere lastbiler, udenlandske lastbiler, eller hvad det kan være?
Det er simpelt hen administrationen, der er steget med 1.000 medarbejdere, bare i Transportministeriet.
Det er jo det, vi gerne vil have bragt ned.
Men ja, der er andre steder, hvor der brug for administration.
Det kan være i politiet eller andre steder, ved grænsen og sådan nogle steder.
Men stigningen på så mange tusinde medarbejdere bare siden valget synes vi ikke at der er en god forklaring på.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-10:
Tak for det.
Jeg har lige haft fornøjelsen af at sidde sammen med Danmarksdemokraternes kollega og forhandle et nyt politiforlig, hvor der var mange, mange forskellige ting, der blev diskuteret – også mange forskellige ønsker, også fra ordførerens eget parti.
Noget af det, vi talte rigtig meget om, var: Hvordan bekæmper vi økonomisk kriminalitet i vores samfund?
Det bliver mere komplekst, og der er alt for mange mennesker, der bliver snydt og svindlet.
Hvad gør vi ved det?
Noget af det, vi kommer til at gøre i den aftale, som Danmarksdemokraterne jo også selv er med i, er, at vi kommer til at ansætte flere civile efterforskere.
Det er administrative mennesker, som ikke skal ud i en blå uniform, men skal sidde bag et skrivebord og være med til at bekæmpe den kriminalitet, som foregår, når man snyder små virksomheder i Danmark eller helt almindelige mennesker, som har købt noget på nettet og er blevet svindlet eller er blevet ringet op og svindlet.
De mennesker er jo administrative medarbejdere, og derfor kunne det jo være, at jeg skulle spørge ordføreren, om det også er den slags mennesker, som man i Danmarksdemokraterne nu alligevel ikke synes er en god idé.
Der kommer til at være mange af dem, som kommer til at tælle med i det regnestykke der.