runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Bjerre (V), 2022-02-01:
For Venstre er det rigtig vigtigt med natur i vores byer, og forslaget har også rigtig mange gode intentioner og meget god inspiration til, hvordan vi kan få mere grønne byer.
Hvordan får vi bedre adgang til parker og til naturområder?
For det er vigtigt.
Det er vigtigt at have attraktive byer.
Det er vigtigt for den enkelte, det er vigtigt for vores mentale sundhed, det er vigtigt for biodiversiteten, og det er også med til at løse nogle af de udfordringer, vi har med klimaet.
Heldigvis sker der også rigtig mange gode ting i kommunerne, og endnu flere gode tiltag er på vej.
Det er i hvert fald det, jeg hører, når jeg taler med mit bagland.
Jeg ved, at rigtig mange af Venstres byrådspolitikere er meget optagede af den her grønne dagsorden.
Det kunne man også se, hvis man fulgte kommunalvalgkampen.
Rigtig mange havde det som deres mærkesag i kommunalvalgkampen.
Der er også nævnt mange gode eksempler i forslaget, eksempelvis at man vil have flere vilde haver i Hjørring, og at man på Frederiksberg vil stille et lokalt krav om, at man skal kunne se et træ fra hvert hus eller hver lejlighed.
Men desværre vil man med det her forslag centralisere beslutningerne om, hvordan vi får grønne byer.
Med forslaget skal det være Folketinget og regeringen, der pålægger kommunerne at sætte måltal for natur, planlægger, hvordan man byplanlægger i kommunerne, og bestemmer, at man skal ansætte stadsgartnere i hver kommune til at tage sig af de her nye opgaver, som Folketinget så skal pålægge kommunerne.
Det mener vi ikke i Venstre er den rigtige vej at gå.
Vi har respekt for det kommunale selvstyre.
Derfor anerkender vi de gode intentioner i det her beslutningsforslag, men vi tror ikke, at det er den rette vej at gå, og derfor forventer vi heller ikke støtte det her beslutningsforslag.
Tak for ordet.
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-01:
Tak for al den gode feedback og de gode bemærkninger og de gode intentioner.
Anerkender ministeren ikke, at der i forslaget – det står der faktisk – er lagt op til f.eks. 20 pct. bynatur, og at der er idéer til, hvordan man kan gøre det, så der faktisk er en ret stor frihed inden for det her forslag til, at byerne kan gøre det på den måde, der passer dem bedst?
Marie Bjerre (V), 2022-02-01:
Jo, Venstre anerkender, at der er rigtig meget godt i det her forslag.
Der er rigtig mange gode eksempler, og der er også frie rammer.
Jeg tror egentlig, at det er det, det handler om, nemlig at sikre nogle frie rammer for kommunerne, nogle gode rammer, og så tror jeg, at det er bedre at tage den diskussion i forbindelse med revideringen af planloven, så vi sikrer, at man kommunalt har de her frie rammer.
Men tak for at komme med al den gode inspiration.
Jeg er sikker på, at der er flere, der sidder og læser de her gode forslag og tænker, at dem kan man bruge lokalt.
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-01:
Tak for svaret.
Hvis nu man pillede stadsgartneren ud af forslaget, ville Venstre så være klar til at diskutere det her i udvalget, i forhold til at se om der er noget i det her, som vi kan få ud til kommunerne, så der kommer til at ske lidt mere, end der sker i hvert fald i nogle kommuner?
Marie Bjerre (V), 2022-02-01:
Jamen der er jo drøftelser lige nu omkring planloven og hvordan man sikrer de rigtige rammer for kommunerne, og det er egentlig i det forum, vi synes det er rigtigt at tage diskussionen om, hvordan vi sikrer de grønne byer.
Det tror vi er bedre, end at vi kommer herfra og laver et eller andet centralt beslutningsforslag, der styrer, hvordan man så skal byplanlægge ude i kommunerne.
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-01:
Og det her er jo forslag.
Det er jo ikke sådan, at vi siger, at det skal være sådan, men det var det, vi kunne forestille os kunne være rigtig godt for at sikre den gode udvikling i biodiversiteten.
Men i forhold til Biodiversitetsrådet blev der jo sat 10 mio. kr. af i 2021, og frem til 2024 bliver der årligt sat 4 mio. kr. af.
Kunne man ikke forestille sig, at Biodiversitetsrådet kunne være behjælpeligt med at få det her sat sammen, så det kunne komme til at fungere?
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-02-01:
Tak til ministeren.
Jeg deler sådan set på mange måder vurderingen af selve forslaget, men det, der er interessant med sådan et forslag her, er jo også, at det i den grad bygger på den nye EU-strategi, som netop også peger på behovet for biodiversitet og grønne strategier for byer.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren mener, at der kan være behov for, at vi sætter nogle mål nationalt for byerne.
Hvordan oversætter vi nogle strategiske mål fra Kommissionen til nogle mere konkrete redskaber for kommunerne?
Mener ministeren, det er godt med det, vi har gjort, eller mener ministeren sådan set, at vi skal sætte nogle konkrete mål?
Lea Wermelin (S), 2022-02-01:
Det er det, jeg vil kalde et meget hjælpsomt og ledende spørgsmål, forstået på den måde, at jeg tror, at jeg er fuldstændig enig med SF's ordfører i, at selvfølgelig er vi ikke færdige med at gøre alt det, vi gerne vil, for dansk natur der, hvor vi står i dag, men vi har bare, også sammen med SF, taget nogle meget, meget store skridt for at hjælpe naturen her i Danmark, lavet et paradigmeskifte fra den måde, man har lavet naturpolitik på før.
Selvfølgelig er kommunerne en meget, meget vigtig medspiller der – og det er de jo i kraft af de initiativer, de selv tager, og det er de i kraft af nogle af de redskaber, vi har givet dem.
Der skal jo også skal flere ting til, og det er bl.a. noget af det, vi også samarbejder med EU om – hvordan vi kan sikre, at man, at selv om man bor midt i en by, også har adgang til grønne områder.
Så selvfølgelig skal vi videre, også ad den vej.
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-02-01:
Når man ser på den på mange måder rigtig, rigtig gode strategi, der er kommet fra Kommissionen, så er der jo rigtig meget, der skal oversættes ude i medlemsstaterne, herunder i Danmark.
Er det noget, ministeren allerede nu har gennemgået med sit ministerium, altså alle de steder, hvor der faktisk er ting, som ikke nødvendigvis er noget, man laver lovgivning om på EU-plan, men som er op til os selv – så vi ved, hvordan vi kommer videre med den her strategi og kan være i den grønne førertrøje, også når det kommer til natur og biodiversitet i EU?
Lea Wermelin (S), 2022-02-01:
Som jeg var inde på før, er vi jo allerede kommet med en række bud på, hvordan kommunerne også kan få nogle flere redskaber, f.eks. til at stille krav vedrørende natur i deres byplanlægning.
Men det er jo ikke det samme, som at vi har været det hele igennem, og det er jo også det, som ordføreren spørger ind til, altså hele det arbejde, der ligger fra EU's side.
Og det er klart, at der bor nogle flere ting dér, som vi skal have foldet ud; som vi skal have fundet ud af hvordan vi får til at passe med det, vi gerne vil i Danmark.
Vi har jo også et kommunalt selvstyre, hvor vi rigtig gerne vil spille sammen med kommunerne.
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-01:
Nu kan jeg høre ministeren hage sig lidt fast i økonomien i det her.
Altså, mener ministeren, at det koster noget at omdanne parker fra rene græsarealer til biodiversitetsarealer, som er mere vedligeholdelsesfrie, og mener ministeren, at det nødvendigvis koster noget, hvis man tænker biodiversitet ind i klimasikringsforanstaltninger i kommunerne?
René Christensen (DF), 2022-02-01:
Tak for det, formand, og også tak for beslutningsforslaget.
Når man taler om mere natur og flere grønne pladser også i vores byer, tror jeg egentlig, at man taler til de fleste danskere.
De kan godt lide at opleve det.
Så må man jo også sige, at mere natur faktisk også er en del af den grønne omstilling, for når det gror derude og træerne vokser, optager de jo faktisk også CO 2 , så hvorfor ikke forbinde nogle af de udfordringer, vi har, med noget positivt?
Det er det her med at plante nogle træer, som vi bliver glade af at se på, og så er det faktisk også en del af den grønne omstilling.
Det behøver ikke alt sammen at gøre ondt, fordi det er en grøn omstilling.
På den måde vil jeg sige, at jeg har læst forslaget med de positive briller på – ingen tvivl om det.
Vi kan dog ikke støtte forslaget, og det er der flere grunde til.
Som det første vil jeg sige, at det altid bliver lidt svært, når vi skal lave lovgivning, for det bliver meget firkantet, for hvad er natur egentlig, og hvad er et grønt område?
Er et grønt område en meget, meget flot græsplæne, som er fri for mos, og hvor man sørger for at give den masser af gødning, så den altid er grøn og ser flot ud og ligner en fodboldbane?
Så allerede der får man nogle udfordringer, i forhold til hvordan man skal udforme sådan en lovgivning.
Det andet, der ligger i det, er, at jeg heller ikke synes, at vi sådan – hvad skal man sige – skal pådutte kommunerne, at nu skal de gøre det.
Jeg tror faktisk, at vi er i den situation, at vi alle sammen på tværs af partier, lister og andet arbejder med, hvordan man kan få mere natur med i den politiske tankegang, og hvordan man kan få mere grøn omstilling med i den politiske tankegang.
Derfor ser jeg mere det her beslutningsforslag som en god lejlighed til at debattere det og få sat lidt fokus på, hvad naturen egentlig kan, og hvad det er for nogle kvaliteter, naturen har.
Et naturområde behøver ikke altid at være et meget, meget stort område.
Der er jeg sådan set meget enig med forslagsstillerne i, at man også kan have natur på mindre arealer.
Dansk Folkeparti har jo selv tidligere forslået, at man de steder, hvor man ude i landdistrikterne har nogle mindre arealer – det er eksempelvis der, hvor man river huse ned – får mulighed for at lave dem om til nogle små biotoper; altså graver ud til et lille vandhul og gør noget.
Så er man jo allerede i gang med at lave nogle gode parkeringspladser til vores dyr, som er på rejse.
Så jeg har positive tanker om det, og så håber jeg, at der er rigtig mange lokalpolitikere, der sidder derude og følger med, og som oplever sådan en debat her, for så kan vi give dem noget inspiration til, at de tager det her op både i byerne, men sådan set også, når det gælder det åbne land.
Hvorfor ikke have nogle steder, hvor man lader noget vild natur være?
Hvorfor ikke lave nogle steder, hvor man husker at få slået arealerne, så man får noget åbent land?
Vi mangler faktisk parkeringspladser og sådan noget til bl.a. sommerfugle.
De har færre og færre steder, hvor de kan komme ned og hvile sig.
Så tak for forslaget, tak for debatten, men vi kan ikke stemme for.
Zenia Stampe (RV), 2022-02-01:
Det ved jeg heller ikke på nuværende tidspunkt, men jeg vil bare ikke afvise, at der kunne være ting, som jeg kunne overbevises om.
Men jeg tænker, at talerstolen også er et sted, hvor man godt må være i tvivl og lade ting stå åbne i stedet for kategorisk at afvise dem eller sige ja.
Og min grundindstilling er, at så mange beslutninger som muligt skal træffes kommunalt, men at der kan være ting, hvor vi så alligevel siger nationalt, at der har vi faktisk lyst til at gå ind og træffe beslutningen.
Og det har vi jo f.eks. gjort med luftforureningen – der har vi truffet nogle centrale beslutninger, og der er også nogle beslutninger, som vi har ladet være decentrale.
Så det tror jeg vi må se på fra sag til sag og fra spørgsmål til spørgsmål.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-01:
Tak for det, formand, og tak til Frie Grønne for at fremsætte det her beslutningsforslag.
Og det vil jeg vende tilbage til senere.
Men der er jo ikke nogen tvivl om, at det er en vigtig debat, som Frie Grønne er med til at rejse.
Men det er fuldstændig rigtigt, at der er et spørgsmål omkring den bynære natur.
For det er jo i byerne, at langt størsteparten af danskerne opholder sig dagligt.
Byerne udgør cirka en fjerdedel af det danske landareal, der ikke er opdyrket, og vi kan jo se i byerne i dag, hvordan biodiversiteten har trange kår, fordi det i meget ringe omfang indgår i plejeplaner for parker og grønne områder, som jo ofte er præget af klippet græs, og hvor vi i byerne også ser en udpræget grad af både asfalt og fliser, også steder, hvor det kunne være natur.
Der er det klart, at der skal den vilde natur mere ind i parkerne, den skal ind på torvene og på pladserne og på havnearealerne.
Vi skal sikre, at der bliver mulighed for, at græsset får lov til at gro, og at kvaset og de døde træer kan få lov til at ligge, så der kan etableres levesteder for biller og larver og sommerfugle, så vi kan få mere biodiversitet ind i også byerne.
Så den intention er vi fuldstændig enige i.
Det er jo bl.a. også derfor, at vi i Enhedslisten har kæmpet for netop at sikre de grønne lunger også i København i forbindelse med at være imod både byggeriet på Stejlepladsen og på Amager Fælled, netop for at sikre, at der fortsat er grønne arealer i byerne, også her specifikt i København.
Nu kommer jeg selv oppe fra Hjørring, og der har vi jo netop set, at folk i dag også ofte gerne vil have noget andet end ødemarker af monokultur bestående af græsplæner og robotplæneklippere.
Og der er et ønske om mere vild med vilje-natur både i haverne og i byerne.
Det er også derfor, at vi i vores naturpakke netop afsatte 250 mio. kr. til en natur til folket-pulje, hvor kommunerne konkret kunne gå ind og søge midler til projekter, fordi det jo netop er en grundlæggende forudsætning, at når vi pålægger kommunerne yderligere opgaver – uanset hvor fornuftige vi synes de er – så skal vi også sikre, at der følger konkret finansiering med til forslaget.
Det er også derfor, at vi ikke umiddelbart kan bakke op om forslaget, som det ligger her, men jeg synes, at der er nogle glimrende initiativer i forhold til det.
Jeg synes, det er rigtig godt, at Frie Grønne fremsætter forslaget, så vi kan få debatten her i Folketingssalen, og at vi også kan være med til at presse på over for regeringen, så vi får opgaven her løftet.
Jeg kan høre på forslagsstilleren, fru Susanne Zimmer, at hun også er åben over for, at vi i udvalgsarbejdet kan prøve at se på, hvordan vi måske kan lande det her som en fælles beretning eller andet, så vi netop sikrer, at det her er med til at fastholde, at vi har fokus på hele spørgsmålet omkring den bynær natur og sikrer, at der er biodiversitetshensyn, der også bliver taget der, så vi sikrer, at de forbliver på dagsordenen, og at den dagsorden også bliver løftet.
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-01:
Det er jo rigtigt, at nogle ting vil koste, og så er der nogle ting, som egentlig ikke vil koste, og som faktisk på den lange bane vil koste mindre, fordi det er lettere at vedligeholde et vildt naturområde, end det er at skulle slå græs en gang om ugen eller det, der er værre.
Men vil Enhedslisten gå med til at sige, at de godt vil arbejde videre med det her og vi så arbejder på at få sat nogle penge af til det på finansloven 2023?
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-01:
Det er helt bestemt noget, vi vil arbejde videre med.
Som sagt var det jo noget, vi rejste allerede i vores naturpakke tilbage i 2019.
Så det er noget, vi har arbejdet på.
Og når jeg synes, det er væsentligt, at der bliver afsat midler til det, er det, fordi det er en uskik, hvis vi herindefra pålægger kommunerne opgaver uden at sikre, at der følger finansiering med til det.
Og der vil jo være et finansieringsbehov.
Selv om man kan sige, at det er noget, der på sigt giver et løft både i forhold til økonomi og i forhold til biodiversitet, så kræver det jo altså også, at der investeres i det, og det kræver også, at der bliver lavet en informations- og oplysningskampagne.
Jeg synes, vi har set det i forbindelse med »Vild Med Vilje«-projektet, som har et enormt potentiale, men som også kræver, at der bliver gjort en indsats, og at kommunen også aktivt tager del i den indsats og er med til at løfte den opgave.
Så derfor mener jeg, at det er afgørende, at vi sikrer, at der følger finansiering med, så kommunerne også bliver kompenseret for de yderligere udgifter, de får netop for at løfte den her vigtige dagsorden.
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-01:
Altså, nu er der jo faktisk en hel del kommuner, som er gået i gang med det her.
Nu nævnte ordføreren selv Hjørring Kommune.
Der er også Odder.
Og der er også projekter i både Aalborg og København, der går den vej; der er så også nogle, der går den anden vej.
Men altså, der er jo kommuner, som finder penge til det her, fordi de kan se, at det giver mening, og fordi det måske i virkeligheden ikke koster så meget.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-01:
Jamen det er jo rigtig positivt, at der bliver gjort erfaringer, og jeg selv er meget optaget af de erfaringer, der er gjort oppe i Hjørring Kommune.
Det ændrer jo bare ikke på, at hvis det her er en dagsorden, vi konkret vil, og hvis det er en, hvor vi siger, at den her vil vi løfte, så skal vi også sikre, at kommunerne bliver kompenseret for de udgifter, de måtte få med det, så det er en opgave, som de kan tage alvorligt, og så de kan sørge for at føre de initiativer ud i livet.
Så jeg synes, det er en forpligtigelse, der ligger på os.
Når vi ønsker, at kommunerne skal tage det her alvorligt, skal vi også vise, at vi selv gør det.
Og det gør vi altså ved at sikre, at vi også afsætter finansiering til det.
Mona Juul (KF), 2022-02-01:
Tak for det.
Tak for ordet, og tak til forslagsstillerne.
I gamle dage kaldte vi alt det her med små klynger af træer, et hjørne med blomster og en stor plæne med græs midt i byen for grønne områder.
New York har Central Park, og i Horsens har vi Lunden – hver by sin stil eller mangel på samme.
Jeg deler meget forslagets intentioner.
Tiden er kommet til, at vi ikke bare designer højhuse og parkeringskældre.
Vi skal have naturen med i ligningen.
Jeg deler fuldstændig de i forslaget oplistede begrundelser herfor.
Naturen var her før os, og vi har i alt for lang tid taget den for givet.
Det gør noget ved os, at vi kan se årstidernes skiften, at vi kan høre fuglene synge, at vi kan røre og føle og sanse træer, blomster og buske og ikke bare har beton, sten og glas.
Hver by og kommune med respekt for sig selv er allerede i fuld gang med at genetablere åer og lave åndehuller og rekreative tilbud.
Man designer bynatur, og man gør det med udgangspunkt i lige præcis den pågældende bys særpræg og behov.
Samtidig ligger EU's biodiversitetsstrategi for 2030 klar.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi fra Konservatives side meget gerne vil være med til at støtte op om det arbejde, og vi sidder jo netop også nu i forhandlinger om tilpasning af planloven med bl.a. det i fokus.
Så tak for de gode input til, hvordan vi kan gøre vores byer grønnere.
Vi kommer af samme årsag ikke til at stemme for beslutningsforslaget, altså fordi der allerede pågår forhandlinger, hvor det her er med.
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-01:
Tak til ordføreren.
Det lyder rigtig flot.
For forslaget går jo netop på, at det er i 2030, man skal nå det mål.
Mona Juul (KF), 2022-02-01:
Men vi er faktisk allerede i gang.
Det, vi kan registrere, er, at byerne og kommunerne for en stor dels vedkommende er i gang, og vi er i forhandlingerne om planloven også i gang med at inddrage lige præcis nogle af de her tanker.
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-01:
Mener ordføreren, at det kunne være hensigtsmæssigt at få en definition af, hvad et grønt areal er, når man ser på det med biodiversiteten for øje?
Ordføreren var selv inde på det der med de fine græsplæner, hvor mos er fjernet og gødning er givet osv., men kunne det ikke være hensigtsmæssigt at få en definition af, hvad et område, som er godt for biodiversiteten, faktisk er?
Nu sagde ordføreren i sin ordførertale, at der godt kunne være nogle ting, man skulle beslutte centralt i forhold til natur i byerne.
Hvilke ting kunne det være?
Zenia Stampe (RV), 2022-02-01:
Det er jeg ikke helt sikker på.
Jeg tror, min indstilling vil være, at det er en beslutning, der skal ligge kommunalt, men jeg vil da ikke fuldstændig afvise det.
Nu kan jeg heller ikke i detaljerne det, der kommer fra EU, men der ligger jo også nogle krav.
Som udgangspunkt tror jeg, at jeg vil være imod, at det er os, der skal træffe beslutning om, hvordan byerne og de folkevalgte i byerne disponerer over deres område.
Der kunne da være nogle gode grunde til måske at få skabt en løftestang for folk kommunalt.
Men min og vores grundindstilling er, at det er derfor, vi har et decentralt styre i Danmark – for at man træffer den type beslutninger lokalt, og der kan man jo så gå til valg på at skabe mere bynatur.
Det er noget, mange af vores kommunalpolitikere er gået til valg på, og det synes jeg fortsat de skal kunne gøre, ligesom jeg synes, at dem, der er imod, så må stemme på nogle andre.
René Christensen (DF), 2022-02-01:
Til det om, at man skal have en definition, for at man så vil kunne være på den rigtige eller den forkerte side af det: Jeg tror faktisk, at det er bedre, at vi får uddannet hinanden lidt i, hvad natur egentlig er, for jeg tror, at rigtig mange borgere i Danmark har en fornemmelse af det, når de går ude i en bøgeskov, hvor de kan kigge igennem træerne, som solen skinner ned igennem, og der er kragelæggere i bunden.
Det er jo fantastisk at gå derude.
Jeg kan også godt lide at gå derude.
Det er jo en fantastisk naturoplevelse.
Men man går jo faktisk i et produktionsområde, og der behøver der ikke at være særlig meget dyreliv.
Derfor tror jeg, at vi i stedet for at definere, hvad natur er, skal tage lidt ved lære af hinanden, for naturoplevelser kan opleves meget forskelligt.
Og så er der også steder, hvor vi bliver nødt til at rode lidt, hvis vi skal have noget mere biodiversitet.
Men at lave sådan en firkantet definition på det tror jeg også bliver lidt svært i den virkelige verden.
Jamen nu kommer jeg jo nede fra Lolland-Falster, og når jeg står her i Folketingssalen og kigger ned på bagvæggen, ser jeg et billede af et smukt naturområde derfra.
Det er jo sådan et overdrev, hvor man har ladet kvæg gå ude og grenene får lov til at falde ned, og der kan man faktisk godt færdes, men man skal have gummistøvler på, når man går derude.
Det er et eksempel på et godt naturområde, men man skal være forberedt på, at man ikke kommer ud på en sti, hvor man kan gå i det tøj, vi står i her, for der skal man gøre sig klar til at få en naturoplevelse.
Og sådan er det også at være ude i naturen – man skal være forberedt på at møde naturen.
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-01:
Det er jeg altså nok ikke helt enig i.
Jeg tror sagtens, at nogle biologer kunne finde en definition på det, altså en definition, som rummer sådan en vis bredde, for vi snakker ikke om, at tingene skal være ensrettede, vi snakker mere om, at det skal være hjemmehørende, så insekterne kan finde ud af at bruge dem.
Og så er jeg nødt til lige at rose for den der bemærkning om parkeringspladser, for så tænker man jo, at der menes, at det skal være til biler, men så er det faktisk til sommerfugle; jeg synes, det er fint at stille det sådan op, for det er faktisk det, vi har brug for.
I forhold til uddannelse synes jeg selvfølgelig, at det ville være helt fantastisk, hvis vi kunne få folk til at se lidt mere af, hvad der faktisk er den gode natur.
Har ordføreren noget konkret bud på, hvad det kunne være?
Susanne Zimmer (FG), 2022-02-01:
Tak til ordføreren for alle de gode, positive ord, i forhold til hvad vi skal gøre for naturen, og for en erkendelse af, at den virkelig mangler hjælp fra os, og at vi giver den det modsatte lige nu.
I forhold til de EU-strategier ville det så ikke være fint at komme på forkant med det?
Altså, kan ordføreren forestille sig, at vi får lavet for meget natur?
Ville det ikke være godt at tage fat på det her nu, så vi stille og roligt kan arbejde os frem, så vi ikke står på for lavt et udgangspunkt fra start?
Rasmus Nordqvist (SF), 2022-02-01:
Jo, og det er også netop det, jeg synes jeg sagde, da jeg bad om, at vi egentlig får lavet en ordentlig gennemgang fra ministerens side, i forhold til hvad det er, vi skal leve op til – noget kommer som direktiver, og noget bliver strategier, som vi skal lave en oversættelse af i Danmark
Hvis forslaget lød, at vi pålægger ministeren at se på, hvordan vi får implementeret naturstrategien i Danmark, også i forhold til byerne, ville jeg egentlig synes det var et fornuftigt forslag.
Men der er bare nogle upræcisheder i det her, som gør, at vi ikke kan støtte det, i forhold til hvad det betyder ude i den enkelte kommune, sådan som man gør det her.
Så jo, vi skal videre, og vi skal komme i gang med det samme.
Heldigvis har vi taget mange skridt; der er flere at tage, også inden EU kommer og hamrer i bordet.