runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2025-12-02:
Jeg ved ikke, om der sker noget – men ja, vi er med den aftale.
De store kuldstørrelser er jo ikke noget mystisk fra naturen.
En so har 14 patter, og i snit – det er også blevet sagt tidligere i dag – får hver so 20,3 pattegrise.
Synes hr. Jacob Jensen virkelig, at det er i orden?
Er det etisk forsvarligt kunstigt at fremavle søer, der ikke kan passe deres grise, og at hver femte dør?
Jacob Jensen (V), 2025-12-02:
Det noterer jeg; det er fint.
Jeg forstår indignationen, og jeg har den samme.
Jeg har været ude at besøge en landmand for et stykke tid siden netop som forberedelse til, at vi lavede den aftale, vi gjorde sidste år, som har lagt om og kan se i sin økonomi – nu så jeg ikke regnskaberne, men jeg tror selvfølgelig på, hvad manden siger – at han har den samme eller endda en bedre økonomi ved at have lagt om til en mere robust avlslinje.
Der er færre pattegrise, men der er flere, der overlever.
Det er den vej, jeg synes vi skal gå, og det er det, jeg glæder mig til at vi skal diskutere først i det nye år, heldigvis inklusive Radikale Venstre som en del af aftalekredsen.
Jeg bliver nødt til at fastholde, at de initiativer, vi har aftalt politisk, selvfølgelig skal implementeres.
Nogle af dem er i gang med at blive implementeret.
En af tingene er f.eks. det her med strafskærpelser, som vi har diskuteret i mange, mange år.
Hvornår er det blevet gennemført?
Ja, det er det blevet på min vagt – i al beskedenhed.
Der er jo partier i det her Ting, som har haft ansvaret tidligere, hvor der ikke skete noget.
Nu sker der noget, men selvfølgelig skal de forskellige elementer fra aftalen implementeres og dermed også komme ud og virke.
Det gælder også indsatser i forhold til pattegrisedødelighed.
Det gælder også i forhold til sodødelighed.
Det er nogle af de elementer, vi har med i vores aftale.
Men den skal selvfølgelig implementeres, før det virker; det siger sig selv.
Torsten Schack Pedersen (V), 2025-12-02:
Der er jo forskellige oplysninger, som vil kunne tilgås på forskellig vis.
I forhold til at vi med lovforslaget pålægger kommunerne en indberetningspligt, som de ikke har i dag, gør vi det oven på, at vi på baggrund af det, vi aftalte i økonomiaftalen med KL tilbage i maj måned, aftalte et eftersyn.
Det er det, der pågår nu, så vi kan få det billede, som jeg er helt enig med hr. Søren Søndergaard i at vi har brug for, og som vi kollektivt har været for ubekymrede omkring og ikke adresseret i tide.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-12-02:
Så fik vi så brugt vel en 10-20 gange så lang tid på det, som min bemærkning tog.
Så det er jo fint.
Lad os komme videre.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-12-02:
Hvad er årsagen til, at ministeren synes, det er ham og ikke Folketinget, der skal lave reglerne for, hvornår og i hvilket omfang der skal være sikringsrum i nye bygninger?
Torsten Schack Pedersen (V), 2025-12-02:
I dag er det kommunerne, der i høj grad har den bestemmelse, og jeg tror også, at ordføreren selv sagde, at det gav bedre mening, at det var staten, der gjorde det.
Jeg tror faktisk, hr. Søren Søndergaard kom med en meget præcis beskrivelse, nemlig at det nok er vanskeligt at forestille sig, at man er minister i ret lang tid, hvis man udsteder regler, som et flertal i Folketinget vil være imod.
For en række af de hjemler, som jeg tror også hr. Rasmus Jarlov spurgte ind til, i forhold til at kunne pålægge nogen at betale noget skal jeg bare for en god ordens skyld sige, at det er en videreførsel af eksisterende hjemler, hvor ansvaret så bare flyttes fra det ene ministerområde til det andet.
Det er bare for en god ordens skyld.
Det er ikke noget, der er opfundet.
Det er en videreførsel af gældende regler, men hvor det så bliver tydeliggjort, at ansvaret ligger på mit bord.
Generelt, når der gives bemyndigelser, gives de til ministrene, og en minister får altså svært ved at fastholde en udmøntning fra en bemyndigelse, hvis der er et massivt flertal i Folketinget imod det.
Så tror jeg, ministeren meget hurtigt ville lave reglerne om.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-02:
Jamen så læste jeg det jo rigtigt.
Altså, kommunalbestyrelsen skal kun hvert fjerde år indberette, hvad der er af offentlige beskyttelsespladser og sikringsrum.
Det kunne jo gå, hvis vi var i en situation, hvor der ikke skete nogen udvikling, og hvor man ikke hele tiden sagde, at der kan ske det ene og der kan ske det andet, og det går meget hurtigt, osv.
Nu er man så ved at lave en opgørelse, der giver et totalt og samlet billede over, hvad der er.
På den baggrund vil der jo så formentlig komme nogle henstillinger fra ministeren om, hvad der så skal ske, eller nogle aftaler om, hvad der så skal ske, og næste gang vi så får et overblik over, hvad der er sket, er om 4 år.
Det er i 2030.
Det er jo det, der står her i lovforslaget, og det synes jeg mildest talt er utilfredsstillende.
Altså, jeg ville meget gerne have, at vi allerede efter et par år fra kommunerne fik en opgørelse over eller en tilbagemelding på, hvor langt man så faktisk er nået.
Torsten Schack Pedersen (V), 2025-12-02:
Den situation, vi står i i dag, er jo et udtryk for, at der ikke har været en indberetningspligt overhovedet.
Nu laver vi et gennemsyn og et eftersyn, så vi ved, hvad status er ude i virkelighedens verden.
Vi undersøger muligheden for at anvende øvrige faciliteter, vi trækker på erfaringer fra vores nordiske nabolande, og vi trækker på erfaringer fra Ukraine simpelt hen for at få så opdateret et billede af, hvad den reelle status er, og dermed jo have et grundlag for at vurdere, om der måtte være brug for at tage yderligere initiativer, og så sikrer vi, at vi om 20 år ikke står i den samme situation, som vi står i nu, nemlig ved at sikre, at hvert fjerde år får vi en indberetning i forhold til status.
Søren Søndergaard (EL), 2025-12-02:
Jeg må ærligt indrømme, at jeg er ret uinteresseret i, hvilken situation vi står i om 20 år.
Altså, det er ikke den primære opgave for os her og nu.
Opgaven for os her og nu er, hvilken situation vi står i om 1 år, og hvilken situation vi står i om 2 år og om 3 år, og der kan jeg bare konstatere, at den næste indberetning for kommunerne af, hvordan det går med at implementere de ting, der lægges op til, er om 4 år.
I forhold til det, man selv citerer af FE's trusselsvurdering osv., må jeg bare sige, at det synes jeg er for lang tid.
Men den diskussion kan vi jo så tage i udvalgsbehandlingen, og så må vi jo så eventuelt overveje nogle ændringsforslag.
Rasmus Jarlov (KF), 2025-12-02:
Men ikke desto mindre er det så det, som et flertal i Folketinget vil give ministeren lov til at gøre nu.
Derfor diskuterer vi jo ikke ministres mulighed for genvalg, men om det er hensigtsmæssigt, at reglerne er sådan, at det er ministeren, som i stedet for Folketinget fastsætter reglerne.
Jeg har bare lidt svært ved at se argumentet for det, for det er jo ikke sådan noget, man gør fra den ene dag til den anden, og Folketinget kan arbejde ekstremt hurtigt; vi kan lave lovgivning på få dage, hvis der er behov for det og der virkelig er en krisesituation.
Så jeg savner argumentet for, hvorfor det skal være ministeren og ikke Folketinget, der skal fastsætte reglerne.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-02:
Tak for det.
Jeg kan fortælle, at den opfordring tager jeg op.
Jeg er vant til, at mange af de små kæpheste, jeg har, kan tage op til 15 år at komme igennem med, men mange gange kræver det lidt bearbejdning af nogle forslag og nogle småændringer og sådan lidt, og så kommer vi også derhenad med mange af dem.
Så tak for det, og tak for den hjertelige opbakning, både her i salen i dag og også i ordførerens opslag forleden dag.
Det blev jeg ægte rørt over.
Tak for det.
Det er selvfølgelig dejligt, at der er igangsat et stykke arbejde, og så venter vi selvfølgelig også på det.
Bevares, det er da selvfølgelig rigtig, rigtig dejlig – jeg synes måske, det er lidt sent, og jeg synes, der er lidt mange, der kommer i klemme.
Men så vil jeg da så høre, om regeringen kunne tænke sig at lave en beretning på baggrund af beslutningsforslaget.
Morten Bødskov (S), 2025-12-02:
Det har vi ikke nogen planer om.
Vi fortsætter det arbejde, vi har sat i gang.
Jeg tror ikke, at man kan beskylde regeringen for at være sent ude her.
Jeg sagde jo, at vi på en hel række områder rent faktisk har igangsat og ikke bare igangsat arbejdet, men også gennemført arbejdet.
Så vidt jeg husker, blev den aftale, vi lavede med teleindustrien, Ældre Sagen, Finans Danmark og Forbrugerrådet Tænk om at beskytte de sårbare grupper mod digital svindel, taget vældig godt imod og fik også masser af omtale.
Og der startede vi jo som sagt allerede i 2023 med at sænke grænsen for de der straksoverførsler.
Det handler jo bl.a. om, at pårørende kan tage ansvar for sårbare i bl.a. den nære familie, som er udsat for det her.
Så jeg synes ikke, der er nogen grund til at tale os fra hinanden her.
Der er en udfordring, og vi skal bare finde ud af, hvordan vi håndterer den bedst muligt.
Mette Abildgaard (KF), 2025-12-02:
Jeg blev egentlig lidt overrasket over det, jeg oplever som sådan en relativ arrogance fra ministeren i forhold til det her med at sige til en forslagsstiller, at vedkommende må være tilfreds med, at det trods alt kun er en mild afvisning, man får fra regeringen, og at det må man jo så tage til takke med.
Jeg tror egentlig, at det, forslagsstilleren er optaget af her, er at få ændret de her regler af hensyn til de mennesker, der bliver snydt.
Så siger ministeren, at man gør alt muligt, at der er alt muligt i gang, at man har nedsat grupper, og hvad ved jeg.
Men hvornår kommer det så til at virke?
Altså, hvornår kan den kvinde, der bliver nævnt i beslutningsforslaget, og som er blevet svindlet for 30.000-50.000 kr., er blevet solgt antivirusprogrammer, og hvad ved jeg, regne med en løsning?
Det er jo ikke nok, at forslagsstilleren får en blid afvisning her.
Det hjælper jo ikke den kvinde eller andre kvinder, der kommer til at stå i den situation.
Hvorfor er man ikke interesseret i at lave et samarbejde?
Når man nu siger til forslagsstilleren, at der ingen grund er til at tale forskellen op, hvorfor er man så ikke interesseret i at samarbejde om en tekst på det her område i stedet for at sætte det til afstemning?
Morten Bødskov (S), 2025-12-02:
Det er jo ordføreren for forslagsstillerne, der selv, helt suverænt beslutter sig for, hvordan man vil håndtere sit eget beslutningsforslag.
Det skal jeg jo ikke blande mig i.
Den her regering har taget en hel række initiativer, som handler om at beskytte sårbare grupper i vores samfund.
Det har vi i forhold til de udsatte grupper, og det har vi i forhold til nogle af dem, som jo rent faktisk har været ret alvorligt udsat for telesvindel.
Det kan man godt fra De Konservatives side sige er arrogance.
Tværtimod arbejder vi målrettet med det i dialog med de her organisationer, som er kommet til os og har peget på, at der er problemer.
Det er det, vi har gjort.
Så sidder vi nu og kigger på, hvad man kan gøre for at styrke forbrugerbeskyttelsen yderligere.
Det er klart, at det er markedsføringslovgivning og en hel række andre ting, som vi sidder og kigger på nu, og det synes jeg er en helt fair fremgangsmåde at tilrettelægge arbejdet efter.
Når det er færdigt, kommer vi selvfølgelig tilbage til Folketinget; så vil vi gerne diskutere det med Folketinget.
Mette Abildgaard (KF), 2025-12-02:
Hvornår er det så?
Hvornår vender ministeren tilbage?
Hvornår svarer ministeren Forbrugerrådet Tænk, Ældre Sagen, Alzheimerforeningen og alle dem, som efterlyser langt bedre beskyttelse af de mest sårbare grupper i vores samfund?
Hvornår kan de regne med initiativer fra ministeren, der løser den problemstilling, som bliver meget fint skitseret i det her beslutningsforslag?
Mette Thiesen (DF), 2025-12-02:
Jeg vil egentlig supplere lidt i forhold til det, der blev sagt af den konservative ordfører.
Jeg har gudskelov, vil jeg sige, normalt ikke fornøjelsen af ministeren på mine områder.
Det var dog en ualmindelig arrogant måde at behandle et forslag på.
Jeg er ked af at sige det, men ministeren har altså ikke noget at have det i, så man skulle lige så stille komme ned på jorden igen og så behandle det her med den værdighed, det faktisk fortjener.
Ministeren er fuldstændig kold og afvisende og, er jeg bare nødt til at sige, fremstår med en arrogance, som jeg synes overhovedet ikke klæder nogen som helst.
Og nu står ministeren ovenikøbet og griner.
Det virker, som om ministeren er fuldstændig fløjtende ligeglad med, at der er demente mennesker, som bliver svindlet og bedraget.
Jeg kan så forstå på Socialdemokratiet og ministeren, at der kommer en god løsning i morgen.
Det har man jo ligesom hørt før.
Det vil jeg så afvente.
Men jeg synes overhovedet ikke, det hører nogen steder hjemme, at man i den grad hælder et ganske fremragende forslag af brættet på den måde og så ovenikøbet står og griner af det.
Jeg synes, det er en arrogance ud over alle grænser, det må jeg sige.
Morten Bødskov (S), 2025-12-02:
Man vælger jo selv sine ord i den her Folketingssal.
Et venligt smil til en spørger, som forsøger at lægge ord i munden på en minister, er set før, og der forbeholder jeg mig sådan set retten til at smile.
Vi kan sagtens tage en diskussion om alt det her.
Jeg er af den opfattelse, at det her er et alvorligt problem.
Regeringen har taget fat på det og har lavet aftaler, også i Folketinget, hvor der er sikret bedre beskyttelse af nogle af vores allermest sårbare grupper.
Dansk Folkeparti har jo haft indflydelse på regeringen før, og der kunne man have valgt at tage fat på det her.
Det har den her regering gjort, fordi vi synes, der er et problem, der skal håndteres.
Nu arbejder vi videre med det, og så er jeg helt sikker på, at det her beslutningsforslags intentioner også vil blive afspejlet i det arbejde, der kommer.
Så derfor vil jeg sige, at man jo selv vælger sine ord som spørger her i Folketingssalen, og jeg kan ikke genkende det, som spørgeren her prøver at give indtryk af.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-02:
Nej, men det er vi så flere andre der godt kan.
Men jeg er da i hvert fald glad for, at man anerkender, at der er et problem, og det lyder til, at man er i gang med et eller andet arbejde.
Morten Bødskov (S), 2025-12-02:
Noget af det, som regeringen trods alt har gjort – og den mulighed har man jo haft tidligere – er, at vi har beskyttet nogle af de mest sårbare grupper mod digital svindel.
Den mulighed har man jo haft tidligere, men det er ikke sket.
Det har vi trods alt gjort nu.
Vi har sænket grænsen for straksoverførsler, og det er helt konkret en af de udfordringer, som de her organisationer har påpeget.
Det er sådan et helt konkret eksempel på noget, som man kunne have taget fat på for mange år siden, hvis man gerne havde villet det.
Det er bare et af de initiativer, der er kommet.
Når det handler om sms'er og telefonopkald i øvrigt, er der, som jeg sagde, taget en række andre initiativer.
Når det handler om den usikkerhed, der har været i vores miljø omkring Hus Forbi-sælgere, vil jeg sige, at det kunne man jo også have taget fat på tidligere.
Det har den her regering løst.
Så det, at skyde regeringen i skoene, at vi er ligeglade med de her grupper, passer på ingen måde.
Den måde, som vi arbejder på, er, at vi er i god dialog med organisationerne, og forventningen er, at det kan være færdigt her i løbet af foråret 2026.
Jeg har fuld forståelse for, at vi selvfølgelig skal diskutere politik, og at vi også sagtens kan finde på politiske uenigheder.
Det kan jeg høre at den konservative ordfører er ret god til, og det er helt fair.
Sådan er det jo.
Men vi har faktisk en intention om at gøre det her arbejde grundigt, fordi vi mener, at der er et problem, som jeg også sagde til SF.
Det skal løses grundigt, og vi skal sørge for, at vi får fat om det her, for der er ikke to synspunkter om, at der er grupper, som bliver udsat her, og dem skal vi have en bedre beskyttelse af.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-12-02:
Tak for det.
Altså, jeg synes jo, at det her forslag fra SF er sympatisk, og det værner om de udsatte borgere, der får opkald fra alle mulige sælgere, som de ikke kan overskue.
Jeg har simpelt hen svært ved at forstå, hvorfor det er, regeringen ikke kan bakke op om det her.
Men det er nok, som fru Karina Lorentzen Dehnhardt siger, nemlig at det gør regeringer meget sjældent ved beslutningsforslag.
Når man så ikke kan bakke op om det her, hvorfor kan ministeren så ikke være med til at lande en beretning?
Hvis ministeren i forvejen står og siger, at man er i gang, og at der kommer noget til foråret, så kan man vel godt lande en beretningstekst?
Morten Bødskov (S), 2025-12-02:
Vi sidder og ser på, hvad man på nuværende tidspunkt rent faktisk kan gøre for at styrke det, og den beskyttelse.
Det er det arbejde, vi sidder og ser på nu.
Det kommer der et resultat af.
Men indtil da har vi jo gjort rigtig mange ting.
Jeg synes, at det her trods alt er en af de mildere afvisninger, jeg har hørt i Folketingssalen, og det håber jeg da også at SF's ordfører er tilfreds med.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-02:
Der skulle næsten også have været kryds i kalenderen, hvis regeringen havde støttet det beslutningsforslag.
Det havde jeg måske heller ikke den store forventning om.
Jeg synes bare, det er ærgerligt.
Det er jo ikke første gang, jeg fremsætter et forslag om det her.
Den her gang har jeg rent faktisk prøvet at ændre det.
Kan ministeren forklare mig, hvorfor det overhovedet skal være muligt at kunne afbryde et samtykke, når man står på Robinsonlisten, ved at klikke af i en eller anden boks, når der er en konkurrence eller et eller andet tilbud, man gerne vil høste?
Det forstår de her mennesker, som har demens eller udviklingshæmning jo slet ikke.
Så en simpel løsning kunne jo være at sige, at man ikke kan give samtykke til at blive ringet op, hvis det er, at man står på en Superrobinsonliste.
Jeg tror, rigtig mange danskere kunne have lyst til at registrere sig på sådan en liste for at undgå at blive ringet op hele tiden.
Her er det jo lige præcis rigtig synd både for den person, som mister pengene, men i høj grad også for de pårørende, som bøvler rundt med at få opløst de her aftaler.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Først og fremmest tak til ordfører for at støtte op om forslaget og, ligesom jeg sagde til ordføreren for Danmarksdemokraterne, netop vise, at det her forslag kan man jo sagtens være for og så stadig være for nogle af de overvågningsredskaber, som man skal undersøge.
Så vil jeg bare lige afklare en misforståelse, og jeg ved ikke, om det er bevidst eller ej fra Socialdemokratiets ordførers side, men der står ikke i beslutningsforslaget, at Justitia skal sidde i den her kommission.
Så jeg siger det bare, for hvis folk sidder og kigger med udefra, tror jeg, at de får den opfattelse, men vi har ikke på forhånd udpeget nogen, der skal sidde i den kommission.
Mette Thiesen (DF), 2025-12-02:
Nej, men det er jo sådan ret klassisk hr. Bjørn Brandenborg, og det er altid en fornøjelse – sagt med et glimt i øjet.
For hr. Bjørn Brandenborg har altid travlt med at lave en hel masse stråmænd og komme med en hel masse påstande, og nu kom det også pludselig til at handle om alt muligt andet.
Så det er fuldstændig rigtigt, at det her grundlæggende set handler om et privatlivskommission.
Det handler om, at man laver en privatlivskommission, hvor man undersøger, hvor grænsen går for, hvad staten egentlig skal blande sig i, hvor meget staten skal overvåge, hvor det giver mening, og hvor det ikke giver mening.
Og så handler det ikke om alt muligt andet.
Men tak til Alternativets ordfører for at påpege det.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Nu får Socialdemokratiet skudt i skoene, at vores positioner er sådan meget velkendte og bastante.
Det synes jeg også man kan sige at Alternativets er.
På den måde er det jo et meget godt udgangspunkt for at kunne have en politisk meningsudveksling om, er man egentlig mener.
Derfor vil jeg bare spørge Alternativets ordfører, om ordføreren tror, at der bliver opklaret mere kriminalitet, og om det bliver mere trygt at gå på en S-togsstation ude på den københavnske Vestegn, eller om der bliver opklaret flere forsøg på lejemord, hvis man forbyder at sætte tryghedsskabende kameraer op eller at give politiet nogle af de her værktøjer, som vi har gjort, og som allerede er implementeret i vores lovgivning?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Tak for spørgsmålet.
Først vil jeg sige, at jeg virkelig er imponeret over Socialdemokratiets sådan evne til at lave nogle gode nye ord som f.eks. tryghedsskabende kameraer og problemulv.
Det er virkelig fantastisk, at man kan tilføje nogle nye gode ord til ordbogen på den måde.
Men jeg vil sige, at Alternativet ikke er imod overvågningskameraer.
Alternativet mener ikke, at der ingen overvågningskamera må være i vores samfund.
Vi mener bare, at der er en grænse, og der skal være en balance i det.
Det er da rigtigt, at der bliver opklaret mord og andet kriminalitet gennem f.eks. overvågningskameraer, og det er vi da glade for.
Skal der være overvågningskameraer på S-togsstationer?
Det tror jeg da som sådan ikke er vi har noget imod, men vi har noget imod det, hvis der hænger overvågningskameraer plastret op i hele vores samfund ligesom i England, som fru Mette Thiesen også var inde på.
Det er det samme med ansigtsgenkendelse.
Det var Enhedslistens ordfører også inde på.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-12-02:
Det hører jeg virkelig heller ikke at der er nogen herinde i Folketingssalen der har foreslået, altså at man skal opsætte lige så mange kameraer, som man har i England.
Den seneste pulje, som Alternativet stemte imod, hvis jeg husker ret, var 47-48 kameraer, man gav mulighed for, at kommunerne kunne søge om at sætte op i nogle områder, hvor der bliver begået meget kriminalitet, og hvor boligforeningerne er utrygge, og hvor der er mange folk, der bor i de områder, der – fordi der bor mange mennesker, der har begået kriminalitet – også er udsat for det og er meget utrygge.
Det stemte man jo imod.
Så når man står hernede i Folketingssalen og siger, at uha, der er nogle balancer, og man vil meget gerne, og man vil måske ikke alligevel, har det jo nogle konsekvenser derude.
Betyder det, som ordføreren siger nu, så, at Alternativet faktisk synes, det kunne være en god idé, at man gav mulighed for at sætte de her tryghedsskabende kameraer op i nogle bestemte boligområder?
Helene Brydensholt (ALT), 2025-12-02:
Vi tager jo stilling til de her spørgsmål fra sag til sag, og det er en svær afvejning.
Det er jo også det, som det her forslag afspejler.
Det er jo netop at lave den her afvejning og få analyseret alle de lovforslag, der er blevet stemt igennem, og alle de beføjelser, der er blevet givet gennem tiden.
Så vidt jeg husker, var det her forslag, som ordføreren nævner, en del af et eller andet bunkelovforslag, hvor der også var noget om opholdsforbud og nogle andre ting.
Så hvis jeg husker ret, var det ligesom den store bunke lovændringer, vi tog stilling til dengang.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-12-02:
For der er simpelt hen ikke nogen penge i dem, og hvordan skulle de også nogen sinde få kontaktet en advokat?
Hvem bærer byrden af det her?
Ja, de gør de pårørende, og hvis der er nogle gode pårørende, tager de kampen op.
Det eneste, jeg kan beklage, er, at hr. Preben Bang Henriksen er en del af regeringen.
For jeg tror, at havde han ikke været det, havde han trods alt nok stemt for forslaget.
Men tak for opbakningen i ånden.