runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-17:
Når jeg spørger, er det jo, fordi ministeren på et tidspunkt henviste til, at der var 300.000 arbejdspladser på spil, og at der var 23.000 virksomheder, der stod over for et generationsskifte, og han henviste til nogle tal fra en rapport, hvor man kan læse, at ud af dem, der er blevet spurgt – altså ud af de 23.000 – overvejer en fjerdedel et generationsskifte inden for familien, og resten påtænker at lukke virksomheden eller at sætte den til salg eller noget tredje.
Derfor er vi jo nogle, der mener, at ministeren har solgt det her lovforslag på nogle falske præmisser, fordi tallene i rapporten, som ministeren henviser til, simpelt hen ikke underbygger det her.
Og ministeren har også selv sagt i et svar fra Skatteministeriet – og det henviste ministeren lidt til i sit svar her – at det faktisk kan trække i en negativ samfundsøkonomisk retning, af de samme årsager, som ministeren også var inde på nu.
Ministeren siger så, at der bliver trukket likvide midler ud af virksomhederne.
Men ministeren ved jo godt, at man kan bruge 15 år på at betale den her bo- og arveafgift.
Man skal altså ikke have penge op af lommen her og nu.
Ministeren siger også, at han har talt med rigtig mange, som det her kommer til at påvirke, og jeg må jo regne med, at det er det her lobbykonsortium, der hedder Vækst i Generationer, som består af nogle af de rigeste familier i det her land, som har lobbyet for den her ændring – det har ministeren jo også selv været inde på.
Så er det ikke rigtigt, at man kan bruge 15 år på at betale den her boog arveafgift, som alle andre mennesker i landet også skal betale, hvis de f.eks. arver penge, og at det her hovedsagelig kommer dem til gode, som er rige arvinger – det er altså ikke virksomhederne, det er de rige arvinger, der så slipper for at betale 15 pct. og kun skal betale 5 pct.?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-17:
Når man laver en nedsættelse af bo- og gaveafgiften, som regeringen foreslår, og som der er flertal for, så kommer det jo store familieejede virksomheder til gavn, mellemstore familieejede virksomheder til gavn og små familieejede virksomheder til gavn.
Og jeg har besøgt både de store, de mellemstore og de små – der er rigtig mange landbrug, som står over for et generationsskifte, og hvor det ikke regner med guld.
Der står ikke masser af penge på landmandens bankkonto, og der bliver man nødt til at sælge jord fra eller pantsætte maskinerne for at betale bo- og gaveafgiften.
Og så kan det godt være, at man kan udsætte betalingen nogle år, men det ender jo stadig væk med, at man skal betale.
Det er det, der er problemet, og derfor foreslår vi, at pengene bliver i virksomheden i stedet for at ende i statskassen.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-05-17:
Men alle mulige almindelige mennesker skal jo også betale arveafgift, når de arver nogle penge.
Her har regeringen så fundet på et lovforslag, som skal give de her rige virksomhedsarvinger en massiv skattelettelse.
For ministeren bliver ved med at sige, at det her handler om virksomhederne, men det gør det ikke.
Det er en bo- og arveafgift til personer, til individer.
Er det ikke korrekt, minister?
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-17:
Så skal der betales en arveafgift, og hvis det er 15 pct., er det 1,5 mio. kr., der skal betales i arveafgift.
De penge skal komme et sted fra – man kan jo ikke bare trække dem op af lommen.
De skal jo fratrækkes værdien af den her virksomhed.
Det kan man gøre ved at belåne virksomheden, og det kan man gøre ved at belåne sine egne aktiver eller andet, men det ændrer ikke ved, at pengene skal betales.
Og selv om man får henstand, skal de jo så betales om nogle år.
Derfor mener vi, at den bedste løsning er at nedsætte bo- og gaveafgiften, så pengene kan blive i virksomheden og arbejde der.
Og hvis de trækkes ud af virksomheden og ender i lommerne på ejeren, skal der jo betales skat – det siger sig selv.
Christian Poll (ALT), 2017-05-17:
Nu siger ordføreren »noget mere fremadrettet«.
Men der tænker jeg netop, at nogle af sideeffekterne ved den her type indsatser er, at man jo altså sikrer et levegrundlag, man sikrer skoven for oprindelige folk, og det kan jo i sig selv også være en fantastisk indsats.
Her får man faktisk dobbelt op.
Man får i højere grad sikret et livsgrundlag for nogle oprindelige folk og for lokalbefolkningen, samtidig med at man får lavet en ret effektiv klimaindsats for få penge relativt set.
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-17:
Jo, men jeg synes bare ikke, at vi skal blande tingene sammen.
Parisaftalen kører i sit regi, og så har vi en udviklingsbistand, som vi kan bruge til de formål, vi finder rigtigst.
Vi kan jo så også diskutere, hvor høj den skal være, men vi har en udviklingsbistand, som vi fra Dansk Folkeparti side anerkender, og som vi mener skal ligge på 0,7 pct. af BNI.
Man kan sagtens diskutere, om den skal bruges på indianske folk i Sydamerika, eller om det er på lande i Afrika, eller hvor det er, man kan hjælpe nogle mennesker til en bedre tilværelse.
Holger K. Nielsen (SF), 2017-05-17:
Det har jeg da svært ved at se, for som jeg læser forslaget, er der jo ikke tale om, at man skal erstatte den lokale indsats i Danmark med støtte til at bevare regnskoven – der er jo tale om noget derudover.
Så derfor har jeg da svært ved at se, hvad der skulle være i det.
Der er tale om ny tilgang, som lægges oven i det, man i forvejen gør, og hvor det er vurderingen at det måske vil være mere effektivt.
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-17:
Det må jo være hr. Holger K. Nielsens eget syn på det.
Jeg mener stadig væk, at der er elementer af afladskøb i det her forslag.
Uanset hvor mange gode hensigter man har med hensyn til klima og til at hjælpe de her folk i Bolivia, så mener jeg, der er en meget direkte sammenhæng mellem den mængde penge, man vil sende af sted, og at det skal bruges til at neutralisere den danske CO2-udledning.
Så man bruger nogle penge på at frikøbe sig fra noget, som forslagsstillerne synes har været forkert at gøre, nemlig at udlede CO2.
Så jeg mener, det har elementer af afladshandel.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-17:
Tak for det.
Jeg kunne ikke lade være med lige at falde over, at ordføreren indledningsvis sagde, at Danmark havde førertrøjen på, når det kommer til det grønne osv.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad ordføreren mener i forhold til det, man kunne læse i Politiken i morges, nemlig at vi ikke har været så gode til at overholde den aftale, vi indgik, om at øge klimabistanden, ved tværtimod at halvere den.
Hvordan synes ordføreren det hænger sammen, at man er førende, samtidig med at man halverer den klimabistand, som man har lovet at man gerne vil forøge?
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-17:
Tak for det.
Som jeg allerede nævnte tre konkrete eksempler på i min ordførertale, bidrager vi allerede rigtig, rigtig offensivt til en lang række ngo'er og organisationer i forhold til hele klimaudviklingsstøtten.
Derfor mener jeg stadig væk at vi er i front, og det har vi tænkt os at fortsætte med at være.
Uden at det her skal blive sådan en hel finanslovsdebat, selv om man hurtigt kunne gøre den til det med Alternativets retorik indtil nu, er det i hvert fald også det, at det her også er et indsatsområde for os, der skal være den røde tråd i fremtiden.
Så det kan jeg i hvert fald roligt love er intentionen fra Venstres side.
Kristian Hegaard (RV), 2017-05-17:
Det er da glædeligt at høre, at det fremover måske vil være et indsatsområde for Venstre.
Så kan det jo være, man lige skal spørge om, hvornår det så bliver mere konkret, hvornår man forventer der kommer mere på det område.
Jeg kunne godt lige tænke mig en gang til at høre – bare lige for at se, om vi kan få et svar på det: Er det mere eller er det mindre ambitiøst, at man går med en aftale, som man står i spidsen for, og siger, at man gerne vil give mere klimabistand, og så ender man med senere at halvere den?
Michael Aastrup Jensen (V), 2017-05-17:
Jeg synes jo ikke, man isoleret skal se på hele den grønne fokus, efter om man giver x antal millioner kroner til nogle eller y antal millioner kroner til nogle andre konkrete klimaorganisationer.
Man skal se det i et større perspektiv, bl.a. i forhold til hvad vi gør på hele det grønne energiområde, og hvad vi gør i forhold til energieffektiviseringer osv.
Og der har Danmark altså stadig væk og vil også i fremtiden have førertrøjen på i forhold til det her område.
Så ja, jeg mener stadig væk, som jeg også nævnte i min første omgang, at vi er hamrende ambitiøse, og det har vi faktisk også tænkt os at blive ved med at være.
Andreas Steenberg (RV), 2017-05-17:
Jeg kan røbe, at det her faktisk er første gang, jeg har indkaldt til et såkaldt onsdagsspørgsmål, så jeg håber, jeg har styr på, hvordan procedurerne er, og overholder dem, som de skal overholdes.
I Dagbladet Holstebro var der for noget tid siden en artikel, hvor Dansk Folkepartis ordfører – jeg har allerede brudt proceduren, kan jeg forstå?
Nej, der var en artikel i Dagbladet Holstebro, hvor det lod til, at der var en forståelse for, at nogle penge skulle gå til Holstebromotorvejen ...
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-17:
Jeg vil gerne sige, at vi i Dansk Folkeparti mener, at eftersom Danmark har underskrevet Parisaftalen, skal vi selvfølgelig leve op til vores del af den.
Hvis der skal bruges penge på nye formål i konsekvens af Parisaftalen, vil jeg nok foretrække, at pengene bliver brugt på noget mere fremadrettet end at lade være med at fælde skov.
Jeg ville måske hellere bruge dem på noget forskning i klimateknologi, som kunne bruges i en større udstrækning end det her noget lokale forslag, for det er kun et begrænset område, som man så gør noget ved.
Men det løser jo ikke det grundlæggende, at der er en CO2-udledning, som det ville være bedre at arbejde på at nedbringe.
Ulla Tørnæs (V), 2017-05-17:
Jeg er faktisk helt enig med forslagsstillerne i, at bekæmpelse af klimaforandringerne er yderst vigtigt.
Bevarelse og beskyttelse af skov er en af de måder, hvorpå vi fra dansk side gennem vores udviklingssamarbejde bidrager til den globale klimakamp.
Det gør vi gennem det multilaterale udviklingssamarbejde, hvor både den danske støtte til Den Globale Miljøfacilitet og til fonden for de mindst udviklede lande indeholder støtte til skovområdet.
Men også inden for Den Grønne Klimafond har man godkendt projekter inden for skovområdet.
Herudover støtter vi også fra dansk side gennem den internationale naturbevarelsessammenslutning IUCN projekter, der er målrettet beskyttelse og bevarelse af skov.
Desuden arbejder flere danske civilsamfundsorganisationer, som modtager støtte via deres rammeaftale med Udenrigsministeriet, inden for dette område.
Jeg besøgte i starten af denne måned et dansk støttet projekt på Sumatra i Indonesien, hvor man netop fokuserer på nogle af de elementer, forslagsstillerne fremhæver i deres bemærkninger, nemlig at bevare regnskov for at binde CO2 og at beskytte biodiversitet og skabe udvikling lokalt.
Den dansk støttede del af Hutan Harapan, som projektet hedder, og som jeg besøgte, er på knap 100.000 ha.
Området udgør 20-25 pct. af den tilbageværende lavlandsregnskov på Sumatra.
Danmark har støttet området siden 2010, og i efteråret 2016 gav vi tilsagn om yderligere 20 mio. kr., hvilket ved udgangen af 2018 vil bringe den samlede danske støtte op på 79 mio kr.
Så samlet set bidrager vi fra dansk side til at fastholde skovenes vigtige funktion som CO2-lagre.
Når det så er sagt, vil jeg samtidig slå fast, at Danmark ikke kan være til stede alle vegne og prioritere alle områder lige højt.
Det er faktisk en af grundtankerne bag den nye udviklingspolitiske og humanitære strategi, som også Alternativet, som er forslagsstillere her, er forligspart i.
I strategien har vi lagt os fast på en række prioritetslande og en række prioritetsområder.
Forslagsstillerne foreslår med beslutningsforslaget her, at vi øger samarbejdet med seks navngivne lande.
Kun et af de lande, nemlig Etiopien, er blandt de lande, som vi med den nye strategi er blevet enige om skal være danske prioritetslande.
Forslagsstillerne vil med beslutningsforslaget pålægge regeringen at øge den samlede ramme for Danmarks udviklingspolitik med 180 mio. kr. årligt.
Det skal finansieres gennem øgede afgifter på fossile brændsler.
Vi vil sænke skatter og afgifter, så det bliver billigere at være dansker og billigere at drive en virksomhed.
Regeringen står desuden fast ved prioriteringen om at yde 0,7 pct. af bruttonationalindkomsten i udviklingsbistand, og vi er i øvrigt et af kun en håndfuld lande i verden, som lever op til FN's gamle målsætning om netop at bidrage med 0,7 pct.
Med disse bemærkninger skal jeg blot understrege, at selv om regeringen er enig i skovenes betydning i forbindelse med klimasikring og klimakampen, kan vi ikke give vores støtte til det foreliggende beslutningsforslag.
Christian Poll (ALT), 2017-05-17:
Og tak for ministerens positive tilgang til selve tilgangen i forslaget og til den indsats, man kan gøre, derude på skovområdet.
Vi har jo fra Alternativets side fremlagt en finanslov i efteråret, vi kalder den »TAL – til et bedre samfund«, og i den har vi simpelt hen reserveret 10 mia. kr. til en klimaindsats.
I den sammenhæng er 180 mio. kr. jo en lille del af det.
Vi ved jo, at vi skal bidrage til Parisaftalen, og til finansieringen af Parisaftalen skal vi komme med det bidrag, som er rimeligt for Danmark som et af verdens rigeste lande, et af de lande, som faktisk har råd til at flytte noget.
Ulla Tørnæs (V), 2017-05-17:
Det kommer jo nok ikke som den helt store overraskelse for hr. Christian Poll, at jeg ikke i hovedtrækkene deler tankerne i det oplæg, som der her refereres til, altså Alternativets alternative finanslovsforslag – hvis jeg må tillade mig at kalde det det.
Men jeg er enig i, at vi selvfølgelig skal bidrage med vores del og leve op til vores internationale ansvar.
Det mener jeg bestemt også vi gør.
Som jeg nævnte, er vi et ud af blot fem lande, som lever op til FN's gamle målsætning om at bidrage med 0,7 pct. af vores velstand i udviklingsbistand, herunder selvfølgelig også til klimaindsatser.
Jeg forsøgte i min besvarelse her at redegøre for, hvad vi specifikt gør for at sikre, at regnskoven bliver bevaret, og at vi også sikrer, at man kan have, hvad kan man sige, en fornuftig skovdrift i forbindelse med regnskovene.
Det mener jeg faktisk vi har stor succes med de steder, hvor vi bidrager til det.
Christian Poll (ALT), 2017-05-17:
Min pointe er bare, at vi bliver nødt til at gøre mere, og det er jo, fordi vi i forbindelse med Parisaftalen, som vi har underskrevet og ratificeret, har forpligtet os til at være med til at give additionelle midler, altså nye midler, og ikke flytte eksisterende bidragsmidler fra andet bidrag til fattige lande, men altså finde nye midler, som kan bidrage til de 100 mia. US-dollar, som verdenssamfundet skal finde.
Der tænker vi, at en indsats som den her, hvor man altså kan give nye midler, kunne gøre en kæmpe forskel for relativt få midler i forhold til den effekt, det har.
Ulla Tørnæs (V), 2017-05-17:
Nu er det sådan, at der ikke findes nogen international definition på, hvad nye og additionelle midler er.
Vi bidrager med 0,7 pct., altså FN's målsætning.
Det er der rigtig mange lande, også store økonomier, som ikke gør.
Derfor bestræber vi os selvfølgelig på i alle tænkelige sammenhænge at overbevise store økonomier – USA, Tyskland, Italien og andre – om, at hvis de nu bidrog svarende til det, som vi bidrager med, ville vi have et helt andet udgangspunkt.
Ud over det er vi faktisk meget effektive i vores måde at tilrettelægge vores bistand på.
Så hvis vi ser på klimainvesteringerne, har vi faktisk formået at få private investorer med, sådan at vi samlet set kunne bidrage med 2,4 mia. kr. sidste år, fordi vi kunne lægge private investeringer oven i den officielle udviklingsbistand.
Altså, vi gør, som verdensmålene faktisk siger vi skal gøre.
Vi indgår partnerskaber, og her er der altså tale om partnerskaber med den private sektor, private investorer, og derigennem kan vi geare vores indsats, så vi får meget mere udvikling og klimasikring for de midler, vi bruger.
Malte Larsen (S), 2017-05-17:
Også tak til ministeren for opremsningen af de tiltag, der er i gang –
det vil jeg så undlade at bruge ekstra energi på her.
Socialdemokratiet har høje klimaambitioner.
Det har vi, fordi vi gerne vil modvirke den globale opvarmning.
Vi ser også med bekymring på den afdrift af regnskov, der finder sted.
Vi ønsker ligesom forslagsstillerne at bevare regnskov, i stedet for at den ryddes og omdannes til landbrugsjord, f.eks. til den problematiske dyrkning af palmeolie.
Og lad os nu ikke sætte den førerposition over styr ved at begynde at gøre alternative tiltag.
Jeg vil meget gerne kvittere for et forsøg på et konstruktivt forslag fra Alternativets side.
Forslaget går jo ud på, at dansk CO2-udledning ved en aftale veksles til tilsvarende optag i regnskovene, men vi ønsker ikke, at vores klimaproblemer skal eksporteres andre steder hen.
Vi vil som sagt insistere på at feje for egen dør, også med de jobmuligheder, der ligger her.
De der additionelle midler er lidt luftige midler.
Vi vil også gerne være med til at presse på, primært i FN-regi, således at regnskovslandene presses væk fra deres skovdriftspolitik.
Det løser jo ikke noget, hvis vi laver aftaler om 30 mio. ha, hvis den samlede afdrift er den samme, men blot flyttet et andet sted hen.
Christian Poll (ALT), 2017-05-17:
Jeg ville bare høre ordføreren, om ikke det er rigtigt, at vi med Parisaftalen har forpligtet os til at finde nye og additionelle midler, og der kan man selvfølgelig diskutere, hvordan man præcis definerer »additionelle«.
Men en indsats som den her ville jo netop være noget, der for forholdsvis få midler kunne løfte klimaindsatsen supereffektivt, og for midler, som vi må kunne finde additionelt.
Vi har jo selv i vores finanslovsforslag fra efteråret afsat 10 mia. kr. frem til 2020 til den her type af indsatser.
Så 180 mio. kr. i den sammenhæng er jo ikke det store, og det er en kæmpe effekt, man kan få ud af det.
Så kunne det ikke give mening?
Malte Larsen (S), 2017-05-17:
Det er sjovt; når jeg står i den her situation, tænker jeg tit på de der lidt svulstige kæmpeeffekter og rigtig store meninger og alt muligt andet.
Ministeren var inde på en del af svarene i forhold til det, og jeg ser det måske også som en del af et større kompleks og noget, der indgår i nogle finanslovsforhandlinger, som jeg da også håber at Alternativet om ikke andet så i hvert fald i fremtiden kommer til at deltage meget aktivt i.
Så hånden skal være udstrakt til et samarbejde om, at vi får løst de her ting i fremtiden.
Christian Poll (ALT), 2017-05-17:
Det sætter jeg stor pris på og glæder mig til, at vi kan snakke videre om den her type indsatser.
Jeg blev lidt forvirret over ordførerens formulering at sætte en indsats over styr med alternative forslag.
Så jeg er glad for at høre, at den her type forslag alligevel kan give en vis genklang hos ordføreren.
Malte Larsen (S), 2017-05-17:
Det skal forstås derhen, at det for os er utrolig vigtigt med den førerposition, man har i forhold til greentech og udvikling af arbejdspladser inden for det grønne område.
Det er utrolig vigtigt, at der er et hjemmemarked i Danmark, og at vi tager vores eget ansvar for at løse de klimaproblemer, vi selv skaber.
Det ser vi både som det ansvar, vi har, men jo også for den udvikling af fremtidens arbejdspladser.
Det kører i al beskedenhed rigtig godt og har gjort det i hele det liv, jeg har ført.
En korrekt udvikling vil vi ikke sætte over styr.
Vi vil tværtimod gerne være med til at sætte nye ambitioner og højere ambitioner.
Mikkel Dencker (DF), 2017-05-17:
Tak, formand.
Beslutningsforslaget her går ud på, at Alternativet synes, at Folketinget skal afsætte en ramme på 180 mio. kr. årligt, som skal gå til at bevare og beskytte regnskovsområder med det formål, at de her regnskovsområder så skal absorbere kulstof svarende til Danmarks udledning af CO2, så Danmarks udledning af CO2 på den måde neutraliseres.
Helt konkret forstår jeg beslutningsforslaget sådan, at man vil betale et folk kaldet Chiquitanofolket – jeg går ud fra, at det er en indianerstammer eller noget i den stil – for, at de undlader at fælde noget regnskov i det område, hvor det her folk bor i Bolivia.
Jeg må sige, at der i hvert fald er tænkt kreativt her, og jeg vil gerne anerkende forslagsstillernes gode hensigter, men jeg må sige, at det ikke er Dansk Folkepartis måde at lave politik på, at vi skal bruge penge på at betale nogle andre mennesker på den anden side jorden for at undlade at foretage sig noget bestemt og på den måde kompensere for Danmarks aktiviteter.
Det her med at betale for at få udvisket noget, som man har gjort, og som jeg forstår at forslagsstillerne synes er forkert, minder mig lidt om den her katolske afladshandel, der fandt sted tilbage i tiden i Danmark, til det blev afskaffet for et halvt tusind år siden – altså hvor man kunne frikøbe sig for straf for sine synder.
Det er ikke principper, som vi i Dansk Folkeparti støtter, vil jeg godt sige, så jeg tror ikke, det kan komme bag på nogen, når jeg siger, at vi afviser beslutningsforslaget.
Jeg må også sige, at den finansiering, som Alternativet lægger frem, af de 180 mio. kr., nemlig at man skal hæve afgifterne på fossile brændsler, heller ikke er vores politik.
Så sammenfattende kan jeg sige, at vi afviser beslutningsforslaget.
Christian Poll (ALT), 2017-05-17:
Tak for det.
Så når nu vi har forpligtet os til det, kan ordføreren så ikke se, at det her faktisk kunne være en ret smart indsats, som vil kunne gøre en stor forskel?
Der er selvfølgelig nogle risici som ved alle indsatser, men det er faktisk rimelig veldokumenteret, at den vil kunne give en høj klimaeffekt.
Karsten Lauritzen (V), 2017-05-17:
Jamen det undrer jeg mig faktisk også over, helt ærligt.
Der er jo ikke tale om en menig medarbejder, der er tale om en fagdirektør, og der har man som fagdirektør masser af muligheder.
Det mener jeg man havde i skattevæsenet dengang, og det mener jeg bestemt man har i dag.
Og det skal man i hvert fald have i det fremtidige skattevæsen, vi er ved at bygge op, hvor medarbejdere får mulighed for, høj som lav, at give udtryk for deres bekymringer.
Jeg siger bare i al stilfærdighed, at fordi nogle nu genfortæller noget, de oplevede for 10 år siden, så er det ikke nødvendigvis det samme, som at det, de genfortæller; eller at det, de oplevede; eller at det, som de mener de oplevede; var sådan, som det reelt var.