runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Signe Munk (SF), 2021-01-20:
Jamen der er i dag en markedsføringslov, men det er min bedste fornemmelse, at den ikke i tilstrækkelig grad sikrer forbrugerne og gennemsigtigheden på det her område.
Derfor skal der lyde en klar opfordring til, at hvis der er et udviklingsarbejde i gang, inddrager ministeren og regeringen de relevante ordførere.
Der har jo været en artikel i Politiken, hvori der var et bredt budskab fra klimaordførere og erhvervsordførere om, at de gerne ville handle på området i forhold til grønvaskning og i forhold til grøn markedsføring.
Så derfor skal der lyde en klar opfordring til, at ministeren indkalder til nogle brede drøftelser og ser på det fulde mulighedskatalog.
Dan Jørgensen (S), 2021-01-20:
Vi har ikke planer om at indkalde til konkrete forhandlinger om det her spørgsmål lige med det første, men vi lytter altid gerne til gode råd, og er der konkrete forslag, så lytter vi også til dem.
Det er med al respekt ikke helt nok at sige: Vi ville ønske, at verden var mindre kompliceret, og vi ville ønske, den var nemmere at gennemskue.
Man bliver jo også nødt til at have nogle konkrete forslag til, hvad man kan gøre.
Vi har et godt instrument i markedsføringsloven nu.
Det kan sagtens være, at vi kan gøre mere nationalt, og som sagt lytter vi meget gerne til det, vi er også i dialog med organisationer, men EU-sporet er nok så vigtigt her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-20:
Jamen det var præcis det, jeg gjorde.
Det var derfor, det tog så lang tid at få et svar tilbage til ordføreren.
Det var faktisk, fordi jeg forsøgte at se, om vi kunne finde en teknisk løsning på at kunne føre pengene over i det næste kalenderår.
Al økonomi er jo så mærkværdigt indrettet, at der er sådan nogle nærmest betonvægge, når man når den 1. januar.
Og det var egentlig derfor, at det tog så lang tid at få et svar tilbage til ordføreren; det var, fordi jeg forsøgte at se, om der var en vej til, at pengene umiddelbart kunne overføres til året efter.
Det lykkedes så ikke, og det blev jeg ved med at forsøge på, og derfor kom der et svar den 18. december, da jeg endegyldigt måtte smide håndklædet i ringen og sige, at det kan vi ikke gøre teknisk, at det bliver vi nødt til at løse politisk – og deraf bl.a. møderækken, der er indkaldt til nu.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-20:
Jeg kan godt høre, hvad ministeren siger, men det synes jeg er et ærgerligt udtryk for måske den manglende kommunikation, altså for den kommunikation, der kunne have været.
Jeg bliver ved med at få rykkere fra dem derude, der egentlig også gerne vil have en eller anden form for svar.
Så hvis jeg havde vidst det, kunne jeg i det mindste have sagt, at der arbejdes aktivt på det, og at man forsøger at finde en løsning, og at vi er enige om at finde en løsning, men ikke engang det kunne jeg.
Jeg hører ingenting.
Det synes jeg bare er rigtig ærgerligt både for vores samarbejde og sådan set også for de kommuner og organisationer derude, der kæmper for at få det her til at virke.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-20:
Det tager jeg bare ned og siger: Jamen det kan godt være, at jeg skulle have kommunikeret det bedre.
Det vil jeg selvfølgelig tænke over næste gang.
Jeg tror, jeg mest af alt havde øjnene stift rettet på at se, om vi kunne skabe en løsning, og det skulle jeg måske have været bedre til at kommunikere om, men jeg synes, det vigtigste er, at vi får fundet en løsning.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-01-20:
Jeg vil egentlig bare konkludere, at det, jeg hører i den her diskussion, er, at ministeren og jeg i hvert fald er enige om, at det her er noget, der skal løses, og det synes jeg er et rigtig vigtigt signal at sende til dem derude, der rigtig gerne vil i gang.
Nogle af dem, f.eks. Dansk Skoleskak, har kæmpet for at fortsætte.
Selv om de ikke har haft midlerne, har de alligevel prøvet at gøre nogle ting, fordi de kan lave noget digitalt.
Så jeg synes, det er et rigtig vigtigt signal at sige, at vi senere i dag sætter os sammen – eller vi sætter os ikke sammen, men vi sætter os ved skærmene – og får en dialog om, hvad vi gør ved det her.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-01-20:
Det er jo for tidligt at konkludere, hvad vi konkluderer på det pågældende møde.
For der er faglige huller, og så er der sociale huller der, hvor man har vanskeligheder på hjemmefronten, og så er der nogle kæmpe fællesskabsmæssige huller, i forhold til at man simpelt hen har siddet derhjemme bag sin egen skærm og på en eller anden måde skal forsøge at finde sin vej ind i det at være en del af et fællesskab igen, og der mener jeg, at det frivillige Danmark kan byde på rigtig meget.
Så vi skal ikke konkludere endnu, men lad os mødes om en times tid og snakke videre om det.
Dan Jørgensen (S), 2021-01-20:
Jeg vil godt sige, når nu vi bevæger os op på det mere generelle niveau, at jeg selvfølgelig har stor sympati og respekt for dem, som er blevet fanget på den ene eller den anden måde og har måttet vente på kompensation, men samlet set har vi behandlet over 235.000 ansøgninger og også tilkendt kompensation, altså udbetalt pakker, for et godt stykke over 200.000, og den gennemsnitlige sagsbehandlingstid har været, efter hukommelsen, omkring 9 dage – siden sommerferien har den været omkring 16 dage.
Så det generelle billede er, at det faktisk går ganske stærkt.
Det er klart, at vi skal være endnu bedre til at fange dem, for hvem det så ikke er gået så stærkt.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-20:
Tak for svaret.
Alt i alt er det jo positivt, at der er kommet den her, skal vi sige åbning, der er.
Problemet er, som med alt andet her i livet, timingen.
Altså, her taler vi om en virksomhed – jeg havde selv mulighed for at besøge den her i mandags – som er totalt lukket og slukket, og som lige nu reelt har 0 kr. i omsætning ud over det meget lidt, de kan sælge via Facebook, og det betyder jo, at de stadig væk har deres udgifter.
De skal stadig væk betale deres husleje, og de skal stadig væk have et kæmpestort varelager, endda med potentialet til, at de meget snart får et endnu større varelager, for de har jo købt en masse ting, som snart kommer dumpende ind i deres forretning.
Det vil sige, at de har en masse faste udgifter, der allerede er der nu, og som er en bølge, der bare ruller fremad, og som bliver rigtig, rigtig stor.
Så selv om jeg anerkender, at det er et klart positivt skridt, der er taget fra regeringens side, er det altså noget, der er brug for her og nu og i løbet af meget, meget kort tid.
Så er der en åbning for, at vi allerede går i gang med det nu?
Og hvordan og hvorledes vil man sørge for, at de kan få de her udbetalinger af midler?
Et af de problemer, vi har haft, og som også en lang række organisationer som DI, DE og HORESTA har været ude at sige, er jo, hvor lang tid det tager at få udbetalt de her midler.
Én ting er, at man får tilsagn f.eks. i februar, altså næste måned, men hvis det så kommer til at tage 2, 3 eller måske endda 4 måneder, før man konkret får udbetalt pengene, jamen så står vi jo også med det her massive problem.
Så hvordan kan vi sørge for, at de her penge kommer ud i de her enkelte butikker så hurtigt som overhovedet muligt, så de ikke bliver nødt til at lukke og slukke?
Dan Jørgensen (S), 2021-01-20:
Altså, jeg kan i sagens natur selvfølgelig ikke gå ind i den konkrete sag, men på et generelt niveau skulle vi jo faktisk gerne have løst den type problemer, som omtales her, nu med de nye regler.
Det her skal også statsstøttegodkendes.
Vi havde måske håbet på, eftersom vi jo egentlig bare ændrede en dato, at man bare kunne nøjes med at notificere.
Det er desværre ikke tilfældet.
Jeg skal nu sige for god ordens skyld, at vi faktisk har et rigtig godt samarbejde med Europa-Kommissionen om de her spørgsmål, og jeg forventer bestemt ikke problemer.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-20:
Det er jo positivt, og jeg anerkender, at der er et EU-aspekt i det, som vi skal have løst.
Men tilbage til mit konkrete spørgsmål, og lad mig gøre det endnu mere konkret: Hvordan vil den fungerende erhvervsminister sørge for, at selve den tid, det tager, fra midlerne bliver bevilget, til de bliver udbetalt, bliver minimal, dvs. få dage, sådan at de her midler kommer ud?
Dan Jørgensen (S), 2021-01-20:
Jamen vi har faktisk ret gode erfaringer med at udbetale ganske hurtigt – typisk går der kun ganske få dage, fra man har fået behandlet en ansøgning og får at vide, at man kan få pengene, til man så har dem.
Så det tilstræber vi selvfølgelig også bliver tilfældet her.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-01-20:
Tak for det, formand.
Spørgsmålet lyder: Vil ministeren svare på, om ministeren finder det rimeligt, at en virksomhed som f.eks. Sportigan i Randers, der er oprettet i oktober og har haft omsætning og salg indtil nedlukningen i december, ikke kan få lønkompensation for mere end én medarbejder, da kravet for at søge på flere medarbejdere er, at virksomheden er oprettet før den 9. marts?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-20:
Tak til hr. Morten Messerschmidt for spørgsmålet.
Jeg vil gerne understrege, at den færdigforhandlede tekst endnu kun er på trapperne.
Herefter venter en juridisk gennemgang inden en politisk behandling i Rådet og i Europa-Parlamentet.
Det tror jeg hr. Morten Messerschmidt også ved.
Det betyder, at vi er fremme i 2022, før Danmark skal tage endelig stilling til aftalen.
Det er derfor endnu for tidligt at udtale sig detaljeret om aftalen, men der vil blive rig lejlighed til at drøfte den også efter den juridiske gennemgang.
Jeg kan dog oplyse, at aftalen ifølge Europa-Kommissionen ikke indeholder bestemmelser om liberalisering af adgangen til det europæiske arbejdsmarked eller ændringer i visumregimet, som i vid udstrækning følger samme tilgang som i dag.
På det foreliggende grundlag ser aftalen ud til at udvide EU's markedsadgang, forbedre rammevilkår for erhvervsliv og virksomheder, forankre dialogen om bl.a. arbejdstagerrettigheder og tvangsarbejde.
Det er positive skridt i den rigtige retning.
Så i valget mellem status quo og en ny tilgang til klima, arbejdstagerrettigheder og mere fair vilkår foretrækker jeg klart det sidste.
Jeg ser frem til en grundig drøftelse i Folketingets Europaudvalg, når vi har den endelige aftaletekst, som vi jo ikke har endnu.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-20:
For Politico skrev nemlig følgende for ganske få dage siden om aftalen, her journalisten Jakob Hanke Vela: »That means specialists can work in Europe for three years, if they are "intra-corporate transferees" in companies that belong to the same group.«
Oversat betyder det altså: Det betyder, at specialister kan arbejde i Europa i op til 3 år, hvis de er intra-corporate transferees, altså overført fra den ene virksomhed til den anden.
Det ville da være rart, hvis udenrigsministeren fuldstændig kunne dementere, at det forholder sig sådan.
Vi andre kan jo ikke få lov til at læse aftalen.
Den er jo ikke offentliggjort endnu.
Derfor har jeg heller ikke kunnet få Folketingets jurister eller andre til at bekræfte endeligt, om det forholder sig sådan.
Men jeg er da alvorligt bekymret.
Det er jo ikke bare mig – gid det var så vel, for jeg er jo nærmest bekymret hver dag, vil udenrigsministeren måske sige – nej, der er ganske mange af udenrigsministerens egne venner, også i Europa-Parlamentet, der jo er bekymrede for den her aftale, som er blevet udlagt som en kæmpe PR-sejr for Kommunistkina.
Det i sig selv er måske ikke det smarteste.
Tænk på f.eks. Australien, nemlig hvordan det er gået dem, efter de i 2015 lavede en frihandelsaftale med Kina.
Så vi har virkelig behov for, ikke bare os i Dansk Folkeparti, men meget bredt, helt nede i Europa-Parlamentet endda, at blive beroliget, i forhold til hvor meget af arvesølvet udenrigsministeren med sine kollegaer i Rådet og Europa-Kommissionen egentlig har solgt til kineserne.
Der er et behov for en klar beskrivelse af, hvor meget kinesere f.eks. vil kunne komme ind og arbejde i Danmark, i Europa, uden om de almindelige visumregler.
Hvad får det af betydning for danske virksomheder, der hver dag har en kæmpe mængde bøvl med at forhindre kineserne i at spionere i forhold til deres intellektuelle rettigheder osv. osv.?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-20:
Jeg synes altid, det er vigtigt at kaste et kritisk blik på aftaler, man indgår, og det får vi også rig lejlighed til, som det er nævnt.
Jeg kan altså gentage den oplysning, som jeg gav før til hr. Morten Messerschmidt, nemlig at den aftale, vi taler om her, ifølge Europa-Kommissionen ikke indeholder bestemmelser om liberalisering af adgangen til det europæiske arbejdsmarked eller ændringer i visumregimet, men det følger i vid udstrækning den samme tilgang, som der er i dag.
Vi er alle sammen enige om, at vi skal handle med Kina, så der er investeringer gensidigt.
Sådan er det skruet sammen i dag.
Så spørgsmålet er, om vi med den aftale, vi har lavet her, forbedre reglerne i forhold til arbejdstagerrettigheder, klima og andre ting, som er vigtige for os.
Det håber jeg hr. Morten Messerschmidt også anerkender.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-20:
Jo, men jeg er måske lidt optaget af, om det rent faktisk betyder noget.
Altså, mig bekendt har kineserne jo intensiveret deres tvangsarbejde, deres internering af grupper og brud på ILO-konventioner osv. osv., så hvad er det, der får udenrigsministeren til at tro, at den aftale, han så har været med til at indgå her med Kina, skulle rykke tingene i den anden retning i?
Jeg minder bare igen om den aftale, som australierne lavede for 5-6 år siden.
Der må man bare sige, at australiernes forventninger jo er blevet vildt skuffede.
Så hvorfor tror udenrigsministeren, at vi bliver stillet bedre?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-20:
Jamen jeg er sådan set enig i, at Kina er besværlig, ikke mindst i økonomiske spørgsmål, og det er netop derfor, at det faktisk er noget af en sejr fra vores side, at vi har fået arbejdstagerrettighederne med i en sådan investeringsaftale og forbud mod tvangsarbejde.
At forpligte Kina til det, må man da sige
er en sejr.
Det er klart, at det skal de holdes op på, det skal implementeres.
Det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i, men så er det det, der bliver opgaven.
Der håber jeg, at Dansk Folkeparti vil støtte regeringen i at holde Kina op på det, som man har lovet.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-20:
Jeg har lidt svært ved at skulle holde nogen op på noget, som udenrigsministeren har lovet, når jeg ikke selv kan få at vide, hvad det egentlig er, udenrigsministeren har lovet.
Det lader til, at udenrigsministeren nærmest ikke engang ved, hvad det er for en aftale, EU har indgået med Kina.
Men det håber jeg vi kan finde ud af.
For er der en ting, der er sikker, så er det, at Kina jo opfører sig globalt med en uhørt brutalitet og kølighed over for selv de lande, som de siger de har varme forbindelser med.
Så derfor, ja, undskyld mig, er vi en lille smule bekymrede for, hvor meget man egentlig har indrømmet kineserne, både i forhold til hvad der foregår i Kina, så de kan vaske hænderne i den relation, men sandelig også i forhold til hvad kinesere får lov til at gøre i EU nu.
Jeppe Kofod (S), 2021-01-20:
Jeg bliver lidt i tvivl om, hvad det er, hr. Morten Messerschmidt og Dansk Folkeparti egentlig vil.
For det er et valg mellem enten status quo, hvor der ikke er nogen regler for f.eks. arbejdstagerrettigheder, som hr. Morten Messerschmidt meget rigtigt beskriver – inden for klima, mere fair vilkår, herunder beskyttelse af europæiske virksomheder og investeringer i Kina – eller det, som vi har fået i den her aftale, som netop handler om f.eks. forpligtelser i forhold til arbejdstagerrettigheder, forbud mod tvangsarbejde.
Der synes jeg vi skal bruge den sidste mulighed.
Det synes jeg, for det skylder vi danske virksomheder.
Det skylder vi vores kamp for de standarder og de værdier, vi står for i Europa i handelspolitikken.
Og der går regeringen ind nu.
Peter Juel-Jensen (V), 2021-01-20:
Tak for det, formand.
Når ministeren nu har haft telefonisk kontakt til den amerikanske ambassadør på baggrund af hændelserne ved Kongressen i Washington, USA, hvilket man selvfølgelig kun kan bifalde, har ministeren så også taget kontakt til den svenske ambassadør i Danmark for at gøre opmærksom på det vanskelige, grænsende til det umulige, for transitrejsende mellem Bornholm og resten af Danmark på grund af de indrejserestriktioner for danskere, herunder danskere i transit til Bornholm, som Sverige indførte til Bornholm den 21. december 2020?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-20:
Hr. Peter Juel-Jensen spørger, om jeg har taget kontakt til den svenske ambassadør som led i min og regeringens arbejde for at forbedre transitmulighederne til og fra Bornholm gennem Sverige.
Det har jeg ikke.
Og det har jeg ikke, fordi jeg fra første færd har rejst sagen på ministerniveau, direkte over for min kollega den svenske udenrigsminister, fru Ann Linde.
Ministeren for nordisk samarbejde, transportministeren og justitsministeren har også haft kontakt til deres kolleger i Sverige, og ikke mindst miljøministeren er yderst opsat på, at der findes løsninger.
Det har vi gjort, fordi det er et vigtigt spørgsmål for regeringen som helhed og for mig som udenrigsminister i særdeleshed, også som bornholmer.
På embedsmandsniveau er den danske ambassade i Stockholm løbende i dialog med de svenske myndigheder, og Udenrigsministeriet har også været i kontakt med den herværende svenske ambassade.
Dialogen har medvirket til, at svenskerne løbende har åbnet op for mere transit: Der er nu åbnet for transit for sundhedspersonale, folk med bopæl på Bornholm og børn, som skal besøge forældre.
Vi i regeringen bliver ved med at presse på for en generel transit til Bornholm.
Det er vores klare mål.
Det er det, vi arbejder for.
Bornholm har en særlig plads for Danmark og for mig personligt, og regeringen vil fortsætte med at presse på for at finde løsninger.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-20:
I lyset af det: Hvorfor har Danmark sagt ja til EU's handelsaftale med Kina, der gør det muligt for kinesiske managere og specialister at arbejde her i 3 år uden at leve op til de almindelige visumregler, og hvad har udenrigsministeren gjort sig af overvejelser om konsekvenserne for danske virksomheder, herunder i relation til industrispionage?
Dan Jørgensen (S), 2021-01-20:
Jeg ved ikke, om vi kan komme uden om, at der også skal laves en mulig miljøkonsekvensrapport, og den tænker jeg at spørgeren egentlig heller ikke mener vi skal komme udenom.
Så det er jo det, der forsinker processen lige nu.
Og det arbejder de relevante myndigheder selvfølgelig på kan gøres så hurtigt som muligt.
Jeg glemte også at svare på spørgsmålet om det beslutningsforslag, som Venstre har fremsat, og som altså hører under Transport- og Boligministeriet.
Det kan godt være relevant, også i forhold til elinfrastrukturen, men vil oftest ikke være det, fordi ekspropriation faktisk ikke foregår så meget her.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-20:
Tak, formand.
Fastholder udenrigsministeren, at brexit vil få negative økonomiske konsekvenser for Storbritannien, og mener ministeren så, at markedet tager fejl, når det britiske aktieindex FTSE100 siden nytår, hvor samhandelsaftalen mellem UK og EU er trådt i kraft, er steget til det højeste niveau i næsten et år?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-20:
Tak til hr. Morten Messerschmidt for spørgsmålet.
Man kan sige, at uanset vores forskellige synspunkter skylder vi befolkningen at tage EU-debatten på et sagligt grundlag, og at påstå, at brexit ikke kan få negative økonomiske konsekvenser, er useriøst.
Brexit gør det dyrere og mere besværligt at handle sammen, det ser vi allerede.
Det koster allerede dyrt for virksomheder på begge sider af kanalen, og selv om vi ikke kender det fulde billede endnu, viser tal og analyser, at brexit med en frihandelsaftale vil betyde en lavere britisk bnp-vækst, og vi har hørt om mange virksomheder, der er kommet i problemer på den britiske side.
Den finansielle sektor flytter job til kontinentet, bilproduktionen er reduceret, supermarkeder advarer om tomme hylder, eksportører af fiskeprodukter oplever forsinkelser i eksporten.
Kommer det til at gå Storbritannien økonomisk bedre på længere sigt? kan man spørge sig.
Det håber jeg og tror jeg, men næppe så godt, som hvis Storbritannien var forblevet medlem af EU.
Jeg skal ikke gøre mig klog på aktiemarkederne, men én forklaring på, at aktiemarkederne er gået op efter et år med stor usikkerhed, kan jo være, at vi netop fik en aftale og undgik et klippekantsscenarie.
Det ville jo have været katastrofalt, og modsat hr. Morten Messerschmidt er jeg altså ikke villig til at gamble med de 600.000 danske arbejdspladser, der er knyttet til eksporten til EU's indre marked, og den sikkerhed og tryghed, som EU-medlemskabet giver Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-20:
Tak for besvarelsen og for præciseringen.
For det var jo en lidt mere neddæmpet frygt for fremtiden, vi hørte i dag fra udenrigsministeren, end vi tidligere har hørt.
Så man må jo sige, at det, når markedet nu ligger så højt – nu har jeg lige tjekket det her til morgen, og det er justeret en lille smule ned, men det er 5 pct. højere, end da året begyndte, og hvor det var klart, at der kom en aftale – så må være et udtryk for, at markedet trods alt forventer, at det kommer til at gå godt, og det må betyde, at den aftale, der er lavet, grundlæggende er god.
Men ellers går jeg heller ikke ud fra, at udenrigsministeren var gået med på den, for det er jo lidt underligt at sige, at det er en rigtig dårlig aftale, så lad os nu komme fremad.
Nej, den aftale sikrer jo netop, at briterne på den ene side stadig væk kan eksportere deres varer til EU, til det indre marked, og på den måde have adgang til at fastholde deres produktionsarbejdspladser, men – og det er jo det, som er det virkelig spændende, og det, som jeg gerne vil udfritte udenrigsministerens om hans holdning til – det giver på den anden side også en frihed til at lave aftaler med andre dele af verden, hvor vi jo i Danmark stadig væk er bundet til det, som EU finder på.
Hvis man ser på, hvordan EU's samlede økonomi og størrelse i verden har udviklet sig igennem de sidste 50 år, er det jo kun gået én vej.
Selv om man har taget mægtige økonomier som Bulgarien, Rumænien og Malta osv. med ind i fællesskabet, skrumper EU's andel af verdensøkonomien jo hvert eneste år, bl.a. fordi der er andre lande rundtomkring i verden, der helt åbenlyst gør det så meget bedre – Kina, Indien, Sydamerika osv. – lande, som virkelig vækster, og dem vil Storbritannien nu få mulighed for at lave frihandelsaftaler med.
Så kunne det ikke være det, som de kloge folk i City of London og resten af verden måske kigger på, når de siger, at de faktisk tror på, at det kommer til at gå godt for Storbritannien, og at de tror på, at der er vækst og fremgang i vente, i modsætning til det, som man kan se i den taberklub af lande, som Danmark altså er bundet til, nemlig recessionsprægede lande, hvor det bare går nedad, i Sydeuropa?
Jeppe Kofod (S), 2021-01-20:
Jeg tror, at det startede med det britiske aktiemarked, og jeg synes, det er helt naturligt, at man reagerer positivt på, at man undgår et klippekantsscenarie.
For det havde da givet rystelser på begge sider, også i det britiske aktiemarked.
Men generelt ser vi jo faktisk en positiv udvikling på aktiemarkederne i den senere tid, og det skyldes måske i høj grad også centralbankernes, herunder også Bank of Englands, ekspansive pengepolitik og den ekspansive pengepolitik, som de fleste regeringer i øvrigt også fører rundtomkring i verden for ligesom at imødegå de økonomiske konsekvenser af covid-19-krisen.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-01-20:
Jo, men som det er udenrigsministeren bekendt, er det jo ret nemt at handle i dag.
Når man sidder der med sin pensionsopsparing og siger, at okay, hvad er det så, man skal købe nu, er det ret nemt at handle, både i Kina og i USA og i Canada og andre steder.
Så hvis det bare var et spørgsmål om, at der er overlikviditet i markedet, så ville man jo søge uden om Storbritannien og købe nogle gode danske aktier.
De er også ganske højt oppe.
Så man kan ikke på den måde forklare det med, at der bare er likviditet, som tilfældigvis så dumper ned i Storbritannien, for hvis man sammenligner med de europæiske indeks, så er der jo ikke nær den samme udlægning.
Så igen: Tager markedet fejl, når man har den lyse forudsætning for fremtiden?