runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2017-11-28:
Fra Enhedslistens side er vi sådan set positivt indstillet over for den grundlæggende tanke og tilgang i lovforslaget, men vi har også nogle ting, vi gerne vil have afklaret i den videre behandling.
Lovforslaget vil give skattefrihed for selvejende teatre og selvejende daginstitutioner samt ændre på de administrative byrder ved at lave en lempeligere erklæringsordning.
Det er jo som udgangspunkt noget, vi støtter.
Lovforslaget er kun relevant for teatre og daginstitutioner, som ikke trækker penge ud til en ejerkreds, som skal have et afkast, men derimod er organiseret sådan, at pengene bliver geninvesteret i teatret eller daginstitutionen.
Så det er jo rigtig fint.
Når det så er sagt, har vi noteret os, at der også er et høringssvar fra BUPL, som har en række kritiske kommentarer, i forhold til at lovforslaget er udformet sådan, at et eventuelt overskud eller mindre forbrug fra driften af de selvejende daginstitutioner kan overføres til en fri grundskole, såfremt det er den fri grundskole, som driver en tilhørende daginstitution.
Der synes vi, at det er værd lige at kigge mere på det her, altså at den her mulighed for at overføre penge fra daginstitutionen til skolen bør lukkes, sådan at der er klare retningslinjer, sådan at det mindre forbrug eller overskud, alt afhængigt af hvordan man formulerer sig i forbindelse med det, bliver i daginstitutionen og bliver geninvesteret i daginstitutionen, så det ikke bliver brugt som en måde til så at sige at lave en overførsel af midler til skolen på.
Louise Schack Elholm (V), 2017-11-28:
Tak for ordet.
Derfor synes vi, at det er rigtig positivt, at vi med det her forslag lægger op til at skattefritage de selvejerteatre og daginstitutioner, private pasningsordninger, fritidshjem og klubber, hvis indtægter udelukkende anvendes til institutionens formål, og at de, hvis de har en skattepligtig indkomst, der ikke overstiger 100.000 kr., så får mulighed for at indlevere en erklæring i stedet for en selvangivelse.
Det vil fritage dem for en masse bøvl, kan man sige.
Det synes vi er rigtig positivt, og vi håber på, at det her kan være med til at sikre, at vi også fremover har et blomstrende foreningsliv og masser af selvejende institutioner.
Så Venstre støtter lovforslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2017-11-28:
Som nævnt handler det jo om, at selvejende daginstitutioner og teatre i dag bliver beskattet, hvis de har overskud på driften.
Eller sådan er reglerne i hvert fald – at de så ikke bliver håndhævet sådan, kan jo være positivt nok.
Men det medfører jo, at det kan være svært for f.eks. teatre at spare op gennem årene for at lave en større produktion eller for en selvejende daginstitution, hvor man kan forestille sig, at man måske lægger noget til side hvert år for så måske efter et par år at kunne renovere legepladsen eller lave nogle andre investeringer.
Så derfor synes vi, det er fint, at der er det her lovforslag, som fritager selvejende daginstitutioner og teatre fra beskatning, hvor det så bliver afgørende, at vedtægterne selvfølgelig siger, at formålet skulle kunne være f.eks. at drive daginstitutioner og ikke at udlodde til ejere.
Så vi synes, at det her giver god mening med de foreslåede regler, og derfor støtter vi det i Dansk Folkeparti.
Jesper Petersen (S), 2017-11-28:
Lovforslaget her skal fritage teatre og daginstitutioner, som er organiseret som selvejende institutioner, fra skattepligt af indkomst, der kommer fra teatervirksomheden eller daginstitutionsvirksomheden.
Der foreslås også en lempelse af selvangivelsespligten for visse fonde og foreninger.
Det virker ulogisk og er uden formål, at små egnsteatre, der i stort omfang kan klare sig selv, men som ikke har profit for øje, alligevel opkræves skat af et eventuelt overskud.
Og det at oparbejde et overskud i et år kan handle om, at man prøver på at skrabe sammen til at kunne lave en større opsætning i et af de følgende år.
Selvejende daginstitutioner foreslås også fritaget fra skat af deres overskud med lovforslaget.
Det er en betingelse, at daginstitutionen er organiseret netop som en selvejende institution, og at indtægterne kun kan anvendes til institutionens formål og ikke kan tages ud til privat profit eller lignende.
Lovforslaget vurderes ikke at have nævneværdige provenukonsekvenser, da SKAT ikke i praksis indtil nu har bedt selvejende daginstitutioner eller teatre om at betale skat af deres overskud.
Socialdemokratiet vil stemme for lovforslaget, når det kommer til tredje behandling.
Karsten Lauritzen (V), 2017-11-28:
Der må jeg simpelt hen være ærlig og sige, at den del af lovforslaget lyder det til at fru Lisbeth Bech Poulsen er bedre inde i end mig som minister.
Jeg vil hjertens gerne svare på spørgsmålet skriftligt.
Det er jo generelt sådan, at kommunerne, hvis de har et DUT-krav, rejser det i de forhandlinger, der er.
Og nogle gange anerkender man, at ja, der er et DUT-krav automatisk, og så indgår det i det store regnestykke.
Andre gange siger man, at her mener vi faktisk ikke, at der er et DUT-krav.
Og hvis lovforslaget er det, som fru Lisbeth Bech Poulsen påpeger, så må den faglige vurdering nødvendigvis være, at kommunerne ikke har et DUT-krav.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-28:
Der kan jo være masser af tilfælde, hvor borgere eller virksomheder synes, at noget skal være på en bestemt måde.
Sådan er det ikke.
Det er jo ikke en måde at lave politik på.
Nu er vi så mange partier, at det er rimeligt ligesom at gøre det mere simpelt med den her lovændring.
Og så ser vi bare forskelligt på, om man skal bruge ½ mia. kr., som man ellers kunne bruge på nogle andre ting.
Men jeg tror ikke, vi kommer videre ad den vej.
Så vil jeg gerne stille ministeren et konkret spørgsmål, nemlig om det ikke betyder, at der også vil være et mindreprovenu på 70 mio. kr. for kommunerne, og at kommunerne ikke vil blive DUT'et for de 70 mio. kr.
Karsten Lauritzen (V), 2017-11-28:
Den fremstilling er rigtig.
Jeg er ikke helt enig i noget af den retorik, fru Lisbeth Bech Poulsen lægger ned over det.
Vi skal skabe vækst i den del af økonomien, der ligger uden for det statslige og uden for det offentlige.
Det er jo, fordi det er den del af økonomien, der ligger uden for det offentlige og uden for det statslige, som finansierer resten.
Og når vi øger selskabsskatten, forringer vi vores virksomheders konkurrenceevne, og selskabsskat er et konkurrenceparameter.
Derfor har regeringen ikke et ønske om at øge selskabsskatten.
Det er det, der ville ske, hvis man ikke vedtog det her lovforslag.
Så ville den effektive selskabsskat blive øget, og fru Lisbeth Bech Poulsen har fuldstændig ret i, at så ville der komme flere penge i statskassen.
Nu siger vi så, at der er faldet nogle domme.
Det vil de domme føre til, men det vælger vi politisk at annullere.
Vi vil ændre retstilstanden og føre den tilbage til det, nogle virksomheder troede den var oprindelig, inden de her sager blev rejst og vundet, i sidste ende i Højesteret.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2017-11-28:
Mange tak.
Inuit Ataqatigiit i Folketinget har med interesse læst lovforslaget.
Vi bemærker, at Folketinget skal behandle lovforslaget, før det behandles i Inatsisartut, Grønlands parlament, og vi stiller os grundlæggende kritisk over for den omvendte rækkefølge, da vi mener, at selvstyreloven skal følges.
Hensigten med nærværende lovforslag er at lade Inatsisartut tage stilling til, om man vil ophæve monopolet for udbuddet af onlinebingo, væddemål på heste- og hundevæddeløb samt væddemål på kapflyvning med brevduer.
Dette skal man tage stilling til i Inatsisartut under forårssamlingen 2018.
Det er beklageligt, at Inatsisartut ikke har haft mulighed for at tage stilling til det tidligere, men vi bemærker også, at Inatsisartut har givet naalakkersuisut, Grønlands regering, bemyndigelse til at komme med en anerkendelse over for regeringen.
Dette sker som en del af Grønlands finanslov for 2018, som er blevet godkendt af et flertal i Inatsisartut i sidste uge.
Sker dette ikke med nærværende lovforslag inden årets udgang, gælder eksisterende lov fra Danmark, hvilket ikke er hensigtsmæssigt, når det ikke har været drøftet endnu i Inatsisartut.
Med disse bemærkninger godkender vi lovforslaget.
Mange tak.
Anders Johansson (KF), 2017-11-28:
Tak for det.
Formålet med lovforslaget er jo, som flere ordførere har været inde på tidligere, at onlinebingo og heste- og hundevæddeløb i Grønland skal fastholdes som monopolspil af Danske Spil, indtil det grønlandske selvstyre selv har haft lejlighed til at tage stilling til, om selvstyret ønsker, at de nævnte spil skal liberaliseres, ligesom de er blevet i Danmark.
Det kan vi naturligvis fra Det Konservative Folkeparti bakke op om, så vi støtter lovforslaget.
Nikolaj Amstrup (ALT), 2017-11-28:
Mange tak.
Som det er blevet sagt af flere andre ordførere, handler forslaget alene om at opretholde den nuværende retstilstand i forhold til udbudsformen for visse spiltyper – og jeg kan høre, at der er meget vægt på den med brevdueflyvning – indtil selvstyret har mulighed for at tage stilling til, om de ønsker at liberalisere det eller ej, og det støtter vi naturligvis grønlændernes ret til
Carsten Bach (LA), 2017-11-28:
Umiddelbart virker lovforslaget, vi behandler her, ret udramatisk.
Selv Enhedslisten ønsker ikke at tage stilling til liberalisering på den her front.
Så det er altså tilsyneladende helt udramatisk.
Men i Grønland skal man jo, som vi også har hørt tidligere ordførere sige, først i løbet af foråret tage stilling til et lovforslag om liberalisering af online bingo og hestevæddeløb – helt på samme måde, som vi i Danmark har taget stilling til det.
I Liberal Alliance håber vi selvfølgelig, at man i Grønland også ønsker at liberalisere lovgivningen – uden at vi så derudover overhovedet blander os i det.
Vi støtter altså lovforslaget, også selv om det jo så rent faktisk betyder en opretholdelse af spillemonopolet i Grønland for nuværende.
Christian Juhl (EL), 2017-11-28:
Tak for det.
Vi støtter grønlændernes frie ret til selv at tage beslutte, om de vil skabe ludomaner i Grønland, og i så tilfælde, hvordan de gør det.
Jeg kan ikke forestille mig, at der er ret mange heste- eller hundevæddeløb i Grønland eller kapflyvning med brevduer, så mon ikke det her forslag er overskueligt.
I hvert fald synes jeg, det er vigtigt, at vi ikke beslutter noget hen over hovedet på det grønlandske parlament.
Det er selvfølgelig grønlænderne, der skal beslutte, hvordan de her ting skal fungere.
Og jeg har ikke i den her situation nogen holdning til liberalisering eller det modsatte på det her område.
Jeg har kun det princip, at hvis vi kan give grønlænderne mulighed for at beslutte noget mere, gør vi det, og derfor støtter vi det her forslag.
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
En vedtagelse af dette lovforslag betyder status quo, således at onlinebingo, heste- og hundevæddeløb samt ej at forglemme kapflyvning med duer fastholdes i et monopol udbudt af Danske Spil, indtil selvstyret har haft lejlighed til at tage stilling til liberaliseringen.
Som jeg forstår det, skyldes det, at Grønlands Selvstyre ikke når at gennemføre en beslutningsproces, inden disse spilområder fra den 1. januar 2018 bliver omfattet af den kommende liberalisering, som vi tidligere har vedtaget her i Folketinget.
Grønland skal selvfølgelig selv have tid til at beslutte, om liberaliseringen skal foregå på linje med den danske.
Når det er sagt, lægger vi selvfølgelig i Venstre ikke skjul på, at vi rent politisk håber, at man også vil bryde monopolet på disse spil.
Vi er af den grundlæggende holdning, at et frit og liberalt udbud altid bør stå over monopoler.
Men som sagt handler det selvfølgelig også om at respektere Grønlands Selvstyre og at give Grønland mulighed for selv at tage stilling til liberaliseringen, og derfor støtter vi dette lovforslag.
Henrik Brodersen (DF), 2017-11-28:
Tak, fru formand.
Regeringen har sammen med Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti her i januar 2017 indgået en aftale om en liberalisering af udbud af onlinebingo, væddemål på heste, hunde og sågar kapflyvning med brevduer.
Denne liberalisering træder i kraft for Danmark her den 1. januar 2018 og vil ifølge systematikken i lovgivningen om spil på Grønland også medføre ændringer deroppe.
Grønlands Selvstyre har ikke inden den 1. januar 2018 haft mulighed for at tage stilling til, om selvstyret ønsker den her liberalisering.
Skatteministeren foreslår med nærværende lovforslag, at udbud af de nævnte spil i Grønland fastholdes som hidtil, indtil Grønlands Selvstyre har haft lejlighed til at tage stilling til, om selvstyret ønsker de nævnte spil liberaliseret.
Det synes jeg vi skal give dem tid til at tage stilling til, og derfor kan Dansk Folkeparti støtte forslaget.
Karin Gaardsted (S), 2017-11-28:
Mange tak.
Det er sådan en lidt usædvanlig situation at stå her i dag og skulle tale om et lovforslag, der er fremsat for at forhindre en anden lov i at komme til at virke – det er faktisk sådan, det er.
Formålet med lovforslaget er at bevare monopolet på udbud af onlinebingo samt hesteog hundevæddemål i Grønland, indtil det grønlandske selvstyre har haft mulighed for at tage stilling til, om selvstyret ønsker de nævnte spil liberaliseret.
Den 1. januar, altså her om godt 1 måned, træder liberaliseringen af udbuddet af onlinebingo og væddemål på heste- og hundevæddeløb og væddemål på kapflyvning med brevduer i Danmark nemlig i kraft.
Uden dette lovforslag, som vi står med i dag, ville liberaliseringen også komme til at gælde for Grønland, og det ønsker vi ikke skal ske.
Vi ønsker naturligvis, at Grønland selv skal tage stilling til den her problematik.
Der er kommet et tilsagn fra naalakkersuisut til, at de på nuværende tidspunkt ønsker, at den nuværende retstilstand skal videreføres.
Det støtter vi naturligvis fra Socialdemokratiets side, og jeg skal hilse fra De Radikale og sige, at det gør de også.
Eva Flyvholm (EL), 2017-11-28:
Fra Enhedslistens side støtter vi også de her ændringsforslag, men jeg vil gerne lige tilføje, at vi generelt ønsker at udvide muligheden for at tage uddannelse på dagpenge og også muligheden for at få supplerende dagpenge i forbindelse med uddannelse.
Men i det her tilfælde kan vi støtte ændringsforslagene.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2017-11-28:
Jeg synes, der er mange gode takter i lovforslaget, som jo i høj grad handler om at komme væk fra det princip om benzinafbrænding i overført betydning, som man ser nogle steder, for at undgå beskatning.
Det er jo rigtig ærgerligt.
Vi har dog også, ligesom Enhedslisten, bidt mærke i høringssvaret fra BUPL og vil gerne stille nogle spørgsmål i udvalgsbehandlingen til skatteministeren i forhold til hele diskussionen omkring vores skolevæsen, og hvordan de overførsler mellem en institution og de frie skoler kan fungere.
Men overordnet set er vi positive, og så mangler vi lige at få afklaret noget omkring de overførsler, der kan finde sted mellem daginstitutioner og frie skoler.
Aleqa Hammond (UFG), 2017-11-28:
Nu har Grønland jo deres helt anden form for hundevæddeløb, som man ikke kan sammenligne med noget, der er hernede, men vi har vores eget hundeslædevæddeløb, som vi også går meget op i.
Men i denne sammenhæng har naalakkersuisut, den grønlandske regering, ikke har haft tid nok til at kunne forelægge lovforslaget over for Inatsisartut rettidigt, og således har det ikke været muligt for Inatsisartut at behandle forslaget.
Det betyder, at Inatsisartut ikke har bemyndiget naalakkersuisut til at fremkomme med deres officielle holdning til lovforslaget over for regeringen her i Danmark, og de siger, at i forbindelse med forårssamlingen 2018 vil Inatsisartut fremkomme med deres holdning til selve lovforslaget.
Når det er sagt, synes jeg også, det er utrolig vigtigt, at udvalget, der skal behandle lovforslaget, også gør dem opmærksom på, hvilke konsekvenser det nu måtte få, eftersom Grønland ikke er fremkommet med sin egen officielle holdning endnu.
Ellers vil jeg sige, at sådan som det foreligger nu, og som Inatsisartut ytrer sig, støtter jeg forslaget.
Anders Johansson (KF), 2017-11-28:
Lovforslaget har til formål at lette nogle administrative byrder og besvær for teatre og daginstitutioner, som er organiseret som selvejende institutioner, samtidig med at gøre det lettere at foretage investeringer hen over flere år.
Derudover indeholder lovforslaget nogle små lempelser i kravene til almennyttige foreninger i forhold til selvangivelse.
I Det Konservative Folkeparti er vi store tilhængere af at lette byrder og mindske bureaukrati og justere uhensigtsmæssig regulering, og derfor kan vi selvfølgelig bakke lovforslaget op.
Vi synes, det giver rigtig god mening at give de selvejende institutioner bedre mulighed for at spare op til større investeringer i f.eks. deres teater eller deres børnehave.
Det er jo en forudsætning i lovforslaget, at det kun omhandler selvejende institutioner, som driver institutioner, sådan at de kan investere deres penge mere fornuftigt i institutionen, frem for at de skal bruge pengene, inden året er omme, fordi de risikerer at skulle betale skat af det, hvis de sparer op.
Endelig indeholder lovforslaget en administrativ lempelse for små almennyttige foreninger og selvejende institutioner, hvis de har en skattepligtig indkomst på mindre end 100.000 kr.
De undgår fremover at skulle indsende selvangivelse.
I stedet kan de lave en erklæring.
Det er igen en lempelse for de almennyttige foreninger, og vi er meget tilhængere af, at foreningerne i højere grad kan fokusere på deres foreningsarbejde frem for bureaukrati og administration.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-28:
Der er mange forskellige fortolkninger af det her lovforslag, men en af fortolkningerne er, at man kan lave en aftale, som handler om at begrænse tilstrømningen til Europa.
Hvis det er, at regeringen ønsker at stoppe for de spontane asylansøgere og så efterfølgende have en diskussion om, hvorvidt man så skal tage 500 FN-kvoteflygtninge om året, er det jo en lidt mærkelig måde, man griber det an på.
Men det gør man jo ikke.
Så vil jeg bare bede hr. Marcus Knuth om at svare på mit spørgsmål.
Jeg ved ikke, om hr. Marcus Knuth kan huske, at statsministeren på et tidspunkt sagde, at Danmark ville tage imod 1.000 ekstra kvoteflygtninge for at være venlig over for den tyske regering.
Med det her lovforslag bliver det jo nemmere for den til enhver tid siddende regering lige pludselig at beslutte, at vi tager imod 1.000 ekstra på et år, hvis det er, at man laver en aftale om det.
Kan hr. Marcus Knuth garantere, at statsministeren ikke lige pludselig lover, at Danmark på et år skal tage imod 1.000 ekstra kvoteflygtninge?
For det bliver der jo mulighed for med det her lovforslag, fordi der er en undtagelse fra loftet på de 500.
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Prøv at høre her: Det her lovforslag har til formål at få styr på tilstrømningen.
Og det er jo netop derfor, vi har sat kvotesystemet i bero.
Og hvis jeg husker korrekt, mener jeg faktisk, at jeg har siddet i en debat sammen med ordføreren helt tilbage for næsten 2½ år siden på TV 2 News – og jeg tager det fra min hukommelse, så det er så godt, som det kan blive – hvor ordføreren selv sagde, at hvis vi fik styr på tilstrømningen af spontane asylansøgere, ville ordførerens parti være villig til at se på antallet af kvoteflygtninge.
Det er jo det, man kan sige der indirekte sker her.
Hvis det er sådan, at vi virkelig kan lave en aftale, hvor vi får rigtig, rigtig godt styr på antallet af spontane asylansøgere, og de ikke kommer i noget større antal, kunne det f.eks. ske som en del af en aftale, hvor man så kigger på antallet af kvoteflygtninge.
Men det vil jo alene være som en del af en aftale, der begrænser tilstrømningen overordnet.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-28:
Ja, og så skal man læse lidt videre i sætningen.
Der står nemlig også, at hvis det er af strategiske hensyn, kan det være muligt at genbosætte folk fra tredjeverdenslande.
Og det kan jo fortolkes på forskellige måder.
Og igen vil jeg sige, at man sagtens kan lave en international aftale mellem Danmark og EU eller mellem Danmark og andre lande, hvor der så står i aftalen, at formålet er at begrænse tilstrømningen.
Men at noget står på et stykke papir, er ikke ensbetydende med, at det bliver ført ud i virkelighedens verden.
Sådan er det jo ofte herinde.
Med jævne mellemrum er det i hvert fald sådan herinde på Christiansborg, at man skal følge lidt op på de politiske beslutninger.
Jeg ved ikke, om hr. Marcus Knuth kan huske, da statsministeren på et tidspunkt sagde – jeg tror, det var ment som en håndsrækning til den tyske kansler Angela Merkel – at Danmark skulle tage imod 1.000 ekstra kvoteflygtninge.
Nu bliver det jo meget nemmere, hvis det er, at statsministeren eller andre i regeringen eller i kommende regeringer får en sådan fiks idé på et andet tidspunkt for at være venlig over for tyskerne, eller hvad ved jeg.
Altså, kan hr. Marcus Knuth garantere, at statsministeren ikke en anden gang lige pludselig får lyst til at sige, at Danmark kan tage imod 1.000 ekstra kvoteflygtninge?
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Nu begynder jeg at frygte – jeg ved godt, det ikke er tilfældet, men ordføreren får det til at lyde sådan – at ordføreren ikke har været til stede og stemt for de rigtig, rigtig mange stramninger, der har bidraget meget kraftigt til, at vi har et historisk stort fald i antallet af spontanasylansøgere.
Ordføreren får det til at lyde, som om det her er den eneste stramning, vi kommer med på udlændingeområdet.
Det her skal ses som led i en lang række tiltag, der er kommet.
I forhold til bekymringen om, at vi i en særlig situation kan ændre det her, så står der jo klokkeklart i teksten, at det kun kan ske i forbindelse med en international aftale indgået med det formål at begrænse asyltilstrømningen – altså begrænse, det kan ikke blive meget mere klart.
Christian Langballe (DF), 2017-11-28:
Altså, når man laver en lovgivning, mener jeg faktisk, at det er afgørende, at man er præcis.
Når man så indfører sådan en elastik, er det alt andet lige da ikke et udtryk for en stramning, men snarere for en lempelse.
Og så igen: Det her forslag foregiver at ville en masse, og så er det jo bagateller set i forhold til det store billede.
Altså, hvis ordføreren kunne love mig, og hvis regeringen kunne love mig, at der bliver fremsat forslag om, at vi kan lave et asylstop, hvis det er det, der skal til, så synes jeg, vi er inde i en helt anden diskussion, hvor vi meget gerne vil bakke op.
Marcus Knuth (V), 2017-11-28:
Vi har jo allerede klokkeklart vist, hvad vores hensigt er, igennem de sidste, ja, 2½ år i et meget, meget nært samarbejde med Dansk Folkeparti.
Hvis det var sådan, at vi ønskede at hæve antallet af kvoteflygtninge, så havde vi jo nok ikke sat kvotesystemet i bero allerede.
Det her gør, at vi ikke skal ned i Folketingssalen igen og igen for at behandle, hvorvidt vi vil tage kvoteflygtninge eller ej, men at det er op til ministeren.
Og ministeren har jo allerede sat antallet af kvoteflygtninge i bero.
Så den der, ja, bekymring for, at det her lovforslag skulle være det modsatte, ser jeg altså mere som drilleri – altså, prøv at kigge på virkeligheden.
Christian Langballe (DF), 2017-11-28:
Når jeg tager ordet, er det egentlig, fordi jeg mener, at det her altså ærlig talt er lidt et blålys af en diskussion – fup og fidus.
Altså, det her betyder jo ingenting, i forhold til hvis nu forslaget drejede sig om spontanflygtninge og vi så at sige kunne lave et totalt asylstop; så ville det være en anden diskussion.
Nu diskuterer vi op til 500 kvoteflygtninge.
Nu går vi så i gang med den her diskussion, som jo dybest set ingenting betyder, men når det så er sagt, er jeg da også temmelig skeptisk over for, at man vil fjerne loftet på de 500 – så kan det bare hæves, og det kan ministeren gøre suverænt uden om Folketinget.
Jeg kan ikke se, at det her er en stramning.
Altså, dybest set er det vel egentlig en lempelse, fordi loftet fjernes.