runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nicolai Wammen (S), 2023-05-15:
Allerførst tak for de venlige ord i forhold til min bryllupsdag, og også at Enhedslisten mener, at der er en lidt mere rolig situation på hjemmefronten, end man mener er gældende i regeringen.
Jeg kan nu sige, at både det ene og det andet sted er der rigtig god stemning, og det håber jeg vil glæde Pelle Dragsted, ligesom det glæder mig.
Og så vil jeg sige, at det virker, som om – i forhold til at der bliver talt om et bunkebryllup, hvis jeg nu skal blive i det her sprogbrug – at Enhedslisten har valgt en lidt jomfrunalsk tilgang, hvor man siger, at hvis man ikke kan få det hele og lave om på det hele, er det nok bedre, at man sidder med korslagte arme, og mere end det, og sørger for ikke at tage ansvar.
Det synes jeg faktisk er lidt ærgerligt.
I forhold til lagerbeskatning er der jo ikke nogen stor nyhed i, at vi fra regeringens side som en del af regeringsgrundlaget, har en del omkring lagerbeskatning, som indgår i en større skattepakke, hvor der bl.a. også kommer en toptopskat, som betyder, at dem, der tjener allermest i det her samfund, kommer til at betale mere i skat end før.
Pelle Dragsted (EL), 2023-05-15:
Det må være rart, når man sådan til daglig mere er en del af et trekantsdrama i regeringen, at man så ligesom kan komme hjem under mere ordnede forhold, om jeg så må sige.
Her snakker vi så mere om et bunkebryllup med den her finanslov, ikke, med meget umage parter, som har fundet sammen.
Og finansministeren mente, at jeg drillede lidt, da jeg sagde, at de måske også havde været lidt billige, de mandater, man har fået med der, fordi forhandlingsreserven som bekendt cirka er en tiendedel af, hvad den plejer at være.
Men når jeg spørger om det, er det selvfølgelig, fordi en del af det at gå til finanslovsforhandlinger jo er, hvor meget af kagen man får lov til at være med til at fordele, og hvor meget regeringen egentlig selv har brugt i forvejen.
Det er jo sådan, man vurderer det, og fra Enhedslistens side var vores vurdering, at de initiativer, regeringen selv havde taget, før vi sad ved bordet, og som den ikke ville flytte sig på, var for store, i relation til hvad der var af muligheder.
En af de ting, jeg jo har taget op flere gange her, er spørgsmålet omkring lagerbeskatning.
Og kan finansministeren ikke bekræfte, at den situation, vi har nu – og jeg citerer fra dengang, man lavede den her aftale – betyder, at de her udenlandske selskaber kan undgå beskatning af ejendomsavancer ved at placere ejendommene i et datterselskab og sælge datterselskabet i stedet for selve ejendommen?
Er det korrekt, at det er situationen?
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Jeg vil bare spørge, om ordføreren kan nævne et eneste tidspunkt i verdenshistorien, hvor et eneste muslimsk land nogen sinde har levet op til EU's charter.
Marianne Bigum (SF), 2023-05-16:
Tak for ordet.
Med forslaget er der et ønske om at blokere for, at lande med en betydelig andel af muslimer i befolkningen bliver optaget i EU, ved at pålægge regeringen at nedlægge veto på et topmøde engang i fremtiden, hvis denne sag skulle dukke op.
Lad mig med det samme slå fast, at det ikke er en tilgang, vi i SF synes er hensigtsmæssig, og vi mener, at forslaget bryder med en grundlæggende forståelse af, hvordan EU-samarbejdet fungerer, og hvordan det bør fungere, ikke mindst.
Det er afgørende for stabiliteten og freden globalt, at EU bibeholder og styrker sit engagement i resten af verden, særlig i en tid hvor udemokratiske regimer opkøber kritisk infrastruktur, spreder misinformation, der undergraver demokratiet, og begår omfattende krigsforbrydelser, som vi på ulykkeligvis ser det ske i Ukraine.
Vi har i SF den helt klare opfattelse, at EU’s grundlæggende værdier, som de er nedfældet i EU-traktaten og EU's charter for grundlæggende rettigheder og Københavnskriterierne, skal sætte retningen og betingelserne for de udvidelser, der måtte komme.
Det er helt afgørende, at EU er en klub af velfungerende demokratier, og derfor skal vi møde kandidatlandene med en grundig demokratisk screening, så vores fælles traktat og lovfæstede værdier ikke underløbes.
Det er jeg helt enig i.
Her er spørgsmålet om en velfungerende retsstat, solide demokratiske institutioner, adgang til effektive retsmidler, domstolskontrol, ytringsfrihed, beskyttelse af minoriteter, kønnenes ligestilling, religionsfrihed og reel pressefrihed absolut centrale værdier.
Og det er her, vi som europæisk fællesskab skal lægge vores lod.
Når det er sagt, er der behov for, at vi styrker vores partnerskab med EU's kandidatlande, også dem, der måtte have en betydelig muslimsk befolkning, og vi skal i højere grad understøtte deres institutionelle, demokratiske og økonomiske udvikling med et særligt fokus på velfungerende demokratiske institutioner og retsstatprincipper.
Landene på det vestlige Balkan skal have et europæisk perspektiv, hvor faktiske demokratiske fremskridt går hånd i hånd med stadig tættere tilknytning til EU og selvfølgelig også en afklaring af de traktat- og forfatningsmæssige rammer herfor.
Jeg synes, det er enormt vigtigt, at vi i disse tider rækker ud, og at de værdier, vi står for med demokrati og de andre ting, jeg læste op, er noget af det, vi selvfølgelig vil understøtte i andre lande, og at det også kan ske i vores dialoger om optagelse i EU.
Tak for ordet.
Karin Liltorp (M), 2023-05-16:
Nej, den kobling har jeg også meget, meget svært ved at se.
Jeg ved ikke, hvad rationalet skulle være for at have den her stærke tro på en gud og så ønske at kaste sig ud i en terrorkrig.
Der kan jeg ikke rigtig se, nødvendigvis, en kobling, og den tror jeg bestemt heller ikke er der.
Jeg er ikke bekymret for den store majoritet blandt de muslimer, der befinder sig her i landet.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-16:
Nej, men der er jo en vinkel, som så måske er helt ny for Moderaterne, og det er, at det der med religionskritik sådan er et ret stærkt demokratisk princip, vi har her.
Og jeg har hørt, at forklaringen fra Moderaterne er, at det slet ikke er en problemstilling med folk fra muslimske lande, der kommer hertil.
Og man kan sige, at hvis 43 pct. mener, at religionskritik skal forbydes, kunne det så ikke formodes, at vi kommer noget over 0,01 pct., som så tager skridtet videre, som hr. Morten Messerschmidt var inde på, og sagde, at tilslutningen til Islamisk Stat ligger noget mere lige for?
Karin Liltorp (M), 2023-05-16:
Nu synes jeg måske, at der er et vist stykke vej fra de der 0,01 pct., der mener, at man skal kæmpe for Islamisk Stat, og så til dem, som er kommet til Danmark, og som ønsker, at det skal være forbudt at kritisere religion, hvilket jeg på ingen måde mener.
Jeg går fuldt ind for, at vi har fået afskaffet den her blasfemiparagraf, men jeg kan ikke rigtig se vinklingen dér til nogen holdningsudvekslinger i forhold til trangen til at gå i krig for islam.
Marianne Bigum (SF), 2023-05-16:
Det kan jeg ikke, det er jeg simpelt hen ikke vidende om.
Men jeg går ud fra, at det, når ordføreren stiller det her spørgsmål, er, fordi det tal er nul.
Men jeg ved jo, at der i disse lande også er demokratiske kræfter, som vi kan samarbejde med, og som vi bør understøtte.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Ja, og det gør vi jo hver på sin måde.
Problemet i de muslimske lande er jo, at der ikke er den samme demokratiske tradition og ånd, fordi de ikke har en adskillelse af det religiøse og det politiske.
Hvis man derfor optager et af disse lande, er der ingen garanti for, fuldstændig ligesom vi har set det i Tyrkiet og en række andre lande, også i Nordafrika, at der ikke kort tid efter kommer en modbevægelse, som gør, at det ender som en kalifatlignende stat.
Det er jo netop derfor, man bør afholde sig fra at lukke muslimske lande ind i EU.
Marianne Bigum (SF), 2023-05-16:
Vi er i SF meget bekymrede i forhold til udviklingen i Tyrkiet og med Erdogan, og vi ser ikke, at det giver mening at indlemme Tyrkiet, så længe han fortsætter.
Men det er ikke en religionsting; det handler om et politisk styre.
Og det synes jeg er vigtigt.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-16:
Nogle gange sidder man her i Folketingssalen, og så glemmer man jo lidt, at der er forskellige ting, man har sat sig rigtig meget ind i, og jeg tror, at det her forslag f.eks. kommer ud fra det, at vi ved, at de i muslimske lande har et problem med ligestilling.
Så hørte jeg ordføreren fortælle, at man skulle optage lande, hvor der var ligestilling mellem kønnene.
Så hvis vi nu omformulerede det her til f.eks. en folketingsbeslutning om stop for optagelse af lande, hvor der ikke var ligestilling mellem kønnene, så må jeg forstå, at SF også havde kunnet se sig selv i det.
Men det er bare lige for at få en forståelse af det.
Marianne Bigum (SF), 2023-05-16:
I SF bakker vi op om Københavnskriterierne, som er de kriterier, jeg listede op.
Så hvis der i dag var blevet fremsat et forslag om, at vi betinger optagelse i EU med baggrund i Københavnskriterierne, ja, så havde vi støttet det forslag.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-05-16:
Tak for det.
For vi har jo alle sammen set udenrigsministeren på fjernsynet sige, at vi skal åbne mere op, at vi er i en krisesituation, og at flere lande skal ind og alt det her, og at vi sådan skulle slække lidt på vores principper, fordi vi jo skal have flere lande ind.
Og det er jo selvfølgelig nok også der, hvor bekymringen hos sådan et parti som mit og vel nok også Dansk Folkeparti bliver lidt stor, for hvad for nogle af dem skal man slække på?
Der var det jo nok lidt sådan, at hvis man ikke vil forbyde muslimske lande på grund af den der forståelse, som vi, der har sat os rigtig meget ind i problemstillingerne, har af det, så var det i forbindelse med nogle af Københavnskriterierne, at man lige så sig lidt frisk på at slække på dem.
Der kunne jeg jo forestille mig, at der så ikke helt behøvede at være ligestilling, hvis bare de sagde, at de gerne vil have ligestilling på sigt.
Så kan ordføreren se problemstillingen i det?
Marianne Bigum (SF), 2023-05-16:
Vi støtter op om, at vi holder fast i Københavnskriterierne, sådan som de er.
Det synes vi giver rigtig, rigtig god mening.
Hvis der skulle have været sagt noget andet fra ministerens side, er det gået min næse forbi.
Charlotte Munch (DD), 2023-05-16:
Det her beslutningsforslag vil pålægge regeringen at stemme imod, at EU optager nye lande eller påbegynder optagelsesforhandlinger med lande, der har et muslimsk flertal eller et betydeligt muslimsk mindretal.
Udvidelsen af EU med nye medlemslande vedtages i Rådet med enstemmighed, og Danmark kan dermed i praksis nedlægge veto mod optagelse af nye lande i EU.
Som baggrund for forslaget peger forslagsstillerne på lande med en stor muslimsk befolkningsgruppe som eksempelvis Tyrkiet.
Den aktuelle situation for Tyrkiet er, at forhandlingerne står på standby, fordi der er en uafsluttet proces om, hvorvidt Tyrkiet ligger i Europa, hvilket er et krav for at blive optaget i EU.
Derudover har Tyrkiet under Erdogan bevæget sig væk fra at kunne leve op til de krav, som stilles for optagelsen, de såkaldte Københavnskriterier.
Danmarksdemokraterne er lodret imod, at Tyrkiet bliver en del af EU.
Det gælder også, uanset om Tyrkiet en dag langt ude i fremtiden måtte leve op til Københavnskriterierne.
Kulturforskellene er alt, alt for store.
Vi har heller ikke en politik om, at de øvrige lande, der er oplistet i forslaget, skal optages i EU.
Det er velkendt, at der er et sammenstød mellem islam og vestlig kultur, og derfor er en række af de bekymringer, der er oplistet i forslaget, også helt relevante.
Når det så er sagt, er vi ikke enige i metoden bag forslaget, hvor man lister en række lande op.
Vi synes egentlig, at det giver mere mening at diskutere de enkelte lande, når og hvis de overhovedet måtte søge og i givet fald leve op til de kriterier, der måtte gælde til den tid.
Men som sagt ønsker vi ikke store islamiske lande som medlemmer af EU.
Vi er imod et tyrkisk medlemskab, og vi ser ikke nogen af de lande, der i øvrigt er nævnt i forslaget, som potentielle medlemmer af EU, som det er lige nu.
Karin Liltorp (M), 2023-05-16:
Nu synes jeg selv, at udenrigsministeren gjorde tydeligt opmærksom på, at der ikke er noget, der tyder på det i forhold til Tyrkiet.
Alle forhandlinger er stoppet for tiden.
Der er ikke noget, der tyder på, at de lige står for at komme ind i EU, netop fordi de har store problemer med at overholde de her helt basale rettigheder, som trods alt er kriteriet for at få lov at komme ind.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Er der nogen, hvor man ville sige: Nej, selv om de overholder Københavnskriterierne, så kommer det land ikke ind?
Så hvis vi tager et eksempel, som udenrigsministeren talte om, nemlig Tyrkiet, og de så lever op til Københavnskriterierne og kommer ind. Hvad der så sker derefter interesserer man sig ikke for, eller hvad?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2023-05-16:
Det er både et ønske og en ambition, Europa har haft, og det spørgsmål kan i virkeligheden derfor kun besvares af Tyrkiet selv.
Det kommer an på, hvordan Tyrkiet positionerer sig.
Og der er vi jo lige præcis i disse dage i en spændende periode, som ingen af os kender udfaldet af, fordi der var valg i Tyrkiet her den 14.
– det må så have været i søndags, hvis jeg kan mine ugedage – og præsidentvalget er ikke afgjort.
Der kommer en anden runde.
Jeg skal ikke blande mig i tyrkisk politik, men det er jo formentlig ret oplagt, at hele spørgsmålet om Tyrkiets orientering i relation til Europa også godt kan afhænge af udfaldet af det valg.
Henrik Møller (S), 2023-05-16:
Tak, formand.
Jeg tror, det centrale er, at jeg selvfølgelig kan sige, at jeg er enig med udenrigsministeren, og heldigvis for det, da vi jo er i regering sammen.
Men jeg synes, der er nogle gode og kloge ord i forbindelse med den her sag.
Jeg synes, at overskriften sådan helt grundlæggende må være, at EU er et økonomisk, politisk og værdibaseret fællesskab, hvor religion jo ikke er en forudsætning eller et grundlag for at være en del af det her fællesskab.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at vi har de her Københavnskriterier, og at de lande, som ligger i Europa, skal opfylde de her kriterier for at få en chance og have en mulighed for at blive en del af fællesskabet.
Det synes jeg giver god mening.
Jeg ved ikke, om det bliver sådan noget kontrafaktisk historieskrivning, men jeg synes, at hvis vi tænker lidt tilbage på historien i forhold til det tidligere Østeuropa og Murens fald, hvor Europa jo ikke lukkede i, men tværtimod åbnede for at invitere indenfor med de udfordringer og problemer, som det selvfølgelig var med til at skabe, må man bare sige, at man kan tænke, hvordan Europa havde set ud i dag, hvis Europa havde lukket sig om sig selv og ikke inviteret de her lande indenfor.
Som jeg siger, er det kontrafaktisk historieskrivning, men jeg kunne i hvert fald godt med den nuværende situation være bekymret for, hvordan Europa så i den sammenhæng ville have udviklet sig.
Jeg synes faktisk, det er en lille smule ikke det gamle Europa, men det nye Europa, vi står med i den aktuelle situation, og vi står med nogle lande bl.a. på Vestbalkan, og jeg synes, at hvis vi på forhånd udelukker nogen og skaber noget mismod og skaber et tomrum – og tomrum har det med at blive udfyldt af nogle andre – tror jeg ikke, vi nødvendigvis i europæisk øjemed er interesseret i det.
Så jeg synes, det er rigtigt, at vi i forhold til Europa bevarer en eller anden form for åbenhed omkring mulighederne i det her, men at det selvfølgelig skal være sådan, at man kan se noget fremgang med hensyn til opfyldelsen af de kriterier, som vi har bygget det op og baseret det på.
Vi har ikke noget ønske i eller interesse for at sige, at en vis religion skal diskvalificere nogen fra at være med.
Det er nogle andre ting, som skal gøre det, hvis det skal ske.
Så vi kan ikke anbefale beslutningsforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Kan han slet ikke se, at det betyder noget, og at det derfor selvfølgelig vil være helt forkert at udvide et så integreret fællesskab, hvor man netop taler om fundamentale værdier som minoriteters og kvinders rettigheder og den slags ting, som er meget svære at få øje på i de muslimske lande, og at det derfor er en ret dårlig idé at fastholde den kurs, som regeringen har nu, med at give lande som Tyrkiet og Albanien kandidatstatus?
Henrik Møller (S), 2023-05-16:
Man kan sige, at det jo handler om de vanskeligheder, de har ved at opfylde de her kriterier.
Så længe de her lande ikke gør det, er der for mig at se ikke nogen mulighed for, at de kan blive optaget.
Men den dag, de her lande lever op til det, som vi efterspørger, kan jeg ikke se, at religionen er det, der skal danne udgangspunkt, så man siger: I opfylder alle kriterierne, men I har en forkert tro.
Det er et helt forkert udgangspunkt.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Men har hr. Henrik Møller slet ikke lært noget af Francis Fukuyama?
Han tog fejl.
Altså, sagen er jo, at de her lande ikke nødvendigvis bevæger sig i vores retning, i hvert fald ikke for tid og evighed.
Det er jo det, vi har set med Tyrkiet.
I en periode bevægede landet sig i retning af frigørelse og en styrkelse af kvindernes rettigheder, og man fik mere og mere sekulære bevægelser osv., men landet står nu igen til at vælge en af sin histories – i hvert fald siden første verdenskrig – største fundamentalister, nemlig Erdogan, som præsident.
Det havde da været en katastrofe, hvis hr. Henrik Møller og udenrigsministeren havde fået deres vilje og fået Tyrkiet med i EU i en eller anden periode, hvor der var en liberal tendens, hvorefter de så svingede tilbage i retning af islam.
Henrik Møller (S), 2023-05-16:
Det er jo så også kontrafaktisk historieskrivning, kan man sige.
Nej, udgangspunktet er jo, at så længe de her lande ikke er i stand til opfylde de kriterier, bliver de heller ikke en del af det her fællesskab, og det har jeg det sådan set fint med.
Kim Valentin (V), 2023-05-16:
Venstre hænger sig også en del i Københavnskriterierne, som vi har hørt nævnt et par gange allerede nu, og jeg er sikker på, at vi også kommer til at høre om dem flere gange.
Københavnskriterierne er en vigtig del af måden at se på, hvem der er medlem af klubben, EU.
Og Københavnskriterierne bygger på tre dele.
Det er vigtigt for Venstre, at man lever op til retsstatsmekanismerne og -principperne.
Vi ser jo f.eks., at der er lande inden for EU's grænser, som er udfordret på det her, og så kan man spørge: Er det bedst, at de er udenfor eller indenfor?
Ja, der har jeg selv den holdning, at f.eks. Polen og Ungarn faktisk er godt hjulpet af at være med i det selskab, EU, for hvis de bevæger sig en lille smule væk fra retsstatsmekanismerne, kan man hjælpe dem på vej igen.
Sådan hjælper man hinanden i den familie, der hedder EU.
Det er jo også et vigtigt princip for Danmark.
Det er faktisk noget af det, som vi lægger størst vægt på i form af det indre marked og den frie bevægelighed.
Der er mange principper, som vi lever godt af i hverdagen, som i virkeligheden skaber forbindelser mellem de enkelte lande, og som gør, at man kommer tæt på hinanden i værdifællesskaberne til hverdag på virksomhedsniveau, på forbrugerniveau og på mange andre niveauer, end man måske lige forventer.
Endelig er der selvfølgelig også acquis communautaire, altså det, at man rent faktisk accepterer, at de regler, der er, også gælder for en selv.
Og så er der det uskrevne om absorptionskapacitet, hvor man kan sige, at vi jo ikke kan optage flere, end vi har plads til.
Tilsammen udgør Københavnskriterierne på den måde en god basis for, at man kan sige, hvad det er, der er gældende, før man kan blive optaget i EU.
Der står altså ikke noget om religion i den her sammenhæng, og det gør der heller ikke i traktaten, i hvert fald ikke i det, som man bruger til at vurdere, om man vil optage medlemmer.
Er det så sådan, at alle kan optages?
Nej, det er det selvfølgelig ikke.
Derfor er det selvfølgelig også noget med, at der er en målstreg i forhold til nogle af de her dele, og i Venstre går vi ind for, at målstregen er der; man kan godt bevæge sig hurtigt eller langsomt hen imod målstregen, men man skal hen til målstregen for at komme ind i EU.
Så kan man hjælpe til med, at de kommer hurtigere ind.
Så sådan nogle ting synes jeg at man er nødt til at tage højde for i den her sammenhæng, og derfor er det et helt forkert princip, at man ligesom siger »muslimske lande«, for det har slet ikke noget med det at gøre, når man taler om EU.
Det bygger simpelt hen ikke på religion.
Venstre kan ikke støtte forslaget.
Det må fremgå ret tydeligt af det, jeg siger.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Der er rigtig meget, der fremgår meget tydeligt af det, som hr. Kim Valentin siger, bl.a. at han slet ikke har forstået, at fraværet af sekularisering – altså adskillelsen af det religiøse og politik – i de muslimske lande skyldes islam.
Det, der sådan set har været Vestens genialitet de seneste 2.000 år, er, at vi har givet kejseren, hvad kejserens er, og Gud, hvad Guds er, og at det har været skilt ad.
Det er ikke rigtig lykkedes i islam, fordi islam er en lovreligion.
Og det er selvfølgelig derfor, man ikke skal lukke lovreligiøse samfund ind i EU.
Når nu hr. Kim Valentin tror så meget på, at udviklingen nok skal frelse selv de muslimske lande fra deres egen sammenblanding af religion og politik, er det jo fristende at spørge, hvordan han synes det går.
Tag et land som Tyrkiet, som hr. Kim Valentins parti jo var med til tilbage i 1999 at anerkende som kandidatland efter bare 10 år efter ansøgningsfristen.
Hvordan synes han at den politiske udvikling i Tyrkiet har været fra 1999 til i dag?
Kim Valentin (V), 2023-05-16:
Erdogan har jo ikke været venlig ved Tyrkiet på den måde.
Han har jo drevet Tyrkiet i økonomisk ruin og væk fra den sekulære tanke.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-16:
Man kan jo ikke sige, at relationen er standset.
Fra 2007 til 2020 blev der sendt mere end 60 mia. kr. af sted til Tyrkiet i forskellige demokratiprojekter, menneskerettighedsprojekter osv. osv. Er det noget, som hr. Kim Valentin synes at de europæiske skatteydere har fået god værdi af?
»Som det er lige nu« – hvad betyder det?
Altså, betyder det, at de alle sammen skal døbes og blive kristne, inden Danmarksdemokraterne så vil stemme for?
Kan man støtte det her forslag, sådan at vi står skulder ved skulder og er sammen om at sige, at regeringen skal blokere, skal nedlægge veto, eller har man i virkeligheden en pragmatisk holdning til det og siger, at man ser på det til den tid?
Kim Valentin (V), 2023-05-16:
Altså, jeg går ikke ind for, at man skal stoppe med at tale med andre lande.
Jeg går faktisk ind for det modsatte; man skal fortsætte med at tale lige så lang tid, som man overhovedet kan tale med dem.