runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-12-04:
Det her er jo en mulighed, som den enkelte kommune kan benytte sig af.
Det vil sige, at hvis man har et boligområde i Aarhus, hvor man har lyst til at fortætte med almene boliger, så har man mulighed for at gøre det.
Selvfølgelig forventer vi, at der er nogle, der kommer til at bruge loven, men vi har jo ingen mulighed for at vurdere, hvor meget der kommer til at være af byggeri som følge af den.
Hvis man så samtidig ser på, hvad det er, der bliver bygget, så må man jo også sige, at der ingen garanti er for, at fordi der bliver bygget noget alment, så ville der alternativt være blevet bygget noget privat på den samme grund.
Hvis ordføreren tager til Vejlby Vest og kigger der, så vil man gerne bygge nogle private boliger, fordi der er plads til det.
Det kan være, at de ikke har lyst til det eller synes, at det er forkert.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-04:
Ministeren kom i sin tale ikke ind på det her med de økonomiske konsekvenser for erhvervslivet.
Det tror jeg også man anerkender, når det handler om grundlæggende markedsmekanismer.
Hvorfor har man ikke medtaget, at det har økonomiske konsekvenser for erhvervslivet?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-12-04:
Jamen jeg tror, at det primært vil være almene boliger, der vil blive bygget de steder, fordi det vil være nemmest at få vedtaget.
Den lokale afdeling skal jo beslutte det, og derfor vil det være det, der vil være nemmere.
Men nogle steder, eksempelvis i meget store almene boligområder, som ikke er på nogen af listerne, udsatte boligområder osv., tror jeg man vil sige, at her er det godt at få noget privat ind.
Og det gjorde man jo i virkeligheden også før parallelsamfundspakken, eksempelvis i Tingbjerg var man jo på vej med at bygge private boliger.
Ja, andelsboliger er jo private boliger, modsat støttede boliger, så det er indeholdt i den del.
Så vil jeg sige, at jeg skal beklage, hvis jeg fik inddraget ordføreren i den del – det var jo selvfølgelig ikke ordførerens eget udsagn.
Men jeg har været medlem af Socialdemokratiet i 19 år, og jeg er aldrig nogen sinde noget sted stødt på en organisatorisk sammenbygning eller et overlap mellem Socialdemokratiet som parti og de almene boligorganisationer – aldrig.
Jeg har aldrig fået en krone i støtte fra nogen almene boligorganisationer.
Men hvis ordføreren spørger, om der er et overlap mellem eksempelvis fagbevægelsen og Socialdemokratiet, vil jeg sige, at det kan man finde flere steder, fordi den er vokset ud af samme parti, men det er der ikke med boligbevægelsen.
Altså, jeg holder af boligbevægelsen, så for mig gør det ikke så meget, at jeg bliver associeret med den, men jeg bliver forundret over den der konspirationsteori, der eksisterer på det område.
Egil Hulgaard (KF), 2020-12-04:
Jeg synes, det var lidt stift, at jeg skulle inddrages i en diskussion omkring korruptionsanklager og alt muligt.
Det eneste, jeg egentlig gjorde, var at stille et spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører om, om der var en forbindelse mellem Socialdemokratiet og det almene boligselskab.
Så det må ministeren meget gerne kommentere på.
Hvad er det, der kommer til at udmønte sig i den vision, som ministeren har?
Og så har jeg bare et lille opklarende spørgsmål, for ministeren nævnte også muligheden for andelsboliger i de her områder, men i forslaget står der altså kun almene boliger og private boliger og erhverv, så spørgsmålet er, om private boliger er indeholdt i andele.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-12-04:
Enhedslisten har jo stadig mulighed for at tilslutte sig parallelsamfundspakken.
Så kan man jo komme ind og få indflydelse på den, men jeg tror ikke, det ligger sådan lige for, som jeg husker debatten tidligere.
Under alle omstændigheder er det selvfølgelig centralt at sikre det at kunne skabe blandede boligområder.
Nu har vi udviklingsplaner for de fleste områder, og med dem har man de første 5 år frem mod 2030 muligheden for at gennemføre de fortætninger, man gerne vil i de områder.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-04:
Tak for imødekommenheden.
Jeg synes jo, det er godt at lave love, som har et potentiale for at virke i længere tid.
Så derfor synes jeg jo egentlig, det er oplagt, at vi i det lovforslag her tager med ind, at man forholder sig aktivt til, hvad der skal ske med udsatte boligområder efter den 1. januar 2025, så man ikke skal til at opfinde et nyt lovforslag engang i 2024.
Det er altså vigtigt, at der er nogle klare rammer, nogle forudsigelige rammer omkring, hvad det er for nogle udviklingsmuligheder, den almene sektor har.
Så tak for tilsagnet.
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-12-04:
Jeg ved det selvfølgelig ikke.
Det var en aftale, vi lavede for nogle år tilbage.
Det var LA's ordfører sådan set også med til dengang, altså at give kommunerne mulighed for simpelt hen at give en gave til almene boligorganisationer i udsatte boligområder.
Og det synes jeg sådan set man skal have mulighed for, for det, der bliver kaldt en gave, handler jo om, at vores byudvikling ikke er fuldstændig markedsdrevet, men er drevet af en række politiske hensyn, hvor man selvfølgelig som kommune skal have mulighed for at prioritere det at give støtte til, at man har nogle boliger, der på lang sigt også bliver billigere, eller hvor man har nogle andre politiske hensyn, eksempelvis at man ønsker blandede boligområder.
Det tror jeg også vi finder en løsning på efter den 1. januar 2025.
Jeg kan ikke forestille mig en situation, hvor det vil være de eneste, der er undtaget, men det ligger i en anden forhandling.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-04:
Vi har jo mange almene boliger, som er blevet bygget, fordi man ønskede, at der skulle opføres flere boliger.
Vi har sådan set på
forskellige tidspunkter i historien haft mangel på boliger i Danmark, og der har så også været nogle perioder, hvor der har været krav om, at man skulle lave noget elementbyggeri hurtigt, fordi man hurtigt skulle skabe boliger til de mennesker, som havde brug for en bolig.
Jeg synes egentlig, det kunne være rart at komme frem til, hvor mange områder, hvor mange kommuner der egentlig har den her tillægskøbesum, for debatten her bliver jo kørt højt op, men den bliver nok også kørt højere op, end der er grund til.
Med hensyn til hvad der skal gælde for de udsatte boligområder efter den 1. januar 2025, så ønsker jeg egentlig, at ministeren kigger dybere ind i det og ser på, hvad det er for noget, man kunne være imødekommende over for, for vi har jo en række boligområder, som lige er kommet på den her liste over udsatte boliger.
Hvorfor ikke hjælpe dem med noget langtidsplanlægning, så det her også kan gælde for dem efter den 1. januar 2025?
Kaare Dybvad Bek (S), 2020-12-04:
Næh, den almene boligbevægelse er jo bredt sammensat, ligesom Folketinget er bredt sammensat.
Der findes både borgerligt stiftede almene boligorganisationer – det kunne være sådan noget som Domea, der har sine rødder i den filantropiske borgerlige bevægelse, og det kunne også være KAB, som er en ret stor boligorganisation – og så findes der boligorganisationer, som har rødder i Socialdemokratiet, hvor AAB kunne være et eksempel eller fsb eller Lejerbo.
Det er jo forskelligt, ligesom vi er forskellige herinde, og det betyder ikke, at en boligorganisation automatisk er socialdemokratisk, fordi der er nogle boligorganisationer, der er socialdemokratiske.
Så vil jeg sige, at det selvfølgelig er rigtigt, at almene byggegrunde har været billigere, men når en grund har været meget billig i København, skyldes det selvfølgelig, at langt, langt de fleste almene boliger i København er bygget enten i 1930'erne og 1940'erne eller i 1980'erne, hvor grundene kostede mindre, end de koster i dag.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-04:
Hvis en kommune har solgt en grund til en almen boligorganisation helt på markedsvilkår, kræves der ikke nogen tillægskøbesum, når organisationen på et tidspunkt vil udnytte den grund mere, end man oprindelig har gjort.
Det er kun, fordi man har fået grunden billigere, end hvis den var blevet solgt på almindelige markedsvilkår med almindelige anvendelsesmuligheder, at der skal lægges en tillægskøbesum.
Så det, som ministeren siger, er simpelt hen forkert.
Jeg vil stadig væk gerne høre, om ministeren egentlig ikke anerkender det princip, at kommuner ikke bør kunne give gaver til venner af kommunerne, og vil ministeren bekræfte, at Socialdemokratiet og den almene boligbevægelse er venner?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2020-12-04:
Enhedslisten støtter lovforslaget.
Vi synes, det er fint at give kommunerne valgfrihed med hesyn til at frafalde at indkræve den her tillægskøbesum.
I lovforslaget er det så fremhævet, at den her lov ikke gælder for udsatte boligområder, og da jeg så det, undrede jeg mig meget, men det har sin årsag i, at man med L 38 fik præciseret, at de udsatte boligområder frem til den 1. januar 2025 kan blive fritaget for de her regler om tillægskøbesum.
Men jeg synes, at det er en ulempe ved lovforslaget, at man ikke forholder sig til, hvad der skal ske efter den 1. januar 2025 for de udsatte boligområder.
Ud fra den liste, der lige er kommet, over udsatte boligområder, kan det jo nemt tænkes, at der er nogle af de boligforeninger, som tænker: Skal vi allerede nu her i 2021 begynde at arbejde med at ændre på vores bebyggelse, sådan at man måske fik noget erhverv ind, sådan at man måske fik andre boliger ind, og altså, at man allerede forholdt sig til det mere langsigtede?
Det er nogle gange sådan, når man starter et byggeprojekt i en almen boligorganisation, at det jo skal komme fra neden af, at beboerne først skal vedtage noget på et afdelingsmøde, og en byggeproces er jo noget, der tager tid.
Så jeg synes, at vi skal ændre lovforslaget sådan, at det med at kunne fravige tillægskøbesummen er noget, som er gældende mere permanent for udsatte boligområder.
Det synes jeg er et rimeligt hensyn at tage.
Når nu man allerede har vedtaget, at det skal være gældende for udsatte boligområder, og har sat en slutdato på, hvorfor så ikke gøre det til en permanent ordning, hvis det er sådan, at man vil prioritere, at der er nogle boligområder, som skal gøres mere varierede?
For det kræver altså planlægning at komme frem til at realisere noget andet.
Så det ændringsforslag synes jeg er meget væsentligt at forholde sig til under udvalgsbehandlingen, og ministeren har jo også mulighed for at tænke over det i 3 minutter og måske inddrage det i sin tale om lidt.
Nu ser der ud til at være nogle tendenser til, at der er færre udsatte boligområder, men vi står jo også i en situation, hvor listerne over de her ghettokvarterer bygger på gamle tal.
Tallene for beboernes faldende indtægter og stigende arbejdsløshed, der kan ramme nogle grupper, slår jo ikke igennem på de ghettolister, som lige er blevet offentliggjort, men det vil de jo gøre, når vi kommer frem til 2021.
Så vil der være en risiko for, at der er nogle ledighedstal, som er steget, og at der er noget husstandsindtægt, som har været faldende under corona, og det er et bekymringspunkt.
Derfor finder jeg det rimeligt, at det her med at kunne frafalde tillægskøbesummen også skal gælde for udsatte boligområder efter den 1. januar 2025.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Tak for det.
Og tak til ministeren for at tage den her problemstilling virkelig alvorligt.
Det er jeg rigtig glad for.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ind til det her med et hævet godtgørelsesniveau, for ministeren siger, at hvis der er behov for det, vil man gerne kigge på det.
Synes ministeren ikke, at det gennemsnitlige beløb på 33.000 kr. er meget lavt, når nu rigtig mange mister jobbet på baggrund af de her sager?
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-04:
Jeg synes, der er flere dele af statistikken om seksuelle krænkelser og seksuel chikane på arbejdsmarkedet, der har gjort stort indtryk på mig.
Det første er, i hvor vid og meget udpræget grad antallet af sager er meget større i de lavere indkomstdeciler.
Man får blik for – og jeg havde det også med i min indledning – at det her i al væsentlighed er et kæmpe problem blandt de grupper på arbejdsmarkedet, der har lave lønninger og korte uddannelser.
Det andet er, at det er meget, meget få sager, der overhovedet bliver bragt frem, og, som fru Astrid Carøe nævner, at de få sager, der så bliver bragt frem, enten resulterer i sygemeldinger, eller at man for den sags skyld helt ophører med at arbejde.
De forhold skal selvfølgelig også bringes ind i diskussionen, når vi diskuterer godtgørelse, men jeg synes også, det er vigtigt, at vi har en evaluering af, hvordan det forhøjede godtgørelsesniveau har virket.
Samira Nawa (RV), 2020-12-04:
Tak, og tak til ministeren for en rigtig god tale og for at tage problemstillingen her alvorligt.
I Radikale Venstre er vi ret optaget af det her styrkede arbejdsgiveransvar, ligesom vi også er optaget af, at godtgørelsen bør hæves.
Endelig vil jeg også høre, om ministeren vil sætte et par ord på de her meget berømte tavshedsklausuler, der bliver brugt.
Er det noget, som ministeren forventer kan blive en del af drøftelsen med parterne?
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-04:
Jeg vil starte med at sige: Den første del af fru Samira Nawas spørgsmål relaterer sig jo også lidt til fru Anne Honoré Østergaards spørgsmål, for lige nu pågår der jo et arbejde, og der skal intensiveret arbejde i gang omkring en ny og styrket arbejdsmiljøorganisation ude på arbejdspladserne.
Det er jo noget, der bl.a. er en udløber af arbejdsmiljøforliget, og på den måde har det en relation til hele det arbejdsmiljøpolitiske.
Deri ligger der jo også fra regeringens side et ønske om en styrket rolle til arbejdsmiljørepræsentanter og tillidsrepræsentanter osv.
Og det gælder jo også i sager, hvor kollegaer er blevet seksuelt krænkede, og hvor man skal beskytte dem.
I forhold til de her tavshedsaftaler vil jeg sige, at det da helt klart, tror jeg – det har jeg en forventning om – også er et spørgsmål, der vil blive bragt op under trepartsaftalerne.
Altså, det er jo ikke noget, der ligesom er nedfældet nogle steder, hvor der er en beslutning om det, men det er alligevel noget, der foregår derude, og derfor vil det helt klart, forventer jeg da også, blive en del af drøftelserne.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-04:
Jeg synes, det er interessant, at SF mener, at der skal være højere ydelser til ofrene.
Det er en god tanke.
Gælder det også for voldsofre?
Skal vi også have hævet det der?
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Jeg er ikke bekendt med, hvor høj den er for voldsofre.
Men hvis den heller ikke er tilpas, i forhold til at man kan komme tilbage på fødderne efter den sag, man har haft, så er jeg da sikker på, at det er noget, vi skal kigge på.
Peter Hummelgaard (S), 2020-12-04:
Det er klart, at der jo er en række af de initiativer, der også ligger i de 14 udmeldte initiativer fra regeringens side, som ren og skær vedrører arbejdsmiljøet, herunder Arbejdstilsynets virksomhed, og der kan også godt komme mere på tale, hvor man involverer Arbejdstilsynet yderligere.
Det er klart: Det vedrører og skal jo ske med inddragelse af arbejdsmiljøforligskredsen.
Så kan der være andre forhold, der ligger uden for arbejdsmiljøforligskredsen, i andre regi, og så tager man det jo dér.
Men fru Anne Honoré Østergaard har jo fuldstændig ret i, at det her i meget høj grad og i al væsentlig grad også er et arbejdsmiljøpolitisk spørgsmål.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Vi har foreslået, at man tredobler den godtgørelse, der gives til ofre for seksuel chikane.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-12-04:
Jeg vil lige starte med at rose ordføreren for at have taget den her vigtige debat op.
Det gør selvfølgelig også, at jeg har nogle spørgsmål.
For jeg kan forstå, at det, man er interesseret i, og det, som man ser som en af måderne at løse problemet med seksuel chikane på, er at kigge på arbejdsgiveren og deres ansvar.
Så jeg vil gerne lige høre, om ordføreren ikke lige kan fortælle og oplyse os alle sammen om, hvilken type ansvarsgrundlag arbejdsgiveren har i dag.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Som jeg også nævnte, er det sådan, at arbejdsgiveren i dag kun kan stilles til ansvar, hvis man er direkte vidne og altså oplever, at den seksuelle chikane finder sted, eller har fået besked om det og ikke handler på det.
Det, vi siger nu, er, at vi gerne vil forebygge, sådan at arbejdsgiveren i fremtiden skal have lavet nogle forebyggende initiativer.
Så hvis der er seksuel chikane på arbejdspladsen og det er noget, der kunne have været undgået med forebyggende initiativer, så kan man også holde arbejdsgiveren ansvarlig.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-12-04:
Jeg tror ikke helt, at jeg er enig.
Altså, jeg er uddannet jurist, og der lærer man om ansvarsgrundlaget i sig selv.
Og det, arbejdsgivere egentlig har i dag, er jo et udvidet ansvarsgrundlag – det, der hedder et objektivt ansvar.
Det vil sige, at de er erstatningspligtige, uanset om de er skyldige eller ej, om de har handlet culpøst eller noget andet.
Det synes jeg bare lige vi skal have med.
Og vi skal lige have nævnt, at der er et meget udvidet ansvarsgrundlag i forvejen ved en arbejdsgiver i dag, og det var lige det, jeg ville sikre mig at ordføreren vidste.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Tydeligvis er det ikke godt nok.
Der bliver ikke taget nok forebyggende initiativer for at ændre den her kultur, som er der bredt i vores samfund.
Så derfor foreslår vi, at der skal være det her forebyggende indirekte objektive ansvar.
Birgitte Bergman (KF), 2020-12-04:
Tak for det.
Det er nemlig vigtigt.
Det, der bekymrer mig lidt hos ordføreren, er, hvor meget lovgivning der skal til, før ordføreren i virkeligheden er tilfreds på det her område.
Og mener ordføreren, at lovgivning kommer til at ændre på den kultur?
Jeg synes, at det i virkeligheden er det, det handler om, altså en kulturforandring.
Astrid Carøe (SF), 2020-12-04:
Det handler helt bestemt om en kulturforandring, og det tror jeg at lovgivning kan være med til.
Jeg er ikke tilfreds, før løstansatte, unge og lavtlønnede grupper ikke længere oplever den her seksuelle chikane, som man ser på rigtig mange arbejdspladser.
Og derfor er det nødvendigt med lovgivning, og det er nødvendigt, at vi kan stille arbejdsgiveren mere til ansvar for den kultur, som vi selvfølgelig skal have ændret.
Men det her er altså et skridt på vejen til at ændre den.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-04:
Så kan jeg oplyse, at den faktisk er historisk lav.
Hvilket niveau mener SF at den her godtgørelse skal være på?
Nu nævnte man, hvad den nuværende var på.
Hvad skal den ligge på?
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-12-04:
Tak for det.
Jeg vil lige høre, om vi ser øje til øje på et lille punkt.
Nu er ligestillingsministeren jo også beskæftigelsesminister, og i Venstre er vi glade for, at ministeren har indkaldt til trepartsforhandlinger.
Vi vil blot sikre os, at ministeren er enig i, at det her primært er et arbejdsmiljøspørgsmål, hvorfor vi har en klar forventning om, at arbejdsmiljøets parter, altså forligsparter, efterfølgende bliver indkaldt i kredsen dér.
Er det noget, ministeren også ser øje til øje med Venstre på?
Halime Oguz (SF), 2020-12-04:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige tak til regeringen for at fremsætte dette lovforslag, der har til formål at fremme muligheden for at bygge nye boliger i eksisterende almene bygninger.
Med denne nye lov får kommunalbestyrelsen mulighed for at undlade at opkræve tillægskøbesum i forbindelse med etablering af nye boliger og erhverv i eksisterende almene ejendomme.
Med den nuværende retspraksis skal en boligorganisation betale tillægskøbesum til kommunen, hvis den ønsker at udnytte boligens fulde beboelsespotentiale ved eksempelvis at bygge tagboliger.
Denne praksis kan have en negativ virkning på boligorganisationers økonomiske incitament til at etablere nye boliger i eksisterende almene boligafdelinger, hvilket er meget uhensigtsmæssigt, når efterspørgslen på boliger i vores storbyer stiger støt.
I SF er vi derfor glade for, at regeringen arbejder på at skabe flere boliger i de byer, hvor efterspørgslen er størst, og jeg kan på den baggrund meddele, at SF støtter dette lovforslag.
Alex Ahrendtsen (DF), 2020-12-04:
Der er venlige folk her i Folketingssalen, først en gnaven og så en meget venlig.
Dette lovforslag giver kommunerne ret til at frasige sig at opkræve ekstra penge, hvis almene boligforeninger vil bygge på eksisterende bebyggede grunde.
Tillægskøbesummen, som det hedder, er ikke nedfældet i lovgivningen, men er blevet sædvaneret på grund af forskellige kendelser i landsretten.
Disse kendelser har så privatretligt medført, at kommunerne skal opkræve et tillæg, hvis boligforeninger ønsker at fortætte, enten gennem flere etager på et eksisterende byggeri eller ved at bygge nyt.
En lignende fraskrivning findes allerede for almene boliger i udsatte boligområder, men dette lovforslag har jo ikke betydning for disse, da de er reguleret andetsteds.
Jeg har tænkt over, om det er ønskeligt at give kommunerne denne ret.
Den vil især blive anvendt i store kommuner med København i spidsen.
Det vil betyde, at der vil blive opført flere og billigere boliger, hvilket selvfølgelig er godt for tilflyttere, fordi det er blevet dyrt for unge og lavtlønnede at bosætte sig i disse byer.
De store kommuner med København i spidsen vil blive endnu mere attraktive, end de er i dag, og dermed trække tæppet væk under provinsen og de mindre byer.
Omvendt kan lovforslaget betyde, at boligområderne kan blive mere mangfoldige end i dag, fordi lovforslaget også giver ret til at tillade private bygherrer og erhvervsbyggeri at blive etableret i samarbejde med boligforeninger.
Jeg vil derfor foreslå, at vi evaluerer lovens virkning efter hvert femte år, og hvis det viser sig, at loven har forstærket urbaniseringen, kan det jo blive nødvendigt at lave den om.
Afslutningsvis vil jeg heller ikke undlade at udtrykke min utilfredshed med, at EU kan blande sig i dette, og at kommunen derfor skal sikre sig, at EU-retten og traktaten vedrørende statsstøtte skal overholdes ved frasigelse af tillægskøbesummen.
Der er efterhånden ingen grænser for, hvad EU kan finde på at blande sig i.
Men vi ser i Dansk Folkeparti frem til behandlingen i udvalget, og måske kan boligministeren overveje mine bekymringer med hensyn til urbaniseringen, og det er muligt, at han selv har gjort sig nogle overvejelser i forbindelse dermed.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2020-12-04:
Må jeg lige kort sige, at jeg har lovet at hilse fra De Radikale, som støtter regeringens forslag.
Det er fra den radikale ordfører, hr. Jens Rohde.
Tak for det.
Det kan Venstre ikke støtte.
Med forslaget sker der en forskelsbehandling mellem almene boliger og private beboelsesområder, mellem almene boligselskaber og private bygherrer.
Det mener vi ikke er hensigtsmæssigt.
I Venstre lægger vi vægt på, at vi har en blandet boligmasse, hvor såvel almen som privat udlejning, andelsboliger og ejerboliger skal prioriteres.
Boliger skal ses i en livscyklus, hvor borgerens behov netop ændrer sig fra vugge til grav.
Det synes vi at vi allerede har været med til at sikre, også i forhold til de almene boliger.
Venstre indgik i 2016 en planlovsaftale, hvor vi netop aftalte at bevare kommunernes mulighed for at fastsætte i en lokalplan, at op til 25 pct. af boligmassen kan være almene boliger.
Venstre er imod, at almene boligområder, der i forvejen er støttet byggeri, yderligere direkte tilgodeses ved en fritagelse for betalingen af tillægssum i forbindelse med en fortætning.
Der vil være tale om en skjult støtte, der gør det endnu sværere at vurdere, hvad alment byggeri reelt koster, og gennemsigtighed er vigtigt.
Vi skal bygge bedst og billigst til gavn for borgerne.
Det vil desuden give kommunerne et provenutab, hvis der i kommunen sker en forfordeling af almene boligområder i forhold til private boligområder.
Det er hverken hensigtsmæssigt eller gennemsigtigt.
Det er vores ord.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2020-12-04:
Det må ordføreren jo selv tolke.
Det var ikke det, jeg sagde.
Så jeg vil helst blive citeret korrekt.
Egil Hulgaard (KF), 2020-12-04:
Så det tager jeg som et klart ja, altså at der er forbindelser.