runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Petersen (S), 2019-12-18:
Så er der alligevel et andet af de forslag, jeg godt kunne tænke mig at teste på Det Konservative Folkeparti.
Noget af det, Venstre stemmer imod, forstår jeg, er stigninger i afgiften på spilfirmaerne.
Der er jo en hel del af dem, der opererer på det kommercielle marked – licensdelen af spillemarkedet i Danmark – der end ikke er registreret i Danmark, ikke betaler selskabsskat i Danmark, og som altså tjener rigtig, rigtig gode penge og har en voksende forretning i de her år.
Vi synes, det er rimeligt, at de er med til at bære en større del af den omkostning, der også er for fællesskabet med de problemer, spillemarkedet giver.
Vil Det Konservative Folkeparti støtte den afgiftsstigning?
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Jeg vil tro, at Det Konservative Folkeparti, når de skal omtale sig selv, opfatter sig selv som sådan en slags økonomisk ansvarligt parti.
Så må jeg bare spørge, hvad det økonomisk ansvarlige er i at have efterladt en regning på 3,5 mia. kr. fra VLAK-regeringen, som Enhedslisten så har skullet bidrage til at samle op i finanslovsforhandlingerne.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Der kan have været enkelte udgiftsposter eller indtægtsposter, som har været anderledes end forventet i den finanslov, som vi lavede sidste år.
Jeg tror stort set ikke, at der nogen sinde har været så stort et råderum for en regering, som der er nu, og dermed har det nok aldrig været så let at lave en finanslov, som det har været i år, fordi man virkelig har kunnet bruge mange penge – faktisk også uden at det havde været nødvendigt at sætte skatterne op.
Man vælger så at sætte skatterne op alligevel, og det er, fordi man ideologisk er tilhængere af højere skatter.
Men der er et kæmpe råderum og en utrolig stærk og sund dansk økonomi, som vi har efterladt til det flertal, som nu har lavet en finanslov, og som nu vælger at bruge mange af pengene.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Danmark har jo en sund økonomi, men når vi snakker om statens finanser, må man bare konstatere, at fra 2015-2019 har de Venstreledede regeringer, herunder VLAK, aftalt skatte- og afgiftslettelser, som vil koste 21,7 mia. kr. om året i varig effekt, men samtidig var der også lige 3,5 mia. kr., som der ikke var betalt regninger af, i forhold til at vi skulle finde penge til politiet, i forhold til at vi skulle finde penge til skatteforvaltningen, som skal genopbygges, og i forhold til en lang række andre områder.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Vi har ikke efterladt nogen regninger.
Vi har som sagt efterladt et kæmpe stort råderum, og det har vel aldrig været så nemt at lave en finanslov, som det har været i år, med den økonomi, som vi har efterladt.
Og ja, vi mener, det er meget, meget ansvarligt, at vi har lavet en masse skattelettelser, mens vi var en del af flertallet og sad i regering, for vi er faktisk tilhængere af, at danskerne bliver rigere og får flere penge i hænderne.
Vi ser ikke velfærd som noget, der kun handler om at gøre de offentlige budgetter så store som muligt, for det handler også om folks privatøkonomi, og der er vi glade for, at den er blevet styrket, mens vi har haft flertallet.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-18:
Jeg forstår, at hr. Rasmus Jarlov mener, at der ikke er penge til at ændre uddannelsesloftet, og at der ikke er penge til at gøre normeringerne på institutionerne bedre.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Man må jo sige, at hvis der er noget, der er økonomisk fornuftigt, så er det at fastholde den faste udlændingepolitik, hvor vi forhindrer, at der kommer flere velfærdsmigranter til Danmark end højst nødvendigt.
Det er der virkelig god økonomi i.
Og en del af det er efter vores opfattelse også, at der er en grænsekontrol.
Det handler om sikkerhed, og det handler generelt om den stramme udlændingepolitik.
Så det vil vi gerne fastholde.
Og jeg vil kraftigt advare den nye regering og støttepartierne mod at fortsætte med at lempe udlændingepolitikken.
Man har taget nogle skridt her med finansloven til at lempe udlændingepolitikken, og det synes vi er meget uklogt, også økonomisk.
Nils Sjøberg (RV), 2019-12-18:
I den forbindelse vil jeg gerne følge op på det med, at det kun er 4 ud af 15 grænseovergange, der rent faktisk er bevogtet døgnet rundt.
Jeg vil sige, at det er muligt, hvis man ønsker at komme ind i landet, at komme ind i landet, og samtidig er der brugt over 1 mia. kr.
Man bruger jo – og det ligger både Det Radikale Venstre og De Konservative på sinde, at man bruger politiet
bedst muligt – temmelig meget politi og godt nok også en del politikadetter til bevogtning af de her grænseovergange.
Hvordan kan det være en rigtig økonomisk politik?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at grænsekontrollen selvfølgelig ikke fanger alle, og at man kan svømme over, ro over, nogle steder gå over ved grænsen nede i Sønderjylland, hvor der er steder, der ikke er bevogtet.
Det er fuldstændig rigtigt, at den kun bevogter hovedtrafikårerne ind i Danmark.
Men det fanger jo alligevel den meste trafik, og derfor mener vi stadig væk, at grænsekontrol er et vigtigt værktøj, som også har virket og har givet resultater.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Nu står ordføreren og siger sådan lidt stolt, at man har efterladt en god økonomi og et rekordstort råderum.
Jeg deler ikke helt begejstringen, for jeg ser det jo som et af de største svigt, at man netop ikke har givet det her råderum tilbage til borgerne, dengang man havde magten.
Og der var nok stor sandsynlighed for at vide – og der tror jeg ordføreren deler min opfattelse – hvad det røde flertal ville bruge pengene på, hvis de kom til magten.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvad var årsagerne til, at man ikke, når man kunne se, at det her store råderum var der, gav de penge tilbage til borgerne, hvor de reelt set hører til?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Jeg er helt enig i, at vi naturligvis burde sige undskyld for, at vi er kommet til at opkræve for mange penge fra borgerne, og så betale dem tilbage i form af skattelettelser.
Nu har jeg hørt den her kritik fra hr. Lars Boje Mathiesen mange gange, altså hvorfor vi ikke har lavet flere skattelettelser i den tid, vi har siddet, og hr. Lars Boje Mathiesen kender jo godt svaret.
Og i Folketinget bliver der vedtaget den politik, som der er flertal for, og der har ikke været flertal for at gennemføre de her store skattelettelser.
Så vi må håbe, at der er nogle flere, der stemmer konservativt næste gang, så vi får et stærkere mandat til at få flere skattelettelser igennem.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Nej, og det er jo sjovt, for da jeg kritiserede regeringen for det, spurgte jeg de forskellige partier, hvem det så var, der ikke ville sænke afgifterne og skatterne.
Og der får jeg så det svar, at det vil Konservative gerne, Venstre siger, at de også gerne vil sænke skatten, og Liberal Alliance ville også gerne sænke skatten.
Så derfor bliver jeg lidt forvirret.
Hvem er det så af de partier, som har haft flertallet, der sagde, at de ikke ville have de afgiftsnedsættelser, da man havde flertallet?
For når jeg spørger partierne hver for sig, siger de: Jamen vi vil gerne have afgiftsnedsættelser.
Så der må være nogle, som har sagt nej.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Den her finanslov mindsker uligheden, og det er en rigtig god finanslov.
Altså, Ginikoefficienten er jo det, den er.
Og det, der bliver fremlagt her fra min side, er jo sådan virkeligheden forholder sig.
Så kunne man måske sige, at Enhedslisten havde et problem, hvis vi tidligere skulle have argumenteret for, at Gini skulle være alvidende.
Hr. Henrik Dahl kan også begynde at læse nogle af de artikler på internetmediet solidaritet.dk, hvor jeg detaljeret har redegjort for vores holdning til Ginikoefficienten, længe inden de her finanslovsforhandlinger blev afsluttet.
Så der er ikke nogen rød og blå ulighed.
Der er én ulighed, og det er sådan en ulighed, som de blå fremmer, og det er én, vi bekæmper.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Jamen det er jo fuldstændig velkendt, at Dansk Folkeparti ikke har været villige til at gennemføre alle de skatte- og afgiftsnedsættelser, som vi har ønsket.
Venstre har også været mere tilbageholdende, end vi har været.
Det så man jo også under valgkampen, hvor Venstre ville bruge en masse penge på det, de kalder velfærd, som på moderne dansk betyder flere penge til kommuner og regioner, og vi ville gerne prioritere at sætte skatten ned.
Så der er da gradsforskelle.
Men jeg synes, vi har lavet mange gode ting sammen, og det er jo i hvert fald tydeligt nu, at der altså er en meget stor forskel på, hvordan det var, da de borgerlige partier havde flertallet, og hvordan det er nu med det flertal, der er, for nu går skatterne op – før gik de ned.
Jeg anerkender, at der er en sammenhæng, men jeg anerkender ikke, at det er erhvervspolitik at give flere penge til børnehaver.
Det er alligevel at strække sproget for vidt, synes jeg.
Hvis man kigger på den måde, erhvervslivet har modtaget finansloven på, kan man også se, at der er bred utilfredshed med, at der ikke er nogen intiativer, stort set, i den her finanslov, som gavner erhvervslivet, mens der er masser af skattestigninger, som svækker erhvervslivet, svækker væksten, svækker beskæftigelsen i Danmark.
Og det er i sandhed en ny retning, regeringen står for på det punkt, og derfor er jeg nødt til at aflevere en ret hård kritik af den, for samfundsøkonomisk er det altså bare en rigtig dårlig finanslov.
Jamen tak for det.
Vi vil meget gerne være realistiske i vores økonomiske politik.
Jesper Petersen (S), 2019-12-18:
Der er jo en del ting i anmeldelsen af finansloven, som jeg er uenig med hr. Rasmus Jarlov i, men jeg forstår og vil egentlig gerne rose, at Det Konservative Folkeparti faktisk står ved og er ærlige om, at når man så har den politik og ikke støtter nogle af de skatteændringer, vi foreslår – man er med på plastikken, men imod på arveafgiften f.eks. – så kan man heller ikke det samme med de udgiftsforslag, der er.
Sådan må tingene stemme.
Jeg forstod det sådan, at det så var forslagene om ældrepolitikken og skolerne, man ikke fandt at der var råd til, men det kan hr. Rasmus Jarlov måske lige bekræfte.
I hvert fald synes jeg, at det fortjener ros og gør, at vi kan have en ordentlig politisk debat om de prioriteringer, vi har, og det synes jeg så at Venstre kunne lære noget af, altså stå ved, at det er sådan, det er – og så har vi den politiske diskussion – i stedet for med de der finanspolitiske fiksfakserier at forsøge at gøre, som om der ikke er nogen forskel.
Så kan vi have den debat, og folk kan forholde sig til det.
Respekt for det.
Anders Kronborg (S), 2019-12-18:
Jeg tror nu, at mange af de medarbejdere, der er ude i erhvervslivet, er rigtig glade for, at der bliver afsat flere penge til daginstitutionerne i den her finanslov.
Det gælder f.eks. på Frederiksberg, hvor man har lovet inden 2023 at indføre minimumsnormeringer.
Når jeg så kigger i Frederiksbergs budget, ser jeg jo, at der ikke er afsat penge i hverken 2021, 2022 eller 2023 – men kun i 2020.
Så synes hr. Rasmus Jarlov virkelig, at det udelukkende skal være en kommunal opgave at sikre bedre normeringer?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
De fleste mennesker har jo et arbejde, og det er jo ikke sådan, at hvis man gør noget, som folk, der er ansat i en privat virksomhed, synes er rart i deres privatliv, så bliver det til erhvervspolitik.
Til det sidste spørgsmål om, hvorvidt man har afsat penge på Frederiksberg efter 2020, vil jeg sige, at det ved jeg ikke noget om, altså hvor mange penge man har afsat på Frederiksberg.
Men jeg ved, at man også hos De Konservative på Frederiksberg synes, at den slags skal være en kommunal beslutning, og ikke noget, som vi beslutter i Folketinget.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-18:
Tak for det.
Og ligesom når man er iværksætter, som jeg formoder at ordføreren kender til, er det ikke altid den første idé, man får, der er den bedste, fordi man jo lærer igennem livet.
Man bliver simpelt hen klogere undervejs.
Jeg har så læst, at Konservative har holdt et landsråd, hvor man sagde, at man ikke ville have uddannelsesloftet, men jeg kan så høre, at ordføreren i dag siger, at man altså stemmer imod senere, at man skal afskaffe det.
Derfor vil jeg høre, om Konservative så kunne forestille sig at finansiere afskaffelsen af uddannelsesloftet på anden vis, eller om det så ikke lige ligger særlig højt på dagsordenen for Konservative at skabe bedre muligheder for, at unge kan vælge den uddannelse og den fremtid, de gerne vil.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Som jeg også sagde, ville vi da gerne afskaffe uddannelsesloftet; vi vil bare ikke være med til at finansiere det med skattestigninger, og det var her, vi havde håbet på, at De Radikale også ville stå fast på, at vi betaler nok i skat i Danmark, som har, så vidt jeg husker, det næsthøjeste skattetryk i OECD.
Det må være sådan, at man inden for det enormt store offentlige budget, som vi har i Danmark, må være i stand til at prioritere noget, så det ikke altid er sådan, at man bare skal bruge flere penge, men så man også en gang imellem kan tage nogle penge nogle steder og så bruge dem der, hvor man synes det er vigtigst.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-18:
Men er det ikke lidt pudsigt, at ordførerens parti sådan har kritiseret den her finanslov for at mangle nogle initiativer for erhvervslivet?
For det her er jo noget, som Dansk Industri og andre har sagt.
De har jo sagt: Lad os da komme af med uddannelsesloftet, lad os afskaffe det, lad os gøre unge mere omstillingsparate i den virkelighed, der møder dem.
Det er jo virkelig noget, erhvervslivet har efterspurgt, men Konservative synes så ikke, det er så vigtigt at efterkomme erhvervslivets ønsker på den front.
Hvordan kan det være, at lige det, som erhvervslivet efterspørger, når det kommer til unges fremtid og unges muligheder, ikke ligger særlig højt på Konservatives dagsorden?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Jeg synes egentlig, at det som udgangspunkt er et lidt underligt spørgsmål, når jeg lige har sagt, at vi gerne vil være med til at afskaffe uddannelsesloftet, og så spørger ordføreren om, hvorfor vi ikke vil være med til at afskaffe det.
Altså, det vil vi gerne, men det er finansieringen, der er problemet.
Vi er ikke et parti, som går ind for et højere skattetryk i Danmark, og derfor kan vi bare ikke stemme for, at man finansierer en hel masse ekstra udgifter i den offentlige sektor ved at hæve skatterne.
Det er det, der skiller os ad.
Henrik Møller (S), 2019-12-18:
Tak for det, og tak til hr. Rasmus Jarlov for sådan rimelig klar tale.
Jeg vil sige, at noget af det, der er kritikken fra ordførerens side, vil jeg næsten vælge at betragte som ros – ros i den relation, at der sådan set er lagt en ny kurs, en ny kurs, hvor man siger, at omprioriteringsbidraget ikke er noget, der har gavnet velfærdsudviklingen i samfundet.
Det der med at give pokaler for skattelettelser har heller ikke nødvendigvis været noget, der har gavnet den velfærdsudvikling, der er.
Vi har investeret i, at vi rent faktisk har en demografiudvikling, som man jo ikke har taget hensyn til førhen.
Det er jo også meget besnærende at sige, at man sådan set er for alt, vi er bare ikke enige i finansieringen af det her.
Forhøjelserne vil fremme genbrug og mindske forbrugerens efterspørgsel på engangsprodukter, og der kan jeg jo så spørge: Støtter De Konservative forslaget om en højere afgift?
Så det, vi hører fra ordførerens side, der har kritiseret stigninger i det, forbrugerne og borgerne skal betale, er, at man sådan set er enig i, at afgiftsstigninger kan være et godt værktøj i kampen for den grønne dagsorden?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Afgiftsomlægninger kan være et godt værktøj; og det er det, der er forskellen.
For vi kan godt gå ind for, at man har en afgift på plastik – i øvrigt også på cigaretter; det er så ikke en grøn afgift, det er en sundhedsafgift – og også på former af forurening og CO 2 -udledninger.
Det kan vi sagtens gå med til – det vil vi faktisk gerne have at der er afgifter på.
Og det er der, jeg virkelig må advare – også her i den kommende tid, når vi skal forhandle konkrete klimainitiativer – om, at det ikke bliver den her vandmelon, som er grøn udenpå, men i virkeligheden er rød indeni og fyldt med socialisme og afgifter, for vi har høje skatter nok i Danmark i forvejen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-18:
Tak for det.
Hr. Rasmus Jarlov har nu flere gange sagt, at det ikke skal være dyrere at være dansker, men jo også tidligere været forkæmper for, at man skulle have grænsehandelen ned.
Men nu kan man så forstå at det godt må være dyrere at være dansker, bare man er ryger.
Det er også sjovt, at der kommer øget grænsehandel med cigaretter, for initiativet i finansloven kommer jo med over en fordobling af grænsehandelen alene med cigaretter.
Så får det mig bare til at spørge ordføreren: Hvad er så sundest: Er det, at man ryger cigaretter, der er købt i Danmark, eller er det, at man ryger dem, der er købt i Tyskland?
Svaret giver nok sig selv: Det giver nok det samme.
Altså, er ordføreren ikke bekymret for, at hvis man bare henter cigaretterne i Tyskland, har det jo ikke hjulpet ret meget på at få folk til at holde op med at ryge?
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Jeg tror helt klart, at danske cigaretter er sundere, fordi de giver sådan en dejlig følelse af, at man så trods alt lader nogle penge blive i Danmark, og det tror jeg er godt for helbredet, men det er nok en marginal forskel, vil jeg sige.
Jeg anerkender selvfølgelig fuldt ud, at der er en grænsehandelsproblematik.
Men vi har vurderet her, at det også er vigtigt at gøre noget for sundheden.
Ja, vi kan godt nogle gange være tilhængere af, at man hæver nogle skatter, når der så er nogle andre skatter, vi gerne vil have sænket.
Vi går ind for et lavere skattetryk, end vi har i dag, ikke et højere skattetryk.
Men der kan godt være skatter, det kan være fornuftigt at hæve, for at man så kan sænke nogle andre skatter og dermed beskatte de ting, som vi gerne vil have mindre af, i stedet for at beskatte ting, som vi gerne vil have mere af, såsom f.eks. arbejde og investeringer.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-18:
Jeg køber til fulde det argument, at man godt kan sætte en skat op for at sætte en anden afgift eller skat ned.
Men det konservative beslutningsforslag, som blev vedtaget den anden dag, gjorde jo ikke det.
Det foreslog at hæve prisen på cigaretter, men der var ikke en tilsvarende afgiftslempelse på f.eks. øl, altså noget andet, som man så kunne sænke skatten på, og hvor man måske også kunne mindske grænsehandelen tilsvarende.
Det var der jo ikke i det.
Så det, man står og siger, er jo sådan set rigtigt nok, men de handlinger, man har lavet i Folketingssalen, viser jo det modsatte.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Ja, og derfor vil vi jo selvfølgelig gerne vurderes på vores samlede politik.
Når vi nu er færdige med den her valgperiode, skal jeg nok love, at vi har fremsat forslag om at sænke skatterne mere, end vi har om at hæve skatterne.
Jamen så kan jeg spare noget tid her ved at svare kort: Ja.
René Christensen (DF), 2019-12-18:
Tak for det, og tak for ordførertalen.
Jeg kan sagtens forstå, at Enhedslisten er glad for den finanslov, som der ligger.
Sådan er det også at være støtteparti, for i den rolle kan man også få noget igennem – så tillykke med det.
Som den tidligere spørger fra Venstre også var inde på, vil jeg også gerne komme ind på det her med uligheden.
Det er jo noget, som normalt betyder rigtig meget for Enhedslisten, nemlig at man ikke må skabe ulighed.
Det var også sådan, at før valget blev der sagt, at man ville stemme for det, der mindsker uligheden, og man ville stemme imod det, der øger uligheden.
Så kommer ordføreren med et rigtig godt eksempel, nemlig tredoblingen af arveafgiften på familieejede virksomheder, og det er rigtigt, når man siger, at det kan man ikke regne på, for det bliver faktisk et nulsumsspil.
Hvorfor gør det det?
Det er nok, fordi det ikke kun handler om to store virksomheder, Lego og Grundfos, det her handler om omkring 400 virksomheder, der bliver overdraget hen over hvert eneste år.
Tidligere ordførere har sagt, at det er nogle af de rigeste i Danmark, der ejer de her virksomheder, men det kan man ikke sige, for når man får svaret fra finansministeriet, ser man, at det også er et udtryk for, at de her virksomheder er meget forskellige.
Nogle er meget store, mens andre er enmandsvirksomheder.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Jeg har jo haft den udsøgte fornøjelse at være kollega med hr. Dennis Flydtkjær i en del år på skatteområdet, og en gang imellem kan man ikke lade være med at trække på smilebåndet over nogle af de definitionsproblemer, man render ind i på afgiftsområdet.
Det gælder også nødder med eller uden skal, mandler osv.
Man bliver nødt til at lave afgrænsninger, og der er mange definitionsproblemer, og der er også nogle, som man kan trække på smilebåndet af.
Hvad er engangsservice f.eks.?
Er det noget, som du bliver nødt til at definere som et glas, en tallerken, eller hvad det nu kan være?
Så der er de afgrænsningsproblemer, og man bliver nødt til at afgrænse det et eller andet sted for ikke at sige, at det er alt muligt, du nu kan bruge til at servere noget på.
Så det er sådan en klassisk afgrænsningsproblematik, som man, når man hører det, godt kan trække på smilebåndet af, men man bliver også nødt til at have nogle rimelig klare regler, f.eks. med hensyn til størrelsen.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-12-18:
Jeg er enig i, at reglerne bør være klare.
Men f.eks. er en pindemadspind uden engangsserviceafgift, ligesom et sugerør er uden afgift, men derimod kommer der nu en tredobling af afgiften på en pind til en drink, som kan bruges til at røre rundt i en drink.
Hvad er logikken i det?
En is, som man holder på ved hjælp af en pind, har ikke afgift på pinden, men får man den præcis samme mængde is i et bæger, som man så spiser med den samme træpind, skal der nu være en tredobling af afgiften på pinden.
Det er jo SF's finanslov, der gør, at der nu pludselig bliver den her kæmpe forskel.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-12-18:
Det er lidt meget at beskylde SF for de mange, mange problemer, der er inden for skatteområdet, med definitioner og med afgrænsninger, og jeg håber, at ordføreren er enig med mig i, at det er et generelt problem, som ministre og ordførere på tværs af partier bokser med konstant.
For hvis man ikke er præcis og dermed nogle gange render ind i de her lidt sjove eksempler, er der jo ikke retssikkerhed, for hvad har du så at forholde dig til som f.eks. virksomhed?
For så skal du sjusse dig frem til det.
Så når vi skal have lovbehandlet det her, håber jeg, at DF har nogle gode forslag til, hvordan det kan løses.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-12-18:
Tak for talen.
Det var faktisk en ret spændende forklaring på det der med Ginikoefficienten, altså hvorfor man ikke rigtig kan sige, at det, som Finansministeriet har svaret, er helt rigtigt, når man ser på den samlede finanslov.
Men er hr. Rune Lund så i stand til at sige, om Ginikoefficienten stiger eller falder?
Det må man i Enhedslisten have gjort sig betragtninger om, for man anerkender jo så i bund og grund ikke det svar, der er givet af Finansministeriet.
Det er jo lidt dobbelte standarder, for når Enhedslisten har været i opposition – og det er de vel sådan set stadig væk i Enhedslisten – eller i hvert fald har været stærkt imod regeringen, så har de lagt det til grund, som man har regnet på i Finansministeriet.
Nu kan jeg så forstå, at den regnemetode bliver man trods alt nødt til lige at have en lidt anden respekt for, når det nu er regeringen, der kommer med svarene til Folketinget.