runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-15:
Det er en af vores vigtigste opgaver som samfund at give vores børn og unge en tryg barndom.
Desværre er det jo ikke alle, der ønsker det bedste for vores børn og unge.
Nogle voksne bruger sociale medier til at manipulere børn, opbygge et tillidsforhold til dem, så de senere kan forgribe sig på det enkelte barn.
Det er en forfærdelig forbrydelse, når børn udsættes for den slags adfærd, der kan føre til overgreb.
Det er et område, jeg ser med stor alvor på.
For de – der kunne jo være andre, der lytter til det her, end spørgeren og mig – som ikke helt er bekendt med udtrykket grooming, kan jeg måske lige oplyse, at det dækker over at tage kontakt til et barn, enten personligt eller via sociale medier, med den hensigt senere at begå et seksuelt overgreb på barnet.
Det er allerede i dag ulovligt og kan straffes som forsøg på at begå en overtrædelse af straffelovens bestemmelser om seksuelt overgreb mod et barn.
Grooming kan f.eks. bestå i, at en mand tager kontakt til en 14-årig pige over Facebook og langsomt vinder hendes tillid.
Hvis det kan godtgøres, at formålet med henvendelsen er at lokke pigen til samleje, vil manden i en sådan sag kunne straffes for forsøg på samleje med et barn under 15 år allerede fra det tidspunkt, hvor han kontakter den unge pige.
Når det kommer til at straffe for grooming, er lovgivningen, vil jeg mene, på plads i dag.
Når det så er sagt, kan sager om grooming være svære at bevise, fordi der jo er tale om en manipulerende proces, hvor den voksne ikke nødvendigvis giver udtryk for sine egentlige hensigter til at begynde med eller oplyser sin rigtige identitet.
Men jeg ved, at politiet har stort fokus på at bekæmpe seksuelle overgreb mod børn.
Der er stærkt fokus på området i Rigspolitiet.
Der er simpelt hen dedikeret en enhed for cyberrelaterede seksuelle forbrydelser.
En stærk indsats mod grooming tror jeg ikke handler så meget om lovændringer.
Det tror jeg mere handler om, at politiet har fokus på området, kombineret med at de har de it-redskaber, de har brug for.
Det er sådan, vi får sat ind over for de gerningsmænd, der begår den her form for kriminalitet.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2017-03-15:
Tak for svaret, og tak, fordi ministeren tager det her område så alvorligt.
For når det handler om beskyttelsen af børn og unge, er det helt klart, at så skal vi være ekstremt opmærksomme på, om reglerne er skruet rigtigt sammen, og også om myndighederne håndterer opgaven tilstrækkelig effektivt.
Når jeg har valgt at tage det her spørgsmål op, skyldes det, at vi jo for et års tid siden behandlede et beslutningsforslag fra et andet parti i Folketingssalen netop omkring grooming.
Den daværende justitsminister formulerede det på en måde i retning af, at der ikke vil være forskel på, om grooming foregår på en legeplads eller på Facebook.
Det har der været rejst noget tvivl om i den seneste tid i medierne på grund af en historie, som Radio24syv bragte for noget tid siden.
Det gav mig egentlig anledning til at tage sagen op her i dag, også fordi der tilsyneladende er organisationer i Danmark, der arbejder med det her, som har svært ved at se, at de samme regler gælder, uanset om det måtte være på legepladsen eller på Facebook eller andre sociale medier.
Jeg synes også, at det er vigtigt, at vi får fuldstændig klarlagt, hvad regelsættet her er.
Der var så en konkret sag i Nordjylland, som skulle behandles af Nordjyllands Politi, men hvor politiet ikke havde foretaget sig noget.
Ministeren skal selvfølgelig ikke gå ind i enkelte tilfælde, men jeg synes jo, det er tankevækkende, at myndighederne i det her land måske ikke er helt opmærksomme på, hvad regelsættet er.
Det håber jeg jo så ministeren måske kan uddybe yderligere, for jeg synes det er vigtigt, at der er fuldstændig klarhed om de her regler.
Det er jo netop, fordi det handler om børn og unge, der kontaktes af voksne mennesker, der måske ikke har noget særlig reelt formål med deres henvendelse.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-03-15:
Jeg synes, det er interessant, hvad det er for nogle områder, ministeren mener at der mangler udenlandsk arbejdskraft til.
Er det polakker, der skal lave noget håndværksmæssigt?
Altså, hvor er det, ministeren mener at der virkelig mangler arbejdskraft, og hvor det ville være lettere, og i hvilken type lande er det, ministeren mener at der sidder en masse højtuddannede, der godt kan tage de her jobs i stedet for etniske danskere?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Men der er ingen penge i den grønne forligskreds, så selv om der måtte være et ønske om at putte nogle flere penge i ITS-systemer, ville pengene ikke være der.
Man kan ikke tage dem nogen steder fra, medmindre man vil aflyse nogle af de projekter, som man vil igangsætte og har besluttet skulle igangsættes, og så finde pengene der til ITS-systemer i stedet for.
Jeg har ikke haft den vurdering, at der har været det ønske, altså at nogen har ønsket at opgive noget, som man tidligere har besluttet skulle igangsættes, for at finde penge til ITS-systemer.
Det er helt klart, at ITS-systemer er en god ting, men i den situation, hvor man skulle prioritere midlerne, var vurderingen med hensyn til de ting, man alternativt skulle spare på, hvis man ikke sparede på ITS, at det ville være endnu værre.
Inger Støjberg (V), 2017-03-15:
Som jeg allerede sagde først i mine svar her, er vi ikke i gang med at lave særaftaler, som kan give udlændinge fra afrikanske lande lettere adgang til at få opholdstilladelse i Danmark.
Men det har jeg jo allerede sagt, så der er svaret: Nej, vi er ikke i gang med at lave nogen særaftaler.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-03-15:
Så ministeren holder fast i udtalelsen om, at grænsekontrollen er særlig god, fordi den udelukker folk fra Mellemøsten og fra Afrika.
Det skal jeg bare lige have bekræftet: Skal jeg forstå det sådan, at det sådan set er bedre, end at den udelukker nogle andre grupper, der heller ikke har ret til at være her?
Er det et parameter i successen med grænsekontrollen, hvem det er, der kommer ind i landet – altså, at man mere kigger på, hvor de kommer fra, end om de er berettiget til at være her?
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-15:
Hvordan forholder ministeren sig til, at de elektroniske trafiktavler bliver fjernet på flere motorveje i hovedstadsområdet?
Ole Birk Olesen (LA), 2017-03-15:
Tak for spørgsmålet.
Det forholder sig sådan, at den midlertidige driftsfinansiering til en række ITS-systemer fra den såkaldte ITS-pulje i regi af aftale om en grøn transportpolitik er udløbet.
ITS-puljen er endvidere fuldt udmøntet.
Pengene er med andre ord brugt op.
Set i lyset af den økonomiske situation, har Vejdirektoratet gjort det, de nu engang må gøre i sådan en situation.
Vejdirektoratet har ud fra en samlet trafikfaglig og beredskabsmæssig vurdering prioriteret deres samlede ITS-portefølje.
Konsekvensen er, at nogle tavler fastholdes, og andre nedtages.
Det er ved udvalgte broer og tunneler, f.eks. ved Limfjordstunnelen.
I slutningen af januar 2017 modtog forligskredsen, som spørgerens parti også er en del af, Vejdirektoratets orientering om den forestående tilpasning af den samlede ITS-portefølje.
Det gav ikke anledning til bemærkninger fra forligskredsen.
Mattias Tesfaye (S), 2017-03-15:
Men altså, med al respekt går det jo ikke.
Altså, jeg bor selv på Vestegnen og kan godt se, hvad de tavler betyder både på Køge Bugt og på Ring 3: Vi kommer hurtigere frem, der er mindre usikkerhed i trafikken, og så vidt jeg kan se ud fra evalueringerne fra 2015, er bilisterne glade for dem, de øger trafiksikkerheden.
Så virker det jo lidt bizart, at jeg i sidste uge, da jeg selv kørte på motorvejen, kunne se vogne fra Vejdirektoratet med mandskab, der var i gang med at slukke for tavlerne, og som, tror jeg, også tog dem ned senere.
Det virker lidt bizart, at vi nu bruger en masse penge på at tage de tavler ned, når vi ved, de fungerer.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-03-15:
Det forstår jeg godt.
Jeg synes bare, det er interessant.
Det er jo interessant i forhold til integration, om man gerne vil lave nogle samarbejdsaftaler med flere lande, og det er bare det, jeg spørger til.
Altså, er regeringen i gang med at prøve at lave nogle aftaler med nogle flere afrikanske lande?
Er der et forhandlingsforløb?
Det synes jeg egentlig er meget interessant at vide, i forhold til hvordan det er, man samarbejder.
Så ved jeg godt, at grænsekontrol er noget andet.
Men som finansministeren udtaler, må man jo forstå, at det i hvert fald fra hans side er et ønske, og så spørger jeg, om integrationsministeren deler det ønske, altså at man skal lave nogle flere samarbejdsaftaler med lande i Afrika.
Inger Støjberg (V), 2017-03-15:
Altså, det nytter simpelt hen bare ikke at blande tingene sammen.
For det ene – og det er så det, finansministeren har udtalt sig om – handler om at skaffe højt kvalificeret arbejdskraft til Danmark, og det, jeg taler om, er afvisning ved grænsen af folk, der ikke har en opholdstilladelse.
Hvis man kommer til Danmark for at arbejde, har man jo netop en opholdstilladelse.
Hvis man har et job på hånden og man har en aftale om at være her, så har man jo en opholdstilladelse.
Og det er jo noget helt andet end de mennesker, der er afvist ved grænsen, fordi de netop ikke har opholdstilladelse i Danmark.
Så man skal bare passe på ikke at komme til at blande de her to ting sammen, for det er vidt forskellige problemstillinger, vi står over for.
Jeg kan jo sige, hvad jeg har udtalt mig om, og det er om grænsekontrollen, og det handler alene om, hvor mange vi har afvist, og også hvem vi har afvist ved den dansk-tyske grænse samt ved færgelejerne på Lolland-Falster.
Det er selvfølgelig derfor, man skal passe på ikke at komme til at sammenblande de her to ting.
Men hvis vi taler om højt kvalificeret arbejdskraft, er det jo i og for sig ligegyldigt, hvilket land man kommer fra.
Hvis man er højt kvalificeret og kan varetage et stykke arbejde, hvor vi står og mangler arbejdskraften, og man kan gøre det fra dag et, så synes jeg, vi skal byde folk velkommen.
Helt ærligt, hvis virksomheder står og mangler en ingeniør, ville det da være tåbeligt ikke at få en dygtig ingeniør hertil, hvis det er en ingeniør med de helt rette kvalifikationer.
Jamen vi ved jo bl.a., at der er brug for nogle typer af ingeniører rundtomkring, ligesom vi også har kunnet se på det sundhedsfaglige område, at der også har været brug for medarbejdere.
Og jeg hører faktisk ofte fra virksomheder, at de har brug for højt kvalificeret arbejdskraft, som der ganske enkelt ikke er i Danmark.
Derfor synes jeg jo, at det ville være fornuftigt set ud fra et erhvervspolitisk perspektiv, men jo også ud fra et vækstperspektiv, at virksomhederne rent faktisk kunne få den arbejdskraft, som de har brug for.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-03-15:
Kunne ministeren måske dele den bekymring, at man får hentet en hel masse mennesker udefra til Danmark for at udføre et stykke arbejde, når vi har rigtig mange herhjemme, der har anden etnisk baggrund, og som vi ved at der er færre af på arbejdsmarkedet end etniske danskere?
Inger Støjberg (V), 2017-03-15:
Problemet er jo bare, at hvis man står og mangler en ingeniør og han sidder i et land langt væk herfra, hjælper det ikke ret meget at kunne se, at der sidder en ufaglært syrisk flygtning her, som så ikke kan varetage præcis den jobfunktion.
Det her handler jo om, at kvalifikationer skal matche det job, som der er tale om.
Det er derfor, vi ønsker, at virksomhederne skal have mulighed for netop at få den kvalificerede arbejdskraft, som de har brug for.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-03-15:
Hvad er ministerens holdning til, at finansminister Kristian Jensen i et interview til Kristeligt Dagblad den 16. november 2016 foreslår, at man skal »forsøge at skaffe samarbejdsaftaler med flere afrikanske lande på samme måde, som det er lykkedes Spanien at få et samarbejde med Marokko«, og er ministeren uenig i dette forslag, når hun den 2. marts 2017 til TV 2 NEWS understreger succesen ved den danske grænsekontrol med, at den særlig udelukker mennesker fra Mellemøsten og Afrika?
Inger Støjberg (V), 2017-03-15:
Det er to vidt forskellige ting, der tales om.
Mine udtalelser fra den 2. marts handler om den danske grænsekontrol til Tyskland, og at jeg selvfølgelig er meget tilfreds med, at det lykkes for dansk politi at afvise så mange rejsende uden opholdstilladelse eller gyldige rejsedokumenter.
Det er jo rent faktisk sådan, at politiet i 2016 i alt afviste 2.901 personer ved grænsen i Sønderjylland og også ved færgelejerne på Lolland-Falster, og næsten alle de afviste personer kommer fra Mellemøsten og Afrika og især fra lande som Syrien, Afghanistan, Irak, Eritrea og Somalia.
Ingen i regeringen ønsker, at udlændinge rejser illegalt ind i Danmark, og det er overhovedet heller ikke det, der var tale om, da finansministeren sagde, som han gjorde.
Vi ønsker til gengæld, at hovedvejen til Danmark netop skal være i form af opholdstilladelse på baggrund af arbejde eller studie, og det vil altså så sige legal indrejse.
Det, jeg talte om, var illegal indrejse.
Regeringen arbejder ikke for at lave særaftaler, der kan give udlændinge fra afrikanske lande lettere adgang til at få opholdstilladelse i Danmark.
Jeg kan i øvrigt også henvise til tidligere mundtlige svar, som er afgivet til hr. Peter Kofod Poulsen den 23. november sidste år.
Lars Aslan Rasmussen (S), 2017-03-15:
Jeg forstår godt alle de stramninger, der er lavet, og det er jo også derfor, der var den strammerkage, som ministeren skulle have, og tillykke med det.
Det er sådan, man må forstå finansministeren.
Er det korrekt forstået, at man egentlig gerne vil lave nogle samarbejdsaftaler med nogle flere afrikanske lande?
Det er vel sådan, det, som ministeren har udtalt, skal forstås.
Hvad er ministerens holdning til, at finansminister Kristian Jensen i et interview til Kristeligt Dagblad den 16. november 2016 foreslår, at man skal »forsøge at skaffe samarbejdsaftaler med flere afrikanske lande på samme måde, som det er lykkedes Spanien at få et samarbejde med Marokko«?
Og er ministeren uenig i dette forslag, når hun den 2. marts 2017 til TV 2 NEWS understreger succesen ved den danske grænsekontrol med, at den særlig udelukker mennesker fra Mellemøsten og Afrika?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-21:
Tak for det.
Og også tak for beskrivelserne af, hvordan velfærdsteknologi ser ud anno 2017.
Jeg kan oplyse ordføreren om, at sådan så velfærdsteknologien også ud anno 1992, hvor jeg bl.a. selv arbejdede med demente.
Dengang havde man også ringemåtter, og jeg har set demente springe over dem af den simple grund, at så slap de for at forstyrre nogen med klokkernes ringen, ved at de trådte uden om måtten.
Jeg nyder sådan set Venstres optimisme, og jeg har også lyst til at blive smittet af den.
Men jeg har også lyst til at understrege her, at innovation og afbureaukratisering og velfærdsteknologi i lange baner er noget af det, kommunerne har arbejdet med i de sidste 10 år.
Til gengæld ser det sløjt ud med at høste gevinsten, som gerne skulle have resulteret i forholdsvis flere varme hænder, som man kunne bruge til de forholdsvis flere ældre.
En vækst på 0,3 pct. fremgår af regeringsgrundlaget.
Så vil ordføreren komme med et bud på, hvor meget der derudover skal til for at imødegå den demografiske udvikling, hvad angår antallet af ældre i de kommende år?
Jane Heitmann (V), 2017-03-21:
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstår ordførerens spørgsmål.
Jeg beklager.
Jeg forstår, at ordføreren har en del brugererfaring fra sit tidligere virke.
Jeg har også en del brugererfaring fra mit tidligere virke, nemlig som kommunalpolitiker.
Og der har vi i allerhøjeste grad i min bopælskommune Faaborg-Midtfyn meget stor glæde af at se os om i det velfærdsteknologiske landskab og gøre brug af nogle af de løsningsmodeller.
Og så skal jeg også være ærlig og sige, at jeg ikke skal kloge mig på, hvornår de opfundet, altså om det er før eller efter 1992, dengang spørgeren fik sin erfaring, kan jeg forstå.
Men jeg forstår simpelt hen ikke spørgsmålet.
Så jeg vil spørge formanden, om der er mulighed for, at spørgeren kan gentage det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2017-03-21:
Så benytter vi os bare af det.
Dengang havde jeg også erfaring, kan jeg så måske også lige understrege, altså tilbage i 1992.
Jeg spørger såmænd bare om, om ordføreren er enig i, at 0,3 pct. betyder besparelser i den kommunale sektor, nemlig at det ikke rækker til den demografiske udvikling i forholdet til antallet af ældre.
Når vi får flere og flere ældre i de kommende år, som også får et større og større plejebehov, betyder det også, at der bliver brug for forholdsvis flere ressourcer.
Alle økonomer siger, at 0,3 pct. ikke rækker.
Tværtimod har KORA regnet sig frem til, at det nærmere drejer sig om 1 mia. kr. om året i de kommende år for overhovedet at leve op til det demografiske udviklingsbehov, der er på ældreområdet.
Vil ordføreren bekræfte, at det også er et tal, som hun kan genkende?
Jeppe Jakobsen (DF), 2017-03-21:
Tak for det.
Det er jo ganske rigtigt, at vi skal udnytte det her med velfærdsteknologien, og at vi skal se på afbureaukratisering, men tror Liberal Alliances ordfører virkelig på, at der er så meget at hente på netop de to fronter?
Vi ved det jo fra FOA, der har været ude at sige, at rigtig mange af deres medlemmer faktisk allerede bruger deres fritid på den dokumentation.
Så vi skylder faktisk allerede penge på den konto, og hvis vi skulle betale for det arbejde, der bliver leveret, er vi altså bagud på point, hvorfor det første bureaukrati, vi måtte afskaffe, faktisk bare betaler en gammel regning, der ligger og venter.
Kan ordføreren ikke godt se, at vi ikke har så meget papir derude, der kan afskaffes, at det kan rykke voldsomt meget i forhold til kvalitet på området?
Jane Heitmann (V), 2017-03-21:
Jeg synes, det vil være helt naturligt, at plejepersonalet går i dialog med den ældre, dement eller ej, om, hvad der giver mening; det kan være en robotstøvsuger, et lagen på sengen, som reagerer, hvis man tisser i sengen, brikker nede på gulvet ved siden af sengen, der reagerer, hvis man træder ned på det, eller en alarm i lommen, der reagerer, hvis man går ud af en dør, man ikke skulle have været gået ud af.
Der er jo et væld af muligheder, som både kan gøre hverdagen for den enkelte lettere, men også mere tryg for både den enkelte og for de pårørende, og der tror jeg det er rigtig vigtigt at man tager sig den tid, der skal til og går i dialog omkring, hvad det er for nogle velfærdsteknologiske løsninger, som giver mening for både plejepersonalet og for brugeren.
Jeg kan i hvert fald sige, at jeg ikke har læst KORA's rapport, så jeg kender ikke de tal, som ordføreren refererer til.
Men det, som jeg kan bekræfte, er, at det er vigtigt, at man fortsat ude i kommunerne har fokus på ledelse, har fokus på innovation, har fokus på velfærdsteknologiske løsninger, og at man også gør sig klart, at de ældre, som vi ser flere af lige nu, jo er de yngre ældre, som har et andet plejebehov.
Jeg har sagt det før, og jeg siger det gerne igen: De har et andet plejebehov end de ældre ældre.
Og heldigvis bliver den generation af ældre, som vi vil se nu her, mere selvhjulpne, mere mobile.
Vil der være nogle, der har et stort plejebehov?
Ja, det vil der, men der vil også være rigtig mange, som faktisk kan klare sig selv på en helt anden måde, end vi har været vant til tidligere.
Jeg bliver nødt til at sige til den socialdemokratiske ordfører, at jeg simpelt hen ikke anerkender den præmis, som ordføreren lægger til grund for sin argumentation, og jeg vil egentlig gerne bare sådan lige lidt for sjov læse lidt op fra det forslag til vedtagelse, som Venstre er med i, og det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet også er med i.
Det er bare lige sådan en lille, kort sekvens.
Det handler om demografi: »... stiller nye krav til ældreomsorgen og til, at den økonomiske udvikling følger med demografien, hvis serviceniveauet skal fastholdes.«
Det er sådan et lille snit fra det fælles forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet er med i.
Og nu læser jeg lige det op fra den, som Venstre er med i: »... stiller nye krav til ældreomsorgen og økonomien forbundet hermed, hvis serviceniveauet skal fastholdes.«
Jeg anerkender fuldt ud, at demografien ændrer sig, og at det også betyder, at vi skal se på den økonomi, som der er til at tage hånd om de ældre med, og jeg synes, at jeg har sagt meget klart, at vi fra Venstres side har en helt klar ambition og en helt klar målsætning om, at er man ældre, skal man have den nødvendige pleje og omsorg.
May-Britt Kattrup (LA), 2017-03-21:
Nej, det kan jeg egentlig ikke, og det er jeg ikke alene om ikke at kunne.
Så jeg er ikke alene om at tro, at der er rigtig meget at hente, og 29 mia. kr. er dog en hel del, som vi kunne bruge til rigtig meget velfærd.
Stine Brix (EL), 2017-03-21:
Tak for det.
Altså, jeg synes jo, det er godt, hvis Venstre har skiftet holdning forstået på den måde, at man nu vil lade den økonomiske udvikling i den offentlige sektor følge med den demografiske udvikling, som vi ved der kommer – altså det forhold, at der bliver flere ældre, hvad der også kræver, at der følger flere penge med.
Men hvordan hænger det så sammen, når man har skrevet i sit eget regeringsgrundlag, at man kun vil have en offentlig vækst på 0,3 pct.?
For finansministeren svarer, at det kræver en offentlig vækst på 0,6 pct. – altså det dobbelte af, hvad regeringen lægger op til.
Det betyder jo, at vi kommer til at se en fortsættelse af den udvikling, vi allerede har set nu, ikke bare fra sidste år til i år, men faktisk over en lang periode, hvor udgifterne pr. den enkelte ældre falder og falder.
Det kommer til at fortsætte med den politik, som regeringen lægger op til med sit eget regeringsgrundlag.
Det hænger jo ikke sammen med den vedtagelse, som Venstre har skrevet under på her.
Astrid Krag (S), 2017-03-21:
Det var dog helt vildt, som det overhovedet ikke var i nærheden af at være et svar på det, jeg spurgte om.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at den handleplan for de ældre medicinske patienter, som ordføreren nu igen og også sidst, vi var her i salen sammen, skælder ud på, var ordførerens parti altså selv med til at indgå.
Det var jo satspuljekredsen, der lavede den.
Det er noget mærkeligt noget at stå og skælde ud over, når det var en aftale, man selv var med i, og det var overhovedet ikke det, jeg spurgte om.
De penge, der er i fremtiden, som kunne gå til at sikre, at økonomien fulgte med det stigende antal ældre, som kunne gå til at sikre en værdig pleje og omsorg, vil regeringen bruge på skattelettelser.
Det står i regeringsgrundlaget, og det var det, jeg spurgte ind til.
Vil ordføreren ikke godt forklare, hvorfor det er regeringen mere magtpåliggende at give skattelettelser end at sørge for, at pengene følger med det stigende antal ældre i kommunerne?
Jane Heitmann (V), 2017-03-21:
Jamen det, som det jo handler om, er – jeg har sagt det før, og jeg siger det gerne igen – at vi fra Venstres side har et meget, meget skarpt fokus på, at er man ældre, og har man brug for pleje og omsorg, så skal man have den nødvendige pleje og omsorg.
Jeg har også sagt før, og jeg siger gerne igen, at under den her regering er ældreområdet jo prioriteret på en helt anden måde, end vi tidligere har set, og det er også med økonomi.
Ude i kommunerne bruger man samlet set flere penge på ældreområdet, end man gjorde under den tidligere, socialdemokratisk ledede regering.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor både Enhedslistens ordfører og Socialdemokratiets ordfører adskillige gange har nævnt 0,3 pct.
For det, det jo må handle om, er at sige: Hvad er det rent faktisk, der foregår derude i virkeligheden?
Bliver der prioriteret midler til de ældre?
Ja, det gør der.
Har vi prioriteret en værdighedsmilliard målrettet f.eks. flere varme hænder?
Ja, det har vi.