runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2018-11-06:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt fangede, hvad svaret var, altså om man i Socialdemokratiet ville være tilfredse med det forslag, som justitsministeren henviste til i sin redegørelse var lagt frem, altså at det ville være tilstrækkelige ændringer i offentlighedsloven til at stille Socialdemokratiet tilfreds, altså på baggrund af evalueringen.
Jeg håber, at svaret er nej, og min appel vil være at tage alvorligt, hvad det er for en situation, vi står i, hvor tilliden til os som politikere og den måde, politik bedrives på, svækkes, når man oplever, at magten lukker sig om sig selv, og når der sker væsentlige indskrænkninger i adgangen til at følge med i, hvordan magten bedrives.
Jeg håber, at der kommer et nyt flertal efter næste valg og en ny regering, men jeg håber også, det er en regering, som vil arbejde for, at offentligheden har bedre indseende med arbejdet.
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Jeg synes egentlig, at jeg sagde det meget klart i min tale.
Det har vi hele tiden sagt, og det har vi egentlig også hele tiden lagt op til, for ellers havde vi jo ikke indlagt et så omfattende evalueringsarbejde, dengang vi indgik aftalen.
Morten Østergaard (RV), 2018-11-06:
I forlængelse af den diskussion, vi havde for et øjeblik siden, da rollerne var modsat og jeg stod, hvor ordføreren nu står, vil jeg sige, at jeg jo sådan set synes, at det på mange måder er en lettelse, at det er loven, der efterleves i praksis; at den væsentlige indskrænkning i aktindsigt følger af loven og altså ikke af, hvordan man bruger den.
Det er jo det, som Ombudsmandens undersøgelse viser.
Derfor vil jeg bare indledningsvis spørge: Er det Socialdemokratiets opfattelse, at det forslag, som regeringen lagde frem, og som justitsministeren henviste til i dag, ville løse de problemer, der er med offentlighedsloven?
Altså, hvis man bare gennemførte det, ville Socialdemokratiet så være tilfreds?
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-06:
Jeg synes, folketingspolitikerreglen er fremragende, altså det, at man har mulighed for at udveksle e-mails og sms'er, og hvad ved jeg, med ministre uden at skulle spekulere på, om andre kan læse med i det, man skriver, ligesom vi jo kan folketingspolitikere imellem.
Altså, hvis jeg sender en sms eller nogle billeder af Venstres retsordfører til fru Pernille Skipper, er der ikke nogen, der kan få aktindsigt i det; det er en besked mellem os.
Men hvis nu fru Pernille Skipper var minister, skulle vi overveje, om der var aktindsigt i den pågældende korrespondance, og det tror jeg da både fru Pernille Skipper og undertegnede og ikke mindst Venstres retsordfører ville sætte stor pris på.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-11-06:
Jeg stillede det samme spørgsmål til Socialdemokratiet, som jeg nu har lyst til at stille til Venstre: Hvilke overvejelser har Venstre gjort sig i forhold til den kritik, der har været af loven?
Er der noget af den kritik, der gør indtryk på Venstre?
Vi har set, at Ombudsmanden af flere omgange er kommet ud og har sagt, at den her lov har nogle negative konsekvenser, at magten lukker sig omkring sig selv på et niveau, og samtidig svarer eksempelvis ministerierne ikke på de forespørgsler, de får, med den hastighed, som de skal.
Altså, der har været en lang række kritikpunkter.
Gør det overhovedet ikke indtryk på ordføreren, at den kritik kommer fra Ombudsmanden?
Jeg mener, at det er meget seriøst, men hvad er ordførerens vurdering?
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-06:
Det gør det da.
Det er jo derfor, at vi har siddet med i forhandlingerne.
Det er ikke Venstre, der har bremset, for at vi kunne komme igennem med noget.
Men det kræver, at vi kan blive enige.
Og når der så hele tiden sidder nogle, der siger, at det ikke er nok, at de vil have noget mere, men uden at sige, hvad det mere så skal være, er det jo, at forhandlingerne bryder sammen.
Som jeg sagde i min tale, synes jeg, det er ærgerligt, at vi ikke har fået lavet en revision, for vi mener, at en revision er nødvendig. Så med hensyn til det med de 7 dage, som er nævnt i loven, og som er udgangspunktet for, hvornår man skal have aktindsigt, er det i en række ministerier snarere undtagelsen end reglen.
Men det er jo ikke loven, der er noget galt med.
Loven er sådan set fin nok.
Det er jo nogle ministerier, der ikke i tilstrækkelig grad lever op til loven.
Det er kritisabelt, og det har Ombudsmanden udtalt sin kritik af.
Den er jeg enig i, og jeg går stærkt ud fra, at ministerierne strammer op på det.
Men der er jo ikke behov for en ændring af loven.
Der er bare behov for, at ministerierne overholder loven.
Uffe Elbæk (ALT), 2018-11-06:
Det her er interessant.
Det kan være, at jeg har hørt ministerens udtalelse i dag forkert, men jeg hørte, at man i forligskredsen ikke kunne få enderne til at mødes; at man ikke kunne lave den evaluering og justering af den, som man gerne ville.
Og så hører jeg, at Socialdemokratiet siger, at de var klar på at lave en justering, og jeg hører Venstre sige, at de var klar på at lave en justering.
Hvad er det så, der har gjort, at man ikke har kunnet nå hinanden?
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-06:
Det er jo Alternativet og Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti.
Undskyld, det er selvfølgelig kun forligspartierne.
Det er primært SF og De Radikale, som ikke synes, at de forslag, der kom, var tilstrækkelig vidtgående, uden at de så kunne sige, hvad de så ville have i stedet for.
Altså, det er ikke, fordi der ikke er kommet forslag.
Der er kommet masser af forslag til, hvordan vi kan ændre offentlighedsloven.
Og hvis jeg skal være helt ærlig, sagt i dette fortrolige rum, hvor ingen hører med, vil jeg sige, at de ændringsforslag, der kom fra Justitsministeriet, var jeg overrasket over.
Jeg tænkte: Hold da op, de går faktisk ret vidt.
Det overraskede mig, og det overraskede mig positivt.
Men når der så ikke bliver bidt til bolle af de andre forligspartier, som siger, at det ikke er godt nok – væk, duer ikke – er vi jo fanget i en situation, hvor vi ikke kan komme videre.
Jamen det er vi jo simpelt hen ikke enige i.
Der er jo lavet en hel betænkning på det her med forhenværende ombudsmand Hans Gammeltoft-Hansen i spidsen, og hvis man havde ment, at de her bestemmelser ikke var nødvendige, havde man da ikke foreslået dem.
Altså, hvis man havde ment, at man havde været dækket ind af de andre mere generelle bestemmelser, som SF peger på nu, havde man da ikke foreslået det her.
Det er et virkelig, virkelig grundigt arbejde, der ligger til grund for offentlighedsloven.
Men selv med så grundigt et arbejde kan man jo godt få skruet en lov sammen, som ikke er præcis sådan, som vi havde ønsket os.
Og jeg siger jo her fra Folketingets talerstol, at med den praksis, der er kommet ud af offentlighedsloven, bliver der givet aktindsigt i mindre, end vi fra Venstres side havde forventet, da vi indgik aftalen med den daværende SRSF-regering.
Og derfor er det også lidt spøjst, at det er to af de tre partier, der sad i regering dengang, som nu kommer og siger, at det hele bare var noget skidt, og at den ministerbetjeningsregel skal fuldstændig ud, for man sad altså selv i regering, dengang det blev foreslået.
Pernille Skipper (EL), 2018-11-06:
Nu har jeg jo ikke siddet med til forhandlingerne i forligskredsen, som bliver diskuteret så ivrigt her i dag; det er helt spændende, jeg føler mig nærmest lukket ind i en af de der såkaldte frirum, vi altid taler om, ikke?
For jeg kan forstå, at hvis vi gør det, som har været på bordet i forhandlingslokalerne, bliver det meget bedre, og det ville hr. Jan E. Jørgensen og Venstre rigtig gerne gøre.
Med jeg skal bare skynde mig at sige, at hvis det er en forbedring, vil Enhedslisten gerne stemme for det, også selv om det ikke er den fulde pakke.
Når de træder ud af forliget, er det jo ikke det samme som et ønske om ikke at stemme for forbedringer, så er det et ønske om at stå frit med hensyn til faktisk at gøre det endnu bedre en dag efter et valg.
Så jeg vil bare høre, hvornår det lovforslag bliver fremsat.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-06:
Jamen altså, som jeg har forstået traditionen med hensyn til forlig, kræver det enighed at ændre et forlig.
Det ville da være fint, hvis vi kunne lave et nyt forlig, meget gerne med Enhedslisten – the more the merrier –
jo flere, des bedre, så meget gerne.
Men det vil jo altså kræve, at vi laver et nyt forlig med de samme forligspartier.
Så vi havde gerne set, at vi kunne blive enige om nogle ændringer af offentlighedsloven, men det har vi altså ikke kunnet blive.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2018-11-06:
Situationen var, at det var meget, meget små ændringer, og det, vi havde aftalt, og det, som der også blev talt om, da regeringen blev udvidet med to nye partier – det, der blev skrevet i regeringsgrundlaget – var, at der skulle laves nogle reelle ændringer.
Men nu siger ordføreren, at det er, fordi der er et valg lige om hjørnet.
Altså, efter valget i 2015 – og jeg skal nok komme på talerstolen og også redegøre for SF's rolle i alt det her – blev jeg retsordfører, og jeg tror, der gik 2 uger, og så var vi ude med en melding om, at vi var kede af det, vi havde gjort, og at vi gerne så, at der skete en ændring osv.
Så vi har arbejdet med det siden, og Konservative og Radikale var også ude med det i 2015, og ordføreren har jo været med hele vejen, så han ved godt, at det er noget, vi har arbejdet med i flere år.
Men som jeg også sagde til fru Trine Bramsen, har vi jo en række ting i offentlighedsloven i forhold til det lovforberedende arbejde, i forhold til interne dokumenter, i forhold til vitale samfundsinteresser osv., så vi har en række ting, der også uden ministerbetjeningsreglen vil kunne sikre det fortrolige rum, som vi også alle sammen mener at der skal kunne være.
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Grundlæggende handler det jo om, at der er sager, hvor der i dag bliver givet afslag på aktindsigt med henvisning til ministerbetjeningsreglen, hvor vi ønsker, at det ikke skal ske i fremtiden.
Og det er jo en lempelse af ministerbetjeningsreglen, og det så vi da meget gerne at vi fandt sammen om.
Men det er der ikke et ønske om i forligskredsen, selv om vi kunne vedtage det her og nu.
Der er det jo, som ministeren også redegjorde meget godt for, at vi følger den forligspraksis, der er i Folketinget, og jeg tror, det er sundt, at vi har de her spilleregler for, hvordan vi styrer vores demokrati.
Men evalueringen har peget meget kraftigt på, at ministerbetjeningsreglen ikke bliver brugt, som det var ønsket, dengang man indgik aftalen.
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-06:
Jamen er der nogle, der har påstået, at det ville være alle katastrofers moder?
Altså, er der nogle, der vil sige, at alt ville bryde sammen?
Selvfølgelig ikke.
Vi havde en offentlighedslov tidligere, og vi har en offentlighedslov nu.
Der er ikke nogen, der har påstået, at man ikke kunne lave noget som helst lovgivningsarbejde før den offentlighedslov, der kom.
Lad nu være med at komme med sådan en populistisk overdrivelse.
Naturligvis ikke.
Og derfor var der et behov for at ændre offentlighedsloven.
Der var også et behov for at ændre offentlighedsloven, fordi styrelserne blev inddraget meget mere i det lovforberedende arbejde, end det havde været praksis tidligere, og der er også et meget større samarbejde ministerierne imellem.
Og den ændrede virkelighed mente vi, inklusive Det Radikale Venstre, altså også skulle give sig udslag i en ændret offentlighedslov.
Men nu mener man altså noget helt andet, sådan er det.
Morten Østergaard (RV), 2018-11-06:
Ja, jeg har samme opfattelse som hr. Jan E. Jørgensen.
Der er jo det pudsige på miljøministerens område, at der har man sådan set begge regelsæt i spil på samme tid, men det gør jo bare, at det er tydeligt, at det kan man sagtens.
Jeg tror endda, at der er en tidligere miljøminister, der kan tale med om, at man også kan gøre sig svære anstrengelser for, at ikke alle oplysninger kommer frem alligevel i den rådgivning, man har fået.
Det gjorde de så til sidst alligevel.
Men pointen her er, at det jo ikke ville være alle katastrofers moder, hvis man genskabte den åbenhed, der var, før den sidste ændring af offentlighedsloven, og derfor er det store spørgsmål: Hvorfor vil Venstre så ikke det?
Er det ikke den liberale tilgang at sikre åbenhed i, hvordan magten forvaltes?
Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Tak for det.
Jeg synes egentlig, at ordføreren lagde sådan en dejlig markedsorienteret logik for dagen, da hun sagde, at det burde være sådan et konkurrenceparameter ministre imellem, nemlig at konkurrere om, hvem der udøver mest offentlighed.
Det er jeg sådan set meget enig i og også glad for, at det gør Liberal Alliances ministre f.eks., så den del har vi i hvert fald fattet.
Jeg vil egentlig spørge til noget andet.
For det er jo sådan med partier, som er med og uden for forligskredsen, at de har skiftet holdning, også lidt i takt med at man er gået ind og ud af regering, især ud af regering, men det virker på mig, som om Socialdemokratiet faktisk har stået relativt fast i den her periode.
Nu fik vi jo så, synes jeg, en befriende ærlig erkendelse fra hr. Morten Østergaard før med Det Radikale Venstre: Ja, vi tog fejl, kritikerne havde ret, regeringen tog fejl.
Hører jeg egentlig lidt den samme erkendelse fra Socialdemokratiet i dag: At kritikerne havde ret og regeringen tog fejl dengang?
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Jeg synes jo i hvert fald, at kritikerne pegede på nogle af de ting, som vi kan se dokumenteret er udfordringen, og derfor kan jeg heller ikke forstå, at det kommer som en stor overraskelse.
Men vi har jo hele tiden lagt ind, at der skulle være den her evaluering, og der har det i hvert fald været vores ønske, at evalueringen skulle føre til eventuelle justeringer, hvis der var et behov for det.
Det er da enormt svært, når man indgår sådan en aftale, at finde ud af: Hvordan bliver den håndteret i praksis?
Hvordan vælger de at tage den ned ude i ministerierne?
Vælger de at gå med livrem og seler, eller finder de selv et godt leje for det her?
Der må vi bare konstatere med evalueringen, at man har valgt at gå med livrem og seler og i nogle tilfælde måske mere end det.
Christina Egelund (LA), 2018-11-06:
Jeg ved heller ikke nødvendigvis, om det er sådan en stor overraskelse.
Jeg synes egentlig bare, at det ville være helt ufattelig befriende ærligt og jo noget, som desværre ikke er så sædvanligt for en politiker, nemlig at erkende: Ja, vi tog fejl, der var nogle, der havde mere ret, end vi havde.
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Men jeg tror ikke, det er der, hvor vi er.
Vi kan se nogle udfordringer med anvendelsen af offentlighedsloven, herunder ministerbetjeningsreglen – det er jo særlig den, vi diskuterer – og dem ønsker vi at justere, og det synes jeg sådan set er helt reelt, og det er jo noget andet end at løbe fra den aftale, man har indgået.
For i aftalen stod der altså også, at vi skulle lave en evaluering, og i min verden laver man ikke så store evalueringer, medmindre man også er villig til at ændre noget i bagkanten af dem.
Så det giver ikke rigtig mening at stå og sige: Vi tog fejl.
Men der er nogle justeringer, som jeg mener vil være kloge at foretage, men hvor vi ikke løber fra det udgangspunkt, som vi havde en aftale om.
Morten Østergaard (RV), 2018-11-06:
Ja, jeg kan ikke lade være med at trække lidt på smilebåndet.
Jeg går ud fra, at intet af det, regeringen gør, er med henblik på at finde sager, der kunne være relevante i en valgkamp, må man forstå, med alle de ting, der foregår.
Men hvis hr. Jan E. Jørgensen og Venstre mener, at det var en sag, der var god i en valgkamp, så kan man da kun opfordre til, at man ligesom finder ind til benet og tager fat og vil gøre noget, for det er i hvert fald upræcist, når man siger, at alle oplysninger, der er udvekslet mellem en styrelse og et ministerium, er undtaget.
Tværtimod var det jo lige præcis det, der var årsagen til, at evalueringen viste, at det er gået alt for vidt i forhold til det, der lå, hvad ordføreren jo også selv var inde på.
Jeg synes heller ikke, at det er helt fair, når man nu selv har deltaget i forhandlingerne, at fremstille det, som om der var god fremdrift, og at det også kan være svært at forstå, hvorfor det gik i stå, når justitsministeren på det sidste møde sagde, at der var det her lovforslag, og ellers blev det ikke til noget.
Men mit spørgsmål er: Hvordan lykkedes det egentlig efter ordførerens opfattelse Venstre, som har miljøministerposten, overhovedet at drive nogen form for virksomhed, når man på miljøområdet jo stadig væk er underlagt den gamle offentlighedslov?
Jan E. Jørgensen (V), 2018-11-06:
Det synes jeg man skal spørge miljøministeren om.
Så vidt jeg kan se, går det fint.
Peter Kofod (DF), 2018-11-06:
Tak for det, formand.
Det kommer næppe som nogen stor overraskelse, at vi i Dansk Folkeparti ønsker en revision af offentlighedsloven.
Allerede forud for det sidste folketingsvalg gjorde vi det fuldstændig klart, at vi ville arbejde for at få en kommende borgerlig regering til at revidere de udskældte paragraffer i offentlighedsloven.
Det er især den såkaldte ministerbetjeningsregel, der er problematisk.
Reglen betyder nemlig, at dokumenter kan undtages fra aktindsigt, hvis de blot udveksles på et tidspunkt, hvor der er konkret grund til at antage, at en minister har eller vil få behov for embedsværkets rådgivning og bistand.
Ombudsmanden har jo også konkluderet klart, at indførelsen af ministerbetjeningsreglen i offentlighedsloven i praksis har ført til væsentlige indskrænkninger i retten til aktindsigt.
Det er bekymrende for vores demokrati.
Det er en del af at leve i et demokrati, at man har åbenhed, og vi er nødt til at få åbnet op, så det igen bliver nemmere for borgere og journalister at søge aktindsigt i regeringen og embedsmændenes arbejde.
Derfor er det jo også en skuffelse at kunne konstatere, at revisionen af offentlighedsloven står fuldstændig i stampe, ikke mindst med tanke på, at både Liberal Alliance og De Konservative begge var arge modstandere af loven, inden de kom i regering i 2016.
Ja, det står sågar i regeringsgrundlaget, at regeringen vil lempe ministerbetjeningsreglens beskyttelse af den interne og politiske beslutningsproces i forhold til de nuværende regler.
Det er love som offentlighedsloven, der medvirker til at skabe politikerlede, er jeg bekymret for, og det var en kæmpe fejl, da man i sin tid strammede reglerne under den tidligere S-SF-R-regering med støtte fra nogle borgerlige partier.
Vores ønske er, at vi får gjort op med de fejl, der er sket, og får løsnet op i forhold til særlig ministerbetjeningsreglen.
For vi forstår sådan set ikke, hvad det er, befolkningen ikke må kende til i forhold til tidligere.
Med de ord skal jeg sige, at vi selvfølgelig fuldstændig støtter det forslag til vedtagelse, som hr. Morten Østergaard har læst op tidligere.
Trine Bramsen (S), 2018-11-06:
Jeg vil sige, at jeg faktisk er noget overrasket over De Radikales ordførers tale, for det tyder på, at ordføreren ikke har læst de kommenterede høringssvar fra Justitsministeriet, hvor de påstande, som ordføreren fremkommer med, bliver banket ned en efter en efter en.
For nej, der er ikke tale om børnefængsler, og det tror jeg står klart for alle, der har været til den her debat i dag.
Jeg vil egentlig gerne spørge ordføreren, hvad hun så kalder de institutioner, vi har i dag.
For det er jo sådan, at præcis de samme unge, som fremover vil kunne anbringes i institutioner, bliver anbragt i institutioner i dag, også ned til 10 år, og for de lukkede institutioners vedkommende kan man heller ikke åbne døren og gå ud.
Så hvad mener ordføreren de institutioner, man anbringer børn og unge i i dag, er, hvis det i fremtiden er børnefængsler?
Preben Bang Henriksen (V), 2018-11-06:
Jeg har forsøgt at forberede mig på mange spørgsmål og også taget mange papirer med.
Det der var jeg nu ikke helt med på, men jeg skal da gøre et hæderligt forsøg på at svare.
Jeg kan ikke relatere det til sammenhængsreformen, men jeg kan sige, at det, vi laver her, jo er et system, der omfatter de unge i aldersgruppen 10-17 år, og det er klart, at det erstatter det nuværende system.
Vi mener, at det er et bedre system, vi laver nu, og jeg ser sådan set ikke det overlap, som spørgeren øjensynligt ser.
Lotte Rod (RV), 2018-11-06:
Tak for det.
Barndommen har en værdi i sig selv.
Vi vælger ikke selv, hvem vores forældre er, men de første måneder og år af vores liv er fuldstændig afgørende for resten af vores liv, hvor meget mor og far kigger os i øjnene, hvor meget de pludrer med os, hvor meget de leger med os.
Alle børn er født nysgerrige og kærlige, og vi er kun, hvad vores forældre ligesom giver os chancen for at spejle os i.
Derfor er det her for mig som radikal et af de værste lovforslag i år, fordi regeringen sammen med Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet vil sende børn ned til 10 år i noget, der ligner et fængsel: mindre fokus på den sociale indsats og mere straf.
Børnerådet, pædagogerne og socialrådgiverne siger i deres høringssvar, at der reelt er tale om nedsættelse af den kriminelle lavalder.
Hvad svarer justitsministeren til det?
Børnene skal bare have en mere mærkbar indsats, mere konsekvens, men der bliver videoovervågning, man kan låse inde, man kan bruge magt, og det bliver ikke mindre fængselsagtigt af, at man siger, at det ikke er et fængsel.
Børns Vilkår og Børnerådet siger, at børn kommer til at opleve det her system som et strafferetsligt system, selv om vi ved fra forskningen, at det er skidt for børn, at børn, når de kommer i kontakt med et strafferetligt system, vil identificere sig med en kriminel og derfor også risikerer at blive mere kriminel af det.
Hvad er det egentlig for nogle børn, vi taler om?
Børns Vilkår beskriver det meget godt i deres høringssvar.
De skriver, at der er tale om børn og unge, der kan have været udsat for omsorgssvigt og måske slås med afhængighedsproblematikker og diagnoser som f.eks. adhd.
Mange af disse børn og unge vil som følge heraf have et lavere kognitivt funktionsniveau end jævnaldrende, og de vil være mere uopmærksomme, mere hyperaktive og mere impulsstyrede end andre børn.
De har problemer med at overskue sammenhæng mellem årsag og virkning, og derfor vil en konsekvent straksreaktion ikke have den kriminalitetsforebyggende effekt, som er lagt til grund i udspillet.
Det her lovforslag indeholder ikke bestemmelser, ambitioner og ressourcer til at udvikle ny viden om forebyggelse og kvalitet i den pædagogiske praksis, som Det Kriminalpræventive Råd efterlyser.
Og hvad er det egentlig for et problem, man gerne vil løse?
I de år, det nuværende system har fungeret, er ungdomskriminaliteten faldet drastisk.
Socialrådgiverforeningen mener, at det nuværende system har virket særdeles godt, og de er uforstående over for, hvorfor der skal indføres et nyt system.
Det giver ikke mening.
På vej herhen cyklede jeg forbi en plakat med fru Mette Frederiksen, der gerne vil være børnenes statsminister, men man er ikke børnenes statsminister, hvis man gør det her.
10-årige sover stadig med bamser, og de skal ikke isoleres eller i fængsel, de skal have hjælp.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2018-11-06:
Jeg skal ikke gennemgå hele det her forslag.
Jeg synes, det blev rigtig godt gennemgået af Socialdemokratiets ordfører.
Det, der jo altid er spørgsmålet, når vi snakker om implementering af direktiver, er det her med, som nogle siger, at vi skal passe på, at vi ikke overimplementerer.
Man skal jo heller ikke underimplementere eller implementere helt forkert i forhold til de systemer, der i forvejen er.
Der synes vi fra Alternativets side, at der er noget meget bekymrende i det her forslag om netop forbrugerbeskyttelse, som der også bliver peget på i høringssvarene, og som vi jo helt klart bliver nødt til at kigge på.
Så som udgangspunkt er vi ikke positive over for forslaget, som det ligger, fordi der simpelt hen er for mange udestående spørgsmål, specielt om forbrugerne, i det.