Rosa Lund (EL), 2023-10-26:
Det er jeg helt enig med ministeren i.
Derfor synes jeg også, det er rigtig trist, at der for tiden er partier, som nu mener, at samtykkeloven er gået såkaldt for vidt, at man ikke længere skal beskytte ofre mod overgreb, og at ofre for voldtægt ikke længere skal have den retssikkerhed, som samtykkeloven giver dem.
Det er ikke det, det her lovforslag handler om, men jeg synes, det er værd at nævne i den her sammenhæng, hvor vi har et lovforslag, som delvis er fremsat for netop at hjælpe ofre for voldtægt.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at jeg har svært ved at se, hvordan det her lovforslag hjælper ofrene.
Faktisk kan det her lovforslag desværre være med til at øge risikoen for flere overgreb i fremtiden.
Jeg forstår godt, at man instinktivt tænker, at selvfølgelig er det en hjælp for ofrene, at gerningspersonen, som oftest vil være en mand, ikke afsoner derhjemme, men afsoner i et fængsel.
Det er jeg enig i, altså at vi som samfund skal tage det meget alvorligt, og at vi som samfund både skal arbejde med forebyggelse, med resocialisering og særlig med hjælp til ofrene for voldtægt, for det ville være at tage det seriøst.
Ethvert initiativ, som vil sikre netop de ting, vil vi altid bakke op om i Enhedslisten.
Men konsekvensen af det her lovforslag er ikke bedre forebyggelse og resocialisering, og det er slet ikke nogen hjælp til ofrene.
For hele idéen om, at et offer for en forbrydelse møder sin overgrebsperson nede i supermarkedet, som ordføreren for Moderaterne fik sagt, er ikke noget, som man kan undgå ved at indføre den her lov.
Og med de sagsbehandlingstider, der er ved domstolene for tiden, kan det jo være ganske længe, man kan gå rundt på gaden, før en eventuel straf skal afsones.
Lovforslaget her vil afskære voldtægtsdømte fra at afsone deres straf med fodlænke.
Et af kriterierne for at afsone en frihedsstraf med fodlænke er, at man ikke har fået en dom på over 6 måneder.
Jeg har været en tur forbi Danmarks Statistiks databaser, og fra 2015-2022 har der været 600 domme for voldtægt, der har ført til en ubetinget frihedsstraf.
Det er under 5 pct. af sagerne, og der er tale om så korte straffe, at man må formode, at de, der har været varetægtsfængslet, bliver løsladt ved domsafsigelsen, fordi straffen må anses for at have været udstået, når sagen er endeligt afgjort.
Så at det her reelt skulle afskære nogen fra at afsone i fodlænke, er jo nærmest utænkeligt, hvis man kigger på tallene, i hvert fald sådan som man har straffet for voldtægt indtil nu.
Det er bare lige, inden vi taler os op i et hjørne, hvor man siger: Hvis man bliver dømt for voldtægt, kan man bare afsone med fodlænke.
Når vi så kigger på den anden del af ordningen, der handler om, at man vil forhindre udslusning med fodlænke, altså at man i den sidste del af ens dom kan afsone derhjemme, så man kan passe sit arbejde eller sin skole, mens kriminalforsorgen holder øje med en, så er det jo noget af det, vi ved virker allerbedst i forhold til en fremtidig kriminalitetsfri tilværelse.
Og det må vel være det, der er målet – en kriminalitetsfri tilværelse.
Derfor synes vi, at det her lovforslag også er lidt ærgerligt i den retning.
Så inden vi kan tage endelig stilling til det her lovforslag, vil vi gerne vide, præcis hvor mange Justitsministeriet forestiller sig at det her vil få en effekt for, for hvis man bare kigger på tallene, ligner det lidt symbolpolitik, men det må vi tage i udvalgsbehandlingen.