runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Nationalbankens opgave er jo ikke at tage stilling til, ligesom vi politikere gør, hvad der er det gode for samfundet i forhold til de rammer, vi sætter som politikere, og derfor virker det lidt mærkværdigt at sige det.
Altså, hvis det stod til Nationalbanken, skulle vi sikkert afskaffe kontanter i det hele taget.
Så det virker som en mystisk ansvarsfralæggelse fra ordførerens side.
Men jeg vil godt spørge ind til det, jeg også spurgte hr. Kim Aas om.
Mig bekendt går både Socialdemokratiet og Venstre ind for at afskaffe de danske EU-forbehold, og i det lys ville man indføre en 3.600-kroneseddel, mens man samtidig synes, det er fornuftigt at afskaffe den danske 1.000-kroneseddel.
Det virker for mig dybt mærkværdigt.
Kan ordføreren komme lidt nærmere ind på, hvordan det er fornuftigt?
Louise Elholm (V), 2024-01-23:
Alle anbefalinger skal være velbegrundede.
Nu har Nationalbanken jo også redegjort for den her anbefaling i Erhvervsudvalget, hvor man har haft mulighed for at stille spørgsmål til de her ting.
Så jeg formoder, at hr. Lars Boje Mathiesen, hvis han havde en masse spørgsmål til det, så ville have haft stillet spørgsmålene.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-23:
Hm, så hvis de kom med en anbefaling, som hed, at det skulle være 2.000 kr. eller 5.000 kr., så ville Venstre også støtte det blindt, altså hvis det var anbefalingen fra Nationalbanken?
Louise Elholm (V), 2024-01-23:
Nu er det jo ikke sådan, at vi normalt går ud og snakker om konkrete sager, og det gør vi heller ikke i Folketingssalen.
Jeg har heller ikke nogen grund til at gå rundt og nævne en masse eksempler på forskellige ting.
Det her er en anbefaling, som er kommet fra Nationalbanken.
Jeg stoler på Nationalbanken; det er en velanset dansk myndighed, som har et rigtig godt kendskab til, hvordan cashflowet er i Danmark, og når de anbefaler, at vi sænker grænsen fra 20.000 kr. til 15.000 kr., synes jeg, at det mest ansvarlige er at lytte til den anbefaling og følge den.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-23:
Har Venstre eller regeringen nogen som helst konkrete eksempler på, at man forhindrer terrorangreb ved at sænke beløbsgrænsen fra 20.000 kr. til 15.000 kr., således at terrorister ikke kan få betaling?
Altså, har man et eneste konkret eksempel på, at det skulle gøre en forskel?
Kim Aas (S), 2024-01-23:
Igen er jeg ked af, hvis man fra ordførerens side ser det som en naivitet.
Det medgiver jeg fuldstændig.
Men her sætter vi en balance, som gør, at vi i hvert fald besværliggør det, og vi opfordrer vores virksomheder og privatpersoner, der har større kontantbeløb, til at komme i banken og få sat dem ind på en konto, i stedet for at man eventuelt bruger det forkert.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-23:
For kort tid siden var den rigtige balance jo 20.000 kr.
Her gik man fra 50.000 kr. til 20.000 kr. Da syntes man, at det var den rigtige balance.
Nu er det 15.000 kr. Hvorfor så ikke sænke det til 10.000 kr.?
Er forestillingen herinde så naiv, at hvis nogen reelt set vil hvidvaske nogle penge og de skal hvidvaske 30.000 kr., tror man, at de ikke kan finde ud af at gøre det to gange 15.000 kr. i stedet for at gøre det a 20.000 kr. og a 10.000 kr.?
Det er jo en naivitet på et ret højt niveau, hvis man ikke kan se, at det kan folk jo sagtens finde ud af, hvis det alligevel er den hensigt, de har.
Kim Aas (S), 2024-01-23:
Tak for spørgsmålet.
Det er klart, at der ikke er nogen beregninger på, lige hvad det vil komme til at betyde helt nøjagtigt; det medgiver jeg ordføreren.
Det, der er vigtigt med det her lovforslag, er, at vi går en balancegang imellem, at vi fortsat har nogle virksomheder, som har brug for at kunne komme af med kontanter, og at vi samtidig gør det mere besværligt, hvis man vil bruge systemet til at hvidvaske penge.
Så vi synes selv, vi har fundet en balance.
De 15.000 kr. gør, at man lægger et yderligere pres på, at virksomhederne må gå i bankerne, hvis de skal have mange kontanter gjort lovlige, og hvis ikke, gør man det lidt mere bøvlet for de virksomheder.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Jamen jeg vil egentlig godt takke ordføreren for at udbasunere, hvorfor den her debat nogle gange bliver ret absurd, synes jeg, altså det her med nonbinære.
Prøv at høre: Man er enten mand eller kvinde, og så er der nogle, der har enkelte genetiske fejl, ligesom der er nogle mennesker, der fødes uden et ben.
Det er jo ikke ensbetydende med, at det ikke er et menneskeligt kendetegn, at vi har to ben.
Så siger ordføreren det her med, at vi ikke politisk kan beslutte, hvordan folk har det med deres køn.
Nej, men så er det godt, at det ikke er det, vi debatterer i dag.
Vi debatterer det offentliges sprogbrug og det, at det offentlige bruger begreber som eksempelvis det ved fødslen tildelte køn, selv om kønnet jo ikke er noget, vi bliver tildelt, men derimod noget, vi fødes med.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-23:
Tak for ordet, formand.
Det er jo ikke det, det her forslag går på.
Det går på at begrænse hvidvaskningen af penge.
Så foranlediger det mig også til at sige, at nu er jeg selv selvstændig erhvervsdrivende, og jeg skal også af med penge.
Jeg har ikke nogen problemer med at komme af med mine penge til bankerne, og så bliver jeg lidt nysgerrig, for det lyder til, at ordføreren ved lidt mere om det, end jeg gør.
Kan ordføreren ikke lige uddybe: Hvordan er det, de har svært ved at komme af med de her penge?
Tak for det, formand.
I dag behandler vi et lovforslag, der handler om at beskytte vores samfundsøkonomiske integritet og sikre, at vi forhindrer enhver form for misbrug af vores finansielle system.
Baggrunden for lovforslaget er Nationalbankens indkaldelse af ældre pengesedler og 1.000-kronesedler.
For at yderligere beskytte vores økonomi og samfundet mod sådanne trusler fremsættes dette lovforslag.
Ved at reducere kontantforbudsgrænsen fra 20.000 kr. til 15.000 kr. sikrer vi, at færre kontanter cirkulerer i detailhandelen og i stedet indløses via bankerne, som er omfattet af hvidvasklovgivningen og har uddannet personale til at håndtere kontantindbetalinger i forhold til hvidvaskreglerne.
Kort sagt er lovforslaget afgørende for at beskytte vores økonomiske integritet og for, at vi kan forhindre, at vores finansielle system misbruges til kriminelle formål.
Tak for jeres opmærksomhed.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-23:
Der tales om at forhindre hvidvask i detailhandelen.
Vi forestiller os, at vi har en kriminel, som har 30.000 kr., der skal hvidvaskes.
Førhen kunne man gå ind og købe et fjernsyn til 20.000 kr. og et fjernsyn til 10.000 kr., så kunne man prøve at sælge det videre, og så havde man hvidvasket pengene.
Nu kan man så gå ind og købe to fjernsyn til 15.000 kr. i stedet for.
Forestiller ordføreren sig virkelig, at det har en virkning på, hvordan man vil hvidvaske?
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-23:
Der er en forskel i størrelsen, og jeg vil sige i forhold til købekraften for 100 dollars: Det kommer godt nok også lidt an på, hvor i USA man er henne.
Men de konkrete beregninger kan vi godt prøve at kigge på i forhold til størrelsesforholdene.
Dem har jeg ikke i hovedet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-23:
Der er jo netop det, at en 100-dollarseddel mere svarer til en 1.000-kroneseddel i købekraft i Danmark end en 500-kroneseddel.
Nu snakker vi så om den fysiske størrelse.
Hvor meget mener ordføreren reelt set at 1 mio. kr. fylder?
For den fylder jo ikke ret meget, så om du har 1 mio. kr. i 1.000-kronesedler eller 1 mio. kr. i 500-kronesedler, betyder vel ikke fysisk så meget i forhold til forskel i størrelsen?
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-23:
Jeg troede først, at ordføreren mente, at det rent fysisk var størrelsen på sedlen, og der var jeg sådan: Well, jeg køber egentlig også argumentet om, at det i sådan en kæmpe skala selvfølgelig gør en forskel, hvilket størrelsesomfang sedlen har.
Men derudover har det selvfølgelig også en betydning i forhold til købekraften.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-23:
Det var til argumentet med USA og 100-dollarsedlen kontra 1.000-kronesedlen eller 500-kronesedlen i Danmark.
Jeg håber, ordføreren er enig i, at det ikke er sedlens størrelse, men købekraften, der ligger i sedlen, som er det afgørende.
Hvis du nu har en 30 pct. større købekraft i USA for det, svarer det jo faktisk til 1.000-kronesedlen og ikke til 500-kronesedlen i Danmark.
Victoria Velasquez (EL), 2024-01-23:
Jo større pengesedlerne er, jo lettere er det at transportere og hvidvaske penge for organiserede kriminelle.
Det er bl.a. baggrunden for, at 100-dollarsedlen er den største seddel, som udstedes i USA.
Det svarer til knap 650 kr., og der er ingen grund til, at Danmark udsteder en pengeseddel af større værdi.
Sådan sagde daværende retsordfører for Enhedslisten, min gode partifælle Søren Søndergaard, da vi i 2017 foreslog at afskaffe 1.000-kronesedlen.
Vi stod ikke helt alene med overvejelserne dengang.
Såvel Dansk Erhverv som Ældre Sagen støttede op om vores forslag.
Som man kan læse af lovforslaget, anslås det, at der er for cirka 21,6 mia. kr. i 1.000-kronesedler i omløb, og af disse anslår Hvidvasksekretariatet, at 8-11 mia. kr. af dem er en del af den kriminelle økonomi, og det er jo et svimlende højt tal.
Netop derfor giver det mening at sænke kontantforbudsgrænsen fra 20.000 kr. til 15.000 kr., for det er selvfølgelig mere besværligt og fylder mere at opbevare 10 mia. kr. i 500-kronesedler end i 1.000-kronesedler.
Men det er jo ikke det største problem ved at have en kriminel økonomi.
Det største problem er, at vi har gjort det sværere og sværere at købe store ting ind for midler, man har opnået ulovligt.
I dag kan du ikke købe dyre designermøbler, huse, biler og lange ferier, i hvert fald ikke på lovlig vis, og det er blevet sværere at hvidvaske på den måde, som man har det gjort i gamle dage.
De begrænsninger, der er lavet, gør heldigvis, at livet som narkogangster er lidt mindre glamourøst, end man ser på film.
Vi går ikke ind for et kontantforbud i Enhedslisten, og vi har stadig store befolkningsgrupper, for hvem det er vigtigt at kunne benytte kontanter til hverdagsindkøb, og det skal stadig være muligt fremadrettet.
Man kan heldigvis på trods af inflation stadig væk godt købe stort ind i supermarkedet for væsentlig mindre end 15.000 kr., så det burde kunne lade sig gøre for de fleste at leve fint med den nye grænse.
Jeg har bemærket, at det i høringssvarene er nævnt, at det for mange virksomheder er svært at komme af med de kontanter, de tager imod, og at en ændring af grænsen vil gøre det endnu sværere, da de heller ikke i detailleddet kan betale med kontanter, når de så køber ind.
Derfor er jeg glad for, at bl.a. Socialdemokratiet vil hjælpe med at få det med ind i forhandlingerne omkring iværksætteri.
Det er noget, vi skal have gjort op med, for det nytter ikke, at banker ikke vil tage imod kontanter, vi forpligter deres kunder til at tage imod.
Men den diskussion kan vi fortsætte en anden dag.
For nu vil jeg afslutningsvis sige, at vi kan støtte op om, at kontantforbudsgrænsen sænkes fra 20.000 kr. til 15.000 kr. Enhedslisten støtter lovforslaget.
Mona Juul (KF), 2024-01-23:
Tak for ordet.
De to tidligere erhvervsministre ville ikke afskaffe 1.000-kronesedlen.
Det vil den nuværende erhvervsminister, og han har endda givet en lang frist, så alle dem, der har 1.000-kronesedler liggende derhjemme – det er der åbenbart nogle der har – har mulighed for at se, om de ikke lige kan få dem omsat til noget andet.
Det belaster selvfølgelig butikkerne, og det belaster de handlende; det belaster selvfølgelig dér, fordi man ikke er underlagt de samme hvidvaskregler, som man er i nogle brancher.
Nu vil ministeren så også sænke grænsen for, hvor meget butikkerne må modtage i kontantbetaling, fra 20.000 kr. til 15.000 kr.
Det var så sent som i 2021, at beløbet blev nedsat fra 50.000 kr. til de nuværende 20.000 kr.
Jeg syntes allerede dengang, at argumenterne var lidt tynde.
Hvorfor landede man overhovedet på 20.000 kr.?
Det kom der egentlig ikke nogen særlig tydelige svar på, og det er der så heller ikke kommet denne gang, i forhold til at man sænker det fra 20.000 kr. til 15.000 kr.
Jeg spurgte derfor også den tidligere minister, om det ville gavne at kigge på at afskaffe 1.000-kronesedlen frem for at nedsætte kontantforbudsgrænsen, altså for at prøve at være lidt konstruktiv.
Men det mente den daværende regering ikke, og nu kommer så både fjernelsen af 1.000-kronesedlen og sænkelsen af kontantforbudsgrænsen. Det kan vi ikke bakke op om.
Morten Vehl (DD), 2024-01-23:
Jeg skal starte med at sige, at jeg står her på vegne af Betina Kastbjerg, der desværre ikke kunne være her i dag.
Når man kigger på intentionen bag forslaget, er der nok ikke nogen, der er i tvivl om, at det her med at være imod hvidvask er vi sådan set alle sammen.
Når det så er sagt, mener vi, at det kan være svært at se, at det at sænke grænsen fra 20.000 kr. til 15.000 kr. skulle have den store indvirkning på lige præcis det.
Det er vist også blevet bemærket et par gange i dag.
Jeg vil også sige, at jeg tænker, at hvis der er nogen, der gerne vil have hvidvasket penge, kan man jo bare finde andre måder at gøre det på.
I dag er der kryptovaluta, og der er andre betalingsformer, så det er sådan set bare at gå i gang.
Så jeg tror ikke på, at det her forslag er det rigtige.
Vi ser det faktisk mere som en unødvendig indgriben i danskernes privatliv, og vi ser, at det er forbundet med en række problemstillinger, som ikke helt står mål med det udbytte, som man forventer.
Når vi ser på det høringssvar, der er kommet fra Den Europæiske Centralbank i dag, må man jo bare sige, at de er enige i den betragtning.
Så er det jo også sådan, at der rent faktisk stadig væk findes nogle danskere, der er mere trygge ved at arbejde med kontanter end med digital valuta, og dem skal vi jo sådan set også tage hånd om og give plads til.
Vores naboer i Sverige står lige nu og faktisk tilråder deres borgere at ligge inde med kontanter, hvis og såfremt der skulle være et cyberangreb.
Det tænker vi da også er noget, som kunne ramme Danmark i fremtiden, så det at arbejde hen imod et kontantløst samfund eller i hvert fald at begynde at sænke grænsen mener vi ikke er den rette vej at gå.
Vi kan kigge på vores naboland Tyskland, som vi jo også godt kan lide at sammenligne os med.
De har en grænse, der hedder 10.000 euro.
Sidst, men ikke mindst, kan det også komme til at påvirke de her små og mellemstore virksomheder i deres måde at håndtere betaling på.
De kan få sværere ved at komme af med pengene.
I bund og grund synes vi, at vi skal beholde den nuværende grænse på 20.000 kr., og derfor må jeg sige, at vi er imod forslaget.
Lars-Christian Brask (LA), 2024-01-23:
Tak for det.
For 2½ år siden sænkede vi grænsen fra 50.000 kr. til 20.000 kr., som et par tidligere ordførere også har gjort opmærksom på.
Men hvis vi ser på et høringssvar, der lige er kommet fra Den Europæiske Centralbank, bemærker de også eller kritiserer, om man vil, i deres høringssvar, at der ikke er foretaget en konsekvensanalyse af tidligere nedsættelser.
Det kan man jo ligesom også bruge i sin argumentation: at det her gør vi, bare fordi Nationalbanken og embedsmænd siger og synes, at 15.000 kr. er det rigtige beløb.
Det mener vi ikke i Liberal Alliance.
Der mener vi, at vi skal beholde grænsen på 20.000 kr.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-23:
Jeg betragter det mere som en kommentar.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Jeg vil bare lige opklare det for ordføreren, for grunden til, at jeg i hvert fald spørger ind til det med 500-eurosedlen, er jo, at hvis du afskaffer forbeholdene, vil du kunne bruge eurosedler i Danmark.
Det er det, der er baggrunden for spørgsmålene, og det er jo det, en række partier herinde i Folketinget går ind for.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-23:
Nu har jeg det sådan – og det har ordføreren og jeg jo diskuteret op til flere gange, eller vi har i hvert fald haft en dialog her omkring det – at man godt kan vurdere, at ting ændrer sig, senere.
Så ja, jeg synes bestemt, at det giver rigtig god mening.
Samtidig med det får jeg lige lyst til at reflektere over det spørgsmål, som min ordførerkollega blev spurgt om med hensyn til 500-eurosedlen.
Det er jo sådan, at i Danmark kan man ikke anvende 500-eurosedlen.
Det har man ikke kunnet siden 2020, hvor det blev forbudt at tage imod 500-eurosedlen i Danmark.
Så jeg har haft lidt svært ved at forstå, hvad idéen er med, at man stiller det her spørgsmål.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-01-23:
Okay, så Moderaterne mener, at den sats, man satte sidste gang, på 20.000 kr. så var forfejlet?
Den sats, man satte sidste gang, som man mente var balanceret, betød så, at der netop var en risiko for, at der kunne være langt mere hvidvask, end hvad der kan blive nu.
Så skulle man jo ikke dengang have lavet en sats på 20.000 kr., som var det, man satte den på, og som man syntes var den rigtige.
Så skulle man jo have sat den på 15.000 kr. i stedet for, altså hvis det argument skulle have nogen som helst validitet.
Charlotte Bagge Hansen (M), 2024-01-23:
Så tænker man, at med 15.000 kr. er der en balance, i forhold til hvor højrisikogrænsen er.
Det, at man kun kan bruge 15.000 kr., når man går ind og køber noget kontant, synes jeg giver så meget mening.
Så ja, jeg synes, det lyder rigtig fornuftigt at sætte den på 15.000 kr., netop fordi man vurderer, at højrisikovarer har en værdi, som overstiger 15.000 kr.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Jamen der er jo den ret tydelige uenighed, at der er nogle her, der siger det, som ministeren siger, og som jeg egentlig synes er nogenlunde fornuftigt konstateret.
Og så er der nogle partier, SF og tilsyneladende også Moderaterne, som siger, at det, at man eksempelvis er en transkvinde, altså en mand, der identificerer sig selv som kvinde, er ensbetydende med, at man også er en kvinde; at der ikke er nogen forskel mellem det at være en mand, der identificerer sig selv som kvinde, og så det at være en kvinde.
Er ministeren ikke enig i, at der er forskel mellem de to ting?
Altså at det ikke er det samme at være kvinde og så at identificere sig selv som kvinde.
Samira Nawa (RV), 2024-01-23:
Det er klart, at der er nogle fysiologiske forskelle på dem, der måtte være født som kvinde, og dem, der måtte være tildelt kønnet mand ved fødslen.
Og med hensyn til eksemplet med kampsport – eller man kunne tage svømning, som også har været oppe i medierne – mener jeg ikke, at det er her fra Folketingets side, vi skal sætte de regler op.
Men det kunne jo godt være, at man ligesom i kampsport, hvor man har vægtklasser, og jeg ved ikke hvad, kunne lave de regler ude i idrætslivet.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Jeg er stadig væk nysgerrig, for jeg synes ikke, at ordføreren helt svarede på mit spørgsmål.
Altså, skal en mand, der opfatter sig selv som kvinde, eksempelvis have lov til at afsone i et kvindefængsel eller have lov til at deltage i kvindekampsport og tæske kvinder?
For mænd har jo en fysisk overlegenhed der, og der er bare nogle biologiske karakteristika knyttet til det at være mand og til det at være kvinde, som ikke ændrer sig ved, at ens kønsidentitet er en anden end det køn, man er født med.
Samira Nawa (RV), 2024-01-23:
Vi er enige så langt, at der er det biologiske køn, og så er der for nogles vedkommende en kønsidentitet, som ikke stemmer overens med det biologiske køn, og de mennesker synes jeg også skal respekteres af det offentlige.
Det vil sige, at hvis der er et menneske, der er født som dreng og er en mand, men har en kønsidentitet som kvinde, så synes jeg da, det skal være muligt i det offentlige system juridisk at kunne kalde sig kvinde og også blive tiltalt som kvinde.
Og vi fejler jo alle sammen; vi kan alle sammen komme til at træde forkert og sige hun til en, der gerne vil tiltales han.
Men når vi så bliver gjort opmærksom på det, uanset om »vi« er det offentlige system, om vi er politikere, om vi er venner, eller hvad vi er, så synes jeg faktisk, at vi har en forpligtelse til at prøve at imødekomme det menneske, der står lige foran os og har et ønske om at blevet tiltalt han eller hun eller de.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Jeg synes, det var en fin afslutningsbemærkning om, at der er forskel på biologisk køn og så kønsidentitet.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig med ordføreren i, og det er jo der, hvor jeg synes, at bl.a. fru Rosa Lund lige før excellerede i at svare udenom.
For jeg spurgte egentlig meget simpelt: Er en person, der identificerer sig selv som en mand, en kvinde?
Og så sagde fru Rosa Lund: Jamen det er en person, der identificerer sig selv som kvinde.
Ja, okay.
Så ordførerens bemærkning synes jeg egentlig var meget fin.
Men der, hvor det skaber politiske dilemmaer, er jo eksempelvis, hvis man antager, at det, at folk har en bestemt kønsidentitet, også betyder, at de i det offentlige og helt generelt i vores systemer i samfundet skal opfattes som det køn, de opfatter sig som.
Skal de have lov til at deltage i kvindekampsport eksempelvis, selv om de er født som mand?
Skal de have lov til at gå ind i kvindernes omklædningsrum, selv om de er født som mand?
Der er alle de her spørgsmål.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre Radikales ordfører, om hun anerkender, at der er forskel på det at være et bestemt køn og så det at føle sig som et bestemt køn, og at vi i det offentlige selvfølgelig skal tage forbehold for, at det, at folk opfatter sig som noget bestemt, ikke nødvendigvis betyder, at de også skal behandles som det.
Samira Nawa (RV), 2024-01-23:
Mange tak.
Dansk Folkeparti har indkaldt til den her debat på baggrund af en bekymring, og lidt ligesom det var tilfældet med den foregående taler fra Enhedslisten er min oplevelse også, at den bekymring er allerstørst hos bl.a. Dansk Folkeparti, og at det i hvert fald ikke er noget, som jeg og Radikale Venstre er så optaget af – det her med at putte mennesker i bestemte kasser og definere, hvad de kasser i øvrigt skal indeholde.
Så det er ikke en kønsidentitet, man tager på sig for sjov eller for at genere andre i samfundet.
Men jeg synes til gengæld, at vi i majoritetssamfundet – for jeg anerkender, at det er en minoritet i samfundet – har den forpligtelse at respektere, rumme og anerkende, at der kan være andre kønsidentiteter end det, man er tildelt ved fødslen.
Så rammer vi spørgsmålet omkring sprogbrug, og netop den her betegnelse, som vi har talt om flere gange, »det ved fødslen tildelte køn« mener jeg ikke er venstrefløjssprog, sådan som det er blevet nævnt fra talerstolen af hr. Mikkel Bjørn.
Det er en helt legitim betegnelse for, hvad der bliver observeret og konstateret, når et barn kommer til verden og skal tildeles et cpr-nummer.
Jeg tror faktisk, at den her debat nok ville have været meget nemmere for os alle sammen, hvis vi, ligesom man har på engelsk, havde haft to ord for biologisk køn og kønsidentitet, altså »sex« og »gender«.
For som jeg hører debatten her, som jeg egentlig hilser velkommen, og som jeg også synes har været god og ordentlig, så er der ikke så stor afstand igen, fordi vi jo alle sammen anerkender, at der er biologiske køn, og at der er en kønsidentitet.
Det tror jeg var ordene herfra.
Rosa Lund (EL), 2024-01-23:
Hvis en mand er født med det biologiske køn mand, men identificerer sig som kvinde, vil vedkommendes kønsidentitet være kvinde, men det køn, som vedkommende er blevet tildelt ved fødslen, vil være mand.
Hvis en mand identificerer sig selv som en kvinde, så er vedkommendes kønsidentitet kvinde.
Mikkel Bjørn (DF), 2024-01-23:
Tak for det.
Jeg vil bare høre Enhedslistens ordfører om noget.
Hvis en mand identificerer sig selv som kvinde, er han så en kvinde?