runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-04:
Det Konservative Folkeparti har ikke været en del af talen om det, vi kalder Arnepensionen.
Det har vi ikke af flere årsager.
Vi er fortalere for universelle pensionssystemer i modsætning til særordninger.
Reformer inden for pension bør fokusere på hele befolkningen og ikke kun på specifikke grupper.
Tidlig pension mindsker incitamentet for seniorer med en arbejdsevne til at blive på arbejdsmarkedet, og det er uholdbart i en tid med mangel på arbejdskraft, og det er i direkte modsætning til, at vi ellers prøver at få seniorerne til at blive længere på arbejdsmarkedet.
Vi vil hellere prioritere økonomisk råderum til investeringer, der kan fremme økonomisk vækst og stabilitet til gavn for alle danskere.
Vi har altid anerkendt, at der findes nedslidte seniorer, som har brug for at kunne trække sig ud af arbejdsmarkedet på fornuftige vilkår.
Den er meget populær.
Nedslidte vil til enhver tid vælge seniorpensionen, som er mere attraktiv.
Hvis man ikke fejler noget, men bare gerne vil gå tidligt hjemme på statens regning, så vælger man Arnepensionen, og det er uholdbart både for økonomien og for arbejdsmarkedets dynamik.
Vi bemærker i øvrigt, som nogle af spørgerne i begyndelsen af debatten også gjorde, at en forbedring af Arnepensionen er i direkte modstrid med statsministerens udtalelse i marts, hvor hun sagde – og jeg citerer: Samlebåndene kører i Rusland 24-7, og den diskussion, jeg hører mest om i Europa, er, at vi gerne vil arbejde mindre.
Der er noget i vores mentalitet, vi bliver nødt til at få ændret.
Russerne går ikke hjem, de fortsætter.
Derfor forstår vi heller ikke, hvorfor regeringen vil forbedre Arnepensionen, som man jo reelt gør med det her lovforslag, og vi vil af ovenstående årsager ikke kunne stemme for en forbedring af den ordning.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-04:
Tak til ordføreren for talen.
Der var noget i talen, som jeg slog mig lidt på, og det var det her med at gå tidligt hjemme på statens regning.
Det er simpelt hen, fordi jeg synes, der er noget helt grundlæggende uretfærdigt i vores samfund, og det handler faktisk om pensionsspørgsmålet.
Nogle af dem, der får mindst udbetalt, også proportionelt, i forhold til hvad det er for en løn, de har haft, får faktisk her endelig en rettighed med retten til tidlig pension.
Nogle af dem, som kommer allertidligst på arbejdsmarkedet og betaler skat i længere tid end andre på arbejdsmarkedet, får endelig her en rettighed med retten til tidlig pension.
Og nogle af dem, som dør allertidligst efter pensionsalderen og får færrest år at leve på pension i, får endelig en ret med den her pensionsordning.
Og sådan kunne jeg fortsætte.
Derfor vil jeg bare høre, om ordføreren måske ikke vil være sådan lidt mere ydmyg over for de mennesker og det, de faktisk har leveret til vores samfund, i forhold til at der nu endelig er noget, der går i deres retning, hvor man prøver at gøre op med, hvor uretfærdigt det er, at de dør tidligere, har hårde jobs og er flere år på arbejdsmarkedet.
Men man har jo slet ikke de samme muligheder.
Hvor meget ligger tidlig pension på?
Du kan maksimalt få 14.400 kr. målt i 2024-kroner.
Det er langt under gennemsnitslønnen for en lønmodtager.
Det er jo ikke, fordi man på nogen måde tænker: Okay, nu har jeg bare vundet i lotteriet.
Samtidig ser vi rent faktisk, at dem, der i høj grad gør brug af at kunne trække sig tidligt tilbage, er nogle af dem, som har fået enormt mange skattelettelser.
Det er nogle af dem, som har fået gavn af de 50 mia. kr., der er blevet givet i skattelettelser, som har rigeligt.
Det er nemlig nogle af de rigeste.
Så hvad vil Konservative gøre for, at vi faktisk får lidt mere fairness inden for pensionssystemet, hvis det ikke er at lave en tidlig pension?
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-04:
Jamen jeg kan ikke se, at tidlig pension på nogen måde har noget med fairness at gøre, og når vi kigger ind i, hvad det er for nogle personer, som vælger at gå på tidlig pension, kan vi se, at det netop ikke er folk, der er nedslidte, og som ikke kan arbejde.
Det kan være deltidsansatte, skolesekretærer, der har arbejdet i mange år.
De kan gå på tidlig pension.
Og mange af dem – det siger du selv – er folk, der måske ikke har en særlig høj løn.
Folk, der går på deltid, har jo ikke så høj en løn at spare op af, og derfor er barrieren for at gå ned på en Arnepension måske heller ikke så stor.
Så er det da naturligt, at man, hvis man gerne vil gå hjemme og nyde nogle år på statens regning, så gør det.
Hvis man var nedslidt, valgte man seniorpensionen.
Karin Liltorp (M), 2024-04-04:
Tak for det.
Nu har jeg ikke kunnet undgå at bemærke, at flere af de ordførere, der stiller sig op på talerstolen i dag, selvfølgelig benytter lejligheden til at snakke om noget lidt andet end det, lovforslaget i virkeligheden handler om, og jeg kan jo også godt forstå, at det er en oplagt mulighed for at fortælle om ens politiske drivkræfter i det hele taget.
Men jeg forstår måske ikke helt Konservatives holdning.
Synes ordføreren ikke, at det er en god idé, når man finder en fejl i en lovgivning, at man retter den?
Det fik jeg nok ikke helt klart ud af ordførerens tale.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-04:
Det her er en forbedring af Arnepensionen.
Det, nogle vil kalde for en fejl, kan godt være, at nogle andre vil kalde for en forskelsbehandling.
Jeg synes egentlig, at Socialdemokratiets ordfører tilkendegav, at der er en forskelsbehandling.
Hvis det er sådan, at man tager nogle kurser, inden man træder ind på arbejdsmarkedet, og ikke har fået løn under de kurser, tæller det ikke med i Arnepensionen, men hvis man måske får forhandlet noget efteruddannelse med fuld løn under sin beskæftigelse, tæller det pludselig med.
Det kan jeg ikke se er en fejl; det kan jeg se er en forskelsbehandling
Karin Liltorp (M), 2024-04-04:
Så ordføreren mener reelt, at det er urigtigt, når det bliver fremført, at det her faktisk var hensigten med det oprindelige lovforslag, altså at dem, der fremfører det, har misforstået hensigten?
For jeg ser det jo umiddelbart udelukkende, som om man retter op på en fejl, fordi man har fundet ud af, at lovgivningen faktisk ikke var blevet implementeret ordentligt.
Men ordføreren mener at vide, at det ikke er korrekt?
Kim Valentin (V), 2024-04-04:
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførertalen.
Det kan man jo forstå, for så vidt de er raske og rørige og kan komme ud ad døren og over på arbejdspladsen, men der er jo også nogle, der er nedslidte.
Og der har vi forskellige systemer.
Jeg kan høre, at der skal ryddes op, hvis det står til Konservative.
Hvad er det så præcis for en ordning, Konservative vil have?
For det har jeg ikke hørt endnu.
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-04:
Grundlæggende er vi af den holdning, at hvis man kan bidrage til samfundet, skal man bidrage til samfundet.
Det, at man har betalt skat i flere år, er ikke ensbetydende med, at man ikke er i stand til at bidrage til samfundet.
Jeg synes også, det er værd at bemærke, at bare fordi man har en lavere løn og har bidraget længere, er det jo ikke det samme som, at man har bidraget mere til statskassen, og at man derfor har en større ret til tilbagetrækning på den anden side.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-04-04:
Jeg havde jo gerne set, at vi havde haft et solidt flertal bag den her ordning også efter det seneste valg, fordi jeg synes, ordningen er vigtig.
Men de partier, der skrev under på aftalen oprindelig, havde ikke et flertal efter seneste valg, og dermed opløste forligsbindingerne sig også.
Det ændrer ikke på, at vi jo har lovet hinanden, at vi skal evaluere den på et tidspunkt.
Det ændrer heller ikke på, at der er nogle udviklinger af seniorpensionen, vi også skal forholde os til som Folketing, og det kommer vi også til.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-04:
Det er bare i forhold til det med, at der ikke skulle være flertal for det.
Hvem er det så, der forhindrer, at vi har flertallet for det, som har sagt, at de gerne ville være med til det, som så ikke vil være med til det længere?
Jeg ved ikke, om ministeren vil sige det her, ellers må det være noget, vi tager på en anden måde.
Men jeg synes da, det er et kæmpeproblem, at der er nogle, der spænder ben for, at noget så grundlæggende som retten til pension og et godt seniorliv bliver forhindret.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-04-04:
Men det mener jeg sådan set heller ikke at der er nogen der spænder ben for.
Det har Socialdemokratiet kæmpet hårdt for.
Jeg ved også, at de partier, vi lavede aftalen med, har lagt meget energi i, at den ikke skulle forsvinde, bare fordi flertallet forsvandt, og det har vi gjort rigtig meget for.
Det er jeg glad for er lykkedes.
Og det, vi står med i dag, er så en ændring, hvorved vi også får mennesker fra opskoling med.
Det har været et ønske længe fra den her mindre gruppe.
Det lykkes nu, og det er jeg rigtig glad for.
Jens Joel (S), 2024-04-04:
Tak for det, formand.
Det her forslag er et sindssygt vigtigt forslag.
Det er et forslag, som også har været, jeg får lyst til at sige alt for længe undervejs.
Det er et forslag, som hjælper nogle af de kollegaer rundtomkring på byggepladserne, som desværre stadig udsættes for asbest, asbestholdigt materiale og asbeststøv.
Og det er en dræber, en dræber, der sniger sig ind på kollegaerne, op til 30, 40, måske endda 50 år efter at de har arbejdet med det.
Asbest er et ekstremt farligt materiale.
Af samme grund har det været forbudt i over 35 år, men det findes jo stadig i bygningerne, og derfor har der længe været et ønske for rigtig mange kollegaer på byggepladserne og for rigtig mange af de faglige folk, som har repræsenteret dem.
Ikke mindst har jeg lyst til at sige tak til Blik- og Rørarbejderforbundet, som er et af de forbund, der har kæmpet allerhårdest for at få sat det her på dagsordenen, men også andre med dem.
De har sat på dagsordenen, at de havde kollegaer, som blev syge af at gå på arbejde.
Målet på det danske arbejdsmarked, målet for os i Socialdemokratiet, i regeringen og, tror jeg, bredt i Folketinget er selvfølgelig, at ingen skal blive syge, ingen skal dø af at gå på arbejde.
Derfor er det jo også på høje tid, at vi nu får bedre styr på asbesten, og det forslag, som vi i dag behandler, betyder, at i fremtiden vil det være sådan, at de firmaer, som skal arbejde med at nedrive asbestholdigt materiale, skal have uddannelse og autorisation, sådan at man ved, at de ved, hvordan de arbejder med det, og hvordan de beskytter deres medarbejdere.
Det synes jeg er klogt.
Det er ingenlunde nemt, men det er vigtigt at få sendt det signal, fordi det er helt afgørende, for at medarbejderne i fremtiden kan gå trygge på arbejde, at de ved, at hvis de skal arbejde med at nedrive asbest, så arbejder de i et sjak, hvor der er nogle, der har uddannelsen til faktisk at håndtere det, og hvor der er procedurer, som sikrer, at den måde, de arbejder med det på, er en, der ikke gør, at de bliver syge af det, og at de ikke mange år efter bliver indhentet af, at de passede deres arbejde, ved eksempelvis at få åndedrætsbesvær, lungehindekræft og i værste fald miste livet, altså fordi de har passet deres arbejde.
Så jeg er glad for, at vi har fået en bred enighed.
Det var jo sidste år i arbejdsmiljøaftalen, at vi aftalte det her.
Det er meget bredt funderet i Folketingets partier.
Det er også bredt anerkendt på arbejdsmarkedet, og jeg ser frem til, at det her nu kommer til at virke ude på byggepladserne og i det byggede miljø hos nogle af de håndværkere, som har brug for, at vi passer bedre på dem, når de passer deres arbejde.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-04:
Mange tak, og også bare tak for at sende en hilsen til fagbevægelsen, altså helt fra de fagligt aktive, som er taget direkte fra byggepladsen og ind på Christiansborg, og hele vejen op på formandsniveau.
Man har rykket sammen.
Se bare, hvad der sker på EU-niveau og så her i Danmark.
Nogle gange kan man selvfølgelig blive frustreret over, at der skal så meget til, for at der sker de her forbedringer, men det er så vigtigt at kvittere for det, så det vil jeg gerne takke for.
Jeg har et spørgsmål i forhold til noget, som også FH rejser.
Det er den her bekymring om, at lovforslaget giver lempeligere vilkår til udenlandske virksomheder, der skal nedrive asbest, og at tjenesteydelsesdirektivet bliver fortolket unødvendig stramt.
Hvad gør vi herfra i forhold til den del?
Jens Joel (S), 2024-04-04:
Men det er selvfølgelig vigtigt, at det bliver sådan, at hvis man arbejder med nedrivning af asbest i Danmark, følger man de danske regler, og det skal vi selvfølgelig også sikre at man også gør fra udlandet.
Men det er jo rigtigt, at der udestår en diskussion om, hvordan man sikrer sig, at den uddannelse, som vi kræver, også er en uddannelse, som modsvares af de udenlandske virksomheder, som arbejder med det, for man skal jo ikke beskyttes dårligere.
Men det er klart, at man ikke kan sammenligne det en til en, og derfor ligger der jo som oftest et arbejde at gøre i implementeringen af det her, hvor arbejdsmarkedets parter og de tilsynsmyndigheder, Arbejdstilsynet og dem, der arbejder med de her ting, og også dem, der skal godkende uddannelsen, vil skulle være opmærksomme på at sikre, at det foregår på ordnede vilkår, uanset hvor firmaet kommer fra.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-04:
Jeg har et spørgsmål i forhold til den aftale, som vi har lavet, om tidlig pension.
Noget af det var, at vi også ville kigge på, om der skulle være en mulighed for at forbedre det, og i den aftale satte vi nogle penge af til at skulle forbedre seniorpensionen.
Det valgte regeringen så med finansloven at fjerne, altså at vi skulle forbedre seniorpensionen.
Men hvor bliver de penge af?
For de kunne jo sagtens være med til f.eks. at gå til de forbedringer, som FH i høringssvarene nævner her.
Kommer der til blandt aftalepartierne at blive indkaldt til et møde, hvor vi kan drøfte, om vi skal forbedre tidlig pension, eller hvordan de penge, som vi har været med til at finde, skal benyttes?
Men skal vi så ikke aftale, og det kan jo eventuelt være igennem udvalget, at vi i hvert fald, og gerne med opbakning fra andre ordførere, siger, at det her følger vi faktisk lige til dørs, at vi anerkender den bekymring, som er her, og at vi faktisk også gerne vil gøre noget ved det?
Jens Joel (S), 2024-04-04:
Jeg tror, at der bredt i arbejdsmiljøaftalekredsen vil være et ønske om at følge med i, hvordan det her rent faktisk også bliver omsat derude, for selvfølgelig er der rigtig mange valg, der skal træffes hen ad vejen, og vi bliver nok også klogere hen ad vejen.
Men nu har vi taget et første og meget, meget vigtigt skridt ved at sende det signal at lave en lovgivning, som betyder, at dem, der arbejder med nedrivning af det her asbest, skal have styr på, hvad de laver, så de kan beskytte de medarbejdere, de har.
Kim Valentin (V), 2024-04-04:
Tak til formanden.
Det er jo en særlig situation, hvis man går på arbejde, går hjem, føler sig frisk, står op næste morgen og går på arbejde næste dag, og det bliver man bare ved med i rigtig, rigtig mange år, og så lige pludselig bliver man syg, og så finder man ud af, at det var på grund af noget, man gjorde for 5, 10 eller 20 år siden.
Man har ingen mulighed for at være ærgerlig over, at man ikke beskyttede sig selv, eller at arbejdsgiveren ikke var mere opmærksom på de arbejdsforhold, der var.
Jeg siger det, fordi det her jo er en særlig situation, som vi skal være særlig opmærksomme på.
Og man må aldrig blive syg af at gå på arbejde. Der er en fælles forpligtelse hos arbejdsgiver om at beskytte og hos arbejdstager om at lade sig beskytte, når der er risici på arbejdspladsen.
I Venstre mener vi, at der skal være ordentlige arbejdsvilkår i Danmark.
Det gælder selvfølgelig særlig, når man arbejder med sådan nogle stoffer som asbest.
Derfor er vi også glade for, at der er så stor enighed om det her.
Vi er glade for, at der skal implementeres et kvalitetsledelsessystem, at der udnævnes en fagligt kvalificeret ansvarsperson, og at der laves en særlig kontrolinstans.
Det gælder her for asbest.
Det gælder faktisk også for mange andre ting, når man kigger rundt.
Vi skal altid være opmærksomme på de her dele.
Nu hørte jeg lige spørgsmålet fra Enhedslisten.
Jeg vil starte med at sige, at selvfølgelig skal vi være opmærksomme på de ting, som Enhedslisten anførte i forhold til den tidligere ordfører.
Det er noget af det, vi skal tage ind i vores ordførerkreds, når vi snakker om det i udvalgsarbejdet, og så prøve at få nogle ordentlige svar på de dele.
Uanset om man er en dansk virksomhed eller en udenlandsk virksomhed, skal man have nogle ordentligt kvalificerede måder at arbejde med sådan nogle stoffer på.
Der ligger en anden ting i lovforslaget, som jeg lige skal nævne, bare for fuldstændighedens skyld.
Det er, at Arbejdstilsynet faktisk får mulighed for at offentliggøre informationer om alvorlige arbejdsulykker, inklusive dødsfald, med det formål at forebygge disse ulykker.
Det siger jeg, fordi man, når man er ung og frisk og frejdig, har det med at sige: Jeg tager bare et job, og pyt med de der små risici, der er.
Vi skal ikke underkende, at man også selv som arbejdstager skal lade sig beskytte.
Det kræver, at man ved, hvad der er farligt, og at man ved, hvor farligt det er.
Derfor er den del også vigtig at få med.
Venstre støtter lovgivningen.
Victoria Velasquez (EL), 2024-04-04:
Jeg vil bare kvittere for det, ordføreren sagde, om, at vi får fulgt op på nogle af de bekymringer, der er blevet rejst i forhold til lovforslaget.
Det synes jeg bare er megadejligt, og det er jo virkelig fedt, at ordføreren allerede har foregrebet det og sagt det i talen.
Så det vil jeg bare kvittere for.
Kim Valentin (V), 2024-04-04:
Du er velkommen.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-04:
Tak, formand, og tak for ordet.
Det er ikke sådan, at man skal frygte for sit helbred ved at gå på arbejde og de konsekvenser, som allerede er nævnt flere gange, og som der er ved at arbejde med asbest.
Derfor er der også bred enighed i Folketinget, både helt fra højre og helt til venstre, om, at vi skal sikre det her bedst muligt.
har der, både når man snakker med arbejdstagere og arbejdsgivere, været efterspurgt noget mere sikkerhed på det her område.
Det får vi så i hvert fald startet et forsøg på nu.
Som med alt andet, og som jeg også har hørt mange i aftalekredsen være enige om, er det noget, vi vil følge tæt.
Hvordan kommer det til at fungere?
Det er jo kun en god idé, også af de grunde, som Venstre nævner.
Det, som vi lige er opmærksomme på, og som vi også er blevet gjort opmærksomme på fra andre, er, at det selvfølgelig ikke skal være muligt at identificere en lille lokal virksomhed.
Så det håber vi også vi kan få med i det videre arbejde.
Jeg har fået nogle henvendelser om det her lovforslag – det tror jeg at vi ordførere i salen har fået fra verden omkring os eller fra samfundet.
Jeg har fået henvendelser fra arbejdstagere, der siger, at det her ikke må tage for lang tid.
Men det har også fyldt, at virksomhederne skal have tid til at få det indført, at man skal kunne få lavet de her kurser, få lavet setuppet.
Så vi er i en situation, hvor alle godt gad, at de kunne starte i morgen, men alle vil også gerne have, at det bliver gjort ordentligt.
Der ser man jo muligheder for flaskehalsproblemer, hvis der er rigtig mange, der skal igennem den her autorisation, og der ikke er nok pladser til det.
Så der håber jeg også, at vi enten i aftalekredsen, i udvalgsbehandlingen eller et andet sted kan få kigget på i hvert fald ikke at udelukke, at private kan byde ind på at give de her kurser.
Det synes jeg i hvert fald ville gøre det meget bedre, hvis det betyder, at vi kan få styr på det her hurtigere.
I Liberal Alliance er vi meget glade for, at der bliver sat ind over for arbejdet med asbest, og vi støtter forslaget.
Tak for ordet.
Kim Valentin (V), 2024-04-04:
Tak for ordførertalen, og tak for rosen.
Jeg lytter og læser mig dog også til, at man forventer, at der er 400-500 virksomheder, der vil gøre brug af denne ordning, og i dag er det omkring 250, som udfører arbejdet.
Så når branchen siger, at der er flere tusind, vil jeg i hvert fald gerne lige se det, og jeg vil gerne have en dialog med branchen om, hvordan man kommer frem til de tal.
Er ordføreren enig med mig i det?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Nej, nej, det er helt fint.
Jeg nød at være privatist i en overgang.
Det er befriende at få lov til at være det også.
Jeg vil sige til ordføreren, at jeg anerkender ordførerens præmisser, og at jeg langt hen ad vejen er enig.
Men jeg kan bare ikke se, at man har taget højde for det i den her 2030-plan, og det er nok dér, problemstillingen er.
Er det ikke lidt letkøbt at stå deroppe og sige, at pensionsalderen ikke skal stige, uden man ligesom finder pengene?
Det koster jo penge.
Det, der er bekymringen herinde, er, at jo længere tid, vi er på pension, jo mere koster det, Det er nok det, der er det primære argument, for jeg er fuldstændig enig med Dansk Folkeparti i, at hvis folk er nedslidt eller ikke kan holde til at arbejde, skal de selvfølgelig ikke arbejde.
Men jeg mangler bare lidt – jeg er meget nordjysk – at man finansierer det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2024-04-04:
Jeg synes, at det faktisk er fair lige at standse op og sige: Ja, vi har brug for, at der er flere medarbejdere i nogle af vores brancher derude.
Det er ikke for at sige, at det har alverden med det her forslag at gøre, men nu spørger spørgeren.
Derfor har vi også set på, hvordan vi kan udvide antallet af mennesker, vi har til rådighed; f.eks. er det rigtig godt med vores seniorer.
Men vi har også skaffet arbejdsudbud ad en række andre kanaler.
Det, vi taler om her, er, at der er nogle sosu-medarbejdere derude, som har været holdt ude af det her lovforslag indtil nu; nu får vi dem ind, og det er jeg virkelig glad for.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2024-04-04:
Jamen uro!
Jeg går da ud fra, at man bliver enige om, hvad man gerne vil, i et regeringsgrundlag.
Man har vel ikke bare taget ting ned?
Hvad med store bededag?
Så hvis det var uro, der var definerende for, hvad man ville, så skulle man da ikke have fjernet store bededag som fridag.
Så spørger jeg bare: Hvorfor har man droppet den?
Var det, fordi uroen hos folk derude var for stor?
Så folk skal bare brokke sig, så dropper regeringen sit dårlige forslag?
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-04:
Ordføreren er meget nordjysk, og ordføreren er meget privatist.
Ordføreren har jo også selv engang været DF'er og været med i Nye Borgerlige, før han kom med i Danmarksdemokraterne.
Men det, der kunne være meget sjovt, kunne være at prøve at tage tilbage til Nordjylland, og så kunne ordføreren jo prøve at snakke med dem, der har stemt på ordføreren, og spørge borgerne oppe i Nordjylland, om de egentlig synes, at det er fair, at de, hvis de har haft et rigtig hårdt job og har været på arbejdsmarkedet, siden de var teenagere, skal arbejde, indtil de er 76, 77, 78 år.
I Dansk Folkeparti mener vi ikke, at det er rimeligt.
Det finder vi simpelt hen direkte urealistisk.
Hvis jeg kigger på nogle af dem i i hvert fald min nærmeste omgangskreds, der har den alder nu, og forestiller mig, at de stadig væk skulle have deres knokkeljobs, som de altid har haft, mener jeg ganske simpelt, at det er urealistisk.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-04:
Det var et godt ikkesvar.
Jeg regnede med lige at få svar på det med pengene.
Det er ordføreren, som siger, at det er folk som mig, der har arbejdet med jord og beton, som nok er et af de hårdeste job, det handler om.
Så jeg ved det godt, ordfører, det bliver jeg nødt til at sige.
Selvfølgelig har folk, der er slidt, problemer, og det er godt, vi har løsninger.
Men hvor har Dansk Folkeparti finansieringen til at sige, at i al fremtid skal det ikke stige.
Det er bare det.
Det er mere for at løse den der gordiske knude.
Og jeg tænkte, at når man laver en 2030-plan og siger, at nu har man finansiering af tingene, har man vel også svaret på det.