runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Det er jeg meget, meget enig i at Else havde behov for.
Det var jo nogle fuldstændig forfærdelige billeder, som man måtte tage afstand fra, som vi så der.
Det er jo derfor, at en af de største enkeltstående prioriteringer på den her finanslov er flere penge til ældresektoren, sådan at vi ikke kommer til at opleve flere af de eksempler, vi har set her.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-22:
Tak for det.
Jeg vil godt holde lidt fast i det spørgsmål, som min gode kollega hr. Torsten Schack Pedersen rejste for lidt siden, i forhold til at det jo – som jeg også kan forstå på ordføreren – er en fastslået kendsgerning, at regeringen fører en økonomisk politik, som gør Danmark fattigere.
Én ting er jo, at coronaen selvfølgelig har slået os alle sammen tilbage på brættet, kan man sige, men i tillæg til det fører regeringen så, kan jeg forstå på ordføreren, en politik, der gør Danmark fattigere.
Man har allerede trukket i håndtagene med flere skattestigninger, med øget gældsætning.
Så er det store spørgsmål jo: Hvad vil regeringen så gøre for at få Danmark op i gear igen?
Nu ser vi jo heldigvis, at der måske snart kommer en vaccine osv. – så er det jo nu, at det skal forberedes.
Jeg kan godt forstå, at Radikale Venstre er lidt bekymret omkring økonomien.
Så det store spørgsmål er: Hvad har regeringen forberedt for nu at få Danmark op i gear igen, når vi har rundet jul og nytår og vaccinen forhåbentlig begynder at virke?
Det kommer ikke bare til at gå af sig selv; der skal jo nogle initiativer på bordet.
Hvad har regeringen af initiativer?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Det, der er den største enkeltstående trussel mod vores rigdom og velstand og evne til at finansiere vores velfærdssamfund i årene fremover, er, hvis arbejdsløsheden bider sig fast.
Og det er derfor, at vi ikke har gentaget bl.a. Venstres fejl i forbindelse med finanskrisen, hvor man gav store skattelettelser, som havde en meget lille effekt i forhold til at skabe arbejdspladser, men som slog et stort hul, som betød, at man ret hurtigt måtte stramme op på finanspolitikken, og dermed bed arbejdsløsheden sig fast.
Arbejdsløsheden er den største udfordring i forhold til vores velstand, og det er derfor, at vi sætter målrettet ind dér nu.
Når det så er sagt, er det klart, at noget af det, der gør den største forskel i forhold til krisen nu, selvfølgelig også er smitten; at vi får slået smitten ned; at vi sætter ind med restriktioner, som et ansvarligt Folketing heldigvis har bakket op om.
Så er det også korrekt, at vi på den længere bane også har en opgave med at få flere ind i det arbejdende fællesskab.
Det er en vanskelig opgave, men også en opgave, som vi er klar til at tage på os.
Erling Bonnesen (V), 2020-12-22:
Det var jo mest et svar på, hvad man ikke vil.
Det, som jeg spurgte om, var, hvad regeringen har af initiativer.
Altså, kort og godt: Har regeringen nogen vækstinitiativer, altså nogen ting klar i skuffen og på bordet, som man kan sætte i værk, når coronaen nu – forhåbentlig, kan vi sige – klinger af, når der kommer noget vaccine?
Det har man så øjensynlig ikke.
Og det synes jeg er ærgerligt og trist.
Og det var det, man kunne forvente til sådan en finanslovsdebat som nu, hvor man skal begynde at kigge ind i, hvordan vi får Danmark op i gear igen; hvordan vi får nogle vækstinitiativer, så vi kan få nogle flere skattekroner i kassen.
Turistbranchen ligger ned og mange andre ting.
Har regeringen nogen initiativer?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Jeg tror med al respekt, at hr. Erling Bonnesen og Venstre skulle læse finanslovsaftalen igen, for der er masser af vækstinitiativer.
Der er det initiativ, der giver virksomhederne et højere fradrag på forskning og udvikling, sådan at vi får flere investeringer i de opfindelser og i den teknologi, som gør os rigere og skaber beskæftigelse på den lange bane.
Der er bedre finansiering til iværksættere.
Og så er der massive investeringer i den uddannelsessektor, som skal sikre, at virksomhederne på den lidt længere bane har kvalificeret arbejdskraft, som gør Danmark rigere.
Så jeg tror, at man med al respekt må tilbage i læsekammeret og studere det hele lidt nærmere.
Karina Adsbøl (DF), 2020-12-22:
Tak for det.
For snart et år siden kom statsministeren med et angreb på familien i sin nytårstale.
Statsministeren ønskede flere tvangsanbringelser og flere tvangsbortadoptioner og ville fremsætte en barnets lov.
Den har vi da gudskelov ikke set noget til endnu.
I Dansk Folkeparti ønsker vi jo en ældrelov, for det er der mere behov for, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre den socialdemokratiske ordfører, hvad ordføreren tænker i forhold til at få lavet en ældrelov, som sikrer minimumsnormeringer på vores plejehjem, så ingen nattevagt skal stå alene med ansvaret for 40 beboere – en ældrelov, som giver de ældre nogle rettigheder, og hvor klippekortsordningen bliver indskrevet.
Hvad siger den socialdemokratiske ordfører til den del?
Troels Lund Poulsen (V), 2020-12-22:
Altså, hvis vi vender tilbage til det svar, som har været genstand for debatten her i Folketinget, så har den nuværende regering, som Enhedslisten jo støtter, været med til at gøre Danmark fattigere.
Det synes vi er en forkert vej at gå.
For det, der er hele øvelsen i politik, er, at hvis man gerne vil prioritere flere ressourcer til f.eks. velfærdsområdet eller at sætte skatten ned eller at lave den grønne omstilling, bliver man jo nødt til som samfund at være rigere, fordi den grønne omstilling kommer med en pris.
Det tror jeg også at vi trods alt er enige om, selv om vi nok ikke er enige om, hvordan det skal finansieres – jeg har jo også deltaget i en lang række politiske forhandlinger med Mai Villadsen.
Derfor må man sige, at det er det, vi arbejder for.
Vi arbejder for at gøre Danmark rigere som samfund og ikke det modsatte.
Og det, der er forskellen – og det er jo derfor, der er to veje i dansk politik – er, at man enten kan gøre det, som regeringen gør sammen med støttepartierne, og det fører én vej, nemlig en forkert vej, for det gør Danmark fattigere, eller man kan gå den vej, som vi ønsker, og det gør kagen større.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Nej, det kan man ikke sige noget om.
Det, vi gør ansvarligt, er at sikre, at der er finansiering til at håndtere kvoteflygtninge.
Men der er jo ikke lagt noget ind om, hvor mange kvoteflygtninge vi vil tage.
Og man kan vel sige, at under den nuværende regering har antallet af flygtninge, der er kommet til Danmark, været meget, meget lavt, også historisk set, og det er jo en konsekvens af, at vi sammen med Dansk Folkeparti står vagt om en ansvarlig og stram og fornuftig udlændingepolitik – et samarbejde, som jeg og Socialdemokratiet i øvrigt er glad for.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Tak for talen.
Jeg kan huske, at da vi diskuterede finansloven for 2020, stod jeg her på min plads og spurgte, om det ikke ville være i orden at hæve ambitionerne lidt i forhold til velfærden.
Det endte jo med, at vi fik en finanslov, som ikke bare levede op til det demografiske træk, men også til det fulde demografiske træk, så det offentlige forbrug følger væksten i samfundet, så det offentlige ikke sakker bagud.
Vi havde faktisk den samme debat ved førstebehandlingen af finansloven i år.
Der lå et forslag til en finanslov, som ikke levede op til det fulde demografiske træk.
Det er godt, og det er jo glædeligt.
Så er mit spørgsmål bare: Skal vi så ikke gøre det til standarden og normen?
Hvorfor sænke ambitionsniveauet til næste år?
Jeg kan jo se af den plan, der hedder »DK2025«, som regeringen har fremlagt, at regeringen planlægger, at ambitionsniveauet for velfærden skal være lavere i de kommende år.
Men når det nu er gået så godt i de 2 første år, skal vi så ikke hæve ambitionsniveauet?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Det er gået godt de 2 første år, og vi skal fortsætte med at investere i vores velfærd, som minimum så vi sikrer, at der er flere penge, når der heldigvis kommer flere ældre og flere børn, men også gerne, så vi har mulighed for at lægge ovenpå.
Den diskussion, som hr. Rune Lund og jeg har, er jo om det demografiske træk versus det fulde demografiske træk.
Og det, jeg har sagt til hr. Rune Lund, og som jeg gerne skal gentage, er, at der er ét demografisk træk, og det er det formelle, og det er det, man udregner ovre i Finansministeriet.
Folk, danskerne, er jo vant til at modtage milde gaver i forbindelse med finansloven.
Man har så bare også været vant til, at der i de forgangne år op til finanslovene blev lavet så mange nedskæringer, at de gaver, man fik i finansloven, sådan set dårligt fyldte hullerne op.
Det er slut nu.
Vi lægger nu fundamentet i forbindelse med regions- og kommuneaftalerne, og så laver vi reelle investeringer i forbedring af velfærden, når vi laver finanslovene.
Det er gode nyheder.
Rune Lund (EL), 2020-12-22:
Det, som er det væsentlige, er jo, at der er to demografiske træk.
Der er det demografiske træk, hvor man lige akkurat holder skindet på næsen, når der kommer flere unge og ældre.
Derfor skal vi op på det, for det er det neutrale udgangspunkt.
Burde det ikke være målsætningen for Socialdemokratiet?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Det, vi har forpligtet os på, er at dække det demografiske træk.
Det kommer vi selvfølgelig til at leve op til.
Men vi har også en ambition om at gøre velfærden bedre.
Det har vi gjort sammen med Enhedslisten.
Det er et samarbejde, som vi har været usigelig glade for – også samarbejdet med de andre partier, som udgør regeringens parlamentariske grundlag.
Men det er klart, at der også skal være styr på økonomien.
Der skal være balance i det her.
Det er derfor, at vi på den ene side sikrer, at der er orden på finanserne, at vi har råd til de prioriteringer, vi laver, og at vi på den anden side, når der er mulighed for det, laver de her investeringer i velfærden, som jo også på sigt er med til at gøre os rigere – når vi eksempelvis investerer i uddannelse og andet.
Lotte Rod (RV), 2020-12-22:
Når man kigger på økonomien i de kommende år, mangler vi jo både penge og mennesker, og derfor vil jeg gerne spørge Socialdemokraterne: Vil Socialdemokratiet være med til at træffe de beslutninger, der skal til, for at vi både får flere penge og flere mennesker til at kunne mere velfærd end bare at dække det demografiske træk?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Tusind tak til fru Lotte Rod for spørgsmålet, og tak, fordi der bliver kvitteret for talen, og det giver muligheden for også at takke den anden vej til De Radikale, som i forbindelse med finansloven og en lang række aftaler har vist sig klar til at være et gennemført ansvarligt parti, som sikrer, at vi kan lave gode aftaler, som bringer Danmark videre, og som sikrer, at vi også håndterer den arbejdsløshed, der desværre er coronaens følgesvend.
I forhold til at gøre Danmark rigere og sikre, at flere kommer ind i det arbejdende fællesskab, har vi en fælles udfordring.
Det står også i forståelsespapiret.
Derfor er vi også klar til at træffe beslutninger, som sikrer, at flere bliver en del af det arbejdende fællesskab.
De skal ind i det arbejdende fællesskab.
Vi har indvandrerkvinder fra ikkevestlige lande, som skal ind i det arbejdende fællesskab, og en række andre udfordringer, som vi gerne vil løse sammen med De Radikale.
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Det er ikke korrekt, at Socialdemokratiet ikke bruger finansloven til at lave udlændingepolitik.
Det gjorde man for 2020, altså det år, vi er i nu, for der lettede man den på flere punkter.
Man gjorde det mere attraktivt at komme til Danmark, man sørgede for, at flygtninge og indvandrere fik et større rådighedsbeløb – man lempede udlændingepolitikken på flere områder.
Det har vi selvfølgelig også stillet ændringsforslag om at rulle tilbage, og så må vi jo se, hvad Socialdemokratiet stemmer til det, når vi kommer til den afstemning.
Men kan ordføreren ikke bekræfte, at hvis den her finanslov slår igennem – og regeringen håber vel, at dens finanslov virker, som den skal – så bliver der øget indvandring til Danmark, altså med den finanslov, som bliver vedtaget?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Det er rigtigt set af hr. René Christensen, at finansloven ikke er den lov, hvor vi laver udlændingepolitiske tiltag, men jeg kan selvfølgelig garantere Dansk Folkeparti og andre, der måtte lytte med, at regeringen står vagt om en stram og ansvarlig udlændingepolitik.
Det har vi bevist med talrige initiativer i løbet af det forgangne år.
Så er det også korrekt, at vi ansvarligt afsætter et beløb til at finansiere, at vi tager kvoteflygtninge, men hr. René Christensen ved jo ganske udmærket, at det forhold, at vi finansierer, ikke er lig med, at vi tager det antal.
Det har vi jo bevist i år, hvor antallet var langt lavere.
Så siger hr. René Christensen, at det ikke er nogen coronafinanslov.
Så tror jeg ikke, man har hørt ordentligt efter i forbindelse med min tale, for det, jeg brugte mest tid på, var jo at fortælle, hvordan vi med finansloven sikrer, at folk bliver i arbejde til næste år.
Det er det vigtigste mål i finansloven, og det er derfor, det er en coronafinanslov.
Rasmus Jarlov (KF), 2020-12-22:
Der er jo ikke nogen af de øgede afgifter, indtægtskilder, som hr. Ole Birk Olesen nævner her, som er en god idé, og det er også rigtigt, som hr. Ole Birk Olesen selv sagde, at vi ikke havde lavet det på den måde, hvis vi havde kunnet bestemme alene eller sammen med Liberal Alliance.
Så havde vi fundet pengene på anden vis end ved at hæve afgifter.
Det er nogle gange prisen, man må betale, for at lave en stor aftale.
Så får man noget, og så er der noget andet, der er dårligt, og her er der nogle dårlige afgiftsstigninger.
Men det er jo heller ikke katastrofalt, at lige præcis prisen på et pas f.eks. stiger med 200 kr.
Jeg lever med det.
Selv om jeg tit skifter mit pas ud, fordi jeg rejser meget, så synes jeg, det er overkommeligt.
Så det går nok, vil jeg sige, og vi har fået en styrkelse af dansk politi, og så arbejder vi for at få sænket skatten markant på nogle andre områder og håber at få opbakning til det.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-12-22:
Jeg tror, jeg deler opfattelsen af, at 2020 har været et vanskeligt år også politisk.
Og så siger ordføreren, at nu kigger vi ind i 2021, og at det også ser vanskeligt ud.
Det kan nok være meget rigtigt.
Hvornår og hvordan vil Socialdemokratiet præsentere de tanker for offentligheden?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Det er sådan, at vi i øjeblikket, som jeg også refererede, stadig væk står i en meget alvorlig økonomisk krise, der har ramt vores økonomi.
Det tror jeg at hr. Troels Lund Poulsen er sig smerteligt bevidst om.
Den vigtigste udfordring, vi står med lige nu, er arbejdsløshed.
Den vigtigste og mest akutte udfordring er ikke, at arbejdsmarkedet mangler hænder; det er, at der er hænder, der er sendt hjem, og som ikke kan arbejde.
Jeg har læst mig til, at Venstre taler om, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er jo en forkert tilgang til spørgsmålet.
Så den vigtigste udfordring i øjeblikket er at sikre, at folk kommer tilbage på arbejdet.
Men det er klart, at på den længere bane har vi også en opgave med at sikre, at flere bidrager i det arbejdende fællesskab.
Det er derfor, vi har sat gang i arbejdet med andengenerationsreformer, og det er derfor, vi også på et tidspunkt til næste år kommer til at gå nærmere ind i, hvilke konkrete løsninger der skal til for at få flere ind i det arbejdende fællesskab.
Troels Lund Poulsen (V), 2020-12-22:
Jamen jeg er også ked af, at den her regering har sendt så mange tusinde mennesker ud i arbejdsløshed.
Det er jo ikke regeringens skyld alene.
Men det er også bedrøveligt, og det kan vi jo komme tilbage til senere.
Men jeg synes måske, det er lidt mærkeligt, at man ikke ønsker at besvare spørgsmålet – ikke så meget i forhold til mig og Venstre, men i forhold til Det Radikale Venstre, som man jo måtte forstå fik det her ønske ind som en del af den finanslov, vi diskuterer her i dag.
Det er jo trods alt en finanslovsdebat.
Det er derfor, vi tillader os at spørge ind til finansloven, selv om jeg er med på, at ordføreren berører ret mange andre ting end den indgåede finanslovsaftale.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Nu tror jeg, at jeg tidligt i debatten her gør klogt i at tage en dyb indånding, før jeg svarer på det spørgsmål.
At Venstres finansordfører i dag påstår, at det er regeringen, der har sendt folk i arbejdsløshed, gør mig så vred, at jeg faktisk skal kæmpe lidt med at bevare forfatningen.
Vi har i fællesskab i Folketinget vedtaget hjælpepakker, der, da de var på deres højeste, sikrede, at mere end 250.000 mennesker fortsat kunne være i arbejde, og vi har vedtaget politikker, der til næste år holder hånden under omkring 80.000 arbejdspladser.
Jeg synes, det tangerer at være uanstændigt.
René Christensen (DF), 2020-12-22:
Tak for det.
Jeg kan desværre ikke som den forrige ordfører starte med at sige tak for talen.
Altså, hvad vil regeringen gøre, når corona er overstået?
Man sætter det foran alt.
Alt, hvad man beslutter, er coronarelateret.
Men ordføreren glemte minkavlerne og søens folk og andre i sin tale.
Jeg vil gerne forholde mig til finansloven for 2021 – det er det, vi skal diskutere i dag – og det er jo ikke en coronafinanslov; der er ikke ét tiltag her, som omhandler corona som sådan.
Man gik til valg på, at man ville føre en stram udlændingepolitik, men der er ikke meget udlændingepolitik i finansloven for 2021.
Dog kan jeg se, at regeringen har finansieret, at der skal kvoteflygtninge til Danmark.
Man vil tage op mod 500 kvoteflygtninge til Danmark, og med familiesammenføringer bliver det vel 2.000-2.500, og kort efter kan vi også se anden generation osv. osv.
Hvorfor er det, at regeringen på den ene side siger, at man fører en stram udlændingepolitik, og at man så på den anden side finansierer øget indvandring, øget muslimsk indvandring til Danmark, med finansloven for 2021?
Lotte Rod (RV), 2020-12-22:
Hvornår ser vi sådan en plan fra Socialdemokratiet for at skaffe flere mennesker og flere penge?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Altså, man kan godt anlægge den her bogholdertilgang til spørgsmålet om tidlig tilbagetrækning og sige, at isoleret set har det en negativ effekt på arbejdsudbuddet.
Men man kan bare ikke ignorere det forhold, at hvis ikke vi laver den tidligere tilbagetrækning, fjerner vi fundamentet under velfærdsforliget, og hvis først fundamentet under velfærdsforliget forsvinder, hvis den folkelige opbakning under velfærdsforliget forsvinder, så fjerner vi jo fundamentet under vores økonomi og det forhold, at vi har en sund offentlig økonomi i årene fremover.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-22:
Det var et minut med ren christiansborgsniksnak.
Jeg stiller et konkret spørgsmål.
Det er ikke nok for regeringen.
Man siger til danskerne: Vi bliver nødt til at forgælde jer, og mens vi forgælder jer, vælger vi at give de 901 mio. kr., som vi forgælder jer med, lige direkte til Danmarks Radio.
Så spørger jeg bare ordføreren: Synes man, det er i orden at forgælde danskerne og give pengene til journalisterne ude i DR?
For det er det, man har gjort, så lad være med alt det andet, den anden fortælling.
Jeg stiller et konkret spørgsmål: Synes regeringen, det er okay at forgælde danskerne og give pengene til journalisterne ude i DR?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Det kan godt være, det virker på facebookvideoer og andet at beskylde kollegaer for at sniksnakke.
Altså, det, jeg gjorde, var sådan set redeligt at forklare, hvorfor det er fornuftigt at lave lånefinansierede investeringer i at redde arbejdspladser, og hvorfor man meget nemt kunne have stået i en situation, hvor gælden var blevet forøget og man samtidig havde arbejdsløshed, hvis ikke man havde gjort noget.
At man politisk ikke er enig i svaret, er jo ikke det samme som, at det er sniksnak.
Men det må hr. Lars Boje Mathiesen selv stå til ansvar for.
De varige udgifter, som er på finansloven, er jo ikke gældsfinansieret.
De er finansieret krone til krone, så økonomien er i balance.
Men det er rigtigt nok, at vi øger gælden en lille smule for at sikre, at folk bliver i arbejde.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-22:
Samfundssind er jo, at man ikke bare tænker på sig selv, men tænker på det samfundshele, man er en del af, når man handler.
For en regering betyder det, at man ikke kun går op i det, man kunne kalde vælgerprofit, men at man også går op i at træffe langsigtede beslutninger, som er de rigtige for landet.
Nu ved vi fra tidligere finansminister Bjarne Corydon, at den her regering ikke går så meget op i at træffe de rigtige beslutninger for landet, men mere tænker i kommunikation og vælgerprofit.
Så derfor er mit spørgsmål: Har man ikke en lidt dårlig smag i munden, når man taler så meget om samfundssind, samtidig med at man langsigtet gør landet fattigere?
Og her skal hr. Christian Rabjerg Madsen ikke tale om, hvordan konjunkturerne påvirker Danmark, hvordan det påvirker økonomien, at man optager lån og bruger pengene nu, hvor de lån så skal betales tilbage senere hen.
Næh, hr. Christian Rabjerg Madsen skal svare på det her, der handler om den politik, man fører, og de strukturer, man skaber for samfundet, hvor man med den her finanslov mindsker det antal mennesker, der arbejder i Danmark, med 10.000 personer og dermed gør Danmark fattigere.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Tak til hr. Lars Boje Mathiesen for det spørgsmål.
Situationen er jo den, at vi bliver ramt af en pandemi, som har meget, meget voldsomme konsekvenser for vores økonomi, og som skaber meget, meget stor arbejdsløshed, hvis ikke man gør noget.
Det vil sige, at man jo grundlæggende set står med to valg.
Man kan undlade at lånefinansiere de her meget store hjælpepakker.
Det ville betyde, at arbejdsløsheden ville stige dramatisk, ganske givet med måske op mod 300.000 danskere, og dét ville betyde, at vores sociale udgifter ville stige betydeligt.
Så ud over at det selvfølgelig er en katastrofe for den enkelte familie, ville vores udgifter stige meget, meget betydeligt, og så ville vi stå i en situation, hvor vi både havde en højere gæld og en højere arbejdsløshed.
Nu står vi i stedet for i en situation, hvor vi, ja, har en lidt højere statsgæld, men stadig væk blandt de laveste i verden, og samtidig har investeret klogt, sådan at mennesker fastholder deres arbejde, så vi på den lange bane kan fastholde virksomheders investering, fastholde vores rigdom og dermed finansiere vores velfærd.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-22:
Det er jo ikke kun mig, der siger det.
Det er jo en kender af Socialdemokratiet, en, der har siddet i interne møder med bl.a. hr. Christian Rabjerg Madsen, med statsministeren, med finansministeren osv., hvor folk har talt åbent, fordi der ikke var kameraer og mikrofoner på, og sagt helt ærligt, hvad de gerne ville.
Og sådan en kender af Socialdemokratiet og af de personer, der sidder i ledelsen af Socialdemokratiet, siger: De personer, der sidder i ledelsen af Socialdemokratiet i dag, bl.a. hr. Christian Rabjerg Madsen, er nogle, der går op i kommunikation og spin og sådan noget og ikke går så meget op i at træffe de rigtige beslutninger for landet.
Så er mit spørgsmål: Er det samfundssind?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2020-12-22:
Hvis regeringen alene gik op i kommunikation og vælgerprofit, ville det ikke være samfundssind.
Men en regering som den socialdemokratiske, der gør alt, hvad den kan, for at øge testkapaciteten og sikre behandlingen af vores coronapatienter, og som afsætter 4 mia. kr. i en pulje til at håndtere uforudsete udgifter næste år som følge af corona, hvilket får folk i arbejde, altså en regering, som handler på den måde, udviser i stort omfang samfundssind.