runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lea Wermelin (S), 2021-04-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sådan set starte med at sige, at jeg er enig med fødevareministeren, som jo også har besvaret tilsvarende spørgsmål om dyrevelfærd i dag, da dyrevelfærd ligger under fødevareministerens ressort.
Men i de kommende naturnationalparker er det sådan, at danskerne i fremtiden vil kunne møde de her store planteædende dyr, som sættes ud i indhegninger for at give naturen en hjælpende hånd.
Samtidig vil der i naturnationalparkerne være friluftsliv og også spændende muligheder for at opleve naturen.
Når vi sætter dyr ud i indhegninger, har vi samtidig en pligt til at sikre, at dyrene har det godt.
Det må vi aldrig gå på kompromis med.
Vi vil have sunde og raske dyr, der trives, og som hjælper med at skabe en mere mangfoldig natur.
Det er derfor også vigtigt at understrege, at det hverken er under den nuværende lovgivning eller under den kommende lovgivning for naturnationalparkerne, at der vil blive gået på kompromis med dyrevelfærden.
I det kommende lovforslag om naturnationalparker, som regeringen fremsætter, gives der mulighed for en dispensation fra reglerne i dyrevelfærdsloven, så tilsynet kan ske på bestandsniveau i stedet for at tilse det enkelte dyr.
På et møde, jeg havde med dyrevelfærdsorganisationerne her i april, gav Det Dyreetiske Råd udtryk for, at det ud fra et dyrevelfærdsmæssigt synspunkt er helt forsvarligt at føre tilsyn med dyrene på bestandsniveau.
Erling Bonnesen (V), 2021-04-28:
Tak for det.
Det er da godt i hvert fald at få det kredset ind, og som jeg forstår svaret fra ministeren, så vil man ikke gå på kompromis med dyrevelfærden.
Det tror jeg lige der skal følges op på, så vi får slået fuldstændig fast, at man ikke må gå på kompromis med dyrevelfærden.
Kan det så rummes tilsynsmæssigt på forskellige måder, vil det være fint.
Men er det ikke betænkeligt, når man først vedtager nogle præcise dyrevelfærdsregler, herunder i forhold til tilsyn, og så efterfølgende begynder at dispensere fra dem for at tilgodese andre ting?
Så er det ikke betænkeligt at begynde at dispensere fra de regler, man selv har vedtaget?
Joy Mogensen (S), 2021-04-28:
Så jeg tror, jeg bliver nødt til at henvise det mere specifikke til sundhedsministeren og bare sige, at min opfattelse som kulturminister er, at det er rigtig vigtigt, at vi holder en eller anden sammenlignelighed i restriktionsniveauet, sådan at man i de ting, som gør, at vi som samfund sammenligner os med hinanden, men også tager ansvar for hinanden, også kan genkende det.
Og der er der jo nogle af de her generelle restriktioner, og jeg synes i virkeligheden, at det er bedre, end at de er forskellige, for det bliver også meget svært at forstå, når man skal bevæge sig rundt som borger.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-28:
Så er det også interessant at høre, hvilken udvikling ministeren mener vi skal have i Danmark.
Og jeg vil så sige, at det med Færøerne kun er på tale; der skal tilslutning til i Nordisk Råd.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-28:
Det kan man formentlig godt.
Læren er vel, at hvis vi ikke – der er heldigvis mange lande, der mener det samme som os – aktivt arbejder sammen, sådan som der spørges om af Venstres ordfører, risikerer vi, at det rulles tilbage.
Så det her er en bastion, som man konstant skal stå på, skal kæmpe for og argumentere for.
Det er jo argumentets kraft, der er det stærkeste, og det er meget, meget stærke argumenter.
Så kan der gøres mere, vil jeg meget, meget gerne bidrage til det.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-28:
Tak for det.
Og tak til ministeren for i hvert fald opbakningen til intentionen eller til budskabet, kan man sige.
Det er jeg rigtig glad for at vi er enige om.
Jeg er også meget enig i den ordveksling, der lige har været omkring kvinders fundamentale rettigheder; noget, som vi også konstant skal slås for at bevare, særlig på det her punkt.
Hvis man har siddet i FN-bygningen og diskuteret seksuelle og reproduktive rettigheder med nogle af repræsentanterne fra andre lande, så kan man godt få jaget sig en skræk i livet – det er jeg fuldstændig enig i.
Og det er jo også derfor, at Enhedslisten har fremsat det her forslag.
Det kan godt være, at det ikke er den perfekte model at ændre på den danske sundhedslovgivning, for så er det hele EU og alle borgere, og der er al mulig teknik.
Men kunne ministeren være interesseret i, at vi tager en snak om, hvad vi så kan gøre for de polske kvinder, både konkret, men jo også for at sende det kraftige internationale signal, som vi jo også gør på alle mulige andre måder, altså via støtte til de konkrete kvinder at sende et meget konkret signal til den polske regering?
Er det noget, vi kan tage en snak om i udvalgsbehandlingen eller over en kop kaffe eller andre steder?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-28:
Jamen nu er det her forslag jo på dagsordenen.
Så det er jo oplagt, at der er en udvalgsbehandling, og jeg serverer også meget gerne kaffe for ordførerne.
Nu skal vi lige føre den her forhandling i Folketingssalen, men hvis der er – og det har jeg noteret mig i medierne at der er – en stærk dansk opbakning til i hvert fald at stå vagt om de her værdier, jamen så lad os prøve at drøfte, hvad man kan gøre, som ikke lige indeholder en ændring af den danske sundhedslov, men hvad der så ellers er af muligheder.
Og det kan også godt være, at vi skal have nogle andre kolleger fra nogle andre ordførerområder, som jo også kæmper den her kamp.
Så det vil jeg meget, meget gerne være med til at undersøge.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-28:
Tak for det.
Det synes jeg er rigtig, rigtig vigtigt.
Altså, jeg vil også med det samme erkende, at det ikke er sikkert, at vi har udviklet den dybe tallerken med det her beslutningsforslag, og at det er den sande løsning på, hvad Danmark bør gøre for de polske kvinder.
Men jeg synes, at det er rigtig vigtigt, at vi står sammen om de her rettigheder og også får gjort noget for de konkrete polske kvinder.
Så jeg vil gå hjem og sætte mig ned og lave et katalog, og så vil jeg glæde mig til, at ministeren inviterer på kaffe, måske med sit eget katalog i baghånden.
Magnus Heunicke (S), 2021-04-28:
Men det ser jeg meget, meget frem til at læse.
Og jeg er meget glad for, at Enhedslisten, som har lavet det her forslag, også tilkendegiver, hvor vigtigt det er, at man står sammen på tværs af partierne her, og det er jeg fuldstændig enig i.
Når det drejer sig om sådan nogle spørgsmål her, er det bare en kæmpe styrke, at der er en stærk politisk forbrødring og en stærk søstersolidaritet eller, hvad hedder det, solidaritet på tværs af kønnene og på tværs af partierne.
For det handler om meget fundamentale rettigheder, som der er blevet kæmpet for, og som vi skal stå vagt om.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2021-04-28:
Tak for ordet.
Først og fremmest vil jeg også sige tak til Enhedslisten for med beslutningsforslaget her at sætte fokus på en vigtig problemstilling.
Det er og bør være en grundlæggende rettighed, at man kan bestemme over sin egen krop og sit eget liv.
Derfor er det også og bør altid være en grundlæggende rettighed, at kvinder selv kan beslutte, hvorvidt de ønsker at gennemføre en graviditet eller få foretaget en abort.
Det synspunkt deles heldigvis af langt de fleste her i Danmark, men i Polen har man som bekendt for nylig besluttet, at det kun er tilladt at få abort i tilfælde af incest, voldtægt, eller hvis morens liv er i direkte fare.
Det er en stor indskrænkning af kvinders ret til egen krop og eget liv.
I det beslutningsforslag, vi skal behandle her, foreslår Enhedslisten, at vi i lyset af de polske regler tilbyder polske kvinder gratis adgang til abort i Danmark.
Og selv om vi i Socialdemokratiet – som ministeren gjorde opmærksom på – er meget positive over for intentionen bag forslaget og budskabet og symbolikken bag forslaget, er der en række omstændigheder ved det her meget konkrete forslag, som vi ikke kan bakke op om, og ministeren har uddybet nogle af dem.
Det drejer sig for det første om det faktum, at det i en række tilfælde allerede i dag vil være muligt, som der også blev redegjort for fra ministerens side, altså eksempelvis hvis man bor i Polen og arbejder i Danmark, eller hvis man opholder sig i Danmark og det sundhedsmæssigt er helt afgørende, at man får foretaget en abort.
Og der er også altid mulighed for, at man kan komme til Danmark og få foretaget en abort mod betaling.
Så der er altså en række borgere, der vil være dækket ind her.
For det andet er der jo det her med ligebehandlingsprincippet, som betyder, at det her ikke vil dreje sig om polske borgere, men vil dreje sig om praktisk talt alle EU-borgere.
Det bringer mig videre til den tredje ting, som handler om, at hvis der i forslaget her – og det gælder jo sådan set alle andre forslag – er noget, der koster penge, er der nødt til at blive anvist finansiering.
Det er der ikke i det her forslag, og det kan man kun sige er ekstra nødvendigt, i og med at det her jo sandsynligvis vil gå hen og gælde alle EU-borgere og ikke kun polske borgere.
Det er årsagerne til afvisningen, men helt grundlæggende støtter vi intentionerne bag forslaget.
Vi synes, det er vigtigt, at man støtter alle kvinder, også polske kvinder, i deres kamp for retten til egen krop og retten til at leve det liv, som man ønsker.
Derfor bakker vi også op om, at det fremadrettet bliver undersøgt nærmere, hvordan vi kan øge polske kvinders kendskab til den eksisterende adgang til behandling i Danmark.
Men Socialdemokratiet kan ikke støtte op omkring det konkrete forslag.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-28:
Tusind tak til Venstre for både velviljen og for ikke at forfalde til teknokratiske svar til et beslutningsforslag, selv om det kommer fra et parti i den modsatte side af salen.
Det er jeg oprigtigt rigtig glad for, og jeg tror, at vi kan finde nogle modeller, hvor vi både kan sende meget kraftige politiske signaler i retning af den polske regering fra Danmark og det danske Folketings side, men at vi sådan set også kan hjælpe nogle konkrete kvinder.
Og det, som jeg gerne lige vil spørge hr. Martin Geertsen om her til sidst, er, om han er enig i, at vi også skal prøve at se, om vi kan finde nogle modeller til at hjælpe de konkrete kvinder, og i det ligger der en stærk symbolik.
Er Venstre villig til at kigge på andet end underskrifter og statements, men også om vi kan finde en model, som kan hjælpe nogle konkrete kvinder?
Liselott Blixt (DF), 2021-04-28:
Arh, det er meget søgt.
Der er også rygere, der dør så tidligt, at de slet ikke når at komme på sygehuset og belaste sundhedsvæsenet.
Så hold nu op med at skubbe det foran jer.
Hvis man var så interesseret i det, ville man måske have undersøgt, hvad det var, Sundhedsstyrelsen tilbageholdt af tal, og det står ordføreren og siger at man ikke har gjort.
Man ved heller ikke, om de tal, man kommer med, er nogle tal, der omfatter dem, der er startet med at ryge i 2018, 2019 eller 2020.
Det er jo lige før, jeg skal spørge, om Det Konservative Folkeparti modtager penge fra de medicinalvirksomheder, der laver nikotinprodukter.
Per Larsen (KF), 2021-04-28:
Nu kan jeg jo ikke forarges over, at folk holder op med at ryge.
Det synes jeg er glimrende.
Det er glimrende for dem selv, det er glimrende for samfundet, og det er glimrende for vores sundhedsvæsen, som så vil blive mindre belastet fremover.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-28:
Mange tak.
Jeg hørte lige i starten af ministerens tale, at det var, som om virkeligheden nåede at komme tættere på.
Jeg forstod ikke helt lige, om det var, fordi ministeren lige pludselig havde været ude at tilbyde alle kvinder i verden gratis abort i Danmark eller sådan noget lignende.
Men det her er jo et meget interessant spørgsmål.
Jeg har lige haft en debat i Nordisk Råd, fordi der faktisk er lande, der nu vil sende brev til sundhedsministeren i den danske regering, fordi vi i rigsfællesskabet har Færøerne, som har en helt anden lovgivning, end vi har i resten af rigsfællesskabet.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren gør i det tilfælde, at man får sådan en henvendelse.
Jeg vil med det samme sige, at fra Dansk Folkepartis side og fra min side har jeg sagt, at vi mener, at Færøerne har selvstyre, at de har demokrati, at de selv beslutter, hvilken lovgivning de har, og at det skal vi selvfølgelig ikke gå ud at ændre.
Og så kunne jeg tænke mig i det hele taget at høre ministeren ...
Magnus Heunicke (S), 2021-04-28:
Tak for det spørgsmål.
Jeg prøver lige her på stående fod at huske de mange, mange sager, der går gennem mit bord, men jeg mener ikke, jeg har modtaget en sådan henvendelse endnu.
Hvis jeg modtager den, vil jeg selvfølgelig håndtere den med den respekt, der skal være, for vores rigsfællesskab; det er selvfølgelig klart.
Min holdning er den samme, og det er den, uanset hvad for et land det handler om.
Det er nogle gange op ad bakke internationalt, andre gange er der lidt mere medvind.
Men vi kan jo i hvert fald konstatere, at der desværre er mange lande, hvor udviklingen går den forkerte vej.
Jeg mener, det vigtige for os politikere er, at vi i Danmark har en fast defineret ret og har haft det nu i mange årtier.
Der var en kæmpestor debat, da den blev indført, og den medførte jo også bl.a. jordskredsvalget og andet.
Der var et kæmpestort ståhej, og der opstod partier og andet i kølvandet på det og i protest mod det.
Jeg mener, det var det helt rigtige at gøre, og jeg synes, det var for sent, at Danmark indførte det – der var mange tusind kvinder, som led under det – men hvis der skal ske justeringer, skal det være på et sundhedsfagligt grundlag.
Martin Geertsen (V), 2021-04-28:
Tak for det, og tak for redegørelsen og for lige at sætte os andre ind i de forskellige polske grupperinger.
Jeg forstår sådan set godt ministerens argumentation i forhold til det der med, at det i en EU-sammenhæng – og for den sags skyld også i forhold til Schweiz og EØS-landene – nok ville have en konsekvens, hvis man isolerede det her til kun at gælde for Polen.
Men jeg kunne så godt tænke mig at brede spørgsmålet en lille smule ud, så det handler om andet end Polen.
Der er jo ingen tvivl om, at de har strammet skruen i Polen ganske alvorligt.
Det er i forhold til abortlovgivningen og for den sags skyld også på alle mulige andre områder, som vi anser som fundamentale frihedsrettigheder i det her land: Hvad vil regeringen så gøre?
Hvad er det så, regeringen vil tage af initiativer med henblik på at påvirke situationen i Polen?
Magnus Heunicke (S), 2021-04-28:
Vi må bare konstatere, at det, der vel i øjeblikket sker på nogle områder i Europa, men jo også globalt, er, at de progressive fremskridt, som jeg ellers selv har anset for værende helt umulige at rulle tilbage, fordi de var en så selvfølgelig del af de rettigheder, man er vokset op med, og som man har brug for, pludselig bliver rullet tilbage.
Det anser jeg for at være dybt alvorligt.
Jeg har selv haft den tvivlsomme fornøjelse som menigt folketingsmedlem at være med til FN's Generalforsamling, hvor jeg har siddet i et kælderrum under FN-byen og bevidnet disse forhandlinger, hvor danske diplomater har siddet med udenlandske diplomater linet op, og hvor der er blevet stillet spørgsmål ved de mest basale kvinderettigheder fra en lang række af de her lande, som er gået sammen om det.
Der må vi være langt bedre til også at finde vores allierede globalt set.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-28:
Undskyld mig, men der synes jeg måske at filmen knækker en lille smule for mig.
Det ville kræve færre ressourcer i forhold til dem, der har adgangen i dag, så nogle ville man jo hjælpe.
Så det her alt eller intet-argument virker ikke helt som noget, der plejer at gro i SF's have.
Og så siger man samtidig, at vi skal bevare deres dårlige adgang til abort for at give dem et incitament til at kæmpe den politiske kamp.
Altså, er det ikke en støtte, vi vil kunne give dem i forhold til at bakke dem op i deres politiske kamp?
Så skal man efterlade de sårbare kvinder for at give dem et incitament til at kæmpe politisk?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-28:
Jeg tror, at ordføreren har valgt at høre budskabet forkert.
For som jeg også lagde ud med indledningsvis, støtter vi sådan set intentionerne i det her forslag.
Vi vil rigtig gerne sikre, at det bliver skruet sammen på den rigtige måde.
Og ja, jeg er stadig væk dybt bekymret for, at de mest sårbare kvinder bliver svigtet, hvis det er sådan, at vi ikke også er med til at lægge pres på, for at problemet kan løses hjemme.
Altså, det er i det nære sundhedsvæsen, man kan få løst vigtige sundhedsproblemer som lige præcis det her.
Susan Kronborg (RV), 2021-04-28:
Tak for ordet, formand.
Jeg skulle hilse fra vores sundhedsordfører, Stinus Lindgreen, og sige, at i Radikale Venstre er vi helt enige med Enhedslisten i, at polske kvinder har fået frataget en af deres mest basale rettigheder, nemlig retten til at bestemme over egen krop.
Vi ser forslaget som en meget sympatisk gengældelse af den tjeneste, Polen gjorde danske kvinder for 50 år siden, hvor tusindvis af danske kvinder rejste til Polen for at få en abort.
Vi mener, at Danmark som en del af EU har et ansvar over for de her polske kvinder, og vi kan ikke bare se stiltiende til, mens kvinder får fjernet deres rettigheder.
Så vi skal altså vise kvinderne, at deres kamp er vores kamp.
I Radikale Venstre kan vi derfor fuldt ud tilslutte os intentionen om, at Danmark bør tilbyde gratis abort til polske kvinder.
Vi glæder os derfor til udvalgsarbejdet, men det skal bemærkes, at vi håber, at der kan blive bred enighed om en løsning.
Tak for ordet.
Per Larsen (KF), 2021-04-28:
Tak for det, formand.
Tak til Enhedslisten og fru Pernille Skipper for at rejse det her spørgsmål om polske kvinders ret til fri abort.
Det er jo helt uomtvistelig en fundamental ret, som vi så nu har haft her i Danmark i snart 50 år, og det er problematisk, at man på den måde har rullet den forkerte vej i Polen.
Vi har derfor selvfølgelig også stor sympati for intentionerne i Enhedslistens forslag, men af mange af de forskellige andre grunde, som også er blevet nævnt her – med hensyn til hvor omsiggribende det kan blive i forhold til øvrige lande, i forhold til det pres, der kunne komme på vores sundhedsvæsen, og også ud fra en økonomisk betragtning – så kan vi ikke støtte forslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-04-28:
Vi har ikke noget imod, at polske kvinder kommer hertil og får foretaget en abort – det skal de være velkommen til – men vi ser ingen grund til, at danske skatteborgere skal betale for, at andre landes kvinder kan få foretaget en abort.
Karsten Lauritzen (V), 2021-04-28:
Spørgsmålet lyder: Hvad mener ministeren om, at som konsekvens af nationale nedlukninger og den særlige regionale minknedlukning i Nordjylland har en gennemsnitlig nordjysk folkeskoleelev i 5.-8.-klasse bosat i Brønderslev, Frederikshavn, Hjørring, Jammerbugt, Læsø, Thisted og Vesthimmerlands Kommuner mistet mere end 60 fysiske skoledage, og hvad planlægger ministeren at gøre for at hjælpe eleverne med at indhente den tabte undervisning?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2021-04-28:
Det er rigtigt, at forslaget også har det mål, som ordføreren giver udtryk for her.
Men vi ved også, at det forudsætter en række ressourcer at skulle tage initiativ til det: Hvordan bærer jeg mig ad, hvordan kommer jeg frem, hvordan rejser jeg dertil, hvordan kommer jeg hjem, hvor skal jeg være imens?
Og der er også alle de andre ting, som følger med.
Og det er bare sikkert og vist, at den mere ressourcestærke kvinde lettere vil kunne overskue det end den mindre ressourcestærke kvinde vil kunne det, og derfor er jeg rigtig bekymret.
Så er jeg bekymret for, om man i virkeligheden mister incitamentet til også at kæmpe den her vigtige ligestillingskamp i Polen, som jeg håber at de polske kvinder stadig væk vil kæmpe, og som jeg håber ngo'er og lande omkring vil være med til at tage op, og at de vil lægge pres på den polske regering.
Martin Geertsen (V), 2021-04-28:
Nu er der ikke blevet lækket fra Venstres folketingsgruppes møde i dag og ikke om det her spørgsmål – det bliver der i mange andre sammenhænge – men så vil jeg til gengæld godt afsløre, hvad der er foregået lige her, nemlig faktisk en meget grundig og tilbundsgående drøftelse af lige præcis det her spørgsmål, og der har været mange idéer på bordet, og jeg skal ikke fortælle om dem alle sammen her.
Men noget af det, som man jo kunne pege på, og som jeg synes man skal diskutere og drøfte, er, om vi på nogen måde her kan bringe civilsamfundet i spil.
Altså, kan vi bringe ngo'er i spil og måske komme det, som fru Pernille Skipper mener, lidt nærmere, i forhold til om man kan gøre noget mere konkret end bare snak?
Og det vil vi sådan set godt være villige til at drøfte, og det håber vi kan ske i regi af sådan nogle lidt mere formelle rammer, hvor regeringen inviterer til måske lidt mere end bare en almindelig kaffeslabberas.
Pernille Skipper (EL), 2021-04-28:
Jeg tror også, at vi her lidt tænker noget af det samme.
Det, man til gengæld kunne, var jo at støtte nogle af de organisationer, som også arbejder med seksuelle og reproduktive rettigheder på tværs af landegrænser, og som måske ville kunne hjælpe nogle af de polske kvinder, som har meget få midler, til Danmark og betale for deres abort og hjælpe dem på den måde.
Jeg synes, vi skal tage snakken i udvalget.
Martin Geertsen (V), 2021-04-28:
Jeg tror ikke, jeg skal gå mere ind i det konkrete om, hvordan det så i givet fald sådan helt processuelt skulle skrues sammen.
Men jeg synes, at der i begge ender af løsningsfeltet kunne være noget, der kunne være interessant at drøfte, både det, der handler om den politiske påvirkning i de arenaer, vi nu er i – i det her tilfælde EU – men der kunne muligvis også være noget at gøre i forhold til at støtte organisationer, som altså påtager sig den her type af opgaver.
Og vi synes altså, at det her er en alvorlig situation i et naboland, som sådan set er en del af et fællesskab, vi selv er en del af.
Liselott Blixt (DF), 2021-04-28:
Jeg synes jo, det er et meget forenklet forslag, i forhold til når man ser på hele Polens politik i forhold til seksualundervisning, i forhold til prævention og mange andre ting, men jeg mener ikke, at vi skal begynde at tilbyde, at man så kan komme til Danmark, fordi man har en dårlig lovgivning i det land, man kommer fra.
Hvis først vi begyndte at sige ja til, at polske kvinder kunne komme til Danmark og vi betalte for det, så skulle vi jo også gøre det for alle andre kvinder i andre lande.
Så kunne vi sige, at vi kunne holde os inden for EU, for så har de et krav på det, men når først vi har givet polske kvinder ret til det, kan de også komme fra Malta, San Marino, Spanien og mange andre lande, der ikke har de samme muligheder.
Men jeg synes også, det er vigtigt, at man kigger på, hvad det er for en lovgivning, der er i de forskellige lande.
Men hvorvidt vi kan blande os i deres, er et kæmpestort spørgsmål.
Jeg synes, vi nogle gange får en skævvridning af debatten, når vi taler om abort, i forhold til at det skal være en lige ret.
Er det så også en lige ret til at få en abort, når man er 22 uger henne, 30 uger henne?
Hvad er det, der gør forskellen?
Hvornår er det, vi kigger på, at et foster ikke mere er et foster, men også et menneskeliv, der har nogle rettigheder?
Det er nogle af de ting, som vi diskuterer her, og som vi kan se nu også diskuteres i Norge, hvor man begynder at ville lave en abortgrænse, der hedder 22 uger, og det er den glidebane, jeg vil være bange for.
Jeg har talt med jordemødre, der fortalte, hvordan man var med til aborter, hvor man fik levendefødte aborter, som man så måtte lægge hen i skyllerummet, til de åndede ud, men nu gør man de fleste steder så det, at man giver en injektion i maven, så man rammer hjertet på fosteret, sådan at det bliver dødfødt i stedet for.
Jeg synes, det er trist, og jeg synes stadig væk, det er trist, at vi i Danmark har 14.000 aborter – det er næsten lige så mange, som der dør af rygning – og vi alligevel priser, at det er fantastisk, at vi har retten.
Jeg synes, det er helt i orden, at man har en abortlov, men jeg ville aldrig selv påføre mig det.
Så jeg er bange for, at det hele tiden, hver gang vi taler om kvindernes rettigheder til deres egen krop, drejer sig om et andet liv, man tager vare på.
Så det ønsker vi mere fokus på.