runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Uffe Elbæk (ALT), 2016-11-22:
Jeg er da glad for, at statsministeren er enig i, at vi skal bygge vores politik på fakta.
Her taler vi altså om nobelpristagere, her taler vi om de mest anerkendte klimaforskere i hele verden, der samstemmende siger, at hvis vi ikke gør en markant indsats på klimaområdet, så tipper kloden.
Det, jeg bed mærke i, da statsministeren sagde, at han var glad for, at han havde fået en finanslov igennem i sidste uge – og tillykke med det – var, at der blandt de ting, statsministeren var glad for, ikke en eneste gang blev nævnt klima.
Når vi passerer nytår, bliver det billigere at køre i benzinbil.
Så hvorhenne i finansloven kan vi se, at regeringen har en ambitiøs klimapolitik?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Ja, det synes jeg er en god idé, også når vi laver vores klimapolitik.
Der kan man jo også se, hvis man kigger på fakta, at Danmark ligger rigtig, rigtig godt til.
Med de aftaler, vi har lavet i fredags, gør vi el billigere, hvilket i en global sammenhæng er godt, for noget af det, der skal til, hvis vi skal lave den grønne omstilling, er, at vi skal mere over på el.
Vi ligger rigtig flot til, hvad angår energieffektivitet, og vi skal blive ved med at have den her position, det lægger jeg meget vægt på.
For det er jo også et faktum, at Danmark ikke kan løse den her klimaudfordring alene.
Hvis vi insisterede på at gøre det alene, altså uden at være i nogen form for samklang med andre lande tempomæssigt og ambitionsmæssigt, ville vi aldrig komme derhen, for så ville vi slå vores konkurrenceevne ihjel, inden vi nåede så langt.
Uffe Elbæk (ALT), 2016-11-22:
Tak skal du have.
Den artikel, som gjorde allerstørst indtryk på mig i sidste uge, kom fra et netmagasin, der hedder Zetland, som beskrev den stigende frustration, der er blandt topforskere på klimaområdet rundtomkring i verden.
Det var en meget bemærkelsesværdig artikel, og jeg vil gerne dele den med jer allesammen efterfølgende.
Den beskriver, at flere og flere af vores mest anerkendte klimaforskere i ren frustration siger deres job op eller holder lav profil.
Enten får de andre job eller bliver aktivister ud fra en følelse af at blive fuldstændig ignoreret af politikere som os og politiske rum som eksempelvis det danske parlament og andre parlamenter rundtomkring i verden.
Når man læser den her artikel, får man altså et indblik i en ekstrem frustration hos de mennesker, der ved allermest om, hvad der foregår, når det handler om klimaspørgsmål i verden i dag.
I et af de øvre vinduer er der børn, som kalder på hjælp.
Jeg ringer efter brandfolkene.
De kommer ikke, fordi en eller anden skør person bliver ved med at fortælle dem, at det er en falsk alarm.
Situationen bliver mere og mere desperat, men jeg kan ikke overtale dem til at rykke ud.
Og jeg kan ikke vågne fra det mareridt.«
Det, som hele artiklen jo siger, er, at vi på den ene side har alle de her fakta om Jordens tilstand, og på den anden side er der politikere, som ikke – i hvert fald ikke i forskernes øjne – forholder sig seriøst nok til det.
Så mit spørgsmål til statsministeren er: Er det fakta, vi skal bygge på, når vi laver klimapolitik?
Mette Frederiksen (S), 2016-11-22:
Nej, men det er jo også sin sag at referere til en plan, som ikke blev gennemført, og som der ikke er flertal for.
Jeg forventer sådan set, at de holdninger, der har ligget til grund i Folketinget indtil det her tidspunkt, stadig væk står, og i så fald vil der jo ikke være flertal for minusvækst, og der vil ikke være flertal for senere tilbagetrækning, og der vil ikke være flertal for topskattelettelser.
Derfor er spørgsmålet vel egentlig ikke så svært at besvare for landets statsminister.
For jo, jo, der er masser af kompromiser i politik, kan vi forstå, endda også nogle ret store nogle af slagsen, men man har det jo også sådan med sig selv, at man ved, der er noget, man ikke vil, og at prisen kan blive for høj – det antager jeg også gælder for statsministeren.
Derfor synes jeg sådan set ikke, at det er præmaturt eller for tidligt at spørge til noget så essentielt som, om vi kan forvente, at der kommer minusvækst, altså om det bliver en del af regeringsgrundlaget eller ej.
For det betyder jo direkte besparelser på velfærden, på ældre, på børn, på skoler, og det synes jeg da er relevant at få på bordet allerede nu.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-11-22:
Mange tak.
Nu, hvor vi ser en ny regering være på vej, vil jeg ønske statsministeren alt det bedste for fremtiden, også specielt når det drejer sig om rigsfællesskabet og emner, som har med vores fælles interesser at gøre.
Den nuværende arktiske strategi er ved at være ved vejs ende.
Det betyder så, at vi nu skal til at udforme en ny arktisk strategi forhåbentlig i et tæt samarbejde med Grønland og alle tre dele af rigsfællesskabet.
Der er siden 2010 – der er den nuværende arktiske strategi og en ny, der vil være på vej – sket rigtig, rigtig meget i det arktiske område, og hele spørgsmålet om arktiske emner har fået en global interesse.
Kan statsministeren komme med nogle bud på, hvad det er for nogle forbedringer og indsatsområder, vi kan regne med i den kommende arktiske strategi?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Tak for det.
Jamen det ligger mig meget på sinde, at vi har en god dialog, der også er præget af den samtidighed, der skal til, for at dialogen kan omsætte sig i resultater, og det bestræber vi os også på.
Nu nævnes Thule-kontrakten, og det er også mit bestemte indtryk, at der er en god dialog med grønlandske myndigheder om den sag, som jo har et perspektiv, der rækker videre til også USA.
Jeg er da bekendt med, at udenrigsministeren så sent som i går har afviklet en videokonference med relevante personer i Grønland.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-11-22:
Rigsfællesskabet er i forandring, og rigsfællesskabet har været i forandring et godt stykke tid.
Det er kun godt.
Vi udvikler os efter de målsætninger, vi har i rigsfællesskabet.
Jeg ved, at statsministeren finder, at rigsfællesskabet er meget vigtigt, og han siger også gang på gang, at man gerne vil beholde rigsfællesskabet, sådan som det er.
Men kendsgerningen er, at Grønland har igangsat et forfatningsarbejde.
Grønland har også indsat en minister for selvstændighed.
Så Grønland har sat sig nogle store målsætninger, som kommer til at få en stor betydning for rigsfællesskabet, og på, hvordan det kommer til at se ud i fremtiden.
Men vi har en ting tilfælles, som vi begge er stolte af, og det er selvstyreloven.
Og i henhold til selvstyreloven har vi en forpligtelse begge veje til at respektere de aftaler, vi har indgået mellem Danmark og Grønland indbyrdes.
Det drejer sig bl.a. om, at vi har et samtidighedsprincip, hvor vi som to regeringer eller to parlamenter informerer hinanden om ting og sager, som har en stor betydning for det politiske arbejde.
Det har vaklet noget den sidste tid, specielt når det drejer sig om at levere informationer samtidig til det danske parlament, men også levere information til Grønland, specielt når det drejer sig om Thule-kontrakterne.
Så jeg vil gerne spørge statsministeren, om statsministeren agter at sikre, at samtidighedsprincippet til enhver tid overholdes, hvad angår alle spørgsmål, som har med rigsfællesskabet at gøre.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Altså, jeg må jo blankt indrømme, at jeg ikke kan alle detaljer i den sag.
Det ligger mig meget på sinde, at vi søger at afvikle de grænsehindringer, der er mellem dele af rigsfællesskabet.
F.eks. – bare for at blive personlig – er det en vedvarende irritation for mig selv, at jeg ikke kan tage mine hunde med til Færøerne.
Det er det eneste sted i Europa, hvor man ikke kan få sine hunde med.
Så det ligger mig sådan set meget på sinde.
Foranlediget af det her spørgsmål vil jeg gerne give tilsagn om at få taget en status på det.
Jeg ved, at der arbejdes med forskellige dele, og jeg ved også, at socialministeren f.eks. i relation til de problemer, der har været med NemID og personnumre, er i en meget konkret proces.
Men jeg må også åbent sige, at hvor vi er i forhold til alle de elementer, der er identificeret på den to do-liste, kan jeg ikke i hovedet.
Men jeg vil gerne give det tilsagn, at jeg vil gå hjem og sørge for, at der kommer fremdrift i det.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-11-22:
Mange tak.
En af de målsætninger, som regeringen også har i regeringsgrundlaget, er jo at sikre, at de grænsehindringer, der er, bliver fjernet.
Der er en fri bevægelighed i rigsfællesskabet, men samtidig oplever vi, at de her grænsehindringer netop bliver til barrierer internt i rigsfællesskabet.
Det er noget, som vanskeliggør dagligdagen for rigtig mange grønlændere, både grønlændere i Grønland, men også grønlændere, som er her i Danmark.
Regeringen har jo taget det ansvar på sig, at man har lavet en to do-liste.
Vi har været til møde med socialministeren, som koordinerer på vegne af hele regeringen, og noget af det, man har peget på, er, at man gerne ville høre de nordatlantiske medlemmer komme med nogle input til den her to do-liste, altså hvad der skulle prioriteres.
Jeg har taget det op gentagne gange i Grønlandsudvalget, men jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvornår har regeringen tænkt sig at sikre, at der kommer en løsning på det her problem med grænsehindringer?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Altså, helt overordnet har vi lagt op til, at vi styrker tre områder – i relation til overvågning, i relation til kommando, kontrol og kommunikation og i relation til operative indsatsenheder.
Det er i øvrigt i overensstemmelse med det indspil, der kom fra ambassadør Peter Taksøe.
Og så ved jeg jo, at der har været en høring i Forsvarsudvalget for ganske nylig, hvor det her har været diskuteret og foldet ud.
Og parallelt med, hvad jeg sagde før, vil det være en opgave for forsvarsministeren i forberedelserne af implementeringen af den her strategi at komme endnu dybere ned i det her, og i den sammenhæng vil det være helt, helt naturligt, at forsvarsministeren også går i direkte dialog med de nordatlantiske medlemmer.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-11-22:
Mange tak.
Så er bolden i hvert fald spillet videre til de andre partier.
Et af de 32 områder, som Danmark varetager på vegne af Grønland, er forsvarsområdet, og regeringen udgav jo i sommer en Arktisanalyse, som pegede på en styrkelse af forsvarets opgaver i Grønland fremadrettet.
Og de anbefalinger, man kommer med, er bl.a. et frivilligt beredskab og en sikring af, at man får inddraget den grønlandske befolkning noget mere i forsvarets opgaver fremadrettet.
I sidste uge havde vi i Forsvarsudvalget en høring om Arktis, hvor vi drøftede muligheder i forhold til de opgaver, der skulle være, men hvor vi også drøftede det kommende forsvarsforlig.
Et ønske fra IA er, at de nordatlantiske medlemmer har mulighed for at deltage i forsvarsforligsforhandlingerne, fordi forligsforhandlingerne handler om hele rigsfællesskabet.
Men det er jo ikke hele rigsfællesskabet, som sidder med ved bordet.
Så derfor kunne jeg godt tænke mig at høre statsministeren om den opbakning, som vi jo ser fra andre partier, bl.a. Konservative, til, at de nordatlantiske medlemmer kan sidde med, og om det er noget, som regeringen også bakker op om.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Tak for det.
Det gælder f.eks. satspuljen.
Det er måske meget naturligt, at når det er et forlig, som formidler penge, der dybest set stammer fra danske overførselsmodtagere, er det en forligskreds af danske partier, der står bag.
Men der har jo været den form for kontakt, der har gjort, at man kan se, at der også er blevet lyttet til grønlandske synspunkter.
Det er bestemt min ambition at fastholde den linje.
Jeg kan ikke stå og foregribe nogle forhandlinger, der ikke er gennemført endnu, men fru Aaja Chemnitz Larsen kan finde tryghed ved, at det, der står i regeringsgrundlaget om rigsfællesskabet, vil for mig og det parti, jeg repræsenterer, være udgangspunktet i de forhandlinger, der nu skal i gang.
Jeg har også en god fornemmelse af, at vi nok skal finde en fælles linje i en ny regering, der lever op til den linje, den nuværende regering har.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2016-11-22:
Mange tak også herfra.
Hvis man kigger på det nuværende regeringsgrundlag, kan man se, at regeringen ønsker at styrke rigsfællesskabet i et ligeværdigt og tillidsfuldt samarbejde.
Regeringen bakker op om det forfatningsarbejde, som foregår i Grønland og på Færøerne, og jeg er også rigtig glad for, at regeringen i det nuværende regeringsgrundlag prioriterer at sikre en tidssvarende lovgivning i Grønland og sikre en værdig standard på de 32 områder, som Danmark varetager på vegne af Grønland.
Selv om vi stadig væk mangler rigtig meget viden om det moderne grønlandske samfund i det danske samfund, så synes jeg trods alt, der er nogle resultater, man kan kigge tilbage på.
Vi har også været inviteret med til finanslovsforhandlingerne.
Det er noget, som IA har kæmpet alene med til sidste års forhandlinger.
Det synes jeg er rigtig, rigtig glædeligt at regeringen har været lydhør over for.
I grundloven står der jo, at alle vi medlemmer er ligestillede, uanset om vi kommer fra Grønland, Færøerne eller Danmark.
Ved sidste regeringsdannelse blev de nordatlantiske medlemmer også inviteret med til drøftelserne om, hvordan regeringsgrundlaget skulle være fremadrettet.
Det synes jeg egentlig var meget positivt.
Så derfor kunne jeg rigtig godt tænke mig at høre, om statsministeren vil fastholde det afsnit, der er om rigsfællesskabet, eller om man vil invitere de nordatlantiske medlemmer til drøftelse om et kommende regeringsgrundlag med særligt henblik på drøftelse af rigsfællesskabet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Tak for det.
Fredag gik døren op i Finansministeriet: En aftale om en ny finanslov er på plads.
Det er en god finanslov.
Den styrker vores kernevelfærd, vores tryghed og sikkerhed; den letter hverdagen for danske familier og vores erhvervsliv; den bidrager til, at Danmark kan gå forlæns ind i fremtiden, og det fortjener Danmark.
Vi løfter kræftbehandlingen med 2,2 mia. kr. frem til 2020, bl.a. med en ny kræftplan IV.
Det er et ganske markant løft af kræftbehandlingen i Danmark, og det fortjener de mange kræftramte danskere, deres familier og deres pårørende.
Vi styrker vores plejehjem og vores ældrepleje med yderligere 2 mia. kr. over 4 år, og det er ud over den milliard, vi gav sidste år.
Det fortjener både de ældre og de mange medarbejdere, som hjælper de ældre.
Vi sænker registreringsafgiften, så flere får råd til en sikrere bil med bedre plads til børn og hund og klapvogn.
Det fortjener de danske familier.
Det fortjener både børnene og de mange pædagoger og medhjælpere, som hver dag i bogstaveligste forstand passer på og former Danmarks fremtid.
Vi afsætter flere penge til politibetjente og til hårdere straffe for ulovlig våbenbesiddelse.
Det skaber mere tryghed, og det fortjener vi alle sammen.
Vi styrker trygheden for boligejerne ved at fastfryse grundskylden.
Det kan give ro i maven hos boligejerne – det skylder vi dem.
Samtidig har vi i en bredere kreds af partier lavet en aftale, der både skal give mere retvisende ejendomsvurderinger og give de boligejere, som siden 2011 har betalt skat af en for høj vurdering, deres penge tilbage.
Det skylder vi dem – og det er endda i sådan helt bogstavelig forstand: Det skylder vi dem.
I den forbindelse skylder jeg også noget, nemlig en tak til både Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre for at tage ansvar og være med i aftalen.
Og så er der jo ikke mindst en tak til Dansk Folkeparti, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti for både at stå bag aftalen om et nyt ejendomsvurderingssystem og finansloven for 2017.
Tak for det.
Det er det enkeltstående største vækstbidrag til dansk erhvervsliv, man har set i nyere tid.
Hvad så nu?
Er vi færdige?
Nej, tværtimod.
Danmark skal forlæns ind i fremtiden, og det kommer vi bedst med en styrket borgerlig-liberal regering.
Det synes jeg Danmark fortjener.
Derfor havde jeg – og nu afslører jeg ikke nogen hemmelighed – i går møde på Marienborg med hr. Anders Samuelsen og hr. Søren Pape Poulsen i bestræbelserne på at afsøge mulighederne for at danne en borgerlig-liberal trekløverregering.
Vi mødes igen senere i dag.
Det vil jeg i sagens natur vende tilbage til.
Jeg synes, at de aftaler, vi har indgået de sidste par uger, bekræfter, at udgangspunktet både er solidt og lovende.
Det samme gør sig i øvrigt gældende for vores rigsfællesskab.
Jeg synes, det er en god og vigtig tradition, som Folketingets Præsidium har valgt at opretholde, at vi med jævne mellemrum drøfter spørgsmål i rigsfællesskabet.
Det ser jeg frem til.
Så er der oven i købet et nyt familiemedlem, nemlig Tórbjørn Jacobsen fra Tjóðveldi, som jeg gerne vil byde særlig velkommen til.
Holger K. Nielsen (SF), 2016-11-22:
Vi kan støtte det her forslag om, at Montenegro kan optages i NATO.
Der er sagt mange udmærkede ting her fra talerstolen, men lad mig lige nævne yderligere en ting.
Og det er, at vi skal huske, at Montenegro jo var involveret i en meget brutal og voldsom borgerkrig i det tidligere Jugoslavien for ikke så mange år siden, og at en af de måder, hvormed man har kunnet afslutte det forfærdelige had, der opstod mellem de forskellige republikker i det gamle Jugoslavien, faktisk har været integrationen i det vestlige samarbejde på forskellige områder.
Det gælder EU, som har haft stor betydning for Kroatien og Slovenien og i øvrigt også for Serbien, som er blevet tvunget til lempe lidt på sin hårde linje over for eksempelvis Kosovo.
Det her synes jeg også er en del af en proces, hvor Balkan faktisk er ved at komme på fode igen, ikke mindst på grund af et tæt samarbejde med det øvrige Europa, og det er NATO-samarbejdet efter min vurdering en del af.
Det er også en af grundene til, at jeg synes, at vi skal støtte, at Montenegro bliver medlem af NATO.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Det er jo helt rigtigt, at der er en nordatlantisk vinkel på forsvaret.
Det er så ikke den eneste vinkel, der er.
Det er også, kan man sige, den historiske baggrund for, at de nordatlantiske medlemmer traditionelt ikke har indgået i forsvarsforligene.
Fru Aaja Chemnitz Larsen refererede selv til den høring, der var i Forsvarsudvalget – jeg tror, det var den 17. november – hvor nogle af de her spørgsmål også blev highlightet.
Og det, jeg kan sige, er, at forsvarsministeren i det videre arbejde vil drøfte de nordatlantiske vinkler på de her spørgsmål med de medlemmer her i salen, der måtte have en interesse i det.
Men igen: Når vi kommer længere frem og kommer med et udspil til et forsvarsforlig, vil det jo have et perspektiv, der rækker ud over Nordatlanten.
Men jeg kan hvert fald give et tilsagn om at ville drøfte de nordatlantiske perspektiver.
Aleqa Hammond (UFG), 2016-11-22:
Det betyder så også, at vores politiske diskussioner ikke vil blive færre med tiden nu, hvor Grønland i højere grad ønsker selvbestemmelse og ligeværdig behandling i alle tre dele af rigsfællesskabet.
I den kommende regerings tid ser vi gerne en statsminister, som vil imødekomme Grønlands ønske om større grad af selvbestemmelse, og som i fremtiden arbejder for at sikre, at flere sager bliver hjemtaget af Grønland.
Ser vi det med åbenhed fra statsministerens side, og agter statsministeren også at følge selvstyreloven fuldt ud?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2016-11-22:
Tak for det.
Jamen jeg er slet ikke i tvivl om, at fru Mette Frederiksen under finansministeren, men vel i virkeligheden os alle sammen, en rigtig lang ferie og formentlig helt uden udløbsdato, og så tror jeg endda, at vi, hvis vi accepterede det tilbud, godt måtte blive i landet som sådan.
Det er jeg slet ikke i tvivl om, men jeg skal viderebringe en hilsen til finansministeren, som altså ikke ferierer, det ved jeg, for han udfører et ganske bestemt stykke arbejde.
Den er jeg meget, meget tilfreds med.
Så er der en anden halvleg af det, som vi skal vende tilbage til i det nye år, og hvor jeg jo tilsvarende håber at man i den samme kreds kan få fundet en fornuftig beskatningsløsning, der sikrer, at der kommer tryghed, både hos de nuværende, men jo også hos de fremtidige boligejere.
Så det ser jeg meget frem til.
Altså, det er jo ikke, fordi det for så vidt ville være svært at svare på det spørgsmål, der blev stillet dér, men omvendt bliver jeg jo nødt til lige at stå og overveje, om jeg skal begynde at svare på en masse spørgsmål om et regeringsgrundlag, der slet ikke er forhandlet endnu, og det er nok ikke hensigtsmæssigt.
Så man er nok nødt til at væbne sig med en portion tålmodighed.
Jeg kan sige, at mit eget udgangspunkt og mit partis udgangspunkt jo er klart, og det kan man læse ud af den plan for et stærkere Danmark, vi har lagt frem.
For man kan jo se os i kortene.
Det er lidt mere uklart den anden vej, for her, 3 måneder efter at vi har fremlagt helhedsplanen for et stærkere Danmark, har vi endnu ikke fået et tal fra Socialdemokratiet på, hvad det er for en vækstambition, man har i 2025.
Mette Frederiksen (S), 2016-11-22:
Statsministeren siger lige til mig, at jeg skal starte med noget åbent og positivt.
Det vil jeg gerne, og da finansministeren nu ikke er her, kan statsministeren måske overbringe en hilsen og takke fra vores side, fordi vi, synes jeg, har landet en ualmindelig god aftale i forhold til PSO-afgiften.
Det var simpelt hen det samarbejdende folkestyre, når det er bedst, så en positiv og god hilsen til landets finansminister, og det fører mig sådan set meget fint videre til det næste.
For jeg hørte jo også finansministeren indlede til tonerne af »Jeg har ikke sovet i et år«-melodien på Venstres landsmøde, og jeg under sådan set finansministeren en ferie.
Nu ved statsministeren jo, at jeg er glad for Olsen-Banden, og jeg kommer til at tænke på, at der, når man sådan skuer hen over figurerne dér, måske lige i forbifarten kan være en vis lighed mellem Kjeld og finansministeren.
Det ender jo altid med, at det er Kjeld, der sådan skal betale prisen, når de geniale planer alligevel ikke lykkes, og han ender altid med at rejse til Mallorca, så det kunne være et sted, finansministeren måske kunne komme til.
Når vi nu er ved Olsen-Banden, har vi vel egentlig også fundet ud af, at det, jeg fik sagt i åbningsdebatten, var helt forkert, for jeg gik jo rundt og troede, at hr. Anders Samuelsen var Dynamit-Anders.
Men der er jo ikke meget dynamit mere, og der skal vi nok i virkeligheden snarere kigge på Benny, som nogle kan huske, som er noget med biler, et højt humør og en tanke om, at det hele nok skal gå, og så har vi fået rollerne på plads.
Men det er jo slet ikke det, der er det mest interessante.
Hvad er det, vi kommer til at skulle forvente af den her nye personkonstellation i dansk politik?
Jeg håber selvfølgelig, at vi ikke kommer til at se en enblokpolitik, og jeg håber, at statsministeren vil sætte sig i spidsen for et samarbejdende folkestyre, for det har vi behov for.
Men vi har også et behov for at høre, hvad det er, der kommer til at ske.
Jeg ved, at hr. Anders Samuelsen allerede har anmeldt, at vi kommer til at se det mest borgerlige-liberale regeringsgrundlag nogen sinde, og derfor har jeg et helt konkret spørgsmål, som der kan svares på med et ja eller nej, og det er: Vil den nye regering have minusvækst i den offentlige sektor på dagsordenen?
Kristian Jensen (V), 2016-11-22:
Jeg hørte næsten det her som en socialdemokratisk garanti for at arbejde for, at uanset hvad der måtte ske, kan jeg fortsætte som udenrigsminister.
Det kan jo have mange perspektiver.
Jeg er ikke sikker på, at alle i Socialdemokratiet signalerer helt den samme opbakning på et håndtegn kastet i dag lige bag ved fru Mette Frederiksen.
Så jeg vil nok sige, at vi selvfølgelig går i tænkeboks.
Men også på det område kan vi gå i tænkeboks.