Jette Gottlieb (EL), 2021-04-09:
Tak for det.
Det er ikke ordføreren, men ordførerens vikar, der er til stede.
Vi vil gerne starte med at udtrykke vores store glæde over, at vi i dag behandler noget så spændende som et fornuftigt beslutningsforslag fra Nye Borgerlige, og det er endda anden gang, for vi behandlede et tilsvarende forslag i 2019 fra Nye Borgerlige, men det var der desværre ikke flertal for.
Der står ikke et ord i forslaget eller i bemærkningerne fra Nye Borgerlige, som vi er uenige i i Enhedslisten.
Så vi kan bakke helhjertet op om forslaget.
Det har ikke undret os i Enhedslisten, at ministerbetjeningsreglen blev et af de helt store problemer i den offentlighedslov, der blev vedtaget med et foruroligende bredt flertal her i Folketinget tilbage i 2013.
I Enhedslisten var vi under lovbehandlingen meget kritiske og stillede et hav af spørgsmål, hvor den daværende ministers svar tydede på, at netop ministerbetjeningsreglen og andre problematiske paragraffer i lovforslaget ville føre til en langt større lukkethed i den offentlige administration omkring den politiske proces.
Siden 2013 er det daværende brede flertal begyndt at smuldre, som vi også hører i dag.
Partier, der i kortere eller længere tid har siddet i regering i Danmark, er faldet fra et efter et.
De Konservative har også ønsket, at offentlighedsloven skal genforhandles, og Liberal Alliance, som jo i mellemtiden har siddet i en regering, der forsvarede den nuværende lukkethedslov, er kommet tilbage på åbenhedsholdet med os andre – og spændende: i dag måske også Venstre.
Tak for det, og velkommen hjem.
Det er dejligt.
Der har jo været en tendens til, at det er magtpartierne, der har ønsket en lukkethedslov.
I samtlige af de seneste 100 år har enten Socialdemokratiet eller Venstre siddet i regering i Danmark, og når det ene af de to partier har haft en periode i opposition, har de igennem 100 år vidst, at de igen kom i regering på et tidspunkt, når flertallet skiftede.
Den viden har åbenbart ikke automatisk øget viljen til åbenhed, og der er desværre ikke noget, der tyder på, at Socialdemokratiet er klar til at ændre grundlæggende holdning til offentlighedsloven.
Men hvad er det, man er så bange for?
Når der gang på gang er blevet vedtaget lovgivning, der rammer borgernes privatliv, fordi vi skal overvåge mere og mere eller logge teleoplysninger eller sådan noget, så lyder forklaringen altid, at hvis man ikke har noget at skjule, skal man jo ikke være bange for at blive overvåget.
Men der er jo faktisk en legitim grund til, at man ikke vil have andre til at følge med i ens privatliv.
Regeringen sidder på mandater fra Folketinget, der er valgt af befolkningen.
Regeringen skal varetage befolkningens interesser, og befolkningen har ret til at vide, hvad der foregår.
I et demokrati skal der være fuld transparens, når det kommer til, hvad magthaverne foretager sig.
Hvordan skulle man ellers kunne stole på demokratiet?
Vi har allerede under coronakrisen set, hvordan flere i befolkningen er blevet utrygge ved magthaverne, fordi mange føler, at der er en stor lukkethed om de beslutninger, der bliver truffet.
Og hvad sker der, når folk føler sig tromlet af magten?
Ja, så stopper de med at være en del af fællesskabet.
Så melder de sig ud og laver deres egne regler, dropper opbakningen til de fælles retningslinjer.
Hvis man vil have magten, må man også acceptere, at man bliver gået efter i sømmene, og det skal man kunne holde til, for man har vel forhåbentlig ikke noget at skjule?
Jeg er sikker på, at jeg på vegne af vores ordfører, fru Rosa Lund, kan sige, at Enhedslisten glæder sig voldsomt til at blive indkaldt til forhandlinger om revision af offentlighedsloven.
Det glæder vi os virkelig til.