runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-06:
Tak for det.
Jeg vil bare høre hr. Mikkel Bjørn om, hvad det er, befolkningen på Samsø ikke har forstået, siden de valgte en borgmester tilbage i 2014, som ikke var dansk statsborger, og som så efter hr. Mikkel Bjørns opfattelse slet ikke skulle have haft muligheden for at stille op.
Så hvad er det, befolkningen på Samsø fuldstændig har misforstået, siden de har valgt en borgmester, som ikke var dansk statsborger?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Nu må jeg indrømme, at jeg ikke kender den specifikke borgmester, men det kunne jo teoretisk set være, at den specifikke borgmester burde have haft dansk statsborgerskab efter en individuel samtale med Indfødsretsudvalgets medlemmer.
Peder Hvelplund (EL), 2025-11-06:
Men han var ikke dansk statsborger, dengang han stillede op og blev valgt ved valget i 2014.
Han sidder i øvrigt stadig væk som borgmester den dag i dag.
Han blev så også dansk statsborger i 2020.
Det gav visse udfordringer, fordi han som borgmester så skulle trykke sig selv i hånden for at gennemføre håndtryksceremonien.
Så han måtte rejse til Aarhus for at få borgmesteren dér til at trykke ham i hånden.
Men det ændrer jo ikke på det faktum, at med det her forslag, som hr. Mikkel Bjørn har fremsat, har befolkningen på Samsø jo fuldstændig misforstået, hvad det handler om, når man går til et lokalvalg, fordi de har valgt en borgmester, som på daværende tidspunkt ikke var dansk statsborger, og som derfor efter hr. Mikkel Bjørns opfattelse slet ikke skulle have haft muligheden for at stille op.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Nu kan jeg jo ikke forholde mig til alle mulige fiktive eller tidligere tiders omstændigheder for adgangen til dansk statsborgerskab.
Jeg kender ikke den specifikke borgmester, så jeg kan ikke forholde mig til den konkrete sag.
Men det er klart, at hvis man ikke har noget tilhørsforhold til Danmark, dansk kultur og det danske sprog, mener jeg ikke at man skal have dansk statsborgerskab, og så mener jeg heller ikke at man skal gøre sin stemme gældende til danske kommunalvalg.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Jeg er splittet, i forhold til om det bare er en fuldstændig lamslående naivitet om, hvad islam er, og hvad islam medbringer, som man ser fra venstrefløjen, i forbindelse med at de bare vil tillade den store indvandring, vi har, og så endda tillade, at de skal have stemmeret, eller om det er en kynisk kalkule i forhold til at sige: Vi får de her mennesker hertil.
Vi kan se, at vi har politik, som fordrer, at der kan komme endnu flere til dem, og derfor vil de stemme på os, og derfor kan vi kortsigtet bevare eller få magten de her steder.
Og de gør det uden at være klar over, at islam kommer til at hænge dem ud som de allerførste.
Hvad er ordførerens holdning?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Det tror jeg kommer an på, hvem vi snakker om.
For visse andres vedkommende tror jeg, det er en kynisk kalkule om kortsigtede magtinteresser, måske navnlig for nogle af de kandidater, der opstiller for både Enhedslisten og Radikale Venstre, men som mildest talt har tvivlsomme tilknytninger til diverse organisationer.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Jeg deler det.
Og man siger, at måske er det noget andet, der er foregået i lande som Frankrig og Belgien.
Så jeg tror også, at det er begge dele, der ligger i det.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvad det så er, der gør, altså ordførerens opfattelse, at de her mennesker ikke ser den totalitære ting, som islam følger med.
Hvad er belægget for, at de mennesker fastholder herinde at sige, at den totalitære del af islam ikke er et problem selv efter 40 år?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Jamen man kan have mange søvnløse nætter over, hvorfor nogle politikere er så naive, at de ikke kan se, hvad der foregår lige foran øjnene på dem.
Jeg har tit selv brugt mange timer på at undre mig over, hvorfor det, jeg selv så allerede i mine teenageår og meget hurtigt konkluderede var et problem, tager årtier for nogle partier at komme til de nødvendige erkendelser om.
Nogle kommer aldrig nogen sinde til dem.
Men for nogles vedkommende – egentlig fornuftige mennesker i udgangspunktet – kan de selv årtier efter ikke se problemet, eller måske kan de kun se en lille snert af det.
Jeg forstår det ikke, men vi er jo grundlæggende også forskellige.
Lea Wermelin (S), 2025-11-06:
Tak for det, og jeg står klar.
De seneste år har mindet os om, hvor hurtigt verden kan forandre sig, og hvor afgørende det er, at vores sundhedsvæsen er forberedt.
Når kriser opstår og forsyningskæder brydes, bliver det tydeligt, hvor meget vi som samfund afhænger af, at udstyr og materialer er tilgængelige der, hvor behovet er størst.
Med det lovforslag, som vi skal drøfte her i dag, tager vi ansvar for, at vi kan handle hurtigt og klogt, hvis forsyningen af medicinsk udstyr igen bliver udfordret.
Erfaringerne fra corona viste, at tid er en afgørende faktor, både når vi skal skaffe udstyr, og når vi skal fordele det.
Derfor lægger lovforslaget op til, at myndighederne i særlige situationer kan få et samlet overblik over, hvor udstyr findes, og hvor behovet er størst, så vi er klar til at hjælpe der, hvor presset er størst, til gavn for både patienter, personale og, ja, hele sundhedsvæsenet.
Derfor foreslås det også, at myndighederne i særlige situationer kan indsamle oplysninger om, hvor meget udstyr der findes i både regioner og kommuner.
Det handler jo om at sikre, at vi som samfund kan stå samlet og effektivt, når presset stiger.
Samtidig oprettes også et statsligt beredskab for medicinsk udstyr, som kan bruges, når der er brug for national koordinering, og hvor, igen, hurtig handling kan gøre en forskel for både patienter og personale.
Det statslige beredskab vil kun blive aktiveret efter behov, og det skal ses som et supplement til de eksisterende kommunale og regionale beredskaber, som allerede i dag gør en stor forskel.
Lovforslaget løser selvfølgelig ikke alle udfordringer, men det gør vores fælles beredskab mere robust og mere smidigt, og i sidste ende handler det om tryghed, både for borgerne, for sundhedspersonalet og for hele samfundet.
Så vi synes, det er rettidig omhu og ganske sund fornuft, at vi nu får det her lovforslag på plads.
Derfor støtter Socialdemokratiet det også.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Der er da ingen tvivl om, at der er en demokratisk ubalance i, at en række partier på venstrefløjen har besluttet at give mennesker, der ikke har noget sprogligt, kulturelt eller juridisk tilhørsforhold til det danske samfund, stemmeret netop med henblik på at stemmemaksimere til fordel for sine egne partier.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-11-06:
Det er selvfølgelig lidt problematisk, når man så ikke henviser til, hvad det er for nogle ting, jeg skulle have sagt, som er fake news.
Det har jeg svært ved at forstå anderledes, end at det handler om, hvilke partier de her folk stemmer på, og ikke om, hvad det er for nogle folk, der har fået stemmeret i det her land.
Lars Boje Mathiesen (BP), 2025-11-06:
Det burde faktisk være den største selvfølge, at man skal være dansk statsborger for at stemme til et dansk valg.
Det er grundlæggende sund fornuft.
Det er meget beskæmmende at høre fra en lang række partier i Folketinget, at de er villige til at devaluere danskernes stemme.
For i debatten i dag har fokus jo været på, at man fratager udlændinge deres stemmeret, men det, man reelt set har været i gang med at gøre over en lang periode i Danmark, er at devaluere vægten af danske statsborgeres stemme.
I Borgernes Parti er fokus på Danmark og på danskerne.
Så jeg ville ønske, at Folketingets partier havde mere fokus på Danmark og danskerne og satte det først i stedet for rettigheder for udenlandske statsborgere, som burde kunne stemme i deres hjemland.
Vi kigger ind i en tid, hvor historien vil dømme det her Folketing meget, meget hårdt på, hvilke partier det var, der ville værne om Danmark og danskernes fremtid, og hvem det var, der solgte ud og forærede Danmarks fremtid til nogle udenlandske mennesker, som var kommet hertil – mange af dem med en islamisk totalitær ideologi i bagagen.
Nogle partier er kommet til en erkendelse i forhold til os, der råbte vagt i gevær om udviklingen, og de trænger til at komme til endnu en erkendelse.
Hvis man erkender, at den her udvikling ikke kan fortsætte, skal man gøre det, der er nødvendigt, og man skal turde at have modet til handling.
Det er ikke den rare politik, men det er nødvendighedens politik.
Hvis vi bare kigger på kommunalpolitik, var der i 2009 ca. 230.000 udlændinge, der kunne stemme.
Nu er det på tæt på 480.000 – en fordobling på 14 år.
Det burde få alarmklokkerne til at ringe hos alle, og jeg har spurgt gentagne gange i dag i debatten: Hvad, hvis vi om 14 år ser en fordobling igen?
Hvad, hvis vi ser en fordobling igen?
Min påstand i dag er, at så vil det være partier som Socialdemokratiet, Venstre og andre, som vil sige: Ja, nu er det gået for vidt, og nu bliver vi nødt til at gøre noget.
Nøjagtig som erkendelsen på udlændingeområdet er kommet 10, 15, 20 år for sent, kommer de også til at komme til den erkendelse, at de burde have lyttet og burde have reageret, mens der var tid.
Men jeg frygter, at man endnu en gang mister modet, bruger strudsemetoden, stikker hovedet ned og satser på, at de retoriske opslag på Facebook er nok til at foregøgle vælgerne derude, at de bare lige skal stemme på de her partier en gang mere, og at det så nok skal blive bedre.
Jeg ville ønske, at partier som Socialdemokratiet og Venstre fattede mod til at beskytte Danmark mere, end hvad de gør lige nu.
Historien vil dømme de partier, som ikke tager ansvar, rigtig, rigtig hårdt i fremtiden.
Mads Olsen (SF), 2025-11-06:
Med det her beslutningsforslag skal man jo fremover være dansk statsborger for at kunne stemme til stort set alle valg.
Derfor er jeg lidt interesseret i den politik, DF har, for, hvornår man bliver dansk statsborger.
For DF har jo været ude at sige, at for de sidste 8 år skal man gennemgå alle statsborgerskabssager, og så skal folk igennem en ny proces, hvor de skal ind til sådan en individuel samtale.
Morten Messerschmidt siger i den artikel, Weekendavisen har skrevet, og som hedder »Den store udvisning«, at hvis ansøgeren eksempelvis er troende muslim – det er sådan noget med, at man beder fem gange om dagen og faster – så skal det trække ned i den her individuelle ansøgning.
Det har jeg bare ikke hørt DF sige før.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Jeg tror, at hr. Mads Olsen blander lidt forskellige ting sammen.
Det, vi har foreslået, er, at man retrospektivt bør se på de seneste 20 års statsborgerskabstildelinger, og at for de borgeres vedkommende, hvor statsborgerskabet er tildelt på et alt for tvivlsomt eller forudsætningsløst grundlag, altså hvor man ikke har levet op til de grundlæggende kriterier, bør det tilbagetages.
Så har vi forslået, at man for de seneste 8 år indskærper kravene til sprog og samfundskendskab og dermed tilbagetager de statsborgerskaber, som ikke er givet i overensstemmelse med de krav.
Så er det rigtigt, at Dansk Folkeparti mener, at det er en forudsætning for overhovedet at kunne diskutere, om en tildeling af et statsborgerskab giver mening, at folk bør tilegne sig grundlæggende danske værdier, normer, sprog og kultur.
Mads Olsen (SF), 2025-11-06:
Det, der står i artiklen, er, at for de seneste 8 år skal i alt 26.000 mennesker igennem hele processen igen.
De skal igennem en ny danskprøve, en ny indfødsretsprøve med skærpede krav og en ny personlig samtale for at afklare, om de er danske i hjertet, som Morten Messerschmidt siger.
Det er bare det, jeg synes er interessant, altså at folk fra de sidste 8 år skal ind til en ny personlig samtale ifølge det her interview, hvor det så skal kunne trække ned, hvis man faster, og hvis man beder fem gange om den.
Det har jeg bare ikke hørt Dansk Folkeparti sige før, så er det Dansk Folkepartis politik?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Det er jo ikke nyt, at Dansk Folkeparti ønsker personlige samtaler for folk, der ønsker et dansk statsborgerskab.
Det har vi jo også praktiseret i Indfødsretsudvalget med opbakning fra flere andre partier, fordi vi gerne vil være helt sikre på eller i hvert fald så sikre på, som det overhovedet er muligt – før andre partier overvejer at give dansk statsborgerskab til mennesker – at de mennesker også deler grundlæggende danske værdier og grundlæggende dansk kultur.
Det er klart, at hvis man beder fem gange om dagen og går i moské, kan man jo stille sig tvivlende over for det forhold.
Lasse Haugaard Pedersen (S), 2025-11-06:
Hr. Morten Messerschmidt fra DF bruger ord som fake news om danske medier, der bliver talt om ulovlige mandater her i Folketinget, der bliver brugt deep fake-videoer til at sprede misinformation, man skriver »rejs hjem« til en af sine folkevalgte kollegaer, og nu vil man så midt i en valgkamp tage stemmeretten fra folk, som har haft ret til at stemme her i Danmark siden 1980'erne.
Er det demokratisk, altså at ville tage stemmeretten fra nogle mennesker, der haf haft valgret i 50 år, på baggrund af at de stemmer på nogle partier, som hr. Mikkel Bjørn ikke er enige med?
Mikkel Bjørn (DF), 2025-11-06:
Det er sjovt, at spørgeren fra S taler om fake news, for jeg tror, at samtlige af de ting, som spørgeren lige opridsede, er udtryk for præcis det.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2025-11-06:
Tak, formand.
Det her lovforslag er en central del af udmøntningen af den sundhedsreform, som der blev indgået aftale om tilbage i november sidste år.
Lovforslaget flytter en række sundhedsopgaver fra kommunerne til regionerne, herunder patientrettet forebyggelse, akutsygepleje, dele af genoptræningsindsatsen og hovedparten af målgruppen for de midlertidige pladser, herunder akutpladser.
Det sker med det formål at samle ansvaret og styrke sammenhængen i sundhedsvæsenet.
Danmarksdemokraterne støtter forslaget, fordi vi ser det som et vigtigt skridt mod et mere nært og sammenhængende sundhedsvæsen.
Når regionerne har større ansvar, kan flere sundhedsindsatser leveres tættere på borgeren og i mange tilfælde helt hjemme hos dem selv.
Det er en udvikling, som vi hilser meget velkommen.
Lovforslaget lægger også op til et forpligtende samarbejde mellem regioner og kommuner, bl.a. gennem nærsundhedsplaner og samarbejde i sundhedsrådene, hvor man lægger rammerne for de lokale sundhedsindsatser.
Det, der er helt afgørende, er, at vi får en strategisk retning for, hvordan sundhedsvæsenet skal udvikles lokalt, og hvordan sygehusene kan understøtte behandling i det nære.
Flytningen af myndighedsansvar skal bl.a. bidrage til at undgå svingdørspatienter og sikre, at den myndighed, der investerer i en indsats, også får gavn af resultatet.
Sundhedsstrukturkommissionen har peget på, at høste-så-problematikker har stået i vejen for gode behandlingsforløb, og det adresserer lovforslaget.
Danmarksdemokraterne lægger vægt på, at sundheds- og omsorgspladserne fortsat skal være geografisk tilgængelige.
Vi er opmærksomme på, at ændringer i myndighedsansvar og økonomiske rammer vil give anledning til udfordringer for både kommuner og regioner.
Men vi er sikre på, at det er nødvendige skridt for at sikre et mere effektivt og borgernært sundhedsvæsen.
Danmarksdemokraterne stemmer for lovforslaget, fordi det understøtter ambitionen om et sundhedsvæsen, hvor regioner og kommuner i højere grad forpligtes på at samarbejde om patienterne, og hvor regionerne får et samlet ansvar for at levere sundhedsindsatser tæt på borgeren. Tak for det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2025-11-06:
Tak for det.
Socialdemokraternes ordfører har allerede udfoldet lovforslaget i sin helhed, og det er jo et stort lovforslag, som vi behandler her, så jeg vil egentlig gerne sige noget lidt andet.
Da jeg var helt ung og nyuddannet, var det helt normalt, at patienter kunne ligge i en hospitalsseng i månedsvis, mens de måske ventede på en plejehjemsplads, og selv om patienterne bestemt fik kærlig pleje og omsorg, var det en trøstesløs situation, og det var også skidt for helbredet.
Allerede dengang havde vi drøftelser om det murløse sygehus.
I dag ved vi, at patienterne skal ud af sygesengen og hjælpes i gang så hurtigt som muligt, og det skal helst ikke foregå på et sygehus.
Med den her aftale skal de i fremtiden følge med ud af sygehusene og stadig have ansvaret, også for de patienter, som har brug for lidt mere tid til at komme på benene igen.
Derfor var vi i SF heller ikke i tvivl om, at en aftale om at styrke det nære sundhedsvæsen var en virkelig vigtig indsats, ikke mindst i en tid, hvor vi bliver flere og flere ældre.
Vi har længe peget på, at ikke alle kommuner har haft midlertidige pladser eller akutpladser til patienter, som var for raske til sygehusene, men for syge til at komme hjem.
Og vi har peget på forskelsbehandlingen, hvor især ældre ofte selv måtte betale for både ophold og medicin på de kommunale pladser, selv om de erstattede en længere indlæggelse.
Det er ulighed i sundhed, at svækkede patienter må betale for nødvendig rehabilitering.
Det gør vi op med med det her lovforslag om sundheds- og omsorgspladser, og det er godt.
Samtidig sikrer vi, at de specialiserede kompetencer i sundhedsvæsenet følger med ud af sygehusene, så patienterne kan være trygge ved, at den behandling, som er igangsat på sygehuset, kan fortsætte, også når de er kommet hjem.
For mens regionerne har ansvaret for at sikre faglige kompetencer til nødvendige behandlinger, kan 98 kommuner selvsagt ikke altid have de samme kompetencer til alle indsatser.
For SF er det afgørende, at sundhedsvæsenet er overskueligt for patienterne, og at det er tydeligt, hvor ansvaret er placeret, men det giver også ansatte i kommunerne ret til at trække på de specialiserede kompetencer i regionerne, og vi ser frem til et større samarbejde mellem kommunalt ansatte og regionalt ansatte sundhedsmedarbejdere.
Men for SF har det først og fremmest været vigtigt, at alle patienter har adgang til specialiseret behandling, genoptræning og forebyggelse.
Kronikerpakkerne, som skal vi skal behandle på et senere tidspunkt, tror jeg bliver et vigtigt element i forhold til det her.
Så det skal ses i en sammenhæng med den samlede sundhedsreform, tænker jeg.
Vi ser i hvert fald frem til også at få udfoldet og afprøvet den her del af sundhedsreformen, og SF støtter naturligvis forslaget, som udspringer af en aftale, vi selv har været med til at indgå.
Tak for ordet.
Lisa Perkins (LA), 2025-11-06:
Tak, formand.
Liberal Alliance er som bekendt ikke med i sundhedsreformen, men det er ikke ensbetydende med, at vi ikke kan stemme for enkelte dele af den.
Det her lovforslag flytter en række opgaver fra kommunerne til regionerne, som vi jo ønsker at nedlægge, og nok kan vi være uenige om, hvad den bedste behandlingsform er til et sygt sundhedsvæsen, men vi stiller i det her tilfælde den samme diagnose, nemlig at de her opgaver ikke nødvendigvis løses optimalt ude i kommunerne.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Lea Wermelin (S), 2025-11-06:
Tak for det.
Jeg skulle lige nå at trykke mig ind – det var en lidt kortere tale, end jeg havde forventet.
Det er jo dejligt, at man kan være med til at bakke op om en struktur, som er bredt forankret i Folketinget.
Jeg er bare lidt nysgerrig på en ting, for noget af det, der har været lidt svært ligesom at få ud af Liberal Alliance, synes jeg har været, hvad det er, man, når man generelt set ikke vil være med i sundhedsreformen, så egentlig ville stille i stedet for.
Altså, hvad er det så for et sundhedsvæsen, som man vil tilbyde danskerne, i stedet for det, som vi lægger op til med sundhedsreformen?
Lisa Perkins (LA), 2025-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Men grundlæggende ser vi nok bare anderledes på, hvad det er, sundhedsvæsenet i forhold til omsorg skal kunne, og hvordan vi skal gøre det.
Vi ønsker mere nytænkning, og vi har også fokus på, at vi ønsker på en anden måde at ihukomme patientrettigheder og det frie valg og f.eks. involvere de private aktører.
Så der er jo nogle grundlæggende kulturforskelle, og vi er heller ikke fan af regionerne, men det betyder ikke, at vi synes, at alt skal løses i kommunerne.
Lea Wermelin (S), 2025-11-06:
Tak for det.
Jeg forstår godt, at man ikke kan nå at lægge det hele frem her i Folketingssalen.
Jeg har selv været meget kritisk over for den amerikanisering, jeg synes ligger i Liberal Alliance sundhedsudspil, og som i virkeligheden individualiserer sundheden for meget, synes jeg.
Men måske kunne ordføreren være lidt mere konkret på, hvad det så præcis er, som man er imod, i forhold til den sundhedsreform, vi har aftalt, ud over det, at regionerne bevares.
Lisa Perkins (LA), 2025-11-06:
Tak for spørgsmålet.
Jeg tror heller ikke, at det er nogen hemmelighed for ordføreren, at jeg står her som stedfortræder for fru Louise Brown, og derfor kan jeg jo heller ikke gå ind og sige alt, hvad der er foregået i forhandlingerne på sundhedsområdet.
Det er heller ikke nødvendigvis mit kompetenceområde.
Jeg kan jo sige overordnet, hvad min holdning er til det danske sundhedsvæsen, og jeg mener ikke, at man med den her sundhedsreform tager nok hensyn til, at vi ønsker mere frit valg for patienterne, og at man er nødt til at kunne involvere det private bedre.
Så det løser ikke nødvendigvis de problemer, vi ser i det danske sundhedsvæsen, og derfor er vi ikke med.
Men det betyder ikke, at der ikke er gode elementer og vi ikke stemmer for, når der er noget, som vi synes løfter behandlingen for patienterne.
Rosa Eriksen (M), 2025-11-06:
Tak, og tak for ordet.
Med det her lovforslag tager vi et vigtigt skridt mod et sundhedsvæsen, der hænger bedre sammen, og som er tættere med borgerne – et sundhedsvæsen, hvor man ikke oplever at blive sendt fra dør til dør og man møder en samlet indsats med kvalitet og nærhed.
Det her lovforslag betyder faktisk lidt ekstra for mig, for som sygeplejerske har jeg stået flere gange en fredag eftermiddag og tænkt: Den her patient kan lige komme hjem; patienten kan nok lige klare at komme på en midlertidig plads i kommunen, og så skal det hele nok gå, for vi mangler pladser herinde på sygehuset.
Der var patienten tilbage.
Én ting er, at det er omkostningstungt for vores sundhedsvæsen, men det er også enormt omkostningstungt for både de pårørende og patienterne.
Så når ansvaret for akutsygeplejen, patientrettet forebyggelse og dele af genoptræningen flyttes fra kommunerne til regionerne, er det ikke for at centralisere.
Det handler om at sikre kvalitet, sammenhæng og bæredygtighed på tværs af hele landet.
Mange kommuner har i dag udfordringer med at sikre døgnbemanding og de rette kompetencer, og det rammer især de ældre og allermest sårbare patienter.
Med reformen får regionerne et mere samlet ansvar – forløbet skal hænge sammen før, under og efter en indlæggelse – og samtidig styrker vi kvaliteten og sikrer, at opgaver, som kræver særlige kompetencer og volumen, samles der, hvor de netop løftes bedst.
De nye sundheds- og omsorgspladser bliver en vigtig bro mellem sygehus og kommune.
Her skal patienterne kunne få behandling uden egenbetaling og med adgang til lægefaglige kompetencer.
Det vil forebygge unødige indlæggelser og skabe tryghed for både patienter og pårørende.
Kommunerne vil fortsat have en central rolle i den borgerrettede forebyggelse, i den kommunale sygepleje og de mange nære tilbud, der betyder rigtig meget i hverdagen.
Reformen handler ikke om at tage ansvar fra kommunerne, men om at give plads til, at hver del af sundhedsvæsenet gør lige præcis det, de er bedst til.
Det handler om at bruge ressourcerne klogere og om at skabe et sundhedsvæsen, der møder borgeren med nærhed, kvalitet og sammenhæng.
Moderaterne støtter lovforslaget.