runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-27:
Det kan man jo sige er samfundets moralske straf.
Herinde beskæftiger vi os med lovgivningen, som jo er noget andet.
Mener ordføreren, at det er rimeligt, at man kan lave et overlagt drab på eksempelvis en ulv, altså bruge det jagtvåben, man har, til at dræbe en ulv, og stadig væk kan gå på jagt bagefter?
Er der en rimelighed i det, altså at der ikke er en konsekvens, der selvfølgelig betyder, at jagt ikke er muligt, hvis man går rundt og jagter truede dyr?
Karin Gaardsted (S), 2021-04-27:
Det var jo faktisk en af de ting, som ministeren nævnte i sin tale, nemlig at det med, om man kan generhverve sit jagttegn, er noget af det, der skal indgå i det arbejde, som nu skal startes op, og som ministeren sagde vi forventer et resultat af i begyndelsen af 2022.
Så det er en reel debat at sætte i gang, altså om man skal kunne fortsætte med at have sit jagttegn, eller om man skal kunne generhverve det, når man har gjort sådan noget.
Zenia Stampe (RV), 2021-04-27:
Tak for det.
Det er jo lidt interessant, for det sidste beslutningsforslag, vi behandlede, var jo et beslutningsforslag fra Venstre, som bragte regionernes ønske om at få en national råstofstrategi herind på Christiansborg.
I virkeligheden synes jeg jo, at det her forslag også handler om at bære nogle lokale ønsker herind på Christiansborg, nemlig ønsket om at få noget lokalt selvstyre også på det her område.
Jeg synes i hvert fald, at det er rigtig svært at fortælle vores kommunalpolitikere, hvorfor vi på Christiansborg skal stille os i vejen for, at de kæmper for mindre luftforurening og renere luft for deres borgere.
Så er det jo også spørgsmål om, hvad det er for nogle hensyn, vi vejer op mod hinanden.
Det er jo ikke et spørgsmål om ingen luftforurening kontra mobilitet.
For som hr. Jacob Jensen selv har peget på, handler det jo netop om at skabe alternative måder at være mobil på, hvor man ikke forurener, og det har vi jo netop gjort – med metro, letbaner osv. osv.
Vi har lige præcis skabt den infrastruktur, der gør, at man ikke behøver at køre ind med sin gamle øse og forurene i de store byer.
Så derfor er vi jo klar til det næste skridt.
Det er jo de hensyn, der skal vejes op mod hinanden, og der var der måske en pointe for 10-20 år siden, hvor man ikke havde det alternativ.
Men nu er der rigtig gode muligheder for at køre bilen et eller andet sted hen, parkere den og så tage noget offentlig transport ind i midten af byen.
Det er helt sikkert også billigere, fordi man så slipper for at skulle betale for parkering.
Så jeg kan virkelig ikke se, hvorfor vi her på Christiansborg skulle tage hensyn til få menneskers ønske om at køre ind i de store byer med forurenende biler på bekostning af de mennesker, der bor i de store byer, og deres sundhed.
Mona Juul (KF), 2021-04-27:
Tak for det, og tak for ordet.
Tak til forslagsstillerne.
Der er ikke nogen tvivl om, at i de her år har vi i den grad brug for omtanke og gentænkning, ikke mindst når det drejer sig om transport og klima, når det drejer sig om trængsel og mange mennesker på samme sted, og når det drejer sig om sundhed.
Tallene taler deres tydelige sprog: Hvert år dør mange mennesker af bilos.
Så det er helt centralt at se på, hvordan vi gør i bilparken grønnere og byens luft renere.
Det vil Konservative meget gerne være med til at se på.
For der skal ikke herske tvivl om, at vi ønsker at reducere udledning og luftforurening og også har stor sympati for idéen om miljøzoner i byerne, hvor man kan skærpe kravene og få bedre luftkvalitet – det gør vi allerede med lastbilerne.
Men vi mener, at det bør være os her på Christiansborg, der skal have kompetence til at beslutte hvem, hvor og hvornår, man må køre ind i byerne, og ikke f.eks. københavnerne i København.
For dem, der bor i København, har jo masser af muligheder for at transportere sig på anden vis, bl.a. at cykle på arbejde, hvis det er muligt, og de kan derfor lettere acceptere nulemissionszoner, mens dem, der bor i Helsinge eller Haslev eller i Horsens – for den sags skyld – ikke bare kan køre på arbejde, hvis de har et job inde i byen, eller komme på arbejde på den vis.
Og de kan ikke bare nødvendigvis gå ud at købe en elbil i morgen alle sammen.
Der er en balance, og der bør være et landspolitisk hensyn at afveje – og derfor kan vi ikke stemme for forslaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-27:
Forslaget omtaler emissionsfri køretøjer i nulemissionszonerne.
Jeg ved ikke, hvad der menes med det.
Hvilke køretøjer vil så kunne køre i sådan en zone?
Der er ikke nogen biler, der er emissionsfri.
Den største emission fra biler med partikelfilter kommer fra dæk og bremser, og dermed udleder elbiler ikke væsentlig mindre.
Og der vil også være familier, der ikke har råd til en elbil, hvis det altså er elbiler, der kan køre i de her zoner.
Med forslaget foreslås det at gøre op med politiets vetoret over for trafikændringer.
En arbitrær beslutning taget af politikere vil kunne være til alvorlig gene for folk i hverdagen.
Vi skal huske på, at det skal være muligt at transportere sig i byerne på en rimelig tid.
Desuden kan man sætte spørgsmålstegn ved, hvilken effekt disse forslag ville have, hvis de blev gennemført.
Langt størstedelen af partikelforureningen i byerne har sin oprindelse uden for byen, hvorfor lokale tiltag kun vil have en begrænset effekt.
For andre typer af luftforurening er det en større del, der har oprindelse i byerne, men det er dog stadig en væsentlig del, der kommer udefra.
Nye Borgerlige kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-27:
Det her er et godt forslag med vigtige tiltag, som vil kunne gøre byerne i stand til at tilpasse sig sine beboere og ikke sine biler.
Der er kommuner, der efterspørger det her, så giv dem nu ret til at gennemføre de tiltag, de gerne vil, for at forbedre deres by.
Udspillet er allerede fremsat i Københavns Kommune, som det er nævnt i forslaget.
Vi ser ofte, at lokalområder går forrest, specielt i kampen for et bedre miljø.
Vi håber, at hvis det her forslag bliver stemt igennem, vil flere kommuner følge trop, hvor de så får mulighed for at skabe bedre vilkår for deres kommune.
Regeringen har i 2 år sagt, at de vil gøre mere for at mindske luftforureningen, men de er endnu ikke kommet med et forslag, som kommer tæt på det her ambitionsniveau, og det er der behov for.
Den manglende politiske vilje er dybt foruroligende.
Hvis ministeren bliver ved med at påstå, at de forslag, der kommer fra deres støttepartier, ikke er gode nok til, at de kan støtte dem, glæder jeg mig til at se de forslag, de selv fremsætter i salen.
Indtil videre har det ikke været særlig inspirerende.
Overordnet er forslaget et skridt i den rigtige retning for at bekæmpe luftforureningen, og det vil give gode muligheder for at skabe bedre byrum for både mennesker og naturen.
I Frie Grønne håber vi, at det her forslag også vil medføre, at der er flere byer, der vil omlægge flere arealer til naturområder, når der potentielt set kommer færre biler i byerne.
I forbindelse med muligheden for etablering af nulemissionszoner ser vi gerne, at de zoner bliver vigtige centre for både bylivet og potentielt for biodiversiteten i byen.
En nulemissionszone vil forhåbentlig være det første skridt i retningen mod naturzoner i byerne.
Specielt fratagelsen af politiets vetoret over for trafikændringer ser vi positivt på, for netop det giver flere muligheder for at oprette flere og bedre naturområder.
Politiet skal ikke være en forhindring i at skabe mere miljøvenlige byrum.
Frie Grønne støtter varmt op om forslaget.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-27:
Tak, formand.
Og undskyld, at jeg lige var lidt sent på den.
Jamen Alternativet støtter da bestemt også det her forslag.
Det er et utrolig godt og konstruktivt forslag om at reducere partikelforureningen, som jo slår utrolig mange mennesker ihjel – mange flere, end der dør i trafikken.
Men nogle gange, når der bliver fremsat sådan et forslag her, tror man lidt, at det er løgn.
For jeg troede faktisk ikke, at det var sådan, at kommunerne ikke selv måtte bestemme, hvor meget partikelforurening der måtte udgå fra dieselbiler.
Tænk sig, det må de ikke selv!
Jeg troede heller ikke, at politiet havde vetoret, med hensyn til om kommunerne kan få lov til drive deres vejnet på en måde, hvor de kan lukke nogle veje for at mindske forureningen, partikelforureningen, i byen.
Altså, nogle gange tænker man: Det her kan da ikke passe, det må da være tilladt i forvejen.
At man så ikke bruger chancen for at gøre det tilladt, altså at regeringen ikke siger, at vi skal løse det, er mig en lige så stor gåde.
Der er altid et eller andet med et udvalg eller en undersøgelse eller et eller andet, når det drejer sig om et beslutningsforslag; det er stort set umuligt at få beslutningsforslag vedtaget i salen, uanset hvor intelligente de er.
Og det går jo ud over det her udmærkede beslutningsforslag fra Enhedslisten.
Så på den måde kan vi bruge rigtig meget tid på at modne sager uden rigtig at komme nogen vegne, også selv om forslagene har en kvalitet, der gør, at de virkelig fortjener, at vi bare får det løst og kommer videre.
Jeg synes trods alt, at man så godt må tage debatten alvorligt.
Altså, det bliver flere gange nævnt, at det er galt med finansieringen, men vi ikke kan få oplyst, hvad det provenutab på håndhævning vil koste, altså at politiet måske en gang imellem skal stoppe en dieselbil og sige: Her må du ikke køre.
Altså, de er jo på vejene i forvejen.
Det synes jeg godt man kunne være tydelig omkring.
Jeg synes heller ikke, at den der argumentation fra Venstre om, at partikler flyver i luften, rigtig er holdbar, hvis man ikke kan sige lidt om, om de så gør det, og hvor langt de gør det, altså hvor stor en belastning der er på et boligområde, en skole eller et plejehjem fra en nærliggende vej.
Men det er selvfølgelig klart, at vi i Alternativet stemmer for det her forslag.
Og vi ville ønske, at der blev stemt for nogle flere af de gode beslutningsforslag, der sparer på forureningen af klimaet, så vi kunne komme lidt hurtigere ud over stepperne.
For miljøet og klimaet har det som bekendt ikke særlig godt.
Tak for ordet.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-27:
Nu vil jeg svare på spørgsmålet om, hvor langt partikler kan bevæge sig.
Det afhænger meget af, hvor store de er, men små partikler kan bevæge sig mange kilometer, hundredvis af kilometer.
Og langt størstedelen af partikelforureningen i København har ikke sin oprindelse i byen, men kommer faktisk udefra.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-27:
Altså, jeg forstod godt svaret, men jeg forstod ikke spørgsmålet.
Men respekt for, at man har den viden.
Nu brugte ordføreren den jo ikke på talerstolen, men respekt for, at man har den.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-27:
Nu havde ordføreren bare spurgt om det flere gange, og så ville jeg give mit svar på det.
Torsten Gejl (ALT), 2021-04-27:
Tak for svaret.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-27:
Tak til ordføreren for den positive og konstruktive modtagelse af forslaget, og det er helt rigtigt, for jeg tror aldrig jeg har stået her i salen og talt for hårdere straffe.
Det er nok en første gang, og jeg vil næsten vove at påstå, at det nok bliver en af de sidste gange.
Men det er jo, fordi det her er sager, der er meget svære at opklare – af naturlige årsager – og når straffen så også er meget, meget lav, som vi jo har set det i de sager, der har været fremme, så er det afskrækkende element til sidst lige pludselig meget tyndt.
For man bliver ikke opdaget, og hvis man endelig bliver opdaget, er det en meget, meget mild straf, man får.
Så er ordføreren ikke også enig i, at noget af det, som man også bliver nødt til at se på her, er det afskrækkende, der er i at sige, at det her er så alvorligt, at vi ikke vil se det, og det må man ikke, og at straffen derfor også er med til at sende det signal til de mennesker, der overvejer at lægge gift ud til rovfuglene, som vi eksempelvis har set det på Tåsinge?
Susanne Zimmer (UFG), 2021-04-27:
Tak for det.
Faunakriminalitet er kun et lille hjørne af naturen og biodiversitetens problemer, de problemer, som de for alvor står i nu.
Men 40 dages betinget fængsel for nedskydning af en ulv og 2 års frakendelse af jagttegnet eller 40 dages betinget fængsel for at have forgiftet rovfugle er virkelig en lille straf, som næsten ikke kan mærkes, tænker jeg.
Så en strafforøgelse er fint, for vi skal vise og vi skal sende et signal om, at vi synes, at naturen er vigtig, og faktisk synes vi i Frie Grønne, at naturen skulle betragtes som hellig.
Så en strafforøgelse vil være et godt signal om, at vi mener, at vi skal tage naturen alvorligt.
Men det helt store problem er jo vores fokus på naturen i almindelighed og i det store perspektiv.
F.eks. har vi i næste uge et forslag om fældning af gamle træer, for det er jo også en forbrydelse at fælde et gammelt træ, som måske er 200 år gammelt.
Vi har alt for få arealer til dyrene, og det gør vi for lidt ved.
Lige nu arbejder vi med et forslag om flere motorveje, bredere motorveje og nye veje, som stjæler plads fra naturen og forstyrrer naturen.
Så på den måde er vi på det her plan med til at formidle en forståelse af, at naturen er noget, som man bare kan gøre med, hvad man lidt vil, fordi der er et eller andet formål, der er vigtigere.
Så det handler i virkeligheden om vores natursyn, og det er en stor ting, som vi skal gribe fat i på mange ledder og kanter.
Men det her er en start, det er en lille ting, vi kan gøre, og det vil vi gerne bakke op om i Frie Grønne.
Karin Gaardsted (S), 2021-04-27:
Tak for det.
Det er jo svært at opdage, det er faktisk rigtig svært at opdage, og vi kender heller ikke omfanget af det.
Og jeg kunne godt lige tænke mig at høre, om ordføreren vil prøve at sætte nogle ord på, hvordan ordføreren mener vi kan opdage mere.
Det har jeg ikke sådan helt hørt.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-27:
Jeg er helt enig.
Det er jo også det, som vi bl.a. peger på, altså at man skal se på, hvordan man kan gøre mere ved efterforskningen.
Og der ligger jo også en rapport fra Aarhus Universitet, der også peger på, hvordan man kan gå ind og lave noget forebyggelse.
Det gælder bl.a. den mere proaktive politimæssige efterforskning.
Der er også idéen om at arbejde med whistleblowers, for vi har jo hørt om sager, hvor der er nogle, der siger: Vi ved, at der er blevet dræbt mange flere ulve, end I ved noget om.
Igen er det jo, som vi peger på i forslaget, og hvilket også er sket i udvalgsarbejdet tidligere, tilbage i 2018 og 2019, også noget med at se på, hvad man gør andre steder, som fungerer.
Altså, er der andre lande, hvor man laver en anden form for myndighedssamarbejde, som er med til at opklare det?
Det synes vi egentlig er vejen at gå.
Og der må vi jo så se på, hvad det kræver af ressourcer, og hvordan man kan afsætte dem.
Jeg tror, at der er mange måder at gøre det på.
Karin Gaardsted (S), 2021-04-27:
Jeg tror, at lige præcis det om ulvedrabet kun kom til danskernes kendskab, fordi der sad nogen ovre i krattet og filmede det, mens det skete; det var jo ikke gerningsmanden selv, der filmede det her.
Men det var nu ikke lige det, jeg ville sige.
Jeg vil til sidst spørge om, om ordføreren er bekendt med, at der er flere domfældelser og en større opklaringsprocent og afsløringsprocent i de øvrige nordiske lande og andre lande, som vi sammenligner os med.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-27:
Det er ikke noget, jeg har hundrede procent overblik over.
Det er derfor, vi peger på, at vi skal kigge ud og se på nogle af de forskellige former for myndighedssamarbejde, der er.
Det kan også være, at der skal foregå et samarbejde mellem landenes myndigheder i forhold til at opklare noget, der går på tværs af landene, f.eks. i forhold til overlagt drab på ulve.
Så det er den måde, vi peger på at gøre det på i beslutningsforslaget.
Rasmus Vestergaard Madsen (EL), 2021-04-27:
Det er lidt i forlængelse af det, den tidligere spørger sagde.
Det er sådan set et helt oprigtigt spørgsmål: Har ordføreren for forslagsstillerne en fornemmelse af, om det har en præventiv effekt i vores nabolande, at de har strengere straffe?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-27:
Vi kan i hvert fald se, at det er inden for en kort årrække, at en række lande har valgt at hæve deres strafferammer.
Det handler jo om, at de også har haft de samme udfordringer, som vi har haft herhjemme.
Og der synes vi egentlig ikke, at man skal sidde og vente på at kunne lave en evaluering om x antal år af, hvad det har betydet i Norge, eller hvad de højere bøder har betydet i Finland, osv.
Men i stedet for synes vi, at vi skal komme i gang med at se på, hvordan vi kan gøre det herhjemme.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-04-27:
Jeg tager det bare op, fordi jeg synes, det var oplagt, når ordføreren normalt er imod øgede straffe.
Men selvfølgelig, straf virker forebyggende; det skulle det da gerne gøre.
Men jeg tror som nævnt ikke, det er strafferammen på 2 års fængsel, der er problemet her.
Det er mere et spørgsmål om, hvordan strafferammen bliver udnyttet.
Carl Valentin (SF), 2021-04-27:
Ellers kunne vi lige så godt bare lukke Folketinget og lade alle beslutninger bliver truffet ude lokalt.
Det synes jeg vi skal give dem lov til
Jacob Jensen (V), 2021-04-27:
Det var bestemt ikke for at drille, at jeg nævnte det her med, at SF normalt ikke taler for strengere straffe.
Det tror jeg at folk selv kan følge med i, og nu forholder jeg mig så også konkret til det her forslag, og jeg deler det i forhold til at kigge på, om man kunne skærpe sanktionerne.
Jeg er lidt i tvivl om, hvorvidt man skal lægge sanktionerne ind efter, hvor svært det er at opklare en given forbrydelse.
Jeg ved ikke, om det er et retsprincip, vi normalt følger – så meget inde i retspolitikken er jeg ikke – men jeg synes da i hvert fald, det er rigtigt at sige, at straffe og sanktioner, som vi laver i alle mulige sammenhænge, ikke er for at straffe, men at det jo er for at undgå, at man foretager en form for kriminalitet.
Det er altså med andre ord den præventive virkning, og selvfølgelig ligger der også hele den retsfølelse i, at der, hvis man har gjort noget og man i øvrigt bliver opdaget, så også får en straf af en betydelig størrelse.
Man kan i hvert fald sige, at hvis nogen, som jeg har fået det oplyst, eksempelvis er ude at skyde en hjort, som måske kan have en værdi på 70.000-80.000 kr., får en bøde på 7.000 kr., så kan det jo ligefrem betale sig, og det er jo i hvert fald ikke meningen.
René Christensen (DF), 2021-04-27:
Tak for det, formand.
Vi står her med et forslag til folketingsbeslutning om øget strafferamme for natur- og faunakriminalitet.
Det synes vi sådan set er et positivt forslag i Dansk Folkeparti.
Vi ser jo desværre, at det kan foregå på mange måder.
Det værste, vi har set, er, synes vi jo, der, hvor man har lagt gift ud.
Af hvilken grund?
Ja, det kan man næsten ikke forstå hvorfor nogen gør det i forhold til ørne og andet.
Men vi har jo også set af toppen af klitterne pludselig forsvinder, så man kan få noget udsyn.
Vi har set, at gamle træer pludselig er blevet fældet, så man kunne få noget udsyn.
Hvis man så får en lille bøde, går der trods alt 200 år, før træerne er der igen, og så kan man i hvert fald glæde sig over det i den periode.
Men de er store, og selvfølgelig skal det også straffes, når det er natur og vores dyreliv, som det går ud over.
En ting, som jeg synes mangler lidt i forslaget, man det kan vi jo tage i udvalgsarbejdet, er jo også i forhold til, at vi har haft nogle sager, hvor nogle organisationer f.eks. har lukket mink ud, og det er jo faktisk en invasiv art.
Mink er jo et rovdyr, som faktisk kan gøre ret meget ved ynglende fugle, tage deres æg og ødelægge ret meget.
Det burde i hvert fald også være en del af det, hvis man på den måde påvirker naturen negativt, i forbindelse med, eksempelvis, at man lukker dyr ud i naturen.
Det synes vi i i hvert fald skal være med.
Så i bund og grund synes vi sådan set, at det er et positivt forslag.
Man skal også have fundet ud af, hvor niveauet skal ligge, og der er også nogle forslag i det.
Forslaget er ikke på den måde færdigt, men det kan vi tage i udvalgsarbejdet.
Så lad os se, om vi på en eller anden måde kan finde en bred forsoning på tværs af partierne og finde ud af, hvordan vi sikrer os, at det ikke er gratis at forgribe sig på naturen.
Det er det heller ikke i dag, men det er søreme tæt på i nogle af de sager, som vi har set, og det skal vi selvfølgelig have gjort noget ved.
Så tak for forslaget, og jeg håber, vi kan få det til at lande et fornuftigt sted.
Zenia Stampe (RV), 2021-04-27:
Jeg vil også være ærlig og sige, at jeg faktisk var lidt i tvivl om selve beslutningsforslaget, for jeg synes, at det er stærkt velbegrundet at kigge området igennem.
Der jo er meget, der tyder på, at måske ikke strafferammen, men straffen er for lav.
Men i forhold til de eksempler eller de paralleller, der så bliver nævnt, altså f.eks., så vidt jeg husker, til Sverige og Tyskland, hvor der er strafferammer på helt op til 6 år, har jeg så måske også lidt svært ved at se for mig, at vi skal op på det niveau.
Jeg tænker, at der måske også er lidt forskel på, hvad det er for en type natur, man har, og jeg tror ikke, at vi sådan decideret har problemer med krybskytter i Danmark, og derfor er det måske et andet niveau, vi skal lande på.
Men der er rigtig meget, der tyder på, at det niveau, vi ligger på i dag, ikke er højt nok.
Derfor vil vi rigtig gerne være med til at se på strafniveauet, både strafferammen, men jo også de faktiske straffe eller domme; men vi synes egentlig, at det giver rigtig god mening at gøre det på den måde, som regeringen lægger op til.
Så vi vil egentlig foreslå, at vi i stedet for at vedtage beslutningsforslaget lander en beretning, hvor vi forpligter regeringen til at gøre det, som ministeren allerede i dag har lovet at ville gøre.
Jeg synes i virkeligheden, at den plan, som ministeren lagde frem heroppe på talerstolen tidligere, var rigtig fornuftig, så hvis vi kan få forpligtet regeringen til at levere den i en beretning, synes vi det vil være den helt rigtige, gode måde at lande det her forslag på, som vi også gerne vil takke forslagsstillerne for at have fremsat.
For det er jo vigtigt at se på området, og jeg synes, at vi, når der er så bred en kreds af organisationer, som efterlyser handling og siger, at det i dag er skævt, selvfølgelig så også har en forpligtelse til at handle på det.
Men jeg er mere tryg ved, at det sker på den måde, som ministeren har foreslået i dag, end gennem et beslutningsforslag som det, der er fremsat.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-04-27:
Tak til fru Zenia Stampe.
Det var gode refleksioner over forslaget – det var interessant at høre.
Det, jeg gerne vil spørge ind til, er egentlig noget af det, som fru Zenia Stampe sagde i starten om, at det var en anden situation, fordi vi har en anden natur, end man eksempelvis har i Tyskland eller Norge, hvor man jo har meget større sammenhængende naturområder, end vi har i Danmark.
Men er det netop ikke en af grundene til, at vi så også skal passe ekstra meget på den smule natur, vi har, som er så presset, som den er, netop fordi vi ikke har de store sammenhængende områder, som man ser andre steder?
Og er det ikke det, der burde være et argument for, at vi egentlig tager den her slags ting mere alvorligt, fordi der er så meget mindre af naturen her i Danmark?
Zenia Stampe (RV), 2021-04-27:
Jo, men jeg tænker da også godt, vi kan ramme et niveau, der minder om de andre landes.
Min hypotese – og jeg vil skynde mig at sige, at det er en hypotese – er også bare, at der forekommer faunakriminalitet i lande med større områder og andre potentialer for faunakriminalitet på et lidt andet niveau end det, vi ser i Danmark.
Altså, jeg tror godt, vi kan ramme nogenlunde det samme strafniveau, som man har i Tyskland og Sverige for den samme kriminalitet.
Jeg tror så bare, at når de har en så meget højere strafferamme, er det også, fordi muligheden for at begå mere alvorlig faunakriminalitet også er til stede med den store, vilde natur, de har, og derfor har man en højere strafferamme.
Men det er selvfølgelig bare en hypotese, og det skal bestemt ikke tages som udtryk for, at faunakriminalitet skal straffes mindre i Danmark.