runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-01:
Tak, formand.
Den krystalkugle, der står i Beskæftigelsesministeriet, siger, at det er nødvendigt, at vi arbejder et år længere i 2035.
Da jeg hørte det, tænkte jeg, at den krystalkugle ville jeg egentlig gerne låne til at forudsige fremtiden.
Jeg er simpelt hen bare ikke sikker på, at den er særlig præcis; jeg er ikke sikker på, at jeg kan bruge den til så meget.
For det første er det svært at spå om fremtiden, og for det andet er vi på vej igennem en hel masse forandringer frem mod 2035.
Der er resten af verden, og der er de lande, vi sælger til og handler med, og deres konjunkturer betyder utrolig meget.
Der kan være kæmpe ledighed i de lande, og der kan være en fantastisk vækst, der gør, at vi slet ingen ledighed har i Danmark.
Der kommer robotisering, digitalisering, kunstig intelligens – der kommer masser af rationalisering i Danmark.
Men vi er på vej igennem en gigantisk forandring.
Der er nogle er verdens førende forretningsfolk, der siger, at vi sandsynligvis på grund af robotisering kommer til at kunne drive samfundet, uden at vi alle sammen behøver at arbejde – så de går ind for borgerløn.
Der er en væsentlig produktionsstigning i gang i samfundet, som har været her længe.
Der kan komme epidemier.
Altså, at forudsige, at det lige præcis er nødvendigt at arbejde et år mere i 2035 i en verden som den her, mener jeg er lidt volapyk.
Der findes ikke nogen regnemaskine, der med sikkerhed kan sige, at levetidsindekseringen af pensionsalderen bidrager til styrkelse af den finanspolitiske holdbarhed med 52 mia. kr.
Hvis vi står her i 2035, er det nok det eneste, der ikke er sket.
Og så vi vil nok stå og komme med gode begrundelser for, at den finansielle holdbarhed ikke var steget med 52 milliarder.
Det er i hvert fald et skud i tågen.
Hvis man endelig skulle gøre noget, som skulle prøve at animere folk til at blive længere på arbejdsmarkedet, så synes jeg, at man burde bruge lidt mere fantasi.
Kunne man ikke motivere dem, der gerne vil blive lidt længere på arbejdsmarkedet?
Eller gøre livet lettere i forhold til at blive lidt længere på arbejdsmarkedet?
Kunne man gøre det mere attraktivt for vores seniorer at blive hængende i job?
Når man regner med, at den finanspolitiske holdbarhed styrkes med 52 milliarder, er det så ikke lidt fedtet, at de her mennesker skal tvinges uden gulerod til at blive længere på arbejdsmarkedet?
Altså, den store reform, vi har stået og snakket om her i dag om tidlig tilbagetrækning, koster få milliarder.
Her har vi 52 milliarder, og vi er så fedtede, at vi ikke engang vil bruge en lillebitte smule af dem som gulerod til nogle gode fleksible ordninger, hvor seniorer kan vælge frivilligt at blive længere på arbejdsmarkedet.
Og til og med vil vi allerede nu vedtage, at folk skal arbejde et år længere i 2035, selv om der en Pensionskommission i gang – ikke engang den kan man vente på.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
Hvorfor i alverden skulle jeg kaste mig ud i at svare på et spørgsmål, der er fuldstændig gennemført falsk i sit fundament?
Det giver jo ingen mening.
Hvorfor skulle jeg dog lade mig lokke i sådan en fælde, der ingen mening giver?
Men jeg ved da, at fagbevægelsen hos nogle socialdemokrater – slet ikke hos alle, men hos nogle – betyder noget, og der kan jeg da bare læse op igen: I 3F har vi stor forståelse for, at vi også i fremtiden skal finansiere vores velfærd, men dertil er der at tænke sig om.
Der er råd til at vælge andre veje end den ekstreme automatiske stigning i pensionsalderen.
Det er også mine.
Camilla Fabricius (S), 2020-12-01:
Jeg vil så bare gøre opmærksom på, at jeg holder meget af 3F, og jeg var jo selv på gaden ved den indsats, der blev lavet omkring Jensens Bøfhus.
Men jeg vil også gøre opmærksom på, at Danmarks Lærerforening, som jeg jo selv har været medlem af i utrolig mange år, også er en fagforening.
Så det er bare lige en pingpong tilbage til ordføreren.
Karsten Hønge (SF), 2020-12-01:
For jeg læste op, hvad der kan være 3F's synspunkt, og hvad der også er mit, altså at der er andre veje, og at det er tilladt at tænke sig om, og jeg siger jo ikke, at en forhøjelse af tilbagetrækningsalderen vel at mærke ikke er vigtig.
Det er den rent faktisk, og det resultat kan vi jo opnå på forskellige måder, ligesom vi på forskellige måder kan gøre det tillokkende og lettere for folk, der er på kanten af arbejdsmarkedet, at komme ind på arbejdsmarkedet, sådan at resultatet er det samme, nemlig det, at flere mennesker producerer.
Men at være sådan fuldstændig blind på, at det skal ske gennem den her – som de skriver i 3F – ekstreme automatiske stigning i pensionsalderen, ser jeg ikke lige som det eneste svar der ligger, hvad Socialdemokratiet åbenbart gør.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-12-01:
Tak for det.
I Liberal Alliance har vi udviklet noget politik, som vi kalder fri pension, som er en idé om, at borgerne skal være mindre afhængige af systemet, så at sige.
De skal have friheden til at trække sig tidligere tilbage fra arbejdsmarkedet, hvis de selv vil tage et ansvar for det.
Idéen går jo kort sagt ud på at lave en ny pensionskonto til alle danskere, hvor det er skattefrit at indbetale op til 700 kr. om måneden, og skattefrit at få udbetalt pengene, og hvis man gør det, betyder det, at en person, der indbetaler penge skattefrit ind på sin konto i 40 år i streg, kan trække sig 5 år tidligere tilbage fra arbejdsmarkedet.
Det er personens eget valg, og det er skattefrit, men personen kan tage ansvar for sin egen situation og trække sig tidligere tilbage, uden at det er afhængigt af politikernes vilje til at sætte pensionsalderen ned.
Sådan et forslag giver jo borgeren mere frihed, og jeg vil egentlig høre, om Enhedslisten synes, at sådan et forslag er god, sød politik – eller nok snarere god, sød musik – i deres ører.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-01:
Jamen det lyder jo besnærende, men hovedsagen i det er jo, at det betyder, at dem, der har mulighed for det, har gode lønninger, og som er rige, kan trække sig meget tidligere tilbage på bekostning af dem, som er fattige, og som ikke har muligheden for den opsparing.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-12-01:
Nej, det er forkert.
Det er sådan, systemet er i dag.
Der har de rige råd til at trække sig tidligere tilbage, og de fattige har ikke, fordi de skal betale høje skatter.
Med det her forslag kan man skattefrit indbetale til det, så man ikke bliver straffet af skatten.
Det vil sige, at sosu-assistenten kan bruge de her 700 kr. hver måned og indbetale dem og så trække sig 5 år tidligere tilbage, hvis det er det, vedkommende har lyst til.
Er det ikke i Enhedslistens ånd at sige, at vi skal frigøre os fra systemet, og at det ikke kun er de rige og dem, der har råd til at blive frigjort fra systemet, der skal frigøres fra det?
Naser Khader (KF), 2020-12-01:
Tak, formand.
Det foreslås med dette lovforslag, at folkepensionsalderen i overensstemmelse med lovens reguleringsprincipper fastsættes til 69 år for dem, der er født efter den 31. december 1996.
Endvidere bliver det foreslået at ændre lovens revisionsbestemmelse, så det næste lovforslag om en regulering af folkepensionsalderen bliver fremsat i 2025.
Udmøntningen af velfærdsaftalen fra 2006 betød bl.a., at bestemmelserne om en regulering af pensionsalderen blev indført i lov om social pension.
Det er afgørende for at have råd til den velfærd, vi nyder godt af, at folkepensionsalderen følger med den øgede forventede levetid.
For 60-årige stiger den forventede levetid med mere end 5 år fra 1995 til 2035, og folkepensionsalderen vil i samme periode være steget med 2 år.
Som det fremgår af beskæftigelsesministerens fremsættelse, skønnes det, at levetidsindekseringen af pensionsalderen bidrager til en styrkelse af den finanspolitiske holdbarhed med omkring 52 mia. kr.
Det er jo af en størrelsesorden, der kan mærkes.
De penge er desuden allerede indregnet i vurderingen af de offentlige finansers holdbarhed.
Det Konservative Folkeparti støtter derfor lovforslaget.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Det er jo den skinbarlige sandhed.
Hvis bare politikerne kunne begrænse sig en smule mere, kunne borgerne selv spare op, og så kunne de selv bestemme, hvornår de kunne gå på pension.
Men sådan er det ikke her.
Her tvinger politikerne hver evig eneste krone ud af borgerne, således at de er klientgjort helt ud til fingerspidserne, og politikerne kan bruge det her som et lille værktøj, hver gang der er valg, eller hver gang man lige skal gøre noget – så kan man lave en Arnepension, og så kan man lige skrue pensionsalderen op eller ned, ganske enkelt fordi man ønsker at detailstyre borgerne i hver eneste lille millimeter af deres liv.
Det støtter vi overhovedet ikke i Nye Borgerlige, og derfor skal vi selvfølgelig have nogen reformer, og vi skal selvfølgelig have sænket skatter og afgifter, således at folk selv kan spare op til deres pension.
Mindre politik – mere frihed; mindre stat – mere til borgerne.
Sådan er Nye Borgerliges politik.
Tak for det.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Jamen jeg blev en anelse – en anelse – bekymret for min liberale ven deroppe, for jeg mindes, han stod og sagde, at hvis man skar 40 mia. kr. i det offentlige, altså, at man havde 40 mia. kr. mindre i det offentlige, ville det gå ud over grundliggende kernevelfærd, og så kunne vi ikke have en velfærdsstat.
Det var også det, han sagde til hr. hr. Karsten Hønge tidligere: Ja, vi er lidt bekymrede.
Mener ordføreren virkelig, at staten ikke kan køre videre og levere god, grundlæggende kernevelfærd, selv om vi skærer den ned med 40 mia. kr.?
Alex Vanopslagh (LA), 2020-12-01:
Hr. Lars Boje Mathiesen er kvik i dag, men dog ikke så kvik, at hr. Lars Boje Mathiesen har kunnet forudse den fremtid, hvor der mangler 40 mia. kr. i statskassen.
Så er det jo ikke sådan, at politikerne siger: Så må vi være ansvarlige og få billigere, bedre og friere velfærd.
Nej, nej!
Så kommer det til at være større skattestigninger, og højere skat er mindre velfærd.
Så på den måde vil det selvfølgelig betyde mindre velfærd.
Men det er korrekt, at jeg rev hr. Karsten Hønge den i næsen: Det, som SF og de røde partier kalder velfærd, nemlig at staten bruger flere penge, vil der også være mindre af i fremtiden, når der kommer færre penge i kassen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Ja, præcis, for det handler om politisk ledelse og det politiske ansvar, der følger med, og derfor kan man også sige, at Liberal Alliance jo selv har peget på, kan man sige, at 8 mia. kr. af finansieringen kunne man få ved at effektivisere ude i kommunerne, og det er jo ikke grundliggende kernevelfærd.
Jeg ved, at den tidligere Produktivitetskommission jo fandt frem til, at man kunne spare 50 mia. kr. i det offentlige, uden at det var på bekostning af den grundliggende kernevelfærd.
Det ved jeg da vi har en fælles kamp for.
Men jeg deler til gengæld så også bekymringen om, at hvis man lader socialisterne pille ved det her, er det ikke der, man vil finde midlerne.
Så tak for, at den liberale er kommet tilbage.
Jette Gottlieb (EL), 2020-12-01:
Jo, bortset fra den faktor, at det støtter de rige og undertrykker de fattige.
Så det kan man ikke gå ind for på den måde.
Marie Bjerre (V), 2020-12-01:
Tak for det.
Ordføreren roser det sociale frikort, hvilket vi i Venstre er meget glade for.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om SF mener, at det er tilfredsstillende, at man ikke foreslår at permanentgøre ordningen, men alene vil forlænge den i 2 år.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-01:
Tak for det.
Vi har i Danmark forskellige ordninger til folk, der fysisk eller psykisk ikke er i stand til at begå sig på arbejdsmarkedet, herunder også hvis man er blevet skadet af sit arbejde på en måde, så man kan sige, at man er nedslidt og har funktionsnedsættelser.
Vi har førtidspension, vi har nu også en seniorpension, vi har fleksjob.
Disse ordninger tilbydes folk, som ikke er i stand til at varetage et arbejde på fuld tid eller overhovedet.
Men i bund og grund skal vi jo ikke have nedslidning.
Det skal jo ikke være sådan, at man går på arbejde og så bliver skadet af det på en måde, så man ikke kan arbejde fremover.
Det påhviler især arbejdsmarkedets parter at sørge for, at der ikke er bestemte brancher, hvor arbejdet er på en måde, så man ikke kan udføre det arbejde i en længere årrække uden at blive skadet af det.
Det påhviler også den enkelte selv, hvis man er i en jobfunktion, hvor man kan se, at det går ud over helbredet, og at man nok ikke vil kunne fortsætte et helt arbejdsliv uden at blive skadet af det, at overveje at finde en anden beskæftigelse, inden man bliver skadet af det.
Jeg ved, at også folk, der ikke arbejder fysisk, har en oplevelse af, at hvis det er for hårdt for dem psykisk at være på arbejdspladsen, så kan man godt finde ud af at skifte erhverv til noget andet.
Der er både lærere og pædagoger og sågar politikere, som er stoppet i det job eller det hverv, de havde, før tid, fordi det var for nedslidende, og det bør man gøre.
Det skal ikke være sådan i Danmark, at vi siger, at der er én uafvendelig vej, hvis man har bestemte jobs, og det er, at man arbejder, indtil man er skadet af det.
Det bør man lade være med.
Denne ordning, som vi diskuterer nu, pensionen til Arne, lægger sig oven i det, vi har i forvejen, som er en efterlønsordning.
Efterlønsordningen er et tilbud om, at man kan trække sig, selv om man ikke er slidt.
Arne havde en mulighed for og har en mulighed for at gå på efterløn, men det har det røde flertal i Folketinget ikke syntes var godt nok til Arne.
Arne skal i stedet have en Arnepension, som han kan trække sig på.
Det får han flere penge ud af.
Liberal Alliance vil ikke støtte det her lovforslag.
Vi synes ikke, at det er det rigtige at gøre, og derfor vil vi stemme imod.
Jan Johansen (S), 2020-12-01:
Tak for det.
Jeg synes godt nok, det var noget af en tale, ordføreren holdt, altså at det er folk selv, der skal finde sig et andet job, hvis de bliver slidt op undervejs eller kan mærke, at de bliver slidt op undervejs.
Det er jo en fantastisk drøm at stå med på talerstolen, men det er noget helt andet ude i virkeligheden.
Så derfor vil jeg gerne sige til ordføreren: Det er ikke sådan, det foregår.
Vi vil alle sammen gerne have, at man ikke bliver slidt op på sit job.
Det er bare ikke det, der foregår.
Og hvis drømmen skulle udleves, var der masser af job, der ikke kunne blive udført, for alt er ikke opfundet endnu, således at ingen mennesker bliver slidt op.
Så vil jeg også gerne spørge ordføreren til efterlønnen, som ordføreren jo sandsynligvis selv var med til at ødelægge og holder fast i er fantastisk god, men det er den altså ikke længere.
Den har de borgerlige partier ødelagt.
Nej, de går hjem, fordi de har nogle ar fra det arbejde, de har haft.
Det kan godt være, de ikke ser slidte ud, men de har nogle ar.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-01:
Jeg synes, at der er nogle erhverv derude, hvor arbejdsgivere og lønmodtagere har aftalt nogle aflønningsvilkår, der virker, som om de ikke er befordrende for, at man kan have et helt arbejdsliv i den branche.
Jeg vil gerne spørge hr. Jan Johansen, når han nu får ordet anden gang, om han er uenig i, at hvis man er akkordlønnet med at lægge mursten på mursten, eller hvis man er akkordlønnet på et slagteri som slagteriarbejder, eller hvis man er akkordlønnet med at sætte gipsplader op, er det en ideel måde at arbejde på, hvis man gerne vil være på arbejdsmarkedet i 40-45 år.
Eller er der faktisk noget galt med den måde at arbejde på, hvor man i en kortere årrække ønsker at have en rigtig høj løn, men som over længere tid går ud over ens helbred?
Bør man selv som lønmodtager og bør lønmodtagernes organisationer selv gøre noget ved det her, eller er det kun skatteydernes opgave at dække regningen for den måde at arbejde på?
Jan Johansen (S), 2020-12-01:
Jeg er godt klar over, at det er hårdt at være ude på arbejdspladserne, at være tømrer eller at være slagter, fordi akkorderne gør, at man skal slide meget for at tjene nogle penge, for at være konkurrencedygtig.
Men igen ved jeg jo, at ordførerens parti går ind for, at man gerne skulle have så meget fremmed arbejdskraft her til landet, som er med til at dumpe priserne på arbejdskraften, på arbejdstimerne.
Så vil ordføreren godt sige, at det ikke kan lade sig gøre, at man bare kræver, at man ikke skal arbejde på den måde, men at man sætter tempoet ned, for så er man ikke konkurrencedygtig?
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-01:
Hvis man mener, at man i bestemte brancher kun kan arbejde på nogle måder, og hvis lønmodtagere og arbejdsgivere i bestemte brancher mener, at man dér kun kan arbejde på måder, der gør, at man bliver slidt ned, må man også i de brancher finde ud af, hvordan man tager sig af folk – hvilket arbejde man kan give folk efter 20-30 år, hvis man synes, det er nødvendigt at stoppe før tid.
Det der med, at man bare tjener kassen i nogle år, hvor man slider sit helbred i stykker, og så bagefter mener, at så er det skatteydernes opgave at dække, at man ikke kan arbejde længere, er ikke noget, vi går ind for i Liberal Alliance, men det gør Socialdemokraterne åbenbart.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-01:
Det er blot, fordi jeg bliver nødt til at påtale det, når folk fra venstrefløjen omtaler det at have et arbejde som et hamsterhjul.
Andre på venstrefløjen gør det også jævnligt, og Socialdemokraterne mener, at ethvert fuldtidsarbejde er at knokle.
Et hamsterhjul er sådan et, der bare drejer rundt til ingen verdens nytte.
Hamsteren går derind, fordi den synes, det er sjovt, eller for at få motion.
Jeg ved ikke, hvorfor den gør det.
Et arbejde er noget, hvor man producerer forudsætningerne for, at man kan eksistere som menneske, og det, at vi alle sammen går på arbejde, producerer forudsætninger for, at vi kan eksistere som samfund.
Så vil hr. Torsten Gejl ikke fremover holde op med at omtale det at gå på arbejde som at gå ind et hamsterhjul?
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-01:
På ingen måde.
Ordføreren behøver ikke at belære mig om arbejde.
Jeg har arbejdet i 30 år.
Hamsterhjulet bruger vi, når vi bare løber stærkere og stærkere for at støtte den sorte vækstkultur, som Liberal Alliance bl.a. står for, hvor vi producerer og producerer uden at tænke på, om de mennesker, som er i samfundet, overhovedet kan holde ud at leve der, plus at vi er ligeglade med, hvilke konsekvenser det har for natur og miljø og klima.
Ole Birk Olesen (LA), 2020-12-01:
Det er altså virkelig noget mærkelig noget med venstrefløjens had til arbejde.
Det synes jeg, men det kommer bedst til udtryk, når Alternativet omtaler arbejde som et hamsterhjul, fordi et hamsterhjul jo ingenting gør, men det gør det faktisk at gå på arbejde.
Det skaffer mad på bordet til en selv, til dem, man forsørger, og det gør hele samfundet rigere.
Men det er meget afslørende, når man fra venstrefløjen bruger udtrykket hamsterhjul om det at gå på arbejde.
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-01:
Ordføreren skal ikke belære mig om arbejde.
Jeg har været flaskedreng.
Jeg har været fisker.
Jeg har været bartender.
Jeg har haft et hav af jobs.
Jeg har også været iværksætter og selv startet virksomheder.
Så når jeg bruger ordet hamsterhjul, er det ikke for ikke at anerkende arbejde, så er det for at sige, at vi er mange, der løber rigtig, rigtig hurtigt for at bidrage til et samfund, som vi faktisk mindre og mindre tror på, fordi det ikke giver plads til det, der er vigtigt i livet, og fordi det smadrer klima, natur og miljø.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Hvis nu vi følger Alternativets tankegang i det her spørgsmål og det private f.eks. skal producere 20 pct. mindre og altså ikke løbe så hurtigt, vil det sige, at der kommer 20 pct. mindre produktion, og at der kommer 20 pct. mindre ind i statskassen
– jeg ved godt, at man har en forestilling om, at man kommer til at arbejde mere, og at det giver det samme, men lad os lige sige, at vi anerkender de økonomer, bl.a. de ganske normale økonomer, vi har ovre i Finansministeriet, som siger, at det ikke passer.
Hvad er det så, man mener at staten ikke skal gøre?
Jeg er jo selv tilhænger af, at staten godt kan være mindre, men jeg har ikke rigtig hørt Alternativets bud på, hvad det så er, vi ikke skal bruge skattekroner på.
Det er det, jeg er nysgerrig på.
Jeg synes, det er en spændende tanke, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad det så er, man ikke skal bruge skattekroner på.
Er man villig til at mindske staten, eller skal dem, som så er på arbejdsmarkedet, bare betale mere i skat?
Torsten Gejl (ALT), 2020-12-01:
Alternativet har aldrig nogen sinde sagt, at vi skal reducere produktionen med 20 pct.
Hvis ordføreren vil sætte sådan et type scenarie op, må ordføreren da selv svare på, hvilke konsekvenser det måtte have.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2020-12-01:
Jeg håber på, at ordføreren anerkender, at hvis man løber langsommere og producerer færre varer, så tjener man også færre penge i virksomhederne, og det vil sige, at virksomhederne betaler mindre skat ind til staten, som så har færre skattepenge at bruge på velfærdsydelser og andre ting.
Sådan hænger basal økonomi jo sammen, også for Alternativet.
Derfor spørger jeg så: Når staten ikke får lige så mange skattekroner ind – medmindre man er villig til at hæve skatten for dem, der så stadig væk arbejder – hvad er det så, der ikke skal bruges penge på i det offentlige?
Men det er, fordi det ikke er faktuelt korrekt.
Til at starte med er vi ikke oppe på 70 pct., som kommer fra efterlønnen, og når ordningen er fuldt indført, er det halvdelen, der kommer fra efterlønsordningen over på den her ordning.
Det er jo folk, der allerede er udtrådt af arbejdsmarkedet.
Henrik Møller (S), 2020-12-01:
Jeg hørte udmærket, hvad der blev sagt.
Problemet er, at der blev sagt, at det her ikke henvender sig til de nedslidte.
Jeg synes sådan set, jeg lige har prøvet at stå og dokumentere, hvem det er, der kommer til at benytte sig af den her ordning – at det primært er nogle, der er i jobfunktioner, hvor der foregår nedslidning.
Ergo er det altså primært nedslidte, som kommer til at benytte sig af den her ordning.
Det er jo ikke ensbetydende med, at alle er.
Men hovedvægten i den her ordning er faktisk på de jobfunktioner, hvor man er nedslidt.
Der hører jeg bare, at det er noget andet, hr. Lars Boje Mathiesen siger i sin indledende tale.
Naser Khader (KF), 2020-12-01:
Jeg har ikke mandat til at stå her og forhandle et regeringsgrundlag for en kommende regering.
Vores politik er, at vi er imod Arnepensionen.
Er man nedslidt, er der mange ordninger.
Kan man arbejde lidt, er der også ordninger der.
Vi synes ikke, det her er nødvendigt, og det belaster i øvrigt samfundsøkonomien, at man indfører endnu en overførselsindkomst.
Jan Johansen (S), 2020-12-01:
Jeg tror, jeg vil sige det på en pæn måde: Jeg tror ikke, ordføreren har bevæget sig rundt ude i virkeligheden, dér, hvor de mennesker er, og hvor jeg har færdedes i over 30 år indtil for 20 år siden.
For de her mennesker ville ikke gå hjem, hvis det var, at de kunne arbejde videre.
De her mennesker står garantrisse heller ikke til en seniorpension eller et fleksjob, men har været der i rigtig mange år, fordi de startede tidligt på arbejdsmarkedet, og fordi de ikke lever så længe, som andre gør, som de højtuddannede gør, vil de gerne hjem og have et godt liv, et godt seniorliv sammen med deres børn og børnebørn. Tror ordføreren på, at man for 13.500 kr. har lyst til at gå hjem, når man har været vant til at tjene mange flere penge, men ikke igennem hele livet, for man har ikke en pensionsordning i dag, hvor man er startet med at spare op helt fra barnsben af?
Det er først meget senere, man har sparet op.
Naser Khader (KF), 2020-12-01:
To ting.
Først i forhold til det med virkeligheden: Altså, venstrefløjen har ikke patent på virkeligheden.
Jeg har selv en arbejderbaggrund, min far var ufaglært gæstearbejder, der knoklede på forskellige fabrikker.
Jeg ved, hvordan han kom træt hjem fra arbejde, så det skal jeg ikke belæres om.
Det var det ene.
Til den anden ting: Ja, jeg tror, at der er nogle, der, selv om de ikke er syge, vil sige ja til Arnepensionen, for det viser erfaringerne fra efterlønnen.
Det er de færreste af dem, der er kommet på efterløn, der er nedslidte.