runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-24:
Liberal Alliances ordfører betragtede det sådan, at der er sådan nogle enevældige kongeriger i driften af fjernvarmeforsyningen.
Nu har vi jo lige haft et kommunalvalg og valgt nye byråd, og de byråd har typisk en mulighed for at godkende investeringsrammerne for den lokale fjernvarmeforsyning, som mange steder er kommunalt ejet og kommunalt styret.
Vi har jo at gøre med en energiforsyning, hvor det – som ordføreren også måtte erkende – er bedst kun at have et ledningsnet til vores fjernvarme, altså at der ikke kan være total liberalisme og to fjernvarmenet ud til alle forbrugerne på de små villaveje.
Og jeg er da glad for, at den erkendelse også findes hos selv Liberal Alliance, altså at der er grænser for, hvad liberalismen kan medføre af lyksaligheder for borgerne ude i kommunerne.
Jeg synes ikke, det er rimeligt at betragte det her som enevældige kongedømmer.
Vil ordføreren ikke erkende, at der sådan set er en kommunal tilsynspligt og en kommunal styring af de lokale varmeværker?
Lars Christian Lilleholt (V), 2017-11-24:
Tak for det, og tak for et godt samarbejde om det her også.
Jeg er meget opmærksom på, at vi er i en tæt dialog med branchen om det her.
Det er selvfølgelig klart, at branchen også har forskellige synspunkter på det her, men vi er i en god og tæt dialog om det, og det er regeringens hensigt at gøre det her på en måde, så vi ikke pålægger værkerne unødige omkostninger.
Carsten Bach (LA), 2017-11-24:
Tak for det.
Når vi taler om fjernvarmesektoren sådan helt generelt, taler vi reelt set om en række små enevældige kongeriger eller monopoler.
Det kan godt være, at det lyder meget flot med forbrugereje og et hvile i sig selv-princip, men i sidste ende er der tale om små lokale monopoler, og monopoler skal holdes i kort snor.
Det er jo ikke sådan, at en eller anden driftig personkreds ude i landet kan få lov til at bygge et konkurrerende fjernvarmeværk, hvis de pludselig skulle få lyst til det.
På et frit og åbent marked, hvor forbrugerne har et reelt frit valg til selv at bestemme, hvor de vil købe deres varme, kan man godt lade virksomhederne og markedet løbe linen ud.
Men når forbrugerne er tvunget til at være kunde hos en bestemt virksomhed, bliver vi som ansvarlige politikere nødt til at holde sektoren i kort snor.
For at kunne gøre det bliver vi nødt til at have regulatorisk benchmarking af hele fjernvarmesektoren, så vi kan holde styr på, om forbrugernes penge bliver brugt så effektivt som overhovedet muligt.
Til det formål har vi selvfølgelig brug for data i et ensartet og overskueligt format, hvor det ikke som i dag er sådan, at det ikke er til at gennemskue de enkelte fjernvarmevirksomheders drift og økonomi.
Og det her lovforslag skal jo så sikre, at vi får data, som vi kan bruge til at holde fjernvarmesektoren op på sin forpligtelse til at levere varme til forbrugeren mest muligt effektivt.
Liberal Alliance støtter lovforslaget, fordi vi ønsker at effektivisere fjernvarmesektoren, og fordi vi gerne vil holde de små lokale monopoler i en meget kort snor.
Ifølge stemmeaftalen fra 2016, som er en del af baggrunden for lovforslaget her, og som Liberal Alliance oprindelig ikke var en del af, undtages industrivirksomheder, der levere overskudsvarme til fjernvarme helt fra regulering, da de i forvejen er konkurrenceudsatte og derfor har incitament til effektiv drift.
Det er et synspunkt, som Liberal Alliance bakker op om, og jeg vil derfor tage det op til drøftelser i udvalget.
Som tidligere nævnt støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Karin Gaardsted (S), 2017-11-24:
Lovforslaget handler om forarbejdet til økonomisk regulering af fjernvarmesektoren, og lovforslaget fremsættes på baggrund af to aftaler om en sådan økonomisk regulering.
Den første aftale blev indgået i april måned sidste år mellem V, S, RV, SF og KF, mens den anden blev indgået i sommer mellem de samme partier plus Liberal Alliance og Dansk Folkeparti.
Der er altså bred enighed om, at det er nødvendigt med en ny regulering.
For at den nye regulering kan ske, er det nødvendigt med indsamling af data, og lovforslaget udmønter ikke direkte aftaler, men er et produkt af dem.
Lovforslaget skal tilvejebringe et tilstrækkeligt datagrundlag til, at Energitilsynet kan udvikle elementerne i den nye økonomiske regulering af fjernvarmesektoren, som blev besluttet med de to aftaler.
Lovforslaget er dermed en forudsætning for at kunne implementere de tiltag i de to aftaler, der skal realisere en målsætning om årlige effektiviseringer for 2,3 mia. kr. i fjernvarmesektoren fra 2025.
Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget, men der er dog nogle udfordringer, som jeg gerne vil adressere her fra talerstolen i dag.
Lovforslaget har skabt en bekymring i branchen om de data, som de som følge af forslaget skal indberette.
Dele af bekymringen er imødekommet i høringsprocessen, men vi kan forstå, at der stadig er en vis bekymring for konsekvenserne af lovforslaget.
Det nytter ikke noget, at vi ender i en situation, hvor værkerne skal investere i dyre nye it-systemer for at efterkomme de krav, der bliver stillet til dem om indberetning af data.
Jeg er egentlig ikke så bekymret for, om fjernvarmeværkerne har data – det tror jeg de har – men jeg forstår til fulde deres bekymring for, at Energitilsynet vil kræve dem leveret i et it-system, som de ikke har på værkerne.
Det er derfor en helt legitim bekymring, de udtrykker, for, hvordan data skal afleveres til tilsynet.
Og ministeren må vedgå ansvaret for, at denne dataindsamling kommer til at foregå på en måde, hvor vi ikke udsætter værkerne for udgifter, som de ellers ikke ville have haft.
Derudover vil vi gerne understrege, at det for Socialdemokratiet er vigtigt, at alle, både decentrale og centrale værker, skal aflevere data.
Med forventning om at disse områder bliver afklaret under udvalgsbehandlingen, bakker Socialdemokratiet op om forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-24:
Jamen jeg synes, at det er fint i en udvalgsbehandling at få sat fokus på, hvad det er for nogle administrative byrder, fjernvarmesektoren bliver pålagt med det her lovforslag.
Jeg synes lidt, at det er et mærkeligt lovforslag, fordi det jo ligesom siger, at nu skal der være noget datagrundlag, så man kan komme frem til, at man har mulighed for at lave det indgreb over for fjernvarmesektoren, hvor man påstår via McKinseyrapporter, at der er nogle løse fugle på taget, så man kan spare 2,3 mia. kr. Jeg synes, det er ærgerligt, at der udelukkende er økonomisk fokus i det her lovforslag, at man ikke forsøger at integrere, at vi står over for gerne at skulle nå frem til at have en fjernvarmeforsyning, som har en høj forsyningssikkerhed, og hvor man skal lave en omstilling til det bæredygtige på den billigst mulige måde.
Jeg vil godt høre ordføreren, om ikke det er korrekt, at Socialdemokratiet endnu ikke har indgået en aftale om, at der skal spares 2,3 mia. kr. i fjernvarmesektoren.
Karin Gaardsted (S), 2017-11-24:
Jeg vil gerne sige til spørgeren, at det lovforslag, som vi står med i dag, ikke handler om, hvor mange penge der skal spares, eller hvordan de skal spares, eller om det skal være en bæredygtig indsats, der skal være, for den diskussion hører til på et andet tidspunkt.
Det her lovforslag handler om, at der skal indsamles data til, at man kan lave en beslutning om, hvordan den her regulering skal foregå.
Så det er ikke rigtigt af spørgeren at stille det spørgsmål, spørgeren gør nu.
Det skal vi tage i en anden sammenhæng.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-24:
Det, spørgeren spørger om, er altid det rigtige spørgsmål.
Det, som jeg sætter fokus på her, er jo, at det her lovforslags mangler er, at det udelukkende har fokus på ren økonomi, at det har ikke fokus på, hvordan vi får mest mulig CO2-reduktion for pengene.
Det kunne jo være interessant.
Hvis nu man kunne bruge 2,3 mia. kr. på at omstille sektoren, ville det så ikke være et rimeligt aspekt at have med i det hele, hvis man ligesom skal se på helheden i fjernvarmen og skal se på, hvad det er for nogle investeringer, man laver, der skal kunne holde i 40 år?
Kan ordføreren ikke se, at det er rimeligt, at man ser på andet end kold økonomi i det her lovforslag?
Karin Gaardsted (S), 2017-11-24:
Jeg kan svare spørgeren, at hvis det havde handlet om bæredygtighed, ville jeg have haft det med i min ordførertale, men det handler ikke om det.
Den diskussion er meget vigtig, og den deltager Socialdemokratiet naturligvis helhjertet i.
Så der er jeg enig med spørgeren.
Men det her lovforslag handler om dataindsamling.
Mikkel Dencker (DF), 2017-11-24:
Lovforslaget her handler delvis om udmøntningen af de to aftaler, som er indgået om effektivisering af fjernvarmesektoren.
Dansk Folkeparti var ikke med den første aftale, der blev indgået i april 2016, men vi er med i den aftale, der blev indgået her i juni i år.
Formålet med de her aftaler og med det her lovforslag er at skabe en så effektiv fjernvarmesektor som overhovedet muligt.
Det er sådan, at varmeregningen altså fylder en del i husstandsbudgettet for de fleste danske familier, og de færreste kan undvære varme.
Derfor er det altså også vigtigt, at den varmeregning, som man er nødt til at betale, ikke er unødig høj, for er varmeregningen for høj, jamen så går det ud over den mængde penge, man har tilbage, til at betale de ting, som er noget sjovere, end det er at betale varmeregningen.
Så vi har et politisk ansvar for at sørge for, at fjernvarmesektoren kører effektivt, og at danskerne altså ikke har en højere regning til varme, end det er nødvendigt.
Formålet med lovforslaget er jo mere konkret at sørge for, at det bliver standardiseret, hvordan fjernvarmeselskaberne opgør deres økonomi, og at de indberetter de her data til myndighederne, sådan at der kan foretages en grundig sammenligning og analysering af, hvordan de enkelte fjernvarmeselskaber præsterer, og hvordan de driver deres økonomi.
Det skal altså munde ud i, at danskerne får en lavere varmeregning, og det er bestemt et formål, som Dansk Folkeparti bakker op om.
Så jeg skal sige, at vi bakker op om lovforslaget her, fordi det er et godt skridt i den rigtige retning, og vi forventer helt bestemt at stemme for ved tredjebehandlingen.
Mikkel Dencker (DF), 2017-11-24:
Det er klart, at der er rigtig mange fjernvarmeselskaber, som er kommunale, og så er der mange, der er forbrugerejede.
Det er selvfølgelig også der, hvor alting i den bedste af alle verdener ville blive styret fra, og hvor tingene var effektive på den måde.
Men det er bare påvist, at der er nogle fjernvarmeselskaber, som ikke er så effektive, som de godt kunne være, og det her lovforslag skal bruges til at analysere, hvor man kan sætte ind og kræve noget mere.
Så jeg betragter lovforslaget her som en form for komplettering af det system, vi har, hvor det er forbrugerejede og kommunalt ejede selskaber, som driver det, men man hjælper dem lige i den rigtige retning med lovforslaget her.
Marianne Bredal (V), 2017-11-24:
Tak for det.
Lovforslaget giver hjemmel til indsamling af det nødvendige datagrundlag, som sikrer en ensretning af økonomistyringen hos fjernvarmevirksomhederne, hvilket skal gøre det lettere for Energitilsynet at sammenligne virksomhedernes omkostninger.
Et ensrettet datagrundlag er således afgørende for at kunne indhente det unikke effektiviseringspotentiale på 2,3 mia. kr. fra 2025.
Derfor støtter Venstre naturligvis op om lovforslag nr. L 93.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2017-11-24:
Vi er ikke bekymret for det med, at kul skal udfases af fjernvarmeforsyningen, det skal ske hurtigst muligt, og det er jeg sådan set glad for at ministeren har underskrevet en aftale om.
Men hvad betyder det så konkret for de to kraft-varme-værker, hvor det skal ske, og som er kommunalt ejede?
Det er da interessant at se.
Og så studser jeg lidt over ordførerens kommentarer, fordi udgifterne til fjernvarme har byrådsmedlemmerne jo indflydelse på, og det har de vel også i Hvidovre, når de skal forholde sig til rammevilkårene for den lokale fjernvarme.
Der har ordføreren som byrådsmedlem vel mulighed for at være med til at have fokus på, at udgifterne ikke er for høje.
Er det ikke korrekt?
Mikkel Dencker (DF), 2017-11-24:
Jeg tror, at vi i bund og grund har en interesse, som Enhedslisten vel også deler, i, at danskernes varmeregning ikke skal være unødig høj.
Det, som jeg ser som formålet med lovforslaget, er, at man kan analysere fjernvarmeselskabernes økonomi og se, om der er nogen, som desværre har et for højt forbrug målt på nogle faktorer, som er med til at gøre, at varmepriserne er for høje.
Det er den skinbarlige sandhed om, hvad formålet med lovforslaget er, og det regner jeg da også med at Enhedslisten synes er et skridt i den rigtige retning.
Så kan vi diskutere, om kul skal udfases, og hvor hurtigt det skal ske, men jeg er egentlig lidt overrasket over, at det er noget, som Enhedslisten gør sig bekymringer om, altså om kul bliver udfaset af varmeforsyningen.
Men sådan kan man jo ændre standpunkt.
Inger Støjberg (V), 2017-11-28:
Det tror jeg ville være den bedste af alle verdener – bortset fra den verden, selvfølgelig, hvor der ikke er flygtninge, men det forekommer nok ikke.
For så ville man jo netop kunne styre det, og det tror jeg i virkeligheden vi alle sammen ønsker.
Men indtil da lever vi jo i den virkelige verden, som den nu er, og der er det så sådan, at man kan tage op til 500 kvoteflygtninge.
Og det er det, der ligger i det her forslag.
Det skal der i den helt særlige situation, hvor man indgår en eller en form for international aftale for generelt at begrænse tilstrømningen til Danmark og til Europa.
Vi kan se det med EU-Tyrkiet-aftalen – det er en aftale, der jo har begrænset tilstrømningen til Europa.
Og hvis vi nu kommer i en situation, hvor man på internationalt plan får indgået en aftale om at få lukket af, så det kun eller primært er kvoteflygtninge, der kommer hertil, så kan vi jo godt gå ind og regulere på antallet og i den situation tage nogle flere.
Men det skal være en helt, helt særlig situation, og det er ikke noget med, at den til enhver tid siddende statsminister lige kan rejse til Berlin og aftale et eller andet med tyskerne – sådan er det ikke.
Det er et langt større perspektiv, vi taler om.
Christian Langballe (DF), 2017-11-28:
Jeg vil egentlig bare fortsætte der, hvor vi slap, og hvor jeg synes det interessante er.
Altså, jeg har sådan lidt svært ved det her, for det kan godt være, at man fra regeringens side mener, det her er meget væsentligt, men jeg synes egentlig bare, diskussionen er ført på en forkert måde.
For det afgørende er jo at få et asylstop med hensyn til spontanflygtninge.
Det er det helt afgørende.
Og de af ordførerne, jeg har hørt, og som jeg plejer at være enig med, giver mig ret i det, i hvert fald til dels.
Og så synes jeg jo sådan set, at det godt kunne være, at muligheden så var der for faktisk at lave et asylstop.
Jeg synes bare, at den her bemyndigelse til inden for kvotesystemet sådan ligesom at kunne forhøje antallet i særlige tilfælde, som jo så er noget, ministeren selv kan definere, er problematisk.
Inger Støjberg (V), 2017-11-28:
Jeg tror nok, jeg sagde noget i retning af, det skulle være a la en EU-Tyrket-aftale, der lukker af.
Og man må sige, at EU-Tyrkiet-aftalen jo rent faktisk har begrænset tilstrømningen drastisk.
Men nej, det er ikke sådan, at vi allerede i dag har en eller anden særlig situation, der gør, at man skal tage over 500 kvoteflygtninge.
Nu trøster jeg mig lidt ved, at jeg kan høre, at hr. Martin Henriksen, hver gang han nævner ministeren, også siger: eller en anden minister end den, der er der nu.
Det trøster jeg mig ved, for jeg antager, at det er, fordi hr. Martin Henriksen har en vis tillid til, at det ikke vil ske, sådan som det ser ud nu.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-28:
Jeg synes, det er interessant, at ministeren nævner EU-Tyrkiet-aftalen, for den har jo ikke lukket af for tilstrømningen, for nu at bruge ministerens egne ord.
Der kommer jo stadig væk masser af asylansøgere og migranter ind i Europa.
Så det er jo et eksempel på en aftale, som man har lavet, og jeg må forstå, at hvis man laver tilsvarende aftaler, vil det, at man laver sådan en aftale, kunne bruges som argument for, at man som minister vil kunne sige: Så tager vi imod mere end 500 FN-kvoteflygtninge.
Det vil jo reelt betyde, at man i ministeriet kan nå frem til, at vi i dag har en helt særlig situation, og at ministeren eller en anden minister så vil kunne beslutte, at vi skal tage imod flere FN-kvoteflygtninge.
Så skal man forstå svaret sådan, at vi faktisk allerede i dag har en helt særlig situation?
For vi har jo en aftale – EU-Tyrkiet-aftalen – som var ministerens eksempel.
Det synes jeg altså desværre bekræfter mig i, at der er grund til at være lidt bekymret for det her lovforslag.
Naser Khader (KF), 2017-11-28:
Sådan som jeg husker det, sagde statsministeren: Det gør vi, vi tager imod 1.000, hvis de andre lande – de østeuropæiske lande, der nægtede at tage en fordeling – tager imod deres andel.
Men det er jo ikke sket.
Vi har ikke taget imod de 1.000, som der blev sagt.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-28:
Tak for det.
Hvis regeringen har den opfattelse, at den til enhver tid siddende minister skal kunne tage mellem 0 og op til 500 kvoteflygtninge på et år, hvorfor skal der så være en undtagelse, hvor ministeren får mulighed for at – må man forstå – fravige hovedreglen og tage imod endnu flere kvoteflygtninge?
Inger Støjberg (V), 2017-11-28:
Tak til ordføreren.
Vi har været langt omkring allerede, kan man sige, i diskussionen her.
Danmark har jo en lang tradition for at påtage sig et medansvar for nogle af verdens flygtninge, og det skal vi blive ved med.
Det skal bl.a. ske ved en styrket nærområdeindsats, men jo også ved at tage kvoteflygtninge.
Det er således regeringens opfattelse, at Danmark fortsat skal genbosætte flygtninge og dermed også fremadrettet støtte den globale genbosætningsindsats, som jo gælder en del af verdens flygtninge.
Men vi skal ikke tage så mange flygtninge, at det truer sammenhængskraften i vores samfund, og der er ingen tvivl om, at antallet af nytilkomne flygtninge i de senere år har stillet vores samfund over for en række udfordringer i forhold til bl.a. integrationen.
Vi har et ansvar for, at Danmark hænger sammen – hænger sammen økonomisk, socialt og kulturelt.
I den forbindelse er det afgørende, at antallet af flygtninge, der årligt genbosættes i Danmark, kan fastsættes med den størst mulige fleksibilitet.
Lovforslaget lægger derfor op til, at der indføres en ny kvoteordning – en ordning, hvor udlændinge- og integrationsministeren på baggrund af en samlet afvejning af den sociale og økonomiske kapacitet beslutter, hvor mange udlændinge der skal genbosættes i Danmark.
Efter lovforslaget kan den til enhver tid siddende minister beslutte, at op til 500 kvoteflygtninge årligt skal genbosættes i Danmark.
I en helt særlig situation vil det årlige antal kvoteflygtninge dog kunne overstige 500 personer.
Men det er kun i helt særlige tilfælde, hvor der bliver indgået en international aftale med det formål at begrænse flygtningestrømmen til Danmark eller Europa.
Ved vurderingen af, om der er tilstrækkelig social og økonomisk kapacitet i samfundet til at genbosætte flygtninge, skal der efter lovforslaget lægges vægt på bl.a. antallet af spontane asylansøgere, der er kommet til Danmark de foregående år, og også antallet af opholdstilladelser meddelt til udlændinge i de foregående år, altså primært hvor mange der har fået asyl, og hvor mange der efterfølgende er blevet familiesammenført.
Herudover skal der også lægges vægt på, hvordan de udlændinge, der allerede befinder sig i Danmark, rent faktisk klarer sig.
Er de i arbejde?
Med andre ord: Er de en del af den helt almindelige danske hverdag?
Med lovforslaget sikrer vi muligheden for, at vi kan skabe den rette balance mellem antallet af flygtninge, som Danmark samlet set modtager, og vores evne til at integrere dem, der er her.
For antallet af flygtninge og familiesammenførte har en betydning for, om integrationen kan lykkes.
Og en vellykket integration er afgørende for, om Danmark fortsat kan være et godt og trygt samfund, der hænger sammen, både økonomisk, men også socialt og kulturelt.
Og så kan jeg jo høre, at vi også får en diskussion indtil tredje behandling, og det er selvfølgelig helt fint, og jeg skal svare på alle de spørgsmål, der måtte være.
Christian Langballe (DF), 2017-11-28:
Det er jo lige præcis det eksempel fra 2015, vi tager, hvor der kom over 20.000 flygtninge, og samtidig åbnede statsministeren op for, at vi kunne tage 1.000 ekstra kvoteflygtninge.
Og det er den situation, jeg gerne vil undgå, og det er derfor, jeg tror, at vi faktisk får en diskussion hernede i Folketingssalen, uden at det bare bliver en bemyndigelse for den enkelte minister til at hæve grænsen eller flytte den op eller ned.
Naser Khader (KF), 2017-11-28:
Det mener jeg ikke at vi giver ministeren bemyndigelse til.
Jeg nægter at tro på, at det kommer til at ske, at man bare lige kommer hjem fra EU og siger, at nu skal vi forhøje kvoten.
Det, vi giver bemyndigelse til, er, at ministeren har den mulighed i meget, meget særlige og ekstraordinære situationer.
Det er ligesom med det, vi oplevede under presset i september 2015, hvor vi gav plads for den mulighed.
Men det er ikke ensbetydende med, at muligheden bliver udnyttet, og derfor stoler jeg meget på, at det ikke kommer til at ske.
Christian Langballe (DF), 2017-11-28:
Det er sådan set bare for ligesom at genoptage den diskussion, vi har haft her i Folketinget.
Jeg er sådan set enig med ordføreren i, at et asylstop for spontanflygtninge vel burde være det, vi stod og diskuterede her i dag.
Det ville jo være fantastisk, hvis vi kunne nå frem til det.
Jeg mener faktisk, det er nødvendigt, også historisk betragtet, hvis ikke Danmark skal lide ubodelig skade.
Det, jeg godt vil anholde, er den her bemyndigelse, som man giver ministeren, til at tage dem ind i elastikmål, altså det kan være 500, det kan være 1.000, det kan være 2.000.
Jeg synes bare ikke, at det er godt nok, at man har indført en kattelem i et lovforslag, som så giver ministeren bemyndigelse til egentlig bare at udvide grænsen, hvis man lige laver en aftale, f.eks. hvis den danske minister laver en aftale med den tyske minister og Berlin, ikke?
Så kan vi lige tage nogle ekstra, hvis der opstod den situation, som der gjorde tidligere, altså simpelt hen bare give den gas, hvad angår det at udvide antallet.
Det synes jeg simpelt hen er den forkerte vej at gå i den nuværende situation.
Martin Henriksen (DF), 2017-11-28:
Tak for det.
I 2014 indgik en række partier en aftale om udenlandsk arbejdskraft.
Der blev fastsat en kvote, så der i forsøgsperioden maksimalt kan komme 50 iværksættere ind på ordningen årligt – og i tråd med det tidligere lovforslag foreslår regeringen sjovt nok at hæve endnu en kvote her.
Startupordningen trådte i kraft den 1. januar 2015 og udløber her i slutningen af året.
Vi har ikke ændret holdning.
Vi var også skeptiske, da forslaget første gang kom på bordet, og kompromiset blev så, at man satte en kvote eller et loft ind for ordningen, og at man så lod den køre i 3 år.
Vi var skeptiske dengang, og det er vi fortsat.
Derfor blev partierne så også enige om, at der skulle være det loft, og at ordningen skulle være midlertidig. Jeg synes, det er svært at argumentere for, at ordningen i stor stil har bidraget til dansk økonomi.
Man kan sige, at ordningen tværtimod bidrager til myten om, at Danmark nærmest ville gå i stå, hvis det ikke var for den udenlandske arbejdskraft.
Startupordningen er i dag underlagt en kvote, hvorefter maksimalt 50 udlændinge kan komme ind på den.
Og som det fremgår af lovforslaget, er kvoten ikke engang blevet opbrugt i de snart 3 år, som ordningen har eksisteret, hvorfor der jo ikke er behov for at udvide kvoten.
Under alle omstændigheder kan Dansk Folkeparti ikke se behovet for at videreføre ordningen, og vi kan ikke se behovet for at udvide den, så flere kan komme ind på den.