runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2024-04-17:
Det var da vist et meget diplomatisk svar, der kom fra ministeren.
Jeg kunne alligevel godt tænke mig at høre mere grundlæggende, hvor regeringen egentlig står henne.
For Moderaterne er jo et af de tre regeringspartier, og når et af de tre regeringspartier sætter spørgsmålstegn ved store dele af regeringens udlændingepolitik, er det klart, at så bliver vi nødt til her i Folketingssalen at have et svar fra ministeren på, om det er ministeren, der tegner regeringen, eller om det er Moderaterne og det udspil, Moderaterne er kommet med, der tegner regeringen.
Det, som Moderaterne siger, er jo, at det retsforbehold, vi kender, og som vi har stemt om flere gange ved folkeafstemninger, og som måske har været et af de mest omdiskuterede spørgsmål overhovedet i forhold til EU-politikken i Danmark i mange, mange år, vil man gerne fjerne.
Man vil af med retsforbeholdet, selv om vi har haft de her folkeafstemninger.
Der vil jeg godt høre ministeren om to ting.
Er vi helt enige om, at det retsforbehold, som tjener Danmark godt ved, at vi selv kan bestemme vores udlændingepolitik, står fast, uanset om Moderaterne vil noget andet?
Det var punkt 1.
Og punkt 2 er: I forhold til Rwanda og de muligheder, der er for at lave et center dernede, vil ministeren så slå fast, at de planer, selv om de ikke rigtig bliver til noget – det kan vi jo også vende tilbage til – som Socialdemokratiet og regeringen vel stadig væk har et eller andet sted engang i fremtiden om at lave et center i Rwanda, står fast?
Jeg kunne godt tænke mig et regeringssvar, så vi får fjernet den tvivl, som Moderaterne har sået om regeringens politik.
Kaare Dybvad Bek (S), 2024-04-17:
Jeg kan forstå, at spørgeren gerne vil foregive, at der er splid mellem regeringspartierne, og det ser jeg egentlig ikke i det, der er blevet udtalt.
Det er det, alle tre partier arbejder på som regering.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-17:
Tak for det.
Jeg læser spørgsmålet op: Hvad er ministerens holdning til, at regeringspartiet Moderaterne nu går fuldt ind i kampen for at droppe planerne om et modtagecenter i Rwanda og afskaffelse af det danske retsforbehold?
Magnus Heunicke (S), 2024-04-17:
Randers Kommune står jo ikke alene med regningen.
Som spørgeren jo udmærket er bekendt med, har Folketinget i næsten enighed, også med spørgerens eget parti, bevilget et særtilskud til Randers Kommune på 146,3 mio. kr. fra staten til Randers Kommune til netop at hjælpe med at håndtere den her situation.
Derudover har staten jo haft udgifter i den periode, hvor staten, altså Miljøstyrelsen, havde myndighedsansvaret for håndteringen af situationen, dengang der både var aktivt jordskred og vandudfordringer.
Der var udgifter for ca. 50 mio. kr.
Det vil sige, at ud over rådgivning og andet har vi nu passeret 200 mio. kr., som staten har brugt eller givet i tilskud til situationen i Randers.
Derfor er det jo en præmis, der er fuldstændig forkert, i forhold til hvad virkeligheden er.
Så staten har bidraget til udfordringerne i Randers.
Når spørgeren så spørger til, hvad sammenhængen er med det, der defineres som generationsforureninger, og om man så kan sammenstille det, så stiller virkeligheden sig også fuldstændig anderledes, fordi der er en række elementer, der gør sig gældende, bl.a. det, at det jo allerede er afklaret, at der for det, der hedder generationsforureninger, ikke er en forurener, der kan stilles til ansvar.
Spørgeren nævner jo selv et konkret eksempel, som handler om det daværende Cheminova, og det er en meget gammel forurening, vi forsøger at rense op efter.
Men i tilfældet med Cheminova gik Miljøministeriet hele vejen, og det endte jo med en retssag i 1987.
Så man har afklaret den problemstilling, og i øvrigt blev Cheminova faktisk frikendt i landsretten, og derfor har vi den opgave.
Derfor kan man ikke sammenligne generationsforureninger med den aktuelle indsats.
Så vil jeg sige, at det også er sådan, at Randers Kommune på lige fod med andre kommuner har mulighed for at søge om tilskud til restaureringer.
Det er jo konkret Alling Å, vi taler om.
Så der vil også være mulighed for – når man har det projekt, man har valgt – at søge om tilskud til det åarbejde, der skal ske der.
Jeg tror, jeg vil anbefale spørgeren at være lidt mere nøjagtig i de citater, der bliver gengivet, om, hvad der er blevet sagt forskellige steder.
At regeringen har løftet ansvaret for at håndtere en meget, meget akut forureningssituation, mener jeg er uden for enhver tvivl.
Der har været en stor opbakning til, at vi håndterede ansvaret i den periode, vi ud fra lovgivningen havde det, og dernæst gav vi også et ekstraordinært tilskud til en ekstraordinært svær situation.
Og beløbet fra statens side har altså passeret 200 mio. kr.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-17:
Det er fuldstændig vildt.
Man står og lover noget, mens man er ude at møde borgerne, man står og trykker hænder, man står i spotlightet og er i søgelyset fra alle kameraerne, og der er der ingen problemer overhovedet
– kaviar er, hva' vi har-politik, fører vi i Randers, der er ingen, der skal betale, vi ordner det for jer, I kan være helt rolige.
Det er jo en håbløs, utroværdig regering – det er fuldstændig vildt!
Hvorfor tager man til Randers og står og lover noget, som man en måned senere overhovedet ikke vil overholde?
Det er jo rystende.
Det her er jo virkelig rystende!
Magnus Heunicke (S), 2024-04-17:
Randers Kommune har jo ikke stået alene med denne sag.
Vi har fra regeringens side bakket op, præcis som vi tilkendegav over for både Randers Kommune og spørgeren under de utallige møder, vi har holdt med ordførerne om den her sag.
Det var ikke kun med rådgivning, bistand og hjælp; vi har jo også helt konkret i en periode haft myndighedsansvaret i forhold til finansiering, og i en anden periode er vi efterfølgende med et bredt flertal i Folketinget kommet med en substantiel økonomisk støtte til Randers Kommune.
Nick Zimmermann (DF), 2024-04-17:
Jeg må bare lige starte med at minde om, at det i den her sag i hvert fald er regeringen, der er totalt virkelighedsfjern.
Statsministeren og miljøministeren var på besøg i Randers og stod og lovede hele Randers Kommune, at der ikke ville være en eneste krone fra Randers Kommune, der skulle være med til at finansiere det her – og da slet ikke velfærdsområderne.
Det er jo i virkeligheden derfor, at jeg også godt kunne tænke mig at høre, om det stadig væk er et løfte, som regeringen har tænkt sig at holde uanset hvad.
Fuldstændig desorienteret!
Vil det så sige, at regeringen måske vil hjælpe Randers Kommune med at finde andre besparelsesområder end lige børnene og de ældre, hvor regeringen mener man kan tage nogle penge og sende videre til oprydningsarbejdet fra Nordic Waste – det kunne være socialområdet eller psykiatriområdet?
Regeringen har jo en opfindsomhed, som de fleste af os kun kan være dybt misundelige over.
Så det kunne jo være, at miljøministeren vil række ud til borgerne i Randers og hjælpe med at finde ud af, hvor det kunne være henne.
Jeg kan jo ikke lade være med at læse nogle af de reaktioner, der har været fra borgere i Randers, f.eks. på gågaden eller andre steder i Randers, hvor man helt fuldstændig klokkeklart kalder regeringen for en håndfuld løgnere.
Men man er desværre ikke overrasket, for man havde egentlig regnet med, at I ville løbe fra det løfte, I gav, så det er virkelig gået, som man havde regnet med.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-17:
Så tror jeg bare, at jeg her til sidst lige vil høre ministeren, om han måske vil anerkende, at den her manglende snak omkring Kærshovedgård på konferencen lidt understreger, at der er manglende opmærksomhed på den kriminalitet, der foregår på Kærshovedgård.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-04-17:
Altså, jeg håber da, at Danmarksdemokraterne er stærkt begejstrede for det store arbejde, jeg forsøger at gøre ved at redde Danmarks fortidsminder, sikre vores historie og engagere mig i genopbygningen af Nyborg Slot og den store museumsreform, vi i øjeblikket sidder og forhandler i fællesskab for at passe på alt det, der gør os danske.
Jeg synes, det danske sprog er fuldstændig unikt.
Den medieaftale, vi har indgået, sørger for, at der bliver investeret massivt i dansk indholdsproduktion, og det samme gælder filmaftalen.
Og en musikhandlingsplan sørger for, at endnu flere unge danske drenge og piger får lov at synge.
Jeg vil ikke våbenliggøre betegnelser om køn, men det er nok ikke noget, der får mit blodtryk lige så højt op at ringe som spørgerne fra Danmarksdemokraternes.
Og med den uenighed tror jeg vi kan skilles i mindelighed.
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-17:
Nej, det anerkender jeg ikke, for jeg mener, at der både fra politiets side og fra vores øvrige myndigheders side, ligesom der er meget stor politisk opmærksomhed omkring det, er meget stort fokus på de helt åbenlyse udfordringer, vi har med beboere på Kærshovedgård, der er i en udrejseposition, og på de udfordringer, den utryghed og den kriminalitet, der er.
Men jeg har, som jeg nævnte før, heller ikke i sinde at blande mig, når det er, at politikredse rundtomkring i landet vælger at afholde arrangementer, som de selvstændigt tager initiativ til.
Jeg har tillid til, at de vurderer, hvad der er behov for at snakke om i den kreds, hvor man nu engang opererer.
Jeg kan garantere dig for, at man adresserer de store problemer, der er på Kærshovedgård, og der er også en meget stor politiindsats vedrørende Kærshovedgård, men jeg er ikke inde i overvejelserne om, hvad det er, der har været formålet med den konference, som Midt- og Vestjyllands Politi har afholdt, og hvad overvejelserne har været, da man tilrettelagde programmet.
Jeg har, som jeg nævnte før, i almindelighed meget, meget stor tillid til politiet, og jeg har også tillid til og tiltro til, at politiet selv sammensætter de arrangementer og laver de programmer, som de vurderer der er behov for.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-17:
Tak, formand.
Hvad er ministerens holdning til, at DBU indfører et kønsneutralt fodboldsprog, hvor »målmand« bliver til det engelske »keeper«, »mand« bliver til »spiller« og »mandsopdækning« bliver til »markering«?
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-17:
Jeg kan synes, at det er lidt underligt, for jeg synes jo lidt, at det er noget ansvarsfralæggelse fra politiets side, at de overhovedet ikke tager Kærshovedgård med som et punkt, når de holder konferencen i Herning.
Jeg bor selv i Herning.
Det er ret tæt på Kærshovedgård, og man ved, at det simpelt hen er en kriminel højborg i forhold til narkotika.
Tør man slet ikke at adressere de der store problemer, der er på Kærshovedgård, når man har sådan en konference?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-17:
Som jeg nævnte i min indledende besvarelse, er jeg som justitsminister ikke inde over, hvad det er for nogle arrangementer, en politikreds selvstændigt vælger at arrangere, og det har jeg altså heller ikke været i forbindelse med Midt- og Vestjyllands Politis forebyggelseskonference den 8. februar 2024.
Jeg har i almindelighed meget stor tillid til politiet, og jeg har også fuld tiltro til, at landets politikredse afholder og afvikler de arrangementer, som politikredsene finder behov for.
Betina Kastbjerg (DD), 2024-04-17:
Tak for det.
Mener ministeren, at det ikke var relevant at diskutere de kriminelle handlinger begået af beboerne på Kærshovedgård og forebyggelsen heraf på tværs af kommuner i Midt- og Vestjyllands politikreds under den storslåede forebyggelseskonference den 8. februar i Herning, hvor flere hundrede fagfolk var inviteret?
Peter Hummelgaard (S), 2024-04-17:
Tak for ordet.
Og tak for spørgsmålet.
Spørgsmålet vedrører en forebyggelseskonference afholdt den 8. februar 2024 i Herning og arrangeret af Midt- og Vestjyllands Politi, og jeg kan ligesom forstå på fru Betina Kastbjerg, at hun er interesseret i en forklaring på, hvorfor emnet kriminalitet på og omkring Udrejsecenter Kærshovedgård ikke var en del af forebyggelseskonferencens program.
Jeg har den 26. marts 2024 besvaret et folketingsspørgsmål, spørgsmål nr. 729, alm. del, fra Folketingets Retsudvalg, fra spørgerens partikollega vedrørende netop dette emne, og politiet redegør i besvarelsen for formålet med konferencen, som ifølge politiet var at styrke det tværfaglige forebyggelsesarbejde, navnlig mellem politikredsen og kommunerne i politikredsen.
Politiet redegør også for, hvorfor det forebyggende arbejde vedrørende Udrejsecenter Kærshovedgård ikke var en del af konferencen.
Jeg kan desuden konstatere, at jeg også har modtaget et folketingsspørgsmål fra spørgerens partikollega, hvori der ønskes redegjort for velkomsttalen til forebyggelseskonferencen, og det vender jeg tilbage til Folketingets Retsudvalg om så snart som muligt.
Afslutningsvis vil jeg understrege, at jeg som justitsminister ikke er inde over, hvilke arrangementer en politikreds selvstændigt arrangerer, herunder indholdet af sådanne arrangementer.
Jeg mener også, at de enkelte politikredse er nærmest til at vurdere, hvad det er for nogle emner, der skal behandles på sådan nogle arrangementer, ud fra de lokale behov.
Det gør sig også gældende for Midt- og Vestjyllands forebyggelseskonference fra februar 2024.
Tak for ordet.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-17:
Tak for det, formand.
Tak til kulturministeren, og jeg kan jo konkludere, at ministeren faktisk ikke har tænkt sig at gøre det helt store ved det.
Et eller andet sted kan jeg jo også bare godt efter det, jeg har hørt ministerens kolleger stå og sige på talerstolen, sige, at jeg tror, at ministeren er rigtig godt tilpas med det, at man får gjort det danske sprog mindre nuanceret, og at man gør køn til noget, som folk kan bruge som våben, og at det derfor skal fjernes fra sproget.
Jeg synes, det er fordummende, og det er forkert, og en kulturminister burde jo være forkæmper for, at vi havde så mange nuancer i sproget som muligt.
Betyder det, at det skal bruges til at angribe nogen med?
Nej, men nuancerne skal være der, og jeg bliver nødt til at konstatere, at ministeren har det fint med, at DBU nu fordummer sproget.
Og det er jo bekymrende, at vi har en kulturminister, der er enig i det.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-04-17:
Tak for det spørgsmål, og der tror jeg nok, at hr. Peter Skaarup og jeg læser det, DBU har meldt ud, lidt forskelligt.
Jeg læser det sådan, at man i fremtiden vil bruge de her termer om de forskellige placeringer og det, der foregår på banen, men ikke sådan, at man vil tvinge alle mulige andre til at bruge de samme, og det har jeg det egentlig utrolig afslappet med.
På idrætsområdet har jeg gået meget op i, at vi behandler børn og unge ordentligt, og at de mennesker, der i dag ikke er en del af idrætsfællesskaberne, får en positiv vej ind, først i de frivillige og så i de forpligtende fællesskaber.
De sager, der har været inden for svømning og håndbold og desværre også fodboldlandsholdet, hvor unge mennesker offentligt er blevet vejet og den slags, har jeg engageret mig stærkt i, fordi det kan koste for det enkelte unge menneske og have negative sundhedsvirkninger.
I forhold til sproget lader jeg det vokse nedefra og op, og jeg tror også, jeg har gjort meget klart rede for, at jeg også i fremtiden sagtens kan finde på at sige »målmand«.
Peter Skaarup (DD), 2024-04-17:
Det synes jeg da er godt at kulturministeren fortsat gør, og at vi alle sammen vel så måske også kan få lov til det, hvis det er sådan, at den øverste myndighed på kulturområdet, nemlig ministeren, siger, at han gerne må det og vil det.
Men ikke desto mindre er kulturministeren jo minister for det her område og i den grad optaget af sagen, og det er jo supergodt, og derfor kunne jeg bare godt tænke mig at høre, om det er noget, man vil tage en samtale med Dansk Boldspil-Union omkring.
For det er jo med til at fortælle os alle sammen, at der nu er noget, vi ikke må, selv om vi altså gør det alligevel.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-04-17:
Jeg er vokset op i et hjem, hvor min far er pottemager og min mor er korrespondent, og hvor jeg altid er blevet opdraget til, at »forfordelt« ikke er noget positivt, og det derfor går mig utrolig meget på, når en stor del af den danske befolkning mener, at det at blive »forfordelt« er noget positivt, eller at man kan stave »roastbeef« næsten ligeud som »rostbøf«.
Men det er jo den måde, som sproget nogle gange udvikler sig på, og hvor irriterende det end måtte være, kommer det nedefra og op.
Synes jeg, at DBU skulle have skrevet det ene eller det andet?
Det har jeg mange holdninger til, men det er dem, der har afgørelsen i forhold til deres politikker og deres »Den Røde Tråd 2.0«.
Bliver jeg ved med at sige »målmand« og »mandsopdækning«?
Ja, det gør jeg nok.
Tak til hr. Kim Edberg Andersen for spørgsmålet, og tak til formanden for ordet.
Det vedrører jo ikke en ny paragraf i fodboldloven fra DBU om korrekt sprogbrug – bare hvis nogen sådan skulle være i tvivl.
Jeg er jo selv stor fodboldfan og holder med en klub, som p.t. ikke klarer sig så voldsomt flot, måske modsat nogle af de andre tilstedeværende i Folketingssalen i dag.
Men man har simpelt hen på baggrund af det arbejde, man har lavet i DBU, samlet alle landstrænerne i landstrænergruppen og har siden 2022 arbejdet for at lave en opdateret spillestil, der skal være gennemgående på både herre- og kvindelandsholdet og gælde for alle danske fodboldlandshold, og dér har man så opdateret nogle principper for, hvordan man omtaler markering og keeper osv. osv.
Jeg har den holdning, at jeg synes, at man her i salen skal sige det, man har lyst til.
Det er ikke noget, jeg har haft noget at gøre med, og det er sådan set op til DBU og det arbejde, som DBU's medlemmer har foretaget.
Nej, jeg refererede nu egentlig til hr. Søren Espersen, som jo varetager den rolle for Danmarksdemokraterne, og som jeg har haft debatten med, og som har været inviteret til drøftelser af det lovforslag, som jeg nævner her, og hvor vores samtale egentlig har drejet sig om, at hvis det var sådan, at man på de møder, man har været inviteret til og har siddet i, havde haft et problem med den sprogbrug, der var i lovforslaget, så kunne man have sagt, at man gerne ville have det ændret.
Det nævnte man ikke dengang, og det anerkendte man også i Folketingssalen her.
Så det siger jeg blot i forhold til den reference, hr. Kim Edberg Andersen kommer med, i forhold til hvad jeg skulle have foretaget mig.
For at slå det fuldstændig fast kan jeg i fremtiden sagtens finde på at sige »målmand« og »mandsopdækning«.
Jeg er selv gammel fodboldspiller, uden det særlig store talent,
men jeg har meget stor respekt for, at DBU vælger at formulere deres politik på en anden måde, og det drejer sig jo om, at sproget vokser nedefra og op.
Mener jeg, at det er et problem at sige »mand« og »kvinde«?
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-17:
Der har jo nok sneget sig en misforståelse ind hos ministeren.
Jeg er ikke ordfører for kulturområdet i Danmarksdemokraterne, så hvis ministeren har sendt mig noget der, vil jeg godt se det.
Jeg har helt sikkert en udvalgspost, men jeg står ikke registreret som ordfører for Danmarksdemokraterne nogen steder.
Så det er jo direkte fejlagtigt.
Jeg synes, det er i orden, at der kan være andre ordførere, og det er superfint, men jeg er ked af, at jeg skal bruge min spørgetid på lige at korrigere ministeren i – og det kan ministeren slå op – at jeg ikke står registreret som ordfører på kulturområdet for Danmarksdemokraterne.
Jakob Engel-Schmidt (M), 2024-04-17:
Jeg synes, det er herligt at debattere med hr. Kim Edberg Andersen, og jeg kan jo berolige spørgeren fuldstændig med, at jeg intet har haft med DBU's »Den Røde Tråd 2.0« at gøre.
Jeg har heller ingen indflydelse på, hvordan DBU vælger at bruge sproget.
I det stykke lovgivning, som spørgeren henviser til, har jeg egentlig bare efterkommet et ønske, helt simpelt, fra en samlet kulturbranche.
Jeg har ingen ambitioner om, at man ikke kan bruge ord som mand og kvinde andre steder i lovgivningen.
Og uden nu at lyde alt for skarp vil jeg sige, at Danmarksdemokraternes ordfører var inviteret til to møder, hvor vi debatterede det stykke lovgivning, og hvor jeg meget konkret spurgte: Er der nogen, der har en udfordring med, at vi ændrer det her, for så vil jeg meget gerne også kigge på den del?
Det nævnte jeg, da vi debatterede lovforslaget, og der var hr. Kim Edberg Andersen ikke til stede.
Men jeg synes, det er lidt friskt, at man ikke møder op til det møde og gør opmærksom på de problemer, man måtte have, men i stedet for bruger mange kalorier med den politiske ordfører på at skælde ud, når man har haft muligheden for at sige fra.
Det anerkendte Danmarksdemokraternes ordfører også her i Folketingssalen, hvorfor jeg er meget overrasket over, at den her debat fortsætter, når nu vi havde løst det på så mindelig vis.
Kim Edberg Andersen (DD), 2024-04-17:
Jeg havde jo nok forventet, at ministeren havde en holdning i forhold til den her kønsneutralitet og det, at vi dybest set gør ord som mand til noget fjendtligt og gør ord som kvinde til noget fjendtligt; så laver vi sådan noget kønsneutralitet.
Det har også sneget sig ind i ministerens egne indlæg, og ministeren er jo fra et parti, hvorfra vi har haft ordførere på talerstolen og sige, at mænd også kan menstruere.
Og jeg ved godt, at jeg bor langt væk fra Storkøbenhavn og det der wokesegment, hvor mænd kan menstruere, men jeg tog det alligevel med til den høring, der var i dag, om kvinders overgangsalder og problemer med sundhedsvæsenet, just in case at jeg på et tidspunkt også bliver så moderne, at jeg skal forholde mig til det.
Når ministeren begynder at fjerne nuancer i sproget ud fra en eller anden misforstået frygt for ordet mand, bliver jeg bare nødt til at sige, at jeg har spurgt kvinder, der har spillet fodbold, og de har aldrig nogen sinde forholdt sig til, hvilken type kønsorganer der var på målmanden; det var en placering, og derfor brugte man ordet målmand.
Jeg kan godt se problematikken med at sige »mandsopdække«, hvis man spiller på et mikshold, for hvis det nu var en kvinde, kunne man komme i tvivl – eller noget.
Det er den sygelige tilgang til det, som gør, at det ikke giver nogen mening, og det giver ingen mening at snige kønsneutralitet ind.
Det gør vores sprog fattigere – det gør vores sprog fattigere – og det bliver et skridt i retning af, at nu kan vi ikke længere sige mand eller kvinde.
Vi kan ikke sige »Frøken Nitouche«; »Personen Nitouche« må det blive på et tidspunkt.
Jeg så en plakat, hvor der stod: »Een pige og 39 sømænd«; det skulle ifølge de nye regler, der også sniger sig ind i kulturministerens egen tekster, blive til »Een person og 39 søpersoner«.
Det er fordummende og fornedrende over for et sprog, som burde udvikle sig nedefra og op og ikke oppefra og ned.
Og i forhold til det, jeg ser ske, når vi laver fordummende sprog, og når vi gør køn til noget, der er farligt, og sniger det ind, vil ministeren så ikke sige, at man blander sig i noget, hvor man i stedet for bare skulle lade mennesker udvikle et sprog og ikke ministre?
Peter Skaarup (DD), 2024-04-17:
Tak, og tak til ministeren for at møde frem og svare på spørgsmål om det her, og det er jo selvfølgelig lidt usædvanligt, at vi skal til at blande os lidt i fodboldens verden.
Men ikke desto mindre er ministeren jo kulturminister og har for vane – og det synes jeg egentlig er godt – at blande sig i forskellige ting, eksempelvis hvad man gør med Børsen, efter at det ulykkelige skete i går.
Der har ministeren holdninger til det, og det, som hr. Kim Edberg Andersen og jeg så prøver at spørge om her, er, om ministeren har en holdning til, at alle mulige fodboldtilhængere, som jo er folk, der elsker den her sport, nu sådan mere eller mindre skal pålægges, at de ikke længere må snakke om »mandsopdækning« og »målmand«, selv om det er udtryk, mange fodboldtilhængere har brugt i umindelige tider.
Derfor kunne jeg jo godt tænke mig at spørge kulturministeren, om kulturministeren slet ikke har nogen holdning til det, og om det bare skal køre uden videre, at vi nu ikke længere må sige »målmand«.