runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Zimmermann (DF), 2025-10-21:
Tak for det.
Her står vi jo med et forslag, der skal gøre det frivilligt for arbejdsgivere at anmelde arbejdsulykker, medmindre skaden har ført til hele 3 dages fravær.
Først på tredjedagen mener regeringen altså at det er alvorligt nok til, at det skal registreres og anmeldes.
Jeg må være ærlig og sige, at det finder vi faktisk fuldstændig ubegribeligt, når vi ved, at det, der starter som en mindre ulykke, altså en forstuvning eller et fald eller en mindre rygskade eller ondt i knæet eller andet, jo lynhurtigt kan udvikle sig.
Så vi mener, at det her forslag sender det klare signal, at man fra politisk hold ikke længere mener, at det er vigtigt at følge op på de her lidt mindre ulykker, og hvad der kan kategoriseres som små ulykker.
Det er netop det, som vi synes er et meget, meget stort problem.
Det her får jo også en massiv kritik fra hele fagbevægelsen, ikke kun en eller to fagforeninger.
Det er sådan set nærmest et enigt kor af dem, der kender arbejdsmiljøet indefra, alt fra FH, Reddernes Fagforening, 3F, FOA, HK, Dansk Sygeplejeråd osv. – listen fortsætter jo.
De siger alle sammen nærmest det samme, nemlig at det her er en rigtig forkert vej at gå.
Derfor synes vi selvfølgelig også, det er ærgerligt, at regeringen bare fortsætter ufortrødent ned ad den her vej.
Vi var jo nogle, der stadig væk håbede, at der om ikke andet stadig ville være en lille smule respekt tilbage for fagbevægelsen, efter hvad man har budt dem.
Men det må vi jo så erkende at der desværre ikke er.
Så Dansk Folkeparti kommer i hvert fald til at sige nej til det her forslag.
Victoria Velasquez (EL), 2025-10-21:
I Enhedslisten mener vi, at det her lovforslag skal deles op.
Vi bør her fra Folketingssalen have en respekt for de mennesker, der går på arbejde, og gøre vores for at sikre, at alle de arbejdsulykker, vi overhovedet kan forebygge, skal vi forebygge, så de ikke sker, og træde allerbedst ind, når der sker arbejdsulykker, men selvfølgelig også gøre alt, hvad vi kan, for at passe på dem efterfølgende.
Problemet her er det, vi simpelt hen risikerer.
Det kommer jo direkte fra de tillidsvalgte ude på arbejdspladserne, fra dem, der repræsenterer dem; selv AES retter en skarp kritik mod den her del af lovforslaget.
De beskriver en voldsom underoptælling, en voldsom underregistrering, i forvejen i forhold til arbejdsulykker.
Jeg har konkret fået refereret en, som har fået trykkede ribben, en med fem sting i hånden, en med en forstuvning og andre eksempler på, at man er blevet presset til at skulle møde på arbejde, og at der er et pres for, at man ikke skal registrere arbejdsulykken.
Der er allerede andre dynamikker, som også presser sig på, f.eks. at hvis man har en fraværsdag på grund af en arbejdsulykke, så bliver sjakket trukket 5 kr. i timen.
Og hvad er det, der skaber de her bekymringer?
Det er jo både, i forhold til at arbejdsgiveren er nervøs for et erstatningsansvar, men jo også i forhold til bygherrers kriterier for, om man kan byde ind på en opgave.
Og det kan ikke være rigtigt, at man med et røgslør, der hedder afbureaukratisering, går ind og på den måde stiller sig på arbejdsgivernes side, når der er brug for, at dem, du står ved siden af, er lønarbejderne.
Vi har set, at antallet af arbejdsulykker ikke er faldet specielt meget de senere år, selv om vi har lavet forskellige tiltag kommer, og nu kommer regeringen med et forslag, der går den forkerte vej.
Vi bliver nødt til i stedet for at lægge os i selen for at gøre alt hele vejen rundt for at gøre det trygt at kunne gå på arbejde.
Så jeg vil inderlig bede ministeren om at se det som en af sine nye opgaver på bordet og sige: Der er gået noget galt i overleveringen her fra den tidligere minister; det her skulle faktisk slet ikke være blevet fremsat i Folketingssalen.
Og jeg er sikker på, at vi er flere ordførere, der gerne vil hjælpe den nye minister godt på vej, så det her lovforslag bliver delt op og den del, der handler om at skære på anmeldelserne af arbejdsulykker, bliver taget af bordet.
Tak for ordet.
Dina Raabjerg (KF), 2025-10-21:
Det er mere et spørgsmål om at være bedre til at lave en vurdering af, hvornår noget kan have langvarig effekt.
Det tænker jeg ikke at det her lovforslag har nogen effekt på.
Victoria Velasquez (EL), 2025-10-21:
Men det her lovforslag er jo med til at trække i den forkerte retning.
En anden skriver også om en bekymring.
Hun sidder med socialrådgivernes anmeldelser af deres arbejdsskader og ser, at det i forvejen også der er svært at få registreret og anmeldt de arbejdsskader, som skal anmeldes.
Det her lovforslag trækker jo i den anden retning, hvor man gør det endnu sværere, hvor man slækker på forventningerne til, hvordan vi selvfølgelig skal passe på folk – dem, der passer på vores samfund, får vores samfund til at køre rundt.
Der er det vigtigt, at vi registrerer det, når de bliver udsat for en arbejdsskade, fordi det også er en måde at prøve at lære af det og forebygge på, men jo også at passe på dem på.
Tak for det.
Jeg kommer især til at tænke på det, som Leif fra Thin Blue Line, som repræsenterer veteraner i politiet, har skrevet, når jeg hører ordførerens tale.
Det er bl.a. et eksempel i forhold til ptsd, hvor Arbejdsmarkedets Erhvervssikring kræver, at man efter 30 års tjeneste i politiet skal kunne huske alle sine traumer, gerne med dato, tidspunkt, hvem man var sammen med, hvad man følte, alle mulige forskellige ting.
Det, som jeg synes er rigtig vigtigt ved det, som de skriver, er forståelsen af, at noget, der måske gør, at du kan komme tilbage igen på arbejdet dagen efter den ene gang, måske den anden gang, det sker, og måske den tredje gang, kan være noget af det, der igennem et arbejdsliv gør, at du lige pludselig ikke kan gøre det.
Der vil jeg bare høre, om det ikke gør indtryk på ordføreren, og hvilke overvejelser det skaber hos ordføreren.
Det kan godt være, at du i den afgrænsede enkelte situation godt kan møde igen dagen efter, men arbejdsskader igennem et helt arbejdsliv sætter sig jo både psykisk og fysisk, afhængigt af hvad det er for en arbejdsskade, der er tale om.
Dina Raabjerg (KF), 2025-10-21:
Tak, formand.
I Danmark er vi simpelt hen verdensmestre i registrering.
Vi registrerer, hvis fru Jensen falder på vej til badeværelset på plejehjemmet, og vi kan slå op, hvor mange ikkevestlige indvandrere der fik tilkendt førtidspension i februar måned i 2017.
Så dygtige er vi til det.
Det er superrart at have al den viden, men det koster jo også noget at lave alle de registreringer, og alting handler om at finde en balance.
I dag er det sådan, at virksomhederne skal registrere selv meget, meget små arbejdsulykker, også hvis der er tale om, at der kun er 1 eller ½ dags fravær og der ikke reelt er nogen skader.
Den slags betyder jo, at vi har tusindvis af unødige anmeldelser hvert eneste år, som ikke gør nogen mere sikre, men som sluger en masse tid og ressourcer.
Med det her forslag flytter vi grænsen, så det kun er ulykker med mindst 3 dages fravær, eller hvor der kan forventes varige følger, der anmeldes.
Jeg har siddet lidt med lommeregneren: Det er jo seks sager i timen.
Måske har I selv prøvet at udfylde sådan en anmeldelse.
Jeg tror, der kan spares mere end det.
Vi får mindre bureaukrati og mere fokus på de alvorlige ulykker og en smartere måde at bruge fællesskabets kræfter på.
Så derfor støtter vi lovforslaget.
Tak for ordet.
Ammar Ali (M), 2025-10-21:
Tak for ordet, formand.
Med det her lovforslag gør vi reglerne på arbejdsmiljøområdet mere tidssvarende og mere fornuftige i praksis.
Kort sagt: Der bliver mindre bureaukrati og mere fokus på det, der rent faktisk gør en forskel.
Lovforslaget handler grundlæggende om to ting.
For det første er det enklere regler for, hvornår arbejdsulykker skal anmeldes.
For det andet er det et klarere tilsyn med arbejdet med asbest.
Det handler om at frigøre tid og ressourcer fra en unødvendig administration, så arbejdsgivere og myndigheder kan fokusere på de mere alvorlige ulykker og forebyggende indsatser.
Det er sund fornuft.
Det er skridt i den rigtige retning mod et mere smidigt og effektivt system.
Samtidig gør vi det tydeligt, at Sikkerhedsstyrelsen har ansvaret for tilsynet med autorisationsordningen på asbestområdet.
Det er vigtigt både for de virksomheder, der skal kende reglerne, og for de medarbejdere, der skal kunne stole på, at sikkerheden er i orden, når de arbejder med noget så farligt som asbest.
Moderaterne støtter lovforslaget.
Det er et godt, balanceret forslag, der fjerner unødigt bureaukrati, styrker tilsynet der, hvor risikoen er størst, og gør arbejdsmiljøsystemet mere effektivt og mere ansvarligt.
Carl Andersen (LA), 2025-10-21:
Arbejdsmiljø er en vigtig dagsorden, for uanset om man er lærling eller mester, uanset om man kommer fra Sønderjylland eller Slovakiet, skal det være trygt og sikkert at gå på arbejde i Danmark.
Derfor er det positivt, at dette lovforslag tydeliggør Sikkerhedsstyrelsens ansvar for tilsynet med autorisationsordningen for nedrivning af asbest.
Asbest er nemlig ekstremt sundhedsskadeligt, og vi skal som samfund tage det meget alvorligt, når mennesker risikerer at blive udsat for det i deres arbejde.
Det er helt rimeligt, at reglerne på dette område bliver mere præcise, så der ikke er tvivl om, hvem der har ansvaret for at føre tilsyn.
Lovforslaget indeholder samtidig nogle fornuftige forenklinger af anmeldereglerne for arbejdsulykker.
Fremover skal en arbejdsulykke, der kun anmeldes på baggrund af fravær, først anmeldes, hvis fraværet varer mere end 3 dage ud over tilskadekomstdagen, og ikke allerede efter 1 dag, som tilfældet er i dag.
Det synes vi er sund fornuft.
Det sparer virksomhederne for over 2.000 indberetninger om året og vil også frigøre ressourcer hos Arbejdstilsynet, så de i stedet kan fokusere på de ulykker, som vurderes at være mere alvorlige, eller hvor man vurderer, at der faktisk kan gives en erstatning efter gældende lovgivning.
Med andre ord betyder det mindre bureaukrati og mere fokus på det, der virkelig betyder noget for arbejdsmiljøet.
I Liberal Alliance støtter vi indsatsen for et sikkert arbejdsmiljø, ikke mindst kampen mod asbest, og vi bakker derfor op om dette lovforslag.
Karsten Hønge (SF), 2025-10-21:
Det her lovforslag er altså et lidt sært miks af to ret forskellige ting, og SF ser helst en opdeling af lovforslaget.
For den del, der handler om asbest, synes vi er superfin, og vi synes, at den bør behandles for sig selv.
Så den del af lovforslaget er superfin, og den ser SF helst behandlet for sig selv.
Jeg synes faktisk, at tiden er til at stille flere krav til arbejdsgiverne og til gengæld give flere rettigheder til lønmodtagerne, for problemet i dag er ikke, at der er for mange anmeldelser, men at der er for få.
Gang på gang ser vi dokumentation for, at der er en underrapportering, når det kommer til arbejdsskader, arbejdsulykker og nedslidning.
Så den del af lovforslaget er SF imod, hvorimod vi meget gerne vil kunne have mulighed for at stemme for den del, der har at gøre med asbest.
Kristian Bøgsted (DD), 2025-10-21:
Tak for det, formand.
I Danmarksdemokraterne støtter vi regeringens ønske om at mindske de administrative byrder for danske virksomheder, så arbejdsgivere fremover kun skal anmelde arbejdsulykker, der har medført mere end 3 dages fravær.
For os giver det god mening, at virksomheder ikke skal bruge tid og ressourcer på at anmelde småskader, hvor medarbejderen hurtigt er tilbage uden alvorlige men.
Det er en måde, der koster virksomhederne oppe omkring 44 mio. kr. om året.
Her kan spares mange penge ved at tage livtag med den måde, man gør det på.
De tekniske lovændringer, der også er en del af lovforslaget, som f.eks. tilsynsforpligtelser i forhold til autorisationsordningen for nedrivning af asbest har vi heller ikke nogen udfordringer med.
Så Danmarksdemokraterne støtter lovforslaget.
Dina Raabjerg (KF), 2025-10-21:
Selvfølgelig gør det indtryk.
Jeg tror bare ikke, man skal foregøgle, at det alt sammen er noget, der bliver registreret i dag.
Når det handler om bl.a. om Blue – nu kan jeg ikke huske, hvad de hedder, og det er også lige meget – er det jo primært politifolk.
De er udsat for mange ting hver eneste dag, og de kan jo ikke registrere alting hver eneste dag.
Jeg tror, man skal hjælpe dem på en helt anden måde.
Jeg tænker ikke, at det her lovforslag gør nogen verdens forskel for dem.
Leila Stockmarr (EL), 2025-10-21:
Tak for det.
Jeg vil spørge lidt i tråd med mine kollegaer fra SF og Alternativet: Hvordan vil ministeren egentlig garantere, at det her ikke betyder en tilbagerulning samlet set af grøn politik i Europa og i Danmark – også med det in mente, at der er kræfter særlig på højrefløjen bredt set i Europa lige nu, der arbejder på at rulle den grønne omstilling tilbage?
Hvordan vil regeringen garantere, at den tid, der går nu på grund af udskydelsen, ikke vil blive brugt særlig af højrefløjen til at udvande omnibusforslaget?
Nick Zimmermann (DF), 2025-10-21:
Jamen det er måske der, hvor ordføreren er enormt udfordret af aldrig at have været på en byggeplads eller aldrig have været ude i det håndgribelige erhvervsmæssige Danmark, men har levet hele sit arbejdsliv bag et skrivebord.
Mange af de ting, som kan opstå ude på en arbejdsplads, starter måske med at være lidt ømhed eller starter med at være noget, der gør rigtig ondt, kan over lang tid udvikle sig til at blive noget mere alvorligt.
Derfor er det også helt klart og tydeligt, at den samlede fagbevægelse, som jo kender arbejdsmarkedet indefra, siger, at det her er en dårlig idé.
Samira Nawa (RV), 2025-10-21:
Tak, formand.
Den ene del handler om asbest, og det synes jeg sådan set er ganske nemt, for i Radikale Venstre står vi altid klar i kampen mod asbest og for at sikre sikkerheden for dem, der arbejder med asbest.
Så er der den anden del af lovforslaget, som har været den mest diskuterede her i salen.
Og der deler jeg den skepsis, som flere andre ordførere også har luftet her fra talerstolen, nemlig at hvis vi stopper med at registrere arbejdsulykker, som fører til færre end tre fraværsdage, er der sikkert en risiko for, at vigtig viden, læring og eventuel forebyggelse går tabt.
Jeg anerkender naturligvis, at registreringsbyrden hos virksomheder bliver lettet, og det kan der også være et vigtigt hensyn i, men så synes jeg, at vi skal have en diskussion om, hvordan vi kan sikre, at det forebyggelsesarbejde, som flere af høringssvarene peger på følger af registrering af arbejdsulykkerne, ikke går tabt.
Det er jo ikke, fordi Radikale Venstre traditionelt står side om side med fagbevægelsen, men her deler vi altså de bekymringer, som der bliver nævnt i de forskellige høringssvar.
Tak, formand.
Betina Kastbjerg (DD), 2025-10-21:
Tak for det, formand.
Der er ikke nogen tvivl om, at vi lever i en mere usikker verden, end vi har gjort i mange år.
Der er krig i Europa, og spændingerne mellem stormagterne stiger.
I sådan en situation er det afgørende, at Danmark er forberedt, også på det, vi håber aldrig bliver aktuelt.
Lovforslaget, vi behandler i dag, handler i bund og grund om at sikre, at den danske handelsflåde kan sejle, også i tilfælde af krig eller alvorlige konflikter, og hvis det private forsikringsmarked bryder sammen.
Uden forsikring kan skibene ikke sejle, og så står vi med et alvorligt problem, både for vores forsyningssikkerhed og for samfundets funktion i det hele taget.
Med lovforslaget får Krigsforsikringsinstituttet mulighed for at udbetale erstatninger fra dag et gennem en statslig låneramme på op til 6 mia. kr.
Dækningen udvides samtidig, så den også omfatter ansvar for skader på besætning, passagerer og last.
Det er en vigtig og ansvarlig opdatering, som sikrer både rederierne og de mennesker, der arbejder om bord.
Danmarksdemokraterne støtter også op om at lade private aktører med de rette kompetencer bistå med administrationen af ordningen.
Det giver en fleksibilitet og sikrer, at vi kan trække på den ekspertise, der findes i branchen.
Alt i alt er der tale om et nødvendigt og fornuftigt forslag, som styrker Danmarks beredskab til søs og vores forsyningssikkerhed, ikke bare i fredstid, men også i krisetid.
Danmarksdemokraterne støtter derfor lovforslaget.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2025-10-21:
Tak for det.
Lovforslaget, vi behandler i dag, skal fremtidssikre den danske krigsforsikring af skibe.
Det handler om at holde den danske handelsflåde flydende i tilfælde af krig.
Mere konkret får Krigsforsikringsinstituttet en statslig låneramme på op til 6 mia. kr., så det hurtigt kan udbetale erstatning, hvis det private forsikringsmarked bryder sammen i tilfælde af krig.
Samtidig udvides dækningen til også at omfatte ansvar for besætning, passagerer og last, og der bliver mulighed for at lade private aktører administrere ordningen.
Vi håber naturligvis aldrig, at vi får brug for den her lov.
Men vi må også erkende, at verden desværre ser anderledes ud end for bare få år siden; der er krig i Europa, globale spændinger, og Danmark skal være forberedt, også på det, som vi aldrig håber kommer til at ske.
Vi er en søfartsnation, og det er rettidigt at få opdateret en lov, der har ligget stille siden 90'erne, når nu den danske handelsflåde er en hjørnesten i vores forsyningssikkerhed for Danmark, Færøerne og Grønland.
Danmark har brug for et moderne og velfungerende beredskab, og det her lovforslag er en lille del af netop det.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Tak for ordet.
Kim Aas (S), 2025-10-21:
Tak for ordet, formand.
Men vi skal være realistiske.
Vi lever i et land med en stolt maritim tradition, men også i en tid, hvor krig og konflikter igen præger vores nærområde, og derfor skal vi være forberedte, også på det værste.
Danmark er en stor søfartsnation, og vores handelsflåde er afgørende for forsyningssikkerheden i Danmark, på Færøerne og i Grønland.
Lovforslaget her sikrer, at Krigsforsikringsinstituttet kan dække fra dag et, og at det kan håndtere både skader på skibe, men også ansvar i forhold til besætningen, passagerer og last.
Det er nødvendigt, hvis vores skibe skal kunne lægge til i udenlandske havne og fortsætte deres drift til fordel for Danmark og for danskerne.
Vi støtter også forslaget om en statslig låneramme.
Det er fornuftigt, at staten sikrer den nødvendige likviditet, mens rederierne selv finansierer ordningen gennem deres præmier.
Med andre ord: Vi håber aldrig, at vi får brug for den her lov, men vi har pligt til at være forberedte.
Derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-21:
Nej, jeg mener ikke, vi mister al den viden, der ligger i dag.
Men det er klart, at det altid er en afvejning.
Men jeg synes også bare, hvis man skal sige det lidt mere principielt: Der er jo ingen herinde i Folketingssalen, der ikke fortæller, at vi gerne vil afbureaukratisere, særlig i den offentlige sektor.
Og så er der jo bureaukrati.
Nu tager vi chancen og siger: Nu afbureaukratiserer vi lidt her.
Jeg ved, der kan være en risiko.
Men jeg tror, vi holder fast i, at det vil vi gerne stå på mål for.
Karin Liltorp (ALT), 2025-10-21:
Nu har man jo i forbindelse med udarbejdelsen af det her lovforslag netop hørt arbejdsgiverne, og de har fortalt, hvor irriterende og træls det er, at der ligger alt det arbejde i at skulle indrapportere det her, og fuld respekt for det.
Det er derfor, jeg tænker, at det er den oplagte anledning til ligesom at kaste det lidt op igen og sige: Hvordan laver vi om på det?
Lige nu tager man godt nok en del af arbejdet væk, men hvad nu, hvis det er den forkerte viden, der går tabt i det her?
Så jeg vil bare igen opfordre til, at man måske fik en lille arbejdsgruppe, der kiggede på, om man kunne gøre det meget smartere end i dag, for det er rigtig uheldigt, at vi kommer til at miste al den viden, der ligger i dag.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-21:
Nej, jeg synes ikke, det er dumt at overveje det.
Men jeg synes samlet set, vi er landet et fornuftigt sted i den afvejning, der er af, at på den ene side er der mange offentligt ansatte, som bruger meget tid på at registrere ting, bl.a. den her form for fravær, og at man på den anden side selvfølgelig skal sørge for, at folk, der har krav på erstatning og er blevet arbejdsskadet, selvfølgelig skal have fuld erstatning.
Nej, jeg har aldrig påstået, at der er nogen, der har forstået noget dårligt, og jeg kan ikke se nogen grund til at skulle lægge de ord ind i min mund.
Men det, som er afvejningen her, og som flere ordførere jo har redegjort for i længder, er, at der på den ene side er et bureaukrati forbundet med at anmelde nogle former for fravær, f.eks., som det bliver nævnt, med en skolelærer, der har fået en bold i hovedet, eller det kan være andre ting.
Det medfører selvfølgelig bureaukrati, og det skal måles op i forhold til, hvad for et tab man har af den form for data.
Der har vi så vurderet i samarbejde med kommunerne, at vi gerne vil lægge snittet en lille smule anderledes, uden at det ændrer noget for dem, der reelt får en skade, og som skal have erstatning.
Victoria Velasquez (EL), 2025-10-21:
Men er det så arbejdsmiljørepræsentanterne, tillidsrepræsentanterne, Fagbevægelsens Hovedorganisation, AES osv., som forstår det dårligt og har misforstået det, og ministeren, der har ret?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-10-21:
Først vil jeg sige, at der ikke er nogen, der er tvunget til at stemme for eller imod noget i Folketingssalen.
I sidste ende beslutter man jo selv, om man vil stemme for eller imod det her lovforslag.
Men hvis man vil have det ændret i udvalget, synes jeg jo, at man skal tage diskussionen der.
Det er ikke fordi, at jeg principielt har noget imod det.
I forhold til indtryk fra arbejdspladserne vil jeg sige, at der jo er ingen, der får en langvarig skade med ret til erstatning, som bliver stillet ringere, end de gjorde før.
Der er en række sager – vi anslår det til cirka 2.000 sager – som så ikke vil blive registreret.
Det medfører på den ene side, som det er blevet nævnt fra flere ordførere, en mindre bureaukratisk proces, hvad vi jo samlet set har ambition om her i Folketinget.
Og på den anden side medfører det selvfølgelig også, som det er blevet beskrevet, et datattab, set i forhold til hvilke arbejdsulykker der registreres.
Men det er ikke korrekt, at det skulle give mindre ret til erstatning eller lempe arbejdsgivernes pligt til at anmelde og registrere arbejdsulykker, der kan give ret til erstatning.
Victoria Velasquez (EL), 2025-10-21:
Tak for det.
I forhold til den første del tænker jeg, som jeg også hørte fra flere ordførere, at ministeriet hjælper med en opdeling af lovforslaget. Det vil jeg også mene er helt rimeligt, i forhold til at vi jo er nogle, der står bag den ene del af det, og så kommer der en aftale, som vi andre ikke er med i, og så bliver vi ikke tvunget til at skulle stemme for begge dele.
Så den del tænker jeg giver mening.
I forhold til den del, som mange herinde med rette rejser en stor kritik af, vil jeg høre ministerens overvejelser, i forhold til om det, de tillidsvalgte beskriver, ikke gør indtryk, altså den nervøsitet, bekymring og usikkerhed, i forhold til at det bliver endnu sværere at få anmeldt ens arbejdsulykker, og at man kommer til at blive endnu dårligere stillet i forhold til senere at få anerkendt arbejdsskader og få erstatning eller andre dele.