runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2022-06-09:
Jo, men hvis man siger, at man vil behandle de to rapporter ens – og det mest fair må vel være, at det er en juridisk vurdering, som afgør, om der eksempelvis skal nedsættes en rigsret, så det ikke skal være op til en politisk vurdering – så tænker jeg, at det er relativt enkelt fra talerstolen i dag at kunne sige, at man selvfølgelig vil lade uafhængige advokater foretage en vurdering af, om der kan drages et strafferetligt ansvar.
Det burde være relativt enkelt at svare på.
Peder Hvelplund (EL), 2022-06-09:
Jo, det er klart – det kommer vi jo til at vurdere, når kommissionens rapport ligger der.
Det var jo det, der var problemet i forhold til Inger Støjberg.
Der var blevet afholdt adskillige samråd, og det var helt tydeligt, at der var en fem-seks forskellige forklaringer på sagsforløbet, men alligevel reagerede det parlamentariske grundlag ikke.
Her er der jo tale om en minister, som trods alt har handlet på det.
Men det er klart, at vi kommer til at følge meget nøje med i, hvad der står i den kommissionsrapport, og vi udelukker ikke noget på forhånd.
Men vi vil også være villige til at drage parlamentariske konsekvenser, lige så vel som det er muligt, at vi skal se på, om der skal laves en advokatundersøgelse efterfølgende.
Men det kommer vi jo til at kunne se, når kommissionens rapport foreligger.
Mai Mercado (KF), 2022-06-09:
Nu var ordføreren selv inde på, at der kommer en kommissionsrapport lige om lidt, og jeg hørte også ordføreren sige, at man egentlig vil behandle kommissionsrapporten på samme vis, som man behandlede Instrukskommissionen.
Så derfor vil jeg bare spørge: Når nu kommissionsrapporten bliver offentliggjort, giver det så ikke god mening at lave sådan en juridisk vurdering, som man gjorde i forbindelse med Instrukskommissionen, hvor man altså får to uvildige advokater til at vurdere, om der eksempelvis er et strafansvar?
Louise Schack Elholm (V), 2022-06-09:
Nu er Venstre jo ikke en del af aftalen og har derfor aldrig lovet at stemme for det her lovforslag, hvor regeringen tolker en dom mod Rumænien, som ikke har en undtagelse for moms på kunstnerisk virksomhed, som gældende for Danmark, som har en undtagelse for moms på kunstnerisk virksomhed.
Vi må sige, at vi gennem udvalgsbehandlingen både har haft en høring og fået den ekspertudtalelse, som skatteministeren også kommer ind på, og begge steder blev der sået alvorlig tvivl om de vurderinger, som Skatteministeriet har lavet.
Derfor synes jeg jo, at det er værd at undersøge, om det rent faktisk er nødvendigt.
Jeg har også spurgt skatteministeren, om man har spurgt EU, om det er nødvendigt, for vi er ikke i samme situation som Rumænien.
Vi har ikke moms på kunstnerisk virksomhed i forvejen.
Det kan jeg forstå man har valgt ikke at gøre.
Så kunne man jo vente, til EU kontakter Danmark og siger, at vi ikke lever op til reglerne – det er det, man kalder en åbningsskrivelse – for så ville man have noget tid til at gennemføre det, men det har man fra regeringens side valgt ikke at gøre.
Derfor kunne det være, at ministeren ville være så venlig at forklare, hvorfor man har valgt ikke at afvente, at EU faktisk siger, at det er nødvendigt, eller at afklare med EU, om EU mener, at det er nødvendigt.
Hvorfor skal Folketinget bare tage stilling til det her uden at have et klart grundlag?
Jeppe Bruus (S), 2022-06-09:
Nej, jeg er ikke enig i, at der er berettiget tvivl.
Jeg er enig i, at der har været en meget, meget grundig proces.
Det er blevet tryktestet.
Men en vurdering fra juristerne i Skatteministeriet og Justitsministeriet er klar og afspejler ikke, at der er tvivl om det her spørgsmål.
Det er det ene.
Det andet er – som jeg også svarede fru Louise Schack Elholm – at det jo ikke er et forslag, vi har fundet på.
Det er noget, der er kommet som en del af den helt almindelige proces, hvor der er en dom, og så kigger man på, om vi overholder EU-retten.
Nu kan jeg jo ikke stille spørgsmål til ordføreren, men jeg går ud fra, at ordføreren vil være enig i, at med den aftale, der er lavet omkring kriminalforsorgen, har både Dansk Folkeparti og andre partier jo skrevet under på, at man ville følge den vurdering, der kom fra embedsværket.
Peter Skaarup (DF), 2022-06-09:
Tak for det, og tak for, at skatteministeren her fra talerstolen prøver at uddybe, hvad der er op og ned i den her sag.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge skatteministeren og regeringen om to ting.
Det ene er: Er vi ikke enige om, at det er vigtigt, at vi ikke gennemfører flere skatter og afgifter end allerhøjst nødvendigt, særlig i en situation, hvor danskernes privatøkonomi og også virksomhedernes økonomi er hårdt spændt for?
Er vi ikke enige om det?
Det er det ene.
Jeg må bare sige, at fra Dansk Folkepartis side er vores udgangspunkt jo ikke, at alt, hvad der kommer fra EU, er hammergodt.
Hvis der er berettiget tvivl, skal vi jo ikke gennemføre nogle krav, der i virkeligheden kommer til at betyde en større regning for danskerne, hvilket det her vil gøre.
Jeppe Bruus (S), 2022-06-09:
Vi er forhåbentlig enige om fakta.
Fakta er, at det her jo ikke er noget, vi har fundet på, altså at vi har tænkt, at der her var en lovændring, vi kunne lave for at hente nogle penge.
Fakta er, at der er en dom, og så har der været en helt almindelig sagsbehandling, hvor vurderingen fra embedsværkets side er, at vi er nødt til at ændre dansk lovgivning for at bringe os i overensstemmelse med EU-retten.
Så er der blevet nævnt en tysk dom, som ikke er sammenlignelig med det her.
Det har vi jo også gennemgået i sagsbehandlingen, og det har jeg ikke tid til at redegøre for her.
Tilbage står bare, om man anerkender, at vi er nødt til at gennemføre det her for at være i overensstemmelse med EU-retten, baseret på den klokkeklare juridiske vurdering, der ligger fra juristerne i Skatteministeriet og Justitsministeriet.
Louise Schack Elholm (V), 2022-06-09:
Jeg må jo sige, at Skatteministeriet og regeringen står rimelig alene med vurderingen af, at det her er nødvendigt som følge af den dom mod Rumænien.
Så det er underligt, at det kun er Danmark, der når frem til den konklusion, og derfor kunne man jo have kontaktet EU og hørt, om det var relevant.
Derudover synes jeg også, at det er problematisk, at man ikke vælger at lægge pengene tilbage til kulturområdet.
Man vælger at bruge dem på noget helt andet.
Jeg forstår slet ikke tankegangen.
Peder Hvelplund (EL), 2022-06-09:
Altså, vi sidder ikke på den måde og fifler eller skalter og valter med det, når det handler om så grundlæggende principper som at holde øje med, hvordan magten bliver udøvet.
Det er klart, at den position, vi har i forhold til offentlighedsloven, kommer vi til at fortsætte med at have, og den kan der ikke købslås med, heller ikke i en finanslovsforhandling.
Men det er klart: Forudsætningen er, at det kan ændres, og der går jeg da ud fra, at det flertal, der blokerer for, at der ændres ved offentlighedsloven, formentlig er væk efter næste folketingsvalg.
Peter Skaarup (DF), 2022-06-09:
Jamen nu ved vi jo ikke, om der bliver finanslovsforhandlinger her til efteråret, altså om vi når det, eller om der lige pludselig bliver trykket på valgknappen.
Men så vil jeg bare lige spørge Enhedslisten: Hvis der nu kommer nogle finanslovsforhandlinger, hvor man virkelig har fat omkring regeringens ædlere dele, kan man sige, vil Enhedslisten så bruge de finanslovsforhandlinger til at sige til regeringen, at nu må og skal der altså ske noget i forhold til offentlighedsloven?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Den slags krystalkugle har jeg ikke, men det er rigtigt, at alle storbyerne i Danmark er dem, der har de største udfordringer i forhold til skabelsen af parallelsamfund, og det er også der, man har de største udfordringer i forhold til den sociale kontrol, vi har set rundtomkring.
Det har været værst i København og omkring Aarhus, men det er klart, at ser vi ud over landskabet, er der større sandsynlighed for, at Aalborg får samme type af problemer, end at Vemmelev mellem Korsør og Slagelse får det.
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-06-09:
Tak for det.
Når man kommer fra Aalborg, bliver man deroppe mødt af flere, der siger: Hvornår bliver det vores tur?
Hvornår skal vi blive en del af regeringens nye aftaleudspil?
Så kan ministeren bekræfte, at Aalborg Kommune er den kommune, der kommer til at være den næste, som bliver en del af regeringens aftale?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Lad os tage hhx'en.
Der er der i dag med de gamle regler, der har gjaldt de seneste rigtig mange år, 89 pct., der får deres ønske indfriet.
Så jeg tror sådan set, at de unge kan være ret godt tilfredse med, at der nu vil være så relativt markant en større andel, der får deres ønskeuddannelse i forhold til i dag.
Jeg er rigtig glad for, at vi har givet en lille overkapacitet til de erhvervsgymnasiale uddannelser.
Det vil sige, at sandsynligheden for at komme ind på en erhvervsgymnasial uddannelse, og i øvrigt at komme ind præcis det sted, man gerne vil, vokser markant med den aftale, der er indgået.
Mona Juul (KF), 2022-06-09:
Jeg tror ikke, at eleverne kommer til at opfatte det sådan, når man f.eks. skal fra Aarhus til Grenaa for at fortsætte sin merkantile uddannelse.
Det, jeg også har lyst til at spørge om, er i forhold til den finansiering, der ligger.
For der ligger jo ikke anden finansiering, end at det er gymnasierne selv, der skal holde for.
Hvad er det for nogle midler, der her bliver taget fra undervisningen, og som skulle sikre kvalitet, dannelse og læring?
Hvad er det, de kommende gymnasielever undervisningsmæssigt kommer til at miste på grund af den her aftale?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Det er, fordi det er fuldstændig afgørende vigtigt for mig og regeringen og i øvrigt også aftalepartierne, som jeg hører det – nu må de jo tale for sig selv – at vi lærer hinanden at kende på kryds og tværs af vores samfund.
Og derfor er det vigtigt for os, at man går i skole på kryds og tværs, så det er derfor.
Mona Juul (KF), 2022-06-09:
Tak for det, og tak til ministeren for at stille sig til rådighed for spørgsmål her.
Min kollega fra Konservative spørger i forhold til retten til at skifte.
Men der er jo også andre ting i den her aftale, som er rigtig, rigtig vigtige, f.eks. at der er lagt et tilskudsloft over de private gymnasier, og f.eks at det merkantile gymnasium jo også er en del af det.
Det er der mange af os i Aarhus, der ikke er særlig begejstrede for.
Hvorfor forsøger ministeren her at lukke smuthuller i forhold til den tvangsfordeling, som åbenbart er lagt for dagen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Tak for det.
Jeg kan høre, man bliver ved med at gentage myten om, at der skulle være færre, der får deres første prioritering.
Og jeg vil bare sige til dem, der eventuelt sidder og ser med, at man kan se på det, der hedder tabel 3 – det er på side 6 – som man kan finde inde på ministeriets hjemmeside, så man selv kan tjekke tallene efter.
Jeg synes, det bliver sådan lidt aparte at skulle diskutere det.
Vi går fra, at der er 92 pct., der i dag kommer ind på deres ønskegymnasium, til, at det bliver 94 pct. i fremtiden.
Så kan jeg i øvrigt også bare bekræfte, at det er sådan, at man godt kan skifte gymnasium, hvis man mistrives.
Det kræver alene, at gymnasiernes rektorer godkender det.
Jeg var selv en af dem, der skiftede gymnasium, da de gamle amtsregler gjaldt, og det er fuldstændig ukompliceret.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-09:
Det er jo ikke korrekt, at flere får deres førsteprioritet.
Vi har jo tallene for Dragør og fra Gentofte og fra rigtig mange steder.
Vi ved jo også godt, at mange fra Vestskoven og andre steder, jeg også har besøgt, jo slet ikke har lyst til rejse fra deres gymnasier, fordi de netop trives.
Men det, der står i det her forslag, er jo, at man vil afskære klageadgangen til alene at omhandle retlige spørgsmål samt afskære klageadgangen til ministeriet.
Retssikkerhedsmæssigt er det meget ubetryggende for eleverne, at de faktisk ikke har den mulighed, for reelt forskydes den her magt over til regeringen, og særlig til ministeren, i forhold til klageadgang.
Er det ikke rigtigt, at det faktisk er meget vanskeligt for en elev nu at skulle bekræfte sin mistrivsel, på grund af at man er tvunget hen på et bestemt gymnasium?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Reglerne for at skifte gymnasium ligner dem, vi havde, dengang amterne eksisterede, så forældrene til dem, der skal starte i gymnasiet, kender dem, for det var dem, der eksisterede dengang.
Og kan man, hvis man mistrives, skifte gymnasium.
Og så vil jeg sige, at med de nye regler er der jo flere, der får deres første prioritering, og der er færre, der skal transportere sig langt.
Så i forhold til trivsel vil det være min vurdering, at det her går i den rigtig retning.
Men jeg vil gerne understrege, at man med de her regler kan skifte gymnasium, hvis det er sådan, at man mistrives.
Katarina Ammitzbøll (KF), 2022-06-09:
I går kunne man se i nyhederne, at ca. 25 pct. af vores børn og unge mistrives og er under stress.
Det er jo ærgerligt, at der ikke er gjort noget mere ved det i de sidste 3 år.
Undersøgelser viser faktisk, at 35 pct. af de unge – det var så i Aarhusområdet – nu er meget bekymrede for det her forslag.
Hvad er deres muligheder for at skifte gymnasium, hvis de mistrives og det er et gymnasium, de er kommet hen på på grund af forældrenes indkomst?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Jeg forstår godt det strategiske og sådan spinmæssige hensyn: Hvis man bare siger »tvang« tilstrækkelig mange gange, hvis man bare siger, at de unge ikke får lov til at komme ind der, hvor de vil, nok gange, så er der sikkert en andel, der tror på det.
Men virkeligheden er, at der er flere, der kommer til at få opfyldt deres første prioritering med den nye model, og at der er færre, der kommer til at transportere sig langt.
I de større byer kapper vi mere end 20 pct. af andelen af dem, der skal transportere sig langt hver dag – og det er jeg enormt glad for – samtidig med at vi får skabt en større balance i gymnasierne.
Sophie Løhde (V), 2022-06-09:
Ministeren svarer jo ikke på mit spørgsmål, og ministeren ved udmærket godt, at Venstre støtter delen om gymnasierne i landdistrikterne.
Det, vi diskuterer her, er, at Socialdemokratiet og resten af venstrefløjen over for alle landets unge, der bor i og omkring de store byer, insisterer på, at man er bedre til at vælge end de unge selv.
Det er derfor, jeg stiller spørgsmålet: Hvorfor er Socialdemokratiet og venstrefløjen bedre til at vælge end de unge selv?
Hvorfor er det, at de unge i Vallensbæk og andre steder ikke kan få lov at bestemme selv?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Jeg ved godt, det ville være sindssygt bekvemt for de blå partier, hvis det var sådan, at mængden af dem, der ikke kom på deres ønskegymnasium, steg.
Uha, hvor ville det være fantastisk, at man så kunne gå og revse os for det.
Nu er virkeligheden bare, at der er flere, der kommer på deres ønskegymnasium med det her, og det vil sige, at hvis Venstre vælger at droppe den her aftale, så kommer der til at være færre, der kommer på deres ønskegymnasium, for så går man jo tilbage til de gamle regler.
Så der vil være færre, der kommer på deres ønskegymnasium, hvis Venstre får regeringsmagten, og der vil være flere, der skal transportere sig langt.
For det er sådan med den model, vi har lagt frem, at der er flere, der kommer på deres ønskegymnasium, og at der er færre, der skal transportere sig langt.
Så held og lykke med at genindføre de gamle regler.
Jeg kan jo høre, at I ikke har noget som helst bud på, hvordan vi i øvrigt skal fordele eleverne, så jeg må gå ud fra, at det er det, Venstre gerne vil – altså genindføre de gamle regler.
Sophie Løhde (V), 2022-06-09:
Ministeren sagde i sin tale, at hun var kisteglad.
Det er vi ikke i Venstre.
Vi er ikke kisteglade for, at det nuværende frie gymnasievalg fjernes og i stedet erstattes af tvangsfordeling ud fra mors og fars pengepung.
Mors og fars pengepung er det, de unge mennesker fremover skal tænke over, for det er det, der kommer til at afgøre, om de kan få lov at vælge selv en lang række steder rundtomkring i Danmark.
Jeg skal bare spørge ministeren: Hvorfor er det, Socialdemokratiet mener, at man er bedre til at vælge for de unge, frem for at man har tillid til at lade de unge vælge selv?
Anne Honoré Østergaard (V), 2022-06-09:
Tak for det svar.
Så vi er enige om, at Aalborg Kommune er en af de kommuner, der er meget tæt på også at blive en del af regeringens nye tvangsaftale?
Peder Hvelplund (EL), 2022-06-09:
Jamen jeg kan garantere for, at uanset hvilken regering der sidder, så er det det, der er Enhedslistens position.
Man kan sige, at det også er det, der har gjort sig gældende i forhold til mink.
Det har det også gjort i forhold til hele diskussionen omkring Inger Støjberg.
Der kan jeg i hvert fald garantere for, at Enhedslisten ikke kommer til at virke som et demokratisk tandløst parlamentarisk grundlag, hvad jeg jo synes, der var en tendens til, at nogle gjorde under Støjbergssagen, hvor der jo blev begået ulovligheder, uden der blev reageret parlamentarisk på det.
Peter Skaarup (DF), 2022-06-09:
Vi er jo helt enige i Dansk Folkeparti med Enhedslisten i, at det her forslag bør vedtages, sådan at der skabes mere åbenhed omkring regeringens forhold og forvaltningens forhold for danskerne.
Vi havde jo diskussionen omkring Tibetkommissionen her for nylig.
Så sagde en række partier: Nu sætter vi os ved forhandlingsbordet, og nu skal der ske en hel masse.
Men der er jo ikke sket noget.
Så der er god grund til at sige ja til det her forslag, og der er god grund til at opfordre til det, som ordføreren gør.
Men jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge Enhedslisten om noget alligevel.
Altså, det er jo egentlig Enhedslisten, der holder regeringen i live.
Det gælder jo også i minksagen, som vi vender tilbage til om ikke ret lang tid.
Der kunne jeg godt tænke mig at spørge: Kommer der et tidspunkt, hvor Enhedslisten har fået nok, og hvor man siger til regeringen: Nu må og skal der altså ske noget i forhold til mere åbenhed i forvaltningen?
Peder Hvelplund (EL), 2022-06-09:
Tak for det.
Nu står vi her igen og diskuterer offentlighedslov, og her er det konkret med baggrund i L 140, som vi i Enhedslisten har fremsat netop for at sikre, at vi får tre behandlinger i Folketingssalen omkring det her helt centrale spørgsmål, i forhold til hvordan vi forvalter demokratiet.
Lovforslaget drejer sig om en ophævelse af både kalenderreglen, ministerbetjeningsreglen og folketingspolitikerreglen.
Når det er fuldstændig afgørende, er det jo, fordi offentlighedsloven fra 2013 har haft temmelig store konsekvenser for, hvordan vi kan følge med i den måde, som magten bliver udøvet på.
Folketingets Ombudsmand har konkluderet, at offentlighedens adgang til aktindsigt er blevet væsentlig indskrænket med den nye lov.
Det samme gør sig gældende i forhold til folketingspolitikerreglen, som på samme måde bliver anvendt væsentlig mere end forventet.
Afslag på aktindsigt i centrale dele af den politiske beslutningsproces svækker jo grundlæggende grundlaget for den offentlige debat om væsentlige politiske beslutninger og gør det sværere både som borger og som journalist at give politikere og embedsmænd et kritisk eftersyn.
Derfor har offentlighedsloven eller mørklægningsloven jo reelt betydet, at gardinerne er blevet trukket for i det demokratiske rum, og der er ikke bare tale om, at de er blevet trukket for, der er også tale om, at det i dag reelt er mørklægningsgardiner.
Derfor er det også uforståeligt, når vi igen og igen hører partier tale om en regering, der er magtfuldkommen, og at der ikke har været gennemsigtighed i forhold til væsentlige beslutningsprocesser, både i forhold til coronahåndtering og i forhold til minkhåndtering, at der så samtidig er partier, som sidder og stemmer imod, at vi afskaffer reglerne i forhold til offentlighedsloven.
Det er jo, som om der er en eller anden tendens til, at jo tættere man kommer på magten, desto mere ubekvemt synes man det er med en fri og åben tilgang til at kunne følge med i de beslutningsprocesser, der er, og til at kaste et kritisk blik på dem.
Derfor vil jeg bare igen opfordre både Socialdemokratiet, men jo i særlig grad også Venstre og Konservative til, at man stemmer for det her lovforslag og dermed får sikret, at vi får afskaffet både kalenderreglen, ministerbetjeningsreglen og folketingspolitikerreglen.
For det er fuldstændig centralt for vores folkestyre, at der er adgang til at kunne følge med i beslutningsprocesserne, og da især nu, hvor vi står i en situation, hvor jeg uden at skulle kigge i en krystalkugle kan forestille mig – formentlig inden for de næste 14 dage til 3 uger – at vi sikkert kommer til at skulle diskutere åbenhed i forvaltningen, magtfuldkommenhed og adgang til at kunne kontrollere regeringens beslutningsprocesser.
Det kommer vi sikkert til at diskutere temmelig nøje.
Derfor er det her jo en oplagt mulighed for Venstre og Konservative, men i princippet også for Socialdemokratiet i forhold til at sige: Selvfølgelig sikrer vi, at det her ikke skal kunne gentage sig fremover, og derfor kommer vi til at stemme for L 140.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Nej, for vi har ikke indgået en tvangsaftale.
Jeppe Bruus (S), 2022-06-09:
Med al respekt vil jeg sige, at det sidste argument jo er en lille smule letkøbt, da Dansk Folkeparti i slutningen af sidste år var med til at indgå en aftale, vel vidende hvad der var på spil.
Og så til det første: Det er jo ikke et forslag, vi har fundet på.
Det er ikke sådan, at vi har kigget ud og tænkt, hvor vi kan indføre en revision af momsdirektivet, så vi kan hente et provenu ind i statskassen.
Det er jo en »skal«-opgave for at overholde EU-retten, og det er baseret på en dom tilbage fra 2020.
Så har systemet kørt, som det gør, altså at der kommer en dom, og så kigger man på, hvad det betyder i forhold til dansk lovgivning.
Det er ikke et initiativ, vi har fundet frem for at se, hvor vi kunne hente nogle penge.
Zenia Stampe (RV), 2022-06-09:
Det er jo en lidt barok situation, at regeringen har sendt skatteministeren i salen på den her sag, for det handler jo ikke kun om EU-jura og skat.
Når regeringen har så travlt og ikke har tid til at undersøge det her nærmere, er det jo, fordi regeringen allerede har brugt pengene på fængselspladser i Kosovo.
Det er der jo så ikke flertal for alligevel; det er jeg meget glad for.
Og jeg vil derfor spørge regeringen – vi vil selvfølgelig gerne være med til at undersøge det her til bunds, for vi vil også gerne følge EU-retten – om vi kan have et forløb med regeringen, hvor vi undersøger det, men på den præmis, at eventuelle nye momsindtægter, som bliver taget fra kunstnerne, kommer tilbage til kunstnerne på anden vis igen.
For det er jo det politiske indhold i den her debat.
Skal vi tage penge fra kunstnerne til fængselspladser, eller skal vi lade pengene blive inden for kulturen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2022-06-09:
Det er alligevel relativt vildt, at ordføreren allerede nu, før bekendtgørelsen er skrevet, ved, hvad der står i den.
Der må findes sådan en særlig krystalkugle for bekendtgørelser.
Altså, konsekvensen af det her lovforslag, vi behandler i dag, er, at man kan give forrang til profiler, og at man kan give forrang til der, hvor der er særlige studieretninger, og det er jo netop, fordi elever, der er i gang med særlige forløb eller har særlige ønsker, hvor man ikke kan få det andre steder i landet, selvfølgelig får forrang i forhold til så at kunne komme ind på de pågældende gymnasier uden om ansøgningssystemet.
Men altså, bekendtgørelsen er ikke skrevet endnu, så det er lidt interessant, at ordføreren kan konkludere, hvad der står i den, alligevel.
Jeppe Bruus (S), 2022-06-09:
Så har jeg nok ikke fået udtrykt mig klart nok, når man kan stille det spørgsmål.
Vi fremsætter det her forslag, fordi det er en forpligtelse i forhold til at overholde EU-retten, og det er den vurdering, der er fra juristerne i Skatteministeriet og i Justitsministeriet.
Birgitte Bergman (KF), 2022-06-09:
Jamen så forstår jeg simpelt hen ikke, hvorfor ministeren fremsætter det her lovforslag.
Hvis ministeren er overbevist om, at man ikke overholder ministeransvarlighedsloven, hvorfor så ikke vente?
Hvorfor så ikke lade tvivlen komme det lidt til gode?
Hvorfor så ikke vente med det her?