runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
F.eks. skal leverandører til baserne ikke følge dansk lovgivning.
Hvorfor er det nødvendigt?
Kunne vi ikke sige: Okay, fair nok, amerikanerne er der, amerikanske soldater, og det kan vi diskutere, men hvad med de danske leverandører?
Kunne vi ikke at undtage dem, skal de ikke følge dansk lovgivning?
Så er der et andet spørgsmål om, hvorvidt amerikanerne skal have lov til at opretholde orden omkring baserne.
Hvad med om vi lavede en klar ramme og sagde: Okay, det er inden for en vis afstand, f.eks. 100 m eller 2 km, eller hvad det kunne være?
For hvad er orden – kan vi ikke få det defineret?
Hele problemet med det her lovforslag er, at det er så upræcist.
Det er det, der er problemet.
Så er ordføreren tilfreds med, at det er meget upræcist med, hvad det f.eks. betyder, hvad amerikanerne fortolker som orden, og hvor den orden skal opretholdes henne?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-04-11:
Jeg er meget uenig med ordføreren.
Jeg synes ikke, at det her lovforslag er upræcist.
Det er flere gange fremgået af debatten, og det står også direkte: Alle aktiviteter skal udføres med fuld respekt for Danmarks suverænitet, grundlov og forfatningsretlige sædvane, lovgivning og folkeretlige forpligtelser.
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Det må vi jo have afklaret i det videre arbejde.
Med hensyn til den måde, som både aftalen og lovforslaget er lavet på, er jeg tryg ved, at det lever op til det formål, vi ønsker med det.
Jeg har ikke taget specifik stilling til det spørgsmål, men det må vi jo være nysgerrige på og blive klogere på i udvalgsarbejdet.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi ikke leder efter benspænd i vores aftale her, man leder efter, hvordan der kan komme til at virke hurtigst muligt.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren nævner, at det er en virkelig trusselssituation, vi står i.
Det underkender jeg på ingen måde er det, vi snakker om.
Så det vil jeg lige slå fast først.
For mig handler det faktisk om, at vi får de bedst mulige rammer for den situation, vi er i.
Når ordføreren så siger, at vi får lavet et nogle faste og klare rammer for det her samarbejde, er det jo ikke uden grund, at der er så mange stemmer, der siger, at det her er upræcist.
Og det er ikke uden grund, at jeg siger, at jeg simpelt hen ikke har kunnet få uddybende svar.
Så for mig at se er der faktisk en masse uklarhed, hvis vi også ser på det svar, jeg fik før i forhold til miljø.
Så nu vil jeg stille et spørgsmål og håbe, jeg kan få et meget konkret svar på det.
Vil regeringen forpligte sig til, at der ikke gives generelle våbentilladelser til private udenlandske vagter, men at der kræves konkrete saglige begrundelser i hvert enkelt tilfælde?
Altså helt konkret: Hvordan vil vi håndtere myndigheden?
Peter Juel-Jensen (V), 2025-04-11:
Det ligger jo også i lovforslaget, at man skal leve op til dansk lovgivning.
Men der er jo mange andre, som er våbenbærende på en kaserne end blot udenlandske gæster.
Jeg kan ikke se et problem her.
Vi laver den her aftale, som ordføreren netop også siger, og der er en konkret trussel.
Når ordføreren er enig med mig i, at der er en konkret trussel, kan det godt undre, at man ikke bakker fuldhjertet ud op omkring det her, for hvor konkret er den trussel så?
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Der oversætter vi jo så nok aftalen forskelligt.
Det er jo ikke kun inden for basens grænser, det her handler om, så jeg synes ikke, det var et helt konkret svar.
Peter Juel-Jensen (V), 2025-04-11:
At give en garanti kan jeg nok ikke, men det har altid været et sundt princip for Venstre, at den, der forurener, betaler.
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Tak, formand.
Vi har jo lige behandlet beslutningsforslaget, og nu er det så L 188, der skal implementere den her forsvarssamarbejdsaftale.
Vi har brugt 4 timer på det, og nu synes jeg simpelt hen ikke at vi skal gentage det hele.
Men som jeg i hvert fald sagde under behandlingen af det andet forslag, mener vi i Danmarksdemokraterne, det er vigtigt, at vi står sammen i et bredt flertal her i Folketinget om de store beslutninger, vi skal tage på forsvarsområdet.
Nu er det sagt flere gange i dag, at Trump siger mange skøre ting, men det ændrer ikke på, at vi støtter et tæt samarbejde med USA.
Det er og skal være vores vigtigste allierede.
Det er godt, at det amerikanske forsvar holder fast i et solidt engagement i Europa og Danmark.
Tiden er ikke til at løbe fra de aftaler, vi har med USA.
Derfor ser vi positivt på forsvarssamarbejdsaftalen.
Lovforslaget her ligger jo i naturlig forlængelse af B 173, som vi lige har behandlet.
Derfor er det en logisk og naturlig konsekvens ligeledes at bakke op om det her forslag, der tilvejebringer det retlige grundlag for opfyldelse af aftalen.
Danmarksdemokraterne kommer til at stemme for lovforslaget.
Tak for ordet.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Ordføreren siger, at det altså er lidt ærgerligt, at vi skal diskutere det her lovforslag igen, men pointen er jo, at det er noget helt andet, vi skal diskutere nu.
Det er jo indholdet af det her lovforslag.
Nu skal vi ikke diskutere Trump og alt det der mere; nu skal vi mere sige: Okay, under hvilke præmisser?
Der er der jo masser af bekymrende ting, som jeg synes det er underligt at ordføreren bare blindt støtter og ikke engang sådan synes vi skal dykke ned i.
Bare for at tage et af eksemplerne, vil jeg nævne, at hvis amerikanerne forvolder økonomisk skade et eller andet sted – det kunne være, de kom til at smide en bombe forkert, ikke fordi de ønskede det, men fordi der nogle gange sker uheld og skader –
er pointen, at der ikke er nogen grænse for, hvor meget den danske stat skal kompensere for de økonomiske skader, som amerikanerne laver.
Så er det bare et spørgsmål, om ordføreren er tilfreds med det.
Så er der også undtagelser fra udlændingeloven, som jeg ved at ordføreren er fra et parti der er meget optaget af.
Er man tilfreds med det?
Vi aner ikke, hvem der kommer til at arbejde på de her baser.
Jeg kunne blive ved i forhold til en hel masse upræcisheder og bemyndigelser.
Så vil ordføreren ikke kommentere på detaljerne, og hvad for nogle ting der kunne bekymre ordføreren?
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Jeg synes, vi i det tidligere har været inde på detaljerne i det her lovforslag faktisk.
Det synes jeg man har været meget rundt om.
Derfor synes jeg ikke, at vi skal gentage det.
Det er jo et usædvanligt tænkt eksempel, at de skulle komme til at smide en bombe.
På en eller anden måde har jeg slet ikke lyst til at kommentere på det, fordi det er så urealistisk, at det skulle ske.
Det er så godt hegnet ind på mange måder, og det er også hegnet ind med hensyn til miljø osv., så jeg synes simpelt hen ikke, vi skal være så bekymrede, som ordføreren er.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Det har jo også været et princip i vores aftale med amerikanerne i Grønland, men ikke desto mindre ligger der en atomaffaldsklump inde under indlandsisen.
Så det er jo ikke umuligt, at der kan ske et eller andet.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-11:
Jeg tror måske, at det på et eller andet tidspunkt i den her debat er passende lige at fremhæve, at den her aftale jo er en aftale, vi ikke har indgået med en fjende eller en modpart.
Altså, det er jo en bilateral aftale, vi har lavet med et land, som er vores tætteste allierede, og som skal opfylde nogle formål.
Der er jo heller ikke plads til dem på de der tre konkrete baser, vi taler om.
Altså, vi er jo også nødt til at beholde noget proportionalitet.
Den her aftale handler om tre specifikke militære anlæg i Jylland.
Alene deri ligger der jo altså en eller anden fysisk afgrænsning, vil jeg mene, i, hvor stor en del af det amerikanske militær man kan passe ind.
Og det skal forfølge det her formål.
Der bliver man nok nødt til et eller andet sted ligesom at foretage sådan et mere strategisk valg.
Altså, det er klart, at hvis man betragter USA som en fjende frem for en ven og den her aftale som et onde frem for et gode, så skal man nok sikre sig juridisk og på alle mulige måder anderledes end det, der er lagt op til her.
Men så forsvinder formålet også ligesom.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-11:
Tak for det, og tak til udenrigsministeren for talen.
Jeg synes egentlig, at det sidste svar her meget godt illustrerer det, som jeg også tidligere har sagt, nemlig at jeg synes, at man bruger fortidens analyser til at løse fremtidens udfordringer.
For lige så selvmodsigende det kan være at sige, at man betragter USA som en fjende, lige så selvmodsigende synes jeg det lyder, når udenrigsministeren står og siger, at USA er vores tætteste allierede.
Så kan man mene om aftalen, hvad man ville mene, før Trump kom til, men hvordan kan man med den situation, vi står i nu, med åbne øjne gå ind og lave en sådan aftale?
Ministeren siger selv, at det er en balance mellem amerikansk engagement og europæisk autonomi, men det kan jo godt vise sig, at det bliver modsætninger på et tidspunkt.
Så kan ministeren garantere – og det spurgte jeg også ordføreren fra ministerens parti om tidligere – at hvis der sker en amerikansk annektering af Grønland, så kan vi træde ud af aftalen, og at det vil ske, hvis den situation skulle opstå?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-11:
Må jeg ikke sige, at jeg jo ikke sådan helt overordnet kan garantere, hvordan fremtiden ser ud.
Det kan jeg ikke, men jeg kan garantere, at den måde, vi agerer på i nutiden, er med til at forme fremtiden, og jeg synes, at vi skal agere på en måde, hvor vi forsøger at forme den positivt.
Jeg tror ikke, at nogen, der har lyttet til mig, og det gælder også i den offentlige debat, kan være i tvivl om, hvad jeg tænker omkring signaler fra den nye amerikanske regering og ting, der bekymrer mig.
Men det er jo, som det er, og spørgsmålet er: Hvordan påvirker vi det?
Og fremmer de skridt, vi tager, sandsynligheden for det ene scenarie eller det andet scenarie?
Hvis man vil have et positivt scenarie, der handler om at sikre fred i Europa i en situation, hvor Europa ikke kan forsvare sig selv – det kan Europa ikke – så skal vi agere klogt.
Så kan man lave alle mulige akademiske øvelser om, at man kunne gøre noget helt andet, men man er jo nødt til at komme med nogle konkrete bud.
Hvordan ville det så spille ind i alt det, der sker.
Så vil jeg sige omkring Grønland, at den her aftale hviler på nogle grundforudsætninger, bl.a. at vi er en allieret.
Det fremgår klart af NATO-traktaten, at man ikke fører krig blandt allierede, så hvis man forestillede sig det, som jeg betragter som et vanvidsscenarie, nemlig at man pludselig skulle have en allieret, der foretager en besættelse på kongerigets territorium, så er hele fundamentet bag den her aftale jo forsvundet og krakeleret.
Forudsætningerne er bristet.
Peder Hvelplund (EL), 2025-04-11:
Hvis vi står i en situation, hvor der er amerikanske tropper på danske baser og den situation opstår, så er aftalen øjeblikkeligt opsagt, og de amerikanske soldater må rejse hjem.
Det er sådan set bare den garanti, jeg gerne vil have ministeren til at give fra talerstolen.
Jeg synes jo, at vi har set et klart billede, senest her til morgen, hvor vi kunne se, at basechefen for basen oppe i Pituffik er blevet fyret alene på den baggrund, at man signalerer, at man vil have et tæt samarbejde med personale fra Canada, Grønland og USA.
Så det er jo ikke helt et vanvidsscenarie.
Det er nogle klare signaler, vi ser fra USA, der indikerer, at den her situation kunne opstå.
Men jeg vil gerne høre ministeren give en klar garanti.
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-11:
Men det, jeg kan forholde mig til, er, hvad det er for en aftale, vi indgår, og hvad det er for vilkår, den er indgået på.
Det er klart, at hvis der opstod en situation, hvor, kan man sige, grundforudsætningerne for den her aftale – f.eks. amerikansk NATO-medlemskab bare for at nævne en ting, eller at allierede ikke angriber hinanden – skrider, så skrider fundamentet for aftalen også, og så kan aftalen jo bringes til ophør.
Den nærmere rækkevidde af det kan man også spørge ind til i det forestående udvalgsarbejde, for det følger af traktatens forskellige bestemmelser.
Hvordan en regering i den fuldstændig tænkte situation, at noget sådant skulle ske en gang ude i fremtiden, agerer, kan jeg jo ikke stå her og sige.
Jeg føler mig rimelig tryg ved, at det ikke er en regering, jeg er medlem af.
For alt må jo stoppe på et tidspunkt, og jeg satser da på, at jeg er stoppet i politik, mange år før vi måtte stå i et eller andet virkeliggjort scenarium, hvor USA har trukket sig ud af NATO.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak, og tak til udenrigsministeren for talen.
Når ministeren siger her i dag, at der ikke er sket noget inden for de sidste 3 måneder, stemmer det ikke helt overens med det, som han udtalte den anden dag, hvor han sagde: »Det har udviklet sig til en situation, hvor jeg kun kan beskrive det som et angreb på Kongeriget Danmarks suverænitet ...«.
Det er jo netop den situation, der gør, at vi er nogle, der sætter spørgsmålstegn ved timingen her.
Kan ministeren afklare, om regeringen mener, at USA's overholdelse af artikel 5 er betinget af, at amerikanerne har baser i Danmark?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-11:
Altså, jeg må lige starte med at anfægte hele præmissen.
Jeg tror ikke, jeg har stået her og sagt, der ikke er sket noget de sidste 3 måneder.
Så har jeg i hvert fald ikke hørt godt nok efter, hvad jeg selv sagde.
Jeg synes ikke, jeg har lavet andet de sidste 3 måneder, end at prøve på løbende at kommentere på alt det, der sker.
Meget af det er noget, jeg ikke bryder mig så meget om at se.
Det gælder i forhold til den retorik, der har været anvendt om Grønland, idet jeg dog trods alt hæfter mig ved, at vicepræsidenten i Grønland ad flere omgange understregede Grønlands ret til selvbestemmelse, som man jo ikke kan understrege og så samtidig annektere landet.
Jeg kan sagtens se, at mange ting er sket.
Men det er jo også det, vi er nødt til at forholde os til.
I virkeligheden er det jo både simpelt og komplekst på en og samme tid, for der foreligger den her aftale, og ja, den er indgået med en tidligere amerikansk regering, den forfølger det her formål, den er her nu, den er anmeldt, og den skal implementeres i den her folketingssamling.
Så må man sige: Hvad sker der, hvis vi overholder det, vi har aftalt, og de tidsplaner, vi har lavet?
Hvor fører det os hen?
Og hvor fører det os hen, hvis vi pludselig vender ryggen til vores egne tidligere procesbeslutninger?
Der vil jeg bare sige, at det sidste fører os et dårligt sted hen.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Tak, jeg vil lige stille det sidste spørgsmål igen, for der gik lidt debat i, om jeg havde hørt korrekt eller ej.
Hvis vi hopper hen over det, stiller jeg det sidste spørgsmål igen: Kan ministeren afklare, om regeringen mener, at USA's overholdelse af artikel 5 er betinget af, at de har amerikanske baser i Danmark?
Lars Løkke Rasmussen (M), 2025-04-11:
Der er ingen tvivl om, at det, at USA indgår en stribe bilaterale aftaler med en række lande i Europa, jo styrker muligheden for at have et højpotent forsvar af Europa.
Så i det omfang at artikel 5, hvad jeg søreme ikke håber sker, skal aktiveres, fordi Europa bliver udsat for et angreb, vil det da være meget mere robust, at man har mulighed for at deployere materiel og mandskab inden.
Man kunne da også godt aktivere artikel 5, selv om der ikke var soldater i Baltikum, men responstiden ville da være noget længere, og derfor ville troværdigheden og afskrækkelsen jo være mindre.
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Mange tak for det.
Nu har vi efterhånden haft en langvarig debat om det beslutningsforslag, som giver mulighed for, at vi kan træde ind i forsvarssamarbejdsaftalen med USA.
Det blev jo behandlet under det forrige punkt på dagsordenen, nemlig beslutningsforslag nr. B 173.
Lovforslaget, vi behandler nu, udgør så den mere retlige ramme for den samme samarbejdsaftale, og jeg vil bare gøre det så kort, som jeg overhovedet kan, og sige, at Socialdemokratiets baggrund for at støtte dette lovforslag er ord til andet gengivet i min tale og i debatten fra beslutningsforslaget under det forrige punkt.
Så jeg skal ikke gøre det længere, end det behøver at være, men sige, at vi også støtter lovforslaget.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
For at gå lidt i detaljen med noget af det, der ligger i lovforslaget og i udmøntningen af det her, er vi i Alternativet nysgerrige på, hvorfor regeringen ønsker en bemyndigelse til at kunne tillade fravigelser fra regler på bygge-, plan-, natur- og miljøområdet i det omfang, altså hvordan det kan være nødvendigt for amerikanske styrkers opgavevaretagelse i Danmark, når regeringen gang på gang i deres svar på Alternativets skriftlige spørgsmål understreger, at alle aktiviteter i henhold til aftalen skal udføres med fuld respekt for Danmarks suverænitet, Danmarks grundlov og Danmarks forfatningsmæssige sædvaner samt lovgivning og folkeretlige forpligtigelser.
Hvori består nødvendigheden af at fravige de ting?
Simon Kollerup (S), 2025-04-11:
Man må sige, som det også bliver sagt her, at det jo er en helt grundlæggende præmis for aftalen, at aktiviteterne skal leve op til den gældende danske lovgivning.
Det gælder på alle de områder, der er blevet nævnt af ordføreren selv.
Men selvfølgelig vil der kunne opstå nogle situationer, hvor eksempelvis operative eller mere sikkerhedsmæssige hensyn til den måde, opgaverne skal varetages på, gør, at den opgavevaretagelse ikke vil kunne ske i fuld overensstemmelse med reglerne.
Det er så derfor, at lovforslaget her siger, at så har forsvarsministeren mulighed for at kunne tillade, at man fraviger de her regler i det nødvendige omfang og ud fra en konkret vurdering.
Jeg ser det som en mulighed for at kunne få virkeligheden til at gå op i en højere enhed i de få eventuelle tilfælde, der måtte være.
Men det grundlæggende princip er, at dansk lovgivning skal overholdes.
Theresa Scavenius (UFG), 2025-04-11:
Der kan jo ske fejl.
Det sker jo nogle gange.
Jeg mente ikke, at de gjorde det bevidst.
Men pointen er, at hvis de gør det, eller der sker noget andet, skal den danske stat betale.
Jeg synes, vi skylder borgerne, at vi holder mere styr på pengene, og det vil sige, at vi sætter en grænse for, hvad vi skal betale.
Nu siger ordføreren også, at der er styr på miljødelen.
Forsvaret kan tillade fravigelse fra regler på bygge-, plan-, natur- og miljøområdet, i det omfang det er nødvendigt for amerikanernes opgavevaretagelse.
Så det er jo præcis det modsatte: Man undtager al vores lovgivning på det her område fra det.
Det er i hvert fald noget, Folketinget bemyndiger ministeren til at kigge på senere.
Det er bare et eksempel.
Der er også eksemplet med det her med udlændingeloven, som jeg også synes ordføreren burde interessere sig for.
Lise Bech (DD), 2025-04-11:
Om miljøet står der jo altså også i aftalen, at alle aktiviteter skal udføres med fuld respekt for dansk lovgivning.
Det gælder også miljølovgivningen.
Der står særlig i forhold til miljølovgivningen og Danmarks og USA's forpligtelser: »Parterne forpligter sig til at gennemføre denne aftale på en måde, der er forenelig med hensynet til naturbeskyttelse i Danmark og menneskers sundhed og sikkerhed.«
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Der står lige nu, at det stadig væk er det danske forsvar, der har det primære sikkerhedsansvar på de militære anlæg.
Og der står, at hvad end der måtte være, f.eks. af magtudøvelse eller kontrolforanstaltninger og sikkerhedsforanstaltninger fra de amerikanske styrkers side, skal det være koordineret med danske myndigheder og tilrettelagt i samarbejdsprocedurer med danske myndigheder.
Så jeg ser det måske ikke helt sådan, som Alternativets ordfører ser det.
Altså, jeg synes faktisk, at det, der står her, er, at vi har ret meget kontrol med, hvordan det skal foregå, og måske også taget i betragtning, at det her er nogle ret små anlæg, hvor vi selv skal være til stede samtidig.
Sascha Faxe (ALT), 2025-04-11:
Nu mener den her ordfører så, at der er forskel på ansvar og kontrol.
Jeg vil til gengæld spørge, om SF mener, det er foreneligt med dansk suverænitet og retssikkerhed, at private amerikanske sikkerhedsfirmaer kan få tilladelse til at bære våben på civil grund uden for militære anlæg i Danmark.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Men det gør amerikanerne nu engang, og det er inden for rammerne af NATO's statusoverenskomst fra 1951, som det her jo bygger på, faktisk en mulighed for dem.
Det, jeg hæfter mig ved i den her tekst, er, at uanset om der er tale om amerikanske soldater, eller om der er tale om private sikkerhedsfirmaer, så skal de leve op til de fastsatte regler og rammer, som er fastsat i samarbejde med danske myndigheder og det danske forsvar.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Tak, og tak til ordføreren for talen.
Det undrer mig lidt, at der er den store tillid til, at fordi det står på et stykke papir, kommer amerikanerne nok til at overholde det.
Der er mange eksempler i historien på, at det gør USA eller andre stater for den sags skyld ikke.
Det er i strid med folkeretten at invadere Ukraine, det var en folkeretsstridig invasion af Irak, og sådan kunne man blive ved.
Så det med, at det står på et stykke papir, er jo ikke nogen garanti for noget som helst.
Så jeg finder det egentlig sådan en lille smule naivt at hænge sin hat på den tekst.
Jeg vil gerne tilbage til det her med tortur og umenneskelig behandling.
I Danmark er det jo sådan, at det er Ombudsmanden, som har ansvaret for at kontrollere, at der ikke foregår tortur eller anden umenneskelig behandling af frihedsberøvede personer på dansk territorie.
Det kan være i fængsler, på hospitaler eller andre steder.
Det er Ombudsmanden, der har et ansvar for at sikre, at Danmark overholder sine forpligtelser i henhold til FN's konvention imod tortur og i øvrigt den europæiske menneskerettighedskonvention.
Hvordan har ordføreren det med, at Folketingets Ombudsmand ikke kan kræve at få adgang til de her områder, der bliver stillet eksklusivt til rådighed for USA, og dermed ikke har muligheden for at kontrollere, om Danmark overholder de forpligtelser, vi har?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2025-04-11:
Jeg tror, at ordføreren misforstår mig en lille smule.
Når jeg henviser til den lovtekst, der ligger her, så gør jeg det jo ikke, fordi jeg tænker, at den lovtekst er garanten for en vis opførsel fra en amerikansk soldat, men fordi jeg tænker, at lovteksten er garanten for, at regeringen håndhæver det, der står her, og at hvis en vis opførsel fra en amerikansk soldat er problematisk, gør man noget ved det.
Det, som jeg hænger min hat på her, er, at regeringen kommer med et løfte til Folketinget om, hvordan det her skal foregå og om at følge op på, at det foregår på den måde.
Det er jo i virkeligheden den mulighed, vi har som Folketing, for vi kan ikke kalde Donald Trump i samråd eller deslige, men vi kan kalde regeringen i samråd, og vi kan sætte vores lid til regeringen i det her spørgsmål.
Og der synes jeg, regeringen her indirekte siger: I må godt kontrollere os på, at vi håndhæver det her.
Undskyld, nu fik jeg slet ikke svaret på det andet.
Trine Pertou Mach (EL), 2025-04-11:
Det er korrekt, at vi ikke kan kalde Donald Trump i samråd, og jeg forstår også godt det her med, at man ligesom her fra Folketingets side skal prøve at se, hvad vi kan holde regeringen ansvarlig for.
Jeg synes dog alligevel, at når vi er det danske Folketing og vi skal lave lovgivning, der vedrører en aftale, vi som stat skal indgå med en anden stat, og som er af 10 års uopsigelig varighed, så skylder vi os selv at vende hver sten.
Indtil videre er der, når man har vendt en sten, poppet et nyt problem eller en ny overraskelse op, som i virkeligheden handler om, at vi har afgivet muligheden for at kontrollere eller afgivet muligheden for at sikre, at vores lovgivning bliver overholdt, eller vi har afgivet muligheden for, at dansk lovgivning skal gælde, og det er jo det, der er den helt store, hvad kan man sige, djævel i det her, altså at vi faktisk i Folketinget bliver bedt om at godkende en aftale, som har en rækkevidde, vi ikke kender omfanget af.
Bekymrer det slet ikke SF?