runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-22:
Frie Grønne ønsker jo en national handlingsplan eller national strategi, for det er dokumenteret, at der er en gruppe her, der er særlig udsat for hadforbrydelser og særlig udsat for racisme og diskrimination.
I går eller forgårs kunne man læse på nettet, at en kvinde ved Østre Anlæg på Østerbro blev spyttet på og kaldt landsforræder, og det endte med, at hun brækkede armen, fordi hun blev overfaldet.
De her ting hører man bare mere og mere om.
I den sammenhæng ønsker Frie Grønne at lave en national handleplan, og jeg vil høre statsministeren, om det er noget, som statsministeren ønsker at igangsætte i det her folketingsår.
Mette Frederiksen (S), 2021-01-22:
Jeg mener, vi grundlæggende skal tage afstand fra racisme, ligegyldigt hvordan den viser sig, og ligegyldigt hvordan den udøves.
I mine øjne er racismen jo lige så slem i ord, som den er det i handling.
I mine øjne har den jo ikke sin plads i et samfund, hvis vigtigste opgave er at skabe den sammenhængskraft, der gør, at vi kan leve sammen og også udvikle os sammen.
Jeg tror, det er rigtigt, at der finder racisme sted, og jeg hører det jo også – både racisme mod etniske minoriteter på forskellig vis og i forskellig sammenhæng, men jo også mod oprindelige danskere eksempelvis i udsatte boligområder eller i nogle ungdomskulturer og -miljøer.
Så jeg synes ikke, vi har behov for særlige indsatser mod racisme.
Jeg synes, der er grund til at tage afstand fra racisme og selvfølgelig understøtte den indsats i vores lovgivning, men vigtigst af alt fremme en kultur og samtaleform i Danmark, hvor racismen ikke får plads.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-22:
Tak til statsministeren.
Jeg vil sige, at jeg er glad for, at statsministeren anerkendte og roste de mange, der gør det rigtig godt.
Det var mega befriende, virkelig, virkelig godt at høre.
Som jeg har prøvet at påpege igen og igen i debatten i dag, har vi haft fokus på indvandring i forhold til de udfordringer, som der er med indvandring.
Men der er jo også den anden side af debatten, og mit håb er jo, at det ene ikke udelukker det andet, og at man må kunne arbejde på begge udfordringer så at sige.
I den sammenhæng har jeg nævnt det med, at man skal sende flere ansøgninger som minoritetskvinde, jeg har nævnt verbale og fysiske overfald, som vi ser, og at antallet af hadforbrydelser stiger.
Jeg vil høre statsministeren, om regeringen i dette folketingsår vil sætte fokus på det og har nogle tiltag på vej, nogle lovforslag på vej, der også, hvad kan man sige, tager sig af den del af en udlændingedebat og beskytter mindretallene, for vi ser et stigende antal overfald, verbale såvel som fysiske.
Marcus Knuth (KF), 2021-01-22:
Jeg vil gerne begynde med at sige, hvor glad jeg er for, at SF har rykket sig på de her spørgsmål, og at man også erkender det.
Det tror jeg er vigtigt for at kunne få Danmark i den rigtige retning.
Især ordførerens kollega, Halime Oguz, er kommet med nogle rigtig gode tiltag, især i forhold til bekæmpelse af negativ social kontrol i muslimske miljøer og var ude med nogle gode udmeldinger omkring det.
Men lige i kølvandet på det kom ordførerens formand, Pia Olsen Dyhr, på et tidspunkt med udmeldinger om problemerne med negativ social kontrol i de kristne miljøer, og det er jo ikke, fordi man ikke kan finde det på en enkelt skole eller hos en enkelt lærer eller en enkelt familie.
Men synes SF virkelig, det overhovedet og på nogen måde er proportionalt at se de meget omfattende udfordringer, der er i de muslimske miljøer, i sammenligning med de kristne miljøer, hvor der jo i mine øjne i alt overvejende grad er det modsatte?
Der er jo nemlig frihed.
Jeg mener sådan set, det er ligegyldigt, om man er født i landet eller ej, hvis det er unge personer med indvandrerbaggrund.
Det er jo ikke sådan, at hvis man er født i Danmark, kan man ikke vokse op i et parallelsamfund, hvor man har et helt forskruet syn på tingene.
Men det er jo parallelsamfundene, vi skal til livs.
Vi så gerne, at vi genstartede paradigmeskiftet med at få sendt de mange flygtninge, som er kommet hertil, hjem, i stedet for at de etablerer sig, som det altovervejende har været tilfældet gennem historien.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jeg tror nemlig bare, det har en betydning for, hvordan vi løser det, for det er jo desværre sådan, at vold også fandtes i Danmark, inden der kom indvandring til Danmark – desværre.
Men derfor synes jeg ikke, man kan tilskrive det det hele.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at i de historier, jeg har set om det, har det også været unge drenge med anden etnisk baggrund, men vi ved bare ikke, om de er født her i landet.
Så der er også ligesom et spørgsmål, der ligger der, synes jeg.
Men jeg synes i virkeligheden det store spørgsmål er: Hvad gør vi ved det?
Hvad gør vi ved det, hr. Marcus Knuth?
Hvad er det gode svar fra Konservative?
Marcus Knuth (KF), 2021-01-22:
Jeg kan i hvert fald fra medierne konstatere, at i de eksempler, som jeg har set nævnt i medierne, er det ofte unge drenge med indvandrerbaggrund.
Det er en del af en kultur, som er ny i Danmark, altså en voldskultur, som vi ikke har set før, og som ofte udspringer af de her parallelsamfund.
Så er det værdipolitik, retspolitik eller udlændingepolitik?
Jeg vil mene, det er lidt af det hele.
Rosa Lund (EL), 2021-01-22:
Jeg synes, hr. Marcus Knuth bringer nogle ting op, som også optager mig meget, men som jeg synes hverken er udlændinge-, integrations- eller værdipolitik.
Det er f.eks. spørgsmålet om den her forfærdelige ydmygelsesvold, der foregår.
Hvordan vi stopper det, vil jeg mene er et retspolitisk spørgsmål.
Men det mener hr. Marcus Knuth så er udlændingepolitik, eller hvordan skal jeg forstå det?
Marcus Knuth (KF), 2021-01-22:
Jamen to meget lavthængende frugter ville være at spole de to tiltag fra Socialdemokratiet, som jeg ser som nogle af de største lempelser, tilbage, nemlig højere ydelser til flygtninge, der ikke arbejder, og det, at det er nemmere at blive i Danmark, hvis man har et arbejde, på trods af at der er fred i ens hjemland, som man egentlig skulle tilbage til.
Det er jo to strålende eksempler på tiltag, som vi kunne ændre med et snuptag i morgen, hvis der bare var et flertal for det.
Rasmus Stoklund (S), 2021-01-22:
Det synes jeg lyder som en fornuftig vurdering.
Jeg tror også, at der, hvor vi oplever en begrænsning i konventionerne, jo tit er i den måde, de bliver brugt på, altså ved at de nogle gange bliver brugt på en anden måde end det, man må gå ud fra har været tilfældet, altså det, de var lavet til i sin tid.
F.eks. er Den Europæiske Menneskerettighedskonvention sådan i ordlængde ikke særlig omfangsrig, men til gengæld bliver der fortolket meget på den.
Til gengæld er jeg ikke helt enig i, at vi ikke har en villighed til – i mangel af et bedre udtryk – at gå til grænsen af dem.
Altså, jeg tror sådan set, at vi er ved at have samlet mange af de lavthængende frugter, men hvis hr. Marcus Knuth har nogle bud på lavthængende frugter, så kom endelig med dem.
Marcus Knuth (KF), 2021-01-22:
Jeg synes jo, at konventioner ofte bliver brugt som noget, man tæver løs på, altså ved at sige, at det er konventionernes skyld.
Det er jeg sådan set ikke enig i.
Jo, der er udfordringer med konventionerne, men hvis der var noget, vi lærte af vores regeringstid, var det jo netop, hvor mange håndtag vi har at dreje på inden for de nationale tiltag.
Nu brugte jeg eksemplet med statsborgerskab før.
Vi kunne jo stramme 100 gange mere op og stadig væk befinde os inden for konventionerne.
Men det at få Venstre og Socialdemokratiet til noget så simpelt som at sige, at kriminelle udlændinge med en fængselsdom ikke skal kunne få dansk pas, tog et helt år; det var jo et kæmpe, kæmpe arbejde.
Så jeg mener stadig væk ikke, at det – i hvert fald ikke, hvad angår de lavthængende frugter – med hensyn til at få Danmark i den rigtige retning er konventionerne, der sætter grænsen.
Når det er sagt, er jeg godt klar over, at de sætter grænsen på andre områder.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-22:
Hvis det irettesættes at bruge ordet vanvittigt, vil jeg ikke gentage det ord, men bare sige, at jeg jo synes, det er lige så skræmmende, når Nye Borgerlige går ud og siger, at hvis man er fra et muslimsk land, skal man ikke kunne opnå dansk statsborgerskab.
Prøv at tænke på, at generationer før os har kæmpet en brav kamp for at indføre f.eks. mindretalsbeskyttelse, lighedsprincippet i grundloven, mindretals rettigheder.
Det er der en grund til at de har gjort.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-22:
Det er godt nok vildt.
Jeg må sige, at det ikke er så ofte, at jeg bliver mundlam, men det der er jo simpelt hen vanvittigt.
Altså, jeg håber aldrig nogen sinde, at Frie Grønne får magt, som man har agt, og slet ikke på det her område.
Har man ingen respekt for det, at Danmark er et værdifællesskab, et land, som bygger på nogle grundlæggende værdier, som jo åbenlyst ville eroderes betragteligt, hvis man kunne komme hertil og få statsborgerskab som en ret efter 7 år?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-22:
Frie Grønne ønsker, at det skal være en administrativ beslutning og ikke en politisk beslutning, der er bestemt af en stemning i Folketinget.
Frie Grønne ønsker, at man efter 7 års lovligt ophold i Danmark kan søge indfødsret og få indfødsret ved en simpel underskrift.
Frie Grønne er fuldstændig åbne for at tale om helt objektive krav – et forsørgelseskrav osv. – men det skal ikke være den politiske stemning, der afgør, om man kan få et dansk pas eller ej.
Pernille Vermund (NB), 2021-01-22:
Tak for det.
Er det rigtigt forstået, at Frie Grønne ønsker at gøre det at få et dansk pas og et dansk statsborgerskab til en rettighed, altså i modsætning til det, det er i dag, nemlig noget, man ansøger om og får ved lov?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-22:
Jeg tror bare, at jeg gerne vil anfægte præmissen i spørgsmålet.
Den er jeg i hvert fald ikke enig i.
For ordføreren taler om udlændinge, men jeg taler jo om drenge og piger, mænd og kvinder, som er født og opvokset i Danmark, og som vi i Frie Grønne ikke betragter som udlændinge.
Og når man har boet her nogle år, skal man som 50-årig selvfølgelig kunne søge dansk statsborgerskab, selv om man som ung har begået kriminalitet.
Marcus Knuth (KF), 2021-01-22:
Jamen jeg vil bare sige, at vi Konservative kunne ikke være mere uenige.
Altså, vi mener, at hvis man er kriminel udlænding, skal man da ikke belønnes med et dansk pas.
Er der ifølge Frie Grønne en øvre barre for, hvor hård kriminalitet man kan begå og stadig væk få det danske pas?
Nu taler jeg ikke om karensperioder, men om, at man aldrig kan få det danske pas.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-22:
Tak for spørgsmålet.
Frie Grønne er af den overbevisning, at det danske pas er et privilegium at opnå, men det danske pas skal gives som en tillidserklæring og skal ikke være noget, hvor vi måler folk i forhold til det, før vi giver dem det.
Jeg kan ud fra min egen opvækst og barndom fortælle, at det, der virkede, jo var, at man fik lov, altså at man hele tiden fik den hjælpende hånd til at komme ind i samfundet.
Dermed ikke sagt, at alle kriminelle skal have et dansk pas.
Vi kan sagtens snakke om, at der skal være en karensperiode, men vi tror jo også på, at når du har udstået din straf, er du forhåbentlig resocialiseret, og så skal du ikke ses som en kriminel.
Og vi tror ikke på, at en straf skal gælde i evighed, altså at det skal følge dig resten af livet, hvis du har begået noget kriminalitet, da nu var ung.
Det mener vi ikke hører hjemme i en retsstat.
Marcus Knuth (KF), 2021-01-22:
Mange tak til ordføreren.
Vi Konservative mener jo, at kriminelle udlændinge med en fængselsdom aldrig nogen sinde skal kunne få dansk pas.
Kan ordføreren give mig en eneste grund til, at folk med narkodomme, voldsdomme osv. osv. skal have det danske pas som gave?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-01-22:
Dansk Folkeparti er optaget af indvandringen.
Mange mennesker mister deres job.
Befolkningen lider mere og mere under ikke at kunne ses socialt.
Vi har rigeligt med udfordringer i Danmark p.t.
– både flere og større, som man hverken kan tilskrive indvandring eller muslimer.
Det er ikke, fordi det ikke prøves.
Også ude i verden peger flere forskere på, at vi p.t. arbejder med et 3-4 graders temperaturstigningsscenarie i forhold til klimaloven.
Ja, USA klarede sig kun lige næsten fri af et statskup.
Kashmir bløder stadig.
Kort sagt: Der er mange store problemer, som vi kunne fokusere på.
I stedet for bliver det en forespørgsel, hvor statsministeren skal svare på en forespørgselsdebat fra Dansk Folkeparti, som for mig at se måske i en tid med corona godt kunne have været udsat.
Ligesom vi i alle partier har udsat en masse beslutningsforslag.
Jeg mener ikke, at indvandring er en trussel for vores samfund.
For er der noget, der truer danskernes velbefindende, så må det være de sidste 20 års borgerlige og med Dansk Folkepartis stemmer styre, der har udhulet velfærdsstaten, har taget klima og miljø for givet og indført diskriminerende lovgivning, og det er der flere eksempler på.
Det kræver simpelt hen ikke andet, end at vi skal hæve blikket en smule og se, at det, der truer danskerne, er noget helt andet end det, som Dansk Folkeparti føler sig truet af her eller vil snakke om her.
Som jeg også sagde til Socialdemokraterne tidligere i dag, vil jeg forsøge at nuancere debatten, fordi jeg synes, debatten bliver meget ensporet.
Jeg vil gerne tale om det, som mangler i debatten, det, som vi mangler at få løst, og det, som regeringen mangler fokus på.
Det er den diskrimination og i nogle tilfælde rendyrkede racisme, mange minoritetsdanskere udsættes for.
Det er de kvinder med tørklæde, der overfaldes på gaden.
Det er de mennesker, der overgår alle på studiet, og som skal sende flere ansøgninger end alle de andre, fordi de eksempelvis har muslimsk baggrund.
Det er de drenge, der skal vokse op med et ry som nogle slemme indvandrerdrenge og de følger, det måtte have.
Det er de unge, som udsættes for raceprofilering.
Det er den gruppe mennesker, der nærmest som udgangspunkt bliver opfattet som kriminelle på baggrund af deres religion.
Det er de mennesker, jeg også synes vi skal snakke om og mangler i debatten.
Tusind tak for ordet.
Så har jeg en vedtagelsestekst, som jeg gerne vil læse op: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at indvandringen er en gevinst for samfundet.
Den er endvidere en nødvendighed, såfremt vi skal opretholde vores velfærdssamfund.
Endvidere ønsker Folketinget at igangsætte tiltag, som har til hensigt at bekæmpe diskrimination og racisme og sikre, at vores mindretal beskyttes.«
Karsten Hønge (SF), 2021-01-22:
Jamen altså, det kan der være rigtig gode argumenter for, men alligevel må jeg spørge ind til: Hvad blev der af Det Radikale Venstres glæde ved FN-systemet?
Det er jo FN, der står bag det her.
Så man møder et initiativ fra FN med, at man har noget andet, selv om det godt nok heller ikke virker, faktisk langtfra; der går det også galt.
Altså, når FN så tager et initiativ, går vi heller ikke med på det, fordi vi tror endnu mindre på det, i stedet for at sige, hvilket man jo da ellers havde tradition for hos De Radikale: Når det er FN, der står bag noget, så giver vi det en chance.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-01-26:
Nå, så står vi med endnu et lovforslag om restriktioner, test og andet.
Og det er jo meget sjovt, for det lovforslag, som vi behandlede lige før, var om det her med, hvem der skal have ret, og nye krav til, hvordan de udenlandske medarbejdere må bo, for at smitten ikke skal komme rundt.
Jamen hvis de nu bliver testet derhjemmefra og vi tester dem, når de kommer ind, og de 4 dage efter måske også skal testes, så ligegyldiggør det jo ret meget det, som vi stod og behandlede lige før.
Og det, som vi står og behandler nu, bliver så måske mere eller mindre ligegyldiggjort af det, som kommer på torsdag.
Det begynder at blive lidt af en rodebutik, og derfor var det også mit håb, at man ville begynde at køre de her ting sammen.
For hvorfor pålægge udgifter – jeg tror, det var 6,8 mio. kr. i det sidste lovforslag, plus at vi ikke engang kunne få at vide, hvad det havde af konsekvenser for erhvervslivet – for noget, som måske ikke er nødvendigt, fordi vi også vedtager nogle andre krav til erhvervslivet?
Der er det min opfordring herfra, at man lige begynder at holde tungen lige i munden og sørge for, at vi ikke laver øget bureaukrati og administration og unødvendige regler, som kommer til at overlappe hinanden.
Naser Khader (KF), 2021-01-26:
Tak, formand.
Det er ekstremt vigtigt for vores virksomheder, at grænserne stadig er åbne for handel og tilrejsende arbejdskraft.
For at det kan lade sig gøre, er det også vigtigt, at der er meget klare regler for tilrejsende arbejdskraft, således at vi undgår at bringe mere smitte til Danmark.
Vi vil i Det Konservative Folkeparti dog gerne opfordre til en vis fleksibilitet for arbejdsgiverne.
Der kan i forbindelse med dette nye testkrav opstå situationer, der kan fremstå som uhensigtsmæssige eller utilsigtede.
Derfor noterer vi os også med tilfredshed, at regeringen er klar til at indføre bemyndigelsesbestemmelser igen, herunder eksempelvis om, hvornår testen skal foretages og lignende.
Vi har flere gange under denne pandemi set, at det private erhvervsliv har vist sig meget velvillige og fleksible.
Samme indtryk skal det private erhvervsliv selvfølgelig også have i deres møde med det offentlige.
Vi er medforslagsstillere til ændringsforslaget, som Venstres ordfører nævnte i sin tale, om, at arbejdsgiverne får refunderet udgiften til testen.
Men alt i alt støtter vi lovforslaget.
Karsten Hønge (SF), 2021-01-26:
Lovgivningen skal jo hele tiden følge med i udviklingen i smitten, og derfor står vi her nu igen med en hastelov.
Mange arbejder jo videre derude på arbejdspladserne, corona eller ej, så vi skal passe godt på de mange, som passer deres arbejde, og som møder kolleger fra andre lande.
Smitten skal slås ned, og smittekæderne skal brydes, og værktøjerne kan jo være bl.a. test og isolation i en begrænset periode.
Derfor kan det godt virke noget forunderligt, altså den måde, loven er skruet sammen på, i forhold til at mennesker kan komme til Danmark og arbejde fra kl. 7 om morgenen til kvart over 3 om eftermiddagen uden maske og med hundredvis af kolleger på en større byggeplads.
Men i det øjeblik, der er fyraften, kan man med maske ikke få lov til at gå ind i Fakta og købe en liter skummetmælk på vejen hjem.
Logikken i det tror jeg ville stille sådan helt særlige krav til kommunikationsafdelingen i Beskæftigelsesministeriet, for det giver ikke umiddelbart mening.
Og SF havde for så vidt også gerne set strammere vilkår med bl.a. isolation i de første dage, efter at den udenlandske arbejdskraft er kommet til Danmark.
Jeg synes, at der her er nogle tvivlsspørgsmål, og der er jo tydeligvis også en overlapning til den aftale, som partiernes sundheds- og retsordførere har indgået, og som skal behandles på torsdag.
Så vi vil fra SF's side følge det her nøje i udvalgsbehandlingen, men da allerede nu sige, at så vidt vi kan se ud fra det, der ligger, er der dog i den her lov et skifte fra anbefaling til krav, og der er også en tydeligere placering af ansvaret for tilsynet.
Derfor vil vi være positivt indstillet over for loven, men vi synes alligevel, at der er nogle områder her, der skal spørges ind til.
Og det kan vi gøre under udvalgsbehandlingen.
Samira Nawa (RV), 2021-01-26:
Igen: Det kan godt være, at hr. Christian Juhl ikke stoler på hurtigtestene – jeg gør – og jeg tror i hvert fald, der er en grund til, at vi har dem rundtomkring, og det går hurtigere med at få et resultat.
I forhold til det om, at arbejdsgiverne bare kan tjene nogle penge, så er det jo ikke alene det – det er jo også for at holde produktionen i gang.
Der er nogle af de her funktioner, der er samfundskritiske.
Det er jo sådan set også for, at lønmodtagerne har et arbejde fortsat.
Så der er altså flere elementer i det, og jeg tror, at hr. Christian Juhl også godt ved, at hvis vi mødes mindre i vores fritid, giver det plads til, at vi kan mødes noget oftere i en arbejdssituation.
Det er jo derfor, vi også er til stede her i Folketingssalen og ikke har lukket fuldstændig ned for det hele
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Der var to begrundelser for det her lovforslag, da beskæftigelsesministeren fremsatte det.
Punkt 1: Vi står over for en ekstrem smittefarlig mutation, måske endda flere.
Derfor skal vi være meget opmærksomme på vores arbejdsplads, og det synes jeg er godt.
Men det skal vi også være ude i samfundet, og derfor skal vi selvisolere.
Jeg forstår ikke forskellen.
Altså man kan både smitte og blive smittet på sin arbejdsplads, og man kan både smitte og blive smittet ude i samfundet.
Begge steder prøver vi at gøre en stor indsats for at gå med maske, spritte af og alt muligt andet.
Hvad er forskellen, altså ud over at arbejdsgiveren stadig væk skal have adgang til at tjene penge?
For det er punkt 2, nemlig at vi ikke stoler på hurtigtestene, og derfor skal vi have den her lovgivning og have en pcr-test bygget ind.
Samira Nawa (RV), 2021-01-26:
I det ene tilfælde er der jo tale om mennesker, der går på arbejde, og selv om vi har en masse restriktioner i samfundet for danskere her i dag, så er der jo også en forskel på, om man går på arbejde eller ikke går på arbejde.
Så jeg har altså ikke den samme tvivl ved de her hurtigtest som den, hr. Christian Juhl giver udtryk for.
Jeg tror faktisk, at der er en grund til, at man kan tage de her hurtigtest.
Og det er korrekt, at de ikke kan være lige så præcise som pcr-test, men de er der jo af en grund, nemlig at de giver en eller anden form for sikkerhed for, om man er smittet eller ikke er smittet – især når man så har to i træk inden for 48 timer.
Christian Juhl (EL), 2021-01-26:
Nu vil jeg lige lave en test og se, om jeg kan gøre det lidt bedre den her gang,
Venstres ordfører forstod ikke, hvad jeg spurgte om.
Hvis en vandrende arbejder komme til Danmark, kan vedkommende efter de traditionelle to hurtigtest gå i arbejde.
Og i 4 dage ved vi ikke præcist, om han eller hun smitter sine kollegaer, altså i 96 timer.
Hvis jeg kommer hjem til Danmark, bliver jeg kraftigt opfordret til – og sandsynligvis på torsdag pålagt – at gå i 10 dages selvisolering; det vil sige, at jeg ikke må blande mig med folk ude på gaden.
Hvad er forskellen på at have taget smitte med som vandrende arbejder til en arbejdsplads og som mig, hvor jeg nu kommer fra, at have taget smitten med hjem til Danmark og med ud på gaden?
Altså, jeg må ikke gøre det, når jeg ikke er på arbejde, men på arbejde må jeg gerne gå og smitte folk.
Hvor meget smittebegrænsende er der i det, når det kommer til stykket?
Det er de 4 farligste dage, hvor en vandrende arbejder er på sin arbejdsplads, altså de første 4 dage, hvor vedkommende kan smitte folk.
Hvorfor ikke selvisolation i begge tilfælde?
Samira Nawa (RV), 2021-01-26:
Mange tak.
Det er det andet hastelovforslag, vi behandler i dag, og der kommer endnu et lige efterfølgende.
Det vidner jo i sig selv om, at der blandt partierne er en bred villighed til at handle resolut og hurtigt, fordi det netop drejer sig om den her helt ekstraordinære sundhedskrise.
I Radikale Venstre holder vi et skarpt øje med, at restriktioner og hastelovgivning står mål med den sundhedssituation, vi står i.
Derfor lytter vi jo i særlig høj grad til sundhedsmyndighederne i forhold til covid-19-spørgsmålene, og vi lytter også til deres bekymringer om smittespredning.
Derfor finder vi det her lovforslag ganske fornuftigt.
Vi har drøftet det ad flere omgange med beskæftigelsesministeren, og vi har fra Radikale Venstres side ad flere omgange bragt op, at det er fint at pålægge arbejdsgiverne et ansvar for at teste deres medarbejdere, der måtte være vandrende arbejdstagere, og det er også min helt klare fornemmelse efter snakke med netop arbejdsgiverne, at de er klar til at påtage sig det ansvar.
Vi glæder os over, at der også i det her lovforslag er en solnedgangsklausul, og støtter generelt op om lovforslaget, men altså med det ændringsforslag, som vi så kommer til at stille.