runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Olsen (SF), 2025-04-29:
Tak for ordet, formand.
I SF er vi åbne for ethvert forslag, der sikrer udvisning af flere kriminelle udlændinge, så længe det overholder Danmarks internationale forpligtigelser.
Det er sådan set ikke en ny linje for os.
Det har i mange år været en konsekvent linje for SF, at vi både skal beskytte retssikkerheden og beskytte vores fællesskab imod personer, som begår alvorlig kriminalitet.
Vi har stemt for stort set alle tiltag, der sikrer udvisning af flere kriminelle udlændinge, så længe det holder sig inden for Danmarks internationale forpligtigelser.
Det her forslag er jo et sammensurium af ting.
Man har det her med tilbagebetaling af repatrieringsydelsen, som jeg stadig ikke er helt sikker på at jeg forstår med det nye ændringsforslag, der er kommet ind lidt sent.
Så har man skærpelse af bortfaldsregler for personer med asyl.
Og så er der det her om strafafbrydelse.
Men vi er sådan set enige med de tidligere ordførere.
Hovedelementet for os er, at man vil ændre reglerne for strafafbrydelse for udviste udlændinge, der afsoner en fængselsstraf i op til 1 år.
Med de nuværende regler kan man kun gøre det for fængselsstraffe i op til 4 måneder, og vi tænker sådan set, at hvis vi kan få flere kriminelle udlændinge ud af landet, er det jo grundlæggende godt.
Det har vi i SF gentagne gange vist hernede i salen at vi gerne vil.
Derudover tænker jeg også, at det vil frigive mere kapacitet i vores i forvejen rimelig pressede fængsler.
I SF synes vi egentlig også, at det er underligt at give asyl til en person, som så vælger i meget lang tid at bo i et andet land, hvor de ikke har fået beskyttelse, og hvor de ikke har fået en opholdstilladelse.
Men Institut for Menneskerettigheders bemærkninger omkring mulige brud på konventionerne bekymrede os ærlig talt, og derfor blev jeg også lige nødt til at ændre min tale her til sidst.
For regeringen har jo så har et par timer før debatten fremsendt et ændringsforslag, der skal imødekomme det.
Jeg synes, og det er ment som en generel bemærkning, at det altid er ærgerligt, når der kommer et så substantielt ændringsforslag ind, 2-3 timer før debatten skal i gang, der både ændrer på det her med, om det potentielt er konventionsstridigt, og så også det her med repatrieringsydelsen.
Det skyldes jo også, så vidt jeg har forstået på processen, at man har valgt at fremsætte det, mens høringsperioden stadig væk var i gang.
Jeg synes, at det har været en underlig proces, og det ser vi jo så konsekvenserne af i dag her i debatten, hvor jeg tror, at der mange af os, der egentlig ikke helt forstår, hvad det her ændringsforslag kommer til at gøre.
Det håber jeg også at vi kan få en teknisk gennemgang af, så vi ligesom forstår konsekvenserne af det, vi stemmer om.
Men umiddelbart stemmer vi i SF for, medmindre der er noget, der kommer frem, der bringer det hele i spil.
Tak for ordet.
Heidi Bank (V), 2025-04-29:
Nu er det jo ordføreren, der nævner 150.000 kr.
Jeg ved slet ikke, om der er så store beløb på tale for enkeltindivider.
Men det er klart, at det ikke er kønt, hvis man ikke får det afdækket i forhold til de her ting.
Men jeg har det også sådan, at hvis der er huller i lovgivningen, er man nødt til at rette op på det.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Ja, det er måske ikke en stor stramning, men det er jo heller ikke en lempelse at stemme for det her.
Det vil jeg jo så bare sige.
Jeg tror, det var regeringen, der havde fået øje på noget, som hypotetisk kunne blive et problem, altså at folk pludselig begyndte at vende tilbage.
Så der så man en mulighed for at komme det i forkøbet ved at stramme det, og det er så det, som der konventionsmæssigt er nogle problemer ved, og som man så her ved et ændringsforslag i ellevte time retter op på.
Hvis jeg skal være ærlig om min egen uklarhed, vil jeg sige, at jeg, selv om jeg faktisk godt forstår alt det med opholdsgrundlaget, altså at man, hvis folk stadig væk har et beskyttelsesbehov, ikke bare kan tage det fra dem, selv har lidt svært ved at forstå, at man ikke kan gøre krav på repatrieringsydelsen efter 3 år, det vil sige nr. 3 i ændringsforslaget fra regeringen.
Jeg har læst det mange gange, og jeg har egentlig lidt svært ved at forstå det.
Det er klart, at man ikke kan tage opholdsgrundlaget fra folk, hvis de stadig væk har et beskyttelsesbehov, men man kan jo godt sige, at de skal betale repatrieringsydelsen tilbage, hvis de kommer tilbage til Danmark.
Så jeg forstår sådan ikke teknikken i det.
For konventionsindsigelsen handlede jo, sådan som jeg havde forstået det, om opholdsgrundlaget og ikke om tilbagebetalingen af repatrieringsydelsen.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Nej tak, og jeg forstår det heller ikke.
Men vi kommer jo selvfølgelig, og det kan jeg også høre der er andre ordførere der gør, til at stille nogle spørgsmål om det.
Hvor mange mennesker har vi eksempler på har modtaget en repatrieringsydelse, er vendt tilbage, og som så nu med den nye lovændring får lov at beholde de penge?
Hvor mange penge skal der reelt tilbagebetales til mennesker, af hvem man uretmæssigt har krævet at de skulle betale pengene tilbage?
Der er jo her mange gode spørgsmål, man kan stille, og dem glæder jeg mig til at få ministerens svar på.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-29:
Jo, der er den stramning, at man for de øvrige flygtningekategoriers vedkommende, ud over bl.a. flygtninge efter § 7, stk. 1, skal tilbagebetale, og det er det, som vi lægger op til der bliver et strammere krav i forhold til.
Så jeg mener stadig, der er tale om en stramning, men – og nu ved jeg ikke, om man kan bruge sådan et Lars Løkke-udtryk – en mere mindre stramning end tidligere.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Jeg forstår det stadig væk ikke, men det er også, fordi der er en eller anden kobling mellem det der med opholdsgrundlag og så tilbagebetalingskrav.
For sådan som jeg forstår ændringsforslaget, handler ændringsforslaget om tilbagebetalingskravet.
Nr. 3 relaterer sig jo på en eller anden måde til det der med opholdsgrundlaget og konventionerne.
Ja, vi må blive klogere i udvalgsbehandlingen; jeg kan ikke helt gennemskue det.
Dog ved jeg jo, at man med de nuværende repatrieringsregler har 1 år og op til 2 års fortrydelsesret, hvorefter man skal tilbagebetale den ydelse, man eventuelt har fået, og der forstår jeg faktisk ikke, om der er en stramning med ændringsforslaget.
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-29:
Forskellen er, at for nuværende i forhold til repatrieringslovens tilbagebetalingsregler har vi lagt op til at ændre det for alle flygtningegrupper.
Nu, med det ændringsforslag, der er kommet, fjerner man så dem, der er flygtninge efter § 7, stk. 1, altså de her bl.a. syriske mænd, som er en af de kategorier af flygtninge.
Så der er nogle flygtningekategorier, vi kan stille kravet for, mens der er andre flygtningekategorier, som vi ikke kan stille kravet for.
Det er det, som ændringsforslaget handler om.
Så det er det, der bliver ændret.
Det er, at de øvrige kategorier stadig vil have det her tilbagebetalingskrav.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Ja, vi er jo alle sammen forvirrede på et højere plan, men kan ministeren så ikke bare prøve at forklare: Hvad er så forskellen fra retstilstanden i dag og til det, som nu er forslaget, altså med ændringsforslaget?
Hvad er forskellen?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-29:
Det er bestemt en relevant diskussion, og hr. Steffen Larsen har da ret i, at der er adskillige grænser, både på udlændingeområdet og også på andre politiske områder, jeg har haft med at gøre, som kan være svære lige at se noget logisk ræsonnement bag ved, men som er valgt, enten fordi man har gjort det et andet sted, eller fordi man i en anden lovgivning har haft den grænse, og så har man lagt sig op ad det.
Men lad os prøve at blive klogere på det frem mod udvalgsbehandlingen.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-29:
Her for nylig var der et forslag fra Udlændinge- og Integrationsministeriet, og det er så blevet trukket, men det handlede om en grænse for, hvor lang tid man kunne udvise.
Fordi de i Tyskland havde en grænse, fik de en dom ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, og den havde vores embedsværk her i Danmark dygtigt omsat til, at så måtte vi også indføre en tidsgrænse.
Så hvor kommer den grænse fra, altså at det lige pludselig skal være 2 år?
Er det, fordi det var praksis, og så er det bare nemt?
Burde det måske ikke være noget mere?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-29:
Det, jeg er blevet oplyst om, er, at det afspejler en praksis, der er.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-29:
Det er et relativt simpelt spørgsmål, jeg har, men som måske kan være ganske vanskeligt at svare på, og som jeg måske skal stille skriftligt.
Men hvorfor er det 2 år, når det kommer til det her med repatrieringshjælpen?
Hvorfor er det en 2-årsgrænse, der er sat, hvorfor ikke 5 år eller 10 år eller 20 år?
Det er her, jeg bliver lidt forundret, for det virker bare arbitrært, at man lige vælger 2 år – det kunne lige så godt være 4 år eller 8 år, sådan som jeg forstår det.
Så kan ministeren svare på det på stående fod?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-29:
Der kan jo være tilfælde, hvor man er rejst, og hvor de forudsætninger, at man har haft, er blevet ændret, f.eks. hvis regimet er blevet ændret, og hvor man ikke har mulighed for at betale tilbage, og ligesom i andre situationer og andre sammenhænge eftergiver man gæld, hvis folk reelt ikke er i stand til at tilbagebetale.
Og det synes jeg stadig det er; hvis det betyder, at der er flere, der kommer af sted, så mener jeg også, at det er pengene værd.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Men det er det, man nu slår fast, altså at der vil være nogle tilfælde, hvor det er uberettiget at man kræver at de penge skal betales tilbage.
Det er da helt og aldeles uholdbart.
Er ministeren ikke enig i, at der da ikke må være scenarier, hvor mennesker skal kunne få lov at beholde penge, som de har fået for at rejse, hvis de efterfølgende ikke rejser, men er vendt tilbage til Danmark?
Kaare Dybvad Bek (S), 2025-04-29:
Jeg forstår såmænd godt kritikken.
Men jeg tror, at det er vigtigt at forstå, at vores ønske jo er, at så mange som muligt bliver repatrieret.
Det tror jeg sådan set også er Dansk Folkepartis ønske, men man kan være uenig, i forhold til hvordan ordningen er lavet.
Vi har identificeret, som der blev sagt, 21 tilfælde.
Det er jo en meget lille mængde i forhold til de flere hundrede, der hvert år får repatriering.
Så vi mener, at det er en meget lille procentdel, der vender tilbage, og at det er med til at sikre, at der er flere, der bruger ordningen, end der ellers ville have været.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Tak for det.
Jeg har personligt svært ved at se det som en stramning, at vi nu stadfæster det i loven, at folk, der kommer tilbage efter 2 år og 1 måned, i nogle tilfælde kan få lov til at beholde de penge, som de fik for at rejse i første omgang – noget, der ikke var stadfæstet i loven før.
Så kan det godt være, at det er den retspraksis, man har haft i Udlændinge- og Integrationsministeriet, men jeg ser det her som en klar lempelse.
Ikke desto mindre vil jeg egentlig bare spørge: Hvorfor er der egentlig nogen scenarier – nogen som helst scenarier – hvor folk, der har fået penge i hånden af den danske stat for at rejse, og som så er vendt tilbage på et senere tidspunkt, skal have lov til at beholde de penge, de fik for at rejse i første omgang?
Er det ikke fuldstændig uholdbart, at vi udbetaler penge til folk for at rejse, og at der så er scenarier, hvor nogle mennesker, hvis de vender tilbage, kan få lov til at beholde de penge, som de fik for at rejse.
Det kunne jeg godt tænke mig ministerens kommentar til.
Og hvis ministeren har svaret vil jeg gerne høre: Hvor mange personer er det ministeriets vurdering at man risikerer at skulle tilbagebetale ydelser til nu efter den nye lovændring, hvor man stadfæster retspraksis?
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Nu bliver det sådan lidt gætværk, og klokken er også mange, men jeg tror måske, jeg ved, hvad der er sket.
Der er jo også repatrieringsordninger for andre udlændinge, hvor man har en fortrydelsesret, hvor man inden for en periode på 1 år og op til 2 år kan fortryde sin repatriering og komme tilbage til sit gamle opholdsgrundlag, og hvor man så skal betale det tilbage.
Det gælder for alle andre udlændinge.
Jeg tror måske ikke, det er umuligt at kræve de penge tilbage.
Det står ikke nødvendigvis øverst på vores ønskeliste, men jeg tror ikke, at det er en helt umulig opgave for Mikkel Bjørn.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Tag som eksempel Jytte, der går på arbejde hver dag i Netto og måske møder kl. 6.00, eller Jørgen, der er gadefejer og også møder kl. 6.00.
De arbejder til sent om eftermiddagen og betaler skattekroner ind til den danske stat ved hver dag at gå på arbejde.
De betaler så 150.000 kr. til udenlandske borgere for at forlade landet.
Kan Venstre ikke godt forstå, at det så bliver en lille smule mærkeligt, at de borgere faktisk kan få lov at beholde de skattekroner, som Jørgen og Jytte har betalt ind til den danske stat, og som staten så har givet videre til disse udlændinge for at rejse ud, selv hvis de vender tilbage på et senere tidspunkt?
Det skriger jo til himlen i absurditet.
Er det oprigtig Venstres holdning?
Heidi Bank (V), 2025-04-29:
Nu læste jeg Politiken her i weekenden.
Jeg tror, at når vi laver den slags, vil noget af lovgivningen da ramme hundrede procent rigtigt.
Andre gange vil man måske opdage, at der var nogle huller i noget eller nogle ting, man helst ville have gjort anderledes.
Men hvis der har været nogle udfordringer i den lovgivning, der har været, må man også agere efter den lovgivning, vi nu engang også selv skal navigere efter.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Der er islamiske lande rundtom i verden, hvor piger, helt ned til de er meget, meget små, måske før de overhovedet har fået menstruation, render rundt i burkaer.
Og der synes jeg, det er et meget ydmygt spørgsmål nu, hvor fru Rosa Lund ikke ville svare entydigt før, om Enhedslisten reelt mener, at det skal være lovligt at pådutte små piger helt ned i de små klasser at gå med burka?
Eller mener man, at det kan være udtryk for et frit valg, at piger i 2. klasse iklæder sig en sort sæk, så de hverken kan se, hvad der foregår omkring dem, eller kan være med til fodbold i frikvarteret eller være med til svømmetimer osv., fordi de skal rende rundt med en burka, for det har deres forældre sagt?
Det synes jeg er et reelt og ærligt spørgsmål, og hvis fru Rosa Lund ikke synes, at det skal være tilladt, så kan fru Rosa Lund jo bare sige: Nej, hr. Mikkel Bjørn har misforstået det, og Enhedslisten bakker slet ikke op om burkaer til små piger ned i de mindste klasser i folkeskolen.
Men hvis det er tilfældet, at Enhedslisten gør det, så synes jeg, det er noget, danskerne fortjener at høre.
Rosa Lund (EL), 2025-04-29:
Tak for det.
Jeg kan nu ellers meget godt lide hr. Mikkel Bjørns forsøg på at opridse historien, for det er tit på én måde i hr. Mikkel Bjørns eget selvbillede, og så har vi andre en anden forståelse, når vi læser historiebøgerne.
Men nu opfordrede hr. Mikkel Bjørn jo mig til lige at klargøre noget, og det gør jeg gerne.
Hr. Mikkel Bjørn slutter af med at sige, at Dansk Folkeparti lever i virkeligheden, og så kan jeg jo spørge tilbage: Findes der mange piger i folkeskolen, som går med burka, eller er det et hypotetisk problem, vi står og diskuterer her?
Så skal jeg nok i min anden korte bemærkning sige, hvad Enhedslisten mener.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Med Socialdemokratiets tradition for at omskrive historien i deres eget ønskebillede kan jeg jo godt forstå, at hr. Frederik Vad gerne vil skrive Dansk Folkeparti ud af den politiske historie og så sætte Socialdemokratiet ind på Dansk Folkepartis plads som de store bannerfører for den stramme udlændingepolitik siden udlændingeloven af 1983.
Det er ikke virkeligheden.
Så jeg kan godt forstå at hr. Frederik Vad ville ønske, at man bare sådan kunne gå ind at ændre historien eller måske bare ikke snakke om og lade være med at påpege, at Socialdemokratiet har svigtet gennem mange år, og at Dansk Folkeparti er de eneste, der har stået og råbt på bare en lille smule sund fornuft i den politiske debat.
Dansk Folkeparti er et parti, der godt kan lide at forholde sig til virkeligheden, som den nu engang er, og som den også har været.
Derfor synes jeg ikke, at der er noget ved siden af skiven ved at påpege, hvilke partier det er, der har løftet den her dagsorden, og hvilke der har svigtet.
Frederik Vad (S), 2025-04-29:
Der er bare noget, jeg har tænkt på længe efterhånden, og det er Dansk Folkepartis form hernede i salen.
Altså, jeg ved, at flere af de blå partiers ordførere synes, at jeg og ministeren bruger for meget tid på historietime, når det gælder udlændingepolitik.
Men der kommer bare ikke andet fra Dansk Folkeparti end historietime.
Og i forhold til det der med hele tiden at rose sig selv vil jeg sige: Andre partier skal nok rose Dansk Folkeparti for at have haft klarsyn i udlændingepolitikken længe før alle mulige andre; man behøver ikke hele tiden selv at svælge i, hvad man har gjort i fortiden.
Det er rigtigt, at Dansk Folkeparti var for, at man skulle fjerne burkaer fra folk, længe før alle andre.
Dansk Folkeparti var så imod, at man skulle forbyde at slå børn derhjemme.
Det var man så imod, og det er jo også en del af Dansk Folkepartis historie.
Så kan vi ikke få hele det der historietimeforløb, som hr. Mikkel Bjørn kører, væk?
Så kan andre partier rose Dansk Folkeparti for deres historiske indsats, men lad os få mindre af det der historieros fra Dansk Folkepartis side fremover, især når man kritiserer Socialdemokratiets minister for at bringe det i spil en gang imellem.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Tak for det.
Indledningsvis vil jeg gerne takke fru Susie Jessen for at opsummere, hvordan debatten var, da Dansk Folkeparti første gang ytrede bekymring over det her fænomen, både i offentligheden og på vores uddannelsesinstitutioner i det hele taget.
Nu har jeg fundet nogle avisartikler frem, fra dengang Dansk Folkeparti første gang rejste bekymringerne omkring burkaer i offentligheden, og der var der socialdemokratiske politikere ude i offentligheden at sige, at Dansk Folkeparti agerede som nazister i vores bekymring omkring burkaer i offentligheden.
Det var Socialdemokratiets linje, da vi i 2008 havde den her debat om burkaer i offentligheden.
Venstres daværende udenrigsminister hr. Uffe Ellemann-Jensen var ude at sige om Dansk Folkepartis bekymring omkring burkaer i offentligheden, at man aldrig havde set en lignende hetz siden 1930'erne.
Det var Venstres holdning til Dansk Folkepartis bekymringer om burkaer i offentligheden.
Så debatten har heldigvis ændret sig siden 2008 og inden da, hvor vi havde debatten om burkaer i offentligheden første gang.
Vi er glade for, at Danmarksdemokraterne løfter et forslag frem, som Dansk Folkeparti mange gange har været fortalere for.
Men grunden til, at jeg går på talerstolen anden gang – beklager, for det er jo altid noget, der trækker tiden ud for folk –
Jeg må bare sige, at jeg som skolelærer synes, at det er afgørende at få afklaring på, hvad Enhedslisten egentlig mener om burkaer helt ned i de små klasser i folkeskolen.
Jeg medgiver, at det kan være, at jeg misforstået noget eller tager fejl, men hvis det oprigtig er Enhedslistens holdning, at det skal være lovligt for små piger helt ned i de små klasser i folkeskolen at bære burka og niqab, altså ansigtstildækning, i deres tilværelse på folkeskoler, synes jeg godt nok, at vi er ude på et overdrev af sindssyge, vil jeg næsten sige, hvis jeg må gå så langt, så det er værd at gå op på talerstolen og påpege det forhold.
For jeg tror, at hvis det er rigtigt, er der mange, der sidder derude og stemmer på Enhedslisten, der måske vil genoverveje, om det Enhedslisten, de skal stemme på til næste folketingsvalg.
Så jeg vil egentlig bare bede Enhedslistens ordfører om enten nede fra sin plads i salen eller heroppe fra talerstolen at redegøre for, hvad Enhedslisten egentlig mener om fænomenet burkaer på vores folkeskoler.
Susie Jessen (DD), 2025-04-29:
Det er både i forhold til udlændingepolitik og alt muligt andet.
Det gælder jo i virkeligheden også sådan noget som ulve.
Der er jo mange forskellige områder, hvor Socialdemokratiet mener det ene og det andet og i øst og i vest.
Men det er jo så åbenbart en strategi for at ramme så mange mennesker som overhovedet muligt.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Jeg blev bare nysgerrig på, om fru Susie Jessen har overværet en debat, som jeg ikke har været en del af.
For hr. Bjørn Brandenborg siger, at Socialdemokratiet nu bakker op om forbud mod bederum på både uddannelsesinstitutioner og betjentstuer og alt muligt andet.
I sidste uge, da vi stod hernede, sagde Socialdemokratiet meget entydigt, at de ikke bakkede op om et forbud mod bederum på offentlige uddannelsesinstitutioner.
Og sidst vi hørte fra Socialdemokratiet om bederum på betjentstuer, var fru Trine Bramsen ude at sige, at politikerne ikke skulle blande sig i, hvordan betjentstuer, lærerværelser og bederum er indrettet.
Så jeg kan simpelt hen ikke finde ud af, om Socialdemokratiet bare spiller højt spil her, og om de rent faktisk mener noget andet end det, de siger.
Susie Jessen (DD), 2025-04-29:
Jo, der er rigtig mange mennesker, der bliver i tvivl om, hvad Socialdemokratiets holdning er.
Var det i Politiken den anden dag, hvor der blev beskrevet det her med, at man helt bevidst arbejder med forskellige profiler inden for Socialdemokratiet?
Man skal have en grøn, gul eller rød profil.
Så er der nogle, der er strammerne, og så er der nogle, der er noget andet, så man ligesom kan fange så mange mennesker som muligt.
Det synes jeg ærlig talt er lidt uærligt – hvis det er korrekt, at det foregår.
Lad os kigge på det med tidsperspektivet.
Jeg vil gerne være med til at bøje lidt, men det skal indføres hurtigt, og der håber jeg bare, at regeringen så også kommer forholdsvis hurtigt med et udkast til, hvordan det her kan se ud.
Det vil vi gerne have.
Det er ikke sikkert, at vi tager imod det; det kan være, at vi gerne vil have en afstemning.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-04-29:
De eneste to, jeg tror er lidt i tvivl, er hr. Mikkel Bjørn og fru Susie Jessen, og det virker også, som om man gerne vil være det for en sikkerheds skyld, og for at man kan blive ved med at lave nogle videoer på Facebook, der handler lidt om det.
Jeg vil bare sige, at ja, vi skal nok tage initiativ til at lave en beretningstekst, og ja, jeg har hørt det, ordføreren har sagt, også i forhold til ønskerne til tempoet.
Som jeg selv sagde på talerstolen for et øjeblik siden, er en af grundene til, at vi ikke kan stemme for det forslag, jo bl.a. det, der handler om tidshorisonten.
Det håber jeg selvfølgelig også at vi kan have en konstruktiv snak om i udvalget, og jeg håber, at fru Susie Jessen så vil komme, så vi kan have diskussionen omkring den her beretningstekst og det her gode forslag.
Susie Jessen (DD), 2025-04-29:
Så håber jeg da, at man fra Socialdemokratiets side også kan komme med en rigtig god beretningstekst med en deadline for, hvornår det her skal implementeres, og at det skal gå rigtig hurtigt, og at man i øvrigt hundrede procent og fuldtonet bakker op om et forbud mod heldækkende beklædning på landets uddannelsesinstitutioner.
Hvis det fremgår i beretningsteksten, vil jeg gerne være med til det – men det skal godt nok gå stærkt.
Jeg vil ikke have, at det her skal være sådan et eller andet, man udskyder til efter et valg på grund af Moderaterne; det gider jeg simpelt hen ikke.
Jeg vil også bare sige i forhold til det med bederummene, at det simpelt hen er helt absurd, at jeg stod her kl. 2 om natten i sidste uge og deltog i en debat om et forslag om bederum på uddannelsesinstitutionerne, og Socialdemokratiet ikke kunne bakke op om det.
Når vi skal have afstemningen, er det jo sådan, det er.
Det er jo også Socialdemokratiets holdning, og det synes jeg, man da også skal indrømme, i stedet for at holde vælgerne for når, hvad jeg synes det ser ud til.
Det gør man jo, når man laver de her overskrifter i aviserne.