runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-10:
Hr. Finn Sørensen ved jo godt, at jeg ikke kan stå og sagsbehandle konkrete sager i Folketingssalen.
Det ved Finn Sørensen jo af gode grunde at man ikke kan gøre som minister, og jeg vil heller ikke anbefale, at man gør det som folketingsmedlem, da man ikke nødvendigvis har alle oplysninger i de konkrete sager.
Jeg noterer mig også, at der er forskellige opfattelser af ressourceforløb.
Det er jo ikke så lang tid siden, at der var et indlæg af fem overlæger under overskriften »Resurseforløb er en hjælp, ikke en belastning«.
Men i forhold til hvad jeg vil gøre i de sager, der måtte dukke op, bl.a. den i Middelfart, kan jeg sige noget helt klart.
Der har jeg bedt om et møde med Middelfarts borgmester, for nogle af de udtalelser, som udvalgsformanden kom med i Middelfart Kommune, hvor han giver udtryk for, at jeg sammen med forligskredsen forsøger at fralægge mig et ansvar i forhold til ressourceforløb, er helt uacceptable.
Det kan jeg selvfølgelig hverken acceptere eller stå på mål for, og derfor bliver der også et møde med Middelfarts borgmester.
Jeg er allerede i dialog med Middelfarts borgmester, som så i den forbindelse gerne vil have, at jeg besøger Middelfart kommune, og at han ikke skal komme til Beskæftigelsesministeriet.
Men det her er en meget vigtig sag for mig, og derfor skal borgmesteren også møde på mit kontor her i København.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-10:
Uanset hvor ministeren mødes med borgmesteren – det må man jo slås om – synes jeg i hvert fald, at det er et godt initiativ, ministeren har taget der, altså at man selv prøver at sætte sig ind i sagen.
Nu handler mit spørgsmål jo så ikke om sagsbehandling, det handler om en kritik, der er kommet fra Lægeforeningen, og som jeg opfatter som en meget alvorlig kritik, og det bør ministeren jo også gøre, hvis der er sandhed i den.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Var det ikke også en god idé at få et møde med Lægeforeningen og med formanden for Lægeforeningens Attestudvalg, som har udtalt sig om det her, og så bede Lægeforeningen om at dokumentere deres udsagn, sådan at ministeren kan få et bedre indtryk af, om det, som Lægeforeningen siger, måske faktisk er rigtigt?
For hvis det er rigtigt, er ministeren vel enig i, at det så er en meget alvorlig kritik?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-10:
Man må sige, at hr. Finn Sørensen arbejder sig tættere og tættere på nærmest at blive kvalificeret til at få et job som rådgiver for mig som beskæftigelsesminister, og det synes jeg faktisk er et ganske udmærket forslag.
Og man skal jo aldrig nogen sinde være for stor til at lytte til, hvad hr. Finn Sørensen siger, vel at mærke når det kan være fornuftigt.
Så jo, det ville da være oplagt at bede om at få uddybet de kommentarer, der måtte være kommet.
Nu ved vi jo alle sammen, at der ikke nødvendigvis er en en til en rigtig gengivelse af det, der står i avisen, men lad det nu være.
Det her er selvfølgelig en alvorlig sag, og jeg ser med stor alvor på de ting, der bliver sagt, for ressourceforløb må ikke bringe folk i en dårligere situation, og der skal være en fremdrift i deres sag, og det synes jeg også er vigtigt at slå fast.
Men tak for ordet.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-10:
Der henvises til http://www.tv2fyn.dk/nyheder/03-05-2017/1930/1930-03-maj-2017?autoplay=1#player.
I indslaget i TV 2/Fyn den 3. maj om Lægeforeningens kritik af kommunerne, fordi de sender syge mennesker i ressourceforløb imod lægernes anbefalinger, svarer formanden – og så har jeg skrevet: »for Odense Kommunes beskæftigelsesudvalg«, men det var jo en fejl, og jeg beklager meget over for Odense Kommune; det var Middelfart Kommunes beskæftigelsesudvalg – at det skal kommunen gøre i henhold til loven, altså sende de her mennesker i ressourceforløb.
Formanden for beskæftigelsesudvalget henviser til, at Ankestyrelsen i de fleste tilfælde giver kommunen ret i afgørelserne.
Er ministeren enig i, at det er et problem, at loven åbenbart skal fortolkes på den måde, og hvad vil ministeren gøre ved det?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-05-10:
Tak for præciseringen, for i et kort øjeblik blev jeg også selv forvirret af, om man skulle til at have et møde med Odense Kommune.
Men vi er stadig væk i Middelfart.
Det fremgår selvfølgelig ikke af loven, at kommunerne skal sende syge mennesker i ressourceforløb imod lægernes anbefalinger, og som jeg lige har slået fast, skal ressourceforløb give mening.
Borgerne må aldrig blive dårligere af at være i et ressourceforløb, og det er Ankestyrelsen også fuldstændig enig i.
Det er jo hele formålet med rehabiliteringsteamet, at vi får en tværfaglig vurdering, som indeholder en sundhedsfaglig vurdering, hvor man vurderer borgerens mulighed for at deltage i konkrete aktiviteter med relevante skånehensyn.
Efter min opfattelse er det fuldstændig forfejlet at tage kommunens statistik hos Ankestyrelsen til indtægt for, at Ankestyrelsen dermed har godkendt, at syge borgere skal igennem ressourceforløb, selv om det forværrer deres helbred.
Som jeg også lovede hr. Finn Sørensen under forespørgselsdebatten om F 40 for et par uger siden, er vi netop nu i fuld gang med at udarbejde det notat til Beskæftigelsesudvalget om Ankestyrelsens praksis, som vi jo har haft indgående diskussioner om, både under forespørgselsdebatten, men for den sags skyld også under samrådet.
Jeg synes, der er brug for, at vi nu får lavet den redegørelse, det notat, og det er jo så også med til at skabe klarhed over, hvordan reglerne fortolkes.
Og jeg forventer, at vi inden sommerferien kan være i stand til at oversende det til Folketingets Beskæftigelsesudvalg.
Finn Sørensen (EL), 2017-05-10:
Det ser jeg selvfølgelig frem til, og det betragter jeg selv som et godt udbytte af den forespørgselsdebat, vi havde.
Men vi lovede jo også hinanden, at vi ville følge meget nøje, hvad der sker på det her område ude i samfundet, ude i kommunerne.
Og så gik der ikke lang tid efter forespørgselsdebatten, før vi fik eksemplerne fra Middelfart Kommune.
Og så fik vi udtalelserne fra Lægeforeningen om, at de oplever, at kommunerne sender mennesker i ressourceforløb imod lærernes advarsler om, at borgerne får det værre.
Der er også rigtig mange eksempler på, at kommunerne gør det her.
De har været fremme i medierne, og Ankestyrelsen har jo også beskæftiget sig med de her sager i den store praksisundersøgelse, som Ankestyrelsen gennemførte, hvor Ankestyrelsens konklusion var, at i det store hele gør kommunerne, som de bliver bedt om, bortset fra at de ifølge Ankestyrelsen er for lempelige med at tilkende førtidspension.
Så er det bare, jeg spørger ministeren: Jamen har Middelfart Kommune så ikke en lille smule ret, når de siger, at de sådan set bare gør, hvad loven siger de skal?
Rune Lund (EL), 2017-05-10:
Jeg spørger jo, fordi jeg mener, det er nødvendigt at ansætte endnu flere folk i SKAT.
I dag er der ca. 7.000 ansatte i skattevæsenet.
Med den plan, som regeringen har fremlagt, og som Enhedslisten støtter, vil der være ca. 8.000 ansatte i skattevæsenet i 2020.
Vi foreslår, at vi ansætter 1.000 ekstra til skattekontrollen, så vi kommer op på 9.000 i 2020, og vi foreslår faktisk, at vi yderligere ansætter 1.000 i inddrivelse, sådan at vi i alt kommer op på 10.000 ansatte i 2020.
For vi kan se, at det har været helt katastrofalt, at der i 2005 var ca. 11.500 ansatte i SKAT, mens der i 2015 var ca. 6.500 ansatte.
Det var 5.000 stillinger, der blev nedlagt, og vi har set, at det måske er den dyreste besparelse i danmarkshistorien.
Pengene fosser ganske enkelt ud af statskassen.
Derfor synes jeg, det er relevant, når man ser på fortidens fejl, at man ser på, hvad man kan gøre bedre fremadrettet.
Der kan vi jo se, at en lang række kontrolprojekter viser, at skattemedarbejdere tjener deres løn ind mange gange.
Så, finansminister, som sidder på pengekassen i det her land: Skulle vi dog ikke lave en fornuftig investering i SKAT og ansætte mange flere medarbejdere?
Enhedslisten foreslår 10.000.
Det har kostet de danske borgere milliarder af kroner – pengene er fosset ud af statskassen, fordi der er blevet nedlagt tusindvis af stillinger i SKAT.
Jesper Petersen (S), 2017-05-10:
Hvorfor afviste regeringen og dens aftalepartnere i forbindelse med finansloven for 2017 at tilføre midler til at styrke SKATs indsatsområder og gjorde investeringsplanen for SKAT fra november 2016 ganske utilstrækkelig i forhold til at mindske tabet af skatteindtægter?
Tak for det.
Hvorfor afviste regeringen og dens aftalepartnere i forbindelse med finansloven for 2017 at tilføre midler til at styrke SKATs indsatsområder og gjorde investeringsplanen for SKAT fra november 2016 ganske utilstrækkelig i forhold til at mindske tabet af skatteindtægter?
Kristian Jensen (V), 2017-05-10:
Jeg er allerførst glad for, at der var nogle partier, der tog ansvar for at tilføre SKAT nogle midler.
Ja, der var det sådan, at der blev færre og færre medarbejdere i SKAT.
For i 2015 kom planen for, hvordan man skulle genoprette SKAT, og med finanslovsaftalen for 2017 blev der tilført flere penge og ansat flere mennesker.
Det blev gjort på nogle prioriterede områder, hvor der var det største behov.
Det betød, at det var målrettet ejendomsområdet, inddrivelsesområdet og toldområdet – et toldområde, som den tidligere regering vidste der var udfordringer omkring, men som man valgte at udskyde til senere, valgte at skubbe problemet foran sig, sådan at det blev nu her med den finanslov, der gælder for i år, at man rent faktisk fik taget fat.
For det er nemlig sådan, at for første gang i en meget lang årrække blev der med finansloven for i år tilført SKAT flere ressourcer, og der blev ansat 1.000 mennesker mere til at hjælpe med at rette op på den store opgave, der er med at finansiere det velfærdssamfund, vi ønsker i Danmark.
Det synes jeg er glimrende.
Jeg synes, det er rigtig, rigtig godt, at der bliver ansat flere mennesker.
Jesper Petersen (S), 2017-05-10:
Tak for det.
Jeg ved ikke, om det er på grund af det tidligere spørgsmål, men finansministeren er lidt oppe at køre, kan jeg godt mærke, og det er okay.
Jeg synes bare, det ville være supergodt at få svaret på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig hvorfor man afviste at tilføre midler til de indsatsområder, som er nødlidende i skattevæsenet, og som betyder, at der hvert år er et tab på konservativt skønnet 25 mia. kr. i skatteindtægter.
Det er jo en udvikling, som er startet tilbage fra den tid, hvor finansministeren var skatteminister, og andre er kommet til siden og gjorde ikke nok for at rette op på de problemer, som stammede fra finansministerens tid som skatteminister.
Det er jeg helt enig i man ikke gjorde.
Men det, vi forhandlede i efteråret, var en plan om at gøre mere for inddrivelsen og ejendomsvurderingerne, hvilket var fuldstændig nødvendigt at gøre.
Derfor var det rigtigt at gøre det, og vi indgik i den aftale.
Men i de forhandlinger blev vi blankt afvist, hvad angår vores krav om også at ville gøre noget ved den serie af områder i SKAT, hvor pengene ikke kommer ind, som de burde; hvor lovlydige virksomheder er udsat for konkurrence fra nogle, der konkurrerer på ikke at betale den rigtige skat i stedet for at være dygtige til at drive forretning; og hvor almindelige mennesker, der betaler, hvad de skal, kan opleve, at SKAT ikke kan sørge for, at andre kommer til at betale det, de skal.
Det nægtede regeringen dengang at gøre noget ved, og det var faktisk det, jeg spurgte om.
Hvorfor ville man ikke i de forhandlinger være med til at styrke SKATs indsatsområder, men afviste os blankt i det krav?
Kristian Jensen (V), 2017-05-10:
Jeg tror, at hr. Jesper Petersen skal tage en snak med sin kollega hr. Benny Engelbrecht om, at jeg altid er i så godt humør, når jeg står og svarer på spørgsmål.
Så det er ikke spørgsmålet eller spørgeren – men jeg er altid i godt humør, når jeg står hernede, for det er dejligt at få lov til at fortælle, hvad det er, man gør.
Og vi tilførte 1.000 mand ekstra.
Vi tilførte flere midler til SKAT.
Vi gjorde det på de områder, som var mest nødlidende.
Vi gjorde det i forhold til ejendomsvurderingen, vi gjorde det i forhold til inddrivelsen, vi gjorde det i forhold til toldområdet.
Det er der, vi har set den største udfordring.
Så er det sådan, at ved at gøre det, får man også mulighed for at tilføre midler til den basale drift af SKAT.
Og vi overlader det til SKATs ledelse at træffe beslutning om, hvorledes man vælger at prioritere de midler.
Hvis spørgeren ønsker at have en diskussion om, hvordan SKAT tilrettelægger sit arbejde, vil jeg meget gerne henvise til, at det kan man få en god diskussion med skatteministeren om.
Hvis man har et spørgsmål om, hvilken regering der har tilført flest midler i nyere tid, flere nye ekstra midler til SKAT, så bare spørg finansministeren.
Jesper Petersen (S), 2017-05-10:
Det gør SKAT, og det er tvingende nødvendigt at få rettet op på de ting, som er foregået, hvor vi var for dårlige til at rette op, mens der var den regering, der var, fra 2011 til 2015, men hvor problemerne jo stammer tilbage fra finansministerens tid.
Det her er egentlig historik, men derfor er det også så udmærket, at han nu er blevet finansminister.
Jeg ved ikke, om ministeren kan huske det.
Jeg stod her, og finansministeren stod derovre og var skatteminister dengang, og han sagde igen og igen, når vi stod her og diskuterede, at der var rigeligt med ressourcer i skattevæsenet.
Inddrivelsessystemet ville også komme til at fungere, men det skete jo bare ikke.
Den har vi et fælles ansvar for at rette op på, men finansministeren har ikke villet afsætte midler til at styrke SKATs indsatsområder.
Vil det ske på den kommende finanslov?
Kristian Jensen (V), 2017-05-10:
På den kommende finanslov vil vi fortsætte den trend, som den nuværende regering har startet, nemlig tilføre SKAT flere ressourcer.
Jeg kan godt huske ikke bare spørgerens frisure, men også en lang række spørgsmål, der blev stillet.
Men jeg kan huske mere end det.
Jeg kan huske, at den daværende skatteminister og daværende partifælle til spørgeren, hr. Holger K. Nielsen, i et samråd den 6. juni 2013 sagde: Det har været vores vurdering, at vi er i stand til at klare de opgaver, der skal klares, med de ressourcer, vi kører med nu.
Det var altså den daværende regerings klare opfattelse, at man kunne klare de opgaver, SKAT havde, med de ressourcer, der var.
Og alligevel bliver der nu tegnet et billede af, at alle problemer, der er i øjeblikket i skattevæsenet, stammer fra før februar måned 2010.
Det holder altså ikke helt.
Men lad os nu endelig kigge på, hvad det er, der fremadrettet skal ske.
Ja, så skal der tilføres nogle flere ressourcer.
Der skal også tilføres nogle ressourcer til den basale drift, og der skal ansættes nogle mennesker i den kommende tid.
Jesper Petersen (S), 2017-05-10:
Joh, men spørgsmålet er, om det alene handler om den aftale, der blev indgået i efteråret, i november 2016, hvor jeg var i lokalet, men det var finansministeren ikke.
Det, der blokerede for, at vi også kunne styrke de indsatsområder, hvor man ved staten hvert år går glip af omtrent 25 mia. kr. i tabte skatteindtægter, var, at kassen var lukket ovre hos finansministeren.
De penge skulle bruges på at lette skatten på en række punkter.
Vi ville gerne have, at vi sørgede for at få de skatteindtægter ind, som bør komme ind til fællesskabet, så man behandler folk rimeligt, når de betaler deres skat – altså at andre så kommer til at gøre det samme.
Det ville finansministeren ikke være med til, det ville regeringen ikke være med til.
Vi synes, det er glimrende, at man tilfører midler til de allermest nødlidende områder.
Men når vi nu er kommet med et omfattende udspil til, hvordan vi styrker indsatsområderne, kan vi så regne med, at de områder bliver tilført midler næste år i modsætning til den afvisning, vi mødte sidste år?
Kristian Jensen (V), 2017-05-10:
Når hr. Jesper Petersen er i opposition, vil han gerne tilføre SKAT flere ressourcer, og når hr. Jesper Petersen er i regering, er han tilfreds med de ressourcer, der er.
Det er jo sådan rimelig klart ud fra de spørgsmål, der har været undervejs.
Vi tilfører SKAT flere ressourcer.
Det gør vi i år.
Vi tilfører også SKAT flere ressourcer næste år.
De ressourcer skal bruges der, hvor SKAT vurderer, at der er mest behov for flere ressourcer.
Hvis man i SKAT vælger at sige, at deres mest nødlidende område er kontrol, eller at deres mest nødlidende område er motor, eller at deres mest nødlidende område er inddrivelse, så synes jeg, det er klogt at lytte til, hvad medarbejderne i SKAT siger.
Det vil jeg gøre.
Det håber jeg også at oppositionen vil gøre.
Julie Skovsby (S), 2017-05-10:
Er det ministerens holdning, at når det gælder en motorvejsstrækning som E20, som ikke bare binder Danmark, men hele Europa sammen, og som er en del af det såkaldte TEN-T-vejnet, så er der mulighed for at søge dispensation for anlægsloftet, jf. flere artikler på TV 2/Fyn, herunder: »Lose: EU-kattelem kan hjælpe tredje motorvejsspor på vej«?
Skriftlig begrundelse
Der henvises i øvrigt til artiklen på TV2 Fyn den 3. maj 2017 »Tavs finansminister: Intet svar om tredje motorvejsspor«.
Vi må prøve at se, hvordan det går.
Spørgsmålet lyder: Er det ministerens holdning, at når det gælder en motorvejsstrækning som E20, som ikke bare binder Danmark, men hele Europa sammen, og som er en del af det såkaldte TEN-T-vejnet, så er der mulighed for at søge dispensation for anlægsloftet, jævnfør flere artikler på TV 2/Fyn, herunder: »Lose: EU-kattelem kan hjælpe tredje motorvejsspor på vej«?
Kristian Jensen (V), 2017-05-10:
Hvis der bare havde været udvist den samme interesse for forholdene i SKAT, som der har været udvist for almindelig polemik, havde jeg været stolt.
Lad os nu tage nogle af eksemplerne.
Lige før fik jeg skylden for udbyttebeskatningen.
Dengang var refusionen på 680 mio. kr., og 2010 var det sidste år, som jeg havde en del af ansvaret for.
Fra 2015 til og med den 5. august 2015
var udbetalingen på 9,3 mia. kr. Hr. Rune Lund står her og forsøger at give mig skylden for noget, der skete, 5 år efter jeg var stoppet som skatteminister, og det skete, samtidig med at man havde et system, som man i mellemtiden havde fået flere advarsler om, men dem sad man alligevel overhørig.
Jeg tager skylden for det, der skete på min vagt.
Jeg savner, at de andre tager skylden for det, der skete under deres vagt.
Rune Lund (EL), 2017-05-10:
Da finansministeren var skatteminister fra 2004 til 2010 blev der nedlagt tusindvis af stillinger i SKAT, og pengene fossede ud af statskassen.
Vi fik lagt fundamentet for den katastrofe, det er i dag.
Det er rigtigt, at S-R-SF-regeringen også nedlagde stillinger i SKAT, bl.a. i forbindelse med finansloven for 2014, som S-R-SF-regeringen indgik aftale om med de borgerlige.
og derfor mangler jeg stadig at få svar på spørgsmålet: Er det ikke rigtigt, at finansministeren er Danmarks dyreste politiker?
Kristian Jensen (V), 2017-05-10:
Vi ansætter faktisk.
Med den finanslov, som vi har i år, og som jeg har ansvaret for, ansætter vi flere mennesker i SKAT.
Det er jo lodret forkert, når der bliver sagt, at vi ikke er interesseret i at ansætte flere.
Vi ansætter faktisk 1.000 mennesker mere i SKAT for at styrke nogle af de helt basale områder.
Ja, det var hr. Holger K. Nielsen.
Da jeg var skatteminister, udsatte jeg indførelsen af EFI og tilførte flere medarbejdere på inddrivelsesområdet, fordi jeg kunne se, at systemet ikke var i orden.
Under den daværende skatteminister i 2013 blev EFI sat i gang, på trods af at det var fejlbehæftet.
Så giv nu skylden til dem, der har skylden.
Giv mig skylden for, hvad der skete frem til 2010, den tager jeg gerne på mig, men jeg synes bare, det ville klæde de andre, hvis de ville tage skylden for det, der skete, mens de sad med magten.
Jeg er sådan set glad for, at spørgeren starter med at anerkende, at regeringen rent faktisk gør noget ved problemet.
Det er sådan, at regeringen med den plan, der blev lagt frem i 2015 og blev finansieret med finanslovsaftalen for 2017, rent faktisk ansætter flere folk i SKAT.
Der skal ansættes 1.000 mennesker mere, det er ganske korrekt, og det skal der på en lang række prioriterede områder, hvor man går ind og kigger på, hvordan vi kan løfte og forbedre den indsats, der er.
Så når spørgeren har det udgangspunkt, at vi bør gøre noget for at rette op på det arbejde, der gøres i SKAT, så er man sådan set et halvt år bagud.
For for et halvt år siden var der en ansvarlig kreds af partier, der gik ind og tog ansvar for, at SKAT rent faktisk får tilført flere penge og dermed har mulighed for at ansætte flere medarbejdere.
Rune Lund (EL), 2017-05-10:
Jeg kan bekræfte, at der var en kreds af partier, som satte sig sammen uden at invitere alle med, men som heldigvis blev enige om meget af det, Enhedslisten sammen med Alternativet fremlagde i vores plan for SKAT fra marts 2016.
Det glæder os meget, og vi bakker planen utrolig meget op.
Men jeg synes lidt, det er et problem, når skatteministeren her i dag ikke kan gå videre og se, at der er en fornuft i, at man ansætter endnu flere folk i SKAT, fordi det simpelt hen ikke kan betale sig at lade være.
Hvis vi nu tager udgangspunkt i et kontrolprojekt, som vedrører det, der hedder negativ moms, altså hvor SKAT betaler moms tilbage, kan vi jo se på baggrund af et spørgsmål, som jeg har stillet, at hver medarbejder i månederne januar-september 2016 hver hev 42 mio. kr. hjem, efter at deres løn var betalt.
Vi kan ansætte flere folk og få flere penge i statskassen.
Kristian Jensen (V), 2017-05-10:
Man har da yderligere behov for at gå ind og se på, hvordan man kan ændre reglerne for negativ moms, sådan at de ikke misbruges.
Altså, det at man ser, at der et problem, og så bare sætter folk til at rette op på problemet i stedet for sætte dem til at løse det, er den forkerte tilgang til det.
Det er forkert at sige, at vi skal have flere folk til efterfølgende at kontrollere tingene, hvis der er mulighed for at ændre reglerne for negativ moms, sådan at problemet ikke opstår.
Det er jo der, hvor Enhedslisten tager fejl, hvis de tror, at den eneste løsning på det her er at ansætte flere mennesker i SKAT.
Det er en del af løsningen, ja.
Det er også derfor, at regeringen har tilført SKAT flere ressourcer, både på finansloven for i år og på finansloven for næste år, og planlægger yderligere en tilførelse i både 2019 og 2020, sådan at vi kan få rettet op på det.
Men der er jo rigtig mange dygtige mennesker i SKAT, der netop sidder og arbejder og knokler hårdt med det her for at sikre, at man lukker problemer i stedet for bare at rette dem op efterfølgende.
Rune Lund (EL), 2017-05-10:
Men der er også brug for at rette op på tingene, og jeg er meget ked af, at det tilsyneladende virker, som om finansministeren ikke har lært af historiens fejl, for det var et problem, at man ikke ansætte nok i SKAT, det var et problem, at der blev nedlagt tusindvis af stillinger i SKAT.
Hvis vi tager og kigger på den negative moms, kan vi jo se, hvordan udbetalingerne er steget koloenormt bare fra 2009 til 2015.
Undskyld mig, men viser det ikke, at vi bør gøre op med historiens fejltagelser og altså ikke bare lade stå til, men simpelt hen ansætte nogle flere?
Kristian Jensen (V), 2017-05-10:
Jeg skal gerne undskylde Enhedslisten, at de har den indstilling, at man i stedet for at løse problemet skal blive ved med at rette det op.
Hvis der er et problem i skattelovgivningen, der gør, at der er mange kontroller, er det min opfattelse, at det grundlæggende er noget i lovgivningen eller i vejledningerne eller systemindretningen, man bør ændre i stedet for at fortsætte med at rette op på det.
Det svarer til, at man i en båd med hul i bunden bliver ved med at hælde vand ud i stedet for at sætte en prop i hullet, så vandet ikke kommer ind.
Hvis problemet med negativ moms er, at der er meget, der skal kontrolleres, så er der jo den tilgang, at man kan ændre reglerne, således at der bliver færre problemer og mindre at rette, og det er en smartere løsning end at blive ved med at ansætte.
Men det ændrer ikke ved det, at denne regering grundlæggende set har tilført SKAT flere ressourcer og flere personer med henblik på at rette op på de problemer, der er.