runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nick Hækkerup (S), 2020-06-03:
Det er jeg selvsagt ikke enig i.
Vi benytter os jo også af transitmuligheden, når danskere f.eks. kører i transit igennem det sydlige Sverige for at tage til Bornholm.
Jeg tror, man skal anerkende ønsket om at sikre, at vi har nogenlunde styr på det antal, der kommer til Danmark, og at vi har nogenlunde styr på, at det ikke en meget fluktuerende strøm af turister, som kommer her.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-03:
Synes ministeren ikke, at det er lidt pinligt at stille de her krav til de tyske turister, der vil komme til Danmark, om at de skal overnatte i mindst seks nætter, når nu Tyskland siger, at danske turister er velkomne i Tyskland, når nu Tyskland åbner og siger: Nu skal vi igen have gang i beskæftigelsen og økonomien, og derfor åbner vi nu for nabolandene?
Synes ministeren ikke, at det er – ja – småpinligt at skulle informere sine tyske kollegaer om, at vi fastholder nogle restriktioner?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-03:
Nej, og det var heller ikke sådan, det blev opfattet.
Så skjulte min tyske kollega det i hvert fald godt, da jeg talte med ham om det og fortalte om betingelserne.
Tværtimod var han meget tilfreds med, at Danmark åbner grænserne, ligesom jeg jo har fået betydelig kvittering for, at det her giver mulighed for, at turismeindustrien herhjemme kan komme rigtig godt i gang igen.
Astrid Krag (S), 2020-06-03:
Tak til spørgeren for at bringe det vigtige emne op.
Netop spørgsmålet om overgange, både mellem barndom og voksenlivet og voksen- og seniortilværelsen, eller ældrelivet, om man vil, er et af de centrale punkter i regeringens handicappolitik.
Vi har allerede taget flere vigtige skridt for at løfte netop den dagsorden.
I fredags sendte vi et lovforslag i høring, som forpligter kommunerne til at igangsætte forberedelsen af overgangen til voksenlivet for unge med handicap, når de fylder 16 år, ligesom vi aktuelt her i salen er ved at behandle et lovforslag, der skal sikre, at unge med omfattende funktionsnedsættelse tilbydes overvågning og støtte om natten i eget hjem, så de ikke skal flytte hjemmefra, når de fylder 18 år, på datoen, men kan få en mere individuelt tilpasset overgang til voksenlivet.
Men lad mig bare sige det helt klart: Mennesker med handicap skal have den hjælp og støtte, de har behov for.
Ingen må efterlades uden mulighed for at få hjælp, når de overgår til folkepensionsalderen.
Med det sagt er det rigtigt, at der også er nogle typer af udgifter, som mennesker med handicap kan få støtte til før folkepensionsalderen, men ikke efter.
Det er en indretning af vores lovgivning, som bygger på en politisk prioritering, og det vil være forbundet med offentlige merudgifter at ændre det.
Ud over det skal ophøret ved folkepensionsalderens indtræden også ses i lyset af, at et af formålene – i hvert fald historisk set – med merudgiftsydelsen, og det gælder vel også i dag,
er at sikre, at borgere med funktionsnedsættelse, som yder en særlig indsats for at bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet, også understøttes i at kunne forblive på arbejdsmarkedet.
Man må også huske på, at selv om merudgiftsydelsen ophører, fratages den enkelte borger – og godt for det – jo ikke al hjælp.
Den øvrige hjælp efter serviceloven, f.eks. personlig og praktisk hjælp i hjemmet, hjælpemidler, bilstøtte m.v., løber videre, og kommunen skal også vurdere, om nogle af de udgifter, som borgeren tidligere fik dækket efter merudgiftsreglerne, kan dækkes efter lov om social pension.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-03:
Først og fremmest tak til ministeren.
Det glæder mig, at man nu er i gang med at lave nogle gode og fornuftige overgangsordninger – forhåbentlig – for unge, der bliver ældre, eller børn, der bliver voksne.
Udfordringen er jo i den her sammenhæng den situation, som personer på under 65 år står i – personer, som har fået hjælp f.eks., som jeg nævnte her, til at køre i en kassebil eller skifte en pære.
Det drejer sig sågar også om medicin.
Jeg anser det for underligt, at man stopper med at få den her tildeling af ydelser som handicappet, og jeg forstår også, at det er en af de ting, som regeringen vil sætte fokus på.
Det håber jeg.
Men det undrer mig meget, at man, bare fordi man fylder 65 år eller bliver folkepensionist, rent faktisk skal ophøre med det her.
Jeg kan faktisk rent ud sagt ikke forstå det.
Ens handicap eller udgifter hertil forsvinder jo ikke, bare fordi man har fødselsdag, og det hjælper ikke borgerne meget, at de eventuelt kan komme ind under pensionslovgivningens regler om personlige tillæg.
Der er jo helt klart og tydeligt besparelser i det her.
Af netop den årsag ved jeg, at det er en mærkesag for Danske Handicaporganisationer, ikke på grund af besparelserne, men fordi det er så tydeligt, at der faktisk sker forværringer.
Man får ikke den hjælp, som man fik, før man fyldte 65 år.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren, hvordan det kan være, at vi har fået sådan et system.
Astrid Krag (S), 2020-06-03:
Tak for at kvittere for optagetheden.
Det er et af de områder, som er rigtig vigtige for den her regering at kigge nærmere på, altså bedre overgange i livet.
Det er et af de centrale punkter i regeringens handicappolitik.
Derfor kommer vi også til arbejde videre med det.
Det er dejligt allerede nu at kunne konstatere, at vi kommer til at kunne have nogle gode drøftelser om det med Det Radikale Venstre.
Så vil jeg sige, at i virkeligheden kalder det jo nok mere på en historisk gennemgang af, hvorfor man har fået de regler, man har i dag, for i det store hele er det jo et spørgsmål om politiske prioriteringer.
Men hvad der sådan er den nærmere baggrund for, at snittet ligger, hvor det gør, kan jeg ikke stå og ridse op her i dag.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-03:
En af de organisationer, som helt naturligt sætter fokus på det her, er naturligvis Danske Handicaporganisationer, som kommer med nogle ganske gode forslag, som jeg da vil anbefale at man inddrager i det videre arbejde.
Vil ministeren se på, hvordan man kan få ændret systemet, så det er til at gennemskue for almindelige borgere – her tænker jeg sådan set også på mig selv – så borgerne fortsat kan få dækket deres ekstraomkostninger på grund af handicap?
Astrid Krag (S), 2020-06-03:
Som sagt tror jeg, at hele spørgsmålet om overgang, både fra børne- til voksenliv og fra voksenliv til senior- eller pensionisttilværelse, er noget af det, vi skal kigge på i vores handicappolitik.
Jeg kan afsløre, at jeg allerede har kigget på DH's, Danske Handicaporganisationers, gode anbefalinger.
Så det vil vi blive ved med at være optaget af, og jeg vil bare gerne kvittere for, at det også er noget, Det Radikale Venstre går op i, kan jeg forstå.
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-03:
Mener ministeren, at det er rimeligt at lade tilbuddet om handicapydelser afhænge af alder, hvilket er tilfældet med handicaprelaterede merydelser såsom støtte til at køre i en kassebil og til særlig medicin og hjælp til at skifte en pære, som man mister retten til, når man fylder 65 år?
Ulla Tørnæs (V), 2020-06-03:
Jeg har til stadighed vanskeligt ved at forstå, at der er større smitterisiko, hvis man opholder sig to eller tre nætter i Danmark, end hvis man opholder sig seks nætter, men lad nu det være.
Jeg vil gå tilbage til noget, som jeg berørte perifært i det foregående spørgsmål, nemlig det her med, at Tyskland åbner op.
Det vil sige, at tyske turister får mulighed for at tage til Norge, og Danmark bliver højst sandsynligt transitland.
Hvad vil vilkårene være for de tyske turister, som skal igennem Danmark for at komme til deres feriedestination?
Skal de booke et feriehus og opholde sig 6 dage i Danmark, eller får de mulighed for at transportere sig igennem Danmark?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-03:
Det er en flerhed af omstændigheder, som spiller ind.
Men det er klart, at det selvfølgelig betyder noget, hvordan situationen håndteres i Slesvig-Holsten.
Havde situationen været markant anderledes end i Danmark, havde positionen nok været en anden, ligesom det selvfølgelig betyder noget med den reaktion, som vi har mødt fra grænseområdet, hvor man jo har sagt med fast stemme, at den tætte og gode interaktion, som der er, har vi behov for af mange forskellige grunde at få tilbage på sporet igen – ikke kun økonomisk, men også kulturelt osv.
Fatma Øktem (V), 2020-06-03:
Som ministeren også var inde på, er det hele 47 pct., og det er virkelig et højt tal.
Utilfredsheden hænger især sammen med oplevelsen af, at anmeldelsen ikke bliver taget tilstrækkelig seriøst, siger rapporten her.
I 2016 lancerede regeringen under Venstres ledelse et udspil med titlen »Respekt for voldtægtsofre«.
Det satte bl.a. gang i en række initiativer rundt i politikredsene med henblik på at forbedre voldtægtsofrenes oplevelse af mødet med systemet.
I rapporten kan jeg læse, at de tiltag, der er sat i gang, også er helt efter bogen og er de rigtige tiltag, men bare ikke kan slå igennem.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Hvilke initiativer vil ministeren sætte i gang ud over dem, der er nævnt, og som er sat i gang, men som jo åbenbart ikke er slået igennem siden 2016?
Vil ministeren sætte nogle andre tiltag i gang?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-03:
Jamen det vil jeg.
Noget af det er, at der skal laves f.eks. en materialesamling over traumereaktioner, sådan at politiet kan forudse, hvordan folks reaktioner på traumer er.
Altså, det kan sagtens være sådan, at en, der er blevet voldtaget, i virkeligheden reagerer med normal opførsel og ikke reagerer meget udadtil, men at det ikke skal tages til indtægt for, at det så ikke er så alvorligt, som det er.
Og der er også en række andre anbefalinger.
Fatma Øktem (V), 2020-06-03:
Det er jo lidt underligt at tænke på, at der ikke skulle være den empati og forståelse for ofre, der står i sådan en situation.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren har nogle tal for, hvor mange af de anmeldelser der bliver trukket tilbage, og om vi ved, hvorfor de bliver trukket tilbage.
For jeg kan jo godt være bekymret for, hvis det første møde med systemet er så ubehageligt, at ofrene også trækker deres sager tilbage.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-03:
Jeg tror, der er mange forklaringer på, at der på voldtægtsområdet optræder et mørketal.
Det er også derfor, jeg synes, at det er vigtigt, at vi tager skridt i retning af en samtykkebaseret voldtægtsbestemmelse, sådan at de krav, vi har i dag, om, at der skal foreligge vold eller tvang eller andet, ikke skal gælde, og at vi går over til en situation, hvor det understreges, at man er herre over egen krop, og at vi altså skal bevæge os i retning af en samtykkebaseret voldtægtsbestemmelse.
Fatma Øktem (V), 2020-06-03:
Selvfølgelig er al form for vold ubehageligt, men jeg tænker, at det her i voldtægtssagerne må være ekstremt ubehageligt at skulle sidde og anmelde og genopleve de ting, man har været udsat for – ikke fordi jeg siger, at alt andet ikke også er.
Men det her må være helt særlig ubehageligt.
Jeg hæfter mig sådan lidt ved, at der bliver sagt, at politiet skal trænes i mere empati og forståelse.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om der – ud over alle de tiltag, som er blevet omtalt – er noget særligt på vej om, hvordan man kan træne empati og forståelse for personer i den her situation.
Nick Hækkerup (S), 2020-06-03:
Altså, vi har snakket om minimumsagsbehandlingsskridt i politiet – det er et initiativ, som er færdigimplementeret.
Vi forventer, at den her materialesamling over traumereaktioner er færdig her i sommeren i år.
Så snakker vi om videoafhøringer af ofre; det er noget af det, som vil indgå i den flerårsaftale for politiet, vi skal til at forhandle.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-03:
Får tyske turister lov til at komme til Danmark i sommerferien i år?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-03:
Det er jo et svar, som jeg har glædet mig meget til at give spørgeren, for det er et spørgsmål, som jeg har fået nogle gange!
Og jeg kan se, at spørgeren også har en glad forventning til svaret, for svaret er som bekendt: Ja, tyske turister får lov til at rejse ind i Danmark i sommerferien
Regeringen fremlagde i fredags en plan for en kontrolleret og gradvis genåbning af sommerturismen.
Planen indebærer, at turister fra Tyskland, Norge og Island kan indrejse i Danmark fra den 15. juni.
Turister skal dokumentere, at de har booket ophold uden for København, og skal have booket mindst seks overnatninger i et sommerhus, på en campingplads, på et hotel eller lignende.
Det er også bare vigtigt at holde fast i, at vi skal følge udviklingen i smittespredningen herhjemme og i vores nabolande tæt, fordi en åbning af grænserne kan medføre, at smittede personer rejser ind i landet og dermed kan starte nye smittekæder.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-03:
Hvorfor synes ministeren, at det er bekymrende, at en tysk familie f.eks. kun bor 3 dage på en campingplads i Danmark?
Nick Hækkerup (S), 2020-06-03:
Jamen det synes jeg sådan set heller ikke er bekymrende.
Hvis de bor 3 dage på en campingplads i Danmark og så tager videre til en anden campingplads og bor der 3 dage f.eks., så er der seks overnatninger i Danmark, og så kan jeg ikke se noget bekymrende i det.
Når vi har sagt, at der skal være seks overnatninger, er det for at sikre en vis konsistens i, hvem det er, vi får ind i landet, og dermed bedre mulighed for at sikre os mod smittespredning og bedre mulighed for at kunne følge den smittespredning, som der måtte ske.
Eva Kjer Hansen (V), 2020-06-03:
Ligger der så en anerkendelse af, at smittespredningen faktisk har været meget lav og under stærk kontrol i Slesvig-Holsten, når ministeren nu efter så mange ugers diskussion om, hvad der er anerkendelsesværdige formål, faktisk også siger, at alene det, at man bor i Slesvig-Holsten, er et anerkendelsesværdigt formål?
Eller hvad er det for nogle nye oplysninger, ministeren har fået, siden ministeren har ændret opfattelse?
Nils Sjøberg (RV), 2020-06-03:
Så vil jeg afslutningsvis spørge ministeren, hvad ministeren så vil gøre for de mange pensionister, som i dag ikke er dækket af den nuværende lovgivning, og som sådan jo heller ikke bliver det, ved at der bliver lavet en ny lovgivning.
Hvad vil man gøre for dem, der ligger i mellemgruppen?
Peter Skaarup (DF), 2020-06-03:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Hvad er ministerens holdning til, at danskernes velfærd skal indskrænkes for at finansiere Danmarks bidrag til EU's nye coronafond?
Lea Wermelin (S), 2020-06-03:
Nu har jeg også selv været nede og se forureningen ved Himmark Strand, og jeg er glad for, at man er kommet videre også i den afdækning.
Det har også været en del af hele den øvelse – regionerne har i forvejen lagt et stort arbejde der – at få skabt gennemsigtigheden om, hvad der skal til.
Og jeg har jo sådan set svaret, men spørgeren er ikke tilfreds med svaret.
Det er jo så en anden måde at sige det på.
Men som jeg lige har sagt, lægger regeringen jo ikke sit finanslovsforslag frem i salen i dag.
Ændrer det på, at det her er en stor opgave, som vi har taget fat på, og som vi vil arbejde videre med?
Nej, det gør det ikke.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Ministeren må da kunne svare.
Ministeren står og siger, at den her tekst er en, regeringen har lavet, og som resten af Folketinget har tilsluttet sig.
Okay, så anerkender vi så det.
Men så må ministeren da kunne forklare, hvad hurtigst muligt betyder.
Der er spurgt, om det er finansloven for 2021, altså til næste år, men så siger ministeren, at det kan ministeren ikke svare på.
Er det så først i 2022, 2023, 2024, 2025 – hvad er hurtigst muligt?
Hurtigst muligt må da være kommende finanslov!
Kan ministeren bekræfte eller afkræfte, at regeringen mener, at hurtigst muligt er i 2021, altså de kommende finanslovsforhandlinger?
Lea Wermelin (S), 2020-06-03:
Jeg kan godt høre, at der er en vis utålmodighed, og det er sådan set fair nok.
Vi har også debatteret her i dag, hvor vigtig den her opgave er, vi har sagt, at det er noget, vi er i gang med, og regionerne har leveret en del af arbejdet, og vi er i gang med fortsat at kigge på det, fordi det er, som ordføreren også selv har været inde på, også en omkostningstung opgave – en opgave, som også strækker sig over mange år.
Så er det helt fair, at man fra Dansk Folkepartis side siger, at nu skal der altså ske noget.
Men jeg har heller ikke hørt Dansk Folkeparti i dag selv komme med et bud på, dels hvor mange penge der skal afsættes, dels hvor de penge skal komme fra.
Men vi har sådan set sammen skrevet en vedtagelsestekst i dag om, at vi hurtigst muligt skal finde den nødvendige finansiering, men det betyder jo ikke, at vi lægger et finanslovsforslag frem i dag.
René Christensen (DF), 2020-06-03:
Ministeren kan ikke stå og påstå, at det er regeringen, der har fundet på det her.
Virkeligheden er jo nok, at regeringen er blevet presset til det, som der står i den her vedtagelse.
Men hvis vi nu holder fast i, at regeringen selv har fundet på at skrive
hurtigst muligt, så må regeringen da også kunne svare på, hvad hurtigst muligt er, når ministeren står og tager æren for, at det er regeringen, der har foreslået den her formulering.
Hvad er hurtigst muligt?
Er det 2021, 2022, 2023, 2024 eller 2025?
Så vil jeg gerne sige, at Dansk Folkeparti klart har givet til kende, at vi kender prisen, og at den er 2,7 mia. kr. Vi står sådan set her med planen for, hvordan vi kan udføre det, og vi ved, at tre af projekterne kan vi igangsætte nu.
Vi er klar.
Regeringen med det grønne mandat – er den klar?
Det lyder ikke sådan.
Lea Wermelin (S), 2020-06-03:
Når man citerer nogen, skal man gøre det rigtigt, tror jeg, og jeg sagde ikke, at regeringen havde fundet på det.
Men det, der blev lagt i munden på os, var, at vi lige pludselig skulle sige, at det sådan set var Venstre og SF, der havde lavet den tekst, og det havde vi så tilsluttet os.
Og der er det bare, jeg siger, at der nok er et par mellemregninger der.
Men fred nu være med det.
Det, jeg spurgte Dansk Folkeparti om, var sådan set, hvordan man ville finansiere det.
For det er jeg sådan set meget lydhør over for, altså hvis det er sådan, at man har gode ideer til det, for som vi har været inde på, også i debatten her, er det jo selvfølgelig det, der er svært.
Men vi anerkender til fulde, at det her er en vigtig opgave.
Vi er i gang med planen, vi har afsat penge på det her års finanslov, både til generationsforureningsdelen, til MUDP og nu senest også i aftalen med regionerne, altså 65 mio. kr. til overfladevand.
Mette Abildgaard (KF), 2020-06-03:
Jeg synes, det er helt fair, at vi kan være uenige politisk, og jeg synes også, det er rigtig godt, at vi kan nå hinanden i kompromiser.
Men jeg synes også, der må være sådan et grundlæggende princip som kollega om, at man må ære dem, der æres bør, og derfor må jeg indrømme, at det provokerer mig ret meget, at ministeren har så travlt med at tage æren for det her forslag til vedtagelse.
For jeg blev kontaktet af Socialdemokratiet omkring et forslag til vedtagelse, der så væsentlig anderledes ud end det, vi er endt på i dag.
Der stod ikke, at man ville pålægge regeringen at gøre noget hurtigst muligt, men der stod, at man ville opfordre regeringen til det.
Der ved vi alle sammen, at der i politikersprog er en væsentlig forskel på, om man opfordrer til noget, eller om man pålægger noget.
Det var det første udkast, der kom fra Socialdemokratiet, som jeg takkede pænt nej til, og som mange andre også takkede pænt nej til, og derfor kunne Socialdemokratiet og regeringen jo blive nødt til at gå derhen, hvor flertallet var.
Vil ministeren ikke godt ære dem, der æres bør?
Og i den her sag er det jo så Venstre og SF.
Lea Wermelin (S), 2020-06-03:
Det vil jeg meget gerne, og jeg forsøger ikke at tage æren for noget.
Jeg siger bare, at hvis ordføreren lægger nogle ekstra mellemregninger til, synes jeg måske ikke, det hører sig til.
Men jeg er rigtig glad for, at både SF, som jo har kæmpet for den her sag længe – det er jo også det, vi har hørt fra SF's ordfører – men også Venstre har taget initiativ til den her debat, og jeg synes, det har været en god debat.
Jeg fornemmer jo også, at vi bredt i Folketinget er enige om, at det her er et vigtigt område, og at der, som der så også står i det forslag til vedtagelse, der er flertal for i dag, netop er et behov for en ekstraordinær finansiering, hvis det er sådan, at man skal oprense de store forureninger.
Troels Ravn (S), 2020-06-03:
Tak, og jeg vil også gerne takke Venstre og ordføreren for en god debat og for initiativet til at indkalde til den her forespørgselsdebat.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi kigger fremad.
Ordføreren er jo selv ret polemisk på talerstolen og omtaler finansiering, og at den tidligere regering modsat den nuværende havde fremlagt en finansiering.
Men vil ordføreren så ikke en gang for alle over for mig redegøre for, om de her omtalte 600 mio. kr. skulle bero på, at regionerne skulle nedlægges, og at der skulle foregå en centralisering?
Er det ikke rigtigt?
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Som jeg sagde i mit første svar, da hr. Troels Ravn spurgte mig om præcis det samme, så kan jeg jo henvise til den aftale, som den daværende VLAK-regering lavede sammen med Dansk Folkeparti, og det var der flertal for inden folketingsvalget.
Der var så ikke flertal for at gennemføre det efter folketingsvalget, og det er jo demokratiets spilleregler.
Men ikke desto mindre var det jo der, hvor man bl.a. pegede på den finansiering, der var mulig inden for de dynamiske regler, som jo i øvrigt var det, som den socialdemokratiske regering, da den havde magten sidst, indførte som det, der var comme il faut, i forhold til hvordan man vurderer og dermed også sætter midler af til andre formål, når man finder dem på anden vis.
Så det er jo det, jeg kan henvise til.
Troels Ravn (S), 2020-06-03:
Men det er dog 600 mio. kr., som må betragtes som værende, ja, fugle på taget; matadorpenge er der også nogle der kalder det.
Men når vi nu kigger fremad, vil ordføreren så ikke medgive, at det har været et gennembrud, at vi har en regering, der i sit forståelsespapir sammen med sine støttepartier skriver, at man vil håndtere generationsforureningerne, at man vil finde en finansiering, at man vil tage et ansvar, og at man vil rense op?
Er det ikke et historisk nybrud sammen med debatten i dag, hvor vi har en aftaletekst, der forpligter hele Folketinget til at medvirke ved en finansiering og ved finanslove?
Så kunne jeg jo så afslutningsvis spørge ordføreren, hvad partiet Venstre har tænkt sig at tage med ind til forhandlingsbordet ved finanslovsforhandlingerne.
Hvor mange penge kan partiet Venstre finde, og hvor skal de tages fra?
Jacob Jensen (V), 2020-06-03:
Der var vist tre-fire spørgsmål i det, og nu skal jeg gøre det kort på 30 sekunder.
Nej, det er absolut ikke noget nybrud eller nogen afgørende vending i den her debat, at man har skrevet det ned i et forståelsespapir, med al respekt.
Jeg har set et forståelsespapir, også fra den tidligere S-regering, hvor man skrev alt mellem himmel og jord, 12 minutters arbejde, betalingsringe, og vi kan huske det alt sammen, og intet af det blev til noget.
Så det giver jeg altså ikke ret meget for; undskyld, hr. Troels Ravn, det gør jeg ikke.
Det, som jeg giver noget for, er det, at Folketinget i dag i enighed vedtager en tekst, der pålægger regeringen at gøre en forskel.
Det giver jeg noget for, og det sætter jeg min lid til at man så også lever op til.
Der har jeg i hvert fald tænkt mig at arbejde alt, hvad jeg kan, fra den position, jeg nu har, på, at det, der står skrevet her, bliver gennemført.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-03:
Man kan sikkert lave meget sjov omkring, hvordan teksten i forslaget til vedtagelse har udviklet sig.
Jeg vil egentlig bare bede ministeren om at svare på det, der var mit spørgsmål.
Det er jo velkendt for alle, at de 40 mio. kr., der ligger på nuværende års finanslov, og som ministeren rigtig gerne vil tage æren for, er penge, som den tidligere regering, VLAK-regeringen, afsatte sammen med Dansk Folkeparti.
Vi afsatte faktisk op til 600 mio. kr. til at rydde op efter generationsforureningerne.
Jeg spurgte helt konkret ministeren: Kan de folk, der er på Himmark Strand, og som ønsker en oprydning der, og de folk, der er ved Græsted, høfde 42 og ved de øvrige generationsforureninger, forvente, at ministeren til august måned på det finanslovsforslag, der bliver lagt frem af regeringen, vil have afsat penge til oprydning?
Det er et konkret spørgsmål.
Jeg håber, at ministeren vil svare i den her runde.