runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Altså, nu er der jo andre end Danmarks Radio, der er den frie og kritiske presse.
Men jeg vil faktisk gerne svare på hr. Jacob Marks spørgsmål.
Nu husker jeg den her passus, som at der står: Må som udgangspunkt ikke lave ... eller skal hovedsagelig ikke lave lange og dybdegående artikler.
Det er bare efter min hukommelse her, for jeg har ikke passussen foran mig, og det betyder jo også, at det, som DR primært skal fokusere på, er kortere artikler.
Vi er i den her public serviceaftale heller ikke gået ind og har defineret, hvad lange dybdegående artikler er, netop fordi vi skal holde en armslængde.
Men vi vil gerne sende et signal til DR, og det signal er: Kære DR, I skal give de private medier mulighed for at få en forretningsmodel, I skal give de private medier mulighed for også at bidrage her.
Og det gør man ikke, ved at vi har et dr.dk, hvor du kan gå ind og hente al din skriftlige information gratis, mens du, når det gælder store nationale dagblade, skal betale penge for den samme artikel.
Den balance har vi forsøgt at ændre på her.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Jeg er egentlig glad for, hvis Venstres ordfører – og nu siger jeg Venstre, fordi det er et stort parti i regeringen – er ved at bløde op på den her passus, så der stadig er mulighed for at lave dybdegående artikler, som også er lange, hvis det er nødvendigt, ude på DR, og den frihed mener jeg de skal have.
Så vil jeg bare høre om noget.
Nu siger ordføreren, at der skal være en balance mellem private og medier som DR, og det er jeg sådan set enig i.
Men jeg kender ikke ét sted i verden, hvor det har styrket de private medier, at man har skåret på public service.
Jeg har undersøgt det, og jeg har både spurgt de private medier, og jeg har spurgt organisationen Danske Medier.
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Nu vil jeg bare lige svare på det spørgsmål, hr. Jacob Mark stillede før, og nu står jeg her og gør det pr. hukommelse.
Jeg har ikke det, hr. Jacob Mark sagde før, så når jeg siger lange dybdegående artikler, så mener jeg, at vi skrev: som udgangspunkt.
Og derfor mener jeg også, at DR kan bringe det i mindre omfang.
I forhold til balancen har hr. Jacob Mark garanteret – eller forhåbentlig, vil jeg sige – også mødtes med private aktører, ligesom jeg har som medieordfører, altså danske medier, dagblade.
Men jeg har ikke mødt en eneste aktør, der har syntes, det var okay, at man kunne læse det samme indhold gratis på dr.dk, som deres læsere skulle betale for på deres hjemmesider – ikke én – og det er egentlig en af grundene til, at vi har ønsket at få den her balance udjævnet.
I gamle dage lavede DR jo heller ikke aviser.
I gamle dage var det dagbladene, der lavede aviser.
Nu er det så rykket over på nettet, og nu bringer DR så lige pludselig mange ting på nettet.
Jeg synes, DR skal være til stede på nettet, men jeg synes, DR skal være til stede på nettet i mindre omfang, end de er i dag.
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Jeg forstod på Venstres ordfører, at der var rigtig mange gode private udbydere, som i høj grad bidrog til public service.
Det skal jeg slet ikke fornægte, og jeg deler selvfølgelig synspunktet om, at det er vigtigt, at vi har en høj grad af pluralisme i vores nyhedsformidling.
Jeg vil bare gerne have fru Britt Bager til at fortælle mig: Hvad er det for nogle konkrete udsendelser, hvor fru Britt Bager ser der bidrages til dansk public service, altså den del, som giver os som borgere bedre forudsætninger for at forstå og leve i et demokratisk samfund, hvilket jo er public service-opgaven?
Så skal jeg bare som et lille tillægsspørgsmål stille et spørgsmål, som fru Britt Bager må kunne svare på: Hvad var det for en pris, som Socialdemokratiet fik tilbudt af finansministeren for at kunne være med, da man havde besluttet at spare 900 mio. kr.?
Jeg kan ikke den eksakte pris, men jeg vil gerne have fru Britt Bager til at oplyse den.
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Når jeg taler om gode private udbydere, taler jeg jo også om dagbladene.
Dagbladene er gode private udbydere.
De laver rigtig gode artikler – artikler, som er oplysende og dannende, og de private aktører skal vi i høj grad styrke; de private aktører skal vi i hvert fald give gode muligheder for at overleve i fremtiden.
Det mener jeg, når jeg taler om private aktører.
Og så skal jeg jo ikke stå her og gøre mig til smagsdommer over, hvad der er godt og dårligt indhold på kommercielle tv-kanaler.
Men jeg vil gerne understrege, at vi i høj grad ønsker, at vi også i fremtiden skal have dagblade og regionale blade – aviser, som også er levedygtige, og som udkommer med jævne mellemrum.
I forhold til det her med prisen, vil jeg sige til hr. Orla Hav: Hverken du eller jeg var i Finansministeriet, og derfor kan hverken du eller jeg referere, hvad der blev talt om derinde.
Og jeg kan så også sige, at hvis jeg havde været i Finansministeriet, i et lukket rum, så ville jeg heller ikke referere fra det på Folketingets talerstol.
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Sandheden er jo bare, at det har stået som overskrift på rigtig mange medieaftaler, og sandheden er jo også, at oplagstallene for danske dagblade er faldet og faldet, og hvorfor skulle det ikke fortsætte på nuværende tidspunkt?
For den her medieaftale håndterer jo ikke det faldende oplagstal for danske dagblade.
Det ville have klædt dem, der lavede den her medieaftale, at få skruet noget sammen, som havde været med til at sikre, at vi har en pluralisme på det her område, og sådan at vi kunne have sikret, at der var et ordentligt samkvem mellem dagbladene og de æterbårne medier.
Havde det ikke været klogere at få lavet det fremfor bare at lægge begrænsninger på de æterbårne medier?
Morten Marinus (DF), 2018-10-11:
Det sidste sagde jeg ikke.
Jeg sagde ikke, hvorfor vi ikke kunne tænke os at ændre på andre områder.
Det havde man ikke med public service.
Der betalte man licens.
Der var det vigtigste i første omgang at få ændret for os, at vi samlet set alle sammen er med til at finansiere public service fremadrettet, også sortseere.
Nu glemte jeg spørgsmål nr. 2.
Jeg har glemt det, undskyld.
Leif Mikkelsen (LA), 2018-10-11:
Nå ja, men hvis man lytter til, hvad der er blevet sagt, kunne man jo sagtens forestille sig, at Socialdemokratiet var klar til at indføre medielicensen igen og eventuelt lave nogle skattestigninger for at finansiere det der store hul, der nu er opstået, eller den mangel på penge, som hr. Orla Hav har nævnt indtil flere gange.
Hvis der skal være sammenhæng i det, man har sagt er så forfærdeligt, er det et forholdsvis beskedent beløb, der skal findes, i forhold til de skattestigninger, Socialdemokratiet ellers har leveret igennem Socialdemokratiets levetid, vil jeg bare sige.
Så er det her småting.
Så det er meget hul snak, der er tordnet med over ret lang tid, når slutfacit er: Nej, vi administrerer bare det, andre har lavet, uanset at vi ikke kan lide det.
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Jeg skal bare sige til hr. Leif Mikkelsen, at jeg har set en ganske fornuftig, nøgtern opgørelse af, hvilke regeringer der hen over rigtig, rigtig mange år har udløst de største skattestigninger.
Det er faktisk sket, når det har været borgerlige regeringer, der har svinget taktstokken.
Så man skal lade være med at komme med den der opfindelse af, at vi skulle være uansvarlige i forhold til landets økonomi.
Vores rolle har ofte været at feje op, når uansvarlige borgerlige regeringer har kørt kassen tom og man ikke har haft penge til at lave de aktiviteter, man rent faktisk har stillet i udsigt.
Så man skal lade være med at opfinde det der fjendebillede.
Der er ikke noget hul snak fra vores side, og der er heller ikke noget med, at vi vil bringe os i en situation, hvor hr. Leif Mikkelsen om 6 måneder kan stå og råbe: Løftebrud, løftebrud!
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Tak for det.
Jeg vil egentlig høre, hvorfor Dansk Folkeparti lod sig snøre af Liberal Alliance.
Nu har vi i den her valgperiode gang på gang set, at Dansk Folkeparti egentlig er gået over til os andre for at undgå regeringens asociale fordelingspolitik.
Den her gang har man gjort det helt modsatte.
Man har sparet rigtig meget på public service for så at give skattelettelser.
Og det er så skattelettelser, som man kan se går til de mest velbjærgede.
Det vender altså den tunge nedad; man siger, at folk skal betale lige meget, uanset om de er rige eller om de er fattige.
Så er det rigtigt, at der er sat lidt af til de ældre, og det er godt.
Men det ændrer ikke ved, at det er de udsatte, der kommer til rigtig at mærke det her.
Hvorfor har Dansk Folkeparti dog accepteret det og givet Liberal Alliance den fjer i hatten?
Morten Marinus (DF), 2018-10-11:
Jeg tror, de gerne havde set, at de rige folk og de mere velhavende var sluppet endnu billigere.
Jeg er ikke enig i den betragtning, som ordføreren har.
Det bliver billigere, bl.a. for enlige.
De kommer til at slippe billigere i bidrag til public service, end de gør i dag.
Og hvis man måske er blandt nogle af Liberal Alliances vælgere, og måske har en rigtig høj indkomst, så tror jeg faktisk, at man – hvis du tæller ægtepar med – samlet set kommer til at bidrage med mere, end man gør i dag ved en medielicens pr. husstand.
Så jeg ser altså ikke samme problematik som SF's ordfører.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Nu sagde ordføreren det sådan set selv, altså at Liberal Alliance gerne havde set, at de rige var sluppet endnu billigere.
Og dermed siger ordføreren jo også selv, at de rige er sluppet billigt i den her omgang, og at det vender den sociale side nedad.
Og jeg vil egentlig bare gerne vide: Når der nu var et flertal med både SF, Socialdemokratiet og Enhedslisten, der gerne ville afskaffe licensen, og som gerne ville finansiere det i en social løsning, hvor dem, der har mest, også betaler mest, hvorfor valgte man så ikke den model?
Det forstår jeg bare ikke.
Morten Marinus (DF), 2018-10-11:
Der er to ting at svare her.
Den ene er: I var der ikke.
I gik.
Vi kunne ikke forhandle med jer.
I var ikke i lokalet.
Alting på finansloven bliver finansieret over skatten.
Det bidrager vi til lige, og jeg synes, at det faktisk er en mere socialt retfærdig måde at finansiere på.
Så kan vi diskutere, om det er den ene eller den anden skattemodel, man har valgt.
Jeg beklager, at jeg lige før sagde, at I gik.
Ordføreren har ret: SF var der selvfølgelig ikke, for der var I ikke inviteret, og vi fik lavet aftalen med regeringen.
Jeg synes ikke, vi blev snøret, men der var flere forskellige skattemodeller i spil.
Jeg synes stadig væk, at vi har valgt en ordning, som faktisk er retfærdig.
Alle kommer til at bidrage nu.
Vi slipper også for sortseere.
Vi slipper for, at man kan snyde sig til at modtage public service.
Alle bidrager, ligesom vi betaler til alt muligt andet, som også bliver finansieret over finansloven.
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Jeg skal bare med hensyn til den der skattefinansiering af vores fælles goder sådan stilfærdigt sige, at det jo ikke går så fantastisk godt med at få krattet de penge ind.
Så det kan jo godt være, at det licensfinansierede godt kunne konkurrere i effektivitet med hensyn til at sikre de penge, der skulle være til rådighed.
Men lad det nu være, for det er slet ikke det, jeg vil spørge om.
Det er bare det, at hr. Morten Marinus jo har stor tiltro til det skattefinansierede.
Hr. Morten Marinus siger, at man gerne vil have, at skatteyderne skal slippe noget billigere.
Det er da et ædelt formål, men jeg skal bare spørge: Hvad er det, der er steget igennem de seneste mange år, når det gælder medieområdet?
Er det licensen, eller er det udgiften til distributører, antenneselskaber og den slags?
Det kunne jeg godt tænke mig at få hr. Morten Marinus til at repetere, nemlig noget, vi har delt i det lokale, som vi sammen har været i i ganske mange timer.
Morten Marinus (DF), 2018-10-11:
Nu sagde ordføreren, hr. Orla Hav, da han var på talerstolen, at vi stillede drillespørgsmål.
Det her må være lidt i samme boldgade.
Jeg mener, at det jo er nødvendigt at afskaffe licensen.
Dansk Folkeparti har også hele tiden sagt, at det set med vores øjne var nødvendigt, at man gjorde Danmarks Radio mindre, og at vi alle sammen kom til at bidrage mindre til den statslige finansiering af dansk indhold i radio, tv og andre medier.
Det betyder jo ikke, at der samlet set kommer færre penge til området; vi giver faktisk også plads til de private.
Jeg ville da også ønske, at der var nogle kanaler, der blev billigere.
Det kan jo være, at der bliver det nu, når de også får lidt mere plads at gøre godt med.
Men herindefra styrer vi altså de statslige medier, og det er det, vi har gjort med den her aftale.
Vi har sagt, at vi skal have et mere fokuseret DR, og at DR skal have færre penge.
Orla Hav (S), 2018-10-11:
Jamen det eneste, jeg beder hr. Morten Marinus om at gøre rede for, er, hvor prisstigningerne har været.
Har det været på licensen?
Vi kunne sagtens have fundet en ordning med hensyn til at flytte fra licens- til skattefinansiering; det havde ikke været noget problem.
Men når vi nu har det emne oppe, vil jeg høre: Er det licensen, der har været voldsomt stigende, eller er det udgiften for borgerne, for den enkelte borger, til distributører, og hvad de forskellige nu hedder?
Hvilken af delene er det, der er vokset ganske eksplosivt
Jeg ved det godt, men jeg vil bare gerne have hr. Morten Marinus til at sige det, inden folk går ud og gør regning på at bruge den der store skattelettelse, man nu har skaffet.
Morten Marinus (DF), 2018-10-11:
Jamen private distributører og private tv-kanaludbydere er ikke blevet billigere.
De er blevet dyrere, men det kan vi bare ikke gøre noget ved herinde.
Det, vi kan gøre noget ved, er størrelsen på de statslige medier, også i forhold til om vi fortsat ønsker den ulige konkurrence, der har været, bl.a. mellem Danmarks Radio og danske private medier.
Det får vi ryddet op i nu.
Jeg tror på, at et mere fokuseret DR også bliver et DR, der kan give mere plads til de private, og så håber jeg da, at det i sidste ende også kan være med til at gavne alle danskere.
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-11:
Jeg vil bare bede Dansk Folkepartis ordfører om at bekræfte, at grunden til, at de fleste partier forlod forhandlingerne, var, at de blev stillet over for et ultimatum, og en del af det ultimatum var, at de skulle acceptere den licensaftale, som Dansk Folkeparti og regeringen havde indgået.
Det vil jeg godt bede ordføreren om at bekræfte, for ellers hører alting jo op.
For det andet vil jeg spørge, om den model, man har valgt for licensen, er en model, som Dansk Folkeparti vil overføre til andre statslige opgaver?
Er det den nye skattepolitik, eller er det kun en undtagelse, når vi snakker om penge til public service?
Morten Marinus (DF), 2018-10-11:
Allerførst, ja, det var en præmis, at man skulle kunne nikke til besparelserne på de 20 pct. på Danmarks Radio for at være med i forhandlingerne.
Det er rigtigt.
Det, man så glemmer, er, at der også sideløbende faktisk var kræfter, der arbejdede på at få bl.a. Socialdemokratiet med i den her medieaftale og også tilbød dem flere penge, end vi kunne få ind i aftalen af ekstra penge til public service, som kunne bruges andre steder end Danmarks Radio.
Jeg kender ikke størrelsesforholdet, og det kan godt være, at det, som hr. Orla Hav sagde, var en tiendedel.
Det kan også have været mere, det ved jeg ikke.
Der var i hvert fald mulighed for, at resultatet set med Socialdemokratiets øjne nok kunne blive lidt bedre, men man havde jo låst sig fast på, at hvis der skulle komme flere penge ind, skulle de gå til Danmarks Radio.
Det var ikke nok, at man kunne få tilbudt, at de kunne gå til andre public service-tiltag.
Så ja, den præmis var der.
I forhold til skattemodellen vil jeg sige, at for de ting, vi i dag finansierer over skatten, har vi altså ikke planer om at ændre skattesystemet.
Det her var det muliges kunst i forhold til den forhandling og den aftale, vi lavede i foråret med regeringen i forhold til afskaffelse af licens.
Vi har ikke planer om at begynde at ændre skattesystemet på andre områder.
Søren Søndergaard (EL), 2018-10-11:
Det er en licensaftale, som er så dårlig og så asocial, at Dansk Folkepartis ordfører her fra talerstolen lige har sagt, at man ikke kunne drømme om at have nogle planer om at overføre den til andre områder, fordi det ville betyde en fuldstændig skævvridning af Danmark.
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Det lykkedes alligevel hr. Alex Ahrendtsen at provokere mig i dag, jeg har ellers behersket mig så meget hele dagen.
Men ordføreren nævnte en række partier, herunder Radikale Venstre, med ordene, at man i mange år har forsømt at sørge for, at de her ting blev ordnet.
Jeg skal bare lige for historieskrivningens skyld gøre opmærksom på, at fra november 2001 og til dags dato minus 3½ år under Helle Thorning-Schmidt har Radikale Venstre ikke haft indflydelse på det her område.
Det er bare for historieskrivningens skyld.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Altså, historisk set har det været sådan, at aftalerne om undervisningspolitikken er indgået bl.a. med Det Radikale Venstre, hvor Dansk Folkeparti jo har forsøgt at ændre på dagsordenen.
Det er først lykkedes os i de senere år, bl.a. fordi vi har fået en minister – og det er så den nuværende undervisningsminister – som har et godt kendskab til området, og hvad der skal til.
Det afgørende for os er jo, at tingene virker.
Med det, man har gjort i alle disse år, hvor undervisningssektoren har været befolket med mennesker, som har den samme politiske observans som bl.a. fru Marianne Jelved, er det jo ikke lykkedes at ændre på sprogfærdighederne hos anden- og tredjegenerationseleverne, tværtimod.
Det, man har anbefalet, har ikke virket.
Det, man har anbefalet i sektoren, har ikke virket.
Og jeg tror på det.
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Så skal der et lille ekstra kapitel på til historieskrivningen for hr. Alex Ahrendtsens skyld og for Danmarks skyld: Fra 2002 til 2011 var SF og Radikale Venstre ikke en del af skoleforliget.
Det blev vi først, da vi kom ind i Helle Thorning-Schmidts regering.
Så det er igen skudt forbi med den beskyldning, at der er nogle partier af en særlig karakter, som ikke duer til undervisningsbrug.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Ét er partier, og noget andet er den indflydelse, man har i bestemte sektorer.
Og det er jo en kendt sag, at dominansen i undervisningssektoren er kommet fra venstrefløjen og Radikale Venstre.
Det viser alle målinger, og det viser også den erfaring, hvormed man har grebet tingene an.
Det er konsekvent, og det er fra første færd.
Vi forsøger at feje op.
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Det her lovforslag udspringer af en større aftale om bekæmpelse af parallelsamfund.
Med lovforslaget er der konkret tale om indførelse af sprogprøver i børnehaveklassen, som skal sikre, at alle børn er i stand til at indgå i det sociale og faglige fællesskab i skolen.
At kunne tale dansk er en vigtig forudsætning for at komme igennem skolen, for at komme ud på arbejdsmarkedet og for i det hele taget at blive integreret i det danske samfund.
Derfor foreslår vi at indføre sprogprøver for børnene fra børnehaveklassen i skoler med en høj andel af børn fra udsatte områder.
Vi vil også med det her lovforslag indføre en obligatorisk sprogprøve for de elever i 1.-9. klasse, der modtager undervisning i dansk som andetsprog.
På den måde er der større sikkerhed for, at eleverne får bedre udbytte af undervisningen, kommer bedre gennem skolen og ud på arbejdsmarkedet og bliver en del af det arbejdende fællesskab.
Det foreslås også, at der indføres øgede sanktionsmuligheder over for folkeskoler, der vedvarende leverer dårlige resultater, og for ungdomsuddannelsesinstitutioner, hvor kvaliteten af undervisningen og uddannelsen er for dårlig eller utilstrækkelig.
Venstre støtter det her lovforslag, og jeg skal hilse fra De Konservative og sige, at de også støtter forslaget.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-11:
Med det her forslag lægges der jo op til, at undervisningsministeren kan blande sig nærmest ned i detaljen på den enkelte folkeskole.
I dag er det sådan efter loven, at ministeren kan pålægge en kommunalbestyrelse at lave en handleplan, men nu bliver det sådan, at ministeren også får beføjelser til at godkende handleplanen, til at angive bestemte initiativer, der skal gennemføres, og i sidste ende til at lukke en folkeskole hen over hovedet på skolebestyrelsen og hen over hovedet på kommunalbestyrelsen.
Er det god Venstrepolitik, at man på den måde fjerner det kommunale selvstyre i en sådan grad i forhold til folkeskolen?
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Altså, når vi sætter ind med det her lovforslag, er det jo simpelt hen for at prøve noget nyt.
Den indsats, vi har gjort indtil nu, har ikke virket, og derfor bliver vi nødt til at tage nye initiativer i brug.
Derfor bliver vi nødt til at hjælpe børnene til at få et bedre liv, til at komme bedre gennem skolen, til at komme ud på arbejdsmarkedet og til at blive en del af den danske kultur.
Og så tager vi nye metoder i brug.
Det er, fordi vi rent faktisk vil prøve at gøre noget anderledes og prøve at gøre noget, hvor der er en chance for, at det virker.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-11:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget tilsvarende i forhold til friskolerne.
Det plejer at være sådan, at Venstre har den opfattelse, at der skal være ret frie rammer på de frie skoler.
Og derfor er det bl.a. sådan, at man ikke kan pålægge de frie skoler at gennemføre de nationale test.
Nu lægger man med det her lovforslag op til at detailregulere også på friskoleområdet, sådan at man pålægger friskoler, der ellers er fritaget for de nationale test, at der nu skal gennemføres sprogprøver i børnehaveklasserne.
Er det så igen udtryk for, at man fra Venstres side ikke længere respekterer friskolernes frihed, men vil ind og detailregulere også på det område?
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Men vi har simpelt hen forskellige fortolkninger af, hvad detailregulering er.
Jeg mener ikke, det her er detailregulering.
Jeg mener faktisk, det er en udstrakt hjælpende hånd til de børn, der har langt sværere ved at tale det danske sprog, der har langt sværere ved at blive en del af den danske kultur.
Det her skal ikke ses som en straf, det skal ses som en hjælp.
Vi gør noget anderledes, og det gør vi, fordi det, vi har gjort indtil nu, ikke har virket.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
I SF synes vi, det er en rigtig god idé at sætte ind med ekstra sprogstimulering, ligesom vi har gjort det i dagtilbuddene, og give ekstra kroner og øre til flere lærere for de børn, som vi ved har sproglige problemer.
Det er en indsats, som jeg tror er tiltrængt, og jeg tror også, at den kan være med til at løfte nogle af de børn, der har sproglige problemer.
Det, som bekymrer mig, er, at man indfører sprogprøver for 6-årige børn.
Jeg ved, at flere af Venstres ordførere har været ude at dele min bekymring om, at man presser børn og unge for meget.
Så vil jeg bare høre: Når det nu allerede er sådan i dag, at 1.700 børn går om i 0. klasse, og at det med de her sprogprøver kun vil være 1.900 børn, vil det så ikke være en idé at sætte de der særlige indsatser i gang derude og så droppe det der prøveelement, så børnene får ro på, samtidig med at vi sætter ekstra ind?
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Jeg deler sådan set også hr. Jacob Marks og SF's betragtninger om, at vi skal passe på, hvor meget vi presser på.
Det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i.
Jeg har selv en lille dreng på 3 år.
Jeg var meget glad for, at jeg som forælder fik at vide, hvor det var, hans styrker og svagheder var, så jeg kunne hjælpe med at sætte ind.
Han så det heller ikke som en test.
Han kom tværtimod hjem og fortalte enormt begejstret om, hvordan de dygtige pædagoger, der ved, hvordan det her skal foregå, havde leget den her test ind i ham.
Og det er jo helst sådan, det skal foregå derude, for jeg vil da være meget ked af, hvis de her børn opfatter det som et stressmoment.
Det er absolut ikke meningen.