runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Preben Bang Henriksen (V), 2025-03-25:
Tak for det.
Det pågældende forslag, som vi behandler, pålægger regeringen at fremsætte et lovforslag, der skal sikre, at de kommunale grundlisteudvalgs udvælgelse af lægdommere skal foretages efter samme metode i alle kommuner, således at domsmænd og nævninge udvælges ved en stratificeret lodtrækning blandt alle borgere over 18 år.
Nu var justitsministeren så venlig at fortælle mig, hvad stratificeret betød, men ellers synes jeg måske nok, at vi skal vænne os til at formulere forslagene sådan, at alle kan forstå dem, inklusive mig.
Det har jeg da læst mig frem til.
Hvad er det, vi skal debattere i dag?
Hvis det hele gik forfærdeligt ved de danske domstole, kunne jeg da forstå, at vi skulle have det op, men det her element fungerer egentlig ganske, ganske glimrende.
Nu vil jeg ikke gentage det for 27. gang, men jeg vil bare nøjes med at sige, at det er tilfældet, at det fungerer godt, og at der ikke er en bedre måde, er jo netop kommet til udtryk i den arbejdsgruppe, som har været nedsat og har afleveret en rapport på 141 sider.
Det ville måske give et lidt dårligt indtryk, hvis vi fandt nogle specialister, der skulle hjælpe os og udarbejde en rapport, og at vi, når vi så havde læst de 141 sider, sagde: Nu gør vi i øvrigt det stik modsatte.
Så derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at der er brug for et forslag i den her retning, og i vidt omfang har Justitsministeriets forskningskontor jo også været inde over sagen og har da bl.a. fundet, at lægdommerne var rimeligt og forholdsmæssigt repræsenteret med hensyn til køn og herkomst.
Kunne det være anderledes?
Lad os nu tage fat på nogle konkrete problemer.
Dem er der nok af.
Et af de problemer, vi kunne tage fat på i forbindelse med lægdommere – eller domsmænd, som de også kaldes herinde – er straffesagerne, nærmere betegnet de store økonomiske straffesager.
Hvem behandler dem?
Ja, de starter ved byretten.
Det kan være selskabstømmersager.
Det kan være, ja, you name it.
De starter ved byretten, og så bliver der udmeldt lægdommere.
Er det så folk, der har speciel viden inden for det pågældende område?
Næh, det er det ikke.
Mogens Glistrup blev dømt af folk i erhverv, der i hvert fald slet ikke havde noget som helst med økonomi eller skat at gøre.
Det kan man godt spørge sig selv om.
Det er jo nok et udtryk for, at det er menig mands stemme, der skal med i retten, og det er fint.
På den anden side må man sige, at hvis den menige mand ikke forstår noget som helst af det, der foregår i retten, kunne man måske nok spørge sig selv, om ikke domstolen i en straffesag enten skulle have lov til at udvælge nogle med speciel forstand på området, eller om det også skulle kunne tilgås af særlige sagkyndige, der kan assistere domstolene.
Det synes jeg er et problem, vi har her i Danmark; det kan vi tage fat på ved en anden lejlighed.
Men at smide det ellers udmærkede lægdommersystem og udvælgelsessystem ud bliver altså ikke med Venstres stemme.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-25:
Tak for det.
Så må vi jo håbe, at vi, når næste domstolsforlig kommer, kan være fælles om at løfte den opgave.
Det synes jeg i hvert fald ville være en vigtig sag.
Rosa Lund (EL), 2025-03-25:
Vi mener i Enhedslisten ikke, at vi skal have et tankepoliti, eller at vi skal lægge bånd på, hvad mennesker går og tænker eller egentlig går og siger.
Så længe det ikke er strafbart, må man jo gerne sige det.
Jeg synes da også engang imellem, at der er kollegaer herinde, som siger nogle ting, som jeg kan undre mig over, man siger højt, men det er jo stadig væk ens ret at sige og tænke.
Sådan er det jo, vi er jo ikke enige, og det kan vi ikke lovgive om, hr. Bjørn Brandenborg, uanset hvor meget man måske egentlig gerne ville det i Socialdemokratiet.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-25:
Tak for det svar.
Nu er det jo sådan nogle gange, at der er nogle ting, der bliver ytret og nogle meninger og holdninger, man har med sig i sin bagage, som ikke er strafbare, men som jo meget, meget klart viser, at man ikke er demokrat, og at man på ingen måde er på alle vores andres side i det her samfund.
Derfor er det jo meget relevant at høre, om Enhedslisten synes, at det er okay, at man ytrer sådan nogle ting.
Så kan det godt være, at det ikke er strafbart, men det er nogle ting, som i hvert fald er lige på grænsen, og som jo meget, meget tydeligt udviser både en foragt for det samfund, man lever i, men også for et mindretal, der lever i vores land.
Hvordan har Enhedslisten det med, at nogle af de mennesker, også mange, tror jeg desværre, er ansat i den offentlige sektor?
Den sidste del om, hvordan den konkrete forhandling er foregået, tænker jeg at ordføreren nok får et bedre svar på fra ministeren.
Derfor er det vigtigt både at sende det signal til medarbejdere og ledere om, at man har ytringsfrihed, og så også, at vi får opdateret de regler og vejledninger, der er på området.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-03-25:
Tak for det.
Ytringsfriheden er en af de mest fundamentale rettigheder i et liberalt demokrati.
De er ikke blot embedsmænd eller fagfolk.
Med det nærværende lovforslag, L 144, sikrer vi netop dette.
Lovforslaget kodificerer eksisterende rettigheder og tydeliggør, at ytringsfrihed ikke blot er en abstrakt norm, men en konkret rettighed, som gælder alle offentligt ansatte.
Ingen skal være i tvivl om rammerne, hverken de ansatte selv eller deres arbejdsgivere.
Som liberale tror vi på, at individet skal have retten til at ytre sig, også når det er ubelejligt for systemet.
En fri debat skaber bedre løsninger, og et samfund uden frygt for kritik bliver et stærkere samfund.
Desværre ved vi, at mange offentligt ansatte stadig tilbageholder deres kritik af frygt for konsekvenser, og det er et demokratisk problem, og det skal vi tage alvorligt.
Derfor er lovforslaget vigtigt.
Det er ikke en revolution.
Det er sund fornuft.
Ved at samle reglerne i en lov og opdatere vejledningen sikrer vi, at ingen længere vil være i tvivl om, hvad der gælder.
Det styrker både de ansattes rettigheder og den offentlige debat.
Venstre er og bliver frihedens parti.
Vi står vagt om borgernes grundlæggende rettigheder.
Derfor støtter vi lovforslaget L 144 om offentligt ansattes ytringsfrihed.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-03-25:
Tak for det.
Og tak til ordføreren for talen.
Ordføreren siger selv, at vi ved, at offentligt ansatte er begrænsede i deres ytringsfrihed, altså i dag.
Kommer vi til, efter at det her lovforslag er stemt igennem, at se mange flere offentligt ansatte turde gå ud i medierne eller råbe højt om kritisable forhold på deres arbejdsplads?
Jan E. Jørgensen (V), 2025-03-25:
Nej, det tror jeg ikke helt var det, jeg sagde.
Det, jeg sagde, var, at der er offentligt ansatte, der har haft en frygt.
Om den frygt så har været berettiget eller uberettiget, er jo ikke til at vide.
Men det er i hvert fald noget, der fremgår af debatten, at der er flere offentligt ansatte, der selv angiver, at de er tilbageholdende med at ytre sig, fordi de bekymrer sig for konsekvenserne.
Og der kan jo stadig væk godt være ytringer, som falder uden for det retlige.
I forhold til om det her kommer til at medføre flere offentligt ansatte, der blander sig i debatten, vil jeg sige, at det håber vi fra Venstres side at det gør, men det kan jeg jo ikke give nogen garanti for.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-03-25:
Jamen det er jo præcis det, vi ved.
Vi ved, at rigtig mange offentligt ansatte er nervøse for at ytre sig, fordi de er bange for, at det vil få konsekvenser for deres arbejdssituation, hvis de ytrer sig.
En undersøgelse, som FOA har lavet, viser, at 55 pct. af de offentligt ansatte blandt deres medlemmer tror, at det vil få konsekvenser, hvis de ytrer sig.
Og det er jo derfor, jeg spørger ordføreren: Vil vi med det her lovforslag kunne betrygge de her offentligt ansatte mere i, at de kan ytre sig?
Tror ordføreren, at vi kommer til at se en ændring i de her statistikker og de her undersøgelser?
Betina Kastbjerg (DD), 2025-03-25:
Tak for det, formand.
Det er vigtigt for vores demokrati, at offentligt ansatte kan deltage i den offentlige debat uden frygt for ansættelsesretlige konsekvenser.
Men hvad ændrer det her lovforslag egentlig?
Det er også blevet nævnt i nogle spørgsmål fra salen.
De her regler, som bliver stadfæstet i lovforslaget, findes jo allerede i forvejen.
Derfor er jeg da også lidt ærgerlig over, at Dansk Folkeparti sprang fra vores fælles beslutningsforslag, som en samlet opposition havde fremsat, om et kodeks for ministre, i forhold til at lave den her aftale med regeringen.
Men når man nu alligevel har valgt at lovfæste de allerede gældende regler, kan det undre os i Danmarksdemokraterne, at man ikke inkluderer de privatansatte, der udfører tilsvarende job som i det offentlige, f.eks. ansatte på et privatejet plejehjem, en friskole eller en fri børnehave.
De her ansatte kan i høj grad opleve det samme behov for beskyttelse af deres ytringsfrihed, men de bliver efterladt uden for den her lovgivning.
Det er en alvorlig mangel, og det bliver da også nævnt i høringssvarene.
Derfor mener vi, at regeringen burde have grebet denne mulighed til at sikre en reel styrkelse af de ansattes ytringsfrihed, både i det offentlige og i de private virksomheder, der løser offentlige opgave.
Vi støtter forslaget, men vi opfordrer samtidig til, at man inkluderer gruppen af privatansatte, der udfører tilsvarende job som i det offentlige.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-25:
Tak for det.
Derfor vil jeg bare spørge SF's ordfører, om det så for SF's ved kommende kommer til at være et krav for at kunne indgå i en regering, at koranloven bliver rullet tilbage.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-25:
Jamen det har vi jo sådan set allerede svaret på, nemlig dengang vi havde debatten.
Nej, vi kommer ikke til at stille krav om at rulle det her tilbage.
Det tror jeg ville skabe nye udenrigspolitiske forviklinger.
Jeg synes jo aldrig, at det her skulle være indført; jeg synes, det er helt forkert, at Socialdemokratiet og regeringen har bøjet sig for islamistiske styrer.
Og så er der nok ikke særlige store chancer for – på vej ind i en regering – at kunne ændre det, anyway, for som bekendt er Socialdemokraterne jo for koranloven og det indgreb, der er i ytringsfriheden.
Men jeg mener, at fejlen ligger deri, at man overhovedet lavede det lovforslag og bøjede sig for nogle autoritære styrer.
Jan E. Jørgensen (V), 2025-03-25:
Det tror jeg, og det bør også være konsekvensen.
Jeg tør bare ikke give nogen garanti.
Altså, hvis ordføreren kommer om et år og viser en statistik, der viser, at der stadig væk er 55 pct. af de offentligt ansatte, der har den frygt, så kan det være svært at ændre.
Og konsekvenser kan jo også være andet end direkte ansættelsesretlige konsekvenser; det kan være, at man bliver frosset ud af sine kolleger eller andre.
Mai Mercado (KF), 2025-03-25:
Ja, og derfor bliver det også lidt en pseudodiskussion om, hvorvidt man rent faktisk styrker ytringsfriheden, når det, der er i dag, er præcis det samme som det, der er i morgen.
Og så vil jeg egentlig bare stille et spørgsmål, for jeg tror, der er mange, der kommer til at bakke det her lovforslag op – det gør Konservative selv – men hvorfor var det kun Dansk Folkeparti, man lavede en politisk aftale med?
Hvorfor indgik man ikke en politisk aftale med størstedelen af Folketingets partier, når man samtidig som regering forsøger at sælge det glade budskab om, at man forhandler på tværs, at man gerne vil have store, brede politiske aftaler?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-25:
Ja, forstået på den måde, at i dag har offentligt ansatte allerede en udstrakt grad af ytringsfrihed.
Det, vi så gør med lovforslaget, er at lovfastsætte det.
Hvis man skal sige, at der ligesom er endnu en ting, er det, at de vejledninger, der er for offentligt ansatte og for brugen af deres ytringsfrihed, bliver opdateret med det her lovforslag.
Men ellers er det rigtigt, at offentligt ansatte har en udstrakt grad af ytringsfrihed, og det ønsker vi at lovfastsætte med det her lovforslag.
Tak for ordet, formand.
Ytringsfrihed er en bærende søjle i det danske demokrati og er med til at forme vores samfund.
Demokratiet står stærkest, når den offentlige debat er fri og åben, også for offentligt ansatte, der kan ytre sig uden frygt for negative konsekvenser.
Offentligt ansatte har allerede i dag en udstrakt ytringsfrihed, men med det her lovforslag sikrer vi, at de gældende regler bliver lovfæstet for de offentligt ansatte.
Lovforslaget skaber større gennemsigtighed for både ansatte og ledere.
Det er afgørende at samle reglerne og den eksisterende praksis, så alle har et klart overblik over deres rettigheder.
Det skaber tydelige rammer og styrker muligheden for, at ansatte trygt kan deltage i den offentlige debat.
Samtidig er det vigtigt, at ytringsfriheden udøves med ansvar.
Afslutningsvis vil jeg sige, at det er klart, at det her lovforslag handler om at styrke den demokratiske samtale og skabe et offentligt rum, hvor alle, også offentligt ansatte, kan tale frit og uden bekymring.
Det er vigtigt, at vi som samfund skaber de rette rammer for, at ytringsfrihed ikke blot er en rettighed, men også en realitet, der praktiseres ansvarligt.
Lovforslaget er med til at sørge for netop det.
Socialdemokratiet støtter lovforslaget og ser frem til behandlingen.
Tak for ordet.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-03-25:
Tak til ordføreren for talen.
Ordføreren siger, at lovforslaget har til formål at styrke offentligt ansattes ytringsfrihed.
Men mener ordføreren, at man med det her konkrete lovforslag laver nogle ændringer, der rent faktisk styrker ytringsfrihedenat blandt offentligt ansatte?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-25:
Ændringen er jo, at vi i dag lovfastsætter det, og at vi dermed også sikrer et klart lovgrundlag for de offentligt ansatte.
Noget af grundlaget for, at vi har det her lovforslag, har jo været, at der har været tvivl om, hvad for nogle rettigheder man har, og hvad for nogle regler man har, og det lovfastsætter vi i dag med den her ordning.
Så for at svare kort på ordførerens spørgsmål vil jeg sige ja.
Helene Brydensholt (ALT), 2025-03-25:
Grunden til, at jeg spørger, er jo, at der har været kritik fra flere af aktørerne, bl.a. fagforbundene, om, at det her reelt ikke er en styrkelse af deres ytringsfrihed, men at det netop bare er en lovfæstelse, som ordføreren også siger det.
Kan ordføreren sætte et par ord på den kritik, der er kommet fra bl.a. fagforbundene?
Kan ordføreren ikke også sige, om der er noget af den kritik, der er berettiget, og om der måske også er nogle af de input, der er kommet fra dem, man burde tage til sig, så man reelt laver en styrkelse af ytringsfriheden?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-25:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg altid synes, det er godt, når både arbejdsmarkedets parter og andre organisationer bidrager til at kvalificere lovbehandlingen af vores lovforslag her i Folketinget.
Derfor læser jeg også altid selv alle de mange gode høringssvar, der kommer fra bl.a. de her organisationer.
Men jeg tror jo, man skal holde fast i, at det her er en styrkelse, først og fremmest også fordi det sender et signal til de offentligt ansatte og til de ledere, der er derude, om, at man har en udvidet grad af ytringsfrihed, og vi lovfastsætter det så også med de regler, der følger med lovgivningen.
Derfor bliver det også en styrkelse.
Så kan det selvfølgelig godt være, at der er nogle, inklusive ordføreren selv, gætter jeg på, der gerne ville være gået videre, men det her er en styrkelse af ytringsfriheden.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-25:
Tak for ordet.
Jeg er en lille smule nysgerrig på, hvorfor regeringen har fundet anledning til at indgå en aftale med Dansk Folkeparti om det her, på trods af at vi jo før valget havde en aftale blandt flere partier.
Noget af det, man udelod i den aftale, var, at man skulle kigge på privatansattes ytringsfrihed.
Jeg tænker, at ordføreren er bekendt med de mange bosteder, hvor der har været, hvad kan man sige, nogle meget horrible forhold, og hvor medarbejderne har følt sig meget dårligt beskyttet og ikke har turdet stå frem.
Jeg havde faktisk en aftale om, at man skulle kigge på, at der, hvor man udliciterer velfærdsopgaver, skal ytringsfriheden, som de offentligt ansatte har, følge med.
Hvorfor har man fundet anledning til at strege den del fuldstændig ud?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-25:
Nu er det jo ministeren, der har indgået aftalen, men min egen analyse af det er, at det er, fordi det flertal, der var før sidste valg, ikke er der mere.
Nu er ordføreren for Radikale Venstre her ikke, men ellers kunne man jo have peget på ordføreren og sagt, at det var dem, der væltede den daværende regering og dermed også opsagde de aftaler, der var, og nogle af de aftaler, der ikke var blevet udmøntet.
Jeg tror endda, jeg mindes, at ordførerens eget parti selv fik sagt på bagkant af det, at man også selv ville have væltet regeringen, hvis ikke der var andre, der havde gjort det.
Så man kan sige, at forudsætningen for mange af de aftaler, som ordføreren drømmer sig tilbage til, var, at der var et flertal bag den regering, der var på det tidspunkt, og det forsvandt jo, efter Radikale Venstre bl.a. væltede regeringen.
Derfor har partierne og Socialdemokratiet være med til at indgå en aftale nu, hvor vi lovfastsætter offentligt ansattes ytringsfrihed, som også var noget af det, vi blev enige om i sidste periode, og det er jeg superglad for og tilfreds med at vi nu forhåbentlig kan gøre med de her tre behandlinger, og jeg håber også, at det er noget, som ordføreren vil være med til at bakke op om.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-25:
Man må sige, at ordføreren efterhånden er blevet ret dygtig til en kedelig regeringslingo, som altså handler om at skyde tilbage, når man får et reelt spørgsmål.
Man kunne jo så let som ingenting have inviteret de gamle aftalepartier med ind, men det gjorde man ikke.
Man valgte at lave en aftale alene med Dansk Folkeparti, endda en ringere aftale.
Jeg kan ikke forstå, at ordføreren ikke synes, at det giver god mening at gøre noget i forhold til privatansatte, fordi man jo i de her år bruger privatansatte rigtig meget til velfærdsopgaver.
Det er på bosteder, det er i ældreplejen, så det giver mening, at ytringsfriheden følger med.
Synes ordføreren ikke det?
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-25:
Jeg er ked af, at ordføreren synes, at jeg er blevet kedelig.
Jeg synes også, at ordføreren efterhånden begynder at blive meget aggressiv i sin måde at fremstår på, uanset om det er her i Folketingssalen eller alle mulige andre steder.
Så kan vi jo begge to tænke lidt over, hvordan vi udvikler os som parlamentarikere herinde.
Vi har indgået en aftale med Dansk Folkeparti, som lovfastsætter offentligt ansattes ytringsfrihed.
Så er der andre ønsker til det.
Jeg tror, at i forhold til de privatansatte hører det først og fremmest til på et andet område, for det er beskæftigelsesministeren, der varetager privatansattes vilkår.
Derfor er det ikke bare så ligetil, som ordføreren gør det til.
Mai Mercado (KF), 2025-03-25:
Jeg vil bare bede ordføreren bekræfte, at de regler, der allerede findes i dag, indholdsmæssigt vil være præcis de samme for offentligt ansatte, når det gælder deres ytringsfrihed, som når lovforslaget bliver vedtaget.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-03-25:
Før var det mig, der var lidt kedelig.
Nu synes jeg godt nok, det er ordføreren selv, der var lidt kedelig med det svar.
Altså, hvis det er så principielt vigtigt for SF, så burde man vel stille det som et krav for at gå i regering, at det blev rullet tilbage.
Det burde vel være det mindste.
Nu kan jeg så forstå, at man har alle mulige forbehold for at synes det; men okay, den holdning har man så.
Så vil jeg bare spørge: Når der nu er 425 andre begrænsninger af ytringsfriheden i Danmark, er der så nogle af dem konkret, som SF synes vi skal fjerne, eller er det lige meget med dem, for de er ikke så vigtige, eller hvordan?
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2025-03-25:
Jeg synes jo først og fremmest, at man skal lade være med at indføre dumme love, som indskrænker ytringsfriheden, f.eks. koranloven.
Det var et godt sted at starte, kan man sige.
Vi bakker op om racismeparagraffen, hvis det er det, ordføreren hentyder til, men det har jeg også indtryk af, at regeringen gør, så dér har vi ikke planer om nogen ændringer.
Jeg vil bare sige: Vi kommer ikke til at udløse endnu en krise omkring koranafbrændinger ved at rulle lovgivningen tilbage; det sagde vi sådan set allerede dengang, vi indførte lovgivningen.
Regeringen må tage ansvaret på sig for at have indført den her skøre lovgivning, hvis du spørger mig.
Mai Mercado (KF), 2025-03-25:
Jeg vil bare komme med en bemærkning om, at det jo er ret utilstedeligt, at regeringspartierne forsøger at flytte hele fokusset fra, hvad det her lovforslag handler om.
Det her lovforslag lovfæster nogle rettigheder, som er præcis de samme i dag, som når det lovforslag bliver vedtaget.
Og så blander man ellers alt fra koranlov til alt muligt andet ind i det.
Sagen er, at regeringen ikke gør en dyt mere for ytringsfrihed; man samler det bare i en lov og siger: Uh, nu har vi styrket ytringsfriheden.
For det er urimeligt, at ordføreren skal stå og svare på alt fra koranlov til alt mellem himmel og jord, når det er, at lovforslaget handler om offentligt ansattes ytringsfrihed.
Pernille Vermund (LA), 2025-03-25:
Og der må man jo bare minde om, at den meget høje hest i hvert fald ikke var den, man sad på, da man indførte koranloven.
I forhold til det konkrete er det jo rigtigt, at reglerne ikke for de offentligt ansatte bliver anderledes med det her lovforslag.
Det ændrer dog ikke ved, at jeg tror, vi har brug for at sende et ret klart signal om, at vi ønsker, at offentligt ansatte kan have den ytringsfrihed, som de også, som ordføreren selv siger, har i dag, ikke ved lov, men gennem reglerne – og at vi også har en regering, der tager det her alvorligt i hverdagen.
Og det håber jeg selvfølgelig også at regeringen og den til enhver tid siddende regering vil gøre.
Der er noget, der tyder på, at der er nogen, der har sovet i timen, særlig når man ser de her programmer om vask af sager i politiet.
Mai Mercado (KF), 2025-03-25:
Ja, man kan være rigtig bekymret, for når politibetjente nu stiller sig frem og åbent fortæller om at vaske sager, altså at det er et fænomen, de kender til, og at det er usaglige hensyn, som ligger bag deres prioritering, som ikke bare er den prioritering, der ellers alle dage har været i politiet, så kan man jo godt frygte for den enkelte politibetjents ytringsfrihed – enten i forhold til det at blive isoleret på arbejdspladsen, udstillet og mobbet, eller ikke at få de muligheder for avancement, som ellers ville blive andre i korpset til del.
Så herfra skal det i hvert fald lyde, at vi jo skal gøre, hvad vi kan for at sikre, når det er, at der er betjente, der stiller sig frem, at de også har den grundlovssikrede rettighed, nemlig at kunne tale frit.
Pernille Vermund (LA), 2025-03-25:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Og så må vi jo bare sige, at i forhold til prioritering af sager husker jeg tilbage til forhandlingerne om politiaftalen, at Liberal Alliances daværende ordfører, Henrik Dahl, gjorde ret meget ud af at sige højt, at vi jo i dag har nogle forbrydelser, som er konsekvensløse.
Altså, der er nærmest ikke nogen af os, der forventer, hvis man får stjålet en cykel, at det så er et tyveri, som nogen nogen sinde bruger tid på at opklare, eller at et indbrud bliver opklaret osv.
Så der er jo en række af forbrydelser, som lægger sig i bunken af, hvad der bliver begået, uden at det har konsekvenser.
Og det tror jeg simpelt hen også man bliver nødt til at have fokus på, ikke bare i politiet og ikke bare i forhold til de konkrete sådan meget graverende sager, men også i forhold til hvad det er for et samfund, der er ved at udvikle sig, hvor der er reelle forbrydelser, som ikke har andre konsekvenser, end at forsikringen betaler det og vores police stiger.