runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mohammad Rona (M), 2023-05-11:
Tak for ordet.
I dag behandler vi et beslutningsforslag fremsat af Dansk Folkeparti, som handler om, at der skal fremsættes et lovforslag om at nedsætte et udvalg til at udarbejde en rapport om indvandringens konsekvenser for Danmark.
Man har, som forslagsstillerne også påpeger, erfaring med sådan en rapport i Norge, nemlig Brochmannrapporten, som man vedtog at udarbejde i 2015 efter de massive flygtningestrømme, og som blev præsenteret 2 år senere i 2017.
I Moderaterne forstår vi tankerne bag forslaget.
Men der er stor forskel på indvandrere.
Mange indvandrere integrerer sig – det har vi jo snakket rigtig meget om i dag – helt uproblematisk og yder et vigtigt bidrag i Danmark.
Den del må vi ikke glemme.
Det kræver også, at vi vælger den rigtige løsning til netop at klarlægge konsekvenserne af indvandringen, og det er jeg ikke sikker på at den her løsning, som forslagsstillerne foreslår med dette beslutningsforslag, er.
En række kloge mennesker her i samfundet har allerede evalueret området løbende – det har vi også talt om.
Og lad os lige minde hinanden om her, at vi faktisk har en ret sund debatkultur i Danmark i forhold til nogle af de andre lande, og derfor er vi jo også kommet ret langt i vores udlændingepolitik i Danmark i forhold til f.eks. vores naboland Sverige.
Derfor kan vi ikke bakke op om forslaget i dag.
Men såfremt vi undervejs i samarbejdet på tværs af partier finder frem til, at sådan en rapport er nødvendig for at træffe de bedste beslutninger vedrørende indvandring og integration, så er vi da klar til at kigge på det.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Det er bare, om hr. Mohammad Rona så vil svare på det spørgsmål, hr. Preben Bang Henriksen ikke ville svare på: Hvad var regeringens begrundelse i finanslovsforhandlingerne for at afvise det her, da Dansk Folkeparti bragte det ind på bordet?
Preben Bang Henriksen (V), 2023-05-11:
Men ingen ved jo som hr. Morten Messerschmidt, hvilke muligheder der er for at få belyst det, som den her kommission egentlig skal undersøge.
Der er righoldige muligheder i forvejen, og der kan jeg jo henvise til det, jeg nævnte før.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Jeg synes bare, at det er relevant at høre, hvem man drøfter den slags ting med.
For vi havde jo en god snak med finansministeren om det her, og han viste stor forståelse for sagen.
Nu har Socialdemokratiet jo selv bragt spørgsmålet på banen, og derfor kunne det være sjovt at høre, hvad det var, der så gjorde, at man, efter at man i forhandlingerne havde sagt mange gode ord om det, endte med at sige, at det ikke kunne være med i den endelige finanslov.
Det tager jeg under min egen tale.
Lad os holde spændingen lidt.
Mohammad Rona (M), 2023-05-11:
Som jeg også sagde før, er evidens og fakta vigtigt for Moderaterne.
Det er jo også det, jeg synes jeg sagde i ordførertalen, og det håber jeg også at hr. Morten Messerschmidt hørte.
Det er jo ikke, fordi jeg sådan hardcore pander det her ned.
Men jeg kunne godt tænke mig, at vi måske gik sammen om at lave en rapport, der kigger på alt på kryds og tværs fra 1960'erne og til nu med hensyn til indvandring, både de gode og de negative ting.
Carl Valentin (SF), 2023-05-11:
Tak for det.
I SF er vi grundlæggende enige i, at vi politikere har et ansvar for, at der bliver bevilget penge til forskning og undersøgelser, som kan styrke integrationen af udlændinge i Danmark.
Og jeg er helt enig med Dansk Folkeparti i, at der er et konstant behov for ny viden, både om det, der går godt, og det, der går skidt, så vi konstant kan blive opdateret og sætte mest effektivt ind.
Men jeg bryder mig ikke om politisk diktat, ligesom jeg ikke bryder mig om mere indblanding i prioriteringen af forskningsmidler.
Og man kan vel også, hvis man skal være lidt fræk, sætte spørgsmålstegn ved, hvor meget godt politisk indblanding af den her art egentlig har bragt med sig gennem tiden.
Jeg synes generelt, at Danmark har nogle fremragende universiteter; vi har også Danmarks Statistik, der bidrager med upartiske og evidensbaserede fakta, der gør os politikere i stand til at træffe veloplyste og evidensbaserede beslutninger.
Deres rapport »Indvandrere i Danmark« kan man med stor fornøjelse bladre i hvert år.
Så jeg synes faktisk, vi er ret godt orienteret på det her område.
Skal vi endelig blande os, synes jeg, vi skulle blive enige om at prioritere penge til forskning på området, snarere end at diktere emnet så specifikt, som man gør her.
Så vi kan ikke støtte forslaget.
Og jeg skulle også hilse fra Radikale Venstre, der ikke kunne være her, og sige, at det kan de heller ikke.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-11:
Tak, formand, og tak for ordet.
Beslutningsforslaget her skal jo sikre, at der nedsættes et udvalg, der skal udarbejde en rapport om indvandringens konsekvenser i Danmark og for Danmark.
Rapporten skal svare til den norske Brochmannrapport, som undersøgte de langsigtede konsekvenser ved høj indvandring i Norge.
Formålet med en dansk version af den her rapport er så at give et tilsvarende overblik over indvandringens konsekvenser for Danmark, og derudover skal rapporten tilvejebringe det, man kalder et evidensbaseret grundlaget for anbefalinger til, hvordan man fra dansk side kan håndtere de udfordringer, der følger med masseindvandringen.
Vi synes i Danmarksdemokraterne, at det er et godt forslag.
I Danmarksdemokraterne mener vi grundlæggende, at indvandringen til Danmark fra særlig ikkevestlige lande har medført en masse udfordringer.
Det ser vi tit og ofte, desværre, og det ser vi ikke mindst i forskellige former for statistikker på forskellige områder, hvor der er en udvikling, der ikke har været god.
Det ser vi f.eks., ved at ikkevestlige indvandrere er overrepræsenterede i kriminalitetsstatistikkerne.
Det betyder så, at hvis vi gerne vil have noget mere statistik, så kan det ikke lade sig gøre, medmindre man sætter nogle til manuelt at gennemgå nogle sager.
Vi ser jo også, at ikkevestlige indvandrere desværre er overrepræsenteret i ydelsessystemet, og det vil sige, at der er for mange, specielt fra visse lande, der ikke er i arbejde og ikke bidrager, og det betyder jo så, at de modtager forskellige former for sociale ydelser.
Man kan ikke generalisere her, for der er jo folk fra Somalia, der bidrager, gør en stor indsats og gør alt for at integrere sig, men der er jo altså også desværre en overvægt af dem, der er kommet fra bestemte lande, som ikke gør det og ikke gør det godt nok og f.eks. ikke tager danske værdier til sig.
Så det er nogle problemer, vi skal tage alvorligt, og der ærgrer det mig egentlig, at regeringen ikke bare siger: Ja, selvfølgelig skal vi også lave en rapport som den, man har lavet i Norge.
Det er jo tit, at vi sammenligner os fint med Norge og Sverige på forskellige områder.
Sverige er også begyndt at få øjnene op for nogle af de udfordringer.
Så hvorfor egentlig ikke bruge de samme redskaber og de samme midler, som man prøver at gøre i f.eks. Norge?
Så vi håber egentlig på, at regeringen kommer på bedre tanker, og at man vil nedsætte sådan et udvalg, der en gang for alle får belyst de her enorme problemer, som indvandringen fra særlig ikkevestlige lande har medført, så man kan drage de rigtige konsekvenser deraf i form af politisk handling.
Grundlæggende er der brug for, at vi får begrænset antallet af indvandrere, der kommer til Danmark uden at bidrage til samfundet og uden at tage de danske værdier til sig.
Modsat er det jo heller ikke sådan, at hvis man gerne vil Danmark, er grænsen er lukket.
På den baggrund kan Danmarksdemokraterne støtte det her forslag, og jeg skal hilse fra den konservative ordfører og sige, at det kan Det Konservative Folkeparti også.
Mohammad Rona (M), 2023-05-11:
Hånden på hjertet ved jeg det simpelt hen ikke.
Nu sad jeg jo ikke med ved de forhandlinger, så det kan jeg ikke sige.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Nej, det har jeg nu meget svært ved at se.
Vi ved f.eks. ikke, hvordan islams tilstedeværelse i Danmark kommer til at påvirke kvindernes stilling fremadrettet, altså med hensyn til en sociologisk beskrivelse af, hvordan det vil være med kvindeundertrykkelsen i de dele af Danmark, der gradvis bliver mere og mere muslimsk.
Det ville jeg synes var en superrelevant ting at få beskrevet.
Det gælder også, i forhold til hvordan f.eks. folkeskolen ser ud i 2040 med så mange flere araberbørn.
Selv om tilstrømningen er stoppet, ved vi jo, at fertiliteten gør, at der stadig kommer flere muslimer, fordi familier med muslimsk herkomst får mange flere børn.
Alle den slags ting ved vi jo slet ikke noget om.
Vi ved bare, at folk derhjemme sidder med ængstelse og bævelse over, hvad det er for en fremtid, de sender deres børn ind i.
Jeg synes egentlig, at vi som politikere ville stå stærkere, hvis vi havde nogle eksperter, som baseret på den erfaring, der også er i andre lande, Norge osv., kunne sige: Hvad bliver det for en fremtid, hvad er det for nogle konsekvenser, som den her demografiske forandring medfører, og hvad er det for nogle virkemidler, som vi politisk kan tage fat i?
Det handler jo ikke kun om økonomi, hr. Kasper Sand Kjær.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-11:
Hr. Morten Messerschmidt og jeg har jo en fælles fortid med også at have diskuteret forskningspolitik nogle gange herinde i Folketingssalen.
Og der husker jeg nu hr. Morten Messerschmidt som værende ret kritisk over for den del af forskningen, som var fremtidsforskning, og også de mere humanistiske, antropologiske og sociologiske dele af videnskaben.
Det er jo udmærket, synes jeg, hvis man har flyttet sig på det område.
Jeg tror, det ville være svært at få sådan eksakt viden om, hvordan de ting udspiller sig.
Det tror jeg ikke jeg behøver en fremtidsforsker til at fortælle mig.
Men når det er sagt – bare som en helt generel kommentar – kan vi jo altid bruge mere viden på de områder, vi beskæftiger os med, og der er jo heldigvis masser af dygtige forskere, som bidrager med viden, også på det her område.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Men var den lille tale ikke et stort forsvar for, at man skal stemme ja til det her forslag?
Vi har brug for mere viden, ja; vi har forskere, der kan levere mere viden, ja – godt, så lad os da komme i gang.
Det er jo fint nok, hvis der er områder, hvor man mener det allerede er kortlagt.
Men nu er vi jo altså gået statsbankerot indtil flere gange.
Kulturelt er det nok sværere at gå bankerot, og derfor handler det jo om at få det beskrevet: Hvad er konsekvenserne?
Så er den lille tale, som hr. Kasper Sand Kjær dér holdt, i virkeligheden udtryk for, at man godt vil have en sådan undersøgelse, men bare har svært ved at stemme ja?
For så kan vi jo bare trække det til andenbehandlingen og lave det i en eller anden anden aftale.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-11:
Som jeg forstår det, har det jo været på bordet ved andre forhandlinger, hvor jeg ikke var til stede.
Så det var jo nok der, man skulle have fået det med, hvis det var et stort ønske.
Min pointe med mit svar før var sådan set bare at sige, at der jo bliver lavet meget forskning – og det var også pointen i min tale – allerede i dag, hvilket jeg grundlæggende synes gør, at vi har god viden på det her område.
Så kan man jo altid ønske sig mere viden.
Det er jo også derfor, vi giver relativt store bevillinger til landets universiteter og andet, så de kan bedrive god og fri forskning.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Men en Brochmannkommission til fremlæggelse af de langsigtede konsekvenser af den muslimske indvandring kunne der ikke lige blive plads til?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-11:
Det kan vi jo i alle Folketingets udvalg arbejde med, uden at vi nødvendigvis skal stå herinde i Folketingssalen og bestille rapporter, udvalg og forskningsprojekter.
Som et generelt spørgsmål: Kan man have for meget viden?
Nej, det kan man ikke.
Omvendt er det jo i så fald en uudtømmelig ønskeliste, vi giver os selv.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-11:
Det er bestemt en meget god diskussion at have i Retsudvalget, og den har vi så i øvrigt også haft.
Det er jo derfor, det er relevant at spørge ordføreren om det i dag.
For der er i dag, synes vi fra Danmarksdemokraternes side, et godt forslag på bordet, og så er det jo vigtigt, at regeringen spiller med og får undersøgt nogle af de ting, som mangler at blive undersøgt.
Bl.a. er det jo tit sådan, når de her diskussioner har været i Folketingets Retsudvalg, at så kræver det en manuel gennemgang, og det er alt for dyrt, koster mange penge, er svært, og der er alle mulige problemer,
mener den siddende minister, og det er jo også det, den socialdemokratiske justitsminister tit fortæller os.
Var det så ikke en idé, at vi brugte lidt krudt på at få de her tal på bordet, bl.a. om kriminalitetsudviklingen, en gang for alle?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-11:
Jeg synes da, det er væsentligt, at vi ved noget om også ikkevestlige indvandreres andel af kriminaliteten i Danmark.
Jeg tænker, at det vidensgrundlag jo så nok i den dialog vil blive bragt til Retsudvalget og til Folketinget, og det tænker jeg er klogt.
Men vi skal også bare huske, at hver gang vi laver sådan et bestillingsarbejde som det her, så er der jo noget andet, vi ikke kan bruge penge på.
Preben Bang Henriksen (V), 2023-05-11:
Tak for det.
For at begynde der, hvor min kollega slap, vil jeg sige, at hvis vi laver en bestilling på det her, er der så meget andet, som vi ikke kan bruge penge på.
Man skulle måske lige huske på det og så tænke lidt over, i hvor høj grad det her er en nødvendighed for at være vågen omkring situationen.
For vi skal være vågne omkring de her problemer; det er der slet ingen tvivl om.
Men undskyld, vi kan altså nedsætte udvalg og bede om rapporter om alt mellem himmel og jord.
I det her tilfælde kan jeg forstå at man gerne vil have, at vi hvert andet år får en rapport, der er baseret på data og den mest aktuelle relevante forskning – og for det andet er baseret på analyse af indvandringens effekter, for det tredje på velfærdssamfundet, for det fjerde på kriminaliteten, for det femte på integrationen, for det sjette på et demokratisk billede, for det syvende på samfundsøkonomien og for det ottende på sammenhængskraften i Danmark.
For det niende ønsker man at nedsætte et udvalg, der skal udkomme med opdaterede og nye resultater om indvandringens konsekvenser.
Og endelig skal udvalget, så vidt jeg kan forstå, hvert andet år komme med sådan en rapport.
Jeg vil godt henvise til det, min kollega sluttede af med at sige: Der er altså meget, vi også kunne bruge vores penge på.
Og jeg er helt enig i, at det her er alvorlige problemer, men man skal jo ikke have været i Folketinget i ret lang tid, før man ved, at der om noget er et serviceniveau både i Folketinget, men også i ministerierne; man kan få belyst forskellige problemstillinger, som ønsker at få belyst.
Herudover er der jo altså mulighed for at stille § 20-spørgsmål her i Folketinget.
Så jeg mener egentlig, at der er fuldt grundlag for i relevant omfang at følge de her områder.
Min kollega fra Socialdemokratiet har allerede nævnt de værker, der i øvrigt kan følges med henblik på at orientere sig om det her.
Som sagt er der allerede muligheder, så vi bør reservere pengene til noget andet.
Peter Skaarup (DD), 2023-05-11:
Tak til ordføreren for talen.
Jeg synes, at det, når man sådan hører, hvad ordføreren siger, virker lidt, som om ordføreren og Socialdemokratiet mener, at vi er godt dækket ind på det her område.
Jeg vil på den anden side minde ordføreren om, at vi tit har diskussioner i Folketingets Retsudvalg om f.eks. kriminalitetsudviklingen, hvor det jo også tit er sådan, at de tal, vi bliver forsynet med vedrørende f.eks. ikkevestlige indvandreres kriminalitet, er meget mangelfulde.
Det er meget, meget svært at trænge til bunds i, hvordan det egentlig udvikler sig.
Det er blevet bedre, ja, men der mangler godt nok stadig væk meget.
Var det ikke passende, at sådan et udvalg som det, man jo så har haft i Norge, der kan kigge på konsekvenserne, bl.a. fik den opgave, sådan at danskerne kan se sort på hvidt, hvordan kriminalitetsudviklingen egentlig er, og hvor stor en andel af ikkevestlige indvandrere det er, der begår kriminalitet?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-05-11:
Tak for ordet.
Med beslutningsforslaget foreslår Dansk Folkeparti at pålægge regeringen at nedsætte et udvalg, der skal have til opgave at udarbejde en rapport om indvandringens konsekvenser for Danmark, der svarer til den norske Brochmannrapport.
I Socialdemokratiet sætter vi stor pris på, at der igennem tiden er blevet udarbejdet grundige publikationer på udlændinge- og integrationsområdet.
Eksempelvis viste en ny rapport fra ROCKWOOL Fondens forskningsenhed i sidste måned, at 24-årsreglen har virket efter hensigten og har bidraget til at forbedre forholdene for en hel generation af særlig unge kvinder med indvandrerbaggrund, ligesom vi jo har meget præcise tal for, hvordan det går med integrationen på en række parametre som beskæftigelse, kriminalitet, uddannelse, værdier m.v.
Og det skyldes jo fremragende fordomsfri forskning fra eksempelvis VIVE, ROCKWOOL Fonden og Danmarks Statistik.
Og særlig Danmarks Statistik yder hvert år et vigtigt bidrag med publikationen »Indvandrere i Danmark«, som sidste år var på 166 sider, tror jeg, og som giver en ret omfattende status for, hvordan det går med integrationen.
Pointen er jo, at vi altså allerede har adgang til grundig viden på udlændinge- og integrationsområdet, og hvis der er noget, man sådan mere specifikt som folketingsmedlem ønsker at vide noget om, så er vi jo så priviligerede herinde, at vi kan spørge ministeren.
Socialdemokratiet støtter ikke beslutningsforslaget, og i parentes bemærket er der jo også mange af de temaer, som den norske rapport afdækker, som allerede bliver afdækket i eksisterende forskningsmiljøer.
Tak for ordet.
Steffen Larsen (LA), 2023-05-11:
Mange tak, formand.
Forslaget her skal sikre, at man som i Norge får nedsat et udvalg, der skal udarbejde en rapport i lighed med Brochmannrapporten vedrørende indvandringens længerevarende konsekvenser.
Vi er i Liberal Alliance normalt glade for at få øget klarheden og det faktuelle grundlag, vi træffer beslutninger på, men vi støtter ikke forslaget.
Lad os lige starte med at se på, hvad der efterspørges i forslaget: en klarhed over effekterne på arbejdsmarkedet, velfærdssystemet, kriminaliteten, samfundsøkonomien og det demografiske billede.
Det er en klarhed, man allerede nu kan trække fra Danmarks Statistik og fra Finansministeriet.
Det, man i dette forslag ikke kan få et bud på direkte fra de førnævnte kilder, er effekten på sammenhængskraften og integrationen direkte, medmindre man selvstændigt sætter sig for at se på opdelingen i boligområder, navngivning og lignende registrerede sociale fænomener, som man ligeledes faktisk kan få data på fra Danmarks Statistik.
Derudover har vi på universiteterne og i den almindelige politiske debat mange af disse data, der bliver fremhævet.
Det er derfor en dyr vej til at få de data frem, som vi i forvejen kender.
Hvis man derudover vil se på, hvorledes dele af Danmark kan udvikle sig, hvis man ikke søger at begrænse de negative konsekvenser af masseindvandringen, kan man reelt kigge til dele af Sverige.
Og hvis man vil se, hvorledes det kan gå, hvis man lader alt stå helt til, kan man se til visse forstæder i Paris og Marseille, der viser en skyggeside af Europa, som ikke bør accepteres.
Det har derudover været således, at det har været forsøgt at opstarte en integrationspolitisk tænketank i form af Unitos, der lavede særtræk i Danmarks Statistik og udgav analyser på den baggrund.
Et lignende tiltag kunne jo støttes privat igen.
Derudover vil jeg sige, at Danmarks Statistiks årlige rapport om indvandrere og efterkommere i Danmark giver ret gode indblik i, netop hvordan det går med indvandringen, integrationen og konsekvenserne af det.
Morten Messerschmidt (DF), 2023-05-11:
Jeg er bange for, at ordførerens fokus her igen er for snævert.
Det er meget på de økonomiske forhold og ikke på de kulturelle forhold.
Altså, hvordan vil Danmark se ud om 10, 20 og 30 år i forhold til antallet af tørklæder, i forhold til antallet af minareter, i forhold til dominansvold på gaden over for vore unge, i forhold til upassende adfærd i skoler og på sygehuse osv.?
Det ville jo være rart i dag at have noget evidens for at vide det, sådan at vi kan tage højde for det.
Men det ved vi jo ikke ved at vide, hvor mange der er i beskæftigelse, eller hvor mange der deltager i en eller anden aktivitet.
Så idéen her er jo at hæve sig over det rent økonomiske og se, hvad det er for en antropologisk forudsigelse, vi kan have om det Danmark, der måtte være i årene fremover.
Kan ordføreren ikke godt se, at det lidt er noget andet end det, han taler om?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-11:
Nej, det er ikke mærkværdigt.
Det handler om, at der er et arbejde i gang i et andet ministerium under regeringen, som tager det her meget alvorligt, og som selvfølgelig fuldstændig anerkender det problem, der er.
Og jeg kan ikke pålægge dem at være færdige på et bestemt tidspunkt; men regeringen og Socialistisk Folkeparti er jo ikke uenige om, at det her er et vigtigt element i kampen mod partnervold.
Astrid Carøe (SF), 2023-05-11:
Jamen jeg synes også, det er meget ærgerligt, når regeringen faktisk lader til at være enig med SF i, at det er absurd, at vi ikke allerede nu beskytter de her kvinder, især når man tager i betragtning, at både Socialdemokratiet og Venstre jo tidligere virkelig har slået sig op på at bekæmpe social kontrol, som det her vel at mærke vil sikre at man kan bekæmpe.
Kan ministeren forestille sig noget som helst beslutningsforslag, der ville kunne gå igennem med den her flertalsregering, når et forslag som det her – det lader til, at regeringen faktisk er enig både med hinanden og med os som forslagsstillere – ikke går igennem?
Hvad kan så gå igennem i den her flertalsregering?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-11:
Så vidt jeg husker, gik der et forslag igennem for nylig, som handlede om noget med adgang til genetisk materiale i slægtsforskning – nu skal jeg passe på med at give forkerte oplysninger til Folketinget; jeg mener, det var det, der var temaet – og der er selvfølgelig mulighed for, at regeringen kan støtte beslutningsforslag.
Selv om beslutningsforslag jo også er en blandet landhandel og der er nogle beslutningsforslag, som jeg helt oprigtigt tror på er ment med en god intention og et ønske om at rejse en debat, mens nogle beslutningsforslag måske mere også rummer en bagtanke om at udstille nogle uenigheder eller drille regeringen her i Folketingssalen, så ændrer det ikke ved, at der selvfølgelig kan være nogle beslutningsforslag, der er så gode, at de bliver vedtaget.
Jeg synes, det her er et godt forslag, men jeg kan ikke pålægge mine kollegaer den tidsplan.
Astrid Carøe (SF), 2023-05-11:
Så det er tidsplanen, der er problemet?
Så kan det jo måske være, regeringen vil være med til at lave en beretning i udvalget, hvor vi kigger på, hvor hurtigt vi så kan få det til at ske.
For jo længere tid der går, jo flere kvinder vil få at vide: Vi kan ikke hjælpe jer lige nu – I må blive hos jeres voldelige ægtemænd.
Og må jeg så ikke bare lige pointere, at det forslag, ministeren refererer til, vistnok var et borgerforslag.
Men det er rigtigt, at det gik igennem, og det er rigtig godt; der var bred enighed.
Jeg synes også, ministeren har ret i, at der er mange forskellige slags beslutningsforslag i Folketingssalen, men lige det her er jo faktisk rimelig ligetil – det er en paragrafændring – og vi er meget villige til at kigge på, om vi måske så kan udvide tidsplanen en smule eller noget, hvis regeringen så kan være med.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-05-11:
Ja, altså, hvis det handler om en lovændring, som det jo så er, vil jeg sige, at selv hvis vi stemte for beslutningsforslaget, ville vi skulle over til den næste folketingssamling og have det på sådan rimelig tidligt – eller vi ville i hvert fald først kunne vedtage det der.
Så jeg er ikke sikker på, at det ændrer det store, men vi er selvfølgelig meget positive over for at lave en tekst, som alle folk kan se sig selv i.
Jeg tror ikke, der var et spørgsmål.