runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Matthiesen (V), 2023-01-31:
Fru Mette Thiesen ved udmærket også godt – så mange år ved jeg at fru Mette Thiesen trods alt har været her i Folketinget – at det med at give garantier fra Folketingets talerstol er der ikke mange politikere, der tør.
Og det gør jeg heller ikke.
Men det, jeg kan love fru Mette Thiesen, er, at jeg kommer til at kaste mig ind i det her arbejde, så vi får sikret en model, hvor vi får løst det her problem.
Jeg tror sådan set også, at fru Mette Thiesen i bund og grund er enig med mig i, at det er en fælles opgave at få løst problemet, for ellers kommer vi ikke videre.
Jeg har siddet i Børne- og Undervisningsudvalget i rigtig mange år, og vi er desværre endnu ikke nået i mål med løsningen.
Nu ruller vi den her del tilbage, som vi i Venstre i hvert fald ikke kunne se os selv i, men jeg kan også love ordføreren, at vi tager fat – vi tager hårdt fat – i forhold til at finde en ny model.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Det ville være så meget nemmere, hvis man bare kunne sige tingene, som de var, også fra Folketingets talerstol.
Jeg er selvfølgelig lidt ked af, at Venstre ikke kan komme med den her garanti, for ellers er vi jo lige vidt.
Vi er jo lige vidt, hvis man alligevel ender med en model, der ligner den her.
Men er ordføreren så egentlig ikke også enig i – ud over det, jeg sagde før om, at problemet jo er skabt, fordi der er ført en forfejlet udlændingepolitik – at der faktisk også er for mange, der går i gymnasiet?
Anni Matthiesen (V), 2023-01-31:
Jeg vil i hvert fald sige, at jeg tror, at vi kan nå så langt, at jeg kan sige, at jeg er helt enig i, at vi har en kæmpe udfordring med, at for mange unge i dag vælger gymnasiet pr. automatik, måske fordi vennerne gør det, måske fordi de ikke er blevet vejledt nok om, hvad der findes af andre muligheder.
En ting, som vi i hvert fald i Venstre har sat os i spidsen for, er at få sikret, at flere unge vælger en erhvervsuddannelse.
I og med at det er den samme gruppe, vi skal tage fra, vil det jo formentlig på en eller anden måde også smitte af på antallet af unge, som bliver optaget på gymnasierne.
Mette Thiesen (UFG), 2023-01-31:
Tusind tak.
Ja, det er en glædens dag.
Jeg var den allerallerførste, der tilbage i 2019 råbte vagt i gevær i forhold til de her planer om tvangsfordeling.
Så kom der en masse midlertidig lovgivning, så kom der den her store aftale, og nu står vi heldigvis her i dag og kan afskaffe det.
Jeg kunne egentlig bare godt tænke mig at høre, om Venstre vil garantere, at når vi kommer til forhandlingerne, når vi sidder og forhandler, ender vi ikke det samme sted som udgangspunktet med netop tvangsfordeling og en regning, der bliver efterladt på ungdomsværelset.
Helena Artmann Andresen (LA), 2023-01-31:
Så har jeg udtrykt mig forkert, for det var bestemt ikke det, jeg mente.
Jeg mente, at det på lige det gymnasium, jeg selv kommer fra, ville være tilfældet, hvis man gik ind og blandede sig.
Jeg må bare sige, at jeg også har beskeder fra gymnasierektorer osv. i min indbakke, der f.eks. er meget kede af, at vi har det her kapacitetsloft, fordi man i de større byer bare kommer til at jonglere rundt mellem de større gymnasier, og det er jo ikke det, der er meningen med det her.
Det synes jeg er ærgerligt, så man kunne måske kigge på at fjerne kapacitetsloftet og samtidig holde hånden under de små gymnasier.
Så ville der være flere elever, der ville få deres førsteprioritet opfyldt, og der ville være mere frit valg.
Pernille Vermund (NB), 2023-01-31:
Som jeg indledte med at sige før, er jeg ikke pessimistisk i forhold til landbruget.
Danske landmænd er sindssygt dygtige og også omstillingsparate.
Når det er sagt, så vil det få konsekvenser for udbuddet, og det er også det, vi hører fra venstrefløjen.
Målet med en CO 2 -afgift er jo at nedbringe udledningen gennem at nedbringe produktionen.
Når man nedbringer produktionen, altså forholdet mellem udbud og efterspørgsel, så stiger priserne, og det gør de også for de danske forbrugere, og det synes vi er dybt problematisk.
Og vi synes, det er problematisk, at der vil være landbrug, der formentlig kommer til at lukke, og at der vil være arbejdspladser, der forsvinder – som konsekvens af, at man vil indføre en CO 2 -afgift på dansk landbrug.
Christian Friis Bach (RV), 2023-01-31:
Tak for svar.
Så jeg synes, det er en meget pessimistisk tilgang, som ordføreren – og tillykke med det nye ordførerskab – har til landbruget, og derfor vil jeg godt opfordre til igen at gå konstruktivt ind i de drøftelser, vi skal have, om at lave en CO 2 -afgift, som kan være med til positivt at omstille dansk landbrug.
Pernille Vermund (NB), 2023-01-31:
Jeg synes, der er al grund til at være optimistisk på dansk landbrugs vegne, for dansk landbrug har, som jeg også sagde i min ordførertale, formået at udvikle sig – ikke på grund af det, der er blevet lagt ned over det fra politisk side, men på trods af det.
Altså, vi har et landbrug i verdensklasse, og der er man ekstremt omstillingsparate.
Når det er sagt, tror jeg ikke, at der er nogen, der er i tvivl om, at når man påfører en afgift, får det konsekvenser.
Det gør det for erhvervet, det gør det for følgeerhvervene, og det gør det for priserne for de danske forbrugere.
Og det er vi dybt bekymrede for; vi er bekymrede for, at det her kommer til at koste arbejdspladser, og vi er frem for alt bekymrede for det, som vi jo hører fra socialisterne, uanset om det er Enhedslisten eller SF, altså at man er villige til at gøre det dyrere at være dansker.
Det vil faktuelt være sådan, at det bliver dyrere at være dansker, hvis man påfører en CO 2 -afgift på dansk landbrug, og det er vi imod.
Christian Friis Bach (RV), 2023-01-31:
Tak for det.
Og tak for et fint indlæg fra fru Pernille Vermund.
Jeg noterede mig bare, at fru Pernille Vermund stillede en række spørgsmål om CO 2 , og det vil jeg gerne kvittere for.
Der findes jo en række landmænd, landboforeninger, Økologisk Landsforening og andre, som støtter en CO 2 -afgift på landbruget og er fulde af optimisme, med hensyn til at landbruget sagtens kan omstille sig, blive endnu mere dynamisk og udvikle sig, samtidig med at vi når de ambitiøse CO 2 -mål, som vi har sat os.
Forstår jeg det rigtigt, at fru Pernille Vermund ikke deler den optimisme?
Peter Kofod (DF), 2023-01-31:
Tak for det, formand.
Dansk Folkeparti indgik i oktober 2021 aftalen om landbruget med en stribe andre partier, der jo allerede har redegjort glimrende for lovforslaget, så det skal jeg lade være med at gå ind i.
Men det er jo godt, at andre er glade.
Jeg vil sige det på den måde, at vi støtter det frie valg et hundrede ti procent.
Jeg kommer ikke til at stå på den her talerstol og sige til danskerne, at de skal spise mere af det ene og mindre af det andet, for jeg stoler på danskerne.
De må fuldstændig selv vurdere, hvad de vil putte i indkøbskurven, og hvad de vil lade ligge i køledisken – ingen tvivl om det.
Jeg bryder mig ikke om formynderi, jeg bryder mig ikke om at få at vide, hvad jeg selv skal spise, så jeg vil lade det være fuldstændig op til danskerne, hvad de har lyst til.
Forslaget her handler jo om, at vi nedsætter en fond, hvor en stribe organisationer kan indstille medlemmer, som skal udvide tilgængeligheden eller i hvert fald udbuddet på sigt af plantebaserede alternativer, og det kan folk jo købe til den tid, hvis de kan lide det, og ellers kan de lade være.
Vi støtter selvfølgelig forslaget.
Sascha Faxe (ALT), 2023-01-31:
Tak for ordet.
Der bliver talt om, at det har nogle konsekvenser, når man pålægger nogle afgifter.
Det er helt korrekt, også set fra vores synspunkt, men jeg er nysgerrig på, hvordan ordføreren så ser på det i forhold til den subsidiering, vi har i landbruget, som jo også allerede har nogle konsekvenser for udbud og efterspørgsel.
Skal vi også lægge den subsidiering ned, der i dag finder sted i landbruget?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-31:
Jeg synes, det var interessant, at ordføreren var inde på, hvad der var de bedste bønner.
For mig er de små nicaraguanske bønner de allerbedste, og dem kan man ikke købe i Danmark, desværre.
I forhold til det her med kokkeuddannelsen og det at komme frem til, at vi måske har flere kokkeuddannelser i Danmark, er det jo lidt grotesk, at man kan tage en kokkeuddannelse, og at man så nærmest udelukkende skal undervises i at producere kød på tallerkenen, og der er altså nogle unge mennesker, som fravælger den uddannelse.
Så jeg synes faktisk, der er plads til en vegetarisk kokkeuddannelse, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om ordføreren er enig i, at det er noget, vi skulle arbejde videre efter, altså at man sådan set kan vælge en kokkeuddannelse inden for det vegetariske.
Christian Friis Bach (RV), 2023-01-31:
Tak til hr. Søren Egge Rasmussen og til de øvrige partier, både fra rød og blå blok, som vi samarbejdede med om at fremme det her, og vi var glade for, at vi kunne være med til at sikre Plantefondens etablering.
Og ja, jeg nævnte præcis de to emner i min tale, både det her med en hurtigere sagsbehandling, så der ikke er nogen, der kommer i klemme i slippet mellem de forskellige fonde, og at vi netop skal udnytte statsstøttereglerne så meget, vi kan, men som sagt også det her, som jeg anførte, om, at der bestemt også er et godt princip i, at man nogle gange lægger nogle penge for at få nogle penge, men at der kan være små iværksættere og mellemstore virksomheder og foreninger, som ikke kan gøre det, og at vi så skal prøve at udnytte de statsstøtteregler, vi kan, og sikre, at de kan få op til 100 pct.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-31:
Jeg vil også benytte lejligheden her til at sige tak til De Radikale for det forløb, vi havde sammen under landbrugsforhandlingerne – jeg er godt klar over, at det var en anden ordfører – og det, at vi holdt fast i, at der skulle være en væsentlig Plantefond med et beløb, som blev større og større, som forhandlingerne gik.
Vi kunne måske være endt meget højere, hvis det havde trukket endnu mere ud.
Jeg synes, at ordføreren nævner et par punkter, som vi skal have gjort bedre via udvalgsbehandlingen, og det er jo bl.a. det her med at sikre en hurtigere sagsbehandling, end man måske ellers kunne forestille sig.
Og der synes jeg, det er rimeligt at kigge på, hvad de andre fonde kan, også med respekt for, at der nu er en ny bestyrelse, og at de skal lave en strategi og handlingsplan, men måske kunne de godt behandle den næste ansøgningsrunde, uden at man har hele handlingsplanen og strategien på plads.
Det kunne være, at man kunne prøve at kigge på, hvad der har været af afløb, og hvad der har været af ansøgninger tidligere, og så den der statsstøtte, og at vi skal frem til at ligestille den her Plantefond.
Så er ordføreren enig i, at vi skal frem til at ligestille den her Plantefond med de andre landbrugsfonde?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-31:
Altså, man må sige, at når den her regering har en politik, der går ud på at lave en skatteomlægning, som fuldstændig glemmer de mennesker, der er på overførselsindkomst, så er det jo det, der skaber den øgede ulighed.
Når man giver rabatter til dem, der har en lønindkomst, og glemmer dem på overførselsindkomst, så er det jo det, der er med til at skabe ulighed, og som gør, at danskerne kan købe de fødevarer, de plejer at købe.
Så den præmis anerkender jeg overhovedet ikke.
Men vi kommer altså til at stå over for den virkelighed, at vi har en CO 2 -afgift på landbruget, og det har sådan nogle konsekvenser – det er der ingen tvivl om.
Peter Kofod (DF), 2023-01-31:
For at skære det helt ind til benet: Anerkender ordføreren ikke, at højere priser på kød vil være ulighedsskabende?
Jeg havde den tanke, at Enhedslisten slog sig op på at bekæmpe uligheden i det danske samfund.
Christian Friis Bach (RV), 2023-01-31:
Tak for det.
Jeg ved jo, at Folketinget har et øllaug.
Måske skulle vi lave et bønnelaug, hvor vi kan sidde og teste og smage, for jeg vil fastholde, at niébébønnerne er betydelig bedre end de bønner, som ordføreren nævner.
Jeg kender forslagene om at etablere en plantebaseret kokkeuddannelse.
Men lad os se på det, når handlingsplanen kommer.
Pernille Vermund (NB), 2023-01-31:
I Nye Borgerlige så vi helst, at dansk landbrug ikke var på støtten.
Vi er generelt imod omfordeling.
Vi synes, det er et problem, at man har omfordeling, hvor man opkræver penge med den ene hånd, f.eks. fra landbruget, og så giver dem videre til støtteordninger med den anden.
Et af problemerne er, ud over at det koster penge undervejs – der er penge, der går tabt undervejs til administration, både i landbruget og også i staten – at man ofte kommer til at støtte gårsdagens løsninger.
Hvis man nu havde afskaffet nogle andre afgifter eller skatter eller havde nedbragt andre afgifter eller skatter, så man sagde, at da det her er en forældet måde at lægge afgifter, at lægge skatter på et erhverv på, indfører vi noget nyt i stedet, så det som minimum havde været neutralt og helst været positivt, forstået på den måde, at det ville give skattelettelser og sikre, at det her ikke er noget, der gør konkurrencen med de lande, vi er i konkurrence med, hårdere, jamen så er det ikke, fordi vi er imod at omlægge skatter og afgifter – men at påføre en ny afgift og øge omfordelingen og dermed også være med til at støtte gårsdagens løsninger synes vi er et problem.
Christian Friis Bach (RV), 2023-01-31:
Tak for det.
Mine spørgsmål er dækket af de tidligere spørgere, så jeg vil blot takke ministeren for en god tale og sige, at jeg ser meget frem til samarbejdet om at få etableret Plantefonden hurtigt, billigt og smidigt – det var tre gode ord – og også samarbejdet om at få lavet en ambitiøs handlingsplan for plantebaserede fødevarer.
Jeg frafalder anden runde og siger tak til ministeren.
Jacob Jensen (V), 2023-01-31:
Altså, hvis det specifikt går på det, som jeg også hørte LA's ordfører tidligere var inde på, om, at man kunne gå i gang allerede ved ansøgningstidspunktet, så vil jeg altså godt lige hjem og arbejde lidt på, hvad der er af muligheder eller ikke er af muligheder.
For der er den risiko, at man ikke får tilskuddet – den risiko påtager man sig selvfølgelig så, hvis man ansøger og går i gang og man så ikke får tilskuddet.
Det er den ene del af det.
Men der er også en anden risiko, og det er, at man kan spørge: Hvis man alligevel går i gang, hvorfor skal man så have tilskuddet?
Pernille Vermund (NB), 2023-01-31:
Det er jo fuldstændig umuligt for landbruget at omstille sig.
Og lur mig, om vi så ikke går ind i en valgkamp – ja, forhåbentlig om relativt kort tid, men det bliver formentlig lidt længere – hvor venstrefløjen igen står og skælder ud på landbruget, fordi landbruget ikke har levet op til det, som ligger i aftalen blandt partierne.
Så jeg håber, at ministeren vil tage sin tidligere Venstrekasket og også landbrugskasket på og så tale på landbrugets vegne.
Jacob Jensen (V), 2023-01-31:
Altså, jeg har kun den interesse, at vi kommer i gang så hurtigt som muligt og så smidigt som muligt og så billigt administrativt som muligt.
Den ambition tror jeg vi alle sammen deler.
Men for mig at se er det sådan, at jo hurtigere vi kan få den i gang og jo mere smidigt og jo billigere, jo bedre.
Det er klart, at det selvfølgelig er ambitionen.
Pernille Vermund (NB), 2023-01-31:
Tak for det.
Er ministeren indstillet på at se på, om man kan optimere og smidiggøre ansøgningsprocessen i forhold til det, der er lagt op til i lovforslaget?
Jacob Jensen (V), 2023-01-31:
Altså, udgangspunktet er, at statsstøttesatserne skal anvendes fuldt ud.
Så hvis det er svar på spørgsmålet, er det en bekræftelse.
Carl Valentin (SF), 2023-01-31:
Det synes jeg lyder godt, og jeg håber, vi kan arbejde sammen for at få rykket det her, så pengene kan komme ud at arbejde.
Jeg kan forstå og kan høre på ministeren, at man afsøger det lidt i forhold til EU-reglerne.
Vil ministeren gå så langt som muligt inden for EU's rammer i forhold til at sørge for, at man selvfølgelig også kan give 100 pct. i støtte i nogle tilfælde, når det nu også er tilfældet med en hel masse andre af landbrugets fonde?
Jacob Jensen (V), 2023-01-31:
Som jeg sagde i mit svar til hr. Søren Egge Rasmussen, stiller jeg mig i hvert fald ikke i vejen for, at det kan komme til at gå så hurtigt, som det rent praktisk kan lade sig gøre, med respekt for at der altså lige er et lovforslag, der skal vedtages; der er en bestyrelse, der skal nedsættes; der er nogle ansøgninger, der skal sendes ind, og de skal også bearbejdes grundigt, så vi ikke deler midlerne ud til de forkerte, om man så må sige.
Det skal selvfølgelig være inden for formålet.
Men jeg kan også sige, at vi jo allerede har aftalt at sætte de første 25 mio. kr. i værk, netop gennem Fonden for økologisk landbrug.
Der var jo en ansøgningsrunde her i efteråret 2022, så de penge er i gang med at blive sat ud i arbejde.
Carl Valentin (SF), 2023-01-31:
Tak, og også tak for en god tale fra ministeren.
Nu siger ministeren, at man ikke er afvisende over for at kunne fremrykke det her tidspunkt.
Jeg synes, det er rigtig godt, at man ikke er afvisende over for det, men meget i forlængelse af det, hr. Søren Egge Rasmussen sagde, kunne jeg egentlig godt tænke mig at høre, om ministeren aktivt vil arbejde for, at de her penge kan komme hurtigere ud at arbejde, hvis det er muligt.
For der står altså nogle organisationer og hiver i os, og det er derfor, vi også stiller nogle spørgsmål, for de vil så gerne i gang med det her, og de vil så gerne have, at de her penge kan komme ud at arbejde.
Vi laver jo netop den her Plantefond for at imødegå et ret akut problem, nemlig klimakrisen, så jo før vi kan komme i gang, jo bedre.
Vil ministeren arbejde for, at vi kan fremrykke tidspunktet?
Jacob Jensen (V), 2023-01-31:
Det har jeg også selv en forventning om, vil jeg gerne sige til ordføreren.
Altså, der er ikke noget fra min side, der holder det tilbage, men der er selvfølgelig det, at vi først lige skal have vedtaget lovforslaget.
Loven træder efter planen i kraft den 1. marts.
Så skal bestyrelsen nedsættes, og de skal i gang med at arbejde; der skal være en ansøgningsrunde, og de skal selvfølgelig vurdere de ansøgninger, der kommer ind.
Så sådan som det ligger nu i køreplanen, vil det være omkring november.
Men kan vi finde nogen steder, hvor vi kan fire på det, vil jeg ikke være afvisende over for det.
Vi må jo også afdække under udvalgsbehandlingen, om der er nogen steder, hvor vi kan gøre noget parallelt i forhold til at få de her midler ud at arbejde.
Jeg hindrer i hvert fald ikke, at det kommer ud at arbejde tidligere, hvis det overhovedet kan lade sig gøre rent praktisk.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-31:
Jeg har noteret mig, at der er flere ordførere, der har interesse for det her, så jeg håber virkelig, at vi via udvalgsbehandlingen og også ud fra nogle af de spørgsmål, jeg allerede har sendt ind, kan få det belyst rigtig grundigt, så vi får Plantefonden i gang på bedst mulig vis.
Et andet element, som jeg ikke er helt sikker på at man har løst godt nok, handler om, hvornår vi kan få den næste udbetaling fra Plantefonden.
For nu giver vi jo en stor støtte til administrationen af det, og så har jeg en forventning om, at det kan være en hurtig implementering.
Så derfor spørger jeg også ind til, hvornår den næste udbetaling kan ske fra Plantefonden.
Og det håber jeg også at udvalgsbehandlingen kan afklare.
Jacob Jensen (V), 2023-01-31:
Det er fuldstændig rigtigt, at der er nogle statsstøtteregler, som vi selvfølgelig skal følge, EU-statsstøtteregler, de såkaldte gruppefritagelser, hvor der kan ydes 100 pct. støtte i nogle tilfælde, men ikke i alle, og de regler fastsætter også forskellige støttesatser for de forskellige støttekategorier og for forskellige typer ansøgninger.
Forskellen fra den her fond og så til eksempelvis Fonden for økologisk landbrug, som i daglig tale kaldes FØL, er også, at den her fond har et bredere sigte, altså der er simpelt hen et bredere ansøgningspotentiale, med hensyn til hvem der kan få støtte.
Og det gør en forskel i forhold til eksempelvis den økologiske fond.
Men jeg vil også sige, at jeg har bedt ministeriet om at igangsætte et arbejde med en egentlig statsstøttegodkendelse af fonden.
Det betyder som sagt ikke, at alle ansøgere fra alle typer projekter vil kunne få 100 pct. i støtte, men det skyldes, at de 100 pct. i støtte til virksomheder antageligvis vil blive opfattet som statsstøtte, og det vil være i modstrid med EU's statsstøtteregler.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-31:
Jeg synes, det er godt, at ministeren bekræfter, hvad det er for et potentiale, der kan være i den her Plantefond og i det, at man udvikler et nyt spor i dansk landbrug.
Jeg er også helt enig i, at når vi har vedtaget det her lovforslag, er vi færdige med arbejdet – så er der en Plantefond og en bestyrelse, som skal få det til at ske ud fra de ansøgninger, der kommer ind.
Jeg har hørt, at der er et arbejde i gang om at finde frem til en løsning, med hensyn til hvor høje støttesatser der kan gives fra den her fond.
For jeg undrer mig meget over, at man ikke kan gøre ligesom i de andre landbrugsfonde, altså at man kan imødekomme en ansøgning med 100 pct. støtte.
Og vi står jo her med en ny sektor, som bl.a. er små firmaer, som har gode idéer, men ikke en masse penge, og som sender ansøgninger ind til Plantefonden og så måske får en eller anden støtte til eksportfremme.
Så jeg vil gerne høre, om ministeren kan løfte sløret lidt for, om vi kommer frem til, at der kan være nogle ansøgninger, som kan få 100 pct. støtte fra Plantefonden.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2023-01-31:
Jeg håber da, at ordføreren kun beder om ordet, når ordføreren har lyst til at diskutere.
Jeg er bekymret for de fattigste danskere, fordi de har for lave indtægter, og det er sådan set deres dårlige økonomi, der medfører, at de ikke råd til at købe det, de plejer at købe.
Vi har bl.a. de her 25.000 børn, som egentlig skulle have haft noget hjælp, men som regeringen fuldstændig svigter i øjeblikket, og der er ingen tvivl om, at der i de familier er for få penge til at købe det, man plejer at købe.
Det er jo ikke noget, den her Plantefond går ind og løser, men vi kommer ind i noget her, hvor vi udvikler nye produkter, og hvor vi får noget, som ernæringsmæssigt har et helt fint indhold af protein og andre næringsstoffer, og som kan erstatte meget af det kød, som danskerne spiser lige nu, og det kan godt være billigere.
Så vi hjælper jo sådan set danskerne ved at lave en Plantefond, der er med til at støtte udviklingen af nye fødevarer, som skal være tilgængelige for alle.
Peter Kofod (DF), 2023-01-31:
Tak for det.
Jeg er nødt til at tage ordet, for ordføreren nævnte det her med, at kød gerne måtte være dyrere.
Og jeg må sige, at jeg godt nok er bekymret for de folkepensionister eller førtidspensionister, der ikke har særlig meget, eller den enlige mor, der eksempelvis ikke har råd til at foretage store kødindkøb til sine børn.
Hvad er Enhedslistens svar til de mennesker?
Er det bare, at man så bare vil bruge mere på det offentlige forbrug alle mulige andre steder?
Jeg må jo sige, at det i mine ører lyder, som om det vil være enormt ulighedsskabende i vores samfund, og det er bekymrende for mig.
Pernille Vermund (NB), 2023-01-31:
Men så vidt jeg har forstået, er Liberal Alliance for en CO 2 -afgift på dansk landbrug.
Og når man taler for en CO 2 -afgift, taler man jo også netop om et system, hvor man opkræver afgifter fra landbruget for så at omfordele dem og give dem i støtte til noget, der i virkeligheden minder om det, vi står med her.
Så hvordan kan man forsvare princippet i forhold til den sag, vi står med her, og sige, at man er med i aftalen, så derfor accepterer man, at det er sådan?
Eller lad mig formulere det på en anden måde: Hvordan kan man på den ene side kritisere princippet nu, men samtidig sige, at når det handler om CO 2 -afgifter, vil man gerne øge omfordelingen – altså opkræve skatter og afgifter med den ene hånd og så lave omfordeling med den anden?