runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-28:
Jo, det er jo blevet en del af det.
Altså, det er også blevet en del af forklaringen på og et eller andet forsvar for, at man kommer til Danmark.
Men jeg tror altså ikke, at Dansk Folkeparti skal begynde at tale om klima i hver evig eneste debat, som nu også ordføreren gør.
Kom nu, vil jeg sige, ligesom jeg sagde til Socialdemokratiet.
Man skal koncentrere sig om det, det handler om her i dag og lade være med at gøre det til en klimadebat.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-28:
Jeg noterede mig, at den svenske statsminister i forbindelse med et besøg i Danmark for få dage siden sagde, at Sverige var 10-15 år efter Danmark i forhold til udlændingepolitikken.
Det synes jeg vi skal tage som en ros.
Men det er også godt for Danmark, hvis Sverige anlægger en ny kurs, for det er jo også noget af det, der har betydning for migrationsstrømmene, også dem, der vil nå Danmark.
I forhold til de konkrete tal vil jeg sige, at det lyder som et godt skriftligt spørgsmål at stille til ministeren.
Dem har jeg ikke lige sådan med mig herop på talerstolen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-04-28:
Da udlændingeministeren var heroppe og nævnte det her med 538 illegale, blev jeg faktisk imponeret over, at de, hvis man vidste om dem, at de var illegale, så ikke stod som 0.
Det var det første.
Men så tænkte jeg også, at jeg gerne ville rode lidt i tallene, og i 2021 sagde man, at der var 425 illegale, og det er 26 pct.s stigning på ét år, vi så har med de nuværende 538.
Hvis vi så lægger ROCKWOOL Fondens tal til, når vi op på 32.000 – sådan anslået, hvis vi lægger 26 pct. til deres tal fra 2021.
Så er det ikke sådan, at ordføreren måske kan indrømme, at det var at sælge den lidt vel godt at sige, at svenskerne døjer med et kæmpe problem, men at vi har så meget styr på det i Danmark, at hvor de har over 30.000 illegale, så har vi 538 i Danmark?
Var det ikke lige at oversælge den lidt for lidt siden fra ministerens side?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-28:
Man skal nok passe på med at gøre så stort et spørgsmål så sort-hvidt.
Og det skal vi selvfølgelig være glade for at de gør.
Det ændrer jo ikke på, at der også er store grupper, hvor der er kæmpe udfordringer, og det er jo det, som vi også adresserer i den debat i dag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-28:
[Lydudfald]
har nordafrikanere, somaliere og irakere bidraget positivt til Danmark?
Og lad være med det der med arbejdskraften, for det er jo ikke dem, der er i arbejde, for det er jo dem, der ikke vil integrere sig.
Har indvandringen betydet noget markant positivt for Danmark – ja eller nej?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-28:
Det første tager jeg som et kompliment, i og med at statsministeren jo også er leder af det parti, jeg repræsenterer her på talerstolen.
Hvad har indvandringen ført med sig positivt til Danmark?
Man må sige, at der jo i dag – og heldigvis for det – er masser med et andet pas end det danske, som bidrager på arbejdsmarkedet, og som jo er med til, at vores arbejdsstyrke vokser.
Når vi ser stigende beskæftigelsestal i de her år, skyldes det jo rigtig mange gode ting i dansk økonomi, og at vi er kommet godt ud af corona og har ført en aktiv krisepolitik, men noget af grunden til, at vi kan blive ved med at vækste, er selvfølgelig også, at der er udenlandsk arbejdskraft, som bidrager på det danske arbejdsmarked.
Det skal vi da være glade for og sætte pris på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-28:
Tak for det.
Det var jo sådan lidt en gentagelse af statsministerens tale, så jeg vil bare spørge ordføreren og Socialdemokratiet: Hvad har indvandringen betydet positivt for Danmark?
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-28:
Det er vel ikke mere end 13-14 timer siden, vi havde præcis den debat her i salen.
Det vil jeg bare advare imod.
Jeg tror ikke, Danmark står sig godt ved eksempelvis ikke at være en del af Dublinsamarbejdet.
For det betyder også, at vi ikke vil kunne sende nogen tilbage.
Hvis Dublinsamarbejdet fungerede optimalt – der er udfordringer i det, og vi skal jo presse på for, at det kommer til at fungere endnu bedre – så vil rigtig mange af de migranter, der vil komme til den danske grænse, være registreret i et EU-land og skal derfor have behandlet deres asylsag der, og de skal derfor sendes tilbage til det land.
Og det kræver en effektiv grænsekontrol, hvis vi skal kunne det.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-28:
Men dilemmaet her er jo, at det ikke er nok at lukke grænsen af, for hvis ikke man ændrer lovgivningen på asylområdet, har man stadig en ret til, når man møder op ved den danske grænse og er på dansk jord, at sige asyl og dermed også en ret til at blive sendt, for de flestes vedkommende, i en taxa direkte til Sandholmlejren.
Så det er et problem, at vi ikke har lovgivning, der løser det her, og som er anderledes end i 2015.
Jeg prøver virkelig bare at finde ud af, hvad det er, man fra regeringens side har tænkt sig at gøre politisk og lovgivningsmæssigt.
Kasper Sand Kjær (S), 2023-04-28:
Lad mig bare starte med at berolige fru Pernille Vermund.
Jeg hørte udlændinge- og integrationsministeren være fuldstændig på linje med statsministeren og tage problemerne alvorligt og hverken negligere dem eller noget, der minder om det.
Så der er ingen grund til bekymring.
I forhold til migrationspresset må man sige, at det er en meget alvorlig situation.
Tallene er højere, end de var i 2015.
Der er lande i Europa, som lige nu oplever rigtig mange migranter, som de har svært ved at håndtere.
Vi ved jo selv fra årene 2015 og 2016, hvad det betyder for et samfund, når der kommer store strømme til, og derfor skal vi selvfølgelig være åbne over for alle tænkelige redskaber, hvis det pres skulle nå Danmark.
Det er jo derfor, det også er rigtig godt, at vi har forlænget grænsekontrollen mod Tyskland.
Og i det ligger jo også, at vi på få timer vil være klar til også at kunne sætte ekstra ind og lukke grænsen yderligere ned.
Og det er jo et af de vigtige redskaber, som skal være i værktøjskassen, hvis vi begynder at se strømmene også nå til Danmark.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-28:
Tak for det.
Da jeg hørte statsministerens tale, tænkte jeg, at det her kan man jo nærmest kun være en til en enig i.
Og jeg er glad for, at vi også har en statsminister, som svarer fuldstændig klart, når statsministeren bliver spurgt af Alternativet til det her mørketal, der er på kriminalitetsområdet.
Jeg blev lidt mere bekymret, da jeg hørte udlændinge- og integrationsministeren sige, at der nærmest ikke er noget problem.
Man siger: Vi har kun 536 illegale indvandrere i Danmark, og når de ikke kommer hertil, er det, fordi vi har en udlændingelov og en udlændingepolitik, som skræmmer dem væk.
Det er det, jeg hører.
Det er muligt, det var anderledes sagt, men det var det, jeg hørte.
Jeg og vi i Nye Borgerlige er dybt bekymret for, at vi står lige så sårbart i dag, som vi gjorde i 2015 i forhold til det migrantpres, som kommer på Sydeuropa.
Jeg hører også, at det er det, både statsministeren, justitsministeren og nu også ordføreren siger.
Hvad er det for konkret lovgivning, der skal til, for at vi kan stå bedre rustet i denne omgang, end man gjorde i 2015?
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-28:
Jamen det, der er sket siden 2015, er jo, at Danmark tilsyneladende ikke er så attraktiv en destination for flygtninge, som det var dengang.
Folk flygter fra noget – det er åbenlyst – men folk flygter i høj grad også til noget.
For hvis man husker situationen i 2015, var der jo en række lande i eksempelvis Centraleuropa, hvor der stort set ikke kom nogen, fordi de ikke syntes, det var attraktivt at komme der.
Nu er der en del folk, som tilsyneladende ikke synes, det er attraktivt at komme til Danmark, hvis ikke man har et reelt asylbehov.
De tager så til Tyskland, til Belgien og til Holland.
Det er da en succes for den store, brede udlændingepolitik, at vi nu står et sted, hvor det reelt kun er folk, der har asylbehov, der kommer, men at dem, som er migranter, og som ved, at de ikke får asyl, er klar over, at man ikke kan gå under radaren og arbejde sort, som man kan i en række andre lande.
Bare for at komme med en sammenligning vil jeg påpege, at Sverige har 30.000 mennesker, som går under radaren, og som lever i det svenske samfund uden at have papirer og uden at have officielt lov til at blive der.
Tyskland har næsten 300.000.
Vi har 538 i talende stund.
Det er vores største forsikring, og det skal vi selvfølgelig intensivere, og selv om der kommer mange flere til landet, skal vi være klar til også at sørge for, at et lige så højt antal kommer hjem, og at vi har lige så godt styr på, at folk bliver vendt i døren, for det er det, der er vores bedste forsikring imod, at vi får et stort migrantpres.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-28:
Tak for det.
Statsministeren var inde på, udlændinge- og integrationsministeren har tidligere været inde på, justitsministeren har været inde på, og den socialdemokratiske ordfører har været inde på, at hvis migranterne nærmer sig Danmark, er man klar til at tage de nødvendige midler i brug.
Jeg har forsøgt at spørge ind til, hvad det så er for nødvendige midler.
Det mener vi i Nye Borgerlige ikke vi har.
Det er ret åbenlyst, at vi står lige så åbent og sårbart i dag, som vi gjorde før.
Og hvis ikke vi har det, hvilket er vores antagelse, hvad er det så, man er klar til fra regeringens side?
For én ting er, at man siger, at man tager det alvorligt, og at vi enige om, at vi skal beskytte EU's ydre grænser – det er der, man kan starte – men hvad er det konkret, regeringen vil gøre for at forhindre, at migranterne, når de går på de tyske motorveje, så ikke bevæger sig ind i Danmark, søger asyl og får ophold her, så vi i virkeligheden ender i samme situation, som vi gjorde i 2015?
Mette Frederiksen (S), 2023-04-28:
Tusind tak for det spørgsmål.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi i det danske samfund har alt for mange piger og kvinder med ikkedansk baggrund, som er underlagt social kontrol.
Det ses jo meget tydeligt, når man besøger et kvindekrisecenter i dag, for der er en kraftig etnisk overrepræsentation, og der bliver også nævnt andre eksempler fra ordførerens side.
For ikke så lang tid siden kom der en evaluering af 24-årsreglen, og jeg kan godt huske, hvor meget kritik også vi i Socialdemokratiet fik af partier på venstrefløjen for at bakke op om den, men den har virket.
24-årsreglen har jo virket, for den har givet de unge kvinder en mulighed for at få sig etableret og stå på egne ben.
Det næste store skridt, jeg mener vi skal tage for at frigøre piger og kvinder, er indførelsen af arbejdspligten.
For det, at man vokser op med, at det er naturligt at se ens mor, modsat andre kvinder i samfundet, være derhjemme og gå med tørklæde og måske ikke kunne tale dansk – eller givet for en dels vedkommende, at de ikke kan tale dansk – og ikke være en del af samfundslivet og ikke tjene sine egne penge, er med til at reproducere en meget, meget patriarkalsk måde at betragte piger og kvinder på, som jeg ikke mener er forenelig med det danske samfund.
Så i regeringens øjne er det næste store frihedsprojekt, hvad angår piger og kvinder, faktisk at få indført den her arbejdspligt.
Susie Jessen (DD), 2023-04-28:
Tak, og også tak for at komme ind på det her problem med de indvandrerdrenge, vi ser rundtomkring, som skaber nogle voldsomme problemer.
Jeg kunne også godt tænke mig at få et svar på, hvad man gør i forhold til de piger, altså drengenes søstre, som jo altså ikke står på stationerne, men som tit er placeret derhjemme under nogle vilkår, som bare overhovedet ikke er forenelige med noget af det, vi lægger os op ad i Danmark.
Jeg ved, at regeringen i sidste valgperiode havde et fokus på de her piger med Kommissionen for den glemte kvindekamp, som man satte i søen, men den er jo ligesom ikke kommet i gang igen.
Der var nogle initiativer i gang for de små piger, og så ville man kigge på de unge kvinder og så de øvrige kvinder til sidst.
Det skuffer mig meget, at det her ikke er kommet i gang igen, for lige såvel som der er store problemer med drengene, er der altså også bare nogle udfordringer med forældre, der fastholder piger i nogle voldsomme greb, som i sidste ende kan ende med æresdrab, genopdragelsesrejser, tvangsomskæring og alle mulige andre grimme ting.
Så jeg vil høre, hvad man vil gøre i den her valgperiode for at komme social kontrol til livs.
Mette Frederiksen (S), 2023-04-28:
Den situation, vi er i i Europa, tillægger jeg selv kolossalt stor vægt og betydning.
Det er jo en af grundene til, at jeg var i Rom i fredags for at besøge min nye italienske kollega; det er derfor, jeg har været i Kroatien; det er en af grundene til, at jeg for nylig har været i Egypten.
Så sent som i den her uge havde vi besøg af statsministeren i den nye svenske regering, med hvem vi forventer et meget, meget tæt udlændingesamarbejde.
Vi har jo ikke kunnet samarbejde så tæt med Sverige og svenskerne over en periode, men med en ny regering i Sverige er vi kommet meget, meget tættere på hinanden.
Når jeg selv bruger så meget tid på det, er det, fordi det at sikre Europas ydre grænser er helt afgørende, og det gælder både Balkanruten mod øst og Middelhavsruten mod syd.
Det er det ene element.
Det andet element er, at skulle asyltallene i Danmark forandre sig – vi har meget lave tal nu, også sammenlignet med Østrig, som blev nævnt før, og det gælder også Benelux-landene eller i hvert fald i Nederlandene og Belgien – så er vi klar til at gøre, hvad der måtte være det rigtige at gøre på vores egen grænse.
Det har regeringen tilkendegivet, og det har vi tænkt os at gøre.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2023-04-28:
Tak, og tak til statsministeren for redegørelsen.
Må man stille to spørgsmål ad gangen?
Det andet er: Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvornår der sker noget i forhold til et asylcenter uden for EU's grænser.
Mette Frederiksen (S), 2023-04-28:
Altså, hvis vi ser tilbage på den seneste valgperiode, fremsatte den daværende socialdemokratiske regering et forslag, som vi ikke kunne få opbakning til her i Folketinget, nemlig simpelt hen at gøre det umuligt for de her drenge og unge mænd at tage ophold, f.eks. på et S-togsstation eller en plads, for det er der, det sker.
Den hverdagsterror, jeg taler om, er i vaskekælderen; det er på legepladsen i det udsatte boligområde; det er på parkeringspladsen; det er i tunnellerne, der forbinder S-togsstationerne i Storkøbenhavn med fortovene og indkøbscentrene; det er i indkøbscentrene; det er på S-togsstationerne; det er på stisystemerne.
Det er de steder, hvor helt almindelige mennesker bare har behov for at være og transportere sig, og hvor grupper af drenge og unge mænd tager ophold, chikanerer og truer, og der kan også være personfarlig kriminalitet, vold og narkosalg inkluderet.
Det blev desværre ikke stemt igennem i Folketinget på det tidspunkt.
Jeg mener stadig væk, at det havde været et af de bedste værktøjer, vi kunne give politiet, og nu må vi jo så starte forfra og se, om vi kan få opbakning til noget lignende.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-28:
Jeg vil forsøge at bringe debatten lidt tilbage på sporet.
Jeg vil godt spørge statsministeren om noget, for jeg kan forstå, at både statsministeren, men også udlændinge- og integrationsministeren har overtaget Dansk Folkepartis ord hverdagsterror.
Der er så mange ting, man har overtaget fra DF, og det er fint.
Men når man nu betragter det som terror – det er det ord, der bliver brugt – så kan man jo blive frataget sit statsborgerskab.
Er det så langt, vi kan komme?
For jeg hørte jo ministerens tale sådan, at det er noget, hvor vi alle sammen er klar over, hvordan samfundet ser ud, og at det ikke er godt.
Men så mangler jeg bare svar på: Hvad vil man gøre ved det?
Og for lige at bringe det ind på et nogenlunde tidligt tidspunkt vil jeg sige, at da jeg stillede den forespørgsel, som vi har haft tradition for år efter år, var der ikke på det tidspunkt tale om den her migrantkrise, som vi lynhurtigt kan komme til at stå over for.
Og der sagde statsministeren også, at hvis der sker noget, griber vi ind.
Det lyder godt, men hvordan?
Østrig er et lille land, og det er Danmark også, og jeg har stillet forespørgslen i dag for at få svar og ikke bare høre om det, der sker ude i samfundet, men for at få svar fra regeringen.
Mette Frederiksen (S), 2023-04-28:
Jeg vil sige to ting.
Det var noget af det lovgivning, vi fik på plads dengang.
I forhold til anbringelser vil jeg sige, at jeg jo ikke forstår den der borgerlige automatreaktion.
For når jeg ser børn, der ikke har det godt – jeg var på besøg i Joannahuset i København i går og mødte dér en gruppe af unge, i øvrigt med forskellig etnisk baggrund, som ikke har haft det godt i deres barndom og i deres ungdom på grund af vold, overgreb, misrøgt og mistrivsel – så forstår jeg jo ikke, at man som borgerlig har reageret så voldsomt, som især Nye Borgerlige gjorde, på, at en socialdemokratisk statsminister sagde: Flere børn skal anbringes, for forældrene kan ikke passe på dem.
Så det er jo en af de øjensynligt store ideologiske uenigheder, vi har imellem os.
Jeg står altid på børnenes side – altid – og jeg ved, hvad f.eks. vold kan gøre ved et barn.
Nu får vi snart barnets lov på plads.
Jeg ved ikke, om Nye Borgerlige stemmer for eller imod.
Det ville være et vigtigt skridt i den her retning.
Pernille Vermund (NB), 2023-04-28:
Tak for det.
Jeg har to spørgsmål, og det ene relaterer sig til det her nye asylsystem og det, som regeringen siger om, at man er klar til at tage de fornødne midler i brug, hvis der kommer et migrantpres mod Danmark, hvilket det lader til at der gør.
Hvad er det for fornødne midler?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er et spørgsmål omkring vold, kriminalitet og hverdagsterror, som statsministeren selv taler om.
Vi ved jo, at der er en større andel af de børn, som vokser op i hjem med ikkevestlig baggrund, som bliver udsat for vold, og vold avler som bekendt vold.
Statsministeren har jo været fortaler for at tvangsfjerne flere børn, og når man som borgerlig hører det, er det ikke noget, der sådan ligefrem vækker jubel, optimisme og begejstring.
Omvendt må jeg sige, at det er i hjem med ikkevestlig baggrund, at vi kan se, at der er mere vold, og hvor der skal langt flere indberetninger til.
For tallene viser faktisk også, at der skal langt flere indberetninger til, når det er i muslimske familier, at der er problemer,
end når det er i danske
Hvad har regeringen tænkt sig at gøre ved det, hvis regeringen har tænkt sig at gøre noget?
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-04-28:
Tak for det.
I Dansk Folkeparti kan vi jo godt lide traditioner, og det er blevet en tradition at afholde denne værdidebat, hvor vi i Folketinget får en grundig debat om den islamiske indvandring til Danmark.
Men det, at vi afholder denne debat, er ikke, fordi vi har et egentligt ønske om at bevare den tradition, for vi var egentlig allerhelst fri for at diskutere, hvordan indvandringen fra Mellemøsten og Nordafrika forandrer Danmark i en negativ retning – ja, jeg vil faktisk sige ødelægger Danmark.
Under disse debatter plejer jeg at stille spørgsmålet: Hvad har indvandringen fra muslimske lande bidraget positivt med?
Det har været sådan noget med, at de skulle have bidraget til den danske hiphopkultur og gjort, at man kunne have en god karatekammerat og møde alle de andre skønne mennesker, som vedkommende har mødt i Nordvestkvarteret.
Er det virkelig det?
Er der ikke noget, hvor man kan sige: Tak, fordi I kom hertil og har beriget vores land, kultur og økonomi til gavn for det danske samfund og folk?
Og der er da bestemt indvandrere, der har gjort det godt, helt sikkert – det skal man altid huske at sige.
Men jeg kan jo prøve igen at spørge de forskellige ordførere om, hvad de synes at indvandringen har tilført Danmark af gode ting.
Omvendt kan ingen vel være ubekendt med alle de negative konsekvenser, som indvandringen medfører, bl.a. høj kriminalitetsrate, lav beskæftigelse, social kontrol, lav uddannelse, ghettoer, uro i boligkvarterer, bandekriminalitet, vanvidskørsel osv. osv. – og så lige de minimum 30 mia. kr., som det koster årligt.
Christian Friis Bach (RV), 2023-04-28:
Og tak til statsministeren for en god redegørelse og i det hele taget til regeringen for gode og rolige samtaler om det her emne, hvor vi løser problemerne i fællesskab.
Det er arbejdspligten, jeg vil fokusere lidt på.
Men det er noget, vi ser meget positivt på og ser frem til at forhandle om.
Men så kunne man også vende det om og sige: Hvad med en arbejdsret til dem, som rigtig gerne vil?
Fagbladet FOA har jo dokumenteret en stribe sager, f.eks. i sosu-sektoren, hvor man knokler løs og rigtig gerne vil bidrage.
Vi har mangel på dem, og alligevel får de ikke forlænget deres ophold.
Vi ved, at det står i regeringsgrundlaget, men kunne vi ikke sætte de sager lidt i bero, indtil vi får løst problemet?
Kunne statsministeren se på de udfordringer, så dem, der rigtig gerne vil os, også får en chance?
Mette Frederiksen (S), 2023-04-28:
Altså, i mine øjne kan det ikke være sådan, at uddannelse pr. automatik medfører permanent ophold.
Det ville være alt for vidtgående og ville i mine øjne underminere det, vi har fået bygget op igennem de senere år i Danmark.
Men det er omvendt helt rigtigt, at vi har nogle eksempler på unge syriske kvinder, som ikke kan hjemsendes, i hvert fald ikke med tvang, på grund af situationen i hjemlandet, og som gerne vil Danmark, og som er gået i gang med en uddannelse.
Og der har vi tilkendegivet fra regeringens side, at der kan det være, at vi kan se på, om vi kan hjælpe nogle af dem.
Men sådan en generel ændring af hele udlændingelovgivningen, som der lægges op til fra Radikale Venstres side, vil jeg ikke være tilhænger af.
Så må jeg sige i forhold til det her med arbejdspligten: Jeg kommer aldrig til at mene, at det er en god idé, at ledige skal sidde og bygge spaghettitårne – det har vi fået lagt ned – men det er det, at man møder frem, hvis ikke man selv kan finde et arbejde, og får sin ydelse og udfører noget, der har en nytteværdi for samfundet, f.eks. at man som i Greve hjælper med at rydde op på fællesarealerne.
Vi har selv foreslået, at man kunne hjælpe med at smøre madder på plejehjemmet eller lægge vasketøj sammen eller andre ting.
Det kan jo aldrig være meningsløst; der giver man faktisk et positivt bidrag til resten af samfundet, og det kan så være trædestenen til at få et arbejde efterfølgende.
Kaare Dybvad Bek (S), 2023-04-28:
Jamen det er jo så heldigt, at alle tre partier sådan set har ret, for det er rigtigt, at der kommer mindre grænsekontrol.
Vi har fjernet grænsekontrollen mod Sverige.
Der er ikke et migrantpres fra Sverige eller fra nord mod Danmark, men vi fastholder selvfølgelig den grænsekontrol, der er ved den tyske grænse.
Det er jo det, som Venstre har kommunikeret.
Nu ved jeg ikke, om mit eget parti har kommunikeret noget, men jeg har i hvert fald set Venstres annonce – det kan være, at jeg ikke får vores egne annoncer.
Men det har Venstre fuldstændig ret i.
Men vi står fast på at gøre det, fordi vi mener, at det er vigtigt, at vi har styr på vores grænser, så man ikke bare, netop når der er så stort et migrantpres, kan køre ind over grænsen uden at risikere at skulle blive kontrolleret.
Så det har Venstre fuldstændig ret i i de annoncer, som de har lavet.
Susie Jessen (DD), 2023-04-28:
Jeg kunne godt lige tænke mig at følge lidt op på det her med grænsekontrollen, som fru Pia Kjærsgaard kom ind på, for vi ved jo, hvor stort asylpresset er lige nu på Europas grænser, og at vi er en tid, hvor man måske bør styrke grænsekontrollen i stedet for at lempe den.
Jeg tror, at der var mange, der blev lidt forvirret, da de så, hvordan regeringen kom med den her melding på meget forskellige måder.
Socialdemokratiet og Venstre sagde noget med, at de viderefører grænsekontrollen, og Moderaterne var nok de mest ærlige og skrev på Facebook: Mere frihed, mindre grænsekontrol.
Så jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre ministeren, om han ikke her i dag vil medgive, at Moderaterne har ret, når de siger, at der kommer mindre grænsekontrol efter de initiativer, som regeringen lige har taget.