runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-22:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er der ikke nogen der kan være uenig i.
Selvfølgelig er det godt, at der er flere, der kommer i gang.
Selvfølgelig er det godt, der kommer færre kontanthjælpsmodtagere.
Det, jeg bare siger, er, at det bl.a. skyldes, at hjulene kører.
Det kan man se af, at det faktisk begynder at gå bedre.
Så det går jeg ikke ind og påstår.
Men vi har en minister, der rent faktisk forstår, at det skyldes 225-timersreglen og kontanthjælpsloftet.
Jeg synes bare, at både jeg og hele Danmark er nødt til sige til ministeren og forlange af ministeren, at ministeren må fortælle, hvorfor ministeren siger det her.
Vi skal have nogle fakta på bordet, for det er det, vi kan se der ikke er.
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-22:
Jeg vil med det samme, når jeg bevæger mig tilbage til Beskæftigelsesministeriet, sørge for, at vi får oversendt den pressemeddelelse fra den 14. marts, som hr. Leif Lahn Jensen desværre ikke har set.
Det kan der være mange årsager til.
Der kommer også mange gode pressemeddelelser ud fra Beskæftigelsesministeriet i øjeblikket.
I den står der jo: »Det er meget positivt, at der siden foråret er 5.200 færre i kontanthjælpssystemet. Flere ting spiller ind her.
Det drejer sig blandt andet om bedre konjunkturer og færre flygtninge.
Men jeg er også overbevist om, at kontanthjælpsloftet og 225-timersreglen er en del af forklaringen.«
Hvor meget det bidrager med, kommer vi tilbage til.
Leif Lahn Jensen (S), 2017-03-22:
Det skal vi nok komme tilbage til.
Vi kan også vende det om lidt.
Jeg er bare nødt til at spørge ministeren: Skal hele Folketinget, skal hele landet gå efter ministerens mavefornemmelser og ministerens sunde fornuft, når der ikke er nogen embedsmænd eller forskere, der kan bevise det, ministeren siger?
Troels Lund Poulsen (V), 2017-03-22:
Jeg er som altid opløftet efter at have besvaret spørgsmål fra hr. Leif Lahn Jensen.
Det gælder i særdeleshed, når det lykkes mig at trænge igennem hr. Leif Lahn Jensens panser.
Det må jeg sige er svært i dag, fordi hr. Leif Lahn Jensen faktisk ikke er optaget af de ting, der bliver sagt, og de tal, der bliver kommunikeret.
Men det glade budskab til hr. Leif Lahn Jensen er jo, at vi fortsætter igen en anden god gang, og så kan man glæde sig over, at så ser tallene forhåbentlig endnu bedre ud.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-22:
Er ministeren enig i statsministerens udtalelser på KL’s topmøde den 16. marts 2017 om, at »vi kan og skal finansiere den borgernære velfærd i de kommende år ved at hæve pensionsalderen«, og at det i givet fald så tidligst bliver i år 2025?
Er ministeren enig med de to tidligere overvismænd Hans Jørgen Whitta-Jacobsen og Peter Birch Sørensen i, at regeringen bør stå klar med opstramninger frem for skattelettelser, når der til efteråret skal forhandles en ny finanslov?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Topøkonomer advarer: Regeringen skal være klar til at trække i nødbremsen« i Finans den 15. marts 2017.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-03-22:
Tak, formand.
Mener ministeren, at stenkast fra motorvejsbroer er et udbredt problem i Danmark, og hvad vil ministeren gøre for at komme dette problem til livs?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-22:
Tak for spørgsmålet.
Vi så jo sidste år, desværre, mange sager om stenkast og lignende fra motorvejsbroer.
Særlig august og september 2016, hvor den artikel, som spørgeren også har henvist til, er fra, var der en markant stigning i antallet af sager.
Jeg ser med meget stor alvor på den her type sager, som kan få fatale konsekvenser.
Almindelige borgere skal trygt og sikkert kunne færdes på de danske motorveje uden frygt for livsfarlige stenkast.
Jeg ved også, at Rigspolitiet ser med stor alvor på den type sager, og at politiet sidste sommer og efterår intensiverede monitoreringen på området markant.
Transport-, Bygnings- og Boligministeriet har i december 2016 på baggrund af bidrag fra Justitsministeriet oplyst Folketinget om antallet af sager om stenkast fra motorvejsbroer.
Af de besvarelser fremgår det bl.a., at der i perioden fra den 1. januar 2016 til den 31. oktober 2016 var registreret 178 sager om stenkast og lignende fra motorvejsbroer og andre type broer.
I 2015 blev der registreret 61 sager.
Der var som sagt en markant stigning i antal sager i august og september måned, mens antallet af sager faldt i oktober måned 2016.
Efter de nyeste oplysninger, som jeg mundtligt har fået fra politiet, er det politiets klare vurdering, at der over de seneste måneder er sket et fald i antallet af sager, og selv om ét stenkast selvsagt er et for meget, og selv om ét stenkast kan være nok til at forårsage en meget, meget alvorlig ulykke, synes jeg, det er positivt, at udviklingen går den vej.
Det kan selvfølgelig også have noget at gøre med den monitorering, som politiet har sat ind for at komme det her til livs.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-03-22:
Men vi må konstatere, at stenkast har bredt sig til hele landet.
Ligesom bilafbrændinger er stenkast blevet en epidemi.
Ministeren fortæller, at stenkast fra motorvejsbroer er noget, ministeren tager alvorligt, og efter min mening bør der være hårdere straffe for at kaste sten mod biler, for med den fart, en bil har, bliver en sten, der kastes mod en bil, til et projektil.
Stenkast mod biler kan give en straf på op til 8 år for såkaldt hensynsløs fareforvoldelse – det samme som uagtsomt manddrab – og hvis man kaster en stor genstand, som man ved vil dræbe bilisten, kan man blive dømt for forsætligt drab, hvor strafferammen er livstid.
Men problemet med den form for straf er, at skaden skal være sket.
For når nogle kaster en sten fra en motorvejsbro, er det et lotteri, hvor stenen rammer, og hvor meget skade en sten forvolder.
Det kan ikke være rigtigt, at man kan gamble med folks liv på den måde og slippe ustraffet fra det.
Vi kender alle den ulykkelige sag med det tyske ægtepar, og desværre har det indtil videre ikke været muligt at finde gerningsmændene.
Men der har været en lang række andre sager, hvor der har været vidner, f.eks. i en sag i Nordjylland sidste år, hvor der blev kastet med sten mod en ambulance, der var ved at transportere en hjertepatient.
Vidner så to 17-årige, hvis herkomst politiet ikke vil afsløre, kaste stenene, og drengene erkendte efterfølgende, at det var dem, der stod bag episoden.
Men de fortalte politiet, at det var æbler, de kastede med, og ikke sten, og det betød, at politiet ikke kunne gøre noget, ikke sige noget; de kunne blot konstatere, at der var blevet kastet en genstand mod ambulancen.
Vil ministeren arbejde for at gøre noget ved stenkast mod biler, f.eks. ved at opsætte overvågningskameraer og sikre bedre belysning, så ministeren kan vise, at ministeren tager problemet særdeles alvorligt?
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-22:
Må jeg ikke starte med sige, at jeg jo er fuldstændig enig i det, der ligger bag det, spørgeren siger, og hvor alvorligt det her er.
De unge mennesker, der gør sådan noget her, glemmer simpelt hen at tænke sig om, og det, de gør, er jo fuldstændig vanvittigt.
Jeg har det sådan – og jeg skal ikke gøre mig til ekspert på det her – at hvis politiet vurderer, at det er rigtigt at sætte kameraer eller hegn op på udvalgte broer for at forebygge eller opklare de her kriminelle handlinger, så vil jeg selvfølgelig lytte til det.
Så får vi lige den udfordring, at det jo hverken er mig eller politiet, der står for indretningen af de danske veje og motorvejsbroer, og derfor vil det også være en snak med Vejdirektoratet og kommunerne, man skal have her.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-03-22:
Det er korrekt.
I august 2016 fremgår det af TV 2 News, at der har været ca. 23 sager, som er anmeldt til politiet, men jeg kan ikke finde de seneste tal og vil derfor bede ministeren om at oplyse alle tallene.
Noget, der må undre de fleste bilister, er, at der ved flere episoder har været vidner, der har set mulige gerningsmænd, men at det indtil videre ikke er lykkedes politiet at pågribe gerningsmændene.
Politiet kan heller ikke sige noget om, hvorfor nogle uprovokeret kaster sten mod motorveje, men det er jo ikke uvæsentligt at finde ud af, om det f.eks. drejer sig om stenkast, som man kender det fra Israel-Palæstina-konflikten, hvor stenkast er et symbol på oprør mod systemet, eller hvorvidt der er tale om drengestreger foretaget af børn, der ikke kan overskue konsekvenserne af deres handlinger.
Søren Pape Poulsen (KF), 2017-03-22:
Der kan jeg bare sige, at hvad angår de forskellige tal og at finde tallene frem – og det vil jeg rigtig gerne – så er det bare lidt uden for, hvad mulighederne er i forbindelse med et mundtligt spørgsmål.
Men hvis spørgeren vil stille det skriftligt, skal jeg love, at alle de tal, vi overhovedet kan give, skal blive oplyst.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-03-22:
Ja, jeg siger tusind tak.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-22:
Ministerens svar til mig på mit spørgsmål er altså, at ministeren gerne vil signalere noget, men mit spørgsmål rummer rent faktisk det konkrete spørgsmål: Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at kvaliteten, patientsikkerheden, smidigheden i vores sundhedsvæsen forbliver på et meget højt niveau og ikke bliver svækket med baggrund i den postaftale, der er?
Altså, jeg må tolke ministerens svar på mit spørgsmål sådan, at ministeren gerne vil være med til at signalere noget.
Men mit spørgsmål er: Hvad har ministeren med det store ansvar for at sikre vores hospitalsvæsen, patienternes sikkerhed og kvaliteten gjort for at tale alvoren op, sådan at parterne kan forstå, at den her del af det danske samfund skal fungere?
Ellers går det ud over ikke bare os nordjyder, hvilket eksemplet her illustrerer, men også mange, mange andre danskere.
Jan Erik Messmann (DF), 2017-03-22:
Mener ministeren, at stenkast fra motorvejsbroer er et udbredt problem i Danmark, og hvad vil ministeren gøre for at komme problemet til livs?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen »Henriks ambulance blev ramt ved motorvejsbro: Stenkast er ligesom at skyde mod folk« på nyheder.tv2.dk den 24. august 2016.
Kristian Jensen (V), 2017-03-22:
Det er blot sådan, at formanden kigger så ondt på mig, når taletiden er gået, at jeg når ikke at sige det hele.
Jeg har med interesse læst Socialdemokratiets udspil.
Meget af det flugter jo med, hvad vi har taget initiativer til i forhold til at skabe bedre muligheder for, at flygtninge og asylansøgere kan komme ind på arbejdsmarkedet med egu'en.
Det er noget af det, som beskæftigelsesministeren er ude at håndtere i dag, og det er noget af det, som statsministeren har sagt vi gerne vil lave ved trepartsdrøftelser, når overenskomstforhandlingerne er færdige, nemlig at løfte de danske arbejdstagere kompetencemæssigt til i højere grad at kunne tage de stillinger, der er.
Der er jo stadig væk i øjeblikket en arbejdskraftreserve; flaskehalsene begynder at kunne ses, men er der ikke endnu.
Det kan vi imødegå med de direkte initiativer, som jeg har nævnt her, plus ved at lave en skattereform til efteråret.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-22:
Tak, formand.
Er ministeren enig med de to tidligere overvismænd Hans Jørgen Whitta-Jacobsen og Peter Birch Sørensen i, at regeringen bør stå klar med opstramninger frem for skattelettelser, når der til efteråret skal forhandles en ny finanslov?
Kristian Jensen (V), 2017-03-22:
Jeg er godt klar over, at dansk økonomi kører på kapacitetsgrænsen, at vi har så meget gang i økonomien i øjeblikket, beskæftigelsen stiger, ledigheden falder, at der kan være mangel på arbejdskraft.
Faktisk er det sådan, at når man spørger virksomhederne i øjeblikket, siger de, at deres største udfordring er at finde den rigtige arbejdskraft – og det er ikke bare sådan en København-Aarhus-udfordring, for uanset om det er Køge, Kalundborg eller Kolding, jeg har været i, bare for at tage nogle K-byer, har det vist sig, at danske virksomheder efterspørger et større arbejdsudbud.
Og derfor skal vi være klar til at kunne håndtere en situation, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Spørgsmålet er selvfølgelig: Hvordan håndterer man det klogt?
Der er måske nogle økonomer, der har én definition af, hvad de mener der er klogt, men jeg tillader mig politisk at have en anden definition.
Den økonomiske definition er, at hvis det går for godt i Danmark, økonomien kører for stærkt, så må man sætte en bremse på.
Så må man sørge for, at økonomien ikke udvikler sig så godt, at beskæftigelsen ikke stiger, at virksomhederne ikke har så meget at rykke i.
Det synes jeg er en forkert tilgang.
Min tilgang er at sørge for, at arbejdsudbuddet bliver større,
er at forsøge at lægge en model frem, der gør, at flere vil tilbyde deres arbejdskraft; det er at sørge for, at nogle flere af dem, der står uden for arbejdsmarkedet, kommer ind på arbejdsmarkedet; det er at sørge for, at nogle flere af dem, der er på arbejdsmarkedet, har lyst til at levere nogle flere timer på arbejdsmarkedet.
Det er bl.a. derfor, at et bredt flertal i Folketinget i går havde lejlighed til at stemme regeringens forslag igennem, der giver en jobpræmie, målrettet de kontanthjælpsmodtagere, der har været længst tid uden for arbejdsmarkedet, sådan at den gruppe, der måske har lidt svært ved at komme tilbage på arbejdsmarkedet, får en ekstra tilskyndelse.
Det kan gøre, at nogle af dem vil vælge et job, der ligger lidt længere væk.
Det kan være, at nogle af dem vælger at sige: Godt nok er det ikke mit ønskejob, men nu tager jeg det alligevel.
Eller det kan være, at det er det sidste skub, der får folk til lige at stramme deres jobansøgning op og motiverer dem til at gå ud og søge et job.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-22:
Først og fremmest vil jeg sige, at jeg jo er glad for, at finansministeren og jeg deler den analyse, at der er mangel på arbejdskraft i dele af landet.
Jeg tror endda, at jeg vil gå så langt som til at supplere finansministeren og sige, at det måske især er uden for København og Aarhus, at man oplever, at der er mangel på specifikke former for arbejdskraft – ikke alle former for arbejdskraft, men inden for specifikke sektorer er det endog ret vanskeligt at finde den rigtige arbejdskraft.
Så langt er vi enige – og nogle gange skal vi jo også huske at være enige med hinanden, altså sådan at offentligheden kan se, at der faktisk er ting, vi godt kan blive enige om her på Christiansborg.
Men når det så er sagt, vil jeg altså bare lige minde finansministeren om, at vi jo har fremlagt et forslag, et flaskehalsudspil, og initiativer, som vi kan tage, hvis det er sådan, at regeringen ønsker at gøre det.
Her i salen har statsministeren jo også tilkendegivet, at det er med i regeringens overvejelser – og det håber jeg selvfølgelig er noget, man fortsat holder fast i.
Men når spørgsmålet om skattelettelser er relevant, og når de tidligere overvismænd fremhæver det, er det, fordi regeringen selv har spillet det på banen.
Og derfor har jeg et ret enkelt spørgsmål.
Når ministeren i den artikel i Jyllands-Posten i sidste uge siger, at hvis man står på randen af en overophedning, er det mest virkningsfulde indgreb at reducere væksten i de offentlige udgifter – altså underforstået for at bruge det til at finansiere skattelettelser med – skal jeg bare forstå: Er det sådan ud fra en betragtning om, at man kan fyre nogle offentligt ansatte, og så bliver der plads til dem på det private arbejdsmarked?
Eller hvordan skal det forstås?
Kristian Jensen (V), 2017-03-22:
Jeg har ikke planer om at fyre
offentligt ansatte
Jeg forventer sådan set, at der fremadrettet også vil være flere offentligt ansatte.
Spørgsmålet er så, hvor mange flere offentligt ansatte der skal være.
For sagen er jo, at hvis man kigger på sagkundskaben i det her, vil man se, at hvis man står på kanten af en overophedning, er det mest virkningsfulde på kort sigt at øge arbejdsudbuddet, og det kan man bl.a. gøre, ved at man sænker skatten på arbejde og til gengæld holder igen med, hvor meget det offentlige bruger, eller rettere sagt, hvor meget væksten i det offentlige forbrug skal være.
For det, at væksten i det offentlige forbrug er lavere, er faktisk det, som sagkundskaben og svaret på spørgsmål 241 til Finansudvalget viser er mest effektivt med hensyn til at modvirke overophedning.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-22:
Altså, det vil sige, at finansministeren vil bruge de skattevirkemidler, som ifølge Finansministeriet er mest virkningsfulde, kan jeg forstå.
Men er det ikke noget med topskattelettelser?
Det troede jeg ellers vi var enige om her i Folketinget at der næppe ville blive et flertal for.
Nå, men det er så interessant.
Jeg kan også se, at noget af det, som finansministeren udtaler sig om til Jyllands-Posten, er at få asylansøgere i arbejde.
Det lyder jo også klogt og fornuftigt, men kan vi ikke godt blive enige om, at det godt kan have lidt lange udsigter at få dem til at gøre noget på arbejdsmarkedet?
Kristian Jensen (V), 2017-03-22:
Jeg beklager, hvis jeg ikke fik tydeliggjort, at jeg bare har oplyst faktuelt, hvad virkningerne af en række forskellige tiltag er.
Og virkningerne fremgår af svaret på spørgsmål 241 i Finansudvalget, og det viser, at der er mange veje til at imødegå en overophedning.
Regeringen har sagt, at vi til efteråret vil komme med et udspil omkring en jobreform 2, altså lavere skat på arbejde, og der vil man se konkret, hvad regeringen spiller ud med.
Benny Engelbrecht (S), 2017-03-22:
Men det vil altså med andre ord sige, at man er ligeglad med, at der er topøkonomer, der siger, at der måske er andre og bedre veje at gå.
Vi synes jo egentlig, at det har fået en relativt pæn modtagelse både i erhvervslivet og af økonomer, men jo også for så vidt også af regeringen.
Men hvis regeringen for alt i verden vil tænke i skattelettelser, kan jeg da godt blive en lille smule bekymret, i forhold til om det overhovedet kan lade sig gøre at komme igennem med det.
Flemming Møller Mortensen (S), 2017-03-22:
Ministeren siger jo, at alle andre skal bære et ansvar.
Jeg synes, det er et meget, meget svagt svar fra ministerens side, når ministeren siger, at ministeren gerne vil være med til at sende et signal.
Det hører også med til historien, at det spørgsmål, jeg nu stiller til ministeren, ville ministeren egentlig ikke besvare her i Folketingssalen.
Det mente ministeren skulle sendes over til transportministeren, for det var derovre i det ressort, det lå.
Det her drejer sig om det danske sundhedsvæsen og i det her tilfælde om nordjyske patienter, som oplever, at kvaliteten af behandling og patientsikkerhed bliver svækket.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge en tredje gang: Hvad har ministeren gjort for at tale alvoren ind i den her sag?
Hvad har ministeren gjort for det danske sundhedsvæsen og ligheden?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-22:
Jeg går ud fra, at der spørges til sagskomplekset vedrørende strandbeskyttelse i Jyllinge Nordmark.
Natur- og Miljøklagenævnet tilkendegav skriftligt over for mig den 7. oktober 2016, at man ville bestræbe sig på at have sagen færdigbehandlet i første kvartal i år.
Jeg har så nu forhørt mig om status for sagen i det nye Miljø- og Fødevareklagenævnet, som nu hører under erhvervsministerens ressort og derfor ikke mit, og Erhvervsministeriet har oplyst, at Jyllinge Nordmark-sagen er på dagsordenen på det første nævnsmøde, som afholdes den 18. april.
Så det er på det første nævnsmøde den 18. april.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-03-22:
Tak for svaret.
Jeg kan bekræfte over for ministeren, at det selvfølgelig drejer sig om kystsikringen af Jyllinge Nordmark, et område, som vi begge har besøgt, hvis jeg husker ret.
Den 18. april er jo ikke i første kvartal, så vi må konstatere, at såfremt sagen ordnes den 18. april, har man ikke nået det, man har stillet borgerne i udsigt.
Er det korrekt forstået, og kan vi forvente, at der den 18. april så kommer et svar på alle 14 klager?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-22:
Tak, formand, og tak for det opfølgende spørgsmål.
Jeg kan jo kun videregive den information til hr. Christian Rabjerg Madsen, som jeg fik skriftligt den 7. oktober, og det er den, jeg har forholdt mig til.
Den var, at man ville bestræbe sig på at have sagen færdigbehandlet i første kvartal i år.
Alt, hvad der vedrører sagen nu på klagesagsområdet, hører under Erhvervsministeriet, og derfor kan jeg ikke udtale mig om det.
Det beklager jeg selvfølgelig over for spørgeren, men det er sådan, ressortfordelingen er.
Tak, formand, og tak for det opfølgende spørgsmål.
Det er sådan set klagenævnet, der ikke kan leve op til det, de selv har stillet i udsigt.
Det kommer jeg ikke til at gå yderligere ind i, for som sagt har de skriftligt tilkendegivet over for mig den 7. oktober 2016, at man ville bestræbe sig på at have sagen færdigbehandlet i første kvartal i år.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-03-22:
Jeg kan ikke huske de præcise datoer i det her sagskompleks, men jeg har jo beskæftiget mig relativt indgående med sagen og husker, at den her sag kom i det, ministeren kaldte for et fasttrack.
Nu må vi så konstatere, at der går cirka et år med at behandle sagen.
Jeg vil lade det være op til seerne, om de synes, det er et fasttrack.
Jeg tror, at det er relativt tæt på den gennemsnitlige sagsbehandlingstid, så det er selvfølgelig langtfra tilfredsstillende.
Når de her klager er afklaret i Miljø- og Fødevareklagenævnet, ligger der jo også sager vedrørende fredningsnævnet og vandløbsregulering og åbeskyttelse.
Arbejdes der fra ministerens side på, at de her klager, der er i relation til kystsikring, kan behandles parallelt frem for i forlængelse af hinanden, sådan at den generelle klageproces i fremtidens sager kan gå hurtigere?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-22:
Det er derfor, regeringen har nedsat et hurtigtarbejdende ministerudvalg med mig som formand, hvor vi arbejder meget, meget intensivt på at få ændret vores lovgivning der, hvor det er nødvendigt at få ændret den, for at kunne få en hastigere gennemgang af vores sager, så borgerne kan sove trygt om natten.
Det håber vi selvfølgelig også at få Socialdemokratiets opbakning til.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2017-03-22:
Er det tilfredsstillende for ministeren, at ministeren er blevet udstyret med oplysninger, som ministeren har videregivet til borgerne i Roskilde og Egedal Kommune, hvor ministeren stiller borgerne i udsigt, at klagekomplekset skal afklares og besvares i første kvartal, når det nu viser sig, at det kan regeringen ikke leve op til?
Kan ministeren bekræfte, at regeringen vil leve op til sit løfte om, at 14 klager om kystsikring i Natur- og Miljøklagenævnet fra henholdsvis Egedal Kommune og Roskilde Kommune vil blive afgjort inden udgangen af første kvartal 2017, som ministeren har udtalt i brev af 24. oktober 2016 og åbent samråd den 26. januar 2017?
Bjarne Laustsen (S), 2017-03-22:
Det handler også om sand, men ikke så meget direkte i spørgsmålet.
Det lyder: Mon ministeren ved, hvorfor stranden neden for Løkken Strand Camping er i så god en kondition, selv om der ikke officielt er lavet nogen kystsikring?
Esben Lunde Larsen (V), 2017-03-22:
Tak, formand.
Strækningen ved Løkken Strand Camping ca. 1 km nord for Løkken er jo en attraktiv strand udsat for kysterosion, som spørgeren naturligvis ved, men det er jo ikke sikkert, at seerne har helt den samme lokale viden, og derfor nævner jeg det.
Når man skal måle kystudviklingen på strækningen, er det mest korrekt at anvende skræntkantens beliggenhed som mål for udviklingen og ikke strandens bredde, da den varierer.
Selve campingpladsen ligger helt ud til skræntkanten, der ligger ca. 20 m over havspejlsniveau.
Hvis man sammenligner beliggenheden af skræntkanten i 1999 med beliggenheden i 2014, kan man se, at der har været en tilbagerykning på 13 m, svarende til ca. 0,9 m om året.
Det kan man se på flyfotos på Arealinformation på Danmarks Miljøportal.
En tilbagerykning på 0,9 m om året gennem de seneste 15 år svarer til langtidsgennemsnittet for denne strækning.
Nogle bedømmer måske strandens tilstand ud fra bredden af stranden, men den varierer med bl.a. vind og vejr og ikke mindst vandstand.
Desuden påvirkes strandens bredde også af den nordgående kystlinjes ud- og indbugtninger, og derfor anvendes skræntkanten som grundlag.