runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Danielsen (V), 2019-04-24:
Tak for det, formand.
Socialistisk Folkeparti foreslår her, at staten skal pålægge sig selv, at de almennyttige boliger fremover kun må finansieres via fordyrende lån uden fleksibilitet for staten, altså de fastforrentede lån.
Det er altså modsat resten af statens drift, hvor staten opsøger de økonomisk mest rentable løsninger.
Finansieringen af forslaget skal ske via et ændret renteskøn, hvilket man naturligvis ikke kan finansiere noget med.
Den nuværende finansiering og støttemodel mener vi i Venstre fungerer fint, hvorfor Venstre ikke kan støtte forslaget.
Merete Dea Larsen (DF), 2019-04-24:
Jeg kunne sagtens stå her og give en masse løfter op til et folketingsvalg.
Det ville formentlig give mange gode billige point.
Sådan er Dansk Folkeparti ikke.
Vi giver ikke løfter, som vi ikke har intentioner om og sikkerhed for at kunne holde.
Så det, jeg med sikkerhed kan sige, er, at vi vil være indstillet på at kigge på det.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-24:
Jeg tænker, at når nu ministeren sådan kritiserer, at renten kan ændre sig undervejs, så er vi jo sådan set fuldstændig enige i det.
Jeg skal blot høre ministeren, om ikke ministeren er enig i, at den mangeårige model, som ministeren henviser til, og som har været anvendt igennem mange år for byggeriet i den almene sektor, bare er dyrere.
Som markedet ser ud lige nu, som lånefinansieringerne til boliger i dag ser ud, så er den dyrere end det, som har gjaldt for private boliger i meget lang tid.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-24:
Der tror jeg ikke at man kan gøre det billigere på anden vis.
For øjeblikket er der billige realkreditlån derude, men man skal jo ikke lave sin politik for de næste 10, 20, 30 år på baggrund af en meget aktuel situation.
Det, man kan konstatere, er, at siden 2004 har staten givet støtte til den almennyttige boligsektors lån på 30 mia. kr., og derfor er den model, som SF lægger op til her, hvor de almennyttige boligforeninger scorer gevinsten, når renteniveauet er lavt, mens staten betaler omkostningerne, når renteniveauet er højt, i hvert fald ikke en hensigtsmæssig måde at gøre det på.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-24:
Nu er parallelsamfundsaftalen, som ministeren henviser til, jo også et ønske om, at vi rigtig gerne vil bo blandet, at vi gerne vil sikre, at mennesker har mulighed for at bo godt.
Det er jo også en del af målet, kan man sige.
For reelt set koster det jo ikke regeringen noget eller staten noget at vælge en billigere lånetype, som så kunne få som konsekvens, at man kunne sætte huslejen ned.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-04-24:
Beboerne i den almennyttige boligsektor betaler en husleje, der svarer til 2,8 pct. af opførelsessummen, og det er dyrt i forhold til en situation, hvor renten er lav, men det er billigt i forhold til en situation, hvor renten er høj, og over tid har beboerne scoret på den ordning.
Hvis vi opgør tiden fra 2004 og frem, har den ordning jo betydet, at staten har bidraget med 30 mia. kr. Så man kan ikke sige, at beboerne bliver snydt i den her ordning.
Kaare Dybvad (S), 2019-04-24:
Tak for det, formand.
I Socialdemokratiet er vi enige i den ambition, som SF har med det her lovforslag.
Vi kunne godt tænke os, at folk, der bor i almenboliger, specielt dem, der har meget høje huslejer, fik en lavere husleje, end de har i dag.
Vores eget forslag går på, at man nedsætter huslejen i de boliger, der er bygget efter år 2000, som typisk er dem, der har meget høje huslejer.
Det vil vi bruge 0,5 mia. kr. på.
Det her forslag er lidt anderledes, det er en generel huslejenedsættelse, kan man sige, til dem, der har lån over længere sigt, og det kan vi sådan set godt se meningen i, og vi bakker op om, at man på en eller anden måde sikrer, at nogle af dem, der bor i meget dyrere almenboliger, får billigere huslejer.
Men når vi ikke umiddelbart kan støtte det her forslag, er det, fordi vi tror, det kræver et lidt mere grundigt forarbejde at begynde at ændre ved de låneformer, som man har i den almene boligsektor.
Det er selvfølgelig nemt at sige bagefter, men vi kan jo sige bagefter, at det var en låneform, som blev indført, som var uovervejet, og som gjorde, at de boligafdelinger, som har de lån – og jeg har selv boet i sådan en boligafdeling – altså har nogle meget høje huslejer i forhold til andre boliger.
Der synes jeg, historien fortæller os, at vi skal tænke os meget godt om, før vi begynder at ændre i den sammensætning, der er i låneforholdene i den almene sektor, og selv om jeg selvfølgelig har meget respekt for, at SF har begrundet deres forslag, synes jeg, at vi skal tænke os bedre om, end tilfældet er her med et beslutningsforslag meget tæt på et folketingsvalg.
Så alt i alt er vi sådan set enige i ambitionen, men vi ville gerne indrette det på en anden måde, og vi tror, vi får et bedre forslag ud af at gennemgå det her og lave et lidt mere grundigt forarbejde.
Og jeg har lovet også at hilse fra Alternativet og sige, at de har den samme tilgang til det her forslag.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-24:
Jeg lytter mig til, at ordføreren trods alt er enig i, at den der ulighed i husleje, der er i den almene boligsektor, i hvert fald ikke er logisk, og at det vel også er uretfærdigt, at man, hvis man er privat boligejer, drager nytte af en meget lav rente lige i øjeblikket, mens borgere i alment boligbyggeri altså ikke oplever den samme gevinst ved en lavere husleje, som det her forslag jo netop bygger på.
Man kan måske også forstå ordførerens ordførertale på den måde, at vi efter et valg godt ville kunne sætte os ned igen og se på, om der var en mulighed for, at vi faktisk kunne give den almene boligsektor et løft i form af lavere huslejer.
Kaare Dybvad (S), 2019-04-24:
I Socialdemokratiet er det vores holdning, at de boliger i den almene boligsektor, som har meget høje huslejer, som typisk er de nyere, skal have en gevinst ud af den lånomlægning, som blev lavet sidste år.
Så det kan fru Kirsten Normann Andersen sådan set godt tage mig til indtægt for.
Men hvordan man konkret skal gøre det i forhold til de to forslag, der så er, må vi jo kigge grundigt på og se, om der er mulighed for at lave politik dér, måske på den anden side af et valg, når der er lidt mere ro på tingene.
Og så vil jeg sige: Det går jo op og ned, også på boligmarkedet.
Mine forældre købte et nedlagt husmandssted i 1977, og der var det til en rente på 15 pct., tror jeg.
På det tidspunkt var det jo meget fordelagtigt at bo i en almen bolig til sammenligning, og nu er man så et sted, hvor det er boligejerne, som måske høster den gevinst af tidens udvikling, og det skal vi selvfølgelig rykke ved.
Men helt at fjerne de udsving tror jeg også vi får svært ved herfra.
Merete Dea Larsen (DF), 2019-04-24:
Forslaget, som Socialistisk Folkeparti her har fremsat, er jo sympatisk og fremstår som en rigtig god idé, når nu renten er så lav, som den er p.t.
Billige boliger er jo noget, vi alle sammen ønsker, men det er rigtig svært at lovgive sig ud af.
Jeg oplever sådan set, at vi på hver vores måde prøver at nærme os de mål, om end vi stadig væk er langt fra, fordi det ikke er så ligetil.
Som det er i dag, er ideen jo, at staten varetager lånene og betaler regningen, når renten er højere end 2,8 pct., og omvendt kan prioritere overskuddet, når tiderne er til det.
Der medfølger altid en risiko, når man taler om lån, da vi jo ikke kun taler om allerede eksisterende lån, som kunne ændres til fast forrentede, men også fremtidige låneoptag, hvor renten risikerer at være en helt anden, end den er i dag.
Dansk Folkeparti er ikke indstillet på at løbe den risiko, som det ser ud her og nu, og ændre på systemet, da vi også synes, det er vigtigt, at man i fremtiden kan bygge almene boliger til en rimelig rente, uanset hvordan renten må se ud på det tidspunkt.
Så hvis Dansk Folkeparti skal kunne indgå i en dialog om det her emne, vil det være i forbindelse med en finanslovsforhandling eller nogle mere seriøse, grundige forhandlinger efter et valg og ikke lige op til et valg, hvor det kommer på som et beslutningsforslag.
Så vi kan på den baggrund ikke støtte forslaget.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-24:
Jeg tænker, at Dansk Folkeparti måske er enig med mig i, at vi i de store byer, hvor huslejen i almene boliger er blevet meget, meget høj, har brug for, at vi får en mere blandet beboersammensætning, og at det også er muligt for folk, som ikke har så høje lønninger, at bo i almene boliger i de store byer, og at det kræver, at vi finder en model, hvor vi kan lykkes med at få sænket huslejen der, hvor den er allerhøjest.
Er det ikke en fælles intention, som vi trods alt har?
Merete Dea Larsen (DF), 2019-04-24:
Jo, det er det, jeg siger: Vi har mange forskellige måder at nå vores mål om billigere boliger på.
For Dansk Folkeparti handler det jo i høj grad om den her udflytningsstrategi, som vi hele tiden kører for at dæmpe efterspørgslen i storbyerne.
For det er jo derfor, priserne er høje.
Det er jo markedet, som efterspørger.
Hvis vi kan fjerne noget af det marked, der efterspørger boliger, kan vi dermed også holde priserne længere nede.
Vi er ikke lukkede over for, at vi i forbindelse med hele den strategi også kunne gå ind og kigge på nogle af de her ting og tage en snak om at finde en varig løsning – men en løsning, som ikke kun tager udgangspunkt i, hvordan renten er lige nu, men også i renten på sigt, sådan at vi ikke får ødelagt fremtidigt alment boligbyggeri.
Men jeg vil ikke stå og afgive nogen løfter op til et valg.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-24:
Nu er det blevet sådan lidt moderne at sige, at der kommer et valg lige om lidt, og derfor skal vi ikke snakke om så meget.
Jeg tror ikke, det var det, ordføreren ville sige, for vi ved jo begge to, at der er et stort behov for, at der også bliver bygget almene boliger.
Derfor giver det jo god mening, at vi også har en drøftelse med hinanden om, hvorvidt det er muligt at give den almene boligsektor de samme favorable forhold, som den private boligsektor har haft i meget lang tid, og derved – helt kvit og frit i virkeligheden, altså gratis – får mulighed for at sænke huslejen i de almene boliger blot ved at give mulighed for en anden type lån.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-24:
Tak til hr. Søren Egge Rasmussen for spørgsmålet.
Det er ikke de danske forbrugere, der kommer til at betale for den her gasledning.
Med den aftale, der ligger, bliver det Polen og de polske forbrugere, der kommer til at finansiere etableringen af den her gasledning over den tarif, som Polen skal betale for at bruge nettet.
Det betyder en samlet gevinst for de danske gasforbrugere på 1 mia. kr. over perioden, og det vil sige, at der faktisk er mulighed for at reducere danske gasforbrugeres nettarif over perioden.
Der er samtidig også en samfundsøkonomisk gevinst på 2 mia. kr. ved det her projekt.
Så er det klart, at hvis der ikke var et ønske om det fra Polen, og hvis ikke den situation var opstået, at polakkerne og Polen havde meddelt Danmark og andre, at de fra 2022 bliver afskåret fra naturgas fra Rusland, var den her ledning selvfølgelig ikke kommet på tale.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-24:
Vi har altså at gøre med en ledning, som har den historik, at det overhovedet ikke er et dansk ønske, at der skal etableres den her gasledning.
Og når man så får en henvendelse, siger man bare ja.
Det virker jo, som om man her ikke har nogen beslutningskraft i Danmark.
Jeg synes også, at der er manglende demokrati i sagen her.
Det er jo ministeren, der egenhændigt kan sætte gang i de her processer, når det er investeringer på over 200 mio. kr. Jeg synes, det ville være rimeligt, at vi fik en politisk inddragelse af Folketinget, og jeg vil godt høre ministeren, om der ikke skulle være en bedre og mere demokratisk proces, når man laver den her slags store investeringer.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-24:
Tak for spørgsmålet.
Det er jo ikke sådan, at vi i den danske regering bare har sagt ja til det her projekt.
Sagen har også været forelagt Folketingets Energi-, Forsynings- og Klimaudvalg, hvor der har været en orientering – jeg tror endda op til to gange, måske endda flere gange.
Og spørgeren har jo også mulighed for at bringe det her op i både energiforligskredsen og i udvalget.
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-24:
Noget af det, der slår mig, når man kigger på det her projekt, er jo, at det er kæmpestort og det rækker så mange år frem.
Det er jo helt frem til 2063, at man forventer, at den her ledning vil levere gas til Polen.
Det synes jeg ikke hænger sammen med, at vi samtidig har en målsætning om, at vi skal trappe ud af fossile brændsler så hurtigt som overhovedet muligt, at man også på EU-plan vil have et nulemissionssamfund i 2050.
Det giver simpelt hen ikke nogen mening – synes jeg – at man lægger så stor en investering i fossil energi.
Jeg forstår sagtens udfordringen i, at det er en stor omstilling fra kul til vedvarende energi, men det er jo lige præcis der, vi burde gå ind fra dansk side og hjælpe Polen i den omstilling for at nå i mål med det, for det her er ikke bæredygtigt, når man ser det på den lange bane.
Kan vi stadig væk sige nej?
Det synes jeg er meget afgørende at få frem.
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-24:
Det er selvfølgelig klart, at Danmark har mulighed for at sige til og fra på et projekt af den her karakter.
Det forudsætter jo dansk støtte, hvis man skal have mulighed for at etablere den her gasledning.
Så vil jeg i forhold til fru Eva Flyvholms spørgsmål sige, at Polen står energimæssigt et helt andet sted end Danmark.
Jeg har haft flere lejligheder til at mødes med min polske kollega.
Polen er jo slet, slet ikke i samme gear som os i forhold til grøn omstilling.
Det er ikke realistisk, at Polen fra den ene dag til den anden bare omstiller hele sin energiforsyning til sol og vind.
Der er et meget, meget langt stykke vej.
Ved at give den her mulighed for at skulle trække på naturgas fra Nordsøen, får Polen faktisk mulighed for at sætte mere fut i den grønne omstilling, eftersom det er sådan, at naturgas jo udleder cirka halvt så meget CO 2 , som kul gør, så derfor bidrager den her gasledning faktisk rigtig godt til, at Polen når sine energi- og klimamålsætninger frem mod 2030.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-04-24:
Tak for det, og tak for anerkendelsen af vores grundlæggende enighed om nødvendigheden af forebyggelse og sundhedsfremme og det at sikre flere danskere et langt og godt liv uden sygdom eller i hvert fald med mindre sygdom.
Ja, Forebyggelseskommissionen var jo sat i verden for at prøve at kigge på det sundhedsfremmende og det forebyggende, og jeg og Socialdemokratiet har også bemærket Alternativets argumentation om, at det også skal være mindre klimabelastende.
Her skal vi jo også appellere til de dygtige danske producenter af frugt og grønt, så de understøtter det på samme måde, som vi har set landbrugssektoren understøtte økologiske produkter, som har vist sig at være et fantastisk salgbart element ude i verden.
Det samme kan vi jo også ønske at producenterne gør på det her felt.
Eva Flyvholm (EL), 2019-04-24:
Men hvis vi kigger lidt længere frem ud over 2030, er problemet jo lige præcis, at den her gasledning fastlåser forbruget af fossile brændsler i de næste 30 år.
Der vil jeg gerne høre energiministeren: Helt ærligt, er det hensigtsmæssigt, at Polen skal få så stor en andel af sit energiforbrug fra fossile brændsler, fra naturgas i 2040 f.eks., som det her jo lægger op til?
Er det hensigtsmæssigt i forhold til at nå den grønne omstilling?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-24:
Endnu en gang tak til fru Eva Flyvholm.
Det her er hensigtsmæssigt i forhold til Polens grønne omstilling.
Det er det, fordi det her er en trædesten, i forhold til at Polen kan finde en løsning, som er langt mere miljørigtig, som har en langt lavere CO 2 -belastning, og som samtidig også i forhold til at investere i vedvarende energi kan skabe ro omkring den polske energiforsyning, for det er en udfordring i Polen.
Polen står et andet sted end Danmark, når det handler om energipolitik og andelen af vedvarende energi, og derfor kan det her bidrage.
Jeg ved også fra min polske kollega, at Polen er meget langt fremme med planer om at supplere den her investering med investeringer i vind og måske endda også i sol og andre former for vedvarende energi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-24:
Det er et eller andet med, at man måske kan få noget ud af gasledningen i fremtiden, men jeg synes, at besvarelsen her klart viser, at det at have sådan en kæmpe gasledning på tværs af Danmark, som vi kan komme til at bruge, slet ikke er noget, som er en investering, som Danmark får gavn af.
Er ministeren enig i det?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-24:
Det er jeg ikke enig med hr. Søren Egge Rasmussen i, dels bidrager den til lavere og lavere nettariffer, dels sikrer den forsyningssikkerhed.
Jeg har ellers haft en oplevelse af, at Enhedslisten er et solidarisk parti, som er optaget af solidaritet også på tværs af landegrænserne.
Den her gasledning handler jo også om at hjælpe polakkerne i en meget, meget klemt situation, hvor de afskæres fra at få mulighed for at få russisk naturgas.
Jeg synes, at vi har en forpligtelse til at hjælpe også nabolande i en sådan situation.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-24:
Mener ministeren, at det er rimeligt, at danske forbrugere skal betale 6,3 mia. kr. til en gasrørledning mellem Norge og Polen, som danske gasforbrugere ikke får gavn af, og hvor mange lokalsamfund generes af, at en gasledning på 230 km graves ned, og en stor kompressorstation med støjgener skal genere et lokalområde ved Næstved, når Baltic Pipe ikke er en del af en bæredygtig energipolitik i EU?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-24:
Tak til hr. Søren Egge Rasmussen for spørgsmålet.
Det er vigtigt at understrege, at Baltic Pipe kommer de danske gasforbrugere økonomisk til gode, og at de ikke skal betale 6,3 mia. kr.
Faktisk er det forventningen, at de danske gasforbrugere samlet set vil komme til at spare omkring 1 mia. kr.
Baltic Pipe bidrager nemlig til, at vi i Danmark kan holde gastarifferne stabile.
Det skyldes de polske betalinger for at få naturgassen transporteret fra Nordsøen og ned til Polen.
Polen har allerede indgået bindende kontrakter for betalingerne, og danske gasforbrugere skal derfor samlet set ikke have penge op af lommen.
Så er der spørgsmålet om gener for berørte borgere.
Jeg er meget bevidst om, at et projekt af denne størrelsesorden desværre ikke kan undgå at skabe gener lokalt.
Jeg har derfor løbende opfordret Energinet til dialog og til at vise lokale hensyn.
Energinet har mødtes personligt med de ca. 500 lodsejere for at sikre så skånsom en linjeføring som muligt, der er afholdt syv borgermøder i marts måned, og der er foretaget mindre justeringer af ruten på baggrund af dialogen.
Heldigvis er rørene i jorden og vil være usynlige, når først de er lagt.
Vedrørende kompressorstationen på Sydsjælland findes der desværre ikke en perfekt placering for sådan et anlæg, hvor ingen vil opleve gener.
Men den foreslåede placering er den mindst belastende for miljø og borgere.
Den ligger op ad motorvejen, og den vil blive omkranset af træer.
Energinet har oplyst mig, at når først den er bygget, vil der ikke være lugtgener eller rystelser, og Miljøstyrelsens vejledende støjgrænser overholdes.
Det eneste væsentlige støjbidrag kommer fra en udluftningsskorsten, når der kortvarigt ventileres i forbindelse med service.
Det vil kun forekomme i ca. 15 minutter i dagtimerne få gange om året.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2019-04-24:
Tak for det.
Jamen jeg havde jo meget gerne set, at vi gik ind i en proces, hvor vi hjalp Polen og andre europæiske lande til at omstille til vedvarende energi.
Jeg synes ikke, at de der regnestykker er gode nok.
Det gøres altså ikke ved ligesom at cementere en anvendelse af fossil energi.
Jeg synes, det er en fejlinvestering, og det er så forbrugerne, der kommer til at betale for den her fejlinvestering.
Jeg synes, at man i stedet for skulle satse på helt andre investeringer, som kunne fremme den vedvarende energi, som kunne fremme, at vi kommer frem til at have samlede løsninger, som vil gavne klimaet.
Det er, som om Danmark her er en trædesten i den polske energipolitik.
Og jeg kan godt forstå, at Polen gerne vil have nogle energileveringer fra andre steder end Rusland.
På den måde er det her jo i høj grad noget udlandspolitik, og det er også udenrigspolitik, fordi det har at gøre med Parisaftalen.
Nu nævner ministeren, at der er nogle positive effekter, fordi man i Danmark kan transportere grøn gas i den her ledning, men vi har jo at gøre med en gasledning, som kan transportere fire gange så meget gas, som vi bruger i Danmark i øjeblikket.
Og på den baggrund vil jeg gerne høre ministeren, om ikke den her gasledning er fejldimensioneret, for hvis man ligesom skulle tage udgangspunkt i, at man gerne vil fremme noget grøn gas, ville det så ikke være et andet sted, man ville udbygge sit gasnet, frem for med sådan en ledning, som går fra den jyske vestkyst og til Næstved og videre til Polen?
Lars Christian Lilleholt (V), 2019-04-24:
Tak for det, og tak til hr. Søren Egge Rasmussen – og lad mig tilføje i forhold til formandens betragtninger, at hvis samtlige 179 medlemmer stillede to spørgsmål sådan en onsdag eftermiddag, ville det nok blive sent, inden formanden kom hjem.
Men tak til hr. Søren Egge Rasmussen for spørgsmålet.
Lad mig starte med at slå fast, at Baltic Pipe understøtter den grønne omstilling.
For det første har Polen i dag et meget stort og forurenende kulforbrug.
Kul står for omkring 80 pct. af elproduktionen, og med Baltic Pipe kan noget af dette udskiftes med naturgas, som udleder halvt så meget CO 2 .
I business casen for Baltic Pipe er der som et eksempel, at hvis bare 10 pct. af naturgassen fra Baltic Pipe går til at erstatte kul eller olie uden for kraftværk- og transportsektoren, vil det have en CO 2 -reduktion på mellem 1,1 og 2,2 mio. t om året.
Det er de tilbageholdende med i dag, hvor deres gas kommer fra usikre leverancer i Rusland.
Så kunne man selvfølgelig ønske sig, at Polen tog skridtet fra afhængighed af kul og direkte over til vedvarende energi som sol og vind. Jeg må desværre sige, at det ikke er realistisk.
Derfor er gas via Baltic Pipe en god og hurtig trædesten i Polens grønne omstilling.
For det tredje kan Baltic Pipe gennem stabile tariffer understøtte øget anvendelse af biogas og andre grønne gasser i Danmark.
Det er også godt for den grønne omstilling.
Med energiaftalen er der enighed i Folketinget om, at vi skal arbejde mod at nå nettonuludledning af drivhusgasser senest i 2050 i Danmark og EU.
Det betyder, at vi ikke udleder mere CO 2 , end vi optager.
Baltic Pipe er hverken i strid med energiaftalen eller vores arbejde i EU, heller ikke hvis vi forhåbentlig lykkes med at overbevise resten af EU om en målsætning om nettonuludledning senest i 2050.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-04-24:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder sådan her: Vil ministeren i forlængelse af ministerens svar på samrådsspørgsmål V, SOU, Alm. del den 19. marts 2019 vedrørende den manglende mulighed for tilskud til overvågning i medfør af § 95 i lov om social service til unge over 18 år med svære fysiske og psykiske handicap oplyse, hvornår forhandlingerne mellem regeringen og KL forventes tilendebragt, og om regeringen som følge af Venstreregeringens klare løfte helt tilbage fra 2016 og ministerens enighed på samrådet om, at vi har et stort problem, der bør løses, vil løfte sagen op i årets økonomiforhandlinger med KL, hvis ikke man har fundet en løsning inden da?