runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
I dag diskuterer vi et emne, der rækker langt ud over tøjvalg.
Det handler om vores fællesskab, om værdier, om ligestilling, om social kontrol og om, hvad det vil sige at være en del af det danske samfund.
For over 15 år siden foreslog vi i Det Konservative Folkeparti et forbud mod burka og niqab i det offentlige rum.
I dag er der en mere bred opbakning til, at man ikke dækker sit ansigt til i det offentlige rum.
Der er en bredere accept; fornuften sejrede.
Nu er tiden kommet til det næste skridt, nemlig et tildækningsforbud på landets uddannelsesinstitutioner.
Det er ikke et spørgsmål om religion, det er et spørgsmål om fællesskab og frihed.
Det er et spørgsmål om, at man som studerende, som elev skal kunne indgå i en dialog.
Man skal kunne se hinanden i øjnene, lære sammen, danne fællesskaber.
Og hvordan gør man det, når man gemmer sit ansigt væk?
Hvordan lærer man på landets uddannelsesinstitutioner om demokrati, når man praktiserer det stik modsatte, nemlig kvindeundertrykkelse, underkastelse og kvinders manglende ligestilling?
Vi vil ikke have parallelsamfund på vores skoler, gymnasier eller universiteter.
Vi vil ikke acceptere, at unge kvinder skal tildække sig, når de træder ind på en undervisningsinstitution på dansk jord.
Et klasselokale er ikke et sted, hvor friheden skal pakkes væk.
Det er et sted, hvor friheden skal læres og leves.
Og frihed kræver, at vi ser hinanden som dem, vi er.
Der er dem, som siger, at det her er symbolpolitik.
Det er det også.
Det er meget konkret.
Det handler om niqab og burka som et kvindeundertrykkende symbol, men det handler også helt konkret om unge mennesker og om konkrete skoler, hvor vi altså risikerer at give køb på vores værdier i tolerancens navn.
Men tolerance må aldrig betyde, at vi giver køb på os selv, for så svigter vi de unge mennesker, hvis vi accepterer burka og niqab på landets uddannelsesinstitutioner.
Derfor støtter vi et forbud mod tildækning på alle landets uddannelsesinstitutioner, og derfor står vi Konservative endnu en gang fast på det, som vi sagde højt for 15 år siden som det første parti: Danmark er et samfund, hvor vi ser hinanden i øjnene.
Susie Jessen (DD), 2025-04-29:
Tak for det.
Der er blevet sagt Jensen mange gange i dag, så det går nok.
Tak til ordføreren for talen, og jeg vil også gerne sige tak til Det Konservative Folkeparti for også at være nogle af dem, som lagde sporet til det generelle tildækningsforbud.
Det var jo hr. Søren Pape Poulsen som justitsminister, som indførte det, og det synes jeg er enormt stærkt.
Det er enormt stærkt for vores værdier.
Nu blev jeg lige lidt paf før, da Moderaternes ordfører var oppe, for vi kan jo så forstå, at der er ét af regeringspartierne, der ikke ved, hvad de mener om det her beslutningsforslag.
Så jeg vil bare høre ordføreren – ordføreren har jo siddet i Folketinget i en del år efterhånden – om ordførerens erfaringer med, om man godt kan regne med en god beretning, hvor vi kan få en deadline og egentlig også en tilkendegivelse af, at der skal være et forbud, når der er ét regeringsparti, der ikke engang vil sige, hvad de mener om det.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-29:
Det er også det, hr. Bjørn Brandenborg nævner, nemlig at der jo var en forskel, i forhold til hvordan gruppen stemte.
Der var nogle medlemmer af vores folketingsgruppe, der stemte for, og der var nogle, der stemte imod, i sin tid under VLAK-regeringen.
Og det er jo en af de ting, der gør, at det her bliver en svær sag, for det er et spørgsmål om forskellige principper og om, hvordan man vægter dem.
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
Jeg tror, at det er meget rigtigt set, når hr. Steffen Larsen siger, at det er forskellige principper, der støder sammen.
Jeg anerkender også, at det kan være svært for en liberal, men det er faktisk ikke svært for en konservativ.
For en konservativ vil have et blik for, hvordan en niqab og en burka er kvindeundertrykkende og kan medvirke til social kontrol.
Derfor skal den sidste kommentar herfra bør være, at jeg er inderlig glad for, at vi for år tilbage traf en beslutning om, at de to former for beklædningsgenstande vil vi ikke se i det offentlige rum her i Danmark, og jeg håber også, at vi kan komme i mål med det her beslutningsforslag.
Bjørn Brandenborg (S), 2025-04-29:
Tak for det.
Ordføreren siger selv, at ordføreren har sympati for det her forslag og fortæller om vigtigheden af, at man taler om, hvad det her er, nemlig et kvindeundertrykkende symbol.
I 2018 stemte Liberal Alliances folketingsgruppe minus to enlige sjæle imod tildækningsforbuddet.
Jeg vil bare spørge, om man har ændret holdning i Liberal Alliance – det kan være, at der er, fordi hr. Steffen Larsen er kommet i Folketinget, at man har gjort det.
Men har Liberal Alliance skiftet holdning?
Er man nu tilhænger af at have et tildækningsforbud i det offentlige rum, eller handler det bare om, at hr. Steffen Larsen står på talerstolen og siger alle de rigtige ting?
Steffen Larsen (LA), 2025-04-29:
Med hensyn til hvad vi mener om tildækningsforbud generelt, så var det jo sådan, at vi var fritstillet i sin tid, og vores position har jo i lang tid været, at vi støttede op om selve tildækningsforbuddet, og det gør vi jo sådan set fortsat.
Susie Jessen (DD), 2025-04-29:
Tak for det.
Jeg kan huske, at da vi havde debatten om tildækningsforbuddet, altså om den egentlige lov, som ligger i dag, var der jo også en diskussion om, hvor stort omfanget var.
Der er jeg bare personligt af den overbevisning, at hvis det sker en gang, så sker det en gang for meget.
Der var jo også nogle, der, da det her blev diskuteret sidst i forbindelse med det andet lovforslag, kaldte det symbolpolitik, men jeg synes egentlig også, at det på en eller anden måde er en slags signalpolitik, altså at vi sender et signal om, at vi ikke vil acceptere det på landets uddannelsesinstitutioner.
Det har været lidt det samme med bederummene, altså at man gerne vil kende omfanget, men jeg synes bare også, det er vigtigt, at vi fra Folketingets side sender et signal om, hvad vi ikke vil acceptere i det danske samfund, og der er burka og niqab jo altså rendyrket islamisk fundamentalisme.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordføreren: Hvor mange er for mange i ordførerens øjne, før man vil iværksætte et forbud?
Steffen Larsen (LA), 2025-04-29:
Lad mig prøve at anskueliggøre det på den her måde: Hvis jeg var underviser et sted, og der kom en elev ind med en burka eller niqab, ville jeg i første omgang bede personen om at tage den af eller forlade undervisningen.
Det ville jeg personligt gøre som underviser, og jeg har en forventning om, at langt de fleste undervisere i vores samfund, der måtte komme til at stå i sådan en situation, ville tage det samme valg, for hvordan kan man overhovedet undervise eller have en personlig relation til en person, som ikke vil vise sit ansigt og identificere sig selv i klasselokalet?
Så er spørgsmålet selvfølgelig, om det så er noget, som bør gennemføres via et forbud fra Folketingets side, eller om det er noget, de enkelte institutioner kan varetage selv.
Der er min forhåbning jo, at de enkelte institutioner langt hen ad vejen kan finde ud af at varetage det her på egen hånd.
Det er der jo ikke nogen garanti for, men det er jo derfor, vi gerne vil deltage i den her debat.
Jeg vil gerne se på, hvad det er for en tekst, regeringen eventuelt vil komme med, og så skal der laves en beretningstekst.
For det kan sagtens være noget, vi måske kan tilslutte os alligevel.
Lad os se på det sammen.
Susie Jessen (DD), 2025-04-29:
Det håber jeg på at vi kan, for jeg synes også, at en af de afgørende problemstillinger her er det pres, som uddannelsesstederne jo mærker fra islamisme.
Så skal der være et ramadanarrangement, som vi så i Frankrig.
Så er det bederum.
Så er det krav om forskellige former for mad.
Der er hele tiden et pres, som jeg ikke synes at man kan være bekendt at udsætte ledelserne på de her universiteter for.
Vi har jo også set, hvor meget bederum egentlig fylder og har skabt af debat og også har skabt af pres på dem, der har sagt fra.
Så det er egentlig derfor, jeg mener, at det er noget, vi skal tage herinde i Folketingssalen.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-29:
Ja, presset kender jeg jo egentlig alt til, for på den skole, hvor jeg underviste, skete der jo det, at studerende kritiserede skolen, og der var et enormt stort pres.
Der var folk, der lavede graffiti, og alle mulige andre problemer opstod.
Derfor har jeg som sagt også en meget stor sympati for det her, fordi jeg synes, det er et forslag, som kan bære en meget stor fornuft.
I forhold til situationen med bederummene mødte vi problemerne.
Vi blev sagsøgt, og vi endte med at få sagen i både byretten, landsretten og Højesteret, inden vi havde udstået det her pres fra de her mennesker, som var meget sure over, at vi afskaffede bederummene på institutionen.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Tak for det.
Hr. Steffen Larsen siger, at hvis han stod som underviser i en situation, hvor en elev mødte op med burka eller niqab, ville han selv bede eleven om at afklæde sig den burka eller niqab.
Det er jeg ikke overbevist om at underviserne reelt har bemyndigelse til ude på de videregående uddannelsesinstitutioner.
Hvis ikke man har rygdækning hos sin ledelse til at bede en elev om at afklæde sig burka eller niqab, kan man ikke som underviser bede en elev om at tage det af.
Det er i virkeligheden det dilemma, som Liberal Alliance efterlader underviserne i.
Det synes jeg er ærgerligt.
Det synes jeg er et grundlæggende svigt af de undervisere, som står derude i situationen og møder elever med burka og niqab.
Jeg har selv mødt en underviser – jeg tror, det var her i sidste uge – som fortalte mig, at han havde oplevet elever, der mødte op i burka og niqab.
Jeg synes, det er ærgerligt, at Liberal Alliance ikke er med til at bakke de undervisere op, der står i den meget prekære og svære situation.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-29:
Det kan meget vel være, at det er virkeligheden derude.
Men lad mig så påpege, at vi i forhold til de bekendtgørelser, som der er på eksamensområdet for de videregående uddannelser, er i den situation, at man skal kunne identificere eleven tydeligt.
Hvordan vil man gøre det med en elev, der kommer i en burka eller niqab?
Det tror jeg umiddelbart ville være utrolig svært.
Hvis der ikke er rygdækning til at foretage det, som jeg ville mene var det åbenlyst korrekte valg for skolens ledelse, så ville det jo være således, at man ikke ville kunne få eleven til eksamen, i hvert fald ikke uden at vedkommende har identificeret sig korrekt over for både eksaminator, altså i de fleste tilfælde underviseren, og også de censorer, som eventuelt skulle være der til at kontrollere det, både ved en skriftlig aflevering, men også ved en mundtlig overhøring.
Så jeg synes, det ligger et sted, hvor jeg vil sige, at man som uddannelsessted i hvert fald skal være villig til at gå på kant med de bekendtgørelser, der reelt set ligger omkring eksamener i første omgang.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Det er nok der, jeg grundlæggende har en frygt.
Det er måske også der, hvor jeg er konservativ og ikke liberal, i forhold til at jeg er lidt mere skeptisk over for menneskers evne til at fortolke sig ud af sådan nogle situationer.
Så jeg tror, at man i sin liberale naivitet desværre ender med at gå visse islamisters ærinde ved ikke at bakke op om et forbud.
Steffen Larsen (LA), 2025-04-29:
Vi må jo have en eller anden form for tillid til, at vores institutioner også kan agere, uden at Folketinget altid fører deres hånd.
Dernæst vil jeg sige, at jeg udmærket er bekendt med det, jeg ofte kalder misforstået tolerance, som vi også oplever ude på vores institutioner i nogle tilfælde, hvor man netop accepterer, at tingene går for vidt og bliver problematiske.
Jeg har jo selv stået i situationer, hvor jeg har haft kollegaer, som på grund af et negativt socialt pres har gjort ting, der var uhensigtsmæssige, og det er ikke en acceptabel ting, og det skal ikke tolereres på vores institutioner.
Mads Olsen (SF), 2025-04-29:
Jeg var faktisk lidt overrasket over den konklusion, hr. Steffen Larsen nåede frem til: det her med, at man mangler mere faktuel viden om emnet, før man ligesom kan træffe en beslutning.
Jeg vil bare lige prøve at dykke ned i det, for jeg tror jo egentlig, vi er enige om fænomenet.
Jeg er lidt mere nysgerrig på, hvilken faktuel viden det egentlig er, man mangler.
Nu har vi jo haft Kommissionen for den glemte kvindekamp, der har været ude at sige, at det her finder sted.
Vi har også haft kommissionen inde i Udlændinge- og Integrationsudvalget, hvor de også berettede, at det her finder sted.
Og det er ikke sådan det mest udbredte fænomen, men det finder sted på uddannelsesinstitutioner, og jeg kan da også forstå, at der er lærere, der så står frem omkring det her og fortæller om deres egne oplevelser, måske ikke til hr. Steffen Larsen, men så i hvert fald til hr. Mikkel Bjørn.
Men er det så en statslig optælling, som vi fik af bederummene, man mangler, eller hvad er det helt præcis, der skal til?
Steffen Larsen (LA), 2025-04-29:
Netop en eller anden form for optælling, en opgørelse.
Hvor mange undervisere derude støder på det her som et problem og føler ikke, de kan gøre noget ved det?
For hvis underviserne nu alle sammen står derude og siger: Det sker, men vi gør noget ved det, og det har vi også opbakning til i vores ledelser, så er det jo, at vi igen begynder her fra Christiansborg at gå ind over hovedet på de ledelser og på underviserne og egentlig begynder at føre deres hånd.
Jeg er som sagt ikke nødvendigvis hundrede procent uenig i det, der sker her, og nu glæder jeg mig til at se, hvad der sker med den beretningstekst, der vil komme fra regeringen.
Det kan jo sagtens være, vi kan være med på en eller anden form for arbejde her.
Men i første omgang kunne den her anskueliggørelse af problemets omfang være en rar ting i forhold til at føre politik på et reelt grundlag.
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
Det er måske nok mere en kommentar, nemlig bare en kommentar om, at man skal være forsigtig med at reducere det til et spørgsmål om, at det er et problem, hvis det er noget, som foregår i et stort antal.
Her vil jeg bare referere tilbage til dengang, hvor vi fik tildækningsforbuddet.
Det Konservative Folkeparti var jo det første parti, som sagde det tilbage i 2009, og hele vejen op igennem den debat, hvor der var rigtig meget modstand mod bl.a. vores politiske holdning, var argumentet hele tiden: Man skal ikke have et tildækningsforbud i det offentlige rum, for der er ikke ret mange, og så er det meget få, som vil blive omfattet af den lovgivning.
Jeg vil bare sige, at jeg er i dag virkelig glad for, at vi fik lavet tildækningsforbuddet, således at det aldrig kom ud af kontrol, og således at man altså ikke tager hverken en burka eller niqab på, når man færdes i det offentlige rum.
Og jeg synes, at det er det, der skal være i centrum, når vi diskuterer det her beslutningsforslag.
Mai Mercado (KF), 2025-04-29:
Man kan tit blive overrasket, og man kan jo håbe, at man bliver positivt overrasket.
Jeg synes da godt, at man kan gå efter en beretning, men der skal jo noget handling bag, for alt det her med bare at nøjes med nogle gode intentioner og nogle gode viljer kommer jo ikke til at få en reel betydning.
Og hvis det er rigtigt, som der er medlemmer af Kommissionen for den glemte kvindekamp der siger, at der ude på landets undervisningsinstitutioner findes kvinder, som iklæder sig niqab og burka for så at sidde og blive undervist, jamen så er der et problem.
Men man må jo se, hvad man kan forhandle sig frem til i udvalget, og hvis ikke det er en tilstrækkelig tekst, vil jeg da opfordre til, at man sætter det til afstemning i stedet.
Susie Jessen (DD), 2025-04-29:
Tak til fru Zenia Stampe for talen.
Jeg tror, det bliver svært at undersøge, hvorvidt det er frivilligt eller ej, for det er rigtigt nok, at der er mange kvinder, som siger, at de gør det frivilligt, og det var der jo også, da tildækningsforbuddet blev iværksat.
Men problemet er jo, at mange af de her kvinder helt fra barnsben er blevet indoktrineret med udsagn som: Du skal være ærbar, du skal dække dit hoved, du skal ikke bringe skam over familien.
Det alt det her, man bliver indoktrineret med, fra man er helt lille.
Så det er svært at spørge de her kvinder, om det er noget, de gør frivilligt, fordi de netop, fra de var helt små, er blevet hjernevasket med nogle fuldstændig forkvaklede begreber om, hvordan man skal være som kvinde.
Det var lige en kommentar til det.
Jeg tror, det bliver svært at lande en beretning, især når det lyder, som om det ene regeringsparti ikke engang ved, hvad de mener om det her.
Så tror jeg i hvert fald, det bliver svært for os at få både en deadline og et forbud skrevet ind i den beretning.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Zenia Stampe, om man, hvis det kommer til, at der skal stemmes – hvilket jeg tror at det ender med – så vil stemme for.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Det tror jeg ikke jeg kan svare på nu.
Jeg tror ikke, vi er helt afklaret om det endnu, men det er min personlige indstilling, at vi så skulle stemme for.
Det er jo et tildækningsforbud, der handler om burka og niqab.
Sagen ville være en anden, hvis der var tale om et almindeligt tørklæde eller hijab, men med hensyn til burka og niqab er det i hvert fald min indstilling, at vi skulle stemme for det.
Men jeg hører også, hvad regeringen siger, og jeg ved, at der er noget, der skal afklares.
Egentlig skulle vi måske også have en dialog med uddannelserne, så måske skal vi ikke komme som en tyv om natten.
Og der er jo tale om ganske få tilfælde.
Jeg ved, at Kommissionen for den glemte kvindekamp har nævnt, at de har kendskab til enkelte tilfælde, men at det ikke er mange, så på den måde er det måske ikke noget, vi har meget travlt med.
Derfor er vi nok mere fristet af at gå regeringens vej.
Men jeg synes, der er en forskel her.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Tak for det.
Jeg tror ikke, det er nogen hemmelighed for danskerne eller for folk, der følger bare en lille smule med i politik, at Radikale Venstre og Dansk Folkeparti er uenige om mangt og meget, hvis ikke næsten alt i dansk politik.
Dog viser det sig jo så faktisk, at Dansk Folkeparti og Radikale Venstre i forhold til det her specifikke beslutningsforslag er enige om, at vi ikke skal have burkaer på vores offentlige og videregående uddannelser.
Men jeg vil gerne spørge Radikale Venstre, hvad Radikale Venstre mener om, at deres kolleger i Enhedslisten mener, at det i vores folkeskoler skal være tilladt, at piger helt ned i det mindste klasser, måske i 1. og 2. klasse, går iklædt burka.
Hvad tænker fru Zenia Stampe om det forhold, og hvad synes hun det siger om Enhedslisten, når det er deres ærlige og oprigtige holdning til det fænomen?
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Jeg tror egentlig mere, jeg hørte Enhedslistens svar som hijab.
Jeg har ikke hørt om mange børn, der kommer i niqab og burka, og jeg har måske misforstået udvekslingen der, men jeg hørte det mere som tørklæder, og den debat har vi jo også haft her for nylig under værdidebatten.
Jeg har det personligt også lidt svært med det, når meget unge piger kommer med et tørklæde, når jeg kan fornemme, at der, selv om det måske ikke ligefrem er tvang, så alligevel er en kulturel forventning om det.
Det synes jeg helt klart også skaber nogle dilemmaer.
Men jeg har ikke hørt om børn, der er kommet i burka og niqab, og det tror jeg heller ikke på at Enhedslisten på nogen måde vil være positive over for, hvis jeg kender dem ret.
Mikkel Bjørn (DF), 2025-04-29:
Men så kender fru Zenia Stampe måske ikke Enhedslisten godt nok.
For jeg spurgte jo fru Rosa Lund meget konkret ind til, hvad hun mente om det fænomen, hvis man kunne forestille sig det, at piger helt ned i de små klasser, i måske 2.-3. klasse, blev iklædt burka, og jeg kunne forstå på fru Rosa Lund, at det havde de ikke noget problem med, og hvis hun ikke er enig i det forhold, må hun meget gerne igen gå på talerstolen og korrigere mig og sige, at jeg har misforstået det hele.
Men jeg forstod meget entydigt på Enhedslistens svar, at det havde de ikke noget problem med.
Hvad mener fru Zenia Stampe om det?
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Jeg forstod det ikke sådan, at det var burka eller niqab, det handlede om.
Jeg forstod det mere sådan, at diskussionen i stedet bevægede sig hen i retning af tørklæder.
Men jeg vil jo så ellers bare sige, at jeg godt forstår en del af Enhedslistens argumentation.
For jeg har jo også mødt de kvinder, hvor det ikke er undertrykkelse og det faktisk ikke er, fordi de kommer fra en familie, hvor man har båret burka eller niqab, men hvor det er et frit valg.
Men jeg synes egentlig også godt, at jeg – især med det, der sker i verden lige nu – kan sige, at det er en hån mod de kvinder, der bliver tvunget til at træffe det valg, og at jeg i hvert fald også synes, det er er legitimt, at vi så frabeder os det i statens institutioner.
Det synes jeg godt vi kan være bekendt at sige til de kvinder, der selv vælger det.
Zenia Stampe (RV), 2025-04-29:
Jeg vil bare opfordre ordføreren til at tage imod at lave en beretning.
Det er klart, at hvis det bare er valgkamp, sådan opfatter jeg faktisk ikke ordføreren, og hvis det bare handler om signalpolitik, ville jeg sige nej, og så ville det blive stemt ned, og så kunne man drille regeringen og sige, at den i virkeligheden ikke ville gøre noget ved det, i en valgkamp.
Men man kunne også vælge at sige ja til en beretning og sørge for, at der rent faktisk er et løfte, måske ikke inden for et år, men inden for en rimelig tidshorisont, og så kan man jo til gengæld bagefter prale af, at det var det beslutningsforslag, man fremsatte, der førte til, at der kom et forbud.
Det vil jeg bare opfordre til.
For jeg tror faktisk, at fru Susie Jessen er optaget af, at der kommer et forbud, og at der sker forandringer, og ikke bare, at vi kan drille hinanden i en valgkamp.
Susie Jessen (DD), 2025-04-29:
Tak for det.
Det er måske også, fordi det er Socialdemokratiet, og jeg er egentlig lidt bekymret for, hvad Socialdemokratiet egentlig mener.
For vi ser rigtig mange eksempler på, at man siger rigtig mange flotte ting, når det er, at man står på forsiden af Berlingske, men når man så kommer herned i Folketingssalen, er det en helt anden snak.
Der kan jeg bare ikke slå mig til tåls med en beretningstekst, hvor der ikke er en deadline, og hvor der ikke er en klar tilkendegivelse af, at det her skal blive til lov.
Så det vil jeg i hvert fald arbejde for, og så må vi jo se, om de så vil det.
Frederik Vad (S), 2025-04-29:
Jeg har hørt debatten, ligesom fru Susie Jessen har hørt debatten, og jeg har hørt den socialdemokratiske ordfører fra mit kontor og har også hørt ministeren, og jeg må bare sige, at det jo er forkert at påstå, at Socialdemokratiet ikke har været klare i spyttet om, at man gerne vil gennemføre det her.
Og der er blevet sagt, at man vil lande en beretningstekst om det.
Det vil sige, at der er to regeringspartier, der har sagt, at det her skal gennemføres, og så er der et regeringsparti ifølge fru Susie Jessen, der har sagt, at man ikke helt vidste, hvad man mente.
Det synes jeg lugter af, at det her bliver fikset – det synes jeg lugter af, at det her bliver fixet.
Der er en, der er i tvivl, og to, der er helt sikre på, at det skal blive til noget.
Mon ikke det lugter af, at det bliver fikset?
Og hvis ikke det bliver fikset, kan fru Susie Jessen jo bare sige højt, at vi er nogle hykleriske, mærkelige politiske regeringspartimedlemmer, som siger et og gør noget andet.
Susie Jessen (DD), 2025-04-29:
Hvis alt det på udlændingeområdet, som hr. Frederik Vad giver udtryk for blev fikset, var der rigtig mange problemer, der var blevet fikset, men det er jo ikke tilfældet.
Altså, jeg stod hernede i sidste uge og talte om bederum, hvor det også blev en sludder for en sladder om, at hvad der var et beslutningsforslag, kunne man ikke bakke op om, men man bakkede op om et forbud mod bederum.
Det var helt mærkeligt.
Men det korte af det lange er, at man jo ikke stemmer for det her.
Og det er desværre det, som jeg tror vi kommer til at se rigtig meget med Socialdemokratiet.
For lige nu er man afhængig af Moderaterne, så næste gang kan det være, man er afhængig af Enhedslisten, og så kommer man jo ikke rigtig nogen vegne.