runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2017-05-16:
Jeg kunne også godt tænke mig at tale om SKAT, som fru Mette Frederiksen også gjorde.
Problemet er jo, at det ikke er sådan noget, der sådan lige pludselig er opstået, det er ikke noget, der burde være en overraskelse.
Allerede tilbage i 2007 advarede Statsrevisorerne, og vi ved fra medier og fra diverse fagforbund, at de interne advarsler fra medarbejdere og embedsmænd har været rigtig, rigtig mange.
Det skaber nogle tillidsproblemer, som statsministeren også selv påpeger.
Det ene er tilliden til skattesystemet som sådan og fundamentet for vores velfærdssamfund.
Jeg tror, der er rigtig mange mennesker, der med god grund sidder og tænker, hvorfor de skal betale deres skat hver måned, hvis de ser rige mennesker i dyre huse og dyre biler slippe for at betale skat.
Det er undergravende, det er et tillidsproblem.
Det andet tillidsproblem er jo, at hvis man ikke får sådan noget undersøgt, hvis man ikke får placeret et ansvar, så undergraver det også tilliden til vores politiske og vores demokratiske system, for så bliver det sådan en borgfred, hvor partier dækker over hinanden.
Derfor synes jeg, det er rigtig godt, at først Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti ændrede holdning og siden nu også regeringen, endda i en sådan grad, at det ligefrem nærmest er dem, der har foreslået det, må man forstå.
Det er rigtig vigtigt.
For det andet vil jeg spørge til, om statsministeren vil sikre, måske ligefrem garantere alle dem, der sidder derude, at det bliver et kommissorie, som ikke på nogen måde kan klandres for at udelukke dele af de her mange, mange skandaler, men at vi får det hele med.
Uffe Elbæk (ALT), 2017-05-16:
Tak for det.
Og tak til alle de gode kollegaer i Folketinget for, at der efterhånden er en bred opbakning til, at vi får nedsat en uafhængig undersøgelseskommission til sagen om SKAT.
Det er jeg selvfølgelig glad for.
Jeg noterer mig jo, at statsministerens siger det.
Jeg havde jo også linet en række spørgsmål op om SKAT.
Men jeg vil ikke gentage dem, selv om de er meget relevante, for nogle af mine gode kollegaer har stillet de spørgsmål.
Men jeg vil egentlig spørge: Når statsministeren ser den sag om SKAT ved siden af hele diskussionen om offentlighedsloven, hele diskussionen om salget af aktier i DONG og den mistillid, som det selvfølgelig vækker i befolkningen, hvordan mener statsministeren så vi får bygget bro over den mistillid? Jeg stiller spørgsmålet til statsministeren som statsminister for os alle sammen, fordi de her sager jo simpelt hen er brænde til bålet for den voksende mistillid, der er til os, der arbejder herinde, fra alle de mennesker, der har stemt på os derude.
Så hvad er statsministerens bud på, hvordan vi genetablerer tilliden hos danskerne derude, ikke bare snævert i forhold til SKAT – det er den konkrete sag – men også i forhold til diskussionen om offentlighedsloven og diskussionen om DONG?
Hvad gør vi?
Uffe Elbæk (ALT), 2017-05-16:
Det er jo derfor, vi er ni forskellige partier herinde.
Vi ser jo ganske forskelligt på de sager, der lige blev nævnt her.
Mit sidste spørgsmål kommer traditionen tro fra vores medlemmer, og det er i en helt anden boldgade.
Vi gør det med livestreaming af vores egne gruppemøder, vi gør det ved at spørge medlemmerne, hvilke spørgsmål jeg skal stille statsministeren – vi gør det på en masse forskellige måder.
I dag lyder det spørgsmål fra et medlem, som har fået størst opbakning blandt alle medlemmerne, sådan: Hvilke muligheder for at videreudvikle demokratiet ser statsministeren i den teknologiske udvikling?
Altså, hvordan udnytter vi alle de sociale medieplatforme til at få en meget mere direkte dialog med borgerne derude, og har statsministeren gjort sig nogle overvejelser over, hvordan vi kan bringe demokratiet op til det næste niveau, bl.a. ved at benytte os af ny teknologi?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-16:
Det synes jeg er et spændende spørgsmål.
Det kunne måske være fint, når man spørger medlemmerne, så også at få medlemmernes syn på spørgsmålet, så jeg også fik lidt inspiration og ikke kun alle disse interessante spørgsmål.
Først og fremmest synes jeg jo, at den nye teknologi skaber en mulighed for, at vi alle sammen som samfundsborgere kan udøve vores gerning som samfundsborgere på et mere oplyst niveau.
Og det er jo det, vi lige har stået og snakket om, altså at vi skal have nuancerne med, og det er måske i virkeligheden lidt paradoksalt, at i en tid, hvor vi i virkeligheden alle sammen har meget mere adgang til information, er der måske en tendens til, at der alligevel danner sig sådan nogle hurtige sort-hvide billeder, som bare står.
Så hvis vi skal bringe demokratiet op til det næste niveau, tror jeg bl.a., det handler om at få åbnet informationsstrømmene, sådan at det, vi agerer på som vælgere, beslutningstagere og skolebestyrelsesmedlemmer rundtomkring, hvor det lokale demokrati udfolder sig, sker med udgangspunkt i en vidensplatform og ikke med afsæt i myter.
Det skal være min spontane refleksion.
Morten Østergaard (RV), 2017-05-16:
Jeg vil også starte med den undersøgelseskommission, der nu kommer på skatteområdet, og jeg vil sige, at jeg tror, det er afgørende, at vi får den.
For hvis der spreder sig sådan en aura af, at vi partier, der har båret regeringsansvar og også været i Skatteministeriet, ikke ønsker at kigge i bakspejlet af frygt for, hvad vi måtte se, så tror jeg, det bliver svært at genoprette tilliden.
Derfor tror jeg, det er godt og rigtigt, at vi nu får en undersøgelse.
Vi foreslog det jo tidligere i forhold til hele udbytteskattesagen, men dengang var der ikke stemning for det.
Det er der nu.
Man kunne måske også frygte, at det ville udvikle sig til sådan en lidt kedelig kamp, hvor det handlede om bagudrettet at fralægge sig ansvaret for det, der er sket.
Men jeg tror, at det, der ville øge befolkningens agtelse, måske snarere var, hvis man stod sammen om i fællesskab at løfte ansvaret for at blive klogere.
For det er i hvert fald i dag svært at stå og ikke sige, at noget kunne være gjort anderledes og bedre, siden vi er havnet der, hvor vi er.
Og så skal vi til gengæld i fællesskab tage ansvar fremadrettet for at rette op og genopbygge og skabe bedre systemer der, hvor det er kikset.
Jeg vil også godt sige tak for boligskatteaftalen.
Jeg tror, at hvis jeg på valgaftenen var blevet stillet i udsigt, at vi kunne lave en aftale af den kaliber, havde jeg nok knebet mig selv lidt i armen, for bølgerne gik lidt højt, når det handlede om skattestoppet og den slags ting i valgkampen.
Men sådan kan man jo nogle gange blive overrasket over, hvor hurtigt det kan gå, og jeg tror også, at vi på det område har fået et langt bedre system og en langt bedre udvikling end det, der stod tilbage som indtrykket på valgaftenen. Så vil jeg ønske statsministeren tillykke med fødselsdagen i går.
Jeg forstod, at det var Disruptionrådet, der fik lov at have fornøjelsen af fejringen.
I den sammenhæng vil jeg bare spørge, om spørgsmål omkring uddannelse fylder noget i Disruptionrådet.
For jeg tror, det er helt afgørende, at vi bruger uddannelse som en løftestang til, at vi alle sammen med statsministerens ord kommer forlæns ind i fremtiden.
Jeg er især bekymret for de unge, som i dag hænger i vandskorpen, og som vi også forhandler om nu.
Regeringens udspil på det område synes jo at ville nedlægge ganske mange uddannelsessteder, og det vil jeg bare spørge statsministeren om.
Er det løsningen på fremtidens udfordringer, at de unge får længere til deres uddannelsessted?
Mette Frederiksen (S), 2017-05-16:
Jeg vil også meget gerne have lov til at kvittere for at rigtig godt forløb omkring boligskatten og – skulle jeg til at sige – ikke mindst resultatet, som jeg synes vi alle sammen står os godt ved, og som skaber den nødvendige tryghed for landets boligejere, men også for lejerne.
Og dermed er det jo en aftale, som i mine øjne er langtidsholdbar, og som heldigvis også afspejlede en både social og geografisk ordentlig balance, da forhandlingerne var tilendebragt og en aftale var på plads.
Det er rigtig godt.
Det er klart, at det er en undersøgelseskommission af SKAT, jeg gerne vil diskutere med statsministeren i dag.
Det er en af vor tids største politiske skandaler, vi har med at gøre, og det er det af flere årsager.
Dels er vi jo gået glip af penge, vi kunne have brugt til nogle bedre formål, vores sygehuse, vores børn og vores ældre, dels sætter krisen i SKAT jo også grundlæggende spørgsmålstegn ved myndighedernes evne til at varetage vores skattekroner på en betryggende måde.
Jeg tror, at mange mennesker sidder tilbage og er forarget over, at det kunne gå så galt, og ikke mindst via TV 2 har vi også kunnet se folk, der lever under sydens sol, mens de undslår sig skattebetaling i Danmark.
Det er jo derfor, vi sammen med Dansk Folkeparti har foreslået regeringen en undersøgelseskommission, og alle partier rundt om regeringen er enige om, at det er den rigtige måde at gøre det på, og derfor er det også godt, at der nu fra regeringens side er kvitteret, så vi kan komme i gang med det her arbejde, få afdækket, hvad det er, der er sket, hvordan det kunne ske, og hvordan vi sikrer os imod en lignende problemstilling senere.
Jeg tror også, det er vigtigt, at kommissionen kommer i gang med sit arbejde, og at den kan få lov til at arbejde grundigt, sagligt, selvfølgelig substantielt funderet, men også hurtigt, så vi får en konklusion, vi kan arbejde videre med, og derfor vil jeg egentlig gerne spørge statsministeren i dag til den mere formelle del af undersøgelseskommissionens nedsættelse, nemlig: Kunne vi være enige om i dag, at vi går i gang med arbejdet nu, sådan at grundlaget for kommissionen kan være på plads, inden sommerferien melder sig, gerne den 1. juli, så kommissionen kan blive nedsat og kan gå i gang med sit vigtige, vigtige arbejde?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-16:
Tak for det.
Ja, for min skyld ingen alarm.
Det, der vil ske nu – for nu at svare meget direkte på det, der bliver spurgt om – er, at skatteministeren vil indkalde partierne til møde, og det vil finde sted så hurtigt som overhovedet muligt, og så handler det jo der om at nå til enighed om, hvad det er for et mandat, vi skal udstyre den her kommission med.
Og kan det bringes til en konklusion hurtigt, vil det jo kun være godt.
Mette Frederiksen (S), 2017-05-16:
Det er rigtig godt, og jeg har selvfølgelig i dag noteret mig med stor interesse, at landets nuværende finansminister, som jo har været skatteminister på et tidligere tidspunkt, meget klart gør gældende, at inddrivelsesspørgsmålet nok har været behæftet med nogle fejl, så det i vores øjne vil være et naturligt sted at starte arbejdet, nemlig ved hele inddrivelsesspørgsmålet.
Så noterer jeg selvfølgelig også med interesse, at statsministeren betoner vigtigheden af, at vi kigger ud af forruden, og det er jo som regel den bedste rude at kigge ud af, når man er på vej fremad.
Jeg tror, at forudsætningen for, at vi kan træffe de rigtige beslutninger fremadrettet, er, at vi bliver klogere på, hvad der er sket og om muligt selvfølgelig også får placeret et ansvar derfor.
Når vi nu kigger ud af forruden, kan vi altså iagttage, at den genopretningspakke, vi er blevet enige om, nok ikke er tilstrækkelig med de massive problemer, der er i og omkring SKAT, og at de nuværende medarbejdere givet ikke kan løfte den her store opgave selv.
Derfor har vi konkret foreslået, at der skal oprettes fire nye skattecentre, 1.000 nye medarbejdere, som skal sørge for, at inddrivelsen kommer til at fungere, at restancerne bliver betalt, bekæmpe social dumping og i øvrigt sikre, at alle betaler den skat, som de retfærdigvis skal betale.
Er det noget, regeringen også kunne tænke sig at indgå i drøftelser af?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-16:
Ja, vi skal i hvert fald ikke have nogen politisk konflikt om, hvorvidt vi er enige om, at folk skal betale den skat, de skal betale.
Det er mit og regeringens grundsynspunkt, og det har det været hele vejen igennem.
Det er også derfor, regeringen, ret hurtigt efter vi tiltrådte, tog hul på at genoprette SKAT.
Det var jo en opgave, der havde ligget der i 3-4 år, hvor der ikke blev handlet på det, altså under den tidligere regering,
men det handler vi på.
Det er prioriteret stærkt i den finanslovsaftale, vi har lavet, og vi er åbne for en fortsat drøftelse om, hvorvidt der skal gøres mere.
Det er jo ikke noget, jeg opfinder på stedet, det er den reaktion, der også har været fra skatteministeren i forhold til fru Mette Frederiksens parti og andre partier, der har peget på det.
Så det tager vi gerne en drøftelse om.
Er der brug for en yderligere styrkelse ud over den, vi allerede har besluttet, er spørgsmålet i givet fald, hvor det præcis skal være, og hvordan det skal finansieres.
Mette Frederiksen (S), 2017-05-16:
Jamen det går jo over stok og sten i dag.
Undersøgelseskommissionen har vi nu fået på plads skal etableres.
Jeg hører også tilsagn fra regeringen om, at hvis ikke vi i fællesskab har afsat ressourcer nok til at genoprette SKAT, er det noget, der kan laves en aftale om.
I forlængelse af den aftale, vi lige har lavet om boligskat, lykkedes det jo der at finde en finansiering, så mon ikke også det kan lade sig gøre til den her meget, meget vigtig opgave.
Når vi nu er ved afklaringsspørgsmålene, og mens vi stadig kører derudad og kigger igennem forruden, kan jeg forstå, at regeringen sideløbende med diskussionen om SKAT planlægger en skattereform.
Derfor har jeg bare et helt konkret og vel egentlig enkelt spørgsmål til afklaring her til sidst, nemlig om topskattelettelser vil indgå i det forslag til en skattereform, som regeringen lægger frem senere på året.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-16:
Ja, det kan jeg bekræfte at de selvfølgelig vil.
Det fremgår meget klart af regeringsgrundlaget, at regeringen har den ambition, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Og vi synes, at der er to steder i vores skattesystem, hvor vi har nogle udfordringer.
Det har vi i forhold til folk med små arbejdsindkomster, hvor gevinsten ved at arbejde holdt op imod, hvad man kan få i offentlig forsørgelse, efter regeringens opfattelse er for lille, og hvor vi gerne vil give en håndsrækning til folk med små arbejdsindkomster.
Så har vi også en udfordring i den anden ende af skalaen i forhold til, man kan sige højt specialiseret arbejdskraft.
Det er jo i virkeligheden en fælles bevisførelse på, at der er en udfordring her, så det vil vi også gerne adressere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-05-16:
Tak for det.
Allerførst tak til statsministeren for de indledende betragtninger.
Jeg vil gerne kvittere meget positivt for statsministerens attitude i forhold til afdækningen af forholdene i SKAT.
Jeg synes, det er godt, at regeringen tager positivt imod opfordringen om en skattekommission og vil indkalde til forhandlinger hurtigt, så vi kan få afklaret, hvordan vi får det skruet sammen.
Jeg vil også med det samme give et meget stort tilsagn om, at vi vil medvirke alt, hvad vi overhovedet kan for at sikre, at det, at man kigger tilbage på, hvad der er sket, ikke på nogen måde, i det omfang, vi overhovedet er herre over det, vil påvirke genopbygningen af SKAT på nogen negativ måde.
Vi har brug for, at den genopretningsplan omkring SKAT, vi jo har været enige om, fortsætter, og vi har også brug for, at de skattemedarbejdere, som hver dag faktisk gør et godt stykke arbejde, også ved, at vi værdsætter det, og at vi vil sætte pris på det også i det praktiske arbejde, vi har.
Så det er i hvert fald et tilsagn herfra om det.
Det, jeg så vil stille som spørgsmål, handler slet ikke om SKAT, for det har vi så i god gænge, men handler faktisk om grænsekontrol.
Jeg tror, statsministeren er bekendt med, at vi i Dansk Folkeparti er glade for grænsekontrol, og det skyldes jo, at EU-Kommissionen kom med en opfordring til Danmark om nu inden for de næste 6 måneder at påbegynde en udfasning af grænsekontrollen, samtidig med at vi fik tilladelse til grænsekontrol i 6 måneder mere.
Den græske EU-kommissær for grænsekontrol – det er jo en græker, der er EU-kommissær for grænsekontrol, og det er jo i sig selv tankevækkende, men det er det så – sagde, da forlængelsen kom: »Det her bliver den sidste forlængelse.
Jeg gentager: det bliver den sidste forlængelse.«
Det er beskrevet, at han også gestikulerede i et omfang, så der ikke var nogen, der skulle være i tvivl om, at det var holdningen fra EU-Kommissionens side.
Derfor vil jeg gerne bruge dagens spørgetime til at få et tilsagn fra statsministeren om, at der selvfølgelig ikke i de kommende 6 måneder sker nogen neddrosling af den danske grænsekontrol, på trods af at EU-Kommissionen altså har ønsket, at vi begynder at drosle grænsekontrollen ned i de kommende 6 måneder.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-16:
Tak for det.
Regeringen har besluttet at forlænge grænsekontrollen, og det har vi, fordi vi føler, det er nødvendigt, og sådan vil det være.
Jeg kan jo ikke her stå og tage stilling til, hvad der så skal ske, når de 6 måneder er gået.
Man kunne jo have det håb, at det ikke var nødvendigt at opretholde det beredskab, vi har, men det er nu et ret spinkelt håb, hvis man kan udtrykke det på den måde.
For vi har den politiske vurdering, at så længe der ikke er styr på EU's ydre grænser, er vi nødt til at opretholde en grænsekontrol.
Derfor bliver mit svar sådan, at jeg jo ville ønske, at vi kunne udfase grænsekontrollen, for det ville være et spejlbillede på, at der var kommet styr på de ydre grænser.
Min egen prognose, også når man ser på den aktuelle tilstrømning til Italien, er, at det næppe er et meget realistisk scenarie inden for sådan en 6-månedershorisont.
Så konklusionen er her, at vi har den grænsekontrol, vi har, og den har vi i hvert fald foreløbig de næste 6 måneder.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-05-16:
Jeg ved jo godt, at der er nogle, der lever i sådan et fatamorgana, sådan en naiv tanke om, at i den mest ideelle og idealistiske af alle verdener er vi alle sammen sådan nogle folk, der vandrer rundt blandt hinanden og har det godt, og alt er fryd og gammen.
Og så kan vi have åbne grænser til måske endda Afrika – altså Mellemøsten og Afrika.
Det kunne jo være festligt.
Der er nok nogle, der lever med den naive forestilling, og så er vi nogle andre, der tænker, at det nok ikke lige er realistisk at tro på, at det kommer til at ske, nok heller ikke for de kommende generationer.
Så hvis vi skal holde fast i vores velfærdsmodel, vores samfundsmodel, bliver vi nok nødt til at have lidt styr på vores grænser.
Jeg skal ikke underkende, at der også i statsministerens parti kan være folk, der lidt tilhører den førstnævnte gruppe i forhold til diskussionerne om det her.
Men det, der er vigtigt for Dansk Folkeparti, er selvfølgelig, at statsministeren står fast på, at grænsekontrollen altså er nyttig, den er værdifuld.
Den ser ud til at være et meget vigtigt redskab i forhold til også at sende det signal til omverdenen, at der altså er styr på tingene i Danmark.
Jeg tager da også det, statsministeren siger, som et tilsagn om, at grænsekontrollen nok ikke udfases om 6 måneder.
Men jeg bliver nødt til bare at have det krystalklart skåret ud, at der heller ikke er planer om, at der i de 6 måneder, der går frem til november måned, sker nogen form for indskrænkning i den grænsekontrol, vi kender.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-16:
Det tilsagn var jo det, der lå i mit svar fra før – med det lillebitte forbehold, at grænsekontrollen jo hviler på, at der ikke er styr på de ydre grænser.
Så hvis der skulle ske det mirakel, at der pludselig kom styr på EU's ydre grænser, så ville der jo være en ny situation.
Men det er bare for at tage det formelle forbehold.
Situationen er den, at der ingen er i mit politiske nærområde, der har et synspunkt om åbne grænser til Afrika, snarere tværtimod.
Det er også derfor, vi ser en indstrømning til Italien af et omfang, som er alt, alt for stort, og som udfordrer Europa.
Det har vi så lavet værnsregler imod i Danmark.
Det har vi i øvrigt gjort med stor succes.
Det er jo derfor, vi nu har det laveste antal asylansøgere, vi har haft i 8 år.
Så vi opretholder den grænsekontrol, vi har, i det design, som vi har givet den, og det gør vi i de her 6 måneder, og så tager vi stilling til, hvad der videre skal ske.
Det, jeg kan sige, er, at hvis forudsætningerne for, at man kan fjerne grænsekontrollen, ikke er der, så bliver den også opretholdt, og så er det ikke et spørgsmål om de 6 måneder, så har det også et videre perspektiv end det.
Samtidig deltager Danmark også i styrkelsen af den ydre grænse, og vi har jo selv en ydre grænse.
Det har vi ude i Københavns Lufthavn, hvor vi også kommer til inden længe at tage initiativer, der styrker grænsekontrollen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2017-05-16:
Tak for tilsagnet, og det er bestemt værdsat, at statsministeren siger, at der i løbet af de næste 6 måneder ikke sker nogen neddrosling af den danske grænsekontrol, og jo i virkeligheden også indikerer, at han heller ikke kan se for sig, at der er styr på forudsætningerne for at fjerne grænsekontrollen, så det kommer til at ske efter november.
Det er meget vigtigt.
Til det andet vil jeg bare sige, at jeg ikke kender statsministerens karakteristik af det her nærhedsbegreb om, hvem det er, statsministeren er så tæt på i Venstre, og sådan noget.
Men det er bare, fordi vi somme tider bliver lidt forvirret.
Når man har en ordfører, endda på hele EU-området, hele Europa, der sådan kommer til at sige, at EU har fået styr på de ydre grænser, ved jeg godt, at det nok ikke var ment sådan, og at det var et rodet interview, og at det blev trukket i land igen, og sådan noget.
Men der er fra tid til anden sådan nogle udsagn, der kan give indtrykket af, at der er folk i den nærhed, jeg troede der var hos statsministeren, der kunne have det synspunkt, at der er styr på de ydre grænser, og det synes vi jo ikke der er.
Jeg er glad for, at jeg så deler det synspunkt med statsministeren, og at vi derfor også kan have sikkerhed for, at grænsekontrollen fortsætter.
Den er nyttig, den er vigtig, og den er meget vigtig også for Dansk Folkeparti.
Så jeg synes, det har været nyttigt at få de her afklaringer fra statsministerens side i dag.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2017-05-16:
Vi har haft et møde i går og i dag, og vi har et mere før sommeren, og det handler i høj grad om at prøve at få en, kan man sige, fælles forståelse af, hvad Danmarks position er lige nu og her, i forhold til alle de udfordringer vi står med.
Hvad er det for et positivt fremtidsscenarie, vi ser for os?
Og det kommer vi til at se, og jeg synes, det er unikt og flot, at der fra fagbevægelse til arbejdsgivere til uafhængige eksperter egentlig er den her positive tilgang til, at digitalisering og automatisering sådan set kan skabe et endnu bedre Danmark, hvis ellers vi gør os klar til at bruge det og gribe det på den rigtige måde.
Det handler om livslang læring.
Det er også derfor, regeringen snart tager hul på det tredje trepartsforløb for at diskutere voksen- og efteruddannelse med arbejdsmarkedets parter.
Men så handler det selvfølgelig også om at få de unge godt fra start.
Og jeg er meget, meget bekymret over, at det gennem de sidste 10, 15, 20 år på trods af alle tiltag ikke er lykkedes at få knækket koden til, hvordan vi får de sidste med.
Det forhold, at vi har i omegnen af 50.000 unge, der 7 år efter endt folkeskole ikke har en studenterhue, et svendebrev eller nogen ordentlig tilknytning til arbejdsmarkedet, er smertefuldt.
Det er jo derfor, vi har spillet ud med at få ryddet op i det virvar af tilbud, vi har.
Det er et udtryk for, at vi skal skabe et bedre tilbud til de unge.
Regeringens udspil bygger så godt nok på, at vi har 25 moderinstitutioner rundtomkring i landet, men jo i en form, hvor man under disse moderinstitutioner har forlagt undervisningen eller har decentrale institutionstilbud.
For jeg er sådan set enig i, at nærhed også er en dimension.
Så det er jo udtryk for at finde en balance mellem nærhed, som er vigtig, og så sørge for, at vi har nogle tilstrækkelig attraktive uddannelsestilbud for den her gruppe, som forlader folkeskolen uden at være klædt ordentlig på.