runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Tak for det.
Først kan jeg ikke lade være med at reagere på, at ministeren næsten fik det til at lyde, som om det var, før ministeren blev født, at der er blevet lavet så store investeringer i dagpengesystemet; men er vi ikke enige om ved hurtig hovedregning, at da ministeren var mellem 10 og 20 år, var dagpengesatsen faktisk højere og på det niveau, som man nu vil stemme den op til?
Så jeg synes, at det er sådan en lidt misvisende måde at tale om det på.
Virkeligheden er jo, at dagpengene er blevet udhulet massivt, og at man lige nu forpasser den mulighed, som vi har mobiliseret op til valget, for at vi skulle genoprette dagpengene.
Vi skulle genoprette dagpengeperioden, vi skulle genoprette dagpengene – og nu er det blevet til de første 3 måneder til de klart mest ressourcestærke dagpengemodtagere.
Er det det her, eller kommer der til at være en reel genopretning af dagpengene?
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-03:
At have et arbejde er det absolut bedste for både den enkelte og for samfundet, særlig i en tid nu her, hvor virksomhederne mangler arbejdskraft, men altså også i det hele taget.
Samtidig skal vi altså også have et solidarisk sikkerhedsnet, der griber dem, der i en periode mister deres arbejde.
Jeg synes, at vi leverer på begge dele med den her ambitiøse aftale, som regeringen indgik med SF, Radikale Venstre, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne, og som efterfølgende også blev bakket op af arbejdsfællesskabet med bl.a. Hr. Bent Bøgsted i spidsen.
Det er jo en aftale, der bl.a. øger trygheden for hårdtarbejdende danske lønmodtagere, og som får flere med i det arbejdende fællesskab.
Mere specifikt styrker aftalen også beskæftigelsen med samlet set 12.000 personer.
Og det har krævet prioritering.
Men det er jo afgørende, at vi har et trygt, attraktivt og solidarisk dagpengesystem, hvis vi skal fastholde en stor tilslutning til systemet.
Mig bekendt er det i øvrigt også første gang siden 1970'erne, at man investerer markant i dagpengesystemet.
Det er jeg både glad og stolt over, for vi øger trygheden for lønmodtagerne og fremtidssikrer den danske model.
Lovforslaget betyder, at ledige danskere, som har været i arbejde og loyalt bakket op om fællesskabet i dagpengesystemet, fremover kan få en højere dagpengesats i de første 3 måneder.
Kun hvis dagpengesystemet er trygt, attraktivt og solidarisk, kan vi også fastholde en stor tilslutning til systemet, og det håber jeg vi kan stå sammen om her i Folketinget.
Jeg ser dagens beslutningsforslag om modregning og dagpenge som et udtryk for, at vi alle deler samme grundlæggende ønske.
Men der skal også være en fair og bedre balance i dagpengesystemet.
Som reglerne er i dag, mener vi ikke at det er tilfældet.
Det er min og regeringens klare holdning, at det er uholdbart, når nyuddannede med gratis medlemskab af a-kassen får fordoblet deres ydelse ved ledighed, mens en murer med en gennemsnitsløn på 40.000 kr., som loyalt har betalt til a-kassen i mange år, får halveret sin indkomst ved ledighed.
Det er den skævhed, som vi forsøger at rette op på med lovforslaget i dag.
Vi understøtter også, at uddannelse selvfølgelig fører til arbejde.
Afsluttende vil jeg gerne takke partierne for den gode behandling af det her lovforslag, og jeg ser frem til udvalgets videre behandling.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-05-03:
Jamen det er også derfor, jeg siger, at man skal være klar til at flytte efter, hvor der er et job, og det gælder, uanset om man bor i København eller i Østervrå, hvor jeg selv bor, eller i Sønderjylland.
Det er der rigtig mange der gør.
Så er det, jeg siger, at i forhold til dem, der har lidt andre problemer, må a-kassen og jobcenteret jo aktivt gå ind og hjælpe dem med at finde et job.
Det er ikke alle, der lige er i stand til at finde et job.
Det er heller ikke alle, der lige kan finde ønskejobbet fra dag et – så må man tage et job, som man ved man kan klare, og som kan give noget økonomi, indtil man kan finde det rigtige arbejde.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Ja, jeg kender også mange, der flytter for at kunne få et job.
Spørgsmålet er, om ordføreren kender nogen, som ikke gør det, altså om de københavnere, der bliver talt om, som ikke vil flytte for at tage et arbejde, mere er sådan en anekdotisk henvisning til nogle, som måske faktisk ikke rigtig eksisterer.
Jeg synes, det er ærgerligt, at der er den her kæmpe mistænkeliggørelse af unge.
Jeg synes, ordføreren lige præcis havde ret i det, der blev sagt om, at når man tager en uddannelse, vil man jo gerne bruge den.
Man tager da ikke en uddannelse og gør alle de ting, man skal igennem, og lærer en masse nyt for så at skulle være på dagpenge.
Man vil da ud at bruge den viden.
Bent Bøgsted (UFG), 2022-05-03:
Jamen man kan jo aldrig udelukke, at der er nogen, der kommer lidt i klemme.
Uanset hvilken uddannelse man har, kan man risikere, at man kommer lidt i klemme.
Men med de fremtidsudsigter, der er, og de tal, som er blevet lagt frem – som arbejdsgiverne har lagt frem, og som STAR har lagt frem, og beskæftigelsesministeren har også været inde på, hvad der kommer til at mangle af faglært og uddannet arbejdskraft fremover – så burde det da ikke være sådan, at man føler, at det er spild at tage en uddannelse.
Så burde man hurtigt kunne komme i job.
Men det kræver også lidt, at man måske er klar til at flytte efter, hvor der er job.
Det kan jo ikke hjælpe noget, at man, hvis man har en uddannelse, siger: Jeg vil kun være i København; det er det eneste sted, jeg vil arbejde.
Hvis der er 15-20 steder, hvor man har brug for den arbejdskraft, skal man jo også være klar til at flytte.
Ole Birk Olesen (LA), 2022-05-03:
Og lige så snart staten er involveret i finansieringen, er det jo ikke ens egne penge, så er det jo andre folks penge, man bruger af.
For dagpengene er ikke 100 pct. finansieret af lønmodtagerne selv; de er i høj grad også finansieret af skatteyderne.
Derfor sætter det nogle rammer, som vi synes skal være mere restriktive, end hvis man tegner en privat forsikring for sine egne penge.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-03:
Tak for det.
Der er i forbindelse med både det her beslutningsforslag og med lovforslaget, der var på programmet før, jo egentlig nogle ting, man kan glæde sig over, og nogle ting, man kan være knap så stolt af og ærgre sig lidt mere over.
Man kunne jo glæde sig over, at der egentlig er enighed i hele Folketinget om at fjerne modregningen i ægtefællers indkomst i forhold til dem, der er ægtefæller til førtidspensionister og folkepensionister.
Men det er jo selvfølgelig sådan lidt ejendommeligt, at vi behandler to forslag, der minder meget om hinanden, og for at sige det, som det er, sker det jo, på baggrund af at vi ikke kunne blive enige om den her politiske aftale »Danmark kan mere I«, og så begyndte den socialdemokratiske spinmaskine straks at gå i gang: De borgerlige vil ikke fjerne modregningen.
Og for at vise, at det ikke passer, fremsætter vi et beslutningsforslaget, men det er jo egentlig i bund og grund spild af tid.
Vi ved, hvordan vi stemmer, og det er egentlig bare for at undgå politisk mudderkastning.
Det synes jeg er ærgerligt, og hele fadæsen startede med, at vi havde et forhandlingsforløb, hvor regeringen var afhængig af de blå partier, fordi der var noget forligsstof, og fordi man skulle lave noget på udenlandsk arbejdskraft.
Og selv om man er afhængig af de blå partier og afhængig af at give dem nogle indrømmelser, så de blå partier ville være med i en aftale, vælger man at sige: I kan ikke få nogen indrømmelser.
Det var så godt nok for De Radikale, og så vælger man så at køre deres show.
Det synes jeg er ærgerligt, altså den politiske skueproces, der har været samlet set.
Men jeg vil alligevel slutte af med noget, vi kan glæde os over alle sammen, særlig os, der er borgerlige, og det er nemlig den fantastiske logik, som særlig venstrefløjen har frembragt i hele diskussionen om at fjerne modregningen.
For det er helt rigtigt, at det er en god idé at fjerne den.
Det er også helt rigtigt, at det i øvrigt er venstrefløjen, der primært har kæmpet den her kamp.
Og når det er en god idé at fjerne den her modregning, skyldes det jo, at rigtig mange personer, der er i arbejde, men har en ægtefælle, der enten på førtidspension eller folkepension, oplever en utrolig høj topskat.
De oplever, at når de arbejder en time ekstra, kan det ikke rigtig betale sig, fordi ægtefællen bliver modregnet i sin offentlige ydelse, og det er en høj skat på den sidst tjente krone, en høj marginalskat – sagt med andre ord: Det er en høj topskat for de her mennesker.
Der har hr. Karsten Hønge og alle mulige andre fra venstrefløjen argumenteret dag ind og dag ud for, at det ikke kan betale sig for de her mennesker at arbejde, og det er fuldstændig rigtigt.
Jeg synes bare, at vi skal glæde os over, at den logik har indfundet sig hos venstrefløjen, for det er præcis den samme logik, der gør sig gældende, når topskatten gør, at der er færre mennesker, der arbejder over en ekstra time.
Så må den logik brede sig til mange andre områder, også til områder, der ikke vedrører offentlige ydelser.
Så jeg vil slutte af med et glædens budskab og glæde mig over, at der kommer til at ske noget på det her område.
Hans Andersen (V), 2022-05-03:
Tak for det.
Jeg skal på vegne af Det Konservative Folkeparti, Nye Borgerlige, Liberal Alliance og Venstre sige tak for debatten om det her beslutningsforslag, som jo skal gøre det mere attraktivt for danske seniorer at arbejde.
Helt konkret ønsker vi at fjerne modregningen i førtids-, senior- og folkepensionen som følge af en partners indkomst.
Det har vi jo drøftet i flere omgange.
Men det her beslutningsforslag indeholder jo også et forslag om at fjerne modregningen i folkepensionen som følge af egen indkomst.
Det er et element, som ikke er med i det lovforslag, vi har behandlet tidligere på eftermiddagen.
Og der er behov for i en tid, hvor ledigheden er lav og der er akut mangel på arbejdskraft, at gøre noget for at sikre, at det i endnu højere grad kan betale sig at arbejde.
Så er det jo også helt centralt, at vi sikrer, at mennesker har frihed til selv at vælge, hvorvidt man gerne vil bidrage på arbejdsmarkedet, efter at man har fået tildelt en pension.
Vi har tidligere i dag behandlet L 170, som er et delelement af det her beslutningsforslag, men vi går så videre og siger, at det også skal handle om at fjerne modregningen i folkepensionen som følge af egen arbejdsindkomst.
Men jeg lytter mig til, at både regeringen via beskæftigelsesministeren, Socialdemokratiet, SF, Radikale Venstre og Dansk Folkeparti støtter intentionen om at fjerne den her modregning.
Enhedslisten siger sågar, at de vil stemme for beslutningsforslaget, og det siger vi tak for.
Og jeg mener ikke, som ministeren var inde på, at det er overflødigt.
Altså, det her indeholder sådan set et element mere, der handler om lige præcis den her fjernelse af modregningen for egen lønindtægt i folkepensionen.
Det er sådan set et rigtig vigtigt element.
Så foreslår vi jo, at det senest bliver sat i kraft den 1. januar 2023.
Vi havde gerne set, at det var tidligere,
og det er også derfor, vi skriver »senest« i beslutningsforslaget
Men vi syntes, det var vigtigt at holde et pres på for at sikre, er det faktisk også bliver gennemført.
Og der er også store forventninger til, at det faktisk vil kunne lykkes at få lavet de ændringer, og dem hilser forslagsstillerne velkommen.
Og så vil jeg på vegne af Venstre sige, at det jo er helt afgørende, at vi sikrer, at der er flere mennesker, der har lyst til at bidrage.
Når mennesker har en marginalskat på 70 pct. og 80 pct., illustrerer det jo også rigtig godt, at det ikke er attraktivt at gå en ekstra kilometer, og det er jo også derfor, vi kan glæde os over, at der nærmest er opbakning fra hele Folketinget i forhold til at anerkende, at det system, vi har fået skruet sammen, i en tid, hvor vi har mangel på arbejdskraft, ikke er holdbart.
Så jeg vil gerne på vegne af forslagsstillerne sige tak for en god debat, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Jo, men som punkt 1 er nogle af elementerne jo ikke blevet fremlagt endnu.
Og som punkt 2 var det jo regeringen, som begyndte at sige, at de borgerlige holder borgerne derude som gidsler, fordi de ikke er enige i den finansiering, som regeringen fremlægger.
Der var det bare, man sagde: Stop, holdt, nu går den altså ikke længere med den måde at tage de her mennesker som gidsler på.
Så fremlægger vi noget, som sikrer økonomien og sikrer, at de har en ret til at få det her fra den 1. januar 2023.
Det er jo derfor, man kom med det her forslag.
Peter Hummelgaard (S), 2022-05-03:
Vi undrer os over det, vi ærgrer os over det, fordi det grundlæggende er et ønske, de også selv har, og hvis man så ikke bryder sig om de elementer, som pengene bruges på, står det jo til enhver tid en frit for, hvis flertallet skifter, så at afskaffe de elementer og bruge pengene på noget andet.
Men vi respekterer det fuldt ud.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Arh, kære minister, skal vi lige en tur ned i historien og mærke dens vingesus?
Vi er enige om en aftale, hvor der ikke er finansiering til en bestemt del af det, som regeringen gerne vil.
Så skriver man ind i aftalen, at der er en juridisk ret til at kunne få det, men først måske med tilbagevirkende kraft, fordi man først på et eller andet senere tidspunkt skal finde en finansiering, fordi det er forligsbelagt.
Det vil sige, at det først kan ske efter f.eks. et valg, eller hvis de forligspartier er med.
Så siger nogle borgerlige partier: Det duer altså ikke, for det er at holde nogle som gidsler i en situation.
Regeringen siger, at det er der ikke noget at gøre ved, og at det kan de ikke.
Så efter pres, og efter at man ved, at der kommer det her beslutningsforslag, så finder man lige pludselig nok finansiering til det her et andet sted, således at man rent faktisk kan indføre det med en garanti.
Det er jo den sande historik i det her.
Så hvis regeringen bare havde fået en finansiering til det her med modregning et andet sted fra, havde vi slet ikke haft den her bøvl og ballade.
Jeg er kæmpe fan af økonomisk uafhængighed.
Det er jo derfor, vi vil gøre det sådan, at de første 90.000 kr., du tjener, er skattefrie, og at du derefter kun betaler 37 pct. i skat.
Vi vil fjerne arbejdsmarkedsbidraget og fjerne topskatten.
På en lang række områder vil vi være villige til det.
Det, der er forskellen på kontanthjælpen og de andre ydelser, er, at kontanthjælpen, i hvert fald i min optik, er en midlertidig ydelse, som man skal være på, hvis man ikke har et job.
Problemet med det system er, at en lang række mennesker, som har haft nogle andre problemer, har været fanget i det her system, og de skulle reelt set over på en helt anden ydelse og i et helt andet job.
Men jeg kunne godt tænke mig, at vi kom tilbage til der, hvor kontanthjælpssystemet kun var et system for de mennesker, som midlertidigt ikke havde et job.
Så tror jeg også, man havde løst den problemstilling.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Så håber jeg bare, at man vil tage ved lære af, at man så selv begynder at bruge de ord, som folk har brugt om det, i forhold til det drilleri, der var omkring borgerforslaget i sin tid, men pyt nu med det.
Jeg synes egentlig, at det er lidt ærgerligt, at man ikke vil afskaffe den gensidige forsørgerpligt.
Social kontrol er en af de sådan meget negative ting.
Men så kan der også være de andre ting, som kan være, at man tænker: Jeg kan få et arbejde, hvis jeg f.eks. flytter hjem til min ægtefælle eller vi bliver gift og flytter et eller andet sted hen eller et eller andet.
Hvorfor ikke se nogle muligheder i forhold til økonomisk selvstændighed?
Altså, er der ikke noget urimeligt i, at folk får 0 kr.?
Det er jo ikke meget anderledes end de ting, vi får igennem f.eks. i finansloven.
Så på den måde er der råd i forhold til at bruge råderum på det, og vi havde et overskud på de statslige finanser på 59 mia. kr. sidste år.
Så det handler jo om, hvordan man gerne vil prioritere pengene.
Det er klart, at det her jo får en betydning for, hvad der er af råderum at forhandle om i finansloven, og der har vi bare aktivt taget den beslutning, at vi siger: Okay, vi er faktisk klar på, at der er mindre at forhandle finanslov for, fordi vi synes, det her er så vigtigt.
Det håber jeg egentlig at ordføreren kan anerkende.
Men jeg synes egentlig, det var sådan en lidt ærgerlig spydighed, for ordføreren kender jo godt til finansloven og ved, hvor meget man kan forhandle derudfra, og at det selvfølgelig også handler om, hvor meget råderum der er, og hvor meget man har brugt af råderummet, f.eks. i løbet af året og fremadrettet i aftaler.
René Christensen (DF), 2022-05-03:
Jeg kan i hvert fald sige, at man under ingen omstændigheder kan bruge et overskud et enkelt år til at finansiere noget, som er strukturelt i alle årene frem.
Der kan man lave en pulje, og så kan man gøre det et par år.
Men det står der jo heller ikke i forslaget her.
Der er det jo strukturelt.
I forhold til råderummet skal man så lige huske, at hvis man kigger på råderummet frem til 2030, så er det jo sådan set væk.
Så altså, det der med, at råderummet bare er til stede, er jo ikke helt rigtigt.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Vi er så imod, at man blindt skal bruge 18 mia. kr. på det nationale kompromis, og derfor synes jeg, det kun er helt rimeligt – sådan er det med politik – at vi hellere vil bruge råderummet og pengene til at afskaffe principperne bag gensidig forsørgerpligt.
Det er jo strukturelt, når man vælger at gøre det.
Så kan der være andre forslag, hvor man f.eks. tager af råderummet, som vi ikke er enig i.
Sådan er det jo at være et parti – der er nogle ting, man er enig i, og der er nogle ting, man ikke er enig i.
René Christensen (DF), 2022-05-03:
Jeg vil sige, vi lige har haft debatten om L 170, og der fjerner vi faktisk den gensidige forsørgerpligt.
Det er fuldt finansieret, og det er ikke hokuspokus.
Og jeg forventer selvfølgelig også, at det bliver vedtaget.
Så den gensidige forsørgerpligt forsvinder, og det er fuldt finansieret.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Der har faktisk op til det her beslutningsforslag været lidt debat om, om det her er sådan et drilleforslag eller sådan noget, men det er det på ingen måde.
Det var jo, fordi vi stod i en situation, hvor der var usikkerhed omkring visse elementer, og om det her kunne træde i kraft, fordi der simpelt hen ikke var finansiering i den aftale, som var lavet.
Så sagde vi så, at det var en skidt situation, at der står nogle mennesker derude, og at vi ikke syntes, at det var rimeligt, at de skulle holdes som gidsler i en kommende valgkamp og noget af det arbejde, der skal ske bagefter.
Jeg vil gerne sende en stor tak til Venstre, Konservative og Liberal Alliance.
Jeg skal nok huske Liberal Alliance, for vi ved godt i Nye Borgerlige, at det med ægtefælleafhængigheden og den modregning ikke grundlæggende er groet i jeres have.
Men vi har bøjet os mod hinanden og fundet et kompromis, og det er vi rigtig, rigtig glade for – det samarbejde, som lykkedes dér – så det vil jeg godt bruge den her lejlighed til i hvert fald at sige tak for.
Så har jeg et lille hint til Venstre og Konservative: Lad nu det være udgangspunktet for, at I ikke skal lave dumheder med nationale kompromiser og alt muligt andet, som er ufinansieret, nu vi er i gang, ikke?
Kig nu på det gode samarbejde, som vi har haft omkring det her.
Det vil være en fordel.
Og så vil jeg sige, at hvis DF har et fuldstændig nyt princip om, at de ikke bruger råderum til nogen som helst politiske forslag, vil jeg i hvert fald holde dem op på det, hvis det bliver sådan fremover, for vi hører jo nu, at finansordføreren ligefrem siger, at man ikke vil bruge råderummet til nogen politiske forslag.
Victoria Velasquez (EL), 2022-05-03:
Tak for det.
Jeg er jo glad for, at det lykkedes at få det her forslag behandlet, så vi også kunne få en diskussion af finansieringen og de andre dele.
Men jeg kom bare til at tænke på, at på Nye Borgerliges hjemmeside står der, at man vil fjerne den gensidige forsørgerpligt, og nu var ordføreren jo en af dem, der gjorde rigtig meget ud af i forbindelse med borgerforslaget i sin tid at drille med, at man kaldte det gensidig forsørgerpligt, selv om det jo egentlig juridisk handler om kontanthjælpen.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2022-05-03:
Den gensidige forsørgerpligt er jo sådan et paraplybegreb, som er blevet brugt i flæng politisk.
Jeg hørte, at DF's finansordfører også brugte det, og sagde, at nu har vi stemt for at fjerne gensidig forsørgerpligt, men rent teknisk er det jo ikke det, man har gjort.
Den har man ikke fjernet endnu, for gensidig forsørgerpligt handler kun om kontanthjælp, og det her handler om de tre andre ydelser.
Så nej, hvis man skal have den helt præcise, specifikke, tekniske betegnelse for det, er det ægtefælleafhængighed og ikke gensidig forsørgerpligt.
Den gensidige forsørgerpligt synes vi i øvrigt skal bevares.
Henrik Møller (S), 2022-05-03:
Nu står vi jo igen, kan man sige, og skal til at behandle et forslag, som minder en del om noget af det, vi har drøftet.
Jeg synes, at vi fra Liberal Alliance fik en forklaring på, hvorfor vi skal stå i den situation, at det måske kan virke lidt underligt, at vi sådan set lige har vedtaget det, som man gerne vil pålægge regeringen at gøre.
Men det er klart, at set med vores briller er det sådan, at i det beslutningsforslag, der er, er der jo en væsentlig del, der er undtaget, og det handler om den del, hvor vi styrker sammenhængskraften og opbakningen til den danske flexicuritymodel.
Det er klart, at det godt kan gøre mig lidt bekymret.
Dagpengesystemet er en vigtig del af og et vigtigt ben i vores flexicuritymodel.
Det er virksomhedernes fleksibilitet til at kunne hyre og fyre.
De er afhængige af, at der også er en økonomisk sikkerhed og tryghed, som lønmodtagerne kan få i vores dagpengesystem.
Det er sådan, at hvis dagpengesystemet bliver svækket, risikerer vi også at svække virksomhedernes fleksibilitet, og jeg synes jo, at når vi kigger på virksomhedernes fleksibilitet, har den i den grad vist sin styrke, især her under coronaen.
Det, der er væsentligt i vores samfundsmodel, som jeg tror de borgerlige misforstår, er, at selvfølgelig skal der være en gevinst ved at arbejde.
Hele vores velfærdssamfund afhænger af, at vi står op og går på arbejde; at vi bidrager med det, vi hver især kan.
Det er noget af det, jeg er rundet af som socialdemokrat: Gør din pligt, og kræv din ret.
Men det er sådan, at når virksomhederne kan afskedige medarbejdere, i takt med at ordrebøgerne bliver mindre, så er det også rimeligt, at vi som samfund spænder et sikkerhedsnet ud, så ganske almindelige lønmodtagere ikke oplever en markant nedgang i deres indkomst i en kort periode, indtil de finder et nyt arbejde.
Hvis det er sådan, at staten eller vores a-kasser ikke sikrer den sikkerhed, er der jo en risiko for, at man vil søge det her i virksomhederne, og det vil gøre virksomhederne mindre fleksible og agile ved konjunkturudsving, og det vil svække vores konkurrenceevne og svække vores velfærdssamfund.
Det er jo en af de gode grundpiller, der er i, at vi ikke laver de her rigide lovgivninger, som binder arbejdsgiverne til lønmodtagerne, men at vi rent faktisk har den her fleksibilitet, som gør, at man kan hyre og fyre rimelig hurtigt og rimelig fleksibelt, og at vi til gengæld netop med et godt dagpengesystem kan sikre, at der er et godt sikkerhedsnet.
Jeg vil fra Socialdemokratiets side sige, at vi lige har behandlet et lovforslag, hvor vi jo ligesom lægger de ting frem, vi har i den aftale, der er lavet, og derfor kan vi ikke anbefale beslutningsforslaget.