runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Vi medvirker altid gerne til at tage ansvar.
Statsministeren glemte i sin opremsning de massive gaver til fagbevægelsen, som var adgangsbillet til at deltage i forhandlingerne.
Danskerne oplever lige nu de største prisstigninger i omkring 40 år.
Og det skyldes jo, at vi er et lille land og en åben økonomi.
Vi er meget påvirket af økonomien omkring os, og det er der ikke voldsomt meget, som hverken regeringen eller Folketinget kan gøre ved.
Men sandheden er jo også, at det er blevet dyrere at være dansker på grund af regeringens politik.
Regeringen har hævet skatter og afgifter i det her land mere end 40 gange for mere end 10 mia. kr. Så jeg vil egentlig bare spørge statsministeren, om statsministeren anerkender, at regeringens førte politik har gjort det dyrere at være dansker.
Mette Frederiksen (S), 2022-05-23:
Det, der bliver sagt, er heldigvis ikke rigtigt – i hvert fald ikke det hele af det, der bliver sagt.
Det er derfor, vi har lavet dem – i øvrigt på tværs af den politiske midte.
Velfærdsforliget er den afgørende motor i holdbarheden af dansk økonomi.
Så vi har en lang og stolt tradition for på tværs af skiftende politiske flertal alligevel at lave reformer hen over midten.
Den skulle både være med til at styrke dansk økonomi strukturelt, bringe flere mennesker i beskæftigelse, styrke vores bnp og hjælpe de arbejdsgivere, som lige nu står og mangler udenlandsk arbejdskraft.
Vi startede forhandlingerne godt, og resultatet er sådan set også godt, men vi mangler jo Venstre inde ved det bord.
Vi mangler jo Venstre til at tage ansvaret også for de reformer, som skal laves i den her valgperiode.
Efter sommeren fremlægger vi en 2030-plan.
Derefter kommer der nye forslag til reformer, og her håber jeg, at Venstre vil være med til at tage ansvar.
Jakob Ellemann-Jensen (V), 2022-05-23:
Tak for det.
Og tak til statsministeren for replikken her.
Før statsministeren fik regeringsansvaret, var der regeringer til, som førte ansvarlig økonomisk politik.
Der var selvfølgelig regeringer ledet af Venstre, men også socialdemokratisk ledede regeringer, som lavede reformer, der gjorde Danmark mere velstående.
Efter at statsministeren har fået regeringsansvaret, er det stoppet.
Stort set alle indkomstgrupper er blevet fattigere ved regeringens politik, og regeringen har forpasset enhver mulighed for at gøre Danmark varigt rigere.
Og det er hamrende uansvarligt.
Som om det ikke skulle være nok, har regeringen faktisk også øget uligheden, selv om der i forståelsespapiret står, at man vil bekæmpe den stigende ulighed.
Og det er især de fattigste i vores samfund, som er blevet ramt hårdest af regeringens politik.
Så jeg vil bare spørge statsministeren, om statsministeren anerkender, at regeringens politik har bidraget til en øget ulighed i Danmark.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-23:
Det er jo en interessant diskussion, som hr. Alex Vanopslagh rejser – og stor respekt for det.
Jeg er ikke enig.
Hvis vi vil tage rigsfællesskabet alvorligt, skal vi jo selvfølgelig også tage folketingsmandaterne fra Færøerne og Grønland alvorligt.
Færinger og grønlændere er danske statsborgere, og de har lige så meget ret til at vælge den statsminister, de vil have, som os andre.
Hvis man pludselig på en eller anden måde skal til at gøre de færøske og de grønlandske mandater til noget særligt, tager vi ikke rigsfællesskabet alvorligt, og det ville jeg være frygtelig ked af.
For mig er det meget afgørende, at færingerne og grønlænderne kan vælge nøjagtig den statsminister, de vil have.
Deres mandater er lige så meget værd som vores andres.
Er ordføreren enig i det?
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-23:
Det er fuldstændig korrekt – sådan er det.
Det er ikke skåret med kniv; det er ikke sådan, at det ikke har noget med hinanden at gøre.
Det er jo forbundne kar.
Og jeg har mange gange rost den siddende regering for at være meget imødekommende, at lægge beslutningerne reelt ud til Færøerne selv, selv om man formelt kunne træffe dem selv, for at lade det færøske system komme til orde.
Der bliver oprettet et nyt organ, hvor man skal dele informationerne, når det gælder sikkerhedspolitik og forsvarspolitik osv.
Det er et stort fremskridt, som gør, at Færøerne kommer langt mere med på det her felt, så ...
Det gør, at jeg støtter den siddende regering, for den har taget nogle initiativer, som jeg synes er meget gode.
Hvis en anden regering ikke gjorde det, ville jeg være skeptisk over for den – det er da klart.
Alex Ahrendtsen (DF), 2022-05-23:
Men er det ikke rigtigt, at den statsminister, som skal stå i spidsen for Danmark, jo også vil have konsekvenser for Færøerne og Grønland?
Og derfor er det jo helt naturligt, at de grønlandske og færøske mandater så også er med til at pege på statsministeren og den danske regering.
Sjúrður Skaale (JF), 2022-05-23:
Formelt set vil jeg sige: Hundrede procent – selvfølgelig, naturligvis.
Altså, formelt set, juridisk set er vi ikke noget særligt, men politisk set må jeg sige at vi er noget særligt.
Vi lægger byrder på nogle borgere, som ikke rammer vores egne vælgere.
For der er et skattesystem på Færøerne, der er et parlament på Færøerne, der er et system deroppe, der gør, at vi bliver valgt ind i Folketinget på helt andre præmisser end alle de andre.
Det er et grundlæggende princip, at vælgere og skatteydere er de samme, således at hvis der bliver lagt for store byrder på skatteyderne, kan de straffe dig som vælgere.
Det er den mekanisme, der ikke er gældende i vores tilfælde – sådan er det bare.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2022-05-23:
Først og fremmest vil jeg sige mange tak for spørgsmålet.
Det er jo vigtigt for os gang på gang at pointere, at det ikke nytter noget, at man fra dansk side bekæmper det her, for det handler i bund og grund mere om en styrkelse af os selv internt i den grønlandske befolkning; en eventuel forsoning, en sandheds- og forsoningsproces, er ret vigtig, hvis det er, man ønsker nogle stærkere bånd til de familiemedlemmer og venner, som man netop også har i Danmark.
Uanset hvordan den her afkoloniseringsproces foregår – lad os sige, at det også ender med en statsdannelse – så skal det ikke være på grund af nogle interne stridigheder, at man ikke kan have et ordentligt samarbejde.
Vi skal placere os på den rigtige side af historien ved bl.a. at sige, at vi gerne vil anerkende, hvad det er, der er sket, og at vi tager ansvar for det og gerne vil komme videre.
Og på den måde styrker vi hinanden i at sige, at uanset hvad det er, der sker, så kommer vi til at stå stærkere sammen.
Per Larsen (KF), 2022-05-23:
Tak for det, og tak til ordføreren for ordførerens tale.
Nu er det jo rent faktisk sådan, at der opdrættes en hel del får og lam i det her land og også en hel del kvæg.
Hvad tænker ordføreren at der skal ske med det kød, som bliver i overskud der?
Hvad tænker ordføreren?
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-23:
Jamen der har vi det sådan, at hvis vi kan bidrage til større spredning på gymnasierne, sådan at der er en større mangfoldighed, også socialt, så vil vi altid gøre det.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-23:
Ses der mange frihedselskende elementer i den her aftale, hvor det er mors og fars indkomst, som afgør, hvor man kan blive optaget på et gymnasium?
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-23:
Jamen det er meget enkelt: Det vil vi rigtig, rigtig gerne.
Jeg synes, at det er et godt forslag fra De Konservative.
Mette Abildgaard (KF), 2022-05-23:
Tak til Alternativets ordfører for talen her, hvor ordføreren jo også var inde på stress.
I dag er det sådan, at hvis man får stressbehandling af sin arbejdsgiver, er det kun skattefrit for medarbejderen, hvis det ene og alene er relateret til arbejdet.
Og for de fleste, der går ned med stress, er det jo en kombination af lidt af det hele.
Det er arbejdet, det er privatlivet.
Der kan være mange faktorer, som spiller ind, og som ofte er medvirkende til, at man ender med at gå ned med flaget.
Jeg vil blot høre, om det kunne være noget, Alternativet kunne have lyst til at vi skulle samarbejde om.
Thomas Danielsen (V), 2022-05-23:
Det er da interessant, at fagfolkene er lig med dem, der går med Fjällräven.
Der er mange ting, der kommer frem her i debatten.
Skulle vi så samle op på den om forbud mod oksekød og lammekød i de offentlige køkkener?
Altså, har ordføreren undersøgt, om det overhovedet er noget, som er muligt inden for konkurrencelovgivningen i Europa, at man går ind og tager nogle enkelte produkter ud og siger, at dem lovbestemmer vi der skal være forbud mod i offentlige køkkener?
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-23:
Jeg kommer lige fra naturmødet i Hirtshals, og der var det egentlig en ret stor del af dagsordenen, at biodiversitetsfolket, Fjällrävenfolket, hvis jeg må kalde dem det, godt ville have, at biodiversitetspolitikken kom op på niveau med klimapolitikken.
Så det er noget, fagfolkene taler om.
Ordføreren kan finde eksempler, hvor naturen bliver prioriteret over miljøet, men jeg tror, at hvis vi kigger på de penge, der bliver brugt til klima eller miljø, selv om vi gudskelov har brugt næsten en lille milliard på naturnationalparker, så tror jeg, at man vil se, at der bliver brugt noget mere på at formindske CO 2 -udslippet.
Thomas Danielsen (V), 2022-05-23:
Tak for det.
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren sagde, at natur og miljø er lillebror til klimaområdet.
Det undrede jeg mig lidt over, for jeg synes, at jeg har mange eksempler på, at miljø- og naturhensyn vægter væsentlig højere end klimaområdet.
Man kan f.eks. se, at vi i Danmark betaler væsentlig højere tilskud til skovrejsning, til biodiversitetsskov eller løvskov, end vi gør til nåleskov, som jo er klimaskov, uagtet at det betyder, at man planter løvskov på sandjord, hvor man måske skulle plante klimaskov.
Der er også hensyn i forhold til solceller og vindmølleplaceringer osv., hvor det altid er miljøet og naturen, der vinder over klimaet.
Er der nogen konkrete områder, hvor ordføreren ønsker at lave om på det?
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-23:
Altid.
Altså, den frivillige vej er altid bedst, og Alternativet er et frihedselskende parti, nok det mest frihedselskende parti på centrum-venstre-aksen, hvis man kan kalde det det.
Hvor vores grænse vil gå, og hvor jeg ikke vil gå ind at regulere, er der jo tusinder af eksempler på.
Det er svært at give et bestemt eksempel, men f.eks. mener vi, at med hensyn til børnefamilier skal pengene følge barnet.
Så lad pengene følge barnet, og lad forældrene selv se, hvordan de vil bruge dem.
Lad mig lige sige, at det med Fjällrävenfolket var sådan en kærlig hentydning til mange af de mennesker, som faktisk bekymrer sig og beskæftiger sig rigtig meget med natur.
Og så må jeg ærligt tilstå, at jeg glemte det andet spørgsmål.
Jeg ved ikke, om der bliver kød i overskud.
Jeg tror da, at man kan dæmpe produktionen, hvis efterspørgslen bliver dæmpet.
Det ville jeg da gøre.
Og så beklager jeg over for Venstres ordfører, at jeg glemte spørgsmålet før, men det var altså, om EU tillader, at man tager okse- og lammekød ud.
Det, man f.eks. ikke må, er at differentiere momsen mellem økologiske og almindelige grønsager.
Men så vidt jeg har forstået – jeg skal nok undersøge det nærmere – så må man godt det her.
Per Larsen (KF), 2022-05-23:
Jeg ved ikke lige, om jeg kan bruge svaret.
Men jeg tænker på, at det rent faktisk er sådan, at fårene og kreaturerne gør god gavn for biodiversiteten.
Der er masser af insekter, der lever af deres efterladenskaber, og vi har jo nogle græssletter, som skal afgræsses, for at man også kan blive ved med at have den samme plantevækst og sådan noget.
Er ordføreren ikke nervøs for, at det går voldsomt ud over biodiversiteten, hvis det er sådan, at man udfaser fåre-, lamme- og oksekød i kantinerne?
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-23:
Velbekomme, siger jeg bare.
Britt Bager (KF), 2022-05-23:
Så når det handler om mere mangfoldighed på gymnasiet, så må man gerne ty til tvang, så må man gerne dæmpe friheden, og så må man gerne tage så voldsomme metoder i brug som at bruge vores unge mennesker til fordeling for at skabe mere mangfoldighed.
Tak for kaffe, siger jeg bare.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-23:
Jamen det, som jeg siger, nemlig muligheden for at skabe større mangfoldighed på gymnasierne og muligheden for, at flere får adgang til dem.
Britt Bager (KF), 2022-05-23:
Det er faktisk også det her med gymnasieaftalen, jeg lige vil følge op på.
For jeg synes, at hr. Torsten Gejl står her og siger 60 pct. for og 40 pct. imod.
Altså, hvad er det så ved aftalen, der tiltaler hr. Torsten Gejl og hr. Torsten Gejls parti?
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-23:
Tingene er jo aldrig sort-hvide, og nogle gange burde vi være bedre til at sige, om vi er 60-40 for noget eller 70-30 eller 65-35.
Det er klart, at sådan er det jo altid.
Så hvis jeg skulle sige, hvad vi var i Alternativet her, og hvad der ligger bag, så vil jeg sige 60 pct. for og 40 pct. imod.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-05-23:
Men er det virkelig et særlig godt regnskab, når man kigger på, hvor meget den enkelte gymnasieelev kan bidrage?
Det må trods alt være ret begrænset, hvor meget man kan bidrage til en mere fornuftig sammensætning af gymnasier og boligområder og samfundet i det hele taget.
I forhold til de omkostninger, der er for den enkelte gymnasieelev, ved at få ødelagt sin gymnasietid, er det så virkelig et rimeligt regnestykke, når nogle unge mennesker, relativt tilfældigt, får ødelagt deres skolegang på den måde?
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-23:
For vi mener jo alle sammen, at der skal være en stor frihed, men vi har alle sammen også grænser for, hvor stor den skal være, og hvor meget frihed vi vil give folk.
Det, som vi prioriterer her, er, at gymnasierne bliver blandede, at gymnasierne bliver mangfoldige, og at alle har en chance for at gå der.
Det er i det her tilfælde vigtigere end vores frihedsbegreb.
Rasmus Jarlov (KF), 2022-05-23:
Undskyld, formand.
Vi minder jo meget om hinanden, hr. Marcus Knuth og jeg.
Det er derfor, at jeg ikke sidder helt, som jeg skal.
Jeg forstår, at Alternativet identificerer sig som et meget frihedselskende parti, det mest frihedselskende parti i venstre side af Folketingssalen.
For han ved godt, at der er andre partier i højre side af salen, som går mere op i frihed end Alternativet.
Men hvad angår gymnasieaftalen, hvordan giver det så mere frihed til borgerne, at man nu har mindre frit valg, og at man bliver placeret på gymnasier, som man ikke ønsker at gå på?
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-23:
Man kunne jo for så vidt godt have får til at græsse overdrev for hybenroser, uden at man behøver at spise fårene bagefter.
Så nogle af de der nyttige ting, som ordføreren ganske rigtigt nævner, vil vi jo gerne bibeholde.
Birgitte Bergman (KF), 2022-05-23:
Men kunne ordføreren ikke prøve at folde lidt mere ud, hvor langt Alternativet egentlig er villig til at gå, for at gøre mig og salen og danskerne klogere på, hvor meget man vil adfærdsregulere danskerne, og ikke mindst, om Alternativet tror på, at frivillighedens vej, eventuelt også gennem incitamenter, måske kunne være en bedre vej til at opnå målene?
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-23:
Altså, danskerne er jo gode til at spise grønt.
De er gode til rigtig mange ting i den bæredygtige omstilling.
Der er nogle steder, hvor vi skal træde ind og regulere de store strukturer, f.eks. klimaskat.
Det kunne også være det her med at lade være med at tilbyde okse- og lammekød i statens kantiner, for jeg tror, det er 3-4 pct. af det kød, man serverer dér, der er okse- eller lammekød.
Til gengæld er det, jeg kan ikke huske det præcise tal, men 30-40 pct. af hele CO 2 -forbruget, der kommer derfra.
Så jeg har ikke noget imod, at vi går ind og regulerer, når det er sådan, at det er ekstremt effektivt, og når det er noget, som befolkningen ikke selv har tænkt sig at gøre.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Nu ved jeg ikke, om det specifikt skal være kernevelfærd, men vi ønsker ikke at skære ned på det danske forsvar – der ønsker vi at øge udgifterne til 2 pct., også gerne før 2033.
Men ellers tror vi på, at man bredt set i den offentlige sektor kan gøre tingene bedre og billigere, og det tror jeg egentlig også at vi alle sammen herinde inderst inde er enige om.
Vi er alle sammen enige med hinanden om, at der godt kan afbureaukratiseres.
Det kan da ikke passe, at det skal være sådan, at Dansk Sygeplejeråd anslår, at der bliver brugt 4 millioner timer om året sammenlagt på unødvendig dokumentation.
Så er der da et kæmpe sparepotentiale.
Det kan jo ikke passe, at bureaukratiet er steget for pædagoger og for sosu'er, og at der så ikke er et sparepotentiale.
Selvfølgelig er der det.
Selvfølgelig er der det.
Ja, det står i vores 2035-plan, at vi ønsker, at det offentlige forbrug skal sænkes med 10 pct. – 1 procentpoint om året.
Men 10 pct. er målet.
Det er også det, Produktivitetskommissionen sagde – de sagde, at hvis kommunerne kan drives lige så effektivt som den mest effektive kommune i Danmark, kan der spares 10 pct., uden at der bliver skåret ned på kvaliteten.
Så det er ikke sådan noget med, at Liberal Alliance ønsker en utopi, der eksisterer i USA.
Nej, det eksisterer, så vidt jeg husker, i Vejle Kommune, som er den mest effektive.
Og det er jo ikke sådan, at folk ligger og dør på gaderne, eller at der ikke er pædagoger eller sygeplejersker i Vejle.
Så det kan jo godt lade sig gøre at drive tingene smartere og bedre, og det ved enhver, der har drevet virksomhed – ikke at jeg har, men enhver, der har drevet virksomhed, ved, at tingene kan gøres bedre.
Men det er ligesom om, at når det kommer til den offentlige sektor, kan intet gøres bedre, medmindre man slagter dele af kerneopgaven.
Det er da mageløst.
Det håber jeg ikke jeg skal tage i brug, men det vil jeg nok også afstå fra, hvis det er.
Jeg sagde ret klart og tydeligt i forbindelse med vores landsmøde, at der er tre områder, der er meget vigtige for Liberal Alliance, når og hvis vi får et blåt flertal.
Det ene er, at skatten skal sænkes i top og i bund.
Det andet er, at den offentlige sektor skal være friere.
Og det tredje er, at retssikkerheden skal forbedres på en række punkter; det der kunne være et af dem.
Og det er tre områder, hvor vi er ultimative, i forhold til at vi skal have nogle indrømmelser.
Hvilke indrømmelser det er, finder vi nok ud af i forhandlingslokalet.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-23:
Det er rigtigt, at Konservative meldte ud før sidste valg, at de gerne ville have ændret de tre paragraffer, som også er meget kritiserede, men Konservative har ikke meldt sig ud af forliget, så det er sådan i dag, at Konservative, Venstre og Socialdemokratiet sidder og forhandler, og disse forhandlinger trækker voldsomt ud.
Der sker ikke rigtig noget.
Jeg under både Konservative og Venstre en masse mandater, særlig hvis de kommer fra røde partier, men det er jo bare irriterende, hvis det er sådan, at vi får et borgerligt flertal, og at vi så ikke får mere åbenhed i lovgivningen eller i regeringsførelsen.
Så jeg håber, at Liberal Alliance være med til også dér at lægge arm, og at det her sorte bælte, som ordføreren har i – hvad? – karate, kan gøre en forskel.
Alex Vanopslagh (LA), 2022-05-23:
Nu bevæger vi os ud i et farligt område, for det handler om min hukommelse, men hvis den rækker nogenlunde, mener jeg, at Konservative har åbnet op for, at der skal ændres på offentlighedsloven.
Det kan godt være, at jeg husker forkert, og i så fald er det jo primært Venstre og Socialdemokratiet, der er problemet, og det problem løser sig selv.
De kommer ikke til at have 90 mandater efter næste valg; det har jeg svært ved at forestille mig.
Og når jeg tænker over, om der er nogen fordele ved, at Venstre har blødt så meget i målingerne siden sidste valg, så kan jeg komme på to.
Den ene er, at der så nok ikke er flertal efter et nyt valg for at fortsætte den her mørklægning.
Den anden er selvfølgelig, at der jo også må dryppe lidt af til Liberal Alliance.
Pernille Vermund (NB), 2022-05-23:
Tak for det, og tak for en fremragende tale, som jo sætter fingeren på meget af det, som er problematisk med den nuværende regering.
En del af det, som er sket de seneste år, har jo kunnet lade sig gøre og har været sværere at opklare, fordi vi har haft eller har en offentlighedslov, som har udviklet sig til det, nogle vil kalde en mørklægningslov.
Det er bare sværere at få aktindsigt i de korrespondancer, der sker i forbindelse med regeringsførelsen.
I Liberal Alliance var I imod ændringerne af offentlighedsloven, altså fra offentlighedsloven til mørklægningsloven.
Nye Borgerlige er imod.
Der er en række partier imod, men to af de partier, som også er de to borgerlige partier, der bejler til statsministerposten, er for åbenhed, men er alligevel ikke rigtig lykkedes med at trykke til, når der skulle ændres på den aftale, der ligger nu.
Vil Liberal Alliance være med til, hvis der bliver et borgerligt flertal, at trykke på, så Venstre og Konservative kommer ud af hullerne og får sikret, at vi får mere offentlighed i vores regeringsførelse?
Malte Larsen (S), 2022-05-23:
Mange tak.
Vi fik tidligere afdækket – og det har vi jo gjort i årevis – at Liberal Alliance ønsker sig en mindre offentlig sektor.
Må jeg spørge ordføreren: Er der en målsætning for, hvor lille den kan blive?
Altså, hvor meget mindre skal der være til den offentlige sektor, til vores børn i skolerne, dagpasning, pleje til de svageste, offentlige veje osv.?
Er der en målsætning for, hvor langt vi kan komme ned?
Per Larsen (KF), 2022-05-23:
Tak for det.
Og tak til fru Susanne Zimmer for talen.
Jeg har jo stor respekt for ordførerens ihærdighed, og jeg har også forsøgt at dykke lidt ned i jeres partiprogram og har interesseret mig en lille smule for jeres økonomiske politik, som fremadrettet skal være feministisk og demokratisk.
I skriver noget om, at hvis nu det var sådan, at man aflønnede alt omsorgsarbejde udført af kvinder – madlavning, børnepasning og forskellige andre ting – så ville det beløbe sig til 10,8 tusind mia. dollars.
Hvoraf udspringer det, at man har behov for på den måde at sætte beløb på?
Susanne Zimmer (FG), 2022-05-23:
Når vi opgør vores bruttonationalprodukt, tager vi det som et tegn på, hvordan det går i landet – går det fremad, eller går det tilbage?
Og i det bruttonationalprodukt indregner vi jo netop ikke de værdier, som faktisk fortæller noget om, hvordan det er at være menneske – barn, voksen eller gammel – i vores land.
Derfor er det interessant at få en udregning, der viser, hvilke reelle værdier vi har, og ikke bare dem, der kun kan opgøres i økonomi, der handler om plus og minus.
Birgitte Bergman (KF), 2022-05-23:
Tak for det.
Tak for en fin tale.
Hørte jeg ordføreren sige, at Alternativet ikke er socialister?
Nå, jeg ville spørge om noget helt andet.
Jeg studsede nemlig over Alternativets forslag om at udfase lammekød og oksekød i offentlige kantiner – et beslutningsforslag, der var på her for noget tid siden.
Derfor vil jeg gerne spørge ordføreren for Alternativet, hvor grænsen egentlig går for, hvad Alternativet sådan generelt vil være med til, når det kommer til at adfærdsregulere danskerne.
Torsten Gejl (ALT), 2022-05-23:
Jamen vi ligger der, hvor væksten bliver sort, når den ødelægger klimaet, naturen, miljøet og andre menneskers mulighed for at leve gode liv.
Det handler f.eks. også om, når væksten skaber stor ulighed.
Når væksten skaber stor ulighed, sådan at nogle får meget store fordele, og der til gengæld er rigtig mange, der skal være rigtig fattige, så er Alternativet heller ikke interesseret i det længere.
Så vi anerkender, at folk laver forretning.
Jeg er selv forretningsmand.
Men der kommer nogle grænser, som er indiskutable, og hver gang de bliver overtrådt, anerkender vi det ikke.
Kathrine Olldag (RV), 2022-05-23:
Ja, for er det ikke netop sådan, at når vi kaster vores investeringer ind og flytter vores arbejdspladser fra måske nogle ældre teknologier til nye teknologier, så vækster vi også?
Så vokser vores bnp, og det er vel et eller andet sted i orden, går jeg ud fra, for Alternativet.
For jeg hører egentlig, at der er nogle forskellige modsatrettede energier her – også noget, der handler om, at vi egentlig ikke burde arbejde så meget f.eks.
Så jeg er stadig væk lidt i tvivl om, hvor Alternativet overhovedet ligger i forhold til den her vækstdagsorden.