runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Det er en af de smukkeste opbakninger, jeg længe har hørt, til en lov, man ikke bryder sig om.
Den overgår det fra den herre, der sidder i formandsstolen, nemlig hr. Leif Mikkelsen.
Men jeg skal bare lige forstå, hvad det er, ordføreren egentlig siger.
Altså, grunden til, at man udskyder revisionen, er, at man håber på, at der er flere, der finder ud af, at loven er god, og at man derfor ikke bliver nødt til at skrotte den.
Er det rigtigt forstået?
Som folketingspolitiker skal man have stor tålmodighed, fordi det ofte kan tage lang tid, før man får sine ting gennemført, og vi skal helt tilbage til 2013, hvor jeg på vegne af Dansk Folkeparti foreslog, at vi lavede et forsøg med musiktalentklasser inspireret af talentidrætsklasser.
Nu 5 år senere er det så virkeliggjort som et lovforslag, der gør ordningen permanent, og der vil jeg gerne takke ministeren for at have gjort det muligt.
Det sker jo på baggrund af en rapport og en evaluering, som viste, at der egentlig var stor succes med ordningen ude i skolen.
Så jeg kan kun glæde mig over, at vi nu ikke kun har mulighed for at oprette talentklasser i idræt, men også i musik.
Grunden til, at det lige præcis er de to former for fritidsbeskæftigelse, er jo, at bevægelse og idræt og musik er videnskabeligt dokumenteret for at have en påvirkning af indlæringen af den ene eller den anden form.
Derfor giver det jo god mening at oprette musiktalentklasser.
Men ikke kun derfor.
Vi ved jo, at der er en lang række elever, som interesserer sig for musik, og som måske nogle gange har lidt svært ved at dyrke deres hobby og få den anerkendt, og ved at have den integreret i en skole vil de blive anerkendt.
De vil også få lidt ekstra tid til at dyrke den, og de vil jo sandsynligvis også blive mere interesseret i at gå i skolen, fordi de har det her at gå op i.
Så er det måske også et brud med årtiers tradition for i Danmark ikke at anerkende folk, der kan noget særligt.
Det har vi i mange år været bange for.
Det er vi heldigvis ved at gå bort fra, og det betyder jo ikke, at de er mere end andre, men der er bare nogle elever, som ønsker at udfolde deres talent inden for musik.
Det får de nu lejlighed til med dette lovforslag, og det er virkelig en glædens dag for mig personligt, for partiet og selvfølgelig forhåbentlig også for regeringen.
Derudover har der været et langvarigt forsøg, nemlig de her pædagogiske læringscentre og folkebiblioteker som integrerede institutioner, og det har jo stået på siden 2003.
Det er 15 år, og når man sammenligner med forsøget med musiktalentklasser, som varede i 5 år, er 15 år altså mange år.
Jeg ved ikke, hvem der stod bag det forslag i sin tid, det kan være, vedkommende er død og borte, det er jo ikke til at vide.
Men bedre sent end aldrig; det giver kommunerne den fleksibilitet, som de har brug for derude, og så kan man bedre håndtere ressourcerne effektivt, og det kan vi kun støtte op om.
Så i modsætning til det forrige lovforslag er det her jo et glimrende lovforslag, og det gør mig helt glad.
Så vi stemmer selvfølgelig ja, når det kommer til den tid i salen.
Tak til ministeren.
Britt Bager (V), 2018-10-11:
Tak for det.
Med det her lovforslag behandler vi en ændring af folkeskoleloven.
Med ændringen foreslås det, at kommunalbestyrelserne tildeles kompetence til at beslutte, om der skal etableres et integreret bibliotek, som består af det pædagogiske læringscenter og et folkebibliotek.
Derudover vil kommunalbestyrelserne kunne beslutte, om det integrerede bibliotek skal samles på én lokation, hvis det vurderes at forbedre tilbuddet til skoleeleverne og til kommunernes borgere.
Det foreslås også, at kommunalbestyrelsen tildeles kompetence til at oprette særlige talentklasser i musik fra børnehaveklassen til 10. klasse.
Så kan elever med musisk talent få muligheden med at kombinere musikalsk undervisning og skolegang på en hensigtsmæssig måde.
De ændringer, som netop er gennemgået, har til formål at give landets kommuner bedre mulighed for at tilrettelægge en fleksibel opgaveløsning i overensstemmelse med de lokale behov og ønsker.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-10-11:
Med det her forslag kan man sige at man har samlet ændringer på to forskellige områder, som dybest set ikke har nogen anden sammenhæng, end at begge dele er ændringer af folkeskoleloven.
Til det første, der handler om kommunernes adgang til at etablere integrerede biblioteker med en samling på én lokalitet og én fælles ledelse, må jeg sige, at vi i Enhedslisten faktisk er lidt bekymret for, om lovændringen kan komme til at bane vej for en reduktion i antallet af biblioteksfilialer.
Der advares også om, i hvert fald i et enkelt af høringssvarene, at det kan betyde, at ikke mindst borgere i landdistrikter får dårligere biblioteksadgang.
Omvendt kan vi jo se, at Biblioteksforeningen i deres høringssvar vurderer, at forslaget kan give muligheder for at fastholde biblioteksadgang og længere åbningstider lokalt.
Så vi synes egentlig, at der kan være grund til at være i tvivl om, om man rammer rigtigt med det her forslag.
Vi har jo rundtomkring i landet set ualmindelig mange biblioteksnedlæggelser, og vi har altså en bekymring for, om det her kunne bane vej for det, og vi synes, at de signaler, vi får fra høringsparterne, er forskelligartede.
Vores betænkeligheder ved den anden del af forslaget, der drejer sig om oprettelse af talentklasser i musik, er til gengæld noget større.
Den foreslåede ændring indebærer jo, at der åbnes for særlige adgangskrav til endnu et af folkeskolens fag, hvor optaget gøres betinget af, at eleverne har særlige musiske forudsætninger.
Det er vores opfattelse i Enhedslisten, at vi skal have en folkeskole, hvor alle elever har ligeværdig adgang til skolens fag og ikke kan risikere at blive mødt af sorteringsmekanismer på baggrund af elevernes særlige talenter.
Det er jo det andet fag, man nu er på vej til at indføre en form for adgangsbegrænsning i, og vi er ærlig talt meget skeptiske over for, at der lægges op til det her forslag.
Man kan sige, at det, hvis der var fri og åben adgang til talentklasserne, var én ting, men det er jo helt tydeligt i lovforslaget – som taler om, at det skal være på samtlige klassetrin fra børnehaveklassen til 9. klasse – at der kan blive tale om både særlige optagelseskrav og særlige optagelsesprøver.
Det er vi simpelt hen ikke vilde med, altså at man første dag, man starter i børnehaveklassen, i 1. klasse, kan blive mødt af særlige optagelsesprøver i forhold til det her spor.
Henrik Dahl (LA), 2018-10-11:
Tak for ordet.
Lovforslag L 59 udspringer af en beslutning om at forlænge en meget vellykket forsøgsordning med bl.a. talentklasser i musik.
Det giver kommunerne bedre mulighed for at løse de opgaver, der følger af forsøget, indtil det ifølge aftalen bliver gjort permanent i 2019.
Kommunerne får mulighed for at integrere læringscentre og folkebiblioteker.
De får også mulighed for at oprette talentklasser i musik, og så bliver det – og det lyder jo helt utroligt – sådan, at eleverne ikke får et retskrav på at være talenter, men at de faktisk gennem deres personlige præstationer skal bevise, at de er det.
Det kunne være fantastisk, hvis man kunne gøre det princip gældende på flere områder, men træerne vokser ikke ind i himlen.
Men alt i alt: Der er musik i lovforslag L 59, og derfor bakker vi det selvfølgelig op i Liberal Alliance.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-10-11:
Jeg er her som vikar for Carolina Magdalene Maier.
Som ordførerne har nævnt, drejer lovforslaget sig om to ting, nemlig om at give landets kommunalbestyrelser kompetence til at etablere integrerede biblioteker på tværs af pædagogiske læringscentre og folkebiblioteker og give kommunalbestyrelserne kompetence til at oprette særlige talentklasser i musik fra børnehaveklassen til 10. klasse.
Vi støtter lovforslaget, da vi synes, at begge elementer er positive.
I forhold til at oprette talentklasser i musik vil jeg gerne understrege, at vi i Alternativet er glade for, at regeringen anerkender, at folkeskolen, vores alle sammens fælles skole, også kan påtage sig en sådan opgave.
Vi ved af erfaring, at talentklasser kan bidrage positivt på mange planer.
Vi kan se i forslaget, at de har vist sig at øge elevernes lyst til f.eks. at gå i skole, og det kan også tiltrække elever, at man opretter de her talentklasser.
Derfor er det positivt at give kommunalbestyrelserne mulighed for det.
Det ser vi gerne mere af.
Vi synes ikke, at det kun skal være i forhold til musikklasser – vi har også tidligere hørt om idrætsklasser.
Som sagt, det er vi meget uenige i.
Jeg håber, at regeringen til tage de overvejelser med i integrationsarbejdet.
Tak for ordet.
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Det første punkt, jeg vil nævne her, er talentklasser i musik, vel vidende, at det i virkeligheden må være nødvendigt at understrege, at det, at vi har eliteidrætsklasser og nu også formentlig får talentklasser i musik, er undtagelser fra det princip, som vi ellers hylder rigtig stærkt i det parti, jeg repræsenterer, Radikale Venstre: princippet om den udelte folkeskole.
Derfor vil jeg godt bruge lejligheden til at sige, at det er svært at sige nej til talentklasser i musik, når vi har taget det første skridt og givet mulighed for at oprette eliteidrætsklasser.
Det synes jeg er lærerigt: Vi kan se, at hvis man tager det første skridt, har man brudt noget, som kan føre mere og mere med sig, og det synes jeg bare at vi skal tænke over.
Det andet punkt, som forslaget drejer sig om, er fælles ledelse af folkebiblioteker og pædagogiske læringscentre, det vil sige, at de gamle skolebiblioteker, som nu hedder pædagogiske læringscentre, skal lægges sammen med folkebibliotekerne.
Det har jeg personligt været stærkt imod, indtil jeg kom til Græsted Kommune og så det bibliotek, der var sammenlagt af et folkebibliotek og et skolebibliotek, og hvor man netop havde benyttet sig af at fastholde fagligheden fra det ene bibliotek og fagligheden fra det andet bibliotek
de har forskellige fagligheder.
Det viste sig, at det gav langt, langt større synergieffekt, end man kunne forestille sig rent teoretisk, at de to fagligheder nemlig supplerede hinanden fantastisk til gavn for alle brugerne af folkebiblioteket.
Det var også en fornøjelse at se ældre mennesker sidde og læse avis i læsesalen på biblioteket, mens det summede af børn rundtomkring dem.
Det var de ældre borgere ikke kede af.
Så hvis man fastholder fagligheden i de to forskellige typer biblioteker eller læringscentre og biblioteket, vil det blive en stor fordel for rigtig mange.
Endelig vil jeg sige, at det jo er kommunalbestyrelsen, der træffer den afgørelse, og der vil jeg sende en lille hilsen til KL og vennerne der og sige: Læg mærke til, at nu decentraliserer vi en frihedsret til kommunerne.
Det synes jeg også vi kan fejre.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
Tak for det.
Da vi skulle forholde os til de her to emner, henholdsvis talentklasser i musik og integrerede biblioteker, i folkeskoleforligskredsen, fik vi sådan præsenteret et katalog af ting, man kunne overveje at ændre i folkeskolen, kan jeg vist godt sige.
Noget sagde vi nej til, og noget sagde vi ja til.
Det er jo fordelen ved at sidde med i et forlig.
Når vi sagde ja til de her ting, som jeg vil komme ind på en efter en, er det, fordi evalueringerne viste sig at være rigtig, rigtig positive, og det synes jeg man skal lytte til.
Hvis vi starter med talentklasserne i musik, har forsøget vist, at både elever, undervisere og ledere har oplevet musiktalentklasserne som en succes, der gør eleverne fagligt dygtigere og giver mere lyst til at gå i skole.
Det synes jeg er fedt, hvis man fra politisk hold kan give elever mere lyst til at gå i skole.
Da jeg sad i byrådet i Køge – og det er jeg stoppet med at nævne så mange gange, men lige i dag har jeg lyst til at nævne det – var jeg selv med til at oprette sådan en talentklasse for sport ude på en skole.
Der var et spor med sport, og så var der to almene spor.
Jeg vil bare sige, at dem, der gik i de to almene spor, havde ikke spor lyst til at gå i sportsklassen, hvor der forventedes alt muligt ekstra i forhold til at løbe og cykle og dyrke en masse idræt.
På samme måde er jeg også ret overbevist om, at hvis der sidder nogle elever i det kommende almene spor, og der så er en 3.-klasse f.eks., der er en musiktalentklasse, så har de heller ikke lyst til at bruge alle mulige ekstra timer på musik.
Det betyder ikke, at de ikke også skal introduceres for musik og også gerne mere end i dag, men jeg tror egentlig bare, at det er fedt for folkeskolerne at kunne sige: Lad os gøre noget ekstra for de elever, som virkelig brænder for noget, virkelig har engageret sig inden for noget.
Selvfølgelig skal man altid passe på glidebanen – det gode gamle glidebaneargument, at det her er en glidebane mod krav om mere talent i optagelseskriterierne i forhold til i en almindelig skoleklasse.
Det synes jeg bare vi skal tage i stiv arm og sige: Det er det ikke.
Så er der forslaget om integrerede biblioteker.
Det har vi søreme også arbejdet med der, hvor jeg kommer fra, og modsat det, som er bekymringen i nogle af høringssvarene – nemlig at det vil føre til lukning af biblioteker – så har det faktisk ført til redning af biblioteker i de lokale områder, fordi man stod og skulle spare penge på biblioteksområdet, og så sagde man, at den lette løsning er at lukke de biblioteker, hvor der ikke kommer så mange.
Det er ikke så holdbart, men det er den lette løsning ude lokalt.
Nu får den lokale folkeskole og det lokale folkebibliotek mulighed for at gå sammen i et samarbejde, som forhåbentlig kan gøre, at der både er folkebiblioteker og pædagogiske læringscentre lokalt i fremtiden.
Men nej, det er blevet gjort helt klart i loven, at det gør det ikke.
Så vi i SF's støtter forslaget, fordi vi tror, at det vil gøre virkeligheden bedre ude lokalt.
Merete Riisager (LA), 2018-10-11:
Mange tak.
Når vi giver skolerne mere lokal frihed, ja, så blomstrer initiativerne og udviklingstrangen.
Et forsøg med talentklasser i musik gav lærere og elever mere faglighed og trivsel; de oplevede mere fællesskab og mere motivation, disciplin og selvstændighed.
Et andet forsøg viste, at hvis man integrerer de pædagogiske læringscentre på skolerne med folkebibliotekerne, giver det mere kvalitet og stærkere bibliotekstilbud med en bedre tilgængelighed af undervisningsmaterialer.
Det er solstrålehistorier, og den slags skal vi glæde os over herinde på Christiansborg.
Vi skal lytte til borgerne.
Det er dem, der ved, hvad der virker, og hvor skoen trykker.
Vi skal brede de vellykkede forsøg ud, så flere får glæde af dem.
Jeg vil gerne takke de partier, der bakker op om lovforslaget.
Med det giver vi lidt mere magt til borgerne til gavn og glæde for en masse elever rundtom på landets folkeskoler.
Hvad angår de integrerede biblioteker, foreslår vi, at det skal være kommunalbestyrelsen, der lokalt beslutter, om det er en god idé i netop deres kommune.
Et integreret bibliotek er en sammensmeltning af det pædagogiske læringscenter på skolen og det lokale folkebibliotek.
Det vil da også være kommunalbestyrelsen, der beslutter, om det nye bibliotekstilbud skal have hel eller delvis fælles ledelse, og om tilbuddet fysisk skal samles på én lokalitet.
På den måde vil det blive et lokalt tilpasset tilbud, som alle i lokalsamfundet kan bruge og føle ejerskab til.
Hvad angår de særlige talentklasser i musik, vil det også være kommunalbestyrelsen, der beslutter, om det er en god idé på deres kommunes skoler.
I en særlig talentklasse vil elever med musisk talent kunne kombinere deres skolegang med intensiv undervisning og øvning i et musikinstrument.
Talentklasserne skal løbe helt fra børnehaveklassen til 10. klasse.
Både de integrerede biblioteker og talentklasserne er altså tilbud, som kommunerne kan vælge at gøre til virkelighed på netop deres skoler.
Jeg tror og håber, at mange kommuner vil give skolerne den frihed til at udvikle gode løsninger, som passer lige præcis til deres elever og lokalområde.
Vi skal bakke op om det lokale engagement ude på skolerne, vi skal lytte til borgernes ønsker, og vi skal styrke den udvikling, der kommer nedefra.
Og det gør vi med dette lovforslag.
Så tillykke til selvfølgelig Alex Ahrendtsen og DF med talentklasserne, og tillykke til eleverne.
Tak for ordet.
Jacob Mark (SF), 2018-10-11:
På folkemødet i år stod Socialdemokratiets partiformand og talte om de skrøbelige unge, talte om, at hun kunne se, at der var flere unge, der mistrivedes, og at det sandsynligvis nok var, fordi man prøvede dem for hårdt.
Siden da har Socialdemokratiet været ude at sige, at man skal skrue ned for tempoet for de unge, og at man i hvert fald også skal afskaffe nationale test i 2. klasse.
Jeg anerkender sådan set de mange gode intentioner om at sætte ind med bedre sprogstimulering, og jeg tror, at Socialdemokratiet og SF er fuldstændig enige, når det kommer til, at man skal lave særlige indsatser i 0. klasse; for tilskuernes skyld vil jeg også sige, at vi kæmpede den kamp meget længe i forhandlingsrummet, men at vi endte med at gøre forskellige ting.
SF valgte at sige: Vi vil ikke have nye sprogprøver i 0. klasse.
Socialdemokratiet valgte at sige: Dem vil man gerne æde.
Jeg vil bare høre: Tror ordføreren, at det vil gøre børn mere pressede eller mindre pressede, at man nu allerede i 0. klasse, når man er 6 år, kan risikere at komme op i fire sprogprøver i løbet af 1 år?
Mattias Tesfaye (S), 2018-10-11:
Det afhænger helt af, hvordan de bliver skruet sammen.
Det er rigtigt, at vi nu siger om nationale test i 2. klasse: Væk med dem!
Vi siger i øvrigt også, at det uddannelsesloft, der blev vedtaget, ønsker vi også at fjerne, og det skyldes jo netop det, som fru Mette Frederiksen sagde på årets folkemøde, og det er jeg også sikker på hun har gentaget mange gange siden, nemlig at der er blevet lagt for meget pres på mange af de børn og unge, der vokser op.
Jeg tror ikke, der er et mindre pres på børn, der går i skole i dag og er bagud, allerede inden de rigtig kommer i gang.
Der sidder mange og kigger op i loftet og er lidt tomme i blikket, fordi de ikke kan følge med, og dansk er nøglen til at kunne følge med i alle andre fag.
Vi vil selvfølgelig være opmærksom på, at det her ikke bliver til en eksamen med grøn dug på bordet, men at det netop bliver, som der står i loven, integreret i undervisningen.
Annette Lind (S), 2018-10-11:
Tak for det.
Det er sådan, at vores søn har gået i en elitesportsklasse i 7., 8. og 9. klasse på en almindelig folkeskole.
Så det her med talentklasser er ikke nyt, men med lovforslag L 59 giver vi mulighed for også at oprette talentklasser i musik.
På den måde gives der bedre plads til de specifikke lokale ønsker, og de kan bedre varetages.
Vi hilser derfor forslaget velkommen, og vi hilser også alle de forslag, som øger praksisfagligheden, velkommen, for det er jo netop noget af det, som vi sidder og forhandler om lige for tiden.
Så nu indfører vi med det her lovforslag, at man kan lave talentklasser i musik gennem hele folkeskolen.
Det glæder os også, at vi sætter fokus på elever med et særligt musisk talent.
Flere skoler har som sagt allerede haft mulighed for at oprette særlige talentklasser med fokus på idræt, og de her initiativer har ført noget godt med sig, hvorfor fænomenet talentklasser med fordel kan bredes ud på de øvrige praktisk-musiske fag.
Vi mener, at alle elever skal blive så dygtige, som de kan, og derfor er det også glædeligt, at vi gennemfører det her forslag.
Det gælder inden for samtlige aspekter af fagligheden i folkeskolen, også de praktisk-musiske fag, og der ser vi gevinster ved at give bedre muligheder for de elever, som udmærker sig musikalsk.
Med det her lovforslag foreslås der også, at kommunerne får mulighed for at åbne et integreret bibliotek, som både kan forbedre bibliotekernes tilbud til skoleelever og til øvrige borgere i kommunen – altså hvis man ønsker det, og det skal selvfølgelig kun være dér, hvor det giver mening.
Det er også sådan, at vi selvfølgelig synes, at det skal være frivilligt og ske dér, hvor det giver mening.
For det lokale læringscenter har en vigtig funktion ude på skolerne, men hvis det er sådan, at man ikke kan opretholde det på skolerne, så synes vi, det er fordelagtigt, at man kan lægge det sammen med folkebibliotekerne.
Med det her forslag er det også sådan, at man kan have helt eller delvis fællesledelse, og at den kan samles på én matrikel eller være på begge matrikler.
Vi håber, at forslaget vil kunne give endnu flere elever et bedre tilbud, som kommunernes biblioteker kan udbyde i fællesskab.
Ved at åbne mulighed for musikalske talentklasser og integrerede biblioteker styrker vi forholdene for Danmarks børn og unge.
Af den årsag støtter vi begge forslag.
Merete Riisager (LA), 2018-10-11:
Der er jo, kan man sige, præcis den ubalance eller forskel mellem kommunale skoler og friskoler i det hele taget, at alle fri- og privatskoler får et tilskud på 76 pct. pr. elev af det, der gennemsnitligt bruges på en folkeskoleelev.
Så den forskel er der, til gengæld er der nogle frihedsgrader.
Henrik Dahl (LA), 2018-10-11:
Jeg har lige skrevet en bog om gamle traditioner på Christiansborg sammen med miljø- og fødevareministeren og hr. Nick Hækkerup, og derfor har vi jo arbejdet meget indgående med de traditioner, der er her i huset.
Det mener de fleste andre mennesker er irrationelt, men det er en tradition i politik, og den respekterer vi, for vi respekterer politiske traditioner.
Alex Ahrendtsen (DF), 2018-10-11:
Var det så ikke på tide, at vi begyndte at ændre på nogle af de traditioner, der gør, at ting, der ikke virker, ikke ryger ud?
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Jeg vil også gerne kvittere over for ministeren, at lovforslaget er fremsat, og at der er ønsker om de seniorhøjskoler, som vi drøfter her i forbindelse med L 35.
Det er jo helt givet, at der er en stigning i antallet af pensionister i Danmark, og at der er en opmærksomhed omkring folkeoplysning og det at være sammen om temaer, som man er interesseret i, fællesskabet i sådan en gruppe, der melder sig til en seniorhøjskole eller til en almindelig højskoles korte sommerkurser eller korte kurser i løbet af året.
Der er meget variation i billedet af, hvordan højskolerne indretter sig, og hvad de kommer godt af sted med.
De lavede så en række korte kurser i løbet af hele året, og det løftede højskolens aktivitetsniveau meget højt op, og det var ofte pensionister, der kom på de korte kurser.
Det synes jeg også er rimeligt, og derfor kan man godt have korte kurser i løbet af sommeren, og det er der mange højskoler der har.
Det er blot for at nævne, at der er flere forskellige typer muligheder, hvor man også har rigtig mange pensionister med, men på de almindelige højskolers sommerkurser er der også mulighed for at få nogle med, hvis man gør det attraktivt for de unge at deltage.
Den variation er faktisk ret udbytterig for alle grupper.
Radikale Venstre støtter forslaget.
Henrik Dahl (LA), 2018-10-11:
Jeg står og taler med en ærværdig repræsentant for et konservativt parti, og hvis det er sådan, den konservative tænkning er, er jeg da meget villig til at gå ind på det.
Marianne Jelved (RV), 2018-10-11:
Jeg skal på Alternativets og egne vegne, altså Radikale Venstres vegne, tilkendegive, at vi støtter forslaget om at udskyde revisionen.