runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2021-05-26:
Der har i op imod 100 år været konflikt efter konflikt mellem arabere og jøder, og 13-14 amerikanske præsidenter har forgæves forsøgt at mægle sig til succes.
Hver gang en ny konflikt opstår, er der altid en eller anden gammel årsag til, at den blusser op, og denne gang er det sket i forbindelse med nogle huse i Sheik Jarrah i Jerusalem.
Terrororganisationen Hamas og Islamisk Jihad i Gaza sprang så hurtigt til, da de lugtede uroligheder i Jerusalem, og det gjorde man ved at affyre i alt 4.360 raketter mod Israel.
Af raketterne blev 90 pct. dog uskadeliggjort af Israels missilskjold kaldet Iron Dome.
Så mange som 680 af Hamas' raketter landede i Gaza og skabte altså ødelæggelse over eget folk.
Advarslen blev som regel givet cirka 20 minutter før et angreb.
Nu viser drabstallene så, at der er flere arabiske døde end israelske.
I den forbindelse nævner man ofte proportionalitet, men udtrykket proportionalitet er her misvisende, for årsagen til, at ikke flere israelske liv blev tabt, skyldes ene og alene Israels missilskjold, Iron Dome, som tilintetgør indkomne missiler i luften.
Uden denne ret nye forsvarsmekanisme ville der i dag have været blodbad i Israel.
Hamas og Islamisk Jihad prøvede at snyde Iron Dome ved at sende op til 130 missiler ad gangen.
Dertil kommer, at rigtig mange civile i Gaza er blevet dræbt af Hamas' egne raketter, som slår ned på eget territorium.
Det er estimeret, at cirka 350 Hamasraketter ramte inde i Gaza de første tre dage af konflikten.
Hamas affyrer deres raketter helt overlagt mod områder og bygninger, hvor der findes mange af deres egne civile, hvilket gør det vanskeligt for Israel at skyde tilbage uden at ramme uskyldige.
Grundlæggende er det ikke de palæstinensiske arabere, som Israel kæmper imod, men derimod terroristerne i Hamas, som har oprettet deres islamiske stat i Gaza.
Her holder terrororganisationen deres civilbefolkning i et vanvittigt religiøst jerngreb.
Endelig skal man erindre sig, at Israel i 2005 faktisk tvangsevakuerede godt 9.000 jødiske civile i 23 byer i Gaza i en tilbagetrækning fra området, som Israel havde holdt siden seksdageskrigen i 1967.
Israels tilbagetrækning fra Gaza fik ikke det ønskede første skridt mod fred, nej, i stedet blev det militære vakuum hurtigt udfyldt af Hamas, og dermed skabtes endnu en uventet trussel for Israels sikkerhed, idet Hamas som bekendt kræver Israels totale udslettelse fra jordens overflade.
Jeg har et forslag til vedtagelse, som jeg gerne vil læse op på vegne af mit eget parti, Dansk Folkeparti.
Det synes jeg man skulle rette op på til næste gang.
Hvem ved, det kunne være, jeg kunne støtte det.
Men jeg vil gerne fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget opfordrer regeringen til at fordømme terrorbevægelserne Hamas, Hizbollah samt Islamisk Jihad samt at fordømme de lande og bevægelser, som udstyrer terroristerne med våben og penge.
Kim Valentin (V), 2021-05-26:
Altså, jeg synes faktisk, at udenrigsministeren sagde det ganske glimrende, nemlig at det er en tostatsløsning, vi arbejder efter, det er der jo ingen tvivl om.
Og så må man lige angribe den præmis, at Israel bare står og beskyder andre, for det sker jo ikke, men de er et sted, hvor der er, skal man sige relativt fjendtligt indstillede, der står og banker på døren, fra alle sider af det her land, og derfor har de selvfølgelig også en ret til at forsvare sig selv, hvis det er, der sker noget.
Christian Juhl (EL), 2021-05-26:
Jeg vil sige to ting: Der er dræbt 235 palæstinensere og 12 israelere, selvfølgelig fordi Israel har en moderne hær, det har palæstinenserne ikke, og det vil sige, at hvis de kommer op at slås, er det asymmetrisk.
Det behøver Israel jo ikke at gøre.
De gør det helt bevidst.
Det andet er, at i 2014 skete der præcis det samme, og det er derfor, jeg spørger: Hvad er grunden, når man siger, at Israel har ret til at eksistere?
Har Palæstina ikke ret til at eksistere på lige fod med Israel?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-26:
Jeg forstår udmærket, at når man diskuterer konflikten mellem Israel og Palæstina, er der nogle gange behov for at padle.
Men der er også andre gange behov for at være tydelig i sproget – også i forhold til det spørgsmål, som fru Eva Flyvholm stiller omkring helt konkret at bakke op om undersøgelser af forbrydelser, på begge sider selvfølgelig, som man gør, når der er krig.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig et lidt mere konkret svar fra Socialdemokratiets ordfører, for det her handler ikke om at arbejde igennem EU eller ikke arbejde igennem EU – det her handler om, at Danmark har et sæde i Menneskerettighedsrådet, og om, hvordan vi stiller os.
Vi ved, at der er nogle EU-lande, der vil stemme imod, og vi så i går Hollands parlament plædere for, at der skal stemmes for, og nogle plejer at undlade at stemme.
Der skal jo tages stilling til det nationalt.
Christian Juhl (EL), 2021-05-26:
Tak for det.
Venstres ordfører gjorde det, som skiftende ministre og skiftende regeringspartier har gjort: Først siger de fra over for Hamas' raketter, bagefter siger de sætningen: Israels ret til at eksistere skal sikres; og det er fuldstændig rigtigt.
De fleste ministre undlader at sige noget om den overdimensionerede bombning af Gaza fra Israels militær, som er et af de stærkeste i verden, dem får man ikke rigtig sagt noget om.
Det er et besat land, så reelt kan vi sige, at folkeretten jo giver dem en vis ret til at forsvare sig.
Det er besætterne, man holder hånden under i de her debatter, vi har.
Hvad er grunden til det?
Hvorfor siger man ikke til begge parter og især den part, der er den stærke, og som bomber mest brutalt: Stop det der?
Kim Valentin (V), 2021-05-26:
Tak til formanden.
Som medlem af Europaudvalget har jeg haft muligheden for at læse den skriftlige fremlæggelse, som udenrigsministeren har fremsendt til os der.
I fremlæggelsen kan man læse, at udenrigsministeren har drøftet konflikten mellem Palæstina og Israel med sin amerikanske kollega Antony Blinken, der i dag er på besøg i Israel.
Samtidig har udenrigsministeren rettet henvendelse direkte til både sin israelske og sin palæstinensiske kollega og fremført regeringens budskab om at deeskalere konflikten mellem de to parter.
Vi må dermed konstatere, at regeringen har handlet, og at ministeren har gjort sit for klart at markere Danmarks holdning til konflikten og advokeret for en våbenhvile og deeskalation.
Konflikten mellem Israel og Palæstina er en med store omkostninger for begge parter.
I Venstre bakker vi op om den aktivistiske udenrigspolitik og mener, at Danmark bør engagere sig aktivt ude i verden.
Derfor bør vi også gøre, hvad vi kan, for at sikre, at fremtidens konflikter får sværere ved at opstå.
I Danmarks udviklingspolitiske arbejde i Palæstina er der derfor også fokus på over tid at skabe en bæredygtig udvikling.
Danmark er i dette arbejde engageret i at skabe en bæredygtig økonomi for palæstinenserne såvel som i at støtte civilsamfundsorganisationerne.
Danmark arbejder med andre ord på at stoppe både den nuværende konflikt samt at forhindre, at morgendagens konflikter imellem de to parter opstår.
Det er næppe noget, der sker natten over, men med en vedholdende indsats.
Fra Venstres side deler vi klart regeringens position i konflikten.
Samtidig er det vigtigt at understrege, at vi anerkender Israels ret til at forsvare sig selv proportionalt.
Vi ønsker naturligvis, at regeringen gennem EU og FN arbejder for, at alle parter i konflikten efterlever våbenhvilen, og at civile altid beskyttes, uanset hvor de måtte bo.
Venstre kan derfor også tilslutte sig det udkast til et forslag til vedtagelse, som regeringen er kommet med, og som flere andre partier også kan bakke op om, og vi er rigtig glade for den brede opbakning til det her forslag.
Vi må samtidig også konstatere, at Danmarks handlemuligheder i forhold til den aktuelle konflikt, der godt nok er blusset op igen, er bedst forhandlet gennem EU og FN.
Derfor må vi ikke glemme, at Danmark på mange måder har gode muligheder for at udvirke vores udenrigspolitik netop gennem EU, hvor budskabet om deeskalation, våbenhvile og beskyttelse af civile har langt større kraft, når den deles og bakkes op af samtlige medlemslande.
Annette Lind (S), 2021-05-26:
Der skal det til, at der er konsensus omkring det.
Det hjælper ikke noget, at man står alene – hvis Danmark står alene omkring det her, sætter vi os uden for indflydelse.
Så derfor kigger vi på, hvordan teksten bliver, og så kigger vi på, om der bliver konsensus omkring tingene.
Det er det, vi gør i Socialdemokratiet.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-26:
Jamen igen: Vi kan sagtens stå og tale om de forslag til vedtagelse, vi har lavet i Folketinget – jeg kender dem også, for jeg har sådan set været involveret rigtig meget i den her debat her i Folketinget.
Men hvad er det, der skal til i den vedtagelse i Menneskerettighedsrådet, for at man fra Socialdemokratiets side kan støtte det?
Jeg synes, det er vigtigt, at vi bliver præcise nu.
Altså, vi skal have undersøgt de krigsforbrydelser, der er foregået på begge sider i konflikten, og det kan vi jo kun, hvis vi gør det uvildigt og igennem FN.
Så hvad er det, der skal til, for at man fra Socialdemokratiets side kan støtte det?
Annette Lind (S), 2021-05-26:
Akkurat som ministeren sagde, er det sådan, at vi kigger på teksten, når den foreligger, og så tager vi stilling derefter.
I forhold til det der med at være tydelig synes jeg simpelt hen, vi har været det i vedtagelsesteksterne.
Jeg synes, vi har mange, mange tydelige tilkendegivelser i forhold til den her konflikt.
Og vi tager stilling, når vi har set teksten i FN's Menneskerettighedsråd.
Kim Valentin (V), 2021-05-26:
Altså, jeg anerkender ikke præmissen om, at man bomber mest radikalt, det anerkender jeg simpelt hen ikke, for jeg synes, det er forkert.
Samtidig vil jeg også pege på, at i forslag til vedtagelse nr. V 100, som vi jo er enige om, er der adskillige punkter, hvor man også nævner, hvad palæstinenserne skal gøre, og det har Enhedslisten skægt nok overhovedet ikke fremført i den her sammenhæng.
Så derfor må jeg jo lige fortælle ordføreren, at man først lige må spise egen medicin, før man begynder at pege fingre ad andre.
Søren Espersen (DF), 2021-05-26:
Ordføreren nævner i forslaget til vedtagelse, at man skal gå ind for en ophævelse af Israels blokade imod Gaza.
Nu har Israel jo ansvaret for grænsen nordpå og også østpå, men sydpå er det jo Egypten, der bestemmer, hvem der skal ud, og hvem der skal ind, så Egypten burde egentlig også være med i den vedtagelsestekst.
Er det ikke korrekt?
Jens Rohde (KD), 2021-05-26:
Med disse ord støtter vi naturligvis forslaget.
Peter Seier Christensen (NB), 2021-05-26:
Overordnet er vi i Nye Borgerlige positive over for den SPS-støtte, de studerende modtager.
Formålet med SPS er at bidrage til, at studerende med funktionsnedsættelser eller tilsvarende svære vanskeligheder kan tage en uddannelse på lige vilkår med andre studerende.
SPS forbedrer konkret deres forudsætninger for at følge undervisningen og gennemføre deres uddannelse.
Nogle studerende oplever faktisk støtten som en afgørende faktor for, at de kan gennemføre deres uddannelse.
I en rapport fra Danmarks Evalueringsinstitut fra 2019 fortæller de studerende, at de har svært ved at forestille sig, at de kunne gennemføre deres uddannelse uden SPS-støtten.
F.eks. siger en studerende med ordblindhed, at hvis der ikke var hjælp, ville hun ikke kunne klare studierne.
Også blandt studerende, der modtager SPS på baggrund af psykiske vanskeligheder, er udbyttet godt.
Samtaler med støttegivere om svagere evner kan give eleverne ro og overskud til at fokusere på studiearbejdet.
SPS medvirker således til at strukturere hverdagen og skolearbejdet for disse studerende.
SPS bidrager derfor til en mere velfungerende hverdag for unge på videregående uddannelse.
Lovforslaget L 236 præciserer en overgangsfase frem til en mere permanent lovtekst, der skal komme senest den 1. juli 2022, om en mere smidig administration af SPS-ordningen på de videregående uddannelser.
Det hilser vi velkommen i Nye Borgerlige, og vi støtter derfor lovforslag L 236.
Britt Bager (KF), 2021-05-26:
Som det er blevet nævnt af tidligere ordførere, behandler vi hasteloven om specialpædagogisk støtte her i dag, fordi der i årevis er blevet administreret på en måde, som ikke er i overensstemmelse med loven.
Med den her lov etablerer vi en midlertidig hjemmel, så der administreres som hidtil, nu blot lovligt.
Det bakker vi i Det Konservative Folkeparti op om, og vi ser frem til drøftelserne med ministeren, så vi kan finde en permanent løsning, der er klar, når solnedgangsklausulen udløber til juli næste år.
Pernille Skipper (EL), 2021-05-26:
Tak for det.
Enhedslisten støtter også det her hastelovforslag, som vi også er rigtig glade for er blevet fremsat.
Det får vi fikset nu.
Så er der mange andre, der rigtigt nok, syners jeg, har sagt, at når vi skal til at kigge på det her, så lad os kigge på SPS-ordningen.
Det er selvfølgelig også vigtigt for os, at det, vi gør, er at sikre, at det er den hidtil gældende praksis, som også bliver virkeligheden efterfølgende, og ikke de hidtil gældende regler med de tidsbegrænsninger.
Så det vil vi meget gerne tale om, så vi sikrer, at vi nu ikke får indført nogle nye tidsbegrænsninger eller i realiteten nye tidsbegrænsninger for modtagelse af SPS-støtte, for det er en rigtig, rigtig vigtig ordning for at sikre, at unge med en funktionsnedsættelse også kan gennemføre deres uddannelse.
Katrine Robsøe (RV), 2021-05-26:
Tak for det.
Man skal nogle gange benytte muligheden, når der opstår så smuk en situation, at den radikale ordfører stort set kan sige, at med forbehold for at jeg har overhørt noget, kan I nærmest trykke copy-paste til det, ordføreren for Dansk Folkeparti sagde.
Det er nemlig fuldstændig rigtigt, for vi vil jo bare gerne her sørge for, at der rent faktisk ikke er nogen studerende, der falder igennem, når nu der har været administreret på en forkert måde.
Det synes jeg sådan set er ret vigtigt vi får holdt hånden under, og derfor støtter Det Radikale Venstre naturligvis også den her hastelov, og vi ser frem til, at vi får fundet en varig løsning, der skaber noget sikkerhed på det her område.
Så jeg tror, det var det eneste, jeg ville sige.
Tak for det.
Ane Halsboe-Jørgensen (S), 2021-05-26:
Tak, både for opbakningen til at hastebehandle det her lovforslag allerede i dag, men også for de faldne bemærkninger; det er vigtigt, for at studerende med funktionsnedsættelse ikke kommer i klemme.
Vi er her i dag, fordi det er konstateret, at ordningen for specialpædagogisk støtte til studerende i videregående uddannelse i en længere årrække desværre ikke er blevet administreret i overensstemmelse med lov om specialpædagogisk støtte ved videregående uddannelser.
Det drejer sig om regler om, i hvor lang tid den studerende kan modtage støtte, og hvor længe den studerende må være forsinket i sin uddannelse for at kunne fastholde støtten.
Specialpædagogisk støtte kan f.eks. være støtte i form af tegnsprogstolkning eller særligt udformede undervisningsmaterialer.
Loven fastsætter visse betingelser for at modtage støtte og visse betingelser for at beholde støtten, og det står helt klart, at administrationen skal følge den til enhver tid gældende lovgivning, selvfølgelig.
Derfor er det også meget beklageligt, at det ikke har været tilfældet, og det skal selvfølgelig rettes op hurtigst muligt.
Omlægning af administrationen i henhold til de gældende regler forventes imidlertid at medføre, at nogle studerende med funktionsnedsættelse mister deres ret til fortsat at modtage SPS.
Det kan i yderste konsekvens, som flere af de foregående talere har været inde på, betyde, at de ikke ender med at kunne gennemføre deres uddannelse.
Derfor er det her en uholdbar situation, som vi er nødt til at håndtere, og jeg vil gerne igen kvittere for opbakningen og de faldne bemærkninger til lovforslaget.
Formålet her er selvfølgelig at skabe grundlag for, at betingelserne omkring støtteramme, støttetid og studieaktivitet for at modtage specialpædagogisk støtte ved videregående uddannelser midlertidigt kan fraviges.
Med lovforslaget sikrer vi, at studerende med funktionsnedsættelse, som med den hidtidige praksis modtager SPS i strid med gældende regler, nu kan afslutte deres uddannelse med den nødvendige støtte.
På den måde varetages det afgørende hensyn, at administrationen af ordningen selvfølgelig skal ske i overensstemmelse med reglerne, samtidig med at vi ikke sætter studerende med funktionsnedsættelse i en uholdbar situation.
Der er tale om en midlertidig ordning, som skaber rum til på en ordentlig måde at kunne se på, hvordan SPS-ordningen fremover skal indrettes.
Og som jeg også har orienteret Uddannelses- og Forskningsudvalget om, forventer jeg at tage en drøftelse med uddannelsesordførerne om, hvordan vi bedst indretter SPS-ordningen til studerende på videregående uddannelser fremover – også tak her for de faldne bemærkninger og opbakning til det arbejde.
Det er vigtigt for mig, at vi fortsat fokuserer vores fælles kræfter og sammen arbejder for, at studerende med funktionsnedsættelse har gode muligheder for at tage en videregående uddannelse på lige fod med andre studerende.
Og ikke mindst tak for opbakningen til også på den anden side af det at kigge på den generelle ordning.
Det ser jeg frem til.
Tak for ordet.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2021-05-26:
Tak for det.
Jeg blev ganske overrasket, da jeg blev ringet op af ministeriet for ikke så længe siden og fik oplyst, at man på det her område i årevis havde ageret imod reglerne.
Jeg vil sige, at heldigvis havde man det.
Det er selvfølgelig bekymrende, at man ikke har opdaget det før, men jeg vil gerne rose ministeriet for, at man, da man opdager det, ikke bare begynder at agere efter reglerne, men siger, at den ageren, der var i den virkelige verden, faktisk har været den fornuftige og den sunde, og derfor gør man det, man kan, for med det her lovforslag at få ændret det, så man, indtil vi kan få reglerne helt på plads, kan agere, som man har gjort hidtil.
For det er vigtigt at melde ud til de studerende, at vi med det her kan sikre, at man faktisk får den samme ageren og den samme mulighed, som man har haft hidtil.
Noget af det, vi så kan se frem til, er, at vi, når vi så skal lave de love og de regler, der skal gælde fremadrettet, så måske kunne få anledning til at se på, hvordan vi sikrer, at SPS kommer til at fungere endnu bedre.
Hvordan kan man være sikker på, at man kan få sin støtte og sine hjælpemidler, når man starter på studiet og ikke skal risikere først at kunne få dem, når man er halvvejs henne i sit studie?
Så der er nogle elementer, som jeg tror kan blive meget bedre.
Men lige præcis om det her må jeg sige, at hvis jeg var blevet kontaktet og havde fået at vide, at man agerede sådan her, og at man havde overvejet at agere efter loven, ville jeg have råbt og skreget på, at man gjorde lige præcis det, som vi nu gør i dag.
Så derfor støtter Dansk Folkeparti det her forslag, og vi håber, at vi med det kan undgå, at der kommer problemer for de studerende, og at vi så kommer videre og får lavet nogle gode regler fremadrettet.
Ulla Tørnæs (V), 2021-05-26:
Mange tak.
Det her lovforslag skal rette op på et gevaldigt rod.
Lovforslaget beskriver det indimellem helt uforståeligt, men som jeg i hvert fald har opfattet det, beskriver det
Det fjerde, jeg vil sige i den sammenhæng, er, at lovforslaget har sin fulde berettigelse, og at det er rigtig godt – og stor ros til ministeren for nu at rydde op i dette morads.
Det støtter vi selvfølgelig.
Ingen kan jo leve med, at der ikke administreres med et ordentligt lovgrundlag som udgangspunkt.
Men det er vigtigt for mig at understrege, at lovforslaget ikke handler om SPS, altså hvad det er for en størrelse, og hvem der er berettiget til det.
Vi ønsker med lovforslaget her ikke at ændre på SPS; vi ønsker ikke at skabe tvivl om, hvem der er berettiget til at modtage specialpædagogisk støtte under en videregående uddannelse.
Det skal selvfølgelig fortsat være muligt at modtage specialpædagogisk støtte, hvis det er en forudsætning for at gennemføre en videregående uddannelse.
Formålet med lovforslaget her er alene at rydde op og fikse et lovrod, og det har som sagt intet med indholdet i SPS-ordningen at gøre.
Vi ønsker ikke at skabe usikkerhed for studerende, der i dag modtager SPS; vi ønsker tværtimod fremadrettet at bane vejen for, at der kan blive etableret et retmæssigt lovgrundlag, så vi ikke administrerer i blinde.
Så lovforslaget her har naturligvis Venstres fulde opbakning.
Så ser vi frem til, at vi i næste folketingssamling får taget fat på selve SPS-ordningen og får skabt det retsmæssige grundlag for at kunne videreføre en velfungerende ordning, som giver studerende, der har brug for det, mulighed for særlig støtte.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-05-26:
Tak for ordet.
Lovforslaget her skal løse et helt konkret problem vedrørende ordningen for specialpædagogisk støtte til studerende i videregående uddannelse, som igennem en længere periode ikke er blevet administreret, som loven ellers foreskriver.
Hvis der uden videre administreres efter reglerne fra nu af, vil nogle studerende miste deres ret til SPS.
Studerende kan modtage hjælp og støtte ved bl.a. ordblindhed, hørehandicap, synshandicap og bevægelseshandicap.
Hjælpen afhænger af den enkeltes konkrete behov, men uanset hvilken funktionsnedsættelse der er tale om, bliver det sværere for den studerende at gennemføre sit studie, hvis vedkommende skal undvære hjælpen gennem SPS.
Derfor foreslås en midlertidig løsning, hvor uddannelses- og forskningsministeren bemyndiges til at fastsætte regler, så visse betingelser for at modtage SPS kan fraviges.
På den måde sikrer vi både, at administrationen af ordningen sker efter reglerne, og samtidig undgår vi, at nogle studerende må opgive deres studier.
Loven har en solnedgangsklausul, så bemyndigelsen automatisk ophæves igen den 1. juli 2022, og inden da arbejdes der for en langsigtet løsning.
SPS giver studerende, der har en funktionsnedsættelse, mulighed for at gennemføre en uddannelse på lige fod med deres medstuderende.
Det ville naturligvis være stærkt uhensigtsmæssigt, hvis studerende, der i dag gør brug af SPS, pludselig mistede den mulighed, så de fik sværere ved at gennemføre deres uddannelse.
Derfor mener vi, det er rigtig positivt, at der er fundet en pragmatisk løsning, som løser problemet her og nu, mens der arbejdes på en varig løsning.
På den baggrund støtter Socialdemokratiet forslaget.
Astrid Carøe (SF), 2021-05-26:
Tak for det.
I SF bakker vi også op om det her forslag.
Det er selvfølgelig noget rod, at man ikke har fulgt de regler, der var, men vi er rigtig glade for, at man vælger at få rettet op på det nu og på en måde, som gør, at de studerende ikke mister den ret, de har i dag.
Jeg vil også sige, at jeg også var en smule bekymret, da ministeren ringede til mig, for jeg var bange for, at beskeden ville være, at man så nu ville fratage nogle studerende en rettighed, som de er dybt afhængige af for at kunne færdiggøre deres studie.
Vi synes også, det er rigtig fint med den her solnegangsklausul, som sikrer, at vi får drøftet det her lidt mere grundigt, og når vi skal det – og det håber jeg vi hurtigt kommer til; vi behøver jo ikke at strække den helt til, når solnedgangsklausulen effektueres – håber jeg, at vi så også får en nogenlunde lignende ordning eller måske oven i købet en endnu bedre ordning, end vi har i dag på SPS'en, sådan at endnu flere unge kan se sig selv i det uddannelsessystem, vi har.
Så en opfordring herfra til, at vi ikke behøver at vente et helt år med at tage den her drøftelse.
Men SF bakker op.
Pernille Skipper (EL), 2021-05-26:
Tak for det.
Og tak til ministeren for lovforslaget – jeg tror, det var godt rykket af alle i embedsværket, så tak for det.
Jeg tror, at det måske vil være meget godt, også for alle dem, som skal studere snart og har behov for SPS i fremtiden, at vi får sort på hvidt, at det, vi er klar på, det, vi gerne vil, er at lave nogle nye regler, som gør, at det stemmer overens med virkeligheden i dag, og at vi altså ikke har tænkt os at indføre nogle tidsfrister, som tidligere har stået i loven, men ikke har været gældende i praksis.