runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christina Olumeko (ALT), 2024-05-07:
Tak for ordet.
Vi sambehandler her to lovforslag, som har det tilfælles, er de indebærer en masse afgiftsændringer på klima- og miljøområdet.
Lovforslagene er, som de andre ordførere også har nævnt, en implementering af aftalen om en grøn skattereform for industrien fra 2022.
Jeg kommer til at lave nogle nedslag i min tale på de punkter, som har vægtet højest i Alternativets stillingtagen.
Og mit fokus kommer sådan set ligesom de andre ordføreres også til at være på selve CO 2 -afgiften.
Helt grundlæggende mener vi i Alternativet, at CO 2 -afgiften på industrien i lovforslaget her er for lav.
Vi mener, at afgiften bør svare til de 1.500 kr. pr. t CO 2 , hvorefter eventuelle tilskudspuljer kunne komme oven i selve afgiften, og det er ikke tilfældet med lovforslaget, som præsenteres her.
Og med den her særlige rabat, som aftalepartierne foreslår, er konsekvensen jo, at resten af samfundet skal betale mere, og det mener vi ikke er rimeligt.
Desuden vil jeg gerne fra talerstolen i dag opfordre regeringen til hurtigst muligt at beslutte, hvorvidt vi, inden året slutter, skal genbesøge den her aftale med henblik på at indføre en højere CO 2 -afgift, som Klimarådet har anbefalet at man kigger på.
Behovet for at genbesøge aftalen mener vi også aktualiseres af, at vi siden da har fået et bedre regnegrundlag i form af den nye grønne regnemodel Grøn REFORM, som bør bruges til at genbesøge aftalen.
Til sidst vil jeg også bare gerne tilslutte mig det, som flere ordførere har nævnt fra talerstolen, nemlig at CO 2 -afgiften ikke kan afløftes ved CO 2 -fangst, og det er jo noget, som kommer til at slå økonomien ud af CO 2 -fangstprojekter, så det er noget, vi håber at Skatteministeriet vil kigge på med et eventuelt ændringsforslag.
Så til sidst vil jeg bare sige, at Alternativet kommer til at stemme imod lovforslagene.
Tak for ordet.
Mohammad Rona (M), 2024-05-07:
Jeg skal gøre det kort.
Tak for ordet.
Vi behandler jo L 182 og L 183, som også er en form for milepæl i kampen for den grønne omstilling.
Aftalen fra juni 2022 cementerer ikke bare et stort skridt imod det, men det største skridt i forhold til at nå det ambitiøse klimamål.
Aftalen viser ikke kun viljen og ambitionen, men den viser også, at vi kan styrke, og at vi vil styrke Dansk Industri og fremtidssikre vores vækst og hermed vores velfærdssamfund.
Ikke nok med det sender den også et klart signal til omverdenen om, at vi i Danmark er ambitiøse, og at vi har et stort engagement i den grønne omstilling, som vi håber vil inspirere andre lande, netop til at følge det eksempel her.
Så med de to lovforslag, vi behandler i dag, kan vi med stolthed sige, at Danmark for fremtiden leverer det største enkeltstående bidrag til at nedbringe CO 2 -udledningen i 2030.
Fra 2025 og frem kommer vi gradvis til at indføre en højere og mere ensartet CO 2 -afgift.
De sikrer nemlig også det princip, som vi i Moderaterne mener er bedst for industrien, nemlig at den, der udleder, også betaler regningen.
Det skaber omvendt store incitamenter for virksomhederne til at handle ansvarligt og grønt.
Det er i sandhed en stor og målrettet støtte for virksomhedernes grønne omstilling, for en ambitiøs CO 2 -afgift som denne er et vigtigt værktøj i Danmarks overgang fra kulsort energi til grønne energikilder.
Det skal kunne betale sig at være grøn.
Danmark har sat sig et klimamål, et ambitiøst klimamål, og det vil vi rigtig gerne indfri, så selvfølgelig stemmer Moderaterne for begge lovforslag.
Anders Kronborg (S), 2024-05-07:
Tak for det.
Nu vil jeg gøre mig umage med at holde en meget tør tale, selv om vi er højt oppe at flyve, så man ikke kommer til at grine igen her på talerstolen.
Det her er et rigtig godt forslag og en god aftale.
Det er nemlig forslaget om en passagerafgift.
Lovforslaget har til formål at indføre en passagerafgift på flyrejser – noget, som blev aftalt mellem regeringspartierne, Socialdemokratiet, Moderaterne og Venstre.
Socialistisk Folkeparti er med i aftalen, og Enhedslisten er med i aftalen om grøn luftfart, og det var i december 2023, vi kunne stå i Skatteministeriet og præsentere den her visionære aftale.
Passagerafgiften vil stige fra i gennemsnit 70 kr. pr. rejse i 2025 til i gennemsnit 100 kr. pr. rejse i 2030.
Det er dyrere med afgiften på mellemdistancerne og de lange distancer og billigere på indenrigsruterne.
Indtægterne skal bl.a. gå til at finansiere den grønne omstilling af indenrigsluftfarten og den teknologiske udvikling af en mere bæredygtig luftfart, og så har vi også lavet et kryds, der hedder, at vi skal bruge nogle af indtægterne til at løfte ældrechecken for de pensionister i Danmark, som har mindst.
Det er alle sammen rigtig gode formål, som Socialdemokratiet varmt kan anbefale og varmt kan støtte op om, og det er vi meget, meget glade for.
Vi er også glade for, når vi kigger ud i landet, at der er blevet råd til at støtte de lokale lufthavne, f.eks. lufthavnen i Esbjerg, som jo har rute til Stavanger, men også er en vigtig livsnerve i den grønne omstilling i forhold til vindmølleaktiviteten i Nordsøen og helikoptere.
Det er blevet muligt at støtte den lokale lufthavn med 50 mio. kr.: 10 mio. kr. om året fra 2025 og frem til 2030.
Det er der lokalt blev kvitteret for, både fra den lokale borgmester og fra den lokale lufthavnschef, der også tilkendegiver, at man nu er gået i gang med arbejdet for igen at skabe en indenrigsrute fra Esbjerg til København, og man håber selvfølgelig, at det bliver en del af en grøn indenrigsrute.
Disse initiativer er, ligesom man støtter Sønderborg Lufthavn med omkring 8 mio. kr. om året og Midtjyllands Lufthavn med også 50 mio. kr. på 5 år, med til også at binde Danmark sammen.
Det er noget, der ligger os enormt meget på sinde, at man kan komme hurtigt fra A til B.
Så alt i alt glæder vi os over den her aftale, der for alvor kom på skinner med den brede regering hen over midten, der fik opbakning, støtte og konstruktive indspark fra Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten, og alt i alt blev det jo en rigtig flot og visionær aftale.
Jeg har ikke yderligere bemærkninger, medmindre der er spørgsmål, men jeg kan varmt anbefale lovforslaget.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Ja, jeg bemærkede jo, at ordføreren sagde noget med, at man ikke skulle flyve for højt.
Det er der jo også mange der har skrevet sange om.
Jeg ved, at ordføreren elsker musik og sang.
Jeg spiller selv harmonika, og jeg håber, at ordføreren også kan huske Lille Palle – det er den der med: »Flyv ikke høj're end vingerne bær'/ ... /det kan så let gå dig ilde/og helt fra toppen er der langt at trille«.
Det kunne godt ske, og det sker måske nogle gange for Socialdemokraterne og i særdeleshed for ordføreren selv, for man har jo med det her lovforslag virkelig blandet æbler og bananer og pærer godt og grundigt sammen.
Anders Kronborg (S), 2024-05-07:
Lad os lige starte med Lille Palle, for det var jo en særlig kulturpersonlighed i Danmark.
Og noget af det, der jo virkelig var en kamp for Lille Palle, var – som I husker, var han jo med i klassikeren »Matador«, hvor han stod nede på Jernbanecaféen og spillede harmonika – at han aldrig kom med i rulleteksterne og aldrig blev krediteret for det.
Så når ordføreren nævner Lille Palle, er det nærliggende for mig at kreditere den store kulturpersonlighed, som Lille Palle rent faktisk var.
Til spørgsmålet om, hvorvidt det er god skik at blande ting sammen, vil jeg sige, at politik jo er prioriteringer.
Det er indtægter og udgifter.
Og jeg synes, det er fornuftigt helt generelt, at vi også med den her aftale løfter de pensionister, der har mindst i forvejen.
Det synes jeg sådan set er fornuftigt.
Vi skal også huske, at nogle af dem, der køber billet til de danske flyvemaskiner, er folk, der kommer fra udlandet.
Og det går sådan nogenlunde o p op, at det sådan set er de udlændinge, der flyver, der er med til at finansiere ældrechecken.
Det synes jeg sådan set er helt i orden.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Så synes jeg måske, ordføreren også skulle være opmærksom på, at Ældre Sagen faktisk ikke støtter det her lovforslag, i forhold til at pengene skal finansiere ældrechecken.
Ældre Sagen har været ude at sige, at det ikke er nogen særlig god idé til rulleteksterne, så det skulle ordføreren måske reflektere lidt over.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, om ordføreren har undersøgt, hvor stort et fald i passagertal man har råd til i Aalborg Lufthavn, Bornholms Lufthavn i Rønne eller den i Aarhus for den sags skyld, i forhold til at de jo ikke har så mange udenlandske passagerer, sådan som ordføreren påstår.
Anders Kronborg (S), 2024-05-07:
Det, der er vigtigt at understrege i forhold til den debat, er, at der er en differentieret afgift.
På de mellemlange ture og de længere ture er der en større afgift, end der er på indenrigsruterne, hvor det cirka er 50 kr. i afgift på en flybillet, når afgiften er fuldt indfaset.
Det er klart, at der kommer der et implementeringsspor, og der kan jeg sige fra Socialdemokratiet, at vi allerede er i dialog med Aalborg Lufthavn, og det er også en vigtig øvelse, når den her vigtige aftale skal implementeres.
Hans Andersen (V), 2024-05-07:
Tak for det.
Med det her lovforslag gennemfører vi aftalen om grøn luftfart i Danmark, som regeringen indgik med Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten sidste år.
Med aftalen indfører vi en passagerafgift på visse flyrejser.
Det gør vi, fordi vi gerne vil sætte fart på den grønne omstilling af luftfarten.
Når vi ser til andre europæiske lande, har de også allerede en passagerafgift på flyrejser.
Vi skal faktisk ikke længere væk end vores nabolande Sverige og Tyskland, før vi støder på en passagerafgift.
Derfor giver det god mening, at vi i Danmark også tager ansvar og viser, at vi tager den grønne omstilling alvorligt, og det gør vi med det her lovforslag.
Passagerafgiften kommer til at være tredelt.
Hvis man flyver indenrigs eller inden for Europa, vil afgiften være på 50 kr.
Hvis man derimod rejser til f.eks. New York eller Dubai, vil afgiften være på 310 kr.
Endelig vil afgiften være på 410 kr., hvis man rejser til Kina.
Alle beløbene er dog først fuldt implementeret fra 2030.
Afgiftssatserne vil nemlig stige fra 2025 og frem til 2030.
Det betyder, at passagerafgiften i gennemsnit vil være på 70 kr. pr. rejse næste år, mens den stiger til 100 kr. i 2030.
Frederik Vad (S), 2024-05-07:
Det er forkert, hvad hr. Peter Skaarup siger, for det her kan ikke bruges som en eller anden form for adgangsbillet til bare at blive i Danmark.
Hvis du f.eks. har mistet dit opholdsgrundlag, før du starter på den her uddannelse, altså mens du f.eks. går på en almen gymnasial uddannelse, så kan du sådan set ikke benytte dig af den her ordning.
Du har 6 måneder til at finde et job, som du kan få adgang til via en af de ordninger, vi har, for arbejdskraft.
Det vil sige, at du skal ende med at få et opholdsgrundlag, der matcher det opholdsgrundlag, som udenlandsk arbejdskraft, der kommer til Danmark, skal benytte sig af.
Så det her er snævret meget ind.
Hvis du f.eks. er elev på Nyborg Gymnasium, hvor vi har set nogle eksempler, mister dit opholdsgrundlag og skal tilbage, så vil du ikke kunne benytte dig af den her ordning.
Steffen W. Frølund (LA), 2024-05-07:
Tak for det, formand.
Selv om LA ikke er med i den bagvedliggende aftale, flugter det her relativt godt med Liberal Alliances egen politik for CO 2 -afgifter.
Derfor agter vi at stemme for de to lovforslag, som vi sambehandler her.
Men der er alligevel en knast, som jeg vil fremhæve.
Det er en, som den tidligere ordfører også fremhævede, og en, som ikke synes at være hensigtsmæssig, hvis man ønsker at nedbringe CO 2 -udslippet.
For det er nemlig desværre sådan, at lovforslaget trods kritik agter at bede nogle typer udledere om at betale en afgift for en udledning, de faktisk ikke har haft, fordi de via CO 2 -fangst eller ccs har opsamlet udslippet.
Så det vil vi anmode om at man får bragt i en retning, hvor de ikke skal betale en afgift for et udslip, de ikke har haft.
Men ellers er Liberal Alliance positive.
Carl Valentin (SF), 2024-05-07:
Jeg er glad for opbakningen, og jeg synes også, der var tryk på.
I virkeligheden synes jeg faktisk, at SF virker mere optagede af, at vi lever op til landbrugsaftalen, end regeringspartierne gør, for vi er kommet med flere forslag til, hvordan vi kan øge det økologiske areal.
Lige nu ser det svært ud med at nå det mål i aftalen.
Vi er kommet med forslag i forhold til at få reduceret den danske kvælstofudledning, men miljøministeren snakker bare og leverer ikke rigtig noget på det.
Så jeg synes egentlig, at vi i Socialistisk Folkeparti er ret optagede af at leve op til de aftaler, vi indgår, hvad midterregeringen ikke er så meget.
Anders Kronborg (S), 2024-05-07:
Tak for det.
Jeg kigger lige op på uret, og jeg kan se, at klokken er cirka kvart over ti her tirsdag aften, og hvad mere kunne man ønske sig end at bruge sin tirsdag aften – og det bliver formentlig også lidt over midnat – på at drøfte fem meget spændende skatteforslag, hvoraf vi starter ud med L 82 , eller jeg mener L 182 og L 183.
Det er nogle forslag af meget teknisk karakter, så jeg vil starte med en lille forhistorie.
Og som vi herinde i Folketingssalen har haft tradition for på det grønne område, har vi jo faktisk lavet rigtig mange brede aftaler, hvor der er blevet givet og taget, og hvor der er blevet drøftet i lang tid.
Aftalen om CO 2 -reduktion i industrien blev indgået i 2022 mellem SF, Venstre, Radikale Venstre, Konservative og Socialdemokratiet, og Moderaterne har senere tilsluttet sig den.
Det er klart, at når det skal udføres i praksis, følger der en masse teknik med.
Det er vigtigt for Socialdemokratiet, at ny teknologi, der kan bidrage til CO 2 -reduktioner, fremmes, og at afgiftsloven indrettes, så der skabes de rette incitamenter.
Det er, som vi læser det, tilfældet med den foreslåede emissionslov.
For så vidt angår CO 2 -afgiftsloven, er den omfattet af energibeskatningsdirektivet.
Der er nogle udfordringer med, at det ikke umiddelbart giver mulighed for at lempe eller fritage for beskatning af energiproduktion på baggrund af fangst og lagring af CO 2 , og det skyldes, at CO 2 -afgiften modsat emissionsafgiften skal beregnes ud fra energiindholdet af brændslerne på tidspunktet for selve indefrysningen.
I aftalens ånd – og det er jo meget, meget væsentligt, at når man indgår en aftale med hinanden, skal rammevilkårene for ccs i Danmark styrkes, og så er det også væsentligt at sige her, at man har forsøgt– og det ved jeg at skatteministeren vil uddybe med en lang række tal – at ramme det så nøjagtigt som muligt i forhold til at overholde EU-retten.
Der vil være små afvigelser, og jeg tænker, vi kan gå mere i dybden med det i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Så er der sikkert nogle, der har bemærket, at jeg ikke har nævnt et eneste tal, og jeg vil bare annoncere, at det kunne jeg godt gøre, men jeg ved, at skatteministeren har en tale på ti sider, hvoraf hovedparten er tal, så jeg synes, at vi skal lade skatteministeren gennemgå det, så vi ikke får tallene ...
der bliver grinet i salen, og det får også taleren til at grine, men vi glæder os.
Vi kan støtte forslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Er det ændringsforslag, som ordføreren taler om, noget omkring at gennemføre en CO 2 -afgift for alle virksomheder og på det samme niveau, så Aalborg Portland ikke får sin rabat?
Anders Kronborg (S), 2024-05-07:
Nej, vi synes, den aftale, der er lavet i forhold til Aalborg Portland, er vigtig, og at den er god.
For det, det jo sådan set også handler om, er, at vi skal have industri i Danmark, der stadig kan fungere, og det, jeg synes ordføreren sådan set skal bemærke, er, at vi jo allerede kan se, at industrien derude faktisk sænker deres CO 2 -udslip i Danmark.
Det er jeg som ordfører stolt af, og det er intentionerne i de her lovforslag.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Ordføreren kendte åbenbart til et ændringsforslag.
Er det, at Socialdemokratiet stiller ændringsforslag til det lovforslag, der kommer fra regeringen?
Er det det, det drejer sig om?
Anders Kronborg (S), 2024-05-07:
Ja, det er det.
Hans Andersen (V), 2024-05-07:
Tak for ordet.
Det er skatteministeren, der kommer med et ændringsforslag, og ikke Socialdemokratiets ordfører.
Det er bare lige, for at alle er klar over, at det er sådan, processen er, i hvert fald.
I dag tager vi endnu et stort skridt i den grønne omstilling.
Vi behandler nemlig to lovforslag, der handler om CO 2 -afgift for industrien.
Helt konkret er det jo en del af den grønne skattereform for industrien, som udgjorde det største enkeltstående bidrag til vores 2030-klimamål siden vedtagelsen af klimaloven med hele 4,3 mio. t CO 2 i 2030.
Det var også en svær øvelse, da aftalen faldt på plads tilbage i 2022, men det var også en vigtig øvelse for klimaet og dermed den fremtid, vores børn kan se ind i, men også for industrien selv.
For med aftalen fastlagde vi en ramme, som man kunne regne med – en plan.
Det er ikke et hurtigt indgreb, der kommer som en tyv om natten, men en plan, hvor man ved, hvad man kan regne med og dermed planlægge og investere efter.
Og selv om aftalen først nu bliver til lov, virker det allerede.
De mest energitunge virksomheder i industrien i Danmark har nedbragt deres udslip med ikke mindre end 17 pct. de seneste 2 år.
Og det viser pointen, at når vi laver løsninger sammen og sender signalerne, viser det, at incitamenterne virker.
Med lovforslagene, både L 182 og L 183, tager vi dermed ikke et første skridt.
Det gjorde vi allerede for 2 år siden.
Men vi tager alligevel et afgørende skridt mod en mere bæredygtig og grøn industri.
Vi kommer dermed til at introducere en ensartet og forhøjet CO 2 -afgift på 750 kr. pr. t CO 2 for virksomheder uden for EU's kvotehandelssystem og 375 kr. for dem inden for.
Samtidig tager vi et hensyn til den mineralogiske sektor, som får en lavere afgift, i erkendelse af at der er tale om en særlig konkurrenceudsat sektor.
Vi ændrer dermed flere eksisterende love om CO 2 - og energiafgifter, så vi samlet set gør vores afgiftssystem mere retfærdigt og effektivt.
Med disse forslag tager vi ansvar for vores udledninger, mens vi moderniserer vores industri og skaber nye grønne arbejdspladser, og det vil Venstre selvfølgelig gerne støtte op omkring.
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Det her er jo udmøntningen af dele af aftalen om en grøn skattereform indgået den 24. juni 2022.
Den dag var Danmarksdemokraterne lige nøjagtig 1 døgn gammelt, så af gode grunde er vi i hvert fald ikke med i den her aftale.
Spørgsmålet er jo så, om vi overhovedet ville have været det, og det tror jeg faktisk ikke at vi ville.
Vi vedkender os sådan set, at en del af de her initiativer kan være fornuftige, men det, der ikke er fornuftigt, er jo, at vi samlet set med den her lovgivning sådan set sætter en stor, tyk streg under at øge udgifterne for de danske produktionserhverv.
Så er det rigtigt, at den så bliver lidt mindre: Den ender på små 400 mio. kr. efterfølgende ifølge et varigt skøn, men det er med en stor grad af usikkerhed, som der står beskrevet.
Alt i alt er det i hvert fald en aftale, som lægger flere regninger hos de danske produktionsvirksomheder, og det er simpelt hen det, der er ugunsten ved den her aftale.
Vi mener sådan set, at hvis man skulle have gennemført de her delelementer, skulle incitamentet have været større i forhold til at sikre, at de forskellige brancher ikke stod med flere regninger.
Oven i de her stigende udgifter har rigtig mange måttet investere i ny teknologi, omlægge deres produktion og alt muligt andet; det er rigtig gode og fornuftige investeringer, som alle godt kan se fornuften i, men der skal også være penge, og der skal også være overskud på bundlinjen, for at man overhovedet kan gå ned i banken og få forlænget sine kreditter.
Eller det kan også være, at man er så heldig, at man har sparet lidt op til at investere i de her forbedrende energiforanstaltninger i sit egen produktionsapparat.
Så den del af det er egentlig fornuftig nok, men det er altså efter vores bedste vurdering ikke fornuftigt, når man ender med en nettoudskrivning i den her mange hundrede millioner kroners klasse, som vi ender i.
Derfor er vi jo ikke en del af aftalen – det var vi nok ikke blevet alligevel –
og derfor kan vi heller ikke støtte de to lovforslag, som omhandler de her deludmøntninger af den aftale, som andre har indgået.
Anders Kronborg (S), 2024-05-07:
Jeg forstår det meget tydeligt på ordføreren, at Danmarksdemokraterne, Inger Støjbergs parti, vil leve op til klimaloven.
Det siger ordføreren på den ene side.
Og på den anden side siger ordføreren, at man vil stemme nej til den her lovgivning.
Så er mit spørgsmål til ordføreren: Hvordan vil man så leve op til klimaloven?
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Vi har jo faktisk klart sagt, at vi er enige i målet, men at vi ikke går så synderlig meget op i, om det er i 2030 eller i 2032, at man når op på den bemeldte reduktion.
Jeg bemærkede jo også, at spørgeren selv i sin ordførertale brugte ordene, at man med det her lovforslag havde de rette incitamenter.
Og der er vi bare ikke enige i de incitamentsmodeller; vi mener faktisk ikke, at det er et godt incitament at have, når man går ind og lægger ekstraregninger på op til 900 mio. kr. om året hos de danske produktionsvirksomheder efter tilbageløb.
Vi synes, det er en uskik.
Anders Kronborg (S), 2024-05-07:
Afgiften træder i kraft i 2025.
På 2 år vil man opnå ca. 20 pct.s reduktion på de 50 største virksomheder.
Vil ordføreren ikke fortælle mig, hvordan Danmarksdemokraterne vil gøre det i praksis, når man på den anden side siger, at man lever op til klimaloven?
De to ting hænger jo ikke sammen.
Kan ordføreren ikke se det?
Hans Kristian Skibby (DD), 2024-05-07:
Ordføreren kan i hvert fald se, at vi har sagt intentionen.
Og mig bekendt er det ikke første gang, at der er nogle her i Folketinget, der lægger forskellige begreber ind i en indstuderet adfærd, i forhold til hvad en intention er.
Det er noget, ret mange politikere har været ret gode til her på Christiansborg, i hvert fald i de år, jeg har været her.
Vi går ikke op i, om det bliver i 2030 eller i 2032, og det synes jeg egentlig at vi har været rimelig både åbne og ærlige om.
Men det ændrer ikke på, at vi i forhold til præmissen om, at vi skal nedbringe vores CO 2 til de niveauer, der er tale om, har sagt, at den intention deler vi.
Sådan er det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2024-05-07:
Jeg kan allerede se, at statskassen sparer et tocifret millionbeløb, og vi er parate til i Enhedslisten at bruge de penge på et eller andet, der kan fremme dyrevelfærden.
Samira Nawa (RV), 2024-05-07:
Jeg synes nu ikke, det bliver fjernet, at man skal tage hensyn til en række ting.
Tværtimod er der opretholdt en række hensyn.
Men igen vil jeg sige, at jeg ikke synes, vi er gået langt nok i forhold til at sikre den lokale opbakning, der jo kunne have været måske endnu større, hvis også det økonomiske incitament for lokalbefolkningen havde været større.
Morten Dahlin (V), 2024-05-07:
Jeg har svært ved at forestille mig en lovgivning, der går videre end den lovgivning, der allerede er i dag, i forhold til vejledende folkeafstemninger i kommuner.
Det har jeg svært ved at forestille mig.
Jeg har til gengæld ikke nødvendigvis svært ved at forestille mig lovgivning, der i højere grad går ned ad det spor, der hedder, at vi skal sikre, at der er en eller anden kompensation og et eller andet incitament til at få gjort det her i forhold til at opsætte ve, men det handler også om, at man ligesom mærker, at der er en eller anden anden belønning end blot det, at man er med til at gøre os fri af Putins gas.
Det kunne jeg godt forestille mig man kunne tage nogle initiativer til.
Så er det bare vigtigt at understrege i den her sammenhæng, at det stadig væk vil være kommunalbestyrelsen, der skal acceptere, at der kommer en energipark.