Mikkel Bjørn (DF), 2025-02-27:
Tak for det.
Vi behandler i dag et lovforslag, som i hvert fald på papiret strammer reglerne for nordiske statsborgere, der ønsker at blive danske statsborgere, og det lyder jo umiddelbart som et skridt i den rigtige retning.
Men vi må også bare være ærlige og sige, at det er en meget lille lappeløsning, som langtfra løser de grundlæggende problemer i vores statsborgerskabspolitik.
Dansk Folkeparti er positive over for delelementer i det her lovforslag, for det er altid bedre at gøre lidt end slet ikke at gøre noget.
Men vi skal ikke lade os narre; der er tale om kommaer, der bliver flyttet i udlændingelovgivningen, og regeringen har ifølge et svar fra ministeren end ikke gidet tage telefonen og ringe til vores nordiske naboer for at forhandle en reel stramning af vandelskravet på plads.
Regeringen kunne have grebet den her chance for at sikre, at Danmark ikke skulle være et tag selv-bord for udenlandske statsborgere med en blakket fortid.
Vi kunne have stillet krav om, at ingen kriminelle, uanset hvor de kommer fra, nogen sinde skulle kunne erklære som danske statsborgere, og vi kunne have insisteret på, at personer, som vores efterretningstjenester vurderer som en sikkerhedstrussel, skulle udelukkes fra at få statsborgerskab.
Men regeringen gør på de områder ingenting.
Så lad os være krystalklare: Med den her lappeløsning fra regeringens side vil det stadig være muligt for dømte terrorister, voldtægtsforbrydere og andre grove kriminelle at erklære sig direkte til dansk statsborgerskab, så længe de har boet her i 7 år efter endt afsoning.
Det betyder i praksis, at en person som Anders Behring Breivik, hvis han en dag beslutter sig for at flytte fra Norge, ville kunne bosætte sig i Danmark og efter 7 år få dansk pas uden at skulle leve op til nogen af de almindelige krav for at opnå indfødsret.
Er det virkelig en risiko, som regeringen og Folketinget er villig til at tage?
Det er Dansk Folkeparti ikke.
Samtidig har regeringen besluttet at hæve gebyret for at ansøge om statsborgerskab til 6.000 kr.
Men hvorfor stoppe der?
Hvis regeringen virkelig mente det alvorligt, kunne man sætte gebyret op til et niveau, der modsvarer de faktiske sagsomkostninger, der er anslået til 8.000 kr.
Hvorfor skal danskerne finde sig i, at regeringen siger, der ikke er penge til skattelettelser eller mere velfærd, når man samtidig giver de til udlændinge, der beder om et dansk pas?
Regeringen vil desuden med dette lovforslag rette ind efter EU-Domstolens krav, hvilket betyder, at personer, der tidligere har mistet deres danske pas, nu får mulighed for at få lettere adgang til at generhverve det, fordi Danmark nu skal lave en såkaldt proportionalitetsvurdering, altså en bureaukratisk proces, hvor myndighederne skal tage stilling til, om det er rimeligt at fratage en person hans eller hendes statsborgerskab.
Hvad indebærer det?
Selv om reglerne før var klare – hvis du ikke havde en tilgang til Danmark, mistede du statsborgerskabet – så åbner regeringen nu for, at enhver kan få sin sag genoptaget, uanset hvor mange år der er gået.
Dansk Folkeparti bekæmper selvfølgelig ikke forandringer, der rykker lovgivningen i en fornuftig retning.
De positive elementer i det her lovforslag er små forandringer i lovgivningen.
Ligeledes indeholder forslaget negative elementer, som vi ikke kan stemme for.
Vi vil derfor gerne bede regeringen om at dele lovforslaget op, så vi kan stemme for de dele, der er fornuftige, og imod de dele, der er ufornuftige.
Dansk Folkeparti vil fortsætte kampen for en strammere, sikrere og mere retfærdig lovgivning på statsborgerskabsområdet, og vi vil ikke acceptere, at Danmark fortsætter med at være et tag selv-bord for dem, der burde have forspildt deres chance.
Derfor vil gerne bede om en opdeling af lovforslaget.
Tak for ordet.