runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mai Mercado (KF), 2018-01-17:
Det er jo helt afgørende med hensyn til det, vi aftalte sidste år med satspuljeaftalen, den nye enhed, der handler om, at man skal leve uden vold, at vi får en bedre oversigt over de pladser.
Det er jo klart.
Der må vi jo også være helt ærlige og sige, at den pladsoversigt måske ikke var god nok, og det var derfor, man dengang afsatte midler.
Det er vi altså meget, meget opmærksomme på, og vi er faktisk i et tæt samarbejde med kommunerne om at nedbryde de barrierer, der er i forhold til at skaffe billige boliger i den almene sektor.
Det skal være billige boliger, hvor der også er plads til samtidig at have børnene.
Så det er vi i en meget, meget tæt dialog med KL om.
Så er der også frikommuneforsøg, hvor man altså kan få lavet kollektive bofællesskaber for to enlige kvinder med børn, som har været på krisecenter.
Det er også en mulighed.
Yildiz Akdogan (S), 2018-01-17:
Jeg synes, det er rigtig fint, at ministeren er i dialog med KL.
Men det er altså nogle voldsramte kvinder og nogle mødre, der har brug for hjælp her og nu, og presset er ret stort her i januar.
For mange familier vælger at lade juleferien passere, og så tager man den store beslutning om at vælge at gå fra et voldeligt forhold, så derfor tænker jeg: Kan man gøre andet end at være i dialog med KL?
For situationen er som sagt så presserende, og i går var der kun en eneste plads i hele hovedstadsområdet.
Mai Mercado (KF), 2018-01-17:
Ingen kvinde skal gå tilbage til en mand, som er voldelig.
Det er jo også derfor, at man skal se den her oversigt sådan, at selv om der måske ikke er plads på det sted, hvor kvinden søger i første omgang, så kan der godt være en plads på et andet krisecenter.
Så er jeg selvfølgelig fuldstændig opmærksom på, at vi i bedst muligt omfang skal forsøge at få skabt de rette forbindelser, således at kvinder, som eksempelvis har børn, ikke bliver henvist til en plads, som ligger rigtig, rigtig langt væk, men at det er tæt på, og at det er i nærheden af børnenes skole.
Det er jo også lige præcis derfor, at man har arbejdet målrettet på at få forbedret det datagrundlag, sådan at man hele tiden har et overblik over antal pladser, således at der ikke er nogen kvinde, der går forgæves og altså bliver nødt til at gå tilbage til en voldelig mand.
Yildiz Akdogan (S), 2018-01-17:
Men overblikket fortæller jo lige præcis, at der ikke er plads, fru minister.
Det viser jo lige præcis, at 61 pct. får et afslag, og i går var der som sagt kun en eneste plads i hele hovedstadsområdet.
Taget i betragtning, at det altså er januar, hvor der er flest, der vælger at forlade et voldeligt hjem – nogle også med børn – så synes jeg bare ikke, at svaret er tilstrækkeligt.
Altså, har ministeren ikke et andet løsningsforslag end at referere til noget dialog og til nogle tal og undersøgelser?
Mai Mercado (KF), 2018-01-17:
Det er meget vigtigt at sige, at kommunerne har en lovbunden opgave her.
Og så tror jeg altså også, at det handler om at fortolke tallene rigtigt.
For hvis man har det indtryk, at 61 pct. af de kvinder, der henvender sig, ikke får plads på et krisecenter, så er det ikke korrekt.
Så vil det alene være udtryk for, at der måske ikke er plads på et bestemt krisecenter, men derfor kan kvinden godt blive tilbudt ophold på et andet krisecenter.
Så man skal ikke tage de 61 pct. som et udtryk for, at der er 61 pct. af kvinderne, som bliver nødt til at gå tilbage til en voldelig partner, en voldelig mand.
For det er ikke tilfældet.
Men så vil der være noget andet, som kvinden vil blive tilbudt, hvis der ikke er plads det første sted, hvor man henvender sig.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-01-17:
Tak for det.
Er ministeren enig i, at de hidtidige tal for uddannelsesniveauet brugt i listerne over de såkaldte ghettoområder og dermed også udpegningerne af de såkaldte ghettoområder ikke har været retvisende, jf. Økonomisk Ugebrev for den Offentlige Sektor den 7. december 2017, hvor ministeren er refereret for at erkende, at tallene for uddannelsesniveauet har været forkerte, og mener ministeren, at listerne i flere år ikke har været retvisende med hensyn til beboernes uddannelsesmæssige niveau?
Rasmus Prehn (S), 2018-01-17:
Jamen tak for, at ministeren svarer positivt og konstruktivt i forhold til det med at bruge oprenset sand.
Det er klart, at det sand, der bliver brugt, jo skal være i orden.
Der er nogle miljømæssige hensyn.
Men jeg vil spørge mere ind til det, for det virker, som om ministeren er positiv den vej rundt.
Så kommer ministeren jo faktisk med en indrømmelse.
Ministeren siger, at regeringen afviser det her med en fond.
Så man vil ikke være med til at finansiere det her solidarisk; det er den enkelte borger, der må betale.
Men kan ministeren ikke se en pointe i, at vi har nogle pragtfulde strande, nogle fantastiske naturområder, som vi alle sammen har glæde af?
Det skal vi jo passe på.
Det er jo ikke bare den enkelte grundejer, der har glæde af det her.
Det er os alle sammen, der kommer og går en tur med vores hund eller bader eller noget andet.
Skal vi ikke alle sammen være med til at støtte det her?
Kunne man ikke have en solidarisk fond på det her område?
Igen er jeg altså bange for, at ministeren overvurderer effekten af sit eget forslag, men selvfølgelig skal han have en cadeau for det, der er blevet lavet.
Jeg synes stadig væk ikke, at ministeren svarer præcist på det her med, om vi kan gøre noget, sådan at den enkelte kommune ikke hænger på hele regningen selv.
Kan vi lave en mere solidarisk finansiering af det her, så det ikke er Hjørring Kommune, som har den her lange kyststrækning, der skal betale selv, men at vi alle sammen kan være med til at betale det, fordi vi jo bruger de pragtfulde strande, der er dér.
Endelig som spørgsmål nr. 2: Kan vi gøre noget mere for, at man kan bruge renset sand fra havne og sådan nogle ting til at sandfodre med?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-17:
Tak for det, formand.
Og tak for spørgsmålet.
Det er i hvert fald sådan, at den fælles aftale, som staten har med en række kommuner i landet, hvor der bliver finansieret kystsikring, skal genforhandles i 2018, og det kommer vi til.
Så hvis der ligger det i spørgsmålet, altså om jeg vil genforhandle kystaftalen eller fællesaftalen, så er svaret ja.
Bjarne Laustsen (S), 2018-01-17:
Jævnfør tidligere spørgsmål synes jeg jo, at ministeren har haft travlt med at sidde på hænderne og bare tørre ansvaret af på kommunerne og lægge ansvaret fra sig.
Her har man en aftale, hvor staten har en rolle.
Man får udarbejdet en kystanalyse, der peger på, at Hjørring Kommune er hårdt ramt, sammen med et par andre kommuner og nogle andre områder.
Intet sker.
Ministeren sidder på hænderne og siger: Det må vi se på til den tid.
Der er ikke nogen tilsagn om noget som helst, tværtimod.
Staten skal bidrage mindre og mindre til det her område.
Jeg går ud fra, at ministeren deler de risikovurderinger, der ligger i den kystanalyse, altså de udfordringer, den enkelte kommune har.
Kunne det så ikke give ministeren - nu, hvor vi bruger rigtig mange penge fra Nymindegab op til Limfjorden, men ingenting den anden vej, måske kun 2-3 mio. kr., mens det er 100 mio. kr. på det andet stykke – baggrund for at sige: Skal vi ikke komme lidt hurtigere i gang og spørge forligspartierne, om de vil være med til at kigge lidt mere på de nordlige kyststrækninger, der er udfordret?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-17:
Tak, formand.
Jeg kan meget godt lide, når hr. Bjarne Laustsen siger, at ministeren sidder på hænderne, når jeg som minister sammen med Dansk Folkeparti og den øvrige regering har gennemført den største forandring af hele kystbeskyttelsesloven.
Jeg kan ikke huske, om hr. Bjarne Laustsen har været medlem af Folketinget i 17 år, eller hvordan og hvorledes det er, men der har i hvert fald været mange år, hvor man kunne have forandret det her.
Kystaftalen går helt tilbage til begyndelsen af 1980'erne, men hr. Bjarne Laustsen har ikke evnet at få sit eget parti med på noget som helst.
Så derfor er vi jo finurligt at skulle stå og høre på, at man sidder på hænderne, altså når man lige er i gang med gennemførelsen af den største lovændring.
Så kommer vi til kystaftalen eller fællesaftalen, som skal genforhandles senere i 2018, og hvordan den skal se ud, kommer vi selvfølgelig til at se på.
Bjarne Laustsen (S), 2018-01-17:
Det lyder, som om ministeren ved lige så lidt om medlemmernes anciennitet, som han ved om kystsikring og statens ansvar i det her.
Det her handler jo om et politisk ansvar, det handler om, at staten har lavet en aftale engang i sin tid, og så er spørgsmålet, om der er grundlag for at ændre på den.
For Kystdirektoratet fremlagde jo her den anden dag dokumentation for, at der de sidste år er røget 2 m hvert år.
Det er mere end nogen sinde før.
Der er altså et historisk grundlag for at hæfte en krog på her og sige: Jamen skal vi så ikke sætte os ned og rykke det frem?
Hvis der er en vilje, og man synes, der skal laves hård kystsikring, og at staten skal bidrage, skal vi så ikke se på at lave en anden fordeling?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-17:
Tak, formand.
Der er i hvert fald et nyt grundlag at diskutere ud fra, nemlig netop den kystanalyse, der er kommet, hvori man kan se, hvor der er nogle karakteristika rundt i landet, der er udsat for den samme vejrudfordring som eksempelvis dele af den jyske vestkyst.
Og det er klart, at den fælles aftale, der skal forhandles i løbet af 2018, selvfølgelig kommer til at kigge ind i, hvad det er, kystanalysen har tilvejebragt af ny information.
Det må vi så se, når vi kommer til forhandlingerne.
Men jeg er meget spændt på at se, hvor mange penge hr. Bjarne Laustsen kommer med, når han eventuelt skal repræsentere Socialdemokratiet i den spændende forhandling.
Bjarne Laustsen (S), 2018-01-17:
Nu er jeg meget spændt på at høre miljøministeren, hvad han synes, for hvis han er minister til den tid, hvor der skal indkaldes til forhandlinger, så må man forvente, at regeringen kommer med et udspil.
Derfor vil jeg gerne spørge i dag: Er det regeringens og miljøministerens hensigt at sørge for, at der kommer flere penge til området via staten?
Det gælder måske både for den plan her, men det er også et spørgsmål om at tilvejebringe nogle nye midler, således at man kan lave en ordentlig kystsikring dér, hvor beslutningerne og ansvaret ikke bare ligger hos den enkelte lodsejer og den enkelte kommune.
For der findes også andre strækninger.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-17:
Hvilke tiltag mener ministeren der er behov for, så man kan sikre, at private ikke tyer til ulovlige løsninger for at gennemføre kystsikring, som man har set i Lønstrup i Nordjylland, og så enkelte kommuner ikke står med ansvaret for kystsikring selv?
Tak formand.
Jeg vil læse spørgsmålet op: Hvilke tiltag mener ministeren der er behov for, så man kan sikre, at private ikke tyer til ulovlige løsninger for at gennemføre kystsikring, som man har set i Lønstrup i Nordjylland, og så enkelte kommuner ikke står med ansvaret for kystsikring selv?
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-17:
Tak, formand.
Og tak til spørgeren for at give mig mulighed for at redegøre for regeringens initiativer på kystbeskyttelsesområdet.
Vi har jo sammen med Dansk Folkeparti iværksat en række forskellige initiativer, som alle har til formål at skabe bedre rammer for at etablere kystbeskyttelse.
Regeringen har fremsat et lovforslag om ændring af kystbeskyttelseslovens formålsbestemmelse, så borgerne og kommunerne får større frihed til selv at vælge kystbeskyttelsesmetode.
Det gælder også kystbeskyttelse med sten, hvis ikke det skubber problemet videre til naboen.
Borgerne skal kunne sove trygt om natten, og derfor er det ikke rimeligt, at husejerne først kan få tilladelse til kystbeskyttelse, når truslen fra havet er meget tæt på, og derfor fjerner vi nu også i forbindelse med denne lovændring det såkaldte 25-årskriterium, så det i højere grad bliver op til den enkelte husejer selv at beslutte, hvornår der skal sættes ind med kystbeskyttelse.
Ud over at give flere muligheder for kystbeskyttelse skal det også være nemmere og hurtigere at søge om tilladelse.
Derfor vil regeringen samle opgaven med at give tilladelse til kystbeskyttelse hos kommunerne, og ansøgerne får dermed én indgang, nemlig den lokale kommune, når de i fremtiden skal have en sag behandlet.
Borgere skal ikke være fanget i en langsommelig proces, hvor flere myndigheder skal vente på hinanden, og hvor der kan klages over afgørelser utallige gange i processen, hvilket hver især kan forsinke etableringen af nødvendig og vigtig kystbeskyttelse.
De initiativer vil være indeholdt i et lovforslag, der har været i høring, og som jeg forventer at kunne fremsætte ultimo februar.
Regeringen har nedsat et rejsehold, som skal vejlede kommunerne om forebyggelse af oversvømmelser og erosion og om tværkommunale helhedsløsninger.
Som opfølgning på den føromtalte kystanalyse samt som en del af regeringens aftale med KL om kommunernes økonomi bliver der for 2018 og frem udarbejdet vejledende bidragsfordelingsmodeller, som kan anvendes til beslutning om fordeling af udgifter ved kystbeskyttelsesprojekter.
Endelig er der den statslige risikoanalyse, der skal se på, hvordan vores kysterosion og lignende udvikler sig.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-17:
Tak til ministeren.
Nu havde jeg jo også lejlighed til at sidde og lytte med, da ministeren gav sin besvarelse til hr. Bjarne Laustsen, og man må jo sige, at ministeren ikke sætter sit lys under en skæppe i forhold til at fremhæve, hvor fantastisk godt det, regeringen gør, er.
Det, man skal være opmærksom på, er jo, som ministeren også selv antyder, at det at lave kystsikring med sten eller andet kan have den negative effekt, at det kan flytte problemet et andet sted hen.
Så det allerbedste, man kan gøre, er jo sådan set at have en løbende og kontinuerlig sandfodring.
Der er vi jo helt inde ved kernen af problemet – som hr. Bjarne Lausten også spurgte ind til flere gange – nemlig om regeringen, ud over at have et lovforslag, der giver nogle muligheder, og godt for det, har en plan for en mere rimelig finansiering af den her kystsikringsindsats, der skal ske med løbende sandfodring og andet.
Altså så det ikke er en enkelt kommune, der skal stå for det, som f.eks. Hjørring Kommune, som har en af de længste kyststrækninger, og som står med hele finansieringen af det her alene.
Kunne man ikke forestille sig, at man kunne få det her finansieret lidt mere solidarisk?
For det er jo borgere fra hele landet, der bruger de fantastiske strande, der er i Hjørring Kommune.
Så jeg kunne godt tænke mig, at ministeren i stedet for bare at fremhæve sit lovforslag, som giver nogle små muligheder, også svarer på det her spørgsmål vedrørende finansiering.
Esben Lunde Larsen (V), 2018-01-17:
Tak, formand.
Jamen lovforslaget giver ikke bare små muligheder, det giver enorme muligheder, og det er derfor, det er et rigtig godt forslag, og det er godt, at Socialdemokratiet også bakker op om det arbejde, som regeringen og Dansk Folkeparti har lavet gennem de senere måneder.
Det er jo sådan, at man aldrig kan forsvare selvtægt som det, der er sket i Nordjylland – aldrig.
Kan man så forstå, at der er borgere, der kan være bekymrede over og kede af at se det, der risikerer at ske omkring deres hus?
Ja, det kan man godt forstå, men det må bare ikke føre til selvtægt.
Og hvad er virkeligheden deroppe?
Den er jo, at man har haft mulighed for at sandfodre i lang tid, men ikke har villet gøre det.
Så er der også det forhold, at der på en del af den strækning er Natura 2000-områder, hvor man ikke bare kan agere, fordi der er naturbeskyttelse i relation til dem, og derfor skal man have set på en helhedsløsning.
Det er også derfor, at kystanalysen siger, at der er nogle steder i landet, hvor der i dag er samme udfordringer med erosion som på den jyske vestkyst, som der skal tages højde for, og det kommer vi så til at se på, altså hvordan fremtiden skal se ud med hensyn til den statslige forpligtelse, den dag vi skal forhandle fællesaftale,
Jeg kan i hvert fald berolige hr. Bjarne Laustsen med, at der kommer et udspil fra regeringen.
Hvordan økonomien ser ud, og hvad regeringen lægger op til, vil vi vente på i spænding.
Hr. Bjarne Laustsen ved, at det er sådan, spillereglerne er.
Erik Christensen (S), 2018-01-17:
Jeg tror sådan set, at vi alle sammen er interesseret i at øge beskæftigelsen i Danmark.
Det, der måske kan være det, der skiller vandene, er jo, at når vi snakker om efterspørgsel, må vi vel være enige om, at der ikke er en generel efterspørgsel.
Der er nogle flaskehalsproblemer, og de består i stor udstrækning i, at vi mangler faglært arbejdskraft.
Vi mangler – hvad skal vi sige – nogle nøglepersoner i virksomhederne til at kunne øge deres produktion og udvide deres produktion.
Der vil jeg da bare spørge ministeren om, hvordan det så hænger sammen med, at den her regering jo faktisk igen og igen skærer ned på de uddannelser, som faktisk skulle sikre, at vi fik mere faglært arbejdskraft, og at vi måske kunne få kompetenceudviklet den ufaglærte arbejdskraft.
Kristian Jensen (V), 2018-01-17:
Altså, hvis vi kigger på tallene, er antallet af forgæves rekrutteringer i efteråret 2017 mere end dobbelt så stort som antallet af forgæves rekrutteringer i efteråret 2012.
Så der er altså en stigende tendens til, at flere og flere virksomheder søger forgæves.
Jeg skylder i øvrigt sige, at jeg opfordrer alle virksomheder til at søge ad alle kanaler, når de mangler medarbejdere, uanset om det er jobcentret eller a-kassen, fagforeningen eller jobnet.dk.
Jeg håber sådan set, at vi kan lave jobnet.dk så stærkt, at det er nemmest for virksomhederne at søge der.
Når jeg så bliver spurgt til, hvordan vi vil styrke det her, så er det jo faktisk en del af regeringens politik, at vi får styrket også vores erhvervsskoler.
Det er derfor, at vi ud over den effektivisering, vi forventer, at alle kan levere, har løftet med 170 mio. kr. i en kvalitetspulje til erhvervsskolerne i år.
Erik Christensen (S), 2018-01-17:
Indledningsvis vil jeg bare sige, at det jo er fint nok at sige, at der er nogle, der har søgt forgæves, men det er jo klart, at hvis man søger de forkerte steder og ikke alle de steder, hvor der er muligheder, så ville det svare til, at jeg gik ind på et apotek for at finde ud af, om jeg kunne købe nogle cigaretter, og så ville jeg nok også gå forgæves.
Så det kan man altså ikke ligesom bruge som argument.
Men i forhold til det med erhvervsskolerne er det da rigtigt, at der er givet 170 mio. kr. ekstra i en kvalitetsudviklingspulje.
Men ministeren må vel anerkende, at med 2 pct. besparelse år efter år, så batter de 170 mio. kr. jo ikke meget ekstra.
Derfor står vi en situation, hvor vi på den ene side gerne vil have mere faglært arbejdskraft, men på den anden side faktisk gør mulighederne for, at erhvervsskolerne kan uddanne de her folk, ringere og ringere.
Kristian Jensen (V), 2018-01-17:
Der er to ting i det.
Den måde, man opgør forgæves rekrutteringer på, er mig bekendt konstant over skiftende regeringer.
Så må man også anerkende, at når tallet er stigende, så har vi et stigende problem.
Det jo ikke kun faglært arbejdskraft, vi mangler.
Vi kan også se, at der er mangel på arbejdskraft inden for servicesektoren.
Derfor er det bredt over hele spektret, at vi har brug for at øge mængden af vores arbejdskraft, hvis ikke vi skal risikere en af to ting, nemlig at virksomhederne ikke kan ansætte de medarbejdere, de har brug for, eller at vi risikerer at få stigende lønpres i Danmark.
Og vi så sidst i 2007 og 2008, hvordan stigende lønpres satte sig i en nedtur, der ramte dem hårdest, der havde sværest ved at komme ind på arbejdsmarkedet.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-17:
Mener ministeren, at politiet har de fornødne redskaber til at sætte ind over for organiseret gaderæs, der truer trafiksikkerheden i eksempelvis Aalborg, jf. »Gaderæs er rykket til nyt sted«, i Nordjyske den 12. januar 2018?
Mange tak, formand.
Mener ministeren, at politiet har de fornødne redskaber til at sætte ind over for organiseret gaderæs, der truer trafiksikkerheden i eksempelvis Aalborg, jf. »Gaderæs er rykket til nyt sted« i Nordjyske den 12. januar 2018?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-17:
Tak, og tak for spørgsmålet.
Det er selvfølgelig helt uacceptabelt, når offentlige veje benyttes til ulovligt racerløb, som det ifølge artiklen har været tilfældet i Aalborg.
Som det fremgår af artiklen, prioriterer politiet indsatsen mod ulovlige racerløb og sender naturligvis patruljer ud, når man bliver opmærksom på, at et ulovligt gaderæs er i gang.
Som et vigtigt led i indsatsen mod ulovlige racerløb indsamler politiet dokumentation om gerningsmændene for senere at kunne retsforfølge de pågældende.
Dokumentationen indsamles bl.a. ved brug af civile videokøretøjer og ved brug af hastighedsmålinger med manuelle lasere.
Samtidig konfiskerer politiet gerningsmændenes køretøjer, når der i forbindelse med retsforfølgning er grundlag for det.
Eksempelvis er der i Nordjylland i december 2017 konfiskeret to biler i forbindelse med en konkret sag om gaderæs.
Derudover samarbejder politiet med flere kommuner om at stoppe gaderæs, f.eks. ved at forbyde kørsel i bestemte områder eller i bestemte tidsrum.
Nogle steder overvejes det, om vejenes fysiske indretning, f.eks. opsætning af bom og lignende, kan være med til at begrænse muligheden for at køre ulovligt gaderæs.
Så der er altså fokus på indsatsen mod gaderæs.
Desværre oplever politikredsene, at der kan være udfordringer med at komme problemet til livs, fordi de unge jo også finder ud af at organisere sig og problemet derfor hurtigt kan flytte et nyt sted hen.
Og for at styrke indsatsen yderligere har Rigspolitiet besluttet at nedsætte en arbejdsgruppe med repræsentanter for udvalgte politikredse, der skal se på, om der kan være mere hensigtsmæssige måder at imødegå problemet på.
Arbejdsgruppen skal bl.a. indhente erfaringer fra de forskellige politikredse og komme med forslag til nye operative metoder for mere effektivt at dæmme op for organiseret gaderæs.
Rasmus Prehn (S), 2018-01-17:
Først og fremmest mange tak til ministeren, både for en meget udførlig besvarelse, men også for at tage det her alvorligt og gå seriøst ind i problemstillingen.
Det er jo sådan, at det kan virke enormt voldsomt og truende på naboer og virksomhedsejere i de her områder, hvor der pludselig er måske mere end 100 mennesker samlet og der er biler, der holder og gasser op, og så er der ræs.
De unge mennesker har det formentlig rigtig sjovt, men for udefrakommende virker det truende og meget generende.
Der har jo været eksempler på, at man har prøvet at skilte og kommunikere med de unge om, at det her altså ikke er hensigtsmæssigt, at det ikke er lovligt, og at de skal holde op med at gøre det.
Det bliver så ved med at foregå, og der er også eksempler i Nordjyske om, at det rykker til andre steder, når man først har fået det minimeret et sted.
Men som vi også fik lejlighed til at tale om, er der nok også noget om, at en del af spændingen for de her unge mennesker ligger i at overtræde loven.
Og der er det positivt at høre, at ministeren er opmærksom på problemet, og at politiet har en arbejdsgruppe, der arbejder med det.
Kan ministeren uddybe lidt mere, hvilke konkrete redskaber ministeren kan forestille sig i forhold til at gå ind i det her arbejde med at få holdningspåvirket de unge og få dem til at ændre adfærd og også i sidste ende med at gribe ind og få dem retsforfulgt, hvis de ikke stopper med det her?
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-01-17:
Jeg tror som sagt, der er flere ting i det her.
Én ting er, at nu sætter arbejdsgruppen sig jo ned for at se, om man kan gøre andet.
Jeg nævnte, at man gør noget med lasere, og at man prøver at sætte civile køretøjer op bestemte steder.
Det er jo ikke sådan, at vi bare kan sætte en fotovogn op, for den vil de nok opdage på et eller andet tidspunkt.
Så det, det her arbejde går ud på, er simpelt hen at sige: Vi har alle redskaberne, og så er der nogle gange, hvor man skal spørge sig selv, om der er nogle redskaber, som vi kan udvikle, eller som vi ikke kender i dag.
For nogle gange er det jo sådan – det kender vi alle sammen – at man siger: Vi har de her redskaber i værktøjskassen, er det så nok?
Så det er det, arbejdet vil gå ud på.
Jeg kan ikke rigtig forudse, hvad det kommer til at handle om, men ideen skal simpelt hen være at se på, om vi kan finde nogle andre måder at gøre det her på.