runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kaare Dybvad Bek (S), 2021-10-12:
Jeg vil egentlig bare først og fremmest sige tak for det gode forløb, vi havde omkring strategien for bæredygtigt byggeri.
Formålet med ændringerne af byggeloven er jo at implementere den aftale, vi lavede den 5. marts i år, nemlig en national strategi for bæredygtigt byggeri, og dermed sikre en grøn omstilling af byggeriet.
Det sikres i lovforslaget, at byggeloven indeholder hjemmel til at stille krav til bygningers klimapåvirkning, når der fra 2023 skal indføres krav i bygningsreglementet med afsæt i erfaringerne fra den frivillige bæredygtighedsklasse.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Vi er faktisk positive omkring elementer i det her.
Derfor vil vi ikke støtte det her lovforslag.
Vi er heller ikke med i aftalen.
Jeg studser lidt over, at der står, når jeg læser ned igennem lovforslaget, at man ikke rigtig ved, om det har nogle økonomiske konsekvenser for erhvervslivet, men at det vil man finde ud af senere.
Det synes jeg simpelt hen er en uskik.
Det må jeg sige.
Jeg synes ikke, at vi skal vedtage lovforslag herinde, hvor man ikke har beregnet eller estimeret – jeg er godt klar over, at man ikke kan komme helt tæt på det – hvad det har af økonomiske konsekvenser for erhvervslivet.
Det synes jeg simpelt hen man skal være skarpere på.
Så er det jo altid sådan, når man laver de her estimater, at det er estimater.
Sådan vil det være.
Der står også, at der ved implementeringen vil komme udgifter for erhvervet, og det mener jeg at man burde tage med i lovforslaget, så det giver et ærligt og reelt billede af, hvad situationen bliver derude for erhvervslivet.
Mona Juul (KF), 2021-10-12:
Tak for det, tak for ordet, og tak til den forrige ordfører.
Det var jo en fornøjelse at høre Enhedslistens tale her, og det er ikke så tit, jeg siger det, men det vil jeg bare sige her, for det var en rigtig god opsummering af, hvordan hele det her forløb har været.
Og jeg blev egentlig helt glad for at få det refereret, for det var en vigtig aftale, de fleste partier var med til at indgå her i marts om en national strategi for bæredygtigt byggeri.
Det er en aftale, hvor Konservative netop arbejdede for klare mål for mindre CO 2 -belastning fra nybyggeri fra 2023.
Det er også en aftale, som byggeriet kan se sig selv i, og hvor vi balancerer omkostningerne ved omstilling, så de nye krav modsvares af lempelser andre steder.
Det er en aftale, der gør byggeriet grønnere og giver mere langsigtede rammer for en ambitiøs omstilling, hvor Danmark bliver et foregangsland i omstillingen til mere bæredygtigt byggeri ved at stille klimakrav.
Der var elementer, vi godt kunne have ønsket os mere af, og det er også derfor, at jeg er glad for hr. Søren Egge Rasmussens tale, for det var nemlig bl.a. renovering og energibesparelser.
Men alt i alt var vi jo godt tilfredse og har derfor glædet os til at behandle selve lovforslaget, og jeg ved, at mange i byggebranchen bare står og tripper for at komme i gang, og derfor vil jeg heller ikke sige mere lige nu – blot at jeg ser frem til udvalgsarbejdet, og at Konservative stemmer for forslaget.
Susan Kronborg (RV), 2021-10-12:
Tak for ordet.
I overensstemmelse med den indgåede aftale om national strategi for bæredygtigt byggeri glæder Radikale sig over lovforslaget, som indfører hjemmel i byggeloven til opgørelse af bygningens samlede klimapåvirkning, fastsættelse af krav om totaløkonomisk analyse, krav om dokumentation af ressourceanvendelsen på byggepladsen, herunder eksempelvis transport, energi og vandforbrug, krav om dokumentation af problematiske stoffer i byggematerialer.
Tak for ordet.
Halime Oguz (SF), 2021-10-12:
Tak for det.
Jeg vil starte med at sige tak til regeringen og de øvrige partier for at være med i den her aftale, der har til formål at udmønte dele af den politiske aftale om bæredygtigt byggeri, som vi forhandlede på plads sidste forår.
Med aftalen understøtter vi en langsigtet og bæredygtig omstilling af bygge- og anlægssektoren.
Det er rigtig godt og en vigtig del af den grønne omstilling.
Med lovforslaget indføres der hjemmel i byggeloven til, at der i bygningsreglementet kan fastsættes en række bæredygtighedskrav til nybyggeri.
F.eks. indføres der fra 2023 en maksimal CO 2 -grænseværdi for nybyggeri, der er større end 1.000 m², og fra 2025 kommer der også et krav til de mindre byggerier.
Det er vigtigt, hvis vi skal nå målsætningen i klimaloven om 70 pct.s reduktion i 2030.
På den baggrund kan jeg meddele, at SF støtter dette lovforslag.
Tak for ordet.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-10-12:
Lovforslaget udmønter jo en aftale fra 2021, som Dansk Folkeparti er med i, og den landede egentlig meget fornuftigt, fordi kravene til byggebranchen bliver indfaset over en længere periode frem til 2029, sådan at branchen altså får tid til at omstille sig.
Heldigvis fik nogle partier ikke held til at få gennemført alt eller intet-krav fra 2023.
Det kan let blive sådan en skrivebordsøvelse for teoretikere, hvor man forlanger at få indført tingene hurtigt uden at vide hvordan.
Omstillingen skal jo udføres af nogen.
Beregningerne skal laves, materialerne skal moderniseres og gøres bæredygtige, og det tager tid.
Det er ikke en skrivebordssocialist, der kommer til at gøre det, for de sidder jo og teoretiserer i munkecellen frem for at være ude på byggepladsen.
Det vil være ingeniører, håndværkere, konstruktører og mange flere, der får ansvaret for det – folk med en bygningsfaglig og praktisk tilgang til denne grønne omstilling.
Endvidere er det glimrende, at vi i aftalekredsen mødes hvert andet år for at diskutere grænseværdierne ud fra de her testresultater og de fremskridt, der forhåbentlig er sket.
En planøkonomisk og bombastisk tilgang ville have været meget skidt for byggebranchen.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Det er jo en mangefacetteret diskussion.
Jeg mener ikke, at det er et etnisk problem.
Altså, det er jo ikke en etnisk problemstilling.
Jeg kan min egen historie, altså ikke min egen personlige historie, men dette samfunds historie, godt nok til at vide, at det jo ikke er så lang tid siden, at vi både gik med tørklæder, og at der var de samme regler gældende, og der findes, skal vi sige, også kristne grene af vores samfund, hvor der er en lige så benhård social kontrol og en lige så hård kontrol, som man oplever hos andre, og det taler vi bare ikke så ofte om.
Så der skal man bare huske, at problemerne skal angribes der, hvor problemerne er, og at vi må starte med at møde hinanden der, hvor vi er, og at man må starte med at møde folk der, hvor de er, hvis man skal hjælpe dem, og ikke ved at kaste sig ud i en diskussion om etnicitet.
For det tror jeg ikke på vi løser noget ved.
Christian Juhl (EL), 2021-10-12:
Nu behøver jeg jo ikke at sige tak, men jeg vil bare minde ordføreren om, at Lars Boje Mathiesen ikke vil have folk fra andre lande ud på arbejdsmarkedet.
De skal ud af landet, kan jeg forstå, og det synes jeg jo er dobbelt ærgerligt i en tid, hvor vi mangler arbejdskraft.
Og man skal jo ikke ud på arbejdsmarkedet, som ordføreren sagde, for at få sin ydelse; man skal ud på arbejdsmarkedet for at tjene en løn, så man er fri for at have ydelser.
Det er vel dybest set det, der er idéen bag ved det.
Jeg vil gerne fortælle en lille historie om Sognefogedvænget nede på Lolland, hvor nogle beboere, som er kernedanske, med små indtægter, nu skal have renoveret deres boliger, og det trænger de også til.
Men det er en veldreven boligforening, og de har fået fra byggefonden, og de er klar til det.
Men så siger borgmesteren: Jeg vil ikke have, at I alle sammen flytter tilbage bagefter – det kan han formelt set ikke bestemme ifølge boligministeren, men det siger han – for vi skal have en blandet befolkning ind.
Og de er glade ved deres boliger.
Så jeg mener virkelig også, at der kunne laves noget boligsocialt arbejde ved at sige, at de selvfølgelig har ret til at komme tilbage til deres boliger, og at de selvfølgelig skal have en bedre boligstandard.
For når de næste kommer, har de også mere lyst til at bo derude, og der er en god stemning.
Der er aldrig kriminalitet derude.
Så derfor er det rigtig godt at arbejde boligsocialt, og derfor vil jeg også sige tak til ordføreren for at fokusere på det centrale problem.
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Tak for denne hilsen fra salen.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-10-12:
Jeg bliver jo helt glad for, at jeg bor i et rødmalet hus og ikke i et gråt hus, når jeg hører hr. Jens Rohdes tale.
Jeg synes, det er rart at høre lidt borgerlig anstændighed, og det er jo ikke nok bare at tænke tanken, selv om tankens kraft, og hvad man egentlig inderst inde tænker, når man er sammen med andre mennesker, kan have en betydning.
Så må man også sige, at der jo kan være processer, hvor man vinder; altså, i den der landbrugsaftale er der jo ikke noget småracistisk, der er ikke noget, hvor man ligesom begrænser nogle menneskers mulighed for at lære dansk.
Og jeg er sådan set helt enig i, at det da var et meget fattigt udspil, de øvrige blå partier kom med, da de skulle forsøge at finansiere noget på landbrugsområdet, for så kunne man åbenbart ikke lave det, uden at man skulle ind og forringe nogle menneskers mulighed for at lære dansk, og det er jo egentlig ret vildt, når man ved, hvad der foregår.
Så tak for at sige noget frem for kun at tænke den borgerlige anstændighed.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Størstedelen af dømte bandemedlemmer er udenlandske statsborgere.
Men nu var det ordføreren, der nævnte alle.
Så må man bare sige, at hvis ordføreren reelt set gerne vil have, at folk skal komme i arbejde, skal man stoppe med at støtte en regering, man skal stoppe med at lægge stemmer til en finanslov, som trækker folk ud af arbejdsmarkedet.
Man skal begynde at støtte de partier, som rent faktisk gerne vil sænke skatter og afgifter, som gør det muligt, at folk kan få et arbejde derude.
Men i stedet for lægger Enhedslisten stemmer til, at man gør Danmark fattigere og trækker folk ud af arbejdsmarkedet, og så står man og undrer sig over, hvorfor folk ikke kommer i arbejde.
Hold nu op.
Christian Juhl (EL), 2021-10-12:
Nu gør ordføreren det jo igen, altså snakker om nogle få.
Hvis de mange fik sig et arbejde og man gad at fokusere på at integrere dem i samfundet og sørge for, at børnene fik en uddannelse, at der var fodboldklubber, og at der var alt muligt andet, så kunne man faktisk få en rigtig god udvikling selv i de områder, som af nogle kaldes for ghettoer.
Hvorfor kan vi ikke fokusere på de mange?
Jeg synes, der er nogle partier, der lever af at udskamme nogle ganske, ganske få, som sandsynligvis er kriminelle, og som man så kan sidde og fokusere på så smalt, i stedet for at kigge på bredden og hele samfundets udvikling.
Det er dog elendigt at høre på.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Jeg ved slet ikke, om der var et spørgsmål, men jeg forstår det godt.
Enhedslisten er jo meget med i den her almene boligsektor og synes, det går åh så godt.
Der kan vi jo bare se, at udviklingen er gået den forkerte vej i de sidste 35 år, og der kan man sådan sige, at det også er Enhedslistens ansvar.
Men jeg vil godt adressere det her med, at alle har ret til at være her.
Nej, det har alle ikke.
Udlændinge, som kommer til Danmark og vælger at begå kriminalitet i Danmark, en udenlandsk voldtægtsforbryder, der har voldtaget en kvinde her i Danmark, som bliver dømt, og som har siddet i fængsel, har i min optik ingen ret til at skulle kunne komme ud i det danske samfund igen. De må rejse hjem til deres eget land, nøjagtig lige sådan som jeg synes, det var rimeligt, at danske statsborgere, hvis de lavede kriminalitet i Frankrig eller Tyskland eller et andet sted, måtte rejse hjem til deres land.
Så nej, alle har ikke ret til at være her.
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Jeg vil nøjes med at svare, at jeg i den grad også mener, at man i hvert fald ikke skal slække, men tværtimod gøre det modsatte i forhold til boligsocialt arbejde.
For ja, det har vi jo dokumentation for virker.
Det ved vi, og derfor nytter det ikke noget at afvise boligsocialt arbejde som et virkningsfuldt middel.
Men man skal jo heller ikke afvise det, som hr. Lars Boje Mathiesen siger, om det at have et arbejde, så man netop ikke skal have ydelser og man i øvrigt kan føle sig som en integreret del af arbejdsmarkedet.
Det er jo også positivt.
Altså, jeg kender jo godt hr. Lars Boje Mathiesens synspunkter i forhold til udlændingedebatten, og det, jeg så bliver lidt forstemt over, er, at det hele ender i den der udlændingedebat.
Men det viser sig jo at ske hver eneste gang.
Christian Juhl (EL), 2021-10-12:
Men gør det noget, at et flertal i Folketinget holdt fast i, at det var boligsocialt arbejde, der er det væsentlige?
Så kan det da godt ske, at der er nogle, der råber fra et eller andet hjørne, at de kun vil snakke flygtninge og indvandrere.
Halime Oguz (SF), 2021-10-12:
Nu ved jeg, at ordføreren også er kristendemokrat, og der går man jo meget op i kultur og værdier, og jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens svar på, om det er social- eller kulturpolitik, når f.eks. en ung pige med anden etnisk baggrund ikke selv kan få lov til at vælge, hvilken vej hun vil gå, og hvem hun vil være gift med eller kæreste med.
Er det et socialt problem?
Eller er det et etnisk problem?
Er det et socialt eller et etnisk problem, at en pige skal være jomfru, til hun bliver gift?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ordførerens svar på.
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Men man putter jo folk ind i nogle kasser, når man siger, at du bor i det område, og det kalder vi det, og du bor i det område, og det kalder vi det.
Altså, det med forebyggelsesområdet er jeg ikke sikker på løser ret meget.
Men jeg har selv boet i det, man i dag ville kalde en ghetto, fordi min far boede der, og det var ikke, fordi der var så mange indvandrere dengang, men der var saftsuseme folk med stærke sociale problemer, og mange af mine kammerater deroppefra dengang er døde af stofmisbrug osv.
Det var jo det, jeg forsøgte at forklare hr. Jacob Mark på et tidspunkt i et facebookopslag, altså at det er et socialt problem, vi først og fremmest skal have fat i, og ikke et etnisk problem, og det er jo ikke der, hvor jeg mener at fru Halime Oguz er.
Men det er jo bare sådan, hvis man står på det synspunkt, at det er nogle sociale løsninger, der er behov for, og vi skal angribe det med socialpolitik, at det må være lidt skræmmende, at nogle gør så meget ud af, at det rent faktisk slet ikke er det, som det handler om i den aftale, men at det handler om udlændingepolitik.
Halime Oguz (SF), 2021-10-12:
Tak for det, og tak for talen.
Jeg sidder jo altid og lytter meget intenst til ordføreren, når han tager ordet, fordi det altid er så lyrisk og poetisk på en eller anden måde.
Men der var så også nogle ting, som jeg ikke rigtig forstod, og derfor går mit spørgsmål ud på, om ordføreren mener, at det her er et oprigtigt ønske om at række hånden ud til sine medborgere og bo side om side og udviske de sociale og kulturelle forskelle, der er, eller om det er for at putte folk i nogle kasser.
For jeg forstod ikke helt, hvad ordføreren mente med det.
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Det tror jeg ikke rigtig jeg sådan helt kan folde ud her på 30 sekunder.
Det er en lille smule vanskeligt, for hr. Lars Boje Mathiesen har jo ret i, at tingene skal ses i en sammenhæng.
Altså, det handler både om skattepolitik og arbejdsmarkedspolitik og også om at stille krav og have forventninger til dem, der kommer.
Jeg abonnerer også på synspunktet: Dem, der kan og vil.
Men vi har jo også en gruppe flygtninge, altså vi har nogle mennesker, der kommer udefra, hvor nogle af dem er stærkt traumatiserede.
Dem føler jeg også at vi har et ansvar for at tage os af.
Og der kan man ikke nødvendigvis bare sige: Du må ud på arbejdsmarkedet med det samme.
Selv om loven skal gælde for alle, er vi nødt til at tage et individuelt blik på hvert enkelt menneske og hver enkelt familie.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Det er jeg meget enig i.
Og jeg synes, man prøver på at løse et problem, som, kan man sige, måske er et retspolitisk problem, men også handler om beskæftigelsespolitik, med noget boligpolitik i stedet for.
Det er også meget min anke omkring de her ting.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge: Kunne ordføreren komme nærmere ind på, hvad Kristendemokraternes tilgang til at løse de her problemer er?
Er det også, at der er et krav om, at man som udlænding skal forsørge sig selv, eller hvad er Kristendemokraternes løsninger på de her ting?
Er det skattesænkninger?
Handler det om at gøre det lettere at komme ud på arbejdsmarkedet for at få folk derud?
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Altså, nu har jeg jo ikke læst lovforslaget.
Det er da muligt, at hr. Lars Boje Mathiesen har ret i, at det ikke angår alle.
Det sætter jo en helt naturlig stopper for det, i forhold til hvad vi andre så står med .
For jeg vil sådan set gerne medvirke til, at alle, der ikke er på arbejdsmarkedet, kommer ud på arbejdsmarkedet, og at alle skal udføre et job, et nyttejob, eller hvad vi kalder det, hvis ikke man har et arbejde, og hvis ikke man er forhindret på grund af psykisk sygdom eller sådan noget eller andre ting.
For i den sammenhæng har jeg bare det udgangspunkt og det princip – og har altid haft det – at loven gælder for Loke som for Thor.
Det må være det, vi bygger vores retssamfund og vores love på – altid.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Ja, så bliver det meget bedre nu.
Så kan vi tage en ordentlig debat i stedet for.
Jeg er så træt af måske at skulle lade hr. Jens Rohdes boble briste, men det med de 37 timers arbejde og det om, at folk skal ud og arbejde, handler kun om udlændinge.
Altså, det er ikke danske statsborgere, det her gælder.
Det er jo specifikt nogle, som ikke har levet op til et sprogkrav og alt muligt andet.
Så det er designet til at ramme bestemte grupper, som ikke er danske statsborgere – bare lige, så vi er klar over, at det med de 37 timer indtil videre slet ikke omfatter danske statsborgere.
Så bare vi lige har det på plads.
I forhold til at sige, at alting kommer til at handle om udlændinge, vil jeg sige: Nej, det ved jeg ikke om alting gør, men det her gør jo.
For jeg tror ikke, man kan forestille sig, at der ville have været så mange partier, som ville have været for det her, hvis det var et område, som kun var for danske statsborgere, og hvad man vil betegne som etnisk danske statsborgere.
Ville man så have tilladt sig at lave de her ret grove regler for, hvor man som dansk statsborger må bosætte sig i det danske samfund?
Jens Rohde (KD), 2021-10-12:
Men jeg konstaterer jo bare, at vi er et mindretal i den her diskussion, og jeg er jo glad for spørgsmål nede fra salen, og jeg er også glad for de anerkendende ord.
Så det er lidt svært for mig at svare på.
Det er, ligesom hvis en journalist stiller medløberspørgsmål.
Hvad skal man så sige?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2021-10-12:
Nu nævner ordføreren de her 500.000 eller 550.000 almene boliger, der er.
Kunne ordføreren sådan give et bud på, hvor mange ud af de her 550.000 der er ledige nu, og som folk kan søge ind i?
Rasmus Stoklund (S), 2021-10-12:
Jamen jeg er uenig i.
Altså, det at ændre den vigtige ramme om folks liv, hvad det er for nogle vilkår, de bor under, har enormt stor betydning.
Jeg kan huske, at jeg for efterhånden en del år siden læste bogen »Bowling Alone« af Robert Putnam, som jo bl.a. siger noget om, hvad det er for en stemning, der bliver i områder, hvor forskelligheden bliver for stor, hvor tilliden forsvinder, og hvor man ikke kan genkende hinandens tilværelser, og hvor man ikke færdes sammen længere.
Folk begynder at se mere tv, de tør ikke færdes udenfor, de mister tilliden til andre mennesker.
Derfor skal vi jo sørge for, at folk bliver blandet op, så vi ikke har de her ressourcesvage områder, hvor folk bliver utrygge og mister troen på fremtiden, og hvor små børn ikke ser, at der er andre fremtidsmuligheder end dem, som de møder derhjemme eller ser hos naboen.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2021-10-12:
Jeg kan forestille mig, at den ikke er særlig høj, bl.a. fordi vi ikke er nok partier herinde, som f.eks. synes, at vi i højere grad skal beskytte danske onlinebutikker mod giganter som Amazon eller Wish eller kinesiske mega firmaer, og ikke synes, at det er helt i orden, at det danske marked skal oversvømmes med produkter fra andre steder.
Det er vi simpelt hen bare ikke enige i.
Og når jeg siger det lidt polemisk, hr. Hans Kristian Skibby, er det, fordi det er en af grundene til, at det bliver utrolig svært at være dansk butik, også onlinebutik, hvis vi ikke snart for alvor sætter ind over for nogle af de globale giganter, der er, som man på ingen måde kan konkurrere mod.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-10-12:
Tak, hr. formand.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at få SF's ordfører til at reflektere lidt over, hvor stor en overskudsgrad der sådan normalt er i en dansk detailhandelsbutik, som også har en lille smule markedsføring af produkter på eksempelvis en onlineplatform, altså har en internetbutik ved siden af en fysisk butik.
Er SF's ordfører bekendt med, hvad den gennemsnitlige detailhandelsbutik i de her dage har i overskudsgrad?
Malte Larsen (S), 2021-10-12:
Mange tak.
Socialdemokratiet er positivt indstillet over for moderniseringsdirektivet for bedre forbrugerbeskyttelse med udgangspunkt i EU.
Vi finder det positivt at øge forbrugerbeskyttelsen af børn og unge, der er en interessant og købedygtig forbrugergruppe, men også en gruppe, der let kan vildledes.
En ny og skrappere bødemodel, der muliggør et højere sanktionsniveau, finder vi er rimeligt.
Det er positivt at sikre øget gennemsigtighed i onlinetransaktioner i forbindelse med rangordning af produkter ved onlinesøgninger samt anvendelse af brugeranmeldelser.
Hvorfor er det netop de emner, der dukker op ved søgning på nettet af den potentielle kunde?
Med algoritmer er det muligt at designe godbidder til den enkelte mulige forbruger.
Derudover indeholder lovforslaget bestemmelser om udmåling af bøder for overtrædelser, der kan skade de kollektive interesser for forbrugere i mindst to andre medlemsstater ud over Danmark.
Det foreslås, at en bøde maksimalt kan udgøre 4 pct. af den erhvervsdrivendes årlige omsætning i de pågældende lande – og 4 mio. euro, hvis der ikke er oplysninger om den erhvervsdrivendes omsætning.
Lovforslaget skal endvidere sikre en forhøjelse af bødeniveauet ved overtrædelser af markedsføringsloven, justering af bødetaksten for overtrædelser af markedsføringslovens spamforbud og udvidelse af området for anvendelse af administrative bødeforelæg.
Moderniseringsdirektivet og lovforslaget om, at handelspraksis rettet mod børn og unge under 18 år får særlig opmærksomhed, er vi særdeles positivt indstillet over for.
Handelspraksis rettet mod børn og unge under 18 år må ikke udøves på eller via profiler på sociale medier, der tilhører eller fremstår som tilhørende børn og unge under 15 år.
Handelspraksis rettet mod børn og unge under 18 år må ikke anvendes af børn og unge under 15 år, medmindre det indgår i en naturlig sammenhæng for at illustrere eller vise produktet, og handelspraksis rettet mod børn og unge må ikke indeholde omtale af, billeder af eller henvisninger til produkter, der er uegnede for børn og unge.
Tak for ordet.