runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Det er en ret fast Fru Mette Frederiksen-hånd, som også har fremlagt et udlændingeudspil, som jeg synes beskriver meget klart og præcist, hvad der er vores politik.
Så blot lige til historieskrivningen: Det var jo faktisk, mens vi havde regeringsmagten og fru Mette Frederiksen var justitsminister, at man indførte den her nye bestemmelse i udlændingeloven, der giver mulighed for at give opholdstilladelser efter midlertidighed.
Det er jo den bestemmelse, som den nuværende regering arbejder videre på, og som danner hele grundlaget for det paradigmeskifte, vi behandlede her i Folketingssalen i sidste uge.
Så det synes jeg også er en del af historien.
Peter Kofod (DF), 2019-01-29:
Jeg er nødt til at udfordre det med den her ret faste hånd på rattet.
For hvad er en ret fast hånd på rattet?
Sagen er, at inden valget i 2011 var den socialdemokratiske melding, at udlændingepolitikken var, som den nu engang var, og efterfølgende kunne man så se en radikal leder gå ud og bryste sig med stribevis af lempelser, man havde gennemført i udlændingepolitikken sammen med Socialdemokratiet.
For den her ret faste hånd på rattet svigtede.
Jeg synes, det er ret væsentligt, at danskerne ved, hvad de har at regne med, frem til et folketingsvalg.
Altså, hvor stram er den her hånd på rattet, når det kommer til at modstå presset fra den yderste venstrefløj?
Er det et nej, eller er det bare sådan en ret fast Helle Thorning-Schmidt-hånd?
Det ville jeg være bekymret for.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Tak for spørgsmålet.
Hvad er det for nogen antidemokratiske holdninger, som desværre vinder indpas i nogle miljøer?
Det mener jeg slet ikke der kan være nogen som helst tvivl om.
Det er jo holdninger.
Det er jo personer, der begrunder deres antidemokratiske holdninger med teologiske argumenter med henvisning til islam.
Vi er i kamp for demokrati.
Hvis der er nogen, der begrunder, at unge ikke selv kan vælge ægtefælle, med at henvise til Koranen, så mener jeg, at det er vigtigt, at vi begrunder, at unge selv kan vælge ægtefælle, ved at henvise til dansk lovgivning.
Vi har ikke imamer til at fortolke, hvilke frihedsrettigheder folk har.
Vi har lovgivning og i sidste ende domstole, der fortolker det.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-01-29:
Den er svær her i første runde.
Vi har et spørgsmål hver, ikke?
Og så er det to i den næste?
Jeg er også ved at lære det, og jeg er også ramt lidt på stemmen ligesom statsministeren, så jeg håber, at jeg kan høres.
Jeg er i øvrigt helt enig med statsministeren i, at det ville være ideelt, hvis vi kunne få den spontane adgang ned på nul.
Det mener vi også i Radikale Venstre kræver fælleseuropæiske løsninger.
Det er vi helt enige i.
Det, jeg vil spørge statsministeren om, har at gøre med dem, som allerede er her med mange forskellige baggrunde.
For statsministeren har jo adskillige gange – og i alt fald i flere nytårstaler og åbningstaler, som vi har rost i Radikale Venstre – talt om, at vi er sammen om Danmark; det handler ikke om hudfarve, ikke om religion; det handler om at vælge Danmark til.
Jeg synes, statsministeren sagde nogle lignende ord her i indledningen.
Men i torsdags behandlede vi L 140, lov om paradigmeskifte, hvor man næsten med pincet tager ordet integration ud af en omfattende lovgivning.
Der er 111 lovændringer, og der er endda afsat 2 mio. kr. alene til den tekniske ændring, det er at tage ordet integration ud.
Hvordan hænger det sammen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-01-29:
Tak for det.
For i forhold til dem, der kommer og søger asyl med en tredjeverdensbaggrund, har vi jo ret beset en ambition om, at det tal skal nedbringes til nul, for så vidt angår dem, der kommer spontant.
Det er ikke lige rundt om hjørnet.
Det kræver, at vi opruster det europæiske samarbejde noget mere, end vi allerede har gjort, men vi er jo nærmere, end vi har været det før, i form af det tal, vi nu i fællesskab har fået bragt ned både i 2017 og 2018 til et niveau, der er det laveste i 10 år.
Det burde ideelt set komme ned på nul, fordi adgangen til Danmark ikke burde være den spontane vej op gennem hele Europa.
Det burde være på invitation.
Derfor er min ambition jo, at vi i forhold til det her område kunne vende tilbage til et system – nej, ikke vende tilbage, for vi har aldrig været der – men at vi altså kunne have et system, hvor dem, der kom og fik flygtningestatus i Danmark, kom, fordi de var kvoteflygtninge.
Det ville i øvrigt også gøre integration og alt mulig andet lettere.
Det er derfor, at man bl.a. i Canada måske har en lidt anden profil, end vi har, fordi man har en geografi, der ligesom sikrer en imod alt for mange spontane asylansøgere, og så har man mulighed for at tage ned i lejrene og også se på folks integrationspotentiale.
Der er svaret på det ene spørgsmål.
Nu blinker det rødt.
Jeg vil tro, at det andet spørgsmål bliver gentaget, og så svarer jeg på det.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-29:
Jeg har to spørgsmål.
Det mener vi jo også i Dansk Folkeparti, og vi er jo helt med på, at antallet er faldet, og det er godt.
Det er et samarbejde mellem regeringen og Dansk Folkeparti, der ligger til grund for det.
Men spørgsmålet er: Er det regeringens ambition, at antallet, der kommer hertil, skal reduceres yderligere?
Det var det ene.
Det andet spørgsmål er: Anerkender statsministeren, at der er danskere, som føler sig fremmede i deres eget land?
Og hvis statsministeren anerkender det, hvordan vil statsministeren så håndtere det fremadrettet, altså den utryghed og de bekymringer, som der er mange danskere, der har, eksempelvis i forhold til befolkningsudviklingen?
Martin Henriksen (DF), 2019-01-29:
Tak for det.
Når vi har bedt statsministeren om at redegøre for regeringens værdipolitik med fokus på de udfordringer, der følger af indvandringen, og som presser danskerne til at ændre levevis og adfærd og rette ind af hensyn til indvandrere, tager det udgangspunkt i, at Danmark fortsat er presset på grund af især den muslimske indvandring, men også på grund af indvandringen som helhed.
Det er vigtigt, at vi herinde viser, at vi tager danskernes bekymringer alvorligt.
Der er store problemer i vores skoler og daginstitutioner, og det relaterer sig også til den indvandring til Danmark, som der har været, og som der stadig væk er i et vist omfang, og der er også problemer med kriminalitet og ekstreme grupperinger i samfundet.
Der er danskere, som føler sig fremmede i deres eget land, og det er selvfølgelig uholdbart, og det skal vi tage alvorligt, og det er i al sin enkelhed det, der er baggrunden for debatten.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-29:
Tak for det.
Statsministeren nævnte flere gange i sin tale ordet frisind som en af de bærende danske værdier.
Det er jeg jo helt enig med statsministeren i den er.
Der er bare på det seneste kommet et paradoks, synes jeg, når vi taler om frisind.
Og et af de redskaber, man bruger, er så at lave et lovindgreb, som hedder, at man skal give hånd, når man bliver dansk statsborger, eller at man ikke må gå med burka, eller at man skal have sine børn i vuggestue, når de er 1 år, hvis man bor i særlige områder.
Det er jo sjovt, at man kompromitterer frisindet i frisindets navn.
Det er jo i hvert fald, hvis du spørger mig, min udlægning af det, og det er jo interessant.
Så mit spørgsmål til statsministeren bliver: Hvem er det, der skal bestemme, hvor grænsen går for, hvornår vi må begynde at lave lovindgreb, som så skal bestemme, hvor grænsen for frisindet går?
Er det den til enhver tid siddende statsminister, er det integrationsministeren, er det Dansk Folkeparti – altså, hvem er det, der bestemmer?
For hvis ikke frihedsrettighederne ligger under de politiske ideologier, er vi jo aldrig sikre på, hvor de er henne – så kan de jo bevæge sig frit alt efter det politiske flertal i det til enhver tid siddende Folketing.
Så hvem bestemmer, hvor grænsen for vores frisind går?
Joachim B. Olsen (LA), 2019-01-29:
Tak for det, formand.
Jeg vil bare sige, at jeg synes, at det er glædeligt, at Socialdemokratiet har besluttet at stemme ja til den her nedsættelse af afgiften på forsikringer af lystbåde.
Men jeg vil også sige, at jeg synes, det kunne være rigtig rart, hvis S kunne stoppe med at føre kampagne mod den politik, som de så til sidst vælger at stemme for – de ligefrem dæmoniserer den politik, de selv vælger at stemme for.
Jeg har fundet et par citater, som jeg synes er relevante at læse op.
Det er, hvad S har sagt om det her forslag.
Hr. Jesper Petersen, S's skatteordfører: Det er Liberal Alliances gave til Fritz og Poul-segmentet med dyre både i Vedbæk, Skovshoved og Rungsted
Mette Gjerskov: Sådan er der så meget.
Der dør et barn hvert femte sekund i den fattige del af verden.
Regeringen vælger at sænke afgiften på lystbåde.
Hr. Bjarne Lausten
: På de foregående finanslove har prioriteringerne været helt ved siden af skiven med sænkelsen af bilafgifterne på ikkeklimavenlige biler og nu på dyre lystbåde.
Det er de her billeder, der er blevet tegnet af socialdemokrater.
Jeg kunne fortsætte.
Der er en lang række af den type citater, og nu stemmer Socialdemokratiet for.
Jeg synes, det kunne være skønt og fair, hvis alle de socialdemokrater, der har været ude at kritisere det her, nu går på Twitter og siger: Vi stemmer for, fordi vi faktisk synes, det er rigtig god politik.
For det må jo være grunden til, at man stemmer for.
Tak skal I have.
Mads Fuglede (V), 2019-01-29:
Jamen jeg tror ikke, der er forskel i vores opfattelse af det her område.
Jeg synes, at når man kommer til et land, skal man integrere sig i det land.
Man skal ikke sætte sig ned og vente på, at landet integrerer sig i retning af en selv.
Så jeg tror ikke, vi er uenige dér, og her er den danske sang en ung, blond pige.
Det har den været i lang tid, og det har jeg som mørkhåret aldrig haft noget problem med.
Det har jeg bare sunget med på i mange år ved alle de givne lejligheder, hvor jeg har haft mulighed for det.
Marie Krarup (DF), 2019-01-29:
Der var mange af de ting, som ordføreren sagde i sin tale, som vi i Dansk Folkeparti sagtens kan skrive under på, altså, at vi har et fællesskab i Danmark, som jo ligger langt ud over det juridiske, vi har et værdimæssigt fællesskab.
Det, jeg manglede i ordførertalen, var at sætte ord på, hvad det er for en frihedsfjendsk ideologi, der i dag truer det værdimæssige fællesskab, det frihedsfællesskab, vi har, i Danmark.
Det andet, jeg manglede, var nogle konkrete tiltag til, hvordan vi kan forhindre den frihedsfjendske ideologi i at udvikle sig i Danmark og splitte vores fællesskab eller gøre vores fællesskab til et fællesskab, hvor der ikke er nogen frihed.
Så derfor vil jeg godt bede ordføreren om at sætte ord på de to ting.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Nu er jeg selv vokset op i Aarhus og kan godt huske Gellerupparken fra starten og midten af halvfemserne og også, hvad der skete med det boligområde.
Og når jeg i dag læser den plan, de har lavet og vedtaget med et meget flertal i Aarhus Byråd, kan jeg også godt se, at de tager fat på en helt anderledes og drastisk måde, end man har gjort tidligere.
Det er ikke længere bare et spørgsmål om at lave nogle fælles madaftener og lave en streetbasketballbane, altså, der bliver væltet boligblokke, og der er en kæmpe investering i det boligområde, som man burde have lavet for mange, mange år siden, men som også kommer til at ændre beboersammensætningen, og dermed tager man jo også fat om den kulturelle adskillelse fra Aarhus by, som jeg synes har været et problem i mange år.
Pernille Bendixen (DF), 2019-01-29:
Tak for det.
Jeg synes ikke, man skal være bange for at tage fat i den enkelte kommunalbestyrelse eller den enkelte borgmester, for det er jo et helt konkret problem, f.eks. i Vollsmose eller Gellerup, og det må man se i øjnene, og der må man have en snak omkring det.
Der har man parallelt med regeringens ghettoplan vedtaget en lokal ghettoplan, og i den ghettoplan står der ikke et eneste ord om kultur.
Der er ikke noget som helst om, at det er kulturelle problemer, der gør sig gældende.
Det eneste, der fokuseres på, er sociale helhedsplaner og fysiske helhedsplaner, og det er altså noget, man haft i de sidste 30 år, og som ikke har virket.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Ja, altså vores politik, der angår lovgivningen, fastlægges jo af vores folketingsgruppe her.
Men det er rigtigt, at der både i en lang række kommuner med socialdemokratiske borgmestre og i andre kommuner, vil jeg sige, med konservative borgmestre eller Venstreborgmestre er og har været en voksende udfordring med parallelsamfund og sociale og kulturelle problemer.
Jeg tror, vi skal passe på med at tage den enkelte borgmester eller den enkelte kommunalbestyrelse ud og sige, at de så har fejlet og svigtet.
Det er jo også en af årsagerne til, at det er vigtigt at holde tilstrømningen nede, for hvis der kommer flere mennesker hertil, end vi evner at integrere, hober integrationsgælden sig op, og det er det, jeg mener vi oplever nu: at der løber renter på i mange af de her boligområder, fordi vi simpelt hen har løst mange integrationsproblemer, men har skabt flere for os selv, end vi har løst, ved at lukke for mange ind uden at kunne håndtere det.
Det bliver ikke sådan med vores ydelser, at det kun vedrører danskere, men vi har jo i dag et opholdskrav for at få integrationsydelse, og det synes jeg er en fornuftig ordning.
Men vi har sagt, at det nuværende niveau for integrationsydelsen synes vi er for skrabet for børnefamilierne, og derfor kan det vel ikke undre hr. Kenneth Kristensen Berth, at vi, når regeringen og Dansk Folkeparti nu ønsker at sætte det ned med 2.000 kr. om måneden, så også er modstandere af det.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-29:
Summa summarum, vil jeg sige til hr. Mattias Tesfaye: Socialdemokratiet og hr. Mattias Tesfaye går ind for, at de her mennesker skal have et højere rådighedsbeløb.
Jeg synes, hr. Mattias Tesfaye skræver over nogle ting her.
Hr. Mattias Tesfaye og jeg er opstillet stort set det samme sted, og hr. Mattias Tesfaye er meget optaget af at rende rundt i Brøndby Strand og foregøgle, at der skal ske noget for de mennesker, der er ramt af kontanthjælpsloftet og integrationsydelsen derude.
Er hr. Mattias Tesfaye med på, hvad Dansk Folkeparti har foreslået, nemlig at hvis man skal ændre i det, kommer det kun til at vedrøre danskere, så det altså ikke kommer til at være sådan, at folk, der kommer her til landet, får et højere rådighedsbeløb end det, der nu er vedtaget i Folketinget, hvis Socialdemokratiet kommer til magten?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2019-01-29:
Det er en grundlæggende og også en dansk værdi, at vi bekender os til demokratiet.
Og når vi siger, at frihedsrettighederne ikke må ligge under for en eller anden ideologi, så tror jeg bare man må være ærlig at sige, at hele det der sæt af individuelle menneskerettigheder, der er vokset op oven på anden verdenskrig, jo også hviler på et livssyn og et menneskesyn.
Det er også derfor, vi faktisk fører en kamp ude i dele af verden for at få dele af verden til ligesom at tage ejerskab til den måde at tænke individuelle menneskerettigheder på.
Altså, der findes lande derude, hvor der er en ideologi, eller hvor religion står over verdslighed eller der er et andet samspil mellem religion og verdslighed, der gør, at det knager i forhold til de rettigheder, som vi betragter som universelle, individuelle menneskerettigheder.
Derfor kan det ikke nytte noget, at vi har det der romantiske livssyn, der hedder, at alt kan være lige gyldigt – det er det ikke.
Det danske samfund hviler et eller andet sted på en slags uskreven samfundskontrakt, som altså bygger på, at vi som borgere bekender os i en eller anden udstrækning til et værdisæt, som vi har i fællesskab.
Og det er ikke bare lovgivet; det er vokset frem.
Mattias Tesfaye (S), 2019-01-29:
Tak for spørgsmålet, som også ligger lidt i forlængelse af en kommentarer, der kom fra Dansk Folkepartis ordfører hr. Martin Henriksen, som jo spurgte, om man kunne være sikker på, at Socialdemokratiet ikke gik i regering med De Radikale igen og lod Det Radikale Venstre diktere udlændingepolitikken i Danmark.
Og til det kan jeg sige: Ja, det kan man være hundrede procent sikker på.
Vi går til valg på at danne en rent socialdemokratisk regering, ikke kun på grund af udlændingepolitikken, men fordi en af årsagerne til, at vi har truffet den beslutning, at vi ikke ønsker at danne regering sammen med Det Radikale Venstre, er, at der er for langt i udlændingepolitikken mellem Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet.
Til det konkrete spørgsmål omkring integrationsydelsen er det vores opfattelse, at det ikke er gavnligt for det danske samfund eller for integrationen, at den nu er blevet ændret fire gange siden sidste folketingsvalg.
Vi mener, at der er behov for stabilitet og ro omkring den ydelse, og at den ro gerne skulle skabes af et bredt flertal i Folketinget.
Med ydelsen skal der tages hensyn til mange ting, herunder at den ikke i sig selv skal være på et niveau, hvor den adskiller sig meget fra ydelsen i vores nabolande, som gør, at folk søger til Danmark for at søge asyl.
Kenneth Kristensen Berth (DF), 2019-01-29:
Tak for det.
Jeg er ked af at sige det til hr. Mattias Tesfaye, men for mig at se, er der efterhånden for meget dobbelttydig snak i Socialdemokratiets udlændingepolitik.
Der er lige en enkelt familie på Sjælsmark, der skal ud.
Så er der også noget med en ø, som var det helt rigtige, men det skulle bare ikke lige være Lindholm, eller måske skulle det alligevel.
Ja, det blev faktisk også ret uklart efterhånden.
Så er der noget med Det Radikale Venstres udlændingepolitik, og der fik hr. Mattias Tesfaye sagt, at det måske ikke var helt galt alligevel, hvad De Radikale mente, det var måske ikke helt på månen.
Sidst Socialdemokratiet prøvede det, medførte det, at i tusindvis af flere asylsøgere satte kursen mod Danmark.
Martin Henriksen (DF), 2019-01-29:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Det er jo fint nok at tale om ting og argumentere om ting.
Men jeg har sådan et billede af – hvis nu man går flere årtier tilbage, mens parallelsamfundene og ghettoerne blev opbygget på Nørrebro og i Odense og andre steder i Danmark – at imens der var en masse mennesker, der talte om det og forsøgte at argumentere imod de islamistiske grupperinger og de holdninger, de havde, og brugte tid på det, så voksede og voksede de bare, fordi man ikke håndterede problemerne, og fordi man glemte, at det i stedet for kun at tale om det også handler om, hvem det er, man lukker ind i samfundet.
Selvfølgelig skal man argumentere osv., det er klart, det skal man gøre, men der er jo nogle mennesker, du ikke kan nå med fornuftige argumenter.
Der er nogle mennesker, eksempelvis Hizb ut-Tahrir eller folk, der vælger at iklæde sig en niqab og rende rundt som spøgelser i det offentlige rum, som du ikke kan nå med argumenter.
Du kan ikke nå dem med argumenter, og på et eller andet tidspunkt må man jo konstatere og gøre op med sig selv, om det så er tilfredsstillende – at så accepterer vi bare nogle mennesker, vi ikke kan nå.
Eller ønsker vi at gå skridtet videre og også bruge lovgivning som lovgivere?
Der er vi jo så nået frem til det sidste i Dansk Folkeparti.
Og så er der så nogle andre, Alternativet, som snakker videre.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-29:
Jeg mener, at den måde, Dansk Folkeparti bruger kristendommen på, nærmere er en trussel mod kristendommen end et forsvar for den.
Men lad det ligge.
Jeg havde det andet spørgsmål.
Ja, for mig er det da også en klassisk dansk værdi, hvis man kan kalde det det, at give hånd til et menneske, man møder eller skal hilse på.
Men det, der ikke er en klassisk dansk værdi, er, at man begynder at lovgive om noget ved lov, når man er uenig i holdningerne.
Det er jo det, der er styrken ved det danske demokrati – at hvis der er nogen, der gør noget, som vi ikke er enige i, så bekæmper vi dem med ord.
Vi udfordrer dem på ord og argumenter.
Vi lovgiver ikke om ting, vi ikke er enige i.
Så er ordføreren ikke enig med mig i, at det ikke er særlig klassisk dansk at begynde at lovgive om sådan nogle ting?
Martin Henriksen (DF), 2019-01-29:
Det hænger fint sammen.
Det tror jeg ikke der kan være nogen som helst tvivl om.
Så det er jo en del af det, som udgør grundstammen i det danske fællesskab.
Og hvis man vil bevare det danske fællesskab, bliver man jo også nødt til at kigge på, hvem det er, der kommer ind i Danmark.
Der er det klart, at hvis man har en indvandring, hvor der kommer mennesker fra lande og kulturer, som ligger langt væk fra dansk kultur, og hvor der er et grundlæggende anderledes syn på, hvordan et samfund skal være indrettet, bliver man nødt til at have fokus på det.
Hvis ikke man har fokus på det, undergraver man jo faktisk det fundament, som Danmark hviler på.
Hvad er synet på eksempelvis børneopdragelse?
Hvordan er synet på demokrati osv.?
Det er jo det, der gør, at det er nødvendigt, at vi sikrer, at vi også har et lukket samfund på den måde, at vi har ret og pligt til at sortere, hvem det er, der kommer ind i Danmark.
Det bliver vi ganske enkelt nødt til at gøre.
Jeg mener faktisk, at hvis ikke vi gør det, lever vi ikke op til vores ansvar.
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-29:
Tak for det.
Jeg hæftede mig selvfølgelig ved det med det lukkede fællesskab.
Et lukket fællesskab er vel et lukket fællesskab.
Så kom jeg bare til at tænke på, hvordan Dansk Folkeparti igen og igen bryster sig af, at kristendommen er kulturbærende i Danmark og vigtig for Danmark, og at det er det, vi er bygget på.
Men hvis der er noget, som kristendommen på ingen måde står for, er det da et lukket fællesskab.
De klassiske kristne værdier er da i den grad åbne for omverdenen – hele historien om den barmhjertige samaritaner, som vi sikkert alle sammen kender, næstekærlighedsbudskabet.
Jeg forstår simpelt hen ikke – det er simpelt hen et paradoks – hvordan Dansk Folkeparti kan hæfte sin politik op på de kristne værdier, når man i den grad lukker sig om sig selv og direkte taler om et lukket fællesskab.
Hvordan hænger det sammen?
Pernille Bendixen (DF), 2019-01-29:
Tak for det.
Der er rigtig mange kommuner, hvor borgmesteren er socialdemokrat, og hvor man år efter år har ladet stå til.
F.eks. i Odense, hvor Vollsmose ligger, var der sidste år, tror jeg det var, et møde, som for det første var kønsopdelt, og hvor det for det andet fremgik, at over 19 af de tilstedeværende ikke kunne et ord dansk og var på kontanthjælpsydelse.
Der har man altså i årevis haft en socialdemokratisk borgmester.
Har Socialdemokratiet overhovedet baglandet med sig, i tilfælde af at man skulle vinde et folketingsvalg, og i givet fald, hvad vil man så gøre ved de borgmestre derude?
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2019-01-29:
Vi bakker f.eks. ikke op om sprogtest i 1. klasse ud fra den præmis, at det kan have så store personlige konsekvenser for et barn – hvis man giver et barn, der er startet i 1. klasse, et nederlag, og det så skal gå om igen – at der er andre måder at gøre det på.
Vi bakker heller ikke op om, at man skal tvinge børn i vuggestue i 0. klasse, for vi tror lige så meget som Socialdemokratiet på, at sprogtilegnelsen er vigtig, men vi tror også, der er andre måder at komme derhen på end gennem tvang.
Så det er sådan set det eneste sted, vi er uenige.
Vi er ikke uenige i præmissen om, at sprogtilegnelse og kulturtilegnelse er vigtigt.
Vi tror f.eks. også på en professionsstyret folkeskole.
Så, ja, politikere skal lægge rammen for folkeskolen, og den er sådan set fin nok, som den er i dag.
Folkeskolens formålsparagraf siger jo med alle nødvendige ord, at børnene skal lære, hvad kan man sige, om ligestilling og frihed og åndsfrihed osv.
Men det er den professionsstyrede skole, som skal gå ind og sikre det.
Det skal vi politikere ikke gøre, for det er dér, det bliver så farligt, altså når vi begynder at gå ind med politiske ideologier og bestemmer, hvordan det så skal gøres.
Jeg er fuldstændig enig i vigtigheden af den fælles kulturarv, men jeg er ikke så bange for, at den er truet, for vi har en folkeskole, som kan bære den opgave.