runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Henrik Thulesen Dahl (DF), 2020-06-09:
Tak for det.
Og tak for debatten.
Da jeg sådan skulle forberede mig til den her debat, prøvede jeg at slå op på Arbejdsmarkedets Erhvervssikrings hjemmeside og se, hvad der egentlig står derinde i dag om smitte med covid-19.
Og der står: »Smitte med COVID-19, også kaldet coronavirus, vil i nogen tilfælde efter en konkret vurdering kunne anerkendes som arbejdsskade – enten som arbejdsulykke eller en erhvervssygdom.
Almindeligt forekommende virussygdomme som f.eks. almindelig influenza kan normalt ikke anerkendes som en arbejdsskade.
Det vil gælde ved de fleste tilfælde af COVID-19.
For at kunne anerkende smitte med COVID-19 som arbejdsskade, skal det derfor kunne sandsynliggøres, at personen har været udsat for en konkret smitte i forbindelse med arbejdet, eller at den smittede er udsat for en særlig risiko i forbindelse med sit arbejde.«
Så tænkte jeg, at det var åbenlyst, at det nok gælder, hvis man arbejder på en covid-19-afdeling på sygehuset og er i daglig kontakt med smittede, men hvad hvis man er ude i plejen, ude i folks egne hjem?
Vi kan se tilbage på personalegrupper som sygeplejersker og sosu-assistenter, som har været på arbejde i plejen uden at bruge de relevante værnemidler, fordi vi havde retningslinjer og vejledninger, der sagde: Dem skal I ikke bruge.
Så det gjorde de jo ikke – og måske heller ikke, fordi der ikke var tilstrækkeligt med værnemidler til at gøre det.
Men konsekvensen er, at vi har store personalegrupper, som går rundt og er bekymrede, som går rundt og er usikre på, om det her nogen sinde bliver anerkendt som en arbejdsskade – uden at få den beroligelse, uden at få den sikkerhed, som vi i Dansk Folkeparti synes at vi bør kunne give dem.
Jeg vil gerne sige mange tak for debatten og for de mange indlæg – specielt selvfølgelig for støtten fra SF og Enhedslisten og også for enigheden med hensyn til bekymringen fra Nye Borgerlige, for det siger mig også, at der er en mulighed for at se på, hvordan det her kunne gøres.
Men så er jeg rigtig, rigtig ærgerlig over, at resten af Folketinget ikke vil være med til og sige: Det her er vi faktisk nødt til at tage et ansvar for.
Vi er nødt til som samfund at sige, at her er der nogle, som vi ikke sikrer godt nok, som vi pålægger en bevisbyrde.
Risikoen er jo, når vi nu skal have optag på sygeplejeuddannelsen, på sosu-assistentuddannelsen, at der vil være flere, der ikke vælger det, fordi de er bekymrede.
Hvorfor skulle de stille sig op og udsætte sig for den her risiko, hvis vi ikke engang som samfund vil tage ansvaret for at give dem den sikkerhed, der ligger i, at hvis de bliver syge under deres arbejde, så beskytter vi dem også, og så sikrer vi, at de får de erstatninger, de har brug for.
Men tak for debatten.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-09:
For at svare på ordførerens spørgsmål vil jeg sige, at jeg er medlem af et parti, som sådan set har afsat penge til den første del af dobbeltsporsstrækningen, nemlig den mellem Vamdrup og Vojens, og i vores infrastrukturforslag i Venstre lagde vi sådan set også op til, at man skulle færdiggøre den sidste del af dobbeltsporet.
Nu modtog den socialdemokratiske ordfører jo sådan med et lystigt smil om munden et tilsagn fra hr. Ole Birk Olesen om, at man ville støtte Socialdemokraterne i den her sag, og det siger måske også meget om, hvilke diskussioner der kan være, når man er flere partier, der går sammen om en aftale, i forhold til f.eks. hvilke projekter der skal prioriteres.
Det ændrer ikke på, at der lå 112 mia. kr. før valget, som kunne disponeres til både konkrete vejprojekter og baneprojekter, men også til undersøgelser og færdiggørelse af nogle øvrige projekter.
Det kunne f.eks. have været dobbeltsporet.
Thomas Jensen (S), 2020-06-09:
Jeg vil bare minde ordføreren om, at ordføreren er medlem af et parti og selv var en del af en regering, som hverken havde evnen eller viljen til at prioritere Tinglev-Padborg-linjen.
Nu er der et nyt Folketing, og der er positive vibrationer, så hvorfor søren vil ordføreren ikke engang svare på, om Venstre vil være med til at skrive en beretning, der peger positivt fremad for det her projekt?
Kan ordføreren give os svar på i dag, om Venstre er med på at formulere en beretning – ja eller nej?
Christian Juhl (EL), 2020-06-09:
Det er ikke noget særligt.
Da vi opdagede asbestens farlige virkninger, sagde mange, også læger, at det nok stammer fra rygning eller fra nogle andre ting.
Da man opdagede opløsningsmidlerne i maling f.eks., ved ordføreren, hvad lægerne sagde dengang?
De sagde, at malere er født dummere, eller også drikker de mere end andre.
Det var forklaringen dengang.
Det vil sige, at der findes masser af søforklaringer, før vi finder frem til den rigtige faktor, og derfor kan det være nødvendigt at have omvendt bevisbyrde i nogle konkrete situationer, og derfor er jeg glad for tvivlen.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-09:
Jeg synes jo sådan set, at det interessante spørgsmål er, hvorfor Socialdemokraterne ikke længere går ind for, at der skal bruges penge på at investere i vores fælles infrastruktur.
Der var jo ikke grænser for, hvor mange socialdemokrater der før valget turnerede rundt og sagde: Der skal være en bane her, en cykelsti her, en vej her.
Og efter valget er man løbet fra de løfter.
Jeg tilhører et parti, som lavede en aftale før valget om hele 112 mia. kr.
Der var jo ikke kun projekter, der var navngivet; der var faktisk også afsat puljer både til undersøgelser med henblik på at få et opdateret beslutningsgrundlag, men også ekstra penge til både vejprojekter og baneprojekter – og dermed var der også en mulighed for at kunne prioritere nogle yderligere projekter end dem, der var sat navn på.
Desværre står vi jo nu i en situation, hvor vi har fået en regering, der ikke engang vil lave et opdateret beslutningsgrundlag, sådan at Folketinget kan træffe beslutning om, hvorvidt det er det her, der skal prioriteres.
Og det synes jeg er ærgerligt.
Thomas Jensen (S), 2020-06-09:
Ja, det kan undre, når man hører Venstres ordfører, at Venstre og ordføreren egentlig ikke bare lytter til de positive signaler, der kommer, og prøver at blive glade i dag.
For sidste år havde vi en regering, en Venstreledet regering, hvor man ikke evnede at komme i mål med det her.
Så skal man da være glad for, fru Ellen Trane Nørby, at vælgerne vendte tommelfingeren nedad og har sammensat et nyt Folketing, hvor man kan høre her i dag, at der er en minister, der gerne vil sørge for, når vi skal forhandle, at der ligger nogle tal til os.
Vi har et radikalt parti, der har spurgt: Skal vi ikke lave en beretning?
Der er tilslutning til det fra Socialdemokratiet, Enhedslisten, SF, og der tegner sig et flertal.
Mit korte spørgsmål er: Vil Venstre være med på sådan en beretning?
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-09:
Men jeg håber også, at hr. Henning Hyllested, som jo ikke længere er et nyvalgt medlem, men et erfarent medlem, også ved, at der er en risiko for, at et projekt rykker ned bagest i køen, når der ikke ligger et opdateret beslutningsgrundlag, fordi man så ender i køen af de ting, der skal undersøges, og ikke i køen af de projekter, der skal prioriteres.
Og når vi har fremsat det her beslutningsforslag, er det, fordi vi vil undgå, at det ender i køen af ting, der først skal undersøges – så vi i stedet for kan hive det frem i køen af ting, vi kan diskutere og prioritere.
Det er jo baggrunden for beslutningsforslaget, og det er måske også derfor, vi ikke er til sinds bare ligesom at lytte efter smukke toner, men faktisk ønsker, at vi kommer et skridt videre.
Henning Hyllested (EL), 2020-06-09:
Sådan kan man have forskellige fortolkninger.
Jeg fortolker jo lige nøjagtig ministerens forskellige udsagn i forskellige sammenhænge, men også svarene på spørgsmål nr. S 10 og S 367, som en helt klar imødekommelse af, at det her skal undersøges, og så er vi nødt til at tilvejebringe de midler, der skal bruges til at undersøge, hvad det er, den undersøgelse helt præcis skal gå ud på.
For det er jo en større undersøgelse: Når man skal til at undersøge en banelinje, hedder det vvm og forundersøgelse og niveau 1 og niveau 2, og jeg skal give dig, skal jeg.
Så det er jo ikke bare sådan lige.
Ellen Trane Nørby (V), 2020-06-09:
Jeg ved ikke, hvad det er for en tale, hr. Henning Hyllested har hørt.
Jeg hører ikke alle de der positive vibrationer.
Jeg hører grundlæggende det, jeg har hørt rigtig mange gange før: en masse snak, men ikke særlig meget ønske om at komme i arbejdstøjet.
Jeg har tidligere formastet mig til at sende en model af et dobbeltspor lavet af sådan et fint Briotog, med hensyn til hvordan sådan nogle baner kunne anlægges, til en tidligere transportminister.
Det var sågar en transportminister, som tilhørte den samme regeringsfarve som mit eget parti.
Jeg ved ikke, om den her anlægskonstruktion stadig væk forefindes i gæsteakvariet, eller hvad man har af aflukker i de forskellige ministerier, men så kunne man jo finde det frem for at se, hvordan sådan et dobbeltspor ser ud.
Jeg har diskuteret det her rigtig mange gange, og jeg tror, vi er rigtig mange, der oplever, at vi støder på en mur hver gang, og en af de mure, vi støder på, er, at der mangler et opdateret beslutningsgrundlag at træffe beslutningerne på, og det er sådan set det, vi beder om med beslutningsforslaget i dag.
Det, vi beder om, er at få et opdateret grundlag, så vi kan gå fra at tale om dobbeltsporet til også at komme i gang med at handle på området.
Henning Hyllested (EL), 2020-06-09:
Jeg kan ikke forstå, at fru Ellen Trane Nørby ikke kan høre, at transportministeren jo er velvilligt indstillet.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor man ikke kan høre, at det da er positivt, og at det jo er det, vi så bør bygge videre på.
Jeg sidder tilbage med sådan en følelse af, at nu er det så Tinglev-Padborg-linjen, man tager som gidsel i det der christiansborgske fnidderfnadder eller Venstres forsøg på ligesom at grave grøfter mellem regeringen og Venstre eller mellem regeringen samt dets støttepartier og de borgerlige partier.
Det håber jeg selvfølgelig ikke er tilfældet, men det er jo den følelse, man sidder tilbage med.
Fra alle sider kommer der positive vibrationer, og nu er der tilkendegivet, at vi måske kan lave en beretning i fællesskab.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-09:
Sikke en brandtale.
Men punkt 1 – og det kan være, at ordføreren kan bekræfte det over for mig – vil det her løse den oprindelige problematik, hvor man satte et udvalg i gang med at undersøge, hvordan man skulle finde ud af at løse problematikkerne om eksempelvis Padborgsagen?
Løser det her konkrete lovforslag den problematik?
Nej, det gør det ikke.
Så det her er en masse arbejde for at løse en problematik, som man slet ikke løser, men til gengæld går man ind og laver en særskilt lovgivning, hvor man faktisk giver mulighed for, at 3F kan forhandle en dårligere overenskomst end alle de andre, så 3F har særrettigheder.
Punkt 2, så går man ind og siger, at alle andre overenskomster først skal godkendes efter lovens ikrafttræden.
Færdselsstyrelsen skal ind over, og de skal også ind over et overenskomstnævn.
Det tager tid.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-09:
Hvad gør Folketinget ikke, for at man kan få noget motion herinde?
Det er bare pragtfuldt.
Når man ser på den her sag – Kurt Beier-sagen, Padborgsagen – hvor man benyttede sig af filippinske chauffører, så kører de ikke cabotagekørsel i Danmark; de kører ikke i Danmark – de kører i udlandet.
Dansk Folkeparti har jo hele tiden været klar over, at det her lovforslag ikke som sådan havde noget med Kurt Beier-sagen at gøre.
Det får vi gjort med det her, ved at de skal have en løn, der lever op til en overenskomst.
Og ja, Krifa, KA og Det Faglige Hus får også godkendt deres overenskomster, hvis de ellers lever op til det lønniveau, og det har de sagt at de vil gøre, så derfor kan vi ikke se, at der skulle være noget forgjort i det.
Mette Thiesen (NB), 2020-06-09:
Som jeg sagde før, kunne man, hvis man ville ligestille de her overenskomster, sådan set bare gøre det, som vi hele tiden har advokeret for, nemlig at man selvfølgelig forhåndsgodkendte.
Det er én ting.
Den anden ting er, at jeg simpelt hen ikke kan forstå, hvordan nogen borgerlige partier kan bakke op om, at der er en særskilt del af en paragraf i det her lovforslag, hvor 3F har mulighed for at forhandle overenskomster, som ikke lever op til de krav, som alle andre skal leve op til.
Det giver simpelt hen ikke nogen mening.
Så det giver ikke nogen mening.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-09:
Jeg skal blot konstatere, at vi står tilbage med, at Nye Borgerlige ikke vil gøre noget ved social dumping.
Nye Borgerlige vil ikke gøre noget for, at lastbilchauffører får en løn, der lever op til en overenskomst.
Nye Borgerlige synes, det er godt, at man har social dumping, og de synes, det er fair nok, at lastbilchauffører bliver underbetalt.
Det er det, der står tilbage.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-06-09:
Mange tak.
Vi har jo hørt Bent Bøgsted stå her og forsøge at udskamme flere partier fra talerstolen, i forhold til at vi ikke ønsker at gøre op med social dumping.
Aldrig har jeg da nogen sinde hørt så meget vrøvl og så endda fra en ærlig nordjyde, det forstår jeg simpelt hen ikke.
Vi har klart et ønske om, at der er ens løn- og arbejdsvilkår på det her arbejdsmarked; det er slet ikke det, vi diskuterer.
Det, vi diskuterer, hr. Bent Bøgsted, er, hvorvidt de overenskomster, der er på markedet, er sidestillet – ja eller nej?
Er der altså her tale om, at der er nogle overenskomster, som har sværere adgang til at få en godskørselsaftale, i det øjeblik de søger ind?
Det er der.
Og det er der for dem, som du tidligere nævnte som de såkaldte gule fagforeninger.
Jeg er blot nødt til at gøre opmærksom på, at det her, altså godskørselsloven, er grundloven for al godskørsel i Danmark, og hvis man ikke har en tilladelse den 1. januar, hvilket man ikke har, for de skal først godkendes, siger man altså nej tak til omsætningen.
Det er den situation, som I med jeres stemmer stiller de her virksomheder i.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-09:
Tak for det, formand.
Hvis man ser på, hvad Konservative siger her, så siger Konservative direkte, at overenskomsterne i forhold til de fagforeninger, der ikke er 3F, det er KA, Arbejdsgiverforeningen, Krifa, Det Faglige Hus, er ingenting værd, medmindre de bliver forhåndsgodkendt.
Der er ikke nogen vognmænd, der vil indgå aftale med dem, fordi de ikke er forhåndsgodkendt.
Når de laver en aftale, bliver de godkendt, og så kommer der til at stå på Færdselsstyrelsens hjemmeside, at de er godkendt til at kunne indgå aftaler.
Men det, det stadig drejer sig om, og det må jeg sige igen og igen, og jeg skal også lige sige det næste gang, er, at Konservative stadig væk ønsker, at der skal være social dumping i godskørselsbranchen – det er det, der står tilbage.
Og det er sørgeligt at se, at Konservative ikke vil være med til at gøre noget ved social dumping.
Niels Flemming Hansen (KF), 2020-06-09:
Mange tak.
Jeg skal lige tørre smilet af mit ansigt, for ordføreren ved udmærket godt, at det ikke er tilfældet.
Jeg vil så som modsvar sige her, at det, som Dansk Folkeparti her er ude med, er et opgør med foreningsfriheden og forsamlingsfriheden, og hvad vi ellers har af friheder i Danmark, men i hvert fald friheden til at vælge sin egen overenskomst.
Det beklager jeg.
Bent Bøgsted (DF), 2020-06-09:
Det er ikke et opgør med foreningsfriheden.
En vognmand kan stadig væk vælge, hvilken overenskomst vedkommende vil være med i, og hvem man vil indgå aftaler med.
Det bliver der med det her ikke ændret noget på.
Det er endda så galt, at en vognmand, der ikke har en overenskomst, kan få sine ansættelseskontrakter med lønmodtageren godkendt, hvis de lever op til omkostningsniveauet, så de behøver ikke at indgå en overenskomst.
Så det har ikke noget med foreningsfrihed at gøre.
Tilbage står stadig væk, at De Konservative ikke vil gøre noget for at imødegå social dumping i godskørselsbranchen.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-09:
Ja, jeg er enig i meget af det, men det er jo lidt et paradoks, at vi arbejder og arbejder og arbejder for at skabe en velstand, og at vi, samtidig med at vi arbejder så meget, kommer længere væk fra det, der betyder noget for os – i hvert fald mange af os.
Siden år 1900 er arbejdstiden blev nedsat fra 60 timer om ugen til 37 timer, og det er ikke mindst, fordi Socialdemokratiet har været i stand til at inspirere arbejdsmarkedets parter til at nedsætte arbejdstiden.
I 1990 endte arbejdstiden så på 37 timer, og siden er den ikke blevet sat ned.
Derimod indføres der lovgivning, der betyder, at vi alle sammen skal arbejde længere.
Mit spørgsmål går på, hvilket signal statsministeren vil sende til alle os, der går ind for nedsat arbejdstid, ja, faktisk gerne en 30-timers arbejdsuge, f.eks. finansieret ved at vi veksler lønstigninger til fritid.
Mit spørgsmål er: Hvor ser statsministeren åbninger i forhold til debatten om nedsat arbejdstid og måske et forsøg på at inspirere arbejdsmarkedets parter til at genoptage drøftelser om nedsat arbejdstid?
Spørgsmålet skal ses i lyset af, at coronaepidemien har vist, at mange af os arbejder så meget, at vi ikke har tid til det, der betyder mest for os i vores liv, f.eks. de nære relationer.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Nu sagde jeg det så alligevel.
Men jeg er ikke tilhænger af at sætte arbejdstiden ned.
Jeg er tilhænger af, at man går på arbejde.
Og jeg er også tilhænger af, at man sætter en ære i det, og at man forsørger sig selv.
Jeg synes jo faktisk, at vi har den omvendte udfordring, nemlig at der er for mange i det danske samfund, der ikke er en del af arbejdsstyrken
, enten fordi de ikke får lov til det – det kan være på grund af psykisk sygdom eller andre ting, hvor jeg synes vi burde være meget mere rummelige – eller fordi der jo desværre også er en stor gruppe, især med ikkevestlig baggrund, som ikke i tilstrækkelig grad gør sig den umage at gå på arbejde og dermed være med til at forsørge både sig selv og deres familie, men jo altså også at understøtte hele det danske samfund.
Jeg er meget åben for at diskutere fleksibilitet, ikke mindst hvad angår seniorer.
Men altså helt generelt synes jeg, at det er en utrolig god idé, at man går på arbejde, også at man gør det 37 timer om ugen, hvis man overhovedet kan – og også gerne sætter en ære i det.
Torsten Gejl (ALT), 2020-06-09:
Det sidste spørgsmål er jo hver gang fra vores medlemmer.
Vores medlemmer er i øjeblikket rigtig bekymrede for den danske model på den måde, at dagpengeperioden jo er nedsat fra 7 år til 2 år.
Dagpengebeløbet er nedsat, så det ikke længere svarer til 90 pct. af gennemsnitslønnen, men måske 40-60 pct.
Det er, som om ledigheden er blevet den enkeltes problem og den enkeltes skyld.
Arbejdsgiveren har stadig væk den samme ret til at fyre.
Hvad tænker statsministeren omkring den balance?
Er der stadig væk balance i den danske model, og hvordan kan vi måske ændre den udvikling og sørge for, at vi så at sige får mere for vores dagpenge?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Altså, jeg vil sige: Diskussionen omkring den danske model synes jeg er helt relevant.
Det gør vi os også selv overvejelser om, fordi det er en helt genial arbejdsmarkedsmodel, og den er faktisk god både for lønmodtagere og for virksomheder.
Vi kommer ikke til i Socialdemokratiet igen at være tilhængere af en 7-årig dagpengeperiode.
Men omvendt er der jo så nogle andre udfordringer, og det gælder jo ikke mindst i forhold til det, der også bliver sagt, i hvert fald sådan delvis i spørgsmålet, nemlig at der er nogen, der godt kan have en oplevelse af, at det er deres egen skyld, hvis de mister deres arbejde.
Arbejdsløshed er en samfundsudfordring og dermed også et kollektivt ansvar at gøre noget ved og udfordre.
Det skal vi jo ikke mindst være opmærksomme på nu, hvor vi desværre ser en stigende arbejdsløshed på grund af coronakrisen.
Så vi vil meget gerne være med til at gå ind i en diskussion af hele den danske model, og hvordan vi får den sikret i en fremtid, også i forhold til arbejdskraftens frie bevægelighed, social dumping og andre udfordringer.
Der er tre ting, jeg gerne vil give som svar.
Den ene er, at en af grundene til, at Danmark er et rigt land, er, at vi arbejder, og at både mor og far gør det, og at vi gør det i så mange år, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Derfor skal man jo bare vide, at hvis vi begynder at ville arbejde mindre, så bliver vi fattigere.
Det kan godt være, at der er nogle, der har oplevet corona som et åndehul, men samfundet er blevet voldsomt meget fattigere i den her periode.
Så det synes jeg man skal have med.
Det andet, jeg vil sige, er, at det der med, om man har haft god tid under coronakrisen, jo er utrolig skævt fordelt.
De danskere, der har de hårdeste jobs, har også arbejdet under coronaen, og de har endda været mere udsat for smittefare end så mange andre.
Jeg tror, vi må være ærlige og sige, at mange af dem, der har oplevet det her som et åndehul, i høj grad er den del af den danske befolkning, der har gode jobs, hvor man kan arbejde på computeren og foran skærmen derhjemmefra.
Så det har været meget skævt fordelt.
Jeg synes selvfølgelig, det er rigtig fint, også af hensyn til at covid-19 stadig er en global pandemi, at alle, der kan arbejde forskudt, arbejde hjemmefra, flekse mere og tilrettelægge arbejdet på en anden måde, gør det.
Det må man meget, meget gerne blive ved med at gøre, for det er godt, i forhold til at der måske er en smitterisiko, også ind i efteråret.
Men helt generelt ville jeg jo give et utrolig klassisk socialdemokratisk svar: Man skal gå på arbejde, man skal forsørge sig selv, man skal faktisk sætte en ære i at gøre det, hvis man overhovedet kan.
Mette Gjerskov (S), 2020-06-09:
Det lyder så godt med alle de der grønne, grønne holdninger, som alle partier pludselig har, men her står vi nu i dag i salen med et forslag, som er grønt, og hvad sker der så?
må man spørge Venstres ordfører.
Vi ved jo godt, at en grøn omstilling kræver ofre af alle i Danmark – det kommer det til at gøre.
Og ved det første forslag, der kommer, løber man fra de grønne løfter.
Jeg kan overhovedet ikke se, hvad problemet er.
Der er en lang, lang overgangsfase, hvor man kan tilpasse sig i den her sag.
Handler det ikke bare om, at Venstre kun er grønne på papiret, men når det kommer til lovforslag i Folketingssalen, er det slut med det grønne?
Erling Bonnesen (V), 2020-06-09:
Der er sådan rundt regnet 450.000 ha § 3-arealer – de ca. 400.000 af dem er der ingen problemer med.
Det har vi ingen bemærkninger til.
Men de sidste ca. 37.000 ha er dem, det handler om.
Når det så er, at man griber ind og pålægger de pågældende lodsejere restriktioner, altså griber ind i ejendomsretten, så synes vi, at det er helt naturligt, at man skal yde erstatning.
Jeg har ikke i min ordførertale nu den her gang og heller ikke tidligere sagt andet, end at hvis man skal beskytte det, skal man så bare erstatte det.
At vi så også synes, som vi har fremført i debatten, at man kunne gøre det på andre måder, har vi jo debatteret meget.
Mette Gjerskov (S), 2020-06-09:
Realiteterne er jo, at det her handler om at undgå forurening.
Hvis vi pålægger virksomheder særlige krav om udledninger eller andet, giver vi dem ikke erstatning.
Her har vi taget fat i nogle af de arealer i landbruget, som de har mindst brug for.
Vi har taget fat der, hvor de har mindst brug for dem.
Der er de muligheder, som Venstre efterlyser, så det er bare med at komme ind i den grønne kamp.
Jeg synes, I skulle trykke på den grønne knap, når vi skal stemme om det her forslag.