runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-11-16:
Tak for det.
Jeg er glad for, at der i dag har tegnet sig en bred kritik af undertrykkelsen i Tyrkiet.
Jeg har hørt det fra langt de fleste partier, og jeg håber, at vi alle sammen kan samles i morgen om at udtrykke en klar kritik, ligesom jeg er fuldstændig enig med de ordførere, der har fremført behovet for en genoptagelse af fredsforhandlingerne, så der kan findes en fredelig løsning på det kurdiske spørgsmål.
Realiteten er jo, at Erdogan lige nu går i den stik modsatte og forkerte retning.
Han går i retning af diktatur, og han går i retning af konflikt, og jeg vil egentlig gerne sige til hr. Søren Espersen i forhold til den debat, der har været, om det ikke var bedre med militærkup førhen eller diktaturet under Atatürk.
Jeg tror, at vi bliver nødt til at notere os, at når man har voldsom undertrykkelse, får man også konflikt.
Det kan vi jo tydeligt se, eksempelvis i Syrien, et af de mest brutale og undertrykkende diktaturer med en lang række brutale efterretningstjenester til at slå ned på enhver form for opposition.
Hvad er der sket?
Altså, på ingen måde en situation, hvor undertrykkelse har ført til stabilitet.
Derfor er det også så vigtigt, hvis vi vil undgå konflikt, hvis vi vil undgå flygtningestrømme fra Tyrkiet til Europa, at vi bakker op om de demokratiske kræfter i Tyrkiet i dag, så det ikke er dem, der bliver tvunget på flugt i morgen.
I Enhedslisten havde vi meget gerne set, at vi kunne have skabt et flertal for at pålægge regeringen i dag at arbejde for en suspension af EU's optagelsesforhandlinger.
Det er så ikke lykkedes – og det må jeg konstatere, efter forhandlingerne er ved at afsluttes – men til gengæld er det lykkedes at samle et bredt flertal bag en kritik af fængslingerne og et krav om løsladelse.
Det synes jeg er helt afgørende, ligesom det er rigtig positivt, at der samles et bredt flertal for at pålægge regeringen at arbejde for det, både bilateralt og i internationale fora.
For os er det afgørende, at vi støtter de demokratiske kræfter, at vi kræver journalister og den demokratiske opposition løsladt.
Og jeg håber, og der vil jeg appellere til Dansk Folkeparti, at vi kan få et samlet Folketing bag det krav i morgen.
Kristian Jensen (V), 2016-11-16:
Vi skal, som jeg nævnte i min tale i starten, have møde om fremskridtsrapporterne – i Tyrkiets tilfælde desværre en tilbageskridtsrapport – i december måned.
Der kommer vi også til at drøfte, hvordan vi vil reagere, og hvad vores udtalelse skal være.
Det her forhold, som vi diskuterer i dag, altså Tyrkiets udvikling, er jo noget, som vi løbende diskuterer både i regeringen og i EU-kredsen, og derfor vil der blive en lang række lejligheder til at tage andre skridt senere hen, afhængigt af hvad der sker.
Det er derfor, at løftet om fuld opmærksomhed på sagen, bliver givet her i dag.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-11-16:
Tak for det.
Jeg tror ikke, man skal undervurdere, at Erdogan kan blive blød i knæene, hvis man presser ham.
Det fik jo faktisk Erdogan til at give efter for russerne.
Så jeg tror, at man sagtens kan presse Erdogan.
Der er en mulighed gennem toldunionen, der er en mulighed gennem den direkte støtte på milliarder, man giver hvert eneste år fra EU's side til Tyrkiet.
Der er en mulighed, som jeg har nævnt flere gange i dag, og som vi fra Enhedslisten foreslår, nemlig at man suspenderer optagelsesforhandlingerne.
Når man ikke vil det i dag fra regeringens side, vil jeg bare opfordre til, at man så overvejer, om man ikke skal gøre det hurtigst muligt.
Jeg synes, det er positivt, at ministeren siger, at det ikke kun er genindførelse af dødsstraf, der kan udløse en suspension af forhandlingerne.
Kristian Jensen (V), 2016-11-16:
Allerførst vil jeg gerne takke for tilsagnet om at stemme for vedtagelsen.
Det gør, at vi med endnu større kraft og muligvis, afhængigt af det sidste parti, med en enstemmig udtalelse fra Folketinget dermed sender et klart signal til Tyrkiet.
I forhold til, hvad der er af røde linjer, har vi sagt klart, at en genindførelse af dødsstraffen vil være en rød linje, for det bryder med hele forudsætningen om, at man kan være i kategorien som muligt kandidatland til EU.
Det var et klart krav, forud for at Tyrkiet fik tildelt kandidatstatus, at de skulle ændre deres straffelov, så dødsstraffen blev afskaffet.
Det vil være et lige så klart brud på de præmisser, der har været, hvis den blev genindført.
Jeg siger ikke, at det vil være den eneste røde linje, der vil være.
Hun bad om, at regeringen havde fuld opmærksomhed på situationen og udviklingen, og det lover jeg.
Vi har fuld opmærksomhed på situationen og udviklingen og vil derfor også holde øje med, om der måtte være et tidspunkt, hvor det ikke længere giver nogen mening.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-11-16:
Tak for det.
Jeg er meget enig i, at man ikke får ro i et land ved hjælp af undertrykkelse.
Syrien er jo et godt eksempel på et meget brutalt diktatur, der undertrykker sin egen befolkning.
Det har på ingen måde skabt ro eller stabilitet på bagsmækken, tværtimod en brutal borgerkrig.
Jeg er meget enig i, at det er positivt, hvis vi fra Folketinget kan sende en klar kritik af det, der foregår, og kræve parlamentarikerne løsladt.
Derfor vil Enhedslisten selvfølgelig også bakke op om og i morgen stemme for det forslag til vedtagelse, som kan få flertal, og gør det her, fordi vi dermed sender et klart signal, og jeg vil da opfordre Dansk Folkeparti til at gøre det samme.
Noget, jeg har prøvet at slå på flere gange i dag, er, om vi ikke skulle tage skridtet videre og suspendere optagelsesforhandlingerne med Tyrkiet, indtil de demokratiske rettigheder igen er sikret.
Jeg kunne bare godt tænke mig at høre fra udenrigsministeren, om udenrigsministeren ser det ske.
Vi kan jo se, at det faktisk er sket i Østrig.
Der har man sagt, at det her er nok.
Men hvornår vil det være for meget for regeringen at acceptere fortsatte optagelsesforhandlinger, når den demokratiske opposition fængsles?
Søren Espersen (DF), 2016-11-16:
Anerkender udenrigsministeren, at der var en årsag til, at hæren tog magten, og at det også var den samme årsag, der gjorde, at man her i 2016 forsøgte at gøre det samme?
Kristian Jensen (V), 2016-11-16:
Jeg skriver: Danmark og EU fordømmer militærets aktion i Tyrkiet og bakker op om de demokratiske institutioner.
I de demokratiske institutioner ligger for mig også et parlament, hvor parlamentarikere har immunitet og ikke bliver retsforfulgt for deres holdninger.
Det kan godt være, at det formalistiske om, at de er anklaget og ikke møder op til afhøring, er rammen, men indholdet bag ved rammen er, at de bliver forfulgt på baggrund af deres holdninger.
Jeg vil gerne bakke op om et parlament som institution, omkring demokrati og ytringsfrihed, omkring forsamlingsfrihed, omkring retten til at udtrykke sig også i fredelige demonstrationer; retten til at vælge sin egen borgmester, som ikke bliver flyttet af en centralmagt, der ikke har nogen respekt for, hvad lokalbefolkningen har ønsket.
Alle de ting ligger for mig i det tweet, der blev udsendt om morgenen, efter at kupforsøget var startet aftenen før.
Søren Espersen (DF), 2016-11-16:
Det var mig, der sagde det – jeg beklager – nemlig at udenrigsministeren havde ventet.
Men han var åbenbart ret hurtigt fremme med en tweet.
Men jeg vil spørge, hvorfor det egentlig var så vigtigt for udenrigsministeren at lykønske med, at kuppet var slået ned.
Hvorfor var det så vigtigt?
Er det Erdogan, udenrigsministeren hentyder til, eller var der andre kræfter, han ville støtte med sin opbakning?
Holger K. Nielsen (SF), 2016-11-16:
I stedet for at køre sådan noget sniksnak var det så ikke bedre at stå sammen her i Folketinget i dag, hvor vi har en mulighed for at stå sammen om at kritisere Erdogan kraftigere, end vi har gjort tidligere?
Det, der er tale om, er sådan en taktisk manøvre fra Enhedslistens side i stedet for den reelle politiske kritik af Erdogan og Tyrkiet, som jeg synes at vi som partier her i Folketinget burde stå sammen om, og som faktisk kunne komme til at stå stærkt, men nu står svagere, fordi der er partier, der hellere vil køre intern taktisk polemik i stedet for at lave politik.
Nikolaj Villumsen (EL), 2016-11-16:
Det er jo desværre ikke første gang, vi diskuterer Tyrkiet.
Det bliver nok desværre heller ikke sidste gang, vi diskuterer Tyrkiet.
Og hver gang vi har gjort det i det seneste år – og det er den tredje forespørgselsdebat, vi har, fordi udviklingen bare er gået fra slem til værre – har der været en diskussion af, hvor vi skal lægge snittet, hvor langt vi skal gå.
Jeg er helt enig i, at det er positivt, at der tegner sig et bredt flertal for at kritisere fængslingerne og for at kræve løsladelse.
Jeg synes, det er positivt at høre, at hr. Holger K. Nielsen også er positiv over for det, og så håber jeg, vi i fremtiden kan få samlet et flertal bag det forslag.
Kristian Jensen (V), 2016-11-16:
Jeg erkender, at det historisk er udlagt sådan, at man lavede kupforsøg for at stoppe en udvikling væk fra det system, som Atatürk startede Tyrkiet på baggrund af, men jeg har meget svært ved at se det positive i, at man erstattede en forkert retning med en anden.
Og at erstatte en islamistisk styreform med en fascistisk styreform er ikke en forbedring.
Det er jo ikke en forbedring, når det, vi så efterfølgende, var henrettelser, dødsfald og en knægtelse af demokratiet, og først på et meget senere tidspunkt begyndte det daværende militærdiktatur så igen at overlade Tyrkiet til den tyrkiske befolkning.
Vi så i de første ca. 10 år, at Erdogan rent faktisk indførte nogle reformer, hvorefter han så skiftede, og de sidste 2 år er det gået stik i den forkerte retning.
Det har vi kritiseret, og det kritiserede vi igen i dag.
Eva Flyvholm (EL), 2016-11-16:
Nu tager jeg fat i det, fordi Dansk Sygeplejeråd jo selv har været ude og beklage rigtig meget, at den her aftale bliver lavet.
De har både beklaget, at f.eks. en universitetsuddannet ikke kan omskole sig til at blive sygeplejerske, og også at sygeplejersker ikke får mulighederne for f.eks. at blive socialrådgivere.
Det synes jeg er en kritik, man burde have lyttet meget mere til, end man har gjort.
Noget andet, der bekymrer mig i det her forslag, er, at der også, som jeg ser det nu, vil være en lang række uddannelser, som man ikke har klarhed over om man kan få.
Regeringen siger, at man må ud at betale selv, hvis man gerne vil have en kombinationsuddannelse – så må man selv betale for uddannelse nummer to.
Men det ligger, som jeg ser det, i, at det skal man snakke om.
Jeg vil gerne høre: Er der ikke en række uddannelseskombinationer, man på nuværende tidspunkt ikke vil kunne tage som betalingsuddannelse?
Ulla Tørnæs (V), 2016-11-16:
Så bliver jeg nødt til at sige, at så har spørgeren faktisk ikke læst aftalen særlig grundigt.
For lige præcis hvad angår bygningskonstruktører, er der et helt særligt element i aftalen, og der er faktisk afsat penge til, at vi får identificeret de blindgyder, der måtte være, hvor man ikke kan uddanne sig til et højere niveau.
For selvfølgelig skal man have mulighed for det.
For hvis man optager en, der har en læreruddannelse, på sygeplejerskeuddannelsen, så bliver der ikke uddannet flere sygeplejersker af den grund.
Så når spørgeren siger, at det er en uddannelse, som samfundet har brug for, så er svaret: Ja, det er det.
Men det er også en uddannelse, der er dimensioneret, fordi den uddannelse består af store dele praksisuddannelse.
Det vil sige, at der skal være en praktikplads, og det er noget, der aftales med regionerne.
Der bliver ikke uddannet flere sygeplejersker, ved at man dobbeltuddanner.
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-16:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil sige, at jeg som transport- og bygningsminister hverken er herre over vejret eller kommunens initiativer, men da Vejdirektoratet jo rigtigt nok ejer broen over Elling Å, har jeg indhentet oplysninger fra dem.
Det skete faktisk også for 2 år siden, og det er selvfølgelig ikke acceptabelt, og derfor gik kommunen i dialog med Vejdirektoratet, som ejer broen over Elling Å, så der i fællesskab kunne findes en fornuftig løsning på problemet.
Kommunen etablerer diger langs med åen, hvor der er varslingssystemer, som advarer, når vandstanden bliver kritisk.
Anlægget af digerne blev påbegyndt i år, og da der den 6. november kom meget nedbør, stod digerne halvt færdige.
Vandet stod op til få centimeter under broen, og det viste sig, at digerne holdt, selv om de ikke var helt færdige, og det var jo godt.
Varslingssystemerne fungerede også, og man kunne tidsnok rekvirere ekstra pumper fra Beredskabsstyrelsen.
Når vandstanden bliver så høj, at området oversvømmes og vandet dermed står over broen, risikerer den at blive en stopklods, og det er Vejdirektoratet jo bevidst om, og det er kommunen sandelig også.
Derfor er der en dialog om, hvordan det kan løses.
På kort sigt etablerer Vejdirektoratet nogle stålskærme på broens opstrømsside, som forbindes med digerne, så vandet ikke kan løbe ind mod Elling, og det er jo i hvert fald godt.
Vandet skal fortsat pumpes over vejen, som bliver spærret, og sådan er det nødt til at være.
En løsning på sigt kan være at hæve broen, og det er måske også det, som spørgeren lidt jagter her.
Det undersøger Vejdirektoratet nu hvad koster, og jeg vil, når jeg får en samlet vurdering fra Vejdirektoratet, tage stilling til, hvad vi kan gøre.
Men her og nu skulle der være sørget for, at Elling ikke oversvømmes, og hændelsen den 6. november har jo netop vist, at vi foreløbig klarer den.
Vejdirektoratet fortæller mig i øvrigt, at der er en god dialog med Frederikshavn Kommune i den her sag, så det håber jeg vil bringe en løsning, som vi alle sammen kan være tjent med.
Bjarne Laustsen (S), 2016-11-16:
Tak, hr. formand.
Hvad er ministerens holdning til, at der nu igen har været oversvømmelse ved Elling Å, og at det problem, der skabte oversvømmelserne i oktober 2014, ikke er blevet løst, nemlig at hullet i vejunderføringen ved hovedvej A40 er alt for lille til at lede vandet bort, således at der sker en opstemning af vandet, hvorved store dele af Elling by bliver oversvømmet, og hvad vil ministeren tage af initiativer i den anledning?
Hvad er ministerens holdning til, at der nu igen har været oversvømmelse ved Elling Å, og at det problem, der skabte oversvømmelserne i oktober 2014, ikke er blevet løst, nemlig at hullet i vejunderføringen ved hovedvej A40 er alt for lille til at lede vandet bort, således at der sker en opstemning af vandet, hvormed store dele af Elling by bliver oversvømmet, og hvad vil ministeren tage af initiativer i den anledning?
Søren Pind (V), 2016-11-16:
Jeg kan jo næsten kun sige: Tak i lige måde.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-16:
Så vil jeg afslutningsvis sådan set kvittere for de svar, vi har fået i dag.
Der er ikke nogen tvivl om, at der er sat rigtig meget i gang i forhold til at benytte ny teknologi.
Man har været meget opsøgende i forhold til at inddrage nye måder at håndtere det her på
, også i forhold til andre faggrupper tænker man nyt, og det synes jeg er kolossalt positivt.
Vi ser frem til, at man kan få flere betjente tilbage til de nordjyske opgaver.
Jeg vil så også sige, at jeg jo tidligere har rejst hele problemstillingen med et øget antal indbrud i Nordjylland, og der har jeg jo set med stor tilfredshed, at det faktisk er lykkedes Nordjyllands Politi at få løst noget af den her opgave.
Der er stadig væk alt for mange indbrud, men det er blevet bedre, så den diskussion, vi har haft, bl.a. her i Folketingssalen, har hjulpet.
Så det vil jeg gerne kvittere for og takke for til ministeren.
Søren Pind (V), 2016-11-16:
Som det er fremgået i offentligheden, har der jo været en drøftelse om at tilføje politiet en nyuddannet personalegruppering med specifikt henblik på bevogtningsopgaver og andre lignende opgaver.
Det er desværre ikke noget, jeg kan gå meget dybere ind i, fordi det er en del af finanslovsforhandlingerne, og dem vil jeg frygtelig nødig skygge hen over.
Men, ja, de overvejelser er der.
Der er også en overvejelse, i forhold til at visse af politiets opgaver skal kunne varetages af private.
Der er bl.a. et forsøg med koster og transport af dem, som vi jo har aftalt i fællesskab.
Så, ja, der er en række tiltag, men i forhold til bevogtning er det en overvejelse, som også er fremkommet i offentligheden.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-16:
Det er rigtig positivt at få ministerens svar på det her, og at der er udsigt til, at man i juni 2017, som jeg hører det, vil være i stand til at kunne lempe på det antal betjente bl.a. fra Nordjylland, som skal opholde sig i København.
Har ministeren nogle overvejelser om, om man kan supplere den indsats, der sker nu, eventuelt med andre typer vagtværn?
Nu har vi talt om hjemmeværnet ved grænsen, men kunne man forestille sig, at der var steder, hvor man også kunne supplere med security vagter eller andet, altså hvor den type personale kunne håndtere nogle af de opgaver, politiet varetager i dag?
Søren Pind (V), 2016-11-16:
Jeg er lidt nysgerrig i forhold til de nordjyske betjente i København
Det er derfor, at jeg ikke bare lige kan sige, at det bliver i overmorgen.
Men, altså, vi vil have nogle klare erfaringer fra det i juni 2017, hvor man efterhånden vil kunne drage nogle konklusioner af det.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-16:
Først og fremmest mange tak til justitsministeren for det her ganske informative svar.
Der er ikke nogen tvivl om, at der er en hel masse nye tiltag undervejs, og det synes jeg er kolossalt positivt.
Kunne ministeren prøve at være lidt mere konkret, i forhold til hvad udsigten er til, at nogle af de betjente, som i øjeblikket er udstationeret i København, vil kunne arbejde mere med fokus på det lokalområde, de plejer at arbejde i?
Hvornår kan man begynde at nednormere på opgaverne i København for så at kunne opnormere opgaverne rundtomkring i landet, bl.a. i Nordjylland, hvor man mangler betjente?
Søren Pind (V), 2016-11-16:
Som det både er spørgeren og mig bekendt, er politiet udfordret af mange ressourcekrævende opgaver, og regeringen har handlet ved at forfølge flere spor.
Et af dem er som bekendt, at vi i foråret besluttede, at hjemmeværnet skulle hjælpe politiet.
Det frigjorde politifolk, som kunne komme tilbage i kredsene.
Og der er også et spor, som handler om ny teknologi.
Ambitionen er ved anvendelse af skalsikring, afspærring og teknisk understøttelse at reducere den personalemæssige ressourceanvendelse til fysisk bevogtning.
Rigspolitiet arbejder efter, at en midlertidig løsning med videoovervågning af visse udsatte objekter er på plads i juni 2017.
Den midlertidige løsning vil give erfaringer og danne udgangspunkt for det endelige sikringskoncept.
Vi bruger også ny teknologi i forbindelse med grænsekontrol.
Her er der etableret ANPG, automatisk nummerpladegenkendelse, i grænseområdet i Sønderjylland, og jeg kan også nævne de ni nye ABC-gates i Københavns Lufthavn, som politiet etablerede i starten af 2016.
Så der er gode eksempler på, hvordan ny teknologi kan bidrage til en mere effektiv opgaveløsning, og det kommer vi også til at se mere af i fremtiden.
Det er noget, jeg lægger stor vægt på.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-16:
Mange tak, formand.
Jeg skal starte med at læse mit spørgsmål op.
Mener ministeren, at man kan løse de ekstraordinære opgaver med bevogtning i hovedstaden og grænsekontrol i Sønderjylland smartere ved brug af eventuel ny teknologi, så bl.a. politi fra Nordjylland kan komme hjem og skabe nødvendig tryghed?
Mener ministeren, at man kan løse de ekstraordinære opgaver med bevogtning i hovedstaden og grænsekontrol i Sønderjylland smartere ved brug af eventuel ny teknologi, så bl.a. politi fra Nordjylland kan komme hjem og skabe nødvendig tryghed?
Søren Pind (V), 2016-11-16:
Jeg kan garantere, at de pågældende sager er grundigt undersøgt.
Det har sådan set foreløbig været det afgørende.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2016-11-16:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål, der kan besvares med ja eller nej.
Det vil sige, at de her konkrete sager vil blive undersøgt meget nøje?
Det går jeg ud fra er sandt.
Retsudvalget får en orientering om dem.
Men giver de ellers anledning til, at man kigger andet efter i sømmene i de afdelinger, hvor der altså har været problemer med nu to sager?
Bjarne Laustsen (S), 2016-11-16:
Tak, og tak for svaret.
Når digerne har holdt og der ikke er sket yderligere her for noget tid siden, så skyldes det i hvert fald hverken Vejdirektoratet, staten eller ministeren.
For der er jo ikke blevet gjort noget siden 2014.
Det er rigtigt, at lodsejerne har gjort en hel masse, og at kommunen har gjort en hel masse, men de eneste, der mangler at gøre noget, er staten.
Staten og Vejdirektoratet kan godt rykke ud, selv om de ikke er blevet opfordret til det.
Det så vi for et års tid siden, hvor man malede sildebensstriber på halvdelen af vejen over viadukten ved jernbanen.
Så man kan godt tage initiativer, men her mangler det fuldstændig.
Jeg vil jo også gerne sige, at det i 2014 var en katastrofe.
For der kom så meget nedbør på så kort tid, at kæmpestore områder i Vendsyssel blev oversvømmet, og det ville have afhjulpet det, hvis det var, at det hul var blevet noget større.
Så kunne man ud over det med at hæve broen og alt muligt andet ikke bare lave et hul ved siden af?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-16:
Nu prøvede jeg faktisk at være lidt imødekommende over for spørgeren, men jeg vil så alligevel gøre spørgeren opmærksom på, at jeg jo desværre ikke var transportminister i 2014 og ej heller i foråret 2015, da man kunne have gjort noget, hvorimod jeg sådan set har gjort det, jeg selv har syntes jeg kunne, nemlig at få undersøgt det her, og se på, hvordan vi gør det.
Jeg kan ikke se, at man løser det ved at gå ind og gøre det med hullet.
Jeg vil gerne sige til spørgeren, at jeg da synes, det kan være en god idé, at vi veksler nogle ord om det, og så kan spørgeren komme over til mig, og så kan vi diskutere, hvordan den her sag ser ud, men jeg er nødt til at skaffe mig den viden først.
Men jeg forstår da godt, at der er den frustration i området.
Jamen det hænger jo lidt sammen.
For hvis man nu skulle anlægge en shunt, altså en helt ny forbindelsesbane fra Hirtshalsbanen direkte til strækningen Hjørring-Aalborg, ville der jo være tale om et meget dyrt projekt.
Nu hører jeg så, at det godt kan være, at det her er lidt anderledes.
Jeg synes, at vi skal kigge på det, når jeg nu alligevel kommer derop; så vil jeg hellere udtale mig, når jeg har set det.
Det er sådan en arbejdsmetode, jeg har god erfaring med.
Rasmus Prehn (S), 2016-11-16:
Det skal jeg kvittere for, mange tak for det.
Vi må prøve at få sat sådan et møde i stand.
Nu, når vi taler om de her udfordringer, er der et område, der ikke har været talt så meget om, men som også kommer til at betyde noget i forhold til godstransporten ned igennem Jylland, og det er den eksisterende jernbanebro for tog.
Der havde vi jo en forfærdelig historie her for 1½-2 år siden, hvor den var blevet påsejlet, og hvor man så fik retableret broen, og nu står den efterhånden færdig og er i fuld funktion, endda også med en cykelsti på.
Men hos nogle af de her godsbaneaktører bliver der efterspurgt, at man på et eller andet tidspunkt i fremtiden – det kan være om 5, 10, 15 eller 20 år – får lavet et ekstra spor på den jernbanebro.
Er det noget, ministeren har gjort sig overvejelser om?
Er det noget, som ministeren eventuelt vil kigge på: at man får udvidet jernbanekapaciteten over Limfjorden?
Hans Christian Schmidt (V), 2016-11-16:
Jamen det synes jeg lyder som en god idé.
Der var for øvrigt en spørger lige før, som også havde et projekt i Nordjylland, og da jeg jo gerne kommer der og i øvrigt gerne kommer meget rundt i landet, synes jeg da bestemt, at det kunne være en god ide.
Så svaret er ja.