Christine Antorini (S), 2016-12-16:
Jeg er helt sikker på, at man i SF også var dybt berørt af det med de mange, mange mennesker, der faldt ud af dagpengesystemet, og derfor ved jeg også, at man i SF, selv om der bliver fisket lidt i rørte vande, faktisk er rigtig glad for, at Socialdemokratiet har været med til at redde de 2.000 mennesker om året, der ikke ryger ud af dagpengesystemet.
Men når SF så alligevel svinger sig op til at sige, at man med det her lovforslag forhindrer retten til at blive klogere, kunne jeg godt tænke mig at høre, om SF dog i det mindste ikke kan anerkende, at der ikke bliver indført mere brugerbetaling på nogen som helst andre områder end dem, der er forvejen, i forhold til voksen-/efteruddannelsessystemet, at alle kan bygge oven på deres uddannelse, at der er en mulighed for, at man kan skifte og tage en helt ny uddannelse, hvis man af helbredsmæssige grunde skal gøre det, og at man, hvis det er, at der er jobs bagefter, eller man har taget en uddannelse, der er blevet forældet, også kan skifte om og tage en helt ny uddannelse.
Så kan SF bekræfte, at der stadig væk er mange muligheder, også for de unge, der bliver skuffet?
Og det er der jo nogle der bliver med det her.
Men man kan i stedet for at sige, at intet kan lade sig gøre, være med til at vise, at der er mange veje, og at der stadig væk både kan bygges ovenpå og ved siden af, og at det er muligt at komme ganske tæt på sine uddannelsesdrømme.
Tak for ordet.
Vi vil gerne have en mulighed for at sige noget her ved andenbehandlingen, og derfor vil jeg også lige fortsætte, hvor SF's ordfører slap.
For jeg synes ikke, det vil være rimeligt, hvis det, der skal stå tilbage, er, at det nu pludselig er aftalepartiernes ansvar at afsøge mulighederne for, at man, hvis der er nogle videregående uddannelser, hvor der er ledige pladser, så har en mulighed for at tage en helt ny ekstraordinær uddannelse og betale for det, og derfor vil jeg bare læse op af det ændringsforslag, som Radikale Venstre, SF og Alternativet har stillet, som lyder: De tre partier, altså forslagsstillerne, foreslår med ændringsforslaget, at personer med en videregående uddannelse skal have en mulighed for at få adgang til at betale for at tage en ny uddannelse på samme eller lavere niveau.
Det er faktisk præcis det, som ministeren har tilkendegivet, at man ikke vil gennemføre, men at man vil undersøge for at se på fordele og ulemper.
For det skal da ikke være nogen hemmelighed, at vi i aftalekredsen faktisk har været bekymret for den model.
For vi ønsker ikke, at der skal til at indføres brugerbetaling på de ordinære videregående uddannelser.
Det har aldrig været intentionen.
Der, hvor der er en brugerbetaling i dag – og det bliver der ikke ændret ved – er inden for hele efter- og videreuddannelsessystemet, hvor der faktisk er mange muligheder for, at man kan bygge ovenpå, og at man kan bygge ved siden af og skifte spor, men i forhold til det ordinære videregående uddannelsessystem har vi i aftalekredsen haft en bekymring.
Men det har altså lige præcis været sådan, at de tre partier, SF, Alternativet og De Radikale, har stillet et ændringsforslag, som har ligget til betænkningsafgivelsen, som de så har valgt at trække, fordi ministeren har givet en tilkendegivelse om, at man ikke vil indføre det, men at man vil undersøge fordele og ulemper, og at man herunder også har understreget, at det i øvrigt netop ikke skal være sådan, at skulle nogen gøre det, så kan vedkommende komme med en pose penge og skubbe en anden på en ordinær uddannelse ud.
Så jeg vil bare bede om, at der er en respekt for, at det lige præcis er noget, som de tre partier har foreslået, og at vi har lyttet til det.
Vi har ikke lovet, at det bliver gennemført, og det er, fordi vi faktisk er betænkelige ved, hvad det kan få af negative konsekvenser.
Men det er bare for lige at få det sat på plads, inden der opstår nogle myter om, at der nu pludselig bliver indført brugerbetaling, og det er også for at sige, når retorikken lyder, at det her nærmest er et opgør med den frie og lige adgang til uddannelse, at vi i Socialdemokratiet så bare må melde hus forbi.
Vi anerkender jo, at der er unge, der kommer i klemme, når det er, at der sker nogle begrænsninger i forhold til det at kunne tage en helt ny videregående uddannelse.
Det er jo også noget af det, som betyder, at der ikke bare er en finansiering i forhold til at sikre de 2.000 ekstra hvert år, der ikke ryger ud af dagpengesystemet, men at der faktisk også er afsat penge til en kvalitetspulje, som er på lidt over 100 mio. kr. årligt, når den er fuldt indfaset, og som skal gå til kvaliteten på de videregående uddannelser.
Jeg kan virkelig godt forstå, at det ikke er sjovt, når det er, at man havde håbet på noget og man havde haft en drøm om helt at skifte spor, og der så er nogle muligheder, der lukker sig, og det er ca. 1.550, der vil blive ramt af, at de ikke kan få præcis den ekstra helt nye uddannelse, de havde drømt om.
Men jeg vil i stedet for, at man gør det til en diskussion om, om det er et opgør med den frie og lige adgang til uddannelse – hvad det ikke er, og hvad vi jo også har kunnet høre her fra talerstolen, når der er blevet spurgt ind til det – bare appellere til, at det bliver en anledning til, at man fortæller om de mange andre muligheder, der er.
For der er mange muligheder.
Man kan bygge ovenpå.
Det kan en sygeplejerske gøre.
En sygeplejerske har syv kandidatuddannelser, som man kan bygge oven på, og som også kommer meget tæt på, hvis man har drømmen om at læse medicin.
Det gælder også maskinmesteren, som har en mulighed for at uddanne sig til at blive pædagog, fordi der er en merituddannelse til det.
Så i stedet for at skabe frygt hos utrolig mange unge – for det er jo det, der er sket, når så mange reagerer – skal man sige, at det her forslag, som det ligger nu, vil komme til at berøre omkring 2 pct. af de unge.
Hvis man kigger på, hvor mange unge der starter på en videregående uddannelse, kan man se, at det er omkring 65.000, og ca. 2 pct. af dem vil blive ramt af det.
Det er ikke for at forklejne, at det ikke er sjovt, når ens drømme ikke kan blive præcis, som man ville, men at sige, at der ikke er masser af muligheder for, at man kan uddanne sig i Danmark, synes vi ikke er rimeligt, og vi synes, det er med til at skabe en frygt, som er helt unødig.
Det er et helt unikt og fleksibelt uddannelsessystem, vi har i Danmark, og det vil vi også fortsat have, efter at det her lovforslag er vedtaget.
Noget af det, der også er sket, er jo, at man, hvis man ønsker at tage en helt ny uddannelse, kan gøre det, hvis man f.eks. vælger nogle af de uddannelser, og der er en efterspørgsel efter de kompetencer på arbejdsmarkedet.
Nogle af de ekstra uddannelser, der er kommet på den her positivliste, er datalogi, matematik, astronomi og derudover en række ingeniøruddannelser m.m.
Det vil vi gerne appellere til.
Det er jo fair nok, at man er uenig i, om der skal findes penge til at finansiere at redde 2.000 fra at falde ud af dagpengesystemet via at begrænse nogle muligheder for dobbeltuddannelse, men derfra og til at fremmane et spøgelse om, at der nu er et opgør med den frie og lige adgang til uddannelse i Danmark, er simpelt hen at skyde gråspurve med kanoner.
For vi har et fantastisk uddannelsessystem i Danmark.
Det er jo også sådan, som der også er blevet sagt heroppefra, at man heller ikke før bare har kunnet vælge præcis den uddannelse, man ville.
For det er jo sådan, at uddannelser er dimensioneret, og det betyder, at der er nogle uddannelser, som man, selv om man ville ønske, at man kunne starte på dem, ikke kan det, fordi der er en begrænsning på det.
Man har måske ikke de karakterer, der skal til, og der er ikke flere pladser end det, det vurderes at der er job til ude på arbejdsmarkedet efterfølgende.
Vi bruger utrolig mange penge på uddannelse i Danmark, og det gør vi, fordi det giver frihed, muligheder og drømme, men der har jo også længe været lige præcis det forbehold, at vi kigger på, om der er en vis sandsynlighed for, at man kan bruge uddannelsen bagefter, og det er også det, der sker her.
Det er også derfor, der, når det drejer sig om dobbeltuddannelser, er en positivliste, og at man der, hvor der er brug for ekstra jobs, har en mulighed for at kunne starte helt forfra.
Derfor håber vi også, at man, når den sådan meget ophedede diskussion ligesom har været der, vil opleve, at det, selv om der måske er nogle, der får begrænset deres muligheder, og de bliver forhåbentlig vejledt til de mange andre veje, der er, også vil vise sig, at det måske ikke er den katastrofe, og det er i hvert fald ikke et opgør med den fri og lige adgang til uddannelse, som vi har, og som Socialdemokratiet altid har kæmpet for.
Det bliver der ikke rørt ved med det her lovforslag.