Søren Egge Rasmussen (EL), 2022-09-22:
Jeg tror, det er meget forskelligt rundt i landet.
Jeg tror, at det, der foregår i København, er ret vanvittigt.
Der er der udenlandske indkøb i stor grad, og de gør det jo, fordi de kan tjene penge på det.
Det får mig til at konkludere, at så er der nogle udlejningsvilkår, som er for lukrative for investorer.
Og det kunne være rart, at der i højere grad var nogle, som har udlejningsejendomme, fordi de betragter det som noget, de skal have i mange år, i stedet for noget, de måske kan have i København i 10 år og så tjene penge på.
Jeg synes aldrig, det er ideelt, når vi har hastelovgivning, for der er noget kvalitet, som kan sikres, ved at man har ordentlig tid til tingene, men hvis det her lovforslag om at indføre et huslejeloft for 160.000 lejemål, over 200.000 lejere, skal have effekt fra den 1. januar, er det faktisk vigtigt, at vi får det vedtaget, så det har fuld effekt hurtigst muligt.
Lovforslaget fastlægger, at der skal laves et nyt nettoindeks, og det er sådan set vigtigt, for
det, som vi oplever lige nu, er, at stigende fødevarepriser, stigende priser på diesel, el og varme sådan set går ind og hæver huslejen for en masse lejere.
Derfor er det rimeligt, at vi kommer frem til at udarbejde et nyt indeks, og det er rimeligt, at vi laver et huslejeloft – her er det sat til 4 pct; Enhedslisten havde gerne set, at det i stedet for var 2 pct. pr. år i 2 år – mens der bliver lavet et nyt indeks.
Det er jo frivilligt for udlejere, om man vil bruge den her mulighed, som er i eksisterende lejekontrakter, og jeg synes, det er yderst interessant, at der er udlejere, som ikke vil hæve huslejen, fordi deres lejere er ramt af inflationen meget hårdt.
Der er så en udlejer fra Kolding, der har udtalt: Inflationskrisens største synder er grådighed.
Han vil så ikke hæve huslejen for sine 600 lejemål.
Så har der jo været en del fokus på, om der er ekspropriation i det her lovforslag, og Justitsministeriet har så under forhandlingerne om huslejeloftet konkluderet, at lovforslaget ikke medfører ekspropriation i almindelighed, og det betvivler Enhedslisten ikke, heller ikke oplysninger i afsnittet i lovforslaget om forhold til grundloven.
Oven på den høring, som Indenrigs- og Boligudvalget havde, hvor der var tre juridiske eksperter, er vi sådan set blevet bestyrket i, at huslejeloftet her ikke er ekspropriation.
De har jo nogle forbehold, og man kan ikke udelukke, at der er én speciel ejendom med noget særlig belåning, noget særlig vedligeholdelse, som bliver ramt af det her lovforslag.
Vi har bare ikke under den lange sagsbehandling fået de konkrete eksempler frem, på trods af at der er alle mulige eksperter, som har været indeover.
Så vi står altså med noget, hvor man ikke med rette kan sige, at det her lovforslag medfører en masse sager, hvor der med rette kan blive rejst ekspropriationssager, men det kan heller ikke udelukkes, at der kommer enkeltsager.
Derfor synes jeg egentlig ikke, at det er rimeligt, at der er partier som De Konservative, ligesom deres politiske leder, hr. Søren Pape Poulsen, gør på sin facebookside, der beskriver det her som noget, der minder om en ny minksag.
Altså, det er et lille beløb, der kunne komme ud af det her, og ikke sådan et milliardbeløb, som der forsøges at lave kampagner på.
Jeg synes, at der er kommet interessante eksempler frem, og jeg har også noteret mig, at da vi behandlede ghettoloven, L 38, for et par år siden, blev der faktisk lavet et omfattende notat omkring ekspropriation.
Der fremgår det bl.a., at et ekspropriativt indgreb ifølge grundlovens § 73 kun kan foretages, hvis almenvellet kræver det, men hvor der samtidig er enighed om, at lovgivningsmagten er overladt et ganske bredt skøn ved vurderingen af, hvad der kan anses for påkrævet af hensyn til almenvellet, hvorfor domstolene vil være ganske tilbageholdende med at tilsidesætte lovgivningsmagtens vurdering af hensynet til almenvellet.
Der var så et flertal, der sådan set lavede en ghettolovgivning, fordi man syntes, det var vigtigt.
Nu har vi så en lovgivning her, hvor der er et flertal, der synes, at det er vigtigt at indføre et loft over, hvad huslejen kan stige med, og jeg synes jo, det er væsentligt, at det her begrænsede lovforslag skal ses i sammenhæng med den samlede økonomi for de her udlejningsejendomme.
Markedslejen for 100.000 udlejningsboliger ændrer vi jo ikke på, og det er der, der sådan set kan være en øget profit for en udlejer.
Der er også en mulighed for at tjene penge på at sælge en ejendom, og der er sådan set 60.000 lejemål, som kan sælges som ejerlejligheder, uden at man skal foretage sig yderligere, men vi er jo et sted, hvor der kan tjenes flere penge på at have en udlejningsejendom frem for at opføre en boligblok, hvor man så sælger lejlighederne som ejerlejligheder.
Så der er altså noget, der indikerer, at fortjenesterne i den private udlejning ligger på et for højt niveau, og det går vi så ind og begrænser med det lovforslag her, og det synes jeg er glædeligt.