runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2019-10-22:
Det er rigtigt, at det, som regeringen foreslår nu, er mere end det, den tidligere regering gjorde.
Man kan jo hurtigt blive taknemlig, når man har set, hvor elendigt det var før i tiden.
Men sagen er jo bare, at hvis man kun har som målsætning, at det skal være det demografiske træk og ikke det velstandssikrede demografiske træk, vil den service, som det offentlige kan tilbyde, jo gradvis sakke bagud i forhold til resten af samfundet.
Så mit spørgsmål er egentlig: Skal vi ikke som det nye neutrale udgangspunkt have det velstandssikrede – det fulde – demografiske træk?
Er det ikke noget, vi kan blive enige om at få gennemført som det neutrale udgangspunkt i den her valgperiode?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Nu blev jeg jo tidligere beskyldt for at være en til en med Enhedslisten, og her kan vi jo så se, at det nok ikke helt er tilfældet alligevel.
Jeg er sådan set betrygget i, at Enhedslisten i forhold til offentlige udgifter har større ambitioner end Socialdemokratiet.
Socialdemokratiet ønsker at dække det demografiske træk – det har vi lovet, og det kommer vi til at gøre.
Vi ønsker at løfte velfærden mere, fordi vi rent faktisk ønsker at løfte kvaliteten til gavn for alle danskere og til gavn for vores virksomheder.
Men det er klart, at vi også har et økonomisk ansvar.
Vi har også et ansvar for, at pengene passer.
Vi har et ansvar for, at vi ikke hælder mere brænde på bålet, og at vi ikke overopheder dansk økonomi, og derfor skal der findes en balance, og den synes jeg vi har fundet med finanslovsforslaget.
Jeg ser i øvrigt frem til at diskutere det med Enhedslisten.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Tak for en god tale.
Jeg ønsker Socialdemokratiet held og lykke med at have regeringsmagten.
Der blev bl.a. sagt, at det hastede med at løse klimaudfordringen, og derfor undrer det mig, at der ikke er nogen initiativer til at nedbringe CO 2 -udledningerne i regeringens finanslovsudspil.
Derfor undrer det os, at man som noget af det allerførste lægger fra land med at ville tage imod flere kvoteflygtninge.
Det harmonerer dårligt med en stram udlændingepolitik, at man vil tage imod flere flygtninge.
Og så blev der også sagt, at helt almindelige danskere ikke ville få skattestigninger, og det harmonerer rigtig dårligt med, at man som noget af det første lægger fra land med at ville holde fast i, at almindelige danskere skal beskattes af 2.800 kr. om året for at have en firmatelefon.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Tak for det.
Med den sidste bemærkning blev jeg helt nervøs for, om vi skulle blive overhalet venstre om.
Tak for de pæne indledende ord om min ordførertale.
Jeg er enig med hr. Rasmus Jarlov i, at det haster i forhold til at møde de klimaforandringer, som jo har et potentiale, som kan gøre alle vores andre politiske udfordringer fuldstændig overflødige.
Vi skal løse klimaudfordringerne, men vi skal også gøre det på en ordentlig måde.
Vi bliver nødt til at sikre, at de initiativer, vi sætter i værk, ikke bare bliver sådan en grøn window dressing, at det ikke skader vores konkurrenceevne, men at det faktisk bliver gjort på en ordentlig måde.
Det er derfor, vi tager tingene i den rækkefølge, vi gør; først med en klimalov, som skal sikre, at de grønne programerklæringer og den meget snak faktisk bliver en forpligtende lov, som vi forhåbentlig kan få alle Folketingets partier med bag; derefter tager vi en bred diskussion af, hvilke virkemidler vi kan sætte ind for at nå vores ambition.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-10-22:
Godt, så lad os vende lidt tilbage til skattestigningerne.
I mit parti, Konservative, har vi den opfattelse, at skat er et nødvendigt onde.
Der er selvfølgelig nogle udgifter, der skal betales for, men vi har også den opfattelse, at man skal lade være med at indkræve mere i skat, end man har brug for.
Vi har et kæmpe, kæmpe råderum.
I har overtaget en økonomi, som er i exceptionel topform med et råderum på omkring 28 mia. kr.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Sandheden er jo, at den tidligere borgerlige regerings politik i forhold til skatte- og afgiftsspørgsmålet betyder, at man sænker provenuet frem mod 2025 med 27 mia. kr.
Der er det bare vores indstilling, at de skæve skattelettelser, som er givet, men som ikke er implementeret endnu, har vi simpelt hen ikke råd til.
Jeg sagde det jo meget klart i min ordførertale: Politik handler om at prioritere.
Vi synes, det er vigtigere at investere i uddannelse; vi synes, det er vigtigere, at der er midler til den grønne omstilling; vi synes, det er vigtigere, at der er pædagoger til vores små i daginstitutionerne, end det er at gennemføre en skattelettelse på eksempelvis fri telefon, som primært kommer de rigeste til gode.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
Tak, og tak for talen.
Det er jo noget, man skal gøre sig fortjent til, og jeg skal med glæde være med til at sy en grøn kappe til finansministeren, når han bliver en grøn kassemester.
Der er de her lidt over to milliarder, som regeringen siger de har fundet til klimaindsats.
Nu kan vi jo diskutere herfra og de næste par måneder, hvordan man opgør det – altså om det er nye, eller det er gamle penge?
Den parkerer vi; det egner sig ikke lige til det her forum.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om Socialdemokratiet er med på, at vi egentlig reelt rejser nye penge til den store indsats, der skal til nu, hvor regeringen jo også støtter op om minimum et 70-procentsreduktionsmål i 2030.
Er man villig til at finde det, vi herinde plejer at kalde for nye penge, så vi kan komme i gang med den omstilling?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Jeg vil virkelig se frem til at se den nye grønne kassemester i en grøn kåbe syet af hr. Rasmus Nordqvist.
Men lad os komme tilbage på sporet.
Lige så vel som jeg synes, der er grund til at rose SF for at have lagt massivt pres på alle os andre i forhold til minimumsnormeringer, lige så vel synes jeg der er grund til at rose Alternativet for virkelig at have sparket den grønne dagsorden helt op forrest i feltet og sikret, at alle partier stort set nu bakker op om, at vi skal lave en ordentlig og forsvarlig grøn omstilling.
Det, der så er afgørende, er jo: Hvordan gør vi det så?
For det er jo ikke nok med hensigtserklæringer og programerklæringer.
Vi skal gøre det ude i virkeligheden, før vi kan smykke os med, at vi faktisk har gjort noget.
Vi har jo afsat en forhandlingsreserve på 2 mia. kr., som vi kan diskutere hvad vi skal bruge til, også det grønne, og derudover kommer vi jo til at have drøftelsen, når vi skal snakke handleplan til foråret.
Rasmus Nordqvist (ALT), 2019-10-22:
Det er netop det her med den reelle handling i virkeligheden, og det er dér, hvor jeg bliver nødt til at høre Socialdemokratiet, om man virkelig mener alvorligt, at det, at man har sat 2 mia. kr. af – nye eller gamle penge; men igen vil jeg sige, at det er ikke det, diskussionen handler om nu – virkelig er nok i forhold til det mål, vi står med nu, nemlig at vi skal i gang med at handle i dag for at nå det 70-procentsreduktionsmål i 2030, for at vi skal nå et nettonulsamfund osv. Er det så virkelig ambitionen: lidt over 2 mia. kr. til den store omstilling?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Jeg synes ikke man skal foregøgle nogen, at vi kommer i mål med klimaudfordringerne med en forhandlingsreserve på 2,1 mia. kr., selv om det i et historisk perspektiv er en stor forhandlingsreserve.
Men det er jo penge, som vi kan disponere over nu i fællesskab – de partier, som vil være med til at løse opgaven med at lande en finanslov.
Og der må vi jo starte.
Derudover kommer vi jo til diskussionen – jeg tror også, vi kommer til den svære diskussion – i foråret, når vi skal kigge på handlemuligheder, handleplaner i forhold til at nedbringe udledningen, men jo også kigge på finansieringen af de her handleplaner.
Og den diskussion glæder jeg mig til at tage med Folketingets partier.
Den glæder regeringen sig også til at tage med Alternativet.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-10-22:
Jeg er så evindelig træt af den udskamning, der sker, af vores erhvervsliv.
Og ordføreren var også inde på det i dag og insinuerede, at arvinger af virksomhedsejere prøver at slippe og vil slippe billigere end andre arvinger.
Og det er jo – undskyld udtrykket – noget vrøvl.
Kunne ordføreren ikke bekræfte, at arvinger til virksomheder er fuldstændig ligestillede med arvinger af lønmodtagere, hvis de ønsker at udtage midler privat?
Og derudover: Kunne ordføreren nævne, hvad det offentlige forbrug er i det udspil, som Socialdemokratiet kom med, der hedder »Gør gode tider bedre – for alle«, altså Socialdemokratiets økonomiske 2025-plan?
Hvad ønsker man at øge det offentlige forbrug med dér?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Tak for spørgsmålet.
Når jeg kan stå her og have en finanslovsdebat, er det jo, fordi min egen datter er i en vuggestue.
Derfor har jeg også en personlig interesse i, at vi sikrer, at der er ordentlige forhold.
Inden jeg tog på arbejde i dag, kom jeg forbi nede på Slotspladsen og mødte de her forældre, som har sat husk børnene og minimumsnormeringer på dagsordenen.
Jeg fik en kage og en god snak om, hvorfor det er afgørende, at vi investerer i den velfærd, som kommer børnene til gode.
Derfor er jeg også glad for, at vi med kommuneaftalen for næste år løfter den kommunale økonomi, for det er jo en af vejene til at sikre bedre normeringer.
Hvis vi skal have en bedre omsorg for vores mindste ude i vores daginstitutioner, så skal kommunerne have en ordentlig økonomi.
Og i de år, hvor kommunerne har været udsat for årlige besparelser, er det selvfølgelig gået ud over børnene.
Det er derfor, vi ønsker at vende den udvikling nu og begynde at investere i velfærd, begynde at investere i vores børn.
Vi bakker op om målsætningen, og vi ser frem til at diskutere med SF, hvordan vi kan lande en ordning, og hvor langt vi kan komme med den første finanslov.
Lisbeth Bech Poulsen (SF), 2019-10-22:
For SF er det jo rigtig vigtigt, at den her finanslov bliver børnenes finanslov, både i forhold til at vi skal videregive en klode, der er beboelig, og som gerne er bedre end den, vi selv har fået, men jo også i forhold til de vilkår, som vi byder vores børn der, hvor de er rigtig, rigtig mange timer hver eneste dag, nemlig i daginstitutionerne.
Derfor vil jeg spørge ordføreren for Socialdemokratiet, som jo også er regeringsparti, hvad Socialdemokratiets holdning er til, hvor mange penge vi skal sætte af i næste års finanslov for at komme hurtigst muligt i mål med minimumsnormeringer, som vi har lovet hinanden og jo også alle de forældre og børn og pædagoger derude.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Tak for det.
Og tak for talen.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvilke konkrete initiativer der er i regeringens finanslovsforslag, som kommer til at gøre Danmark rigere.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Jeg tror, at det mest skadelige, der formentlig er gjort for Danmarks evne til at skabe rigdom og arbejdspladser, er de benhårde besparelser på uddannelsesområdet, som den tidligere regering stod i spidsen for.
De der 2-procentsbesparelser har ikke alene betydning for forholdene på fødegangen, de har også betydning for vores evne til at være konkurrencedygtige, fordi det er så fuldstændig afgørende for danske virksomheder, at de har adgang til uddannet arbejdskraft.
Derudover kunne man selvfølgelig nævne, at hvis man eksempelvis tog til DI's årsmøde, så kunne man høre, at dygtige danske virksomheder faktisk ser vores historisk ambitiøse grønne målsætninger som en mulighed for at komme forrest i klassen og dermed skabe arbejdspladser.
Så jeg kan berolige ordføreren med, at vi holder Danmark på en kurs, hvor vi ikke alene udvikler vores velfærdssamfund, men også bliver rigere og skaber flere arbejdspladser.
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Tak for det.
Nu er ordføreren jo ikke, endnu i hvert fald, underlagt sandhedspligt her i Folketingssalen – det kan jo potentielt komme senere, det er jo ikke mig, der bestemmer, om det måtte komme – men er det ikke korrekt, at dansk erhvervsliv har kritiseret finanslovsforslaget for ikke at indeholde forslag, der gør Danmark rigere?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Når vi vælger at investere i velfærd og uddannelse, er det jo klart, at vi ikke prioriterer at gennemføre skattelettelser, som den tidligere regering lovede.
Vi mener ikke, at der er råd til det.
Og giver det kritik fra nogen?
Ja, selvfølgelig gør det det.
Men jeg bemærker, at rigtig mange af de virksomheder, som jeg taler med, og de virksomheder, som blander sig i den offentlige debat, er positive, i forhold til at vi eksempelvis dropper besparelserne på uddannelse, og at vi satser på det grønne.
Jeg havde sådan et tilbagevendende refræn i min tale, hvor jeg sagde, at vi tager et første skridt, men at vi ikke kommer hele vejen, og det var jo for at lægge ud med en ærlighed omkring, at der er forslag, også gode forslag, som vi har fremsat, da vi sad i opposition, som ikke kan gennemføres med den første finanslov.
Vi har bestemt ikke glemt, at uddannelsesloftet skal afskaffes, vi har heller ikke glemt, at taxameteret til humaniora og de samfundsfaglige uddannelser er et problem, og det problem vil vi meget gerne løse.
Vi kan jo diskutere at gøre det i forbindelse med den nuværende finanslov, og der kigger jeg selvfølgelig på forhandlingsreserven, men jeg bliver også nødt til at være ærlig omkring, at vi skal gøre tingene i den rækkefølge, vi har råd til.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Alt er godt med grøn forskning, især hvis det faktisk var nye penge, men det er det jo desværre ikke.
Men vi har også lavet et andet kasseeftersyn, og jeg vil bare spørge ordføreren: Er det korrekt, at Socialdemokraterne simpelt hen har glemt, at de lovede at afskaffe uddannelsesloftet og at finansiere en afskaffelse af uddannelsesbesparelser, det vil sige også de besparelser på 290 mio. kr., som de humanistiske og samfundsvidenskabelige uddannelser står over for her den 1. januar?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Jeg kan garantere ordføreren for, at vi lytter, også til økonomer, og også til de eksperter, som har bud på, hvordan vi sikrer den grønne omstilling og sikrer, at vores finanslov faktisk gør en positiv forskel i forhold til udledningen.
Hvad er det så for nogle eksperter, vi vil have flere af?
Jo, vi vil jo have flere af de grønne eksperter.
Vi vil styrke den grønne forskning med en helt ny grøn forskningsmilliard, som skal styrke den grønne forskning på DTU, på GEUS, på DMI.
På den måde vil vi jo få eksperter med større muskler, som kan hjælpe os med at sikre, at de historisk ambitiøse målsætninger, vi har i forhold til udledningen, faktisk kan omsættes til virkelighed, og derfor er det min meget klare overbevisning, at vi med finansloven også kommer til at gøre en positiv forskel og bidrager til, at vi nedsætter udledningen.
Når det så er sagt, er regeringen jo en mindretalsregering, og derfor sidder ordføreren og undertegnede jo jævnligt ovre ved den nye grønne kassemester og diskuterer, hvordan vi kan tage yderligere initiativer, som sikrer, at vi kommer i mål.
Jeg vil godt indlede med at sige, at jeg er enig med ordføreren i, at vi bestemt ikke skal udskamme danske virksomheder, og for så vidt heller ikke udenlandske virksomheder, som virker i Danmark.
Virksomhederne er rygraden i vores samfund, det er virksomhederne, som via eksporten og via ansættelser sikrer, at vi har skatteindtægter til at finansiere velfærdssamfundet, hvilket betyder – som jeg vist også fik nævnt i min tale – at vi både har en udpræget grad af lighed og et stærkt velfærdssamfund.
Så der kommer ikke til at være nogen udskamning af danske virksomheder fra den her talerstol, så længe jeg står her.
Når det så er sagt, er det jo meget klart sådan – og det har de økonomiske vismænd jo også bekræftet – at der er en skævvridning i vores arvebeskatning, når man tager arveafgiften og sætter den kraftigt ned for virksomhedsarvinger og lader den være på de oprindelige 15 pct. for mennesker, som arver andre ting.
Det betyder, at man begynder at spekulere i, hvordan man skal videregive sin arv, og det er ikke godt for økonomien, og det er derfor, vi ønsker at tilbagerulle den skattelettelse.
Heller ikke i anden omgang vil jeg hoppe på den limpind med Enhedslisten, men holde mig til at svare på ordførerens spørgsmål.
Det, ordføreren spørger til, er jo det forhold, at vi tilbageruller de skattelettelser for virksomhedsarvinger, som den tidligere regering gennemførte.
Jeg tror, det er vigtigt at sige, at hvis man f.eks. spørger de økonomiske eksperter, vismændene, så siger de jo meget klart, at det ikke havde nogen effekt på den samlede økonomi, at man nedsatte arveafgiften for virksomhedsarvinger.
Derfor er sandheden jo også, at det heller ikke vil have nogen effekt, at vi tilbageruller den, sådan at vi sikrer et ens beskatnings- og afgiftsgrundlag, når man arver, uanset hvad man arver.
René Christensen (DF), 2019-10-22:
Men der er jo forskel på at være en danskejet virksomhed og være en virksomhed, der er i Danmark.
Med det forslag, der er fremsat her, så går man jo netop imod danskejede virksomheder, familieejede virksomheder.
Nu taler man om velfærd, og der er Dansk Folkeparti meget enig i, at vi har rigtig meget, vi skal passe på, men hvis vi ikke passer på de danske virksomheder, så har vi heller ikke noget velfærdssamfund i fremtiden.
Derfor må jeg bare sige, at det her forslag ikke lyder, som om det er fremsat af en etpartiregering med en socialdemokratisk formand.
Det lyder nærmere, som om det er Enhedslisten, der har fremsat det.
Tak for det.
Jeg ved ikke engang, om jeg skal sige tak for talen, for jeg blev helt i tvivl om, om det var Socialdemokratiet eller det var Enhedslisten, der stod på talerstolen.
For jeg kan forstå, at danskejede virksomheder er slemme.
Så kan man jo spørge: Er Danmark ikke et skattefinansieret samfund?
Hvis vi skal have mere velfærd, skal vi også have flere private arbejdspladser.
Vi skal sådan set blive rigere, hvis vi skal bruge flere penge.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge ordføreren, om ordføreren virkelig mener det, som ordføreren sagde, nemlig at generationsskifte ingenting betyder.
Det betyder ikke noget, at tømrermesteren bliver nødt til at lukke, fordi han ikke kan generationsskifte sit firma.
Det betyder ikke noget, at store danske virksomheder med flere hundrede ansatte overvejer, om de skal flytte deres produktion til udlandet, når de skal lave deres generationsskifte.
Mener ordføreren ikke, at hvis man vil have mere velfærd, så bliver man også nødt til at gå på to ben?
Så bliver man nødt til at sige, hvor pengene skal komme fra.
Danmark er et skattefinansieret samfund, og hvis vi skal have mere velfærd, skal vi også have noget ind i skat, og det foregår i de private virksomheder.
Sofie Carsten Nielsen (RV), 2019-10-22:
Tak for det.
Ord gør det ikke alene, det er handling, der skal til, og derfor lavede vi også et kasseeftersyn af Socialdemokraternes finanslovsforslag.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Er det korrekt, at der ikke er nogen målbare CO 2 -reduktioner i Socialdemokraternes finanslovsforslag?
Og skulle I så ikke se at få det?
Troels Lund Poulsen (V), 2019-10-22:
Jo, det er bestemt en nervøsitet, vi deler i Venstre.
I Venstre har vi den klare opfattelse, at det er vigtigt at have de frie skoler; de udgør et godt supplement til den danske folkeskole.
Derfor vil vi komme til at se, ikke mindst i nogle af vores landdistrikter, at der vil være frie skoler, der kommer under et hårdt pres og for nogles vedkommende så hårdt, at de bliver nødt til at lukke, fordi deres økonomi ikke tillader, at de kan have deres drift.
Så det er netop udfordringen ved det forslag, som Socialdemokratiet har lagt ind i sit finanslovsforslag, og som vi vil bekæmpe med næb og kløer.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Vi ser jo ind i et 2020, hvor den samlede beskæftigelse vil stige, og det er positivt.
Jeg tror, at noget af det, der på den lidt længere bane kommer til at bidrage allermest positivt til dansk økonomi, til beskæftigelse, til vækst og velfærd og til danske virksomheder, er, at vi nu får droppet de her tåbelige besparelser på uddannelsesområdet.
Det er så afgørende, at danske virksomheder har adgang til højtuddannet arbejdskraft.
Danmark bliver jo aldrig nogen sinde de billigste – og det ved alle herinde, det ved alle, der følger med – men hvis vi gør tingene ordentligt, hvis vi investerer i vores velfærdssamfund, hvis vi investerer i vores uddannelser, så kan vi blive de bedste.
Så kan vi opnå det bedste af alle verdener, nemlig at vi fastholder væksten, at vi fastholder velstanden, at vi fastholder vores konkurrenceevne, og at vi samtidig gør det på en måde, så vi også sikrer lighed.
Det er øvelsen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2019-10-22:
Jeg takker for det klare svar.
Der var nul konkrete initiativer i regeringens finanslovsudspil, der øger den private beskæftigelse.
Så meget fik vi da svar på, så tak for det.
Nu når ordføreren siger, at det er vigtigt, at der ikke skal ske besparelser på uddannelser, så forklar venligst, hvorfor regeringen lægger op til et voldsomt angreb på de frie skoler i Danmark, hvor der skal spares over 300 mio. kr., så det bliver vanskeligere som forældre at vælge frit, hvor man ønsker at ens børn skal gå i skole, så det bliver vanskeligere i mange af vores landdistrikter, hvor friskolen er den eneste mulighed.
Og så skal jeg bare lige høre, hvornår Socialdemokratiet i valgkampen lovede at afskaffe bredbåndspuljen.
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Det er fuldstændig afgørende for danske virksomheder, det er fuldstændig afgørende for vores uddannelsessektor.
Så er det jo rigtigt nok, at vi har foreslået, at man sætter koblingsprocenten ned til det, den har været tidligere, og det er igen en tilbagerulning af den tidligere borgerlige regerings politik.
Det gør vi jo, fordi vi kan se, at der er oparbejdet et meget stort overskud hos privatskolerne, siden den borgerlige regering satte tilskuddet op.
Jacob Mark (SF), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg er simpelt hen nødt til kort at sige, at man altså fortsætter besparelserne på dele af vores uddannelsessektor, og det er ret alvorlige besparelser.
Man afskaffer det ekstraordinære løft af humaniora og samfundsfaglige videregående universitetsuddannelser, som vi gav i fællesskab herinde.
Og det vil faktisk isoleret set betyde en større besparelse på de uddannelser, end hele det omprioriteringsbidrag, vi har haft de sidste 4 år, har gjort, fordi man målretter besparelserne.
Jeg er overbevist om, at når vi har lavet en fælles finanslov lige om lidt, så er den besparelse væk, fordi vi sammen har forpligtet os til at investere i uddannelse.
Jeg vil bare sige, at det er en ret alvorlig besparelse, som stadig eksisterer på vores uddannelser.
Mit spørgsmål handler om noget andet i forhold til uddannelse: Mener Socialdemokratiet ligesom SF, at det haster med at få afskaffet uddannelsesloftet?
Christian Rabjerg Madsen (S), 2019-10-22:
Når jeg taler om, at vi afskaffer besparelserne på uddannelsesområdet, bør jeg være specifik og sige, at det er det massive omprioriteringsbidrag på uddannelser, som vi afskaffer.
Det er så også det, der er det væsentligste.
Det er det, der har undermineret kvaliteten på vores uddannelser i en årrække.
Det betyder jo ikke, at ordføreren ikke har ret i, at det er vigtigt, at vi også får kigget på taxameterløftet til humaniora og samfundsfag – for der vil der være en besparelse på de uddannelser.
Der er begrænsede midler til rådighed, og økonomien skal hænge sammen.
Men jeg hæfter mig dog ved, at vi har en række partier, herunder SF, som vi i øjeblikket forhandler med, som virkelig er fokuserede på, at vi får genindført det forhøjede taxameterløft til humaniora og samfundsfag.
Og vi har jo en relativt stor forhandlingspulje, så jeg ser frem til også at diskutere det med SF.
Jacob Mark (SF), 2019-10-22:
Tak for det.
Jeg synes bare, at det skulle fremgå af debatten, at der er nogle uddannelser, der bliver rigtig hårdt ramt med det udspil, som er lagt frem.
Jeg spurgte egentlig til uddannelsesloftet, som jeg opfattede som et ret klart bud på noget, man ville afskaffe, hvis Socialdemokratiet efter valget fik magt, som de har agt.
Hvorfor er det ikke med i finanslovsudspillet, når vi ved, at der er så mange unge, der mistrives og bliver presset af det her uddannelsesloft?