runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-09:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil godt starte med at slå fast, at der fortsat føres kontrol med udlændinge på både Kærshovedgård og Sjælsmark.
De pågældende udlændinge er stadig pålagt de pligter, vi har skrevet i lovgivningen, og det it-system, der har været diskussion om, anvendes fortsat ved registreringen af, om udlændinge opholder sig på centrene og afvikler deres meldepligt.
Samtidig tager jeg naturligvis Rigsadvokatens beslutning om ikke at anvende data fra SALTO-systemet i straffesager alvorligt.
Fra den her uge vil der derfor blive indført en manuel registrering af udlændingenes ind- og udgang af Kærshovedgård og Sjælsmark og af deres meldepligt på centrene, som vil supplere de elektroniske registreringer.
Med den manuelle kontrol opretholder vi altså kontrollen med udlændinge, og det er min forventning, at vi med det manuelle supplement igen kan begynde at anmelde udlændingens overtrædelser af forpligtigelserne, og at straffesager om nye overtrædelser kan behandles ved domstolene.
Vi har samtidig besluttet snarest muligt at iværksætte en ekstern og uvildig undersøgelse af det her it-system og dets praktiske anvendelse, som jeg forventer kan være færdig i næste kvartal.
Når resultatet af undersøgelsen foreligger, skal det vurderes, hvilke tiltag der kan iværksættes for at genoprette anklagemyndighedens tillid til systemet.
I første omgang sørger vi for, at reglerne om opholds-, underretnings- og meldepligt vil blive håndhævet i samme omfang som før, altså ved at indføre den her supplerende manuelle kontrol på Kærshovedgård i Midtjylland og Sjælsmark i Nordsjælland.
Tak for ordet.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-09:
Også tak til ministeren for den orientering, vi fik forleden.
Den var vi rigtig glade for, men samtidig tror jeg, at der er mange – ikke mindst i Ikast-Brande-området – der undrer sig over, hvorfor man ikke allerede på nuværende tidspunkt eller for flere dage siden, da man fandt ud af, at der var problemer med den juridiske del af it-systemet, har indsat manuel kontrol?
Altså, der er jo politi ude på de her udrejsecentre, og for hver dag der går, øger man altså risikoen for øget utryghed i lokalområdet.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-09:
Det er rigtigt, at den 2. december orienterede jeg Folketinget om, at der var de her udfordringer, og efterfølgende er jeg blevet orienteret om, at der har været et par arrestanter, som er blevet løsladt, fordi de er røget i arresten på baggrund af de her oplysninger.
Og vi er heller ikke i en situation i de her dage, hvor vi har rejst nye sigtelser.
Det kan vi først, når vi får den manuelle kontrol på banen, og det bliver altså i den her uge – jeg tror faktisk, at de kommer til at starte i morgen.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-09:
Men det er jo stadig væk ikke svar på, hvorfor man ikke indsatte det øjeblikkelig.
Altså, man har jo politi derude, der bl.a. kan indsættes, når der opstår problemer.
Og man kan roligt sige, at det her er et problem, så hvorfor satte man ikke manuel kontrol i gang med det samme, da man fandt ud af de her udfordringer?
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-09:
Det har været mit ønske, at det skulle i gang hurtigst muligt, og vi har været i dialog med vikarbureauer om at stille folk, for det behøver ikke at være folk, der har politikompetence, der skal gennemføre den her manuelle kontrol.
Men der er noget sikkerhedsmæssigt ved det, og så skal man også lige forklare folk, hvad der sådan er det lovgivningsmæssige grundlag for at føre den her kontrol.
De kommer også ud i nogle dialoger med nogle udlændinge, nogle udviste udlændinge, i nogle lidt specielle situationer, og der er det meget godt, at de lige har haft en dag eller to til at sætte sig ind i, hvad det er, det handler om.
Marcus Knuth (KF), 2020-12-09:
Nu siger ministeren så, at der er nogle, der er blevet løsladt på baggrund af de juridiske spørgsmål.
Er der en risiko for, at nogle af dem, der allerede er dømt og har afsonet deres straf for at bryde de her meldepligter osv., får annulleret deres dom og måske endda kan få kompensation for at være straffet?
For så ville vi jo – for at sige det ligeud – være meget til grin i vores eget land.
Lea Wermelin (S), 2020-12-09:
Nu er vi jo desværre begrænset af utrolig kort taletid her i salen, for jeg kunne tale meget længe om det her.
En af de ting, som er afgørende for mig, er jo netop inddragelsen, også lokalt – at det er godt lokalt forankret, og at der er en god proces omkring dét.
Så det, vi har vedtaget, er jo, at der dels er to nationale styregrupper, en for urørt skov og en for naturnationalparker, dels i de konkrete områder også er en projektgruppe, hvor man netop inddrager alle de lokale stemmer, som også er så vigtige i det her.
Jeg var selv til møde så sent som i mandags med en række af dem, som er aktive – lige fra dem, der kører mountainbike, til hundelufterne og til naturelskerne – sådan at vi får alle de stemmer repræsenteret.
Så selvfølgelig skal de inddrages.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-09:
Tak for det.
Spørgsmålet lyder: Har ministeren intentioner om, at man i udarbejdelsen af Naturnationalpark Fussingø vil tilgodese og opretholde den nuværende adgang til området for de nuværende brugere, der dagligt færdes i området på to hjul, to ben og fire ben?
Joy Mogensen (S), 2020-12-09:
Mange tak for spørgsmålet, som jeg til fulde kan følge, og som jeg skal prøve at besvare.
Som vi alle sammen er alt for bevidste om, befinder vi os jo lige nu i en situation med alt for høje smittetal og en udvikling i smittespredningen, der er stærkt bekymrende.
Vi kigger derfor ind i en tid, hvor smittehåndteringen fortsat vil være en indgribende del af vores hverdag, sådan at smitten ikke løber løbsk, og vi har forlænget anbefalingerne og indført en række tiltag i 38 særlig hårdt ramte kommuner.
På den måde kan man jo godt begynde også at tænke endnu længere frem, i forhold til hvordan hele den her coronakrise, covid-19-krise, vil komme til at præge vores hverdag og erhvervs- og kulturliv, herunder Folkemødet, langt ud i tiden.
Lige nu er det desværre bare for tidligt at sige helt klart, hvordan verden kommer til at se ud, både til foråret og til sommer.
Det har jo så kæmpe betydning for de mange aktører som f.eks. Folkemødet, der lige nu står og ikke rigtig ved, hvad de så skal gøre med planlægning af deres aktiviteter i foråret og sommeren.
Det har jeg kæmpestor forståelse for; det er en rigtig vanskelig situation.
Jeg prøver på at have kontakt med dem alle sammen om, hvor hurtigt vi kan komme til den afklaring, og hvad det er for nogle ting, vi skal have på plads.
Men helt grundlæggende venter vi jo på, at situationen udfolder sig.
Vil de her restriktioner virke?
Hvordan kommer det til at forløbe med vaccinen?
Der er ikke nogen, hverken i Danmark eller i verden, der kan sige, lige præcis hvor vi er henne til maj, juni eller juli osv.
Det er der simpelt hen bare for lang tid til.
Men derfor er det måske også rigtig vigtigt at komme videre til det der med, hvilken hjælp man så kan regne med.
Der lytter vi også til, hvad branchen selv kommer med, og er også fuldstændig parate til at undersøge forskellige muligheder.
Men lige her og nu er det desværre også for tidligt at sige noget om, præcis hvad vi kan, for det vil også afhænge af restriktionerne.
Så min appel vil være, at man planlægger med meget stor forsigtighed.
Mange tak for ordet.
Peter Juel-Jensen (V), 2020-12-09:
Center for Regional- og Turismeforskning – i daglig tale kaldet CRT – har målt og vurderet på udvalgte effekter af Folkemødet på Bornholm i 2017.
Samlet set genererer Folkemødet en værditilvækst på over 41 mio. kr. og en beskæftigelse på 72 årsværk.
Hertil kommer så skatter, afgifter og moms på ca. 21 mio. kr.
Jeg lytter mig til, at ministeren er positiv over for, at Folkemødet selvfølgelig skal være der.
Men det bliver ikke Folkemødet, som vi kender det,
minister.
Det bliver et meget, meget anderledes Folkemødet.
Det vil så sige, at man jo – på trods af at man har udviklet et koncept med det traditionelle Folkemødet, vi kender – skal til at udvikle et nyt.
For det skal være meget virtuelt; det bliver et helt anderledes Folkemødet.
Se, det koster penge, og det er jo der, hvor man sådan relativt hurtigt skal vide, om man har regeringens blide hånd i ryggen, således at man kan gå ind på den her nye boldbane og udvikle nye koncepter, der gør, at vi stadig væk kan have en demokratisk debat.
Det kan man jo ikke vente på, for folk skal jo have løn, der skal betales husleje, og organisationen skal køre.
Så hvornår forventer ministeren at kunne give et positivt tilsagn til Foreningen Folkemødet om, at man selvfølgelig holder hånden under Folkemødet og sikrer, at man – på trods af en pandemi, hvor man kommer til at afvikle et alternativt Folkemødet – fremadrettet kan afvikle et rigtigt Folkemødet, som vi kender det?
Joy Mogensen (S), 2020-12-09:
Den situation, som spørgeren beskriver, er der jo rigtig mange kulturaktører der står i.
Så den måde, vi prøver at have dialogen på, er faktisk også netop ved at have en dialog om, hvordan man kan gøre det på en ny måde på tværs af aktører.
Så vi ser på, uanset om det er en musikfestival, en byfest eller Folkemødet – selv om det er forskellige begivenheder – hvordan man, hvis det er en stor begivenhed med mange mennesker samlet, kan gøre det.
Den dialog har vi i den seneste aftale prøvet at tage med et bredt flertal i Folketinget om at lave et genstartsteam, der skal kvalificere, og jeg håber, at det kan være med til at give svarene.
Peter Juel-Jensen (V), 2020-12-09:
Jo, men det lyder som en medicin, der kunne virke.
Men medicinen virker jo kun, minister, hvis medicinen her kommer rettidigt.
Altså, det her kan man ikke vente på, for der skal jo betales løn.
Tænk, hvis Danmark stoppede med at betale ministeren løn.
Hvor lang tid ville ministeren så fortsætte med at gå på arbejde?
Hvordan ville ministeren kunne eksistere?
Og det er jo akkurat det samme med Folkemødets sekretariat – de skal også have en løn; de skal også kunne sikre sig, at der bliver betalt varme, vand og husleje.
Svarene skal jo snart falde.
Så vil jeg gerne lige gøre ministeren opmærksom på, at Folkemødet jo faktisk nok er den største demokratiske begivenhed ud over selve valghandlingen.
Joy Mogensen (S), 2020-12-09:
Til de faste omkostninger har vi jo fra nu af, var jeg lige ved at sige, og også under hele den her krise, lavet hjælpepakker, også sammen med hr. Peter Juel-Jensens parti, i forhold til netop at holde hånden under løbende.
Det, som det handler om her, er jo også at huske, at de her begivenheder, i hvert fald som jeg ser det, både lever af penge, men jo også lever af simpelt hen at afvikle begivenhederne, fordi det er der, man har kontakten til alle dem, man gerne vil være noget for.
Og netop derfor er jeg også så forsigtig med at fremtvinge en beslutning for hurtigt, for tænk nu, hvis svaret blev et nej og tiden så viste – takket være en vaccine eller andres opfindsomhed – at man fandt en måde at gøre det på.
Peter Juel-Jensen (V), 2020-12-09:
Er der nogen, som måske er knap så meget udfordret af den her pandemi, så er det vel Danmarks Radio.
Så går jeg da ud fra, at man har nogle penge i baghånden til at sikre, at der er en pose penge til at holde de begivenheder flydende, der binder os sammen som et folk, som binder land og by sammen og også sørger for, at der sker ting og sager ude i vores landdistrikter.
Og ellers går jeg da ud fra, at regeringen har nogle penge i baghånden netop til at sikre, at alt det, vi holdt af inden pandemien, kan vi genoptage efter pandemien.
Joy Mogensen (S), 2020-12-09:
Det er fuldstændig korrekt.
DR og public service mener jeg til gengæld at både spørgerens parti og mit eget forhåbentlig kan være enige om i den grad også er bærere af en demokratisk samtale, så jeg forstår ikke rigtig modsætningen sat op dér.
I forhold til Folkemødet synes jeg, at der ligger rigtig meget i at finde ud af, hvordan det kan lade sig gøre, for det har også en værdi.
Og ellers vil vi kigge på, hvordan vi økonomisk kan holde hånden under det.
Peter Juel-Jensen (V), 2020-12-09:
Tak for det, formand.
Lea Wermelin (S), 2020-12-09:
Tak for spørgsmålet.
Så hegnet skal holde dyrene inde, men altså ikke holde folk ude, tværtimod.
Det tror jeg er meget vigtigt at få understreget i dag, fordi jeg jo selvfølgelig også har lyttet til den debat, der er.
Det er lagt til grund i den politiske aftale, at der vil blive opsat de her ydre hegn og også udsat store græssere, men der er ikke på nuværende tidspunkt taget stilling til, hvor hegnet konkret skal stå, og hvilke dyr der skal sættes ud, fordi det netop skal ske i en proces sammen med både de nationale grupper, men også i samarbejde med lokale foreninger, borgere og interesseorganisationer.
Jeg har tidligt i processen inviteret til både virtuelle informationsmøder og skovvandringer, hvor lokale borgere og borgergrupper har fået mulighed for at komme med input til arbejdet, og nu er det strukturerede arbejde også gået i gang, og jeg havde som sagt selv mulighed for i mandags at mødes med en række af dem, der er aktive på alle mulige friluftsmåder, ved Fussingø.
Derudover er der nedsat en videnskabelig arbejdsgruppe med forskere og eksperter, en interessentarbejdsgruppe med repræsentanter fra nationale organisationer, som repræsenterer friluftsliv, naturbeskyttelse og erhvervsinteresser, og så de her lokale projektgrupper med repræsentanter fra lokale aktører.
I forhold til hele friluftsdelen ligger det mig meget, meget på sinde, at man selvfølgelig skal kunne have et godt fritidsliv, også de steder, hvor vi skal have naturnationalparker, og derfor er der som sagt også et behov for at understrege det i dag.
Så for mig er det et både-og; det er ikke et enten-eller.
Selvfølgelig skal der være adgang og friluftsmuligheder.
Præcis hvordan man skal gøre det på en god måde, er det, man er i gang med at diskutere nu også lokalt i de projektgrupper, der er nedsat, så der er plads til alle.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-09:
Tak for svaret.
Ligesom ministeren har været derude, har jeg jo også været derude og set området.
Der er jo ingen tvivl om, at f.eks. en gruppe som mountainbikerne, som har brugt rigtig mange tusinde kroner på at få lavet en bane, som også bruges ved store stævner og lignende, er meget nervøs for, at hvis man ikke kan få uhindret adgang til den, er de penge spildt.
Det samme er tilfældet for de mange folk, der rider på hest i området.
De er også nervøse for, om det vil være muligt på grund af kontakten til vilde dyr osv.
Og som ministeren jo også selv så, er det også sådan, at hvis ikke de her vandrestier opretholdes i en eller anden form, er det rigtig, rigtig svært for folk, inklusive dem med børn, at komme ud at gå i naturen, altså hvis der ikke er en eller anden måde, hvorpå man kan gå i naturen.
Derfor gælder det om, ligesom meget andet her i livet, at finde den rette balance.
Derfor er spørgsmålet igen, om det er sådan – jeg tolkede ved det foregående spørgsmål, at jeg fik et halvt tilsagn – at de her 900 brugere kan komme med på råd på en helt anden måde end bare gennem den her lokale gruppe, så man også sikrer, at brugerne får et reelt talerør og en reel følelse af at være medhørt – hvis medhørt er et dansk ord.
Lea Wermelin (S), 2020-12-09:
Jeg vil være ked af at tolke det som et halvt tilsagn, for jeg sagde jo meget, meget klart, at det er noget, der ligger mig meget på sinde, at man selvfølgelig kan komme til orde.
Det er jo derfor, at jeg også selv var på besøg i mandags, hvor jeg havde mulighed for at tale med en række af de stemmer, der er i debatten.
Jeg kan godt forstå, at man har mange spørgsmål, og at man spørger: Hvad er det her med naturnationalparker for noget?
Hvad har det af konkret betydning?
Men vi kan jo ikke svare på alle spørgsmål endnu, fordi hele processen er i gang.
Og det gode ved at have en proces er jo, at der ikke ligger en færdig plan, men at man netop har mulighed for at byde ind med, hvordan man egentlig godt kunne tænke sig det skulle være.
Og jeg har som sagt også haft møder med de store friluftsorganisationer på landsplan, for jeg har kun et ønske om, at det både skal være godt for naturen og for friluftslivet.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-09:
Men jeg er glad for, at vi så kan tolke det som et helt tilsagn om, at man sørger for, at brugergruppen Fussingø bliver inddraget i hele processen.
Det er jeg glad for.
Der er faktisk kommet et konkret forslag fra visse af de mennesker, der er aktive i brugergruppen Fussingø, om, at man i stedet for at have køer til at græsse frit – det er jo et dyr, som vi ved har angrebet andre, ikke mindst hvis de mennesker, der færdes derude, har en hund med – eventuelt erstatter dem med får og geder, som er markant anderledes dyr, som ikke er lige så aggressive osv. Er det også noget, som ministeren kunne være åben over for?
Lea Wermelin (S), 2020-12-09:
Præcis hvilke dyr der skal udsættes, er jo ikke besluttet endnu.
Men det er klart, at når der bliver sagt store græssere, er det jo bl.a. nogle af de her vilde heste eller kvæg, som er tunge og kan sætte gang i noget biodiversitet, der tænkes på.
Men det er ikke besluttet, hvad det er for nogle dyretyper.
Det, man skal i gang med at kigge på, er jo, hvad det er for nogle konkrete områder, vi taler om.
Hvad er der egentlig behov for af dyretryk?
Hvilke dyreracer vil være gode for den biodiversitet, vi gerne vil have fat i og gang i?
Jeg synes også, at det hjælper med dialog, for det er klart, at der godt kan være en bekymring, og den skal man jo imødegå, og det kan man også tit gøre med oplysning og med mulighed for netop at tage dialogen med hinanden.
Michael Aastrup Jensen (V), 2020-12-09:
Det handler jo også om inddragelse.
Det handler også om at sørge for, at de eventuelle problemer, der kunne opstå, bliver løst, før de bliver et problem.
Det kunne bl.a. være sådan noget som at sikre, at der er nogle dyr, som i hvert fald ikke er farlige, eller som ikke bliver set som farlige.
Jeg vil jo være meget, meget ked af, hvis vi kommer i en situation, hvor der lige pludselig er mange brugere af Fussingøskov, der ikke tør komme ud i skoven, fordi de simpelt hen er utrygge ved situationen.
Så vil hele idéen med naturnationalparker efter min opfattelse også forsvinde.
Er ministeren ikke også bekymret for, at det kunne ske, og at det derfor er vigtigt, at vi sørger for at inddrage alle i alle processer?
Lea Wermelin (S), 2020-12-09:
Den ene ting, jeg er bekymret for, er, at vi står midt i en naturkrise.
Det er det ene.
Det andet, jeg er bekymret for, er, at vi i dag har nogle børn og unge, som er halvt så meget ude i naturen som deres bedsteforældre.
Så vi har altså behov for både at passe bedre på naturen, men også at sørge for, at vi som danskere har god adgang til naturen, at vi bliver inviteret ud i naturen og kender vores natur bedre.
Jeg tror også, at de processer, vi får omkring naturnationalparkerne i hele Danmark med lokal involvering, også kan være med til at vise, hvad det er for en fantastisk natur, vi har lige uden for vores hoveddør, som vi gerne vil have formidlet, hvor der skal være stier, og hvor der skal være adgang.
Men man bliver selvfølgelig også konkret nødt til at kigge på, hvordan vi kan sikre , at der bliver en god balance.
Ulla Tørnæs (V), 2020-12-09:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren kan garantere de borgere, der bor i nærheden af minkmassegravene, at de nu, forstår jeg, ikke 8.000 t mink, som ministeren ikke kan redegøre for, men heldigvis alene kun 4.700 t mink, som er pist forsvundet, ikke ligger i minkmassegravene?
Marie Krarup (DF), 2020-12-09:
Det synes jeg er helt korrekt: Den nationale lovgivning er helt klart ikke der, hvor den skal være.
For vi er nødt til på det nationale plan at gå ind at regulere det her.
Det kan ikke være sådan, at det er det enkelte byråds styrke, der skal sikre, om et område bliver islamiseret eller ej.
Der må man simpelt hen stå hårdere imod, og derfor er jeg meget, meget skuffet over, at ministeren ikke har talt med sine partikammerater i Slagelse og fået dem til at stå imod, indtil vi kan vedtage noget national lovgivning, som i højere grad kan gøre det muligt at stoppe den form for islamisering, ligesom der er mange andre former for islamisering, der selvfølgelig skal stoppes.
Mattias Tesfaye (S), 2020-12-09:
Jeg tror, at på det samråd, som erhvervsministeren og jeg deltog i, sagde vi også meget tydeligt, at selvfølgelig skal en kommunalbestyrelse kunne være med til at påvirke lokalsamfundets udvikling.
Det sker normalt igennem planloven, og jeg synes, det er en helt naturlig del af den diskussion, at man også er med til at påvirke, hvor der f.eks. skal ligge en moské.
Jeg ved, at man i Holbæk, tror jeg det var, ikke var frygtelig interesseret i, at det lå meget tæt på et udsat boligområde.
Det synes jeg umiddelbart giver god mening.
Det er bare heller ikke nødvendigvis i planloven, det skal reguleres i fremtiden.
Men vi er med på, at der er en diskussion her, og når vi ser de her lokale diskussioner hele tiden, er det også et udtryk for, at den nationale lovgivning måske ikke er, hvor den skal være.
Ulla Tørnæs (V), 2020-12-09:
Efter min opfattelse er det jo klart regeringens opgave både at finde finansiering og også sørge for, at der bliver ryddet op.
Jeg har stillet spørgsmål til ministeren om, hvad driften af minkmassegravene er på daglig basis, og det har ministeren – ligesom med de 8.000 t mink, der var forsvundet – ikke noget overblik over.
Derfor vil jeg bare gerne have, at ministeren her i Folketinget i dag udsteder en garanti og en sikkerhed for, at det ikke bliver et spørgsmål om økonomi at få ryddet op efter regeringen.
For selvfølgelig påtager regeringen sig den opgave, al den stund at det også er ministerens varmeste ønske, og helst her før jul, at minkene bliver gravet op – så det bliver ikke et økonomisk spørgsmål.
Rasmus Prehn (S), 2020-12-09:
Vi er optaget af borgernes sikkerhed.
Vi er optaget af folkesundheden.
Det var også derfor, at regeringen tog det ansvar på sig, som vi nu hører meget kritik for, altså at tage beslutningen om at slå de her mink ned, fordi vi ellers så ind i en situation, hvor smitten kunne være mere voldsom, hvor der kunne være mutation, og hvor der kunne være en udsigt til, at en eventuel vaccine ikke virkede.
Så vi tager ansvaret på os.
I forbindelse med bortskaffelse af de her mink er der sket nogle fejl.
Det har jeg beklaget.
Det var noget, der skete før min tid.
Vi er ved at tage hånd om det, og vi løser det sammen med Folketinget.
Anni Matthiesen (V), 2020-12-09:
Jeg vil gerne starte med at sige til ministeren, at Venstre også er optaget af folkesundheden.
Men jeg vil gerne her til slut spørge ministeren igen: Kan det risikere at blive et økonomisk spørgsmål, som gør, at ministeren vælger at sige, at så skal minkene ikke graves op, eller vil ministeren fortsat holde fast i, at ministeren faktisk også selv ønsker, at de her mink skal graves op, uanset hvad prisen bliver?
Rasmus Prehn (S), 2020-12-09:
Jeg har jo helt åbent sagt, at jeg helst så, at man får fjernet de her mink.
Nu har jeg bedt Fødevarestyrelsen om at lægge et beslutningsgrundlag frem.
Der skal man jo tage en beslutning, som kigger på helheden i det.
Mit ønske er at få gravet de her mink op og få dem fjernet, men det skal selvfølgelig ses i en helhed, i forhold til hvad der er af muligheder.
Pia Kjærsgaard (DF), 2020-12-09:
Mener ministeren, at Muhammedtegningerne bør indgå i undervisningen?