runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2024-11-08:
Det er jo en diskussion, der har pågået i et stykke tid, og jeg tror, rigtig mange er enige om, at det ikke har været særlig optimalt.
Men jeg kan ikke ændre på, at på nogle af de områder, der ikke er forligsbelagte, vil det jo stadig væk være sådan, at et politisk flertal kan vælge at lave en aftale og vælge at bruge pengene på en anden måde.
Så kan vi lægge os i selen rent politisk for, at det måske ikke lige sker på den her måde.
Men det er sådan, og det har jeg også sagt tidligere i dag, at hvis der ikke er forlig på områder, hvis ting ikke er forligsbelagte, så kan man jo i ny og næ risikere, at der er politiske flertal, der ønsker at bruge midlerne på en anden måde.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-08:
Det kunne vi da helt sikkert.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-08:
Nu, hvor vi er lidt ovre i den kreative fase, tænker jeg, at jo dygtigere de her civilsamfundsorganisationer er, jo gladere er vi for dem, og jo mere gavn bringer de samfundet.
Der er det jo tit sådan, at de sidder som små isolerede enheder uden at dele viden så meget, men der er en, der kan lidt om økonomi, og der er en, der kan lidt om projektledelse, og så får man det til at køre, så godt man kan.
Kunne vi måske tænke på en opkvalificering, en videnstilførsel, en best practice-fordeling, altså et eller andet, som i den her runde gør dem endnu stærkere og gør det endnu lettere for dem at dele deres erfaringer?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Jeg skal ikke blande mig i forhandlingerne om den grønne trepart.
Jeg synes, det var en god og opmuntrende aftale.
Men jeg vil bare sige, og det mener jeg også,
at hvis man laver en bred og inkluderende proces, og at hvis det skaber et samlet resultat, vægter det tungt for mig, at man så netop lytter til civilsamfundet og har den beslutningsproces.
Det gjorde man med verdensmålene.
Det var en fantastisk proces.
Jeg var med i den hele vejen.
Tusindvis af organisationer fra hele verden var med, og virksomheder og alle trådte sammen og skabte et resultat.
Uden den beslutningsproces havde vi aldrig haft verdensmålene, og måske kunne man også dér drage en parallel til den grønne trepart.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-08:
Jeg har aldrig kaldt den grønne trepart for en fantastisk aftale.
Det er ordføreren, der gør det, og det var det, jeg refererede til.
Fred være med ordførerens udmærkede definition af civilsamfundsorganisationer, men skal det virkelig være sådan, at civilsamfundsorganisationer skal lave politiske aftaler, der er så fastlåste, at de, som regeringen siger, skal måles på en atomvægt, og at hvis der er ét gram, der bliver forhandlet i Folketinget, så er det forkert?
Altså, er det civilsamfundsorganisationernes opgave at lave færdige politiske aftaler, som vi i Folketinget faktisk ikke kan få lov til at gøre noget som helst ved eller forhandle om overhovedet?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Det mener vi også det er i Venstre.
Den grønne trepart var et fantastisk resultat baseret på en bred dialog med en række organisationer.
Jeg vil gerne udfordre hr. Torsten Gejls definition af civilsamfundet; den lever i hvert fald ikke op til internationale standarder.
For ifølge internationale standarder er erhvervsorganisationer og endda private virksomheder også at regne inden for den ramme, man bredt kalder for et civilsamfund.
Så civilsamfundet er jo meget bredere.
Arbejderbevægelsen og erhvervsorganisationer sidder med ved bordet, og det er også en del af det danske civilsamfund, og det er også organisationer og foreninger, som skal have en plads i beslutningsrummet.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-08:
Men så vågnede jeg også lidt brat op, da den grønne trepart så blev taget til indtægt for at være et fantastisk resultat forhandlet sammen med civilsamfundsorganisationer.
Så er det ikke lige lidt friskt at tage det til indtægt for at være så fantastisk et resultat, før det er færdigt?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Der er jo lige for 2 dage siden blevet holdt endnu et møde i Sammen om Handicap, hvor organisationerne alle anerkendte, at de stadig væk blev inddraget, var glade for, at de blev indkaldt, og at vi lyttede, og kritiserede de forslag, der var, men ikke med en enig stemme
jo – ikke med en enig stemme
Det kan man heller ikke forvente af det brede civilsamfund.
Der vil være forskellige holdninger og meninger, og så må vi gøre vores bedste for at forme vores beslutninger ud fra de mange gode input, vi får.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-08:
De trak sig fra aftalen, og de har selv udtalt, at de ikke har været inde over mange af de elementer, man valgte at gå med i sidste ende i rammeaftalen.
Nu kan det her også blive helt firkantet over i en anden aftale.
Jeg synes bare, man skal passe på med ikke at drage nogle forhastede konklusioner på noget, som ikke var.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Det er det, man skriver, og det er det, der skete.
At der er en række organisationer, der efterfølgende selvfølgelig ikke har kunnet se sig i enkeltelementer og ikke har kunnet se sig i nogle af de forslag, der er i aftalen, er jeg fuldt med på, men det er jo en aftale, hvor man forsøgte en dialog.
Der er et stort arbejde.
Vi har lige mødtes med Sammen om Handicap igen og lyttet til de meget store bekymringer, de har, for nogle af de lovforslag, der ligger, og jeg mener, at det er afgørende vigtigt, at vi fastholder det som en demokratisk metode, altså at vi hele tiden fastholder den kreds, inddrager dem i arbejdet, lytter til dem og dermed forsøger at forme de beslutninger, vi tager her i salen, så godt som muligt.
Karin Liltorp (M), 2024-11-08:
Tak for det.
Jeg vil gerne sige tak for en god tale.
Det kommer muligvis til at lyde, som om jeg smører lidt tykt på, også fordi jeg selv er medlem af et regeringsparti, men nu har vi jo hørt nogle bekymringer rundtomkring, og jeg vil bare høre ordførerens betragtninger i forhold til ministeren.
Er det ikke ordførerens opfattelse, at vi har en minister, der går meget helhjertet ind i den her opgave med at finde en løsning, der kan inddrage civilsamfundet optimalt i fremtidens velfærdsløsninger?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Tak for det.
Jeg oplever bestemt ministeren som en, der er optaget af at skabe resultater på det her område, og som selvfølgelig skal skabe en platform og allerede har lyttet til vores idéer, taget godt imod dem og skabt starten på en proces, som jeg sagtens kan se mig i og glæder mig til at bidrage til.
Jeg håber, at alle organisationer vil være med.
Det er jo eller andet sted i civilsamfundets ånd, hvis vi laver en lille forening af politiske partier, som vil skabe et stærkt fundament for det danske civilsamfund.
Marlene Harpsøe (DD), 2024-11-08:
Nu er jeg ud over at være socialordfører f.eks. også ældreordfører, og der har vi jo i Danmarksdemokraterne været med til at indgå en ældreaftale, hvori vi sådan set også får sat civilsamfundet på dagsordenen.
Nuvel, jeg kunne godt have tænkt mig, at det stod noget stærkere i aftalen end det, det blev, men civilsamfundet kan altså også noget særligt, bl.a. på ældreområdet.
Tænk sig at kunne åbne et plejehjem for civilsamfundet.
De kan komme ind og lave nogle aktiviteter, samtidig med at man får ældre udefra til at rulle ind med deres rollatorer og sætte sig omkring et bord og spise sammen, lave nogle aktiviteter sammen og lave nogle fællesskaber sammen.
Der skal nogle gange så lidt til, men det er noget af det, som der er mange civilsamfundsorganisationer der kan, og som jeg er så hamrende stolt af er sådan en fantastisk del af Danmark.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-08:
Tak, formand, og tak for en fremragende tale, hvor man virkelig kunne mærke ordføreren.
Det er dejligt, når der står en ordfører på talerstolen og man bare kan se, at ordføreren mener hvert eneste ord, der bliver sagt.
Jeg synes, at det her med ikke bare en grundfinansiering, men en strategi var meget spændende.
Vi har spekuleret på, hvordan man får en stærkere plan for, hvordan civilsamfundsorganisationerne kan passe ind i vores velfærdssamfund som den brik, det skal være, i det puslespil, det hele er.
Har ordføreren yderligere tanker om det?
Karin Liltorp (M), 2024-11-08:
Tak for en god tale.
Jeg er slet ikke i tvivl om, at ordførerens hjerte virkelig er med mange af de mennesker, de her udsatte grupper, det drejer sig om.
Så hjertet er helt sikkert på rette sted.
Jeg er jo ked af, at ordføreren er så bekymret.
Jeg vil bare sige, at jeg håber, at debatten i dag har været med til at få bekymringen til at aftage lidt, fordi ordføreren forhåbentlig kan mærke, at alle os, der er her i dag, er interesserede i, at vi får en løsning på det her problem, og at vi faktisk får civilsamfundet inddraget meget mere aktivt og giver dem mere rimelige rammer.
Så forhåbentlig kan ordføreren inden weekenden gå hjem med et lidt lettere hjerte.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Jeg oplever ikke, at der er brug for at presse på.
Jeg oplever en minister, der er meget optaget af at skabe fremskridt her.
Jeg oplever, at der er brug for, at vi kommer med vores gode idéer, at vi kommer med alt, og at vi alle sammen rækker ud til civilsamfundet, holder møder og engagerer os.
Vi gør det gerne i fællesskab.
Fru Karin Liltorp har jo skabt den her ramme om sådan en civilsamfundsgruppe herinde, og der kunne vi jo bruge det samarbejde til i fællesskab at række ud og prøve at få alle de gode idéer, vi kan.
Og så oplever jeg, at vi har en regering, som er lydhør, og som gerne vil være med til at få det her på plads.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-11-08:
Tak for den besvarelse.
Nu er det så mit indtryk, at den tidligere minister, som den nye minister overtog fra, ligesom havde givet indtryk af, at man egentlig var ret langt i den proces og nærmest var klar med en model.
Jeg hører også fra ministeren, at man vil være på plads, senest inden de næste SSA-forhandlinger vil gå i gang.
Vil ordføreren presse lidt på internt i regeringen nu, hvor ordføreren kan det, for at det her rent faktisk sker til foråret?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
I min tid i opposition forsøgte jeg nu også altid at arbejde for konstruktive aftaler, også hen over midten.
Men jo, jeg deler sådan set utålmodigheden, det gør jeg, og det mener jeg også at både ministeren og alle ordførere her i rummet gør.
Vi ønsker, der skal ske fremskridt, og jeg oplever ikke, at der er en modstand eller uvilje.
Jeg oplever, at ting tager tid.
Og når det gælder en proces, hvor man skal skabe så store forandringer, der kan komme til at påvirke hundredvis af organisationer, titusindvis af mennesker, så skal vi altså gøre os umage, og så skal vi gøre det grundigt.
Derfor tager det tid, og derfor skal vi gøre det ordentligt, og det håber jeg alle partier vil være med til.
Helene Brydensholt (ALT), 2024-11-08:
Tak til ordføreren for en fin tale.
Ordføreren og jeg har jo samarbejdet en del her igennem de sidste 2 år, hvor jeg også har siddet i Folketinget.
Det har jo så været i regi af ordførerens medlemskab af et andet parti; der var ordføreren jo i opposition, ligesom jeg er.
Nu sidder ordføreren så i regering og stiller min kollega her et spørgsmål om, om vi ikke kunne have været med til en vedtagelsestekst, hvor man havde skrevet ind, at der vil blive indkaldt til forhandlinger i foråret osv.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren ikke godt kan forstå den utålmodighed og insisteren, der ligger fra oppositionens side, i forhold til at nu kan vi ikke vente længere.
Der er simpelt hen gået for lang tid.
Ordføreren har selv siddet i opposition og hørt regeringen sige: Ting sker til foråret.
Og så sker det ikke til foråret.
Ting sker til efteråret.
Men så sker det ikke til efteråret.
Vi har behov for at få en eller anden senestdato fra regeringen for, hvornår vi får det her på plads.
Torsten Gejl (ALT), 2024-11-08:
Tak, formand.
Jeg skal bare kort motivere den her forespørgselsdebat.
Det handler om, at regeringen i sit regeringsgrundlag har forpligtet sig til, at vi skal have en stabil grundfinansiering af civilsamfundsorganisationerne på social- og sundhedsområdet.
Det samme står i en hensigtserklæring fra sidste års SSA-reserve.
Så handler det selvfølgelig også om alle de gode ting, den skal indeholde – hvordan vi skal inddrage organisationerne, og hvordan vi skal gøre det gennemsigtigt, tydeligt, enkelt og effektivt for organisationer, der gør et kæmpe stykke velgørende arbejde, så de kan fokusere på det i stedet for hele tiden at skulle fokusere på at overleve.
Det vil være mine startord, formand.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-08:
Tak for spørgsmålet.
Vi har jo indgået den her aftale netop med de bedste intentioner om at forbedre det her system og sikre, at børnene i udgangspunktet har ret til begge forældre.
Så kan der være årsager, som man selvfølgelig skal tage højde for i den sammenhæng.
Men det er vigtigt for Danmarksdemokraterne, at ingen børn ender som, kan man sige, gidsler i de her sager, men det ser vi bare desværre
Kan vi så lovgive os ud af det?
Det er jo det, der også er svært.
Men det, der er i det, er, at jeg bliver bekymret, hvis det så viser sig, at vi laver en lovgivning her, hvor man bare stadig væk kan chikanere sig til forældremyndigheden.
For det er jo ikke hensigten.
Hensigten er jo, at vi stopper det hul.
Det er klart, at det stiller vi selvfølgelig nogle opklarende spørgsmål om undervejs.
Men det er jo klart, at jeg som ordfører i mange år har kæmpet for det her område og også kæmpet for, at man skrev forældrefremmedgørelse ind i lovgivningen.
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Tak for det, og tak for ordførerens tale.
Jeg skal bare lige høre, for jeg fangede det ikke helt, om ordføreren bakker op om lovforslaget.
Det er alene sådan et spørgsmål om lige at være opmærksom.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-08:
Jeg er bekendt med, at der findes flere forskellige afgørelser i forhold til det her.
Det her er meget komplekst, for det handler om så mange faktorer.
Det handler om, at vi skal beskytte børnene, men det handler jo også om, at vi skal beskytte de forældre, der eventuelt bliver udsat for vold.
Men der er flere ting, jeg er bekymret for, også i forhold til krisecentererklæringer.
Jeg mener ikke, at krisecentererklæringer skal kunne stå alene, men det kan vi tage en lang debat om senere.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Tak for det.
Det eksempel, som ordføreren bruger, er jo netop et konkret eksempel på, at man her oplever en forskel på barnets oplevelser og barnets udtalelser og den prægning af barnet, der har fundet sted.
Så vil jeg bare spørge ordføreren, om ordføreren er opmærksom på, at der allerede før den her lov og den her praksis, der er indført, og den højesteretsdom, der er afsagt, også har været en højesteretsdom, som faktisk gjorde det modsatte, netop fratog en forælder forældreskabet på baggrund af samværschikane.
Sådan en dom findes der jo også.
Så der er allerede en praksis, hvor det er blevet anerkendt, at den chikane ikke er acceptabel.
Karina Adsbøl (DD), 2024-11-08:
Netop i forhold til den dokumentar, der kørte, »Med børnene som våben«, kom jeg til at tænke på mange af de interviews, der var bagefter med børn, hvor nogle af børnene fortæller, at den ene forælder simpelt hen fik dem til at skrive grimme ting ned om den anden forælder.
Derfor skal man være opmærksom på, at mange af de her børn godt kan være manipulerede, og at de er klemt mellem deres forældre.
Grunden til, at aftalen er landet der, er jo også, at nogle vil noget mere og nogle andre vil noget mindre.
Vi fandt et kompromis om definitionen af det her.
Så i forhold til det synes jeg, at vi skal kigge på psykisk vold i § 243, og så synes jeg egentlig, at vi kan underbygge det med den definition, vi allerede har lavet i fællesskab.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Tak til ordføreren, fru Karina Adsbøl, for en god tale.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Karina Adsbøl, ordføreren, hvad hun tænker om det her forslag om i virkeligheden at definere forældrefremmedgørelsen med udgangspunkt i den forskel, der kan være på det, barnet udtrykker, og det, barnet oplever, og at man dermed sætter barnet i centrum for at kunne forstå, hvornår forældrefremmedgørelse finder sted.
Hvad tænker ordføreren om det forslag, som jo er kommet fra Børnerådet og en række organisationer med baggrund i den norske praksis og den norske definition?
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Tak for det.
Vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at undgå, at børn kommer i klemme, når forældrene er i konflikt.
Barnet må ikke blive et våben i forældrenes kamp.
Det er barnets trivsel, der er det vigtigste her.
Med det her lovforslag tager vi en række skridt for at undgå, at det sker.
Der er gode bestemmelser om det forebyggende arbejde og en tydeliggørelse af Familieretshusets mulighed for at arbejde forebyggende for at undgå, at konflikter udvikler sig.
Vi sætter fokus på, at man hurtigere skal kunne identificere og dermed have en stærkere faglighed omkring forældrefremmedgørelse, og vi styrker Familieretshusets konfliktnedtrappende tilbud.
Der er bestemmelser, som øger retssikkerheden, og længere frister ved afgørelser om samvær, så forældrene kan få adgang til rådgivning.
Der er bestemmelser om kontaktbevarende samvær og beskyttelse af børn i tilfælde af vold.
Det er alt sammen gode og vigtige tiltag.
Så indskriver vi forældrefremmedgørelse direkte i lovens bestemmelser.
Det har skabt debat.
Det er et følsomt emne, og her skal vi ramme den rigtige balance.
Det har vi forsøgt i forberedelsen af lovforslaget ved at tydeliggøre konsekvenserne af forældrefremmedgørelse, samtidig med at vi fremhæver barnets perspektiv.
Men jeg vil gerne erkende, at de mange kritiske høringssvar fra stærke og gode organisationer og foreninger og råd har gjort indtryk.
For de advarer jo alle om, at vi måske ikke har ramt definitionen af forældrefremmedgørelse helt rigtigt.
Der er herunder stærke advarsler om, at vi risikerer, at der bliver truffet afgørelser, der ikke er til barnets bedste, og at der er risiko for, at forslaget både kan ramme voldsramte forældre, og at vi ikke beskytter barnet tilstrækkeligt mod en voldelig forælder.
Derfor håber jeg, at vi sammen i udvalgsbehandlingen kan tale om, om vi i lovens bemærkninger har fundet den helt rigtige definition af det begreb, hvor der ikke findes klare, entydige definitioner.
Vi har med forslaget valgt at definere det som en forælders bevidste brug og manipulation af barnet i forhold til den anden forælder med det sigte, at den anden forælder mister kontakt med barnet.
Det er den definition, vi har valgt, men det er jo en definition, der tager udgangspunkt i forældrenes opførsel, og jeg har derfor noteret mig, at Børnerådet, støttet af en række andre foreninger og organisationer, anfører, at hvis vi gør forældrefremmedgørelse til et begreb i loven eller i vejledningen – og det er de jo imod – så er det afgørende, at det i stedet tager udgangspunkt i barnets adfærd og behov frem for i forældrenes konflikt.
Her kan der jo hentes inspiration fra Norge, hvor forældrefremmedgørelse i en vejledning defineres som, når et barn konsekvent og over længere tid udtrykker stærke negative følelser – had, raseri, frygt – over for en forælder, som ikke er i overensstemmelse med barnets faktiske erfaringer med denne forælder.
Den definition tænker jeg på mange måder rammer det, vi gerne vil, nemlig at tage udgangspunkt i barnet, og det håber jeg vi kan drøfte i udvalgsbehandlingen.
Tak for ordet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Jeg bliver bare en lille smule forvirret, for vi aftalte jo med aftalen, at chikane og forældrefremmedgørelse skulle sikres en fremtrædende plads i lovgivningen, og nu hører jeg, at SF ikke er vild med eller bryder sig om, at vi introducerer det her begreb forældrefremmedgørelse.
Så hvorfor har SF så været med i aftalen, der netop sikrer det?
Jeg kendte godt den kritik inden, som jeg også sagde i min tale.
Så den gør ikke større indtryk, end den jo gjorde, da jeg forholdt mig til den, inden vi lavede aftalen.
Men jeg vil hellere sige det sådan, at det gør mig da usikker, i forhold til om vi skal gå i den retning, som fru Karina Adsbøl introducerede her på talerstolen, altså at vi måske netop i stedet for skal kalde det, hvad det er, nemlig psykisk vold, og så køre det over i § 243 i stedet for.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Nu fremhæver fru Katrine Daugaard sin bekymring over for en lille, men vigtig del af høringssvarene.
Der er jo 16 organisationer, som i meget kraftige vendinger, altså usædvanlig kraftige vendinger, anmoder om, at det her trækkes tilbage og forældrefremmedgørelse ikke indskrives i loven, fordi det er et psykologisk og på alle måder udefineret begreb.
Gør den kritik indtryk på ordføreren?
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Det kan jeg simpelt hen ikke vurdere, før jeg har talt med nogle mennesker med større jurakendskab, end jeg har.
Det er simpelt hen ud fra en lyst til ikke bare at implementere lovgivning, som ikke rykker noget.
Jeg synes, der er en række ting, vi kunne gøre bedre, både i forhold til det her med definitionen af forældrefremmedgørelse, og også i forhold til at vi skriver, at det er et lille antal sager.
Det ved vi jo reelt ikke.
Det er også, når vi ikke fastsætter overvåget samvær.
Vi siger f.eks., at det skal behandles hurtigst muligt, og det kan tage op til 4 måneder, før man ligesom fastsætter et samvær med den anden forælder.
Så går der jo så lang tid, at jeg synes, det begynder at lugte af, at det kan fremmedgøre.
Jeg synes, vi har en lang række problemer, vi kan blive skarpere på.
Christian Friis Bach (V), 2024-11-08:
Tak for det.
Det var det sidste, jeg gerne ville høre lidt mere om, men nu udtrykte ordføreren lidt sin tvivl.
Det er jo i hvert fald meget svært at se, at der er et flertal for nogle af de skridt, som ordføreren fremfører er nødvendige.
Der er, som jeg umiddelbart kan se det, hvis jeg måler det her i salen, langt fra at være flertal for fru Katrine Daugaards forslag til yderligere stramninger af begrebet i den retning, fru Katrine Daugaard ønsker det.
Camilla Fabricius (S), 2024-11-08:
Jeg skal jo nok give ønsket fra Alternativet videre til ministeren, men jeg er også helt sikker på, at ordføreren selv bringer det op, når ministeren kommer på talerstolen.
Jeg vil også bruge min tid på at opfordre til, at de organisationer også søger foretræde, når vi behandler sagen.
Jeg synes i virkeligheden, at det har vist sig, at den demokratiske proces virker.
Det viser jo, at den demokratiske proces virker, og vi skal jo først stemme om det til allersidst, så der er stadig væk en mulighed for justeringer.
Charlotte Broman Mølbæk (SF), 2024-11-08:
Jeg tror ikke helt, jeg forstår, hvad ordføreren prøver at sige.
Altså, enhver form for psykisk vold, manipulation, samværschikane osv. har allerede alvorlige konsekvenser og i særdeleshed for barnet, og det har det også for forældrene.
Det er klart, at det ikke må ske, men vi tror ikke på, at kun lovgivning kan løse det hele.
Det er derfor, jeg i min tale har forsøgt at lægge så meget vægt på, at vi skal klæde Familieretshuset på til bedre at kunne leve op til at sikre retssikkerheden og kunne træffe de rigtige afgørelser og beslutninger i en sagsbehandling.
Og så er vi jo med i den her aftale, fordi vi rigtig gerne vil sikre nogle bedre vilkår fremadrettet.
Katrine Daugaard (LA), 2024-11-08:
Nu kan jeg ikke lige huske, hvordan SF's holdning er til psykisk vold i forhold til den paragraf, som fru Karina Adsbøl nævnte, altså § 243 – om I var for den eller ej i sin tid.
Men kunne ordføreren uddybe, om SF mener, at det skal have konsekvenser, når man udøver psykisk vold, eller om der skal være en større elastik i det, når det er børn, der bliver udsat for psykisk vold.