Sigurd Agersnap (SF), 2023-05-04:
Tak for ordet, formand.
Det er jo helt afgørende for samfundet, at vi får et nyt ejendomsvurderingssystem.
Vi snakker om ejendomsvurderinger, som hvert år ifølge Økonomisk Redegørelse skraber i omegnen af 50 mia. kr. ind i statskassen.
Derfor er det også for SF, som det må være for alle ansvarlige partier, afgørende, at vi får en velfungerende ejendomsbeskatning og, som det ser ud, også et velfungerende ejendomsvurderingssystem.
Med lovforslaget her vil man udrulle et nyt system for de ejendomsvurderinger, som desværre har været sat i stå i 10 år.
De har ligget stille siden 2013 efter kritik fra Rigsrevisionen.
Derfor har vi jo i dag også at gøre med to meget vigtige lovforslag.
Med lovforslagene vil man samlet set udrulle midlertidige vurderinger for ca. 1,7 millioner ejerboliger, 400.000 erhvervsejendomme og ca. 100.000 landbrugs- og skovejendomme, og det skal ske efter sommer i september.
Derfor er det her jo på mange måder også noget, der kunne have været en milepæl: at man nu gennemfører et system, som har været så længe undervejs, og som har så stor betydning for mange danskere – et system, som allerede er blevet udskudt en gang, men som man desværre også må sige lovforslagene her de facto udskyder store dele af igen.
For ejendomsvurderingssystemet er ikke færdigt til tiden.
Der er stadig væk graverende fejl i det, man nu vil rulle ud, og selv om vi allerede har udsat systemet, får vi stadig væk ikke et helt klart system.
Udruller man et system, som ikke er klar, løber man en stor risiko – en risiko for, at vi ikke ender med at få en ordentlig ejendomsbeskatning.
Vi kan ikke endnu en gang have en stor grad af vilkårlighed i vurderingerne.
Vi kan ikke have et system, hvor to huse ved siden af hinanden opnår vidt forskellige vurderinger.
For at sige det pænt indeholder det system og de lovforslag, vi stemmer om i dag, mange forhold, der er risikable.
Som Skatteministeriet selv meget diplomatisk betegner det i lovforslaget, er den manglende sammenhæng mellem opkrævningerne i 2024 og 2025 og så de reelle ejendomsvurderinger uhensigtsmæssig, og det synes jeg man må give dem ret i.
Efter mere end 10 års venten, en håndfuld politiske aftaler og arbejdsgrupper må man konstatere, at man stadig væk er ret langt fra at være i mål.
Flere af høringssvarene peger da også på, at man ikke burde udrulle midlertidige vurderinger med det kompleks af undtagelser, regler og krumspring, som det vil skabe.
Det her er så vigtigt for samfundet, at man ikke kan udrulle halvfærdige løsninger, og selv om man i forligskredsen har kaldt de løbende aftaler, som udmøntes, for tryghed for boligejerne eller fortsat tryghed om boligbeskatningen, så er det, vi diskuterer i dag, noget, som vil give betydelig usikkerhed, ret stor uforudsigelighed og en hel del utryghed.
Jeg vil give et par eksempler på problemerne med lovforslagene her.
Med lovforslaget udruller man midlertidige ejendomsvurderinger som grundlag for beskatningen i 2024 og 2025, men fordi vurderingerne ikke er endelige, vil man først få den rigtige vurdering og en efterregulering af den betalte skat i 2026.
Det er altså i 2026, du vil blive kompenseret, hvis du har betalt for meget, eller det modsatte, hvis du har betalt for lidt i skat, men i mellemtiden er ens klageadgang dybt forringet.
Selv om vurderingerne klart kunne være lavet på et forkert grundlag, som hvis man eksempelvis har en større grund eller flere etager, end der er lagt til grund i vurderingen, så kan man ikke bare få det rettet.
Du risikerer altså som borger at betale en forkert skat i 2 år, før end Skatteministeriet kommer med de endelige vurderinger.
Det risikerer at have meget reelle konsekvenser for rigtig mange mennesker.
Nogle risikerer at gå konkurs med en virksomhed, måske ikke kunne betale elregningen eller at skulle spare markant derhjemme, fordi de betaler en forkert skat i 2 år.
Det kritiseres også gennemgående i høringssvarene, bl.a. af Dansk Erhverv, Danske Advokater og DI, og den kritik er vi i SF enige i.
Den er problematisk.
Så lyder modargumentet, at forligspartierne har aftalt et forsigtighedsprincip.
Man sætter værdien 20 pct. lavere end den reelt vurderede værdi.
Desværre synes jeg ikke, at det forsigtighedsprincip holder en logisk test, for man har justeret skattesatserne i samme ombæring og tilmed sådan, at det skulle være provenuneutralt.
Om man betaler 16 pct. af 100 kr. eller 20 pct. af 80 kr., giver begge dele 16 kr.
Så forsigtighedsprincippet, når man samtidig har justeret på satserne,
sikrer ikke nogen mod en urimelig vurdering.
Det medvirker bare til en forringet klageadgang.