runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2019-11-27:
Jeg håber, ministeren lytter med her og er forberedt på, at vi simpelt hen bliver nødt til at igangsætte nogle initiativer, der ikke er til at misforstå for dem, der finder på at flygte.
For når man er flygtet én gang og finder på det igen, er der noget, der tyder på, at de sanktioner, vi har, ikke er stærke nok.
Det er derfor, Dansk Folkeparti foreslår ekstra straf, markant, for at flygte og så udvisningsdom.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om vi kan regne med, at ministeren vil tage det her meget alvorligt.
For jeg tror, danskerne er dybt bekymrede over – og medarbejderne er det – at det kan lade sig gøre at flygte fra en institution på den måde, som det er tilfældet her.
Nick Hækkerup (S), 2019-11-27:
Jeg deler fuldstændig bekymringen for de ansattes situation og den meget, meget ubehagelige oplevelse, der var forbundet med fangeflugten i sidste uge.
Det er klart, at det personale, vi har i vores fængsler og arresthuse, er uddannet til at håndtere konflikter, håndtere situationer på en helt anden måde end dem, som er ansat i psykiatrien, herunder i retspsykiatrien, og det er der selvfølgelig også behov for at se på.
Peter Skaarup (DF), 2019-11-27:
Tak for det.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om ikke ministeren er enig i, at det er meget, meget kedeligt for de ansatte, der har været udsat for de oplevelser, som de vedkommende har været udsat for i forbindelse med en fangeflugt som den her, og hvad regeringen har tænkt sig at gøre for at sikre, at de ansatte får vished om, at det nu bliver bedre, at man nu bliver bedre til at visitere de indsatte – kan man sige – altså sikre, at de er de steder, hvor sikkerheden trods alt er højere, og der også er bistand fra Kriminalforsorgen, kan det være, eller politiet, i forbindelse med håndteringen af de her meget farlige indsatte, som jo tidligere har vist sig at flygte, som vi så det med den pågældende fra Slagelse.
Jeg synes, jeg må blive bekymret for vores gode ansatte inden for de her afdelinger i retspsykiatrien, som jo ikke er vant til, at der bruges sådan nogle metoder for at befri andre indsatte.
Så det er på alle mulige måder mit håb, at ministeren her i dag vil fortælle Folketinget, at der nu faktisk bliver gjort noget for, at det her aldrig, aldrig kommer til at gentage sig.
Jeg vil så godt stille ministeren nogle konkrete spørgsmål i forhold til de indsatte, som så finder på at flygte: Vi ønsker i Dansk Folkeparti, at det skal medføre en følelig ekstrastraf, når man flygter fra et fængsel.
Vi synes ikke, det er rimeligt, at man bare lader, som om ingenting er hændt, når den pågældende, der er flygtet fra psykiatrisygehuset i Slagelse, forhåbentlig findes igen, men at det bør medføre en ekstrastraf.
Er ministeren enig i, at det bør medføre en markant ekstrastraf oven i den bagage, som den pågældende har i forhold til retssystemet?
Et andet spørgsmål er: Er ministeren enig i, at de pågældende i sager som den her, hvis der ikke er tale om danske statsborgere, bør udvises, alene på grund af at man er flygtet fra den straf, som man har fået?
Nick Hækkerup (S), 2019-11-27:
Som jeg nævnte i min besvarelse af det foregående spørgsmål, har jeg allerede bedt om at modtage en handlingsplan for, hvordan det her kan imødegås, hvor de relevante myndigheder – Kriminalforsorgen, rigsadvokaturen, Rigspolitiet, sundhedsmyndighederne – sætter sig sammen.
Når den handlingsplan foreligger, vil jeg selvfølgelig diskutere den med Folketingets partier for at finde ud af, hvilke initiativer der skal tages, herunder – jeg vil godt tillade mig at fortsætte på det spørgsmål, som jeg ikke havde tid til at svare på før – jo også overveje, om strafniveauet i forbindelse med flugt er tilstrækkeligt, eller om der også skal tages initiativer på den måde.
Mogens Jensen (S), 2019-11-27:
Til en start vil jeg bare bemærke, at dyrevelfærdspuljens størrelse er 3 mio. kr. lavere end det, som spørgeren siger i spørgsmålet, fordi den tidligere regering jo sammen med Dansk Folkeparti besluttede at tage 3 mio. kr. fra puljen til finansiering af en midlertidig styrkelse af kontrollen på dyretransportområdet i Fødevarestyrelsen.
Så dyrevelfærdspuljen på næste års finanslov er som nævnt på 2,5 mio. kr., og det svarer til den basisbevilling, der har ligget på finansloven i flere år.
Og her må jeg jo igen sige, at regeringens finanslov er en prioritering af en række velfærdsområder, og det betyder ikke, at andet ikke kan prioriteres, men det er igen noget, som bliver drøftet i de igangværende finanslovsforhandlinger; derfor er det endnu for tidligt at sige noget om udfaldet af dem.
Men jeg vil igen understrege, at den her regering prioriterer dyrevelfærd, og jeg har jo bl.a. besluttet at forlænge Fødevarestyrelsens styrkede kontrol med dyretransporter ud af landet også ind i 2020, således at det løber, mens vi får evalueret effekten af den kontrol, som er sat i gang.
Det giver en styrket kontrol.
Pia Kjærsgaard (DF), 2019-11-27:
Det er jo udmærket, men nu er det jo andre ting, vi taler om her.
Alt det der er fint, og jeg må sige, at det, da vi 1995 stiftede Dansk Folkeparti, lå os meget på sinde, at vi også fik en dyrevelfærdspolitik.
Det var der ikke nogen andre partier der havde på det tidspunkt.
I al beskedenhed påtog jeg mig hvervet som dyrevelfærdsordfører som den første her i Folketinget, og der er så kommet en række andre til, og det er jo rigtig godt, og jeg er det så nu igen, og det er noget, som jeg brænder temmelig meget for.
Så ministeren kan rolig regne med, at der kommer mange sager på ministerens bord fra mig på det her område.
Men jeg synes stadig væk, når man siger dyrevelfærd, hvor det i 2019 var 11,4 mio. kr. og det i 2020 er 2,5 mio. kr., at det, vi jo taler om, er dyr i nød.
Altså, det er jo, hvor dyreværnsorganisationerne, hvis de får nogle anmeldelser, går ind og sørger for, at der bliver rettet op på tingene, forhåbentlig.
Det er ikke altid i forhold til, at det går helt galt for folk, men mange sager bliver jo også løst, ved at de her organisationer kan tale med folk og få dem til at forstå, at de skal behandle deres dyr ordentligt.
Det er så fantastisk godt et arbejde, synes jeg stadig væk.
Jeg er helt med på, at man ikke bare kan spendere pengene på det, man allerhelst vil, men jeg har altså heller ikke hørt nogen ønsker hverken fra ministeren eller nogen af støttepartierne på det her område, og det er derfor, at jeg som ordfører for Dansk Folkeparti på det her område rejser det.
For jeg synes, det er så væsentligt.
Der må jeg jo så bare sige til ministeren her, at det, det handler om, er dyr i nød, dyr i virkelig nød, dyr, der mistrives, dyr, der bliver mishandlet, hvor mange mennesker går og kigger skævt til de folk og siger, at nu må vi altså gøre et eller andet, og så henvender man sig til dyreværnsorganisationerne, som tager over, hvor der i nogle tilfælde kan rettes op, og hvor det i andre tilfælde er virkelig alvorligt og det bliver anmeldt, og man tager retten til at holde dyr fra folk, hvilket jo er ganske, ganske godt, hvis det går så galt, som det nogle gange kan gøre.
Men det, der er væsentligt, er altså, at området virkelig kræver penge, og igen er det småpenge.
Det er så lidt, vi taler om.
Så jeg synes virkelig, at ministeren her de sidste dage, hvor man stadig væk sidder i Finansministeriet, skulle prikke finansministeren på skulderen og sige: Hovsa, der er noget, I har glemt.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Jeg vil starte med at sige, at jeg er glad for at høre, at lovgivningen virker, for det er i virkeligheden sådan, jeg betragter de oplysninger, som spørgeren kommer med, nemlig at udenlandske ægtefæller, der kommer hertil, jo grundlæggende set fungerer godt i det danske samfund eller i hvert fald nogenlunde lige så godt, som alle vi andre gør.
Men sådan har det bare ikke altid været.
Vi har historisk set
været i en situation, hvor indvandring gennem familiesammenføringsreglerne endte med at give det danske samfund nogle helt enorme udfordringer, og det er derfor, vi har strammet op på reglerne.
Derfor vil jeg nødig gå baglæns.
Andreas Steenberg (RV), 2019-11-27:
Jeg synes jo ikke rigtig, ministeren konkret forholder sig til den gruppe, nemlig danske statsborgeres ægtefæller, og hvorfor det er, de krav er så vigtige.
I Radikale Venstre synes vi, at det bør være en rettighed, at man kan få sin ægtefælle hertil, medmindre der er et eller andet åbenlyst galt, f.eks. at ægtefællen er kriminel.
Og så er det jo helt logisk at stille krav, når ægtefællen er kommet hertil, men det, der er problemet med de gældende regler, er, at man stiller alle mulige, synes jeg, umulige krav, inden ægtefællen er komme hertil.
F.eks. skal man have lært dansk, og det er et kursus, man skal tage i Danmark, men der er en lang række lande, hvor man ikke engang må komme på besøg i Danmark og tage det kursus, man skal bestå for at kunne få lov at komme.
Det giver jo ikke mening.
Der er også et krav om, at man skal have haft 3½ års beskæftigelse, men det er jo lidt svært at leve op til, hvis man f.eks. er studerende og har mødt kærligheden i USA eller Singapore, mens man har studeret.
Der er heller ikke særlig meget kriminalitet, der er ikke særlig mange, der er på forsørgelse, for man bliver jo smidt ud, hvis man modtager penge af det offentlige, og vi kan også se, at det går relativt godt med at lære dansk.
Så jeg mener ikke, at vi med den her indvandrergruppe har de store problemer.
Jeg kunne tænke mig at spørge ministeren, om ikke regeringen vil prøve at se på den her gruppe, se på tallene og så isolere den gruppe fra alle mulige andre indvandrergrupper og så se, om det virkelig ville være så stort et problem, hvis danske statsborgere fik lov til at have deres ægtefæller i deres fædreland.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Tak for spørgsmålet, som jeg også ved ligger mange mennesker i vores land meget på sinde.
Lad mig starte med at fastslå, at det ikke er sådan, at regeringen ønsker at stille nogen unødige hindringer i vejen for borgere, som har fundet kærligheden i udlandet.
Når vi stiller en række krav i forbindelse med ægtefællesammenføring, er der en grund til det, og jeg synes også selv en god grund.
Det er nemlig først og fremmest hensynet til integrationen.
Det er en generel udfordring, vi har som samfund, og som vi skal tage meget alvorligt.
Regeringen mener, at det er helt afgørende, at vi har kontrol med indvandringen, og at vi kan håndtere integrationen af bl.a. de udlændinge, der ægtefællesammenføres her til landet, fordi integrationen ikke sker af sig selv.
Vi stiller derfor krav om danskkundskaber, beskæftigelse, selvforsørgelse, uddannelse og bolig, og det er krav, der har betydning i forhold til integrationen.
Det er lektien efter nogle årtiers erfaring med det.
Der er rigtig mange, der er blevet godt integreret i det danske samfund.
De har lært dansk, de arbejder, og de deler de demokratiske værdier, og det er jo rigtig godt, og det må vi heller ikke glemme i debatten.
Men jeg synes også, det er vigtigt, at vi holder fast i kravene, for ellers frygter jeg nemlig, at vi begynder at gå baglæns på integrationsområdet.
Så vil jeg også gerne sige, at de krav, vi stiller, ikke er ufravigelige.
De bliver f.eks. fraveget i visse tilfælde, hvor den herboende ægtefælle er alvorligt syg, eller hvor den pågældende har mindreårige børn her i landet.
Det gælder selvfølgelig også, når den herboende ægtefælle er dansk statsborger.
Reglerne er jo ens for alle.
Jeg er klar over, at vi indimellem ser konkrete eksempler, hvor lovgivningen kan opleves som uhensigtsmæssig, og jeg tror, at både spørgeren og jeg nogle gange klør os lidt i skægget over, hvad der kan være meningen bag noget lovgivning.
Sådan tror jeg altid det vil være, når reglerne er generelle, og når de gælder for alle.
Regeringen vil ikke lave lovgivning, der betyder, at vi ikke stiller krav i forbindelse med ægtefællesammenføring, når den herboende er dansk statsborger.
Det er vores holdning, at integrationshensyn gør, at der er gode grunde til at stille kravene, også når det er en dansk statsborger, der ønsker en udenlandsk ægtefælle her til landet.
Herudover vil det ikke være i overensstemmelse med vores internationale forpligtigelser generelt at undtage danskere fra kravene.
Andreas Steenberg (RV), 2019-11-27:
Henset til at ministeren den 23. september 2019 udtalte i P1-programmet Ring til regeringen, at »Der er desværre masser af steder i udlændingeloven, hvor vi indretter lovgivning efter det, der er den generelle udfordring«, vil ministeren da forklare, hvilke generelle udfordringer der retfærdiggør, at danske statsborgere ikke kan leve i Danmark med deres ægtefælle?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Jeg ville give spørgeren ret, hvis vi sagde til familier, der har fået afslag på asyl: Her er en lejlighed i et almennyttigt boligbyggeri, en arbejdstilladelse, en tilværelse i Danmark.
Vi kommer til at indrette et nyt center under nogle forhold, som skærmer børnene noget bedre, i en erkendelse af, at de nuværende forhold jo ikke har fået flere til at rejse ud; det har bare fået nogle børn til at få det dårligere.
Og vi kan sagtens rumme på den ene side at have en kontant linje over for nogle forældre, der ikke efterlever myndighedernes afgørelse, og på den anden side at gøre det på en måde, hvor vi skærmer børnene noget bedre.
Marie Krarup (DF), 2019-11-27:
Jamen jeg er fuldstændig uenig.
Det ændrer lige præcis på, at man vil føre en stram udlændingepolitik, når man giver højere ydelser til asylfamilier, der er kommet hertil, og når man ikke sætter sig konsekvent igennem over for de folk, som er afviste – og selvfølgelig skal udrejse.
Når man giver dem lempeligere vilkår, giver dem bedre vilkår, så er det da klart, at de synes: Nå ja, så er det nok heller ikke så vigtigt, at vi tager af sted; så kan vi blive ved med at misbruge vores egne børn, skubbe dem foran os, for at få lov til at blive i Danmark på længere sigt.
Så der er tale om lempelser, selv om man siger det modsatte.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Vores ambition er ikke, at vores politik skal understøtte større tilstrømning af spontane asylansøgere.
Men jeg mener heller ikke, at f.eks. et lovforslag, som vi behandler i Folketingssalen nu, og som handler om nogle børn, som har fået afslag på opholdstilladelse i Danmark – f.eks. den lidt berømte pige Mint – er et udtryk for en lempelse af udlændingepolitikken.
Jeg tror heller ikke, der er flere, der vil søge asyl, fordi vi giver børnefamilier på Udrejsecenter Sjælsmark eller et nyt center mulighed for at spise noget mad på de værelser, hvor de bor.
Det tror jeg bare er almindelig sund fornuft.
Det ændrer ikke på, at regeringen fører en stram udlændingepolitik.
Marie Krarup (DF), 2019-11-27:
Tak for det.
Og det er jo skønt, at man retorisk set gør det rigtige, at man siger det rigtige.
Men man skal også gøre det rigtige.
Så man kan jo ikke sige, at man vil undgå for stor tilstrømning, når man så samtidig tager tiltag, indfører regler, som med meget, meget stor sandsynlighed vil føre til, at der bliver større interesse hos migranter, der er landet i Europa, for at komme til Danmark i stedet for til andre lande.
Og her taler jeg f.eks. om børnefamilieydelserne og om forholdene på Udrejsecenter Sjælsmark, som jo viser, at man ikke er villig til at sætte sig konsekvent igennem i sin udlændingepolitik.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Jamen vi skal ikke have større tilstrømning, vi skal have mindre tilstrømning.
Det er regeringens helt klare ambition.
Men jeg forstår godt, at der kan være bekymringer omkring den udlændingepolitiske situation.
Hvis man følger indrejsetallene på den østlige middelhavsrute, er der da bekymringstendenser.
Hvis vi ser på, at vi i Danmark har over tusinde mennesker i udrejseposition, som koster – i hvert fald nogle af dem – omkring 300.000 kr. om året, selv om de ikke har noget lovligt opholdsgrundlag i Danmark, giver det også grund til bekymring.
Og vi har kun halvdelen af kvinder fra ikkevestlige lande i beskæftigelse.
Der er masser af grunde til bekymring, men vores politik skal løse de her problemer.
Marie Krarup (DF), 2019-11-27:
Tak for svaret.
Man efterkommer alligevel nogle krav fra nogle politiske aktører, som ikke ønsker, at der skal være konsekvens i udlændingepolitikken, og så bliver vi i Dansk Folkeparti virkelig, virkelig bekymrede.
For når ministeren siger, det er vigtigt, at vi selv har kontrol over, hvem der kommer til vores land, lyder det jo rigtig, rigtig godt, og det gør det også, når han siger, at det er en søjle, som man vil fastholde.
Men vi ved jo også, at forbedrede forhold for flygtninge, forhøjede ydelser osv. fører til større tilstrømning.
Det er jo det, vi nu kan risikere.
Dermed synes vi, at det her i den grad ligner en række lempelser.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Tak for spørgsmålet.
Det giver mig også lejlighed til endnu en gang at slå fast, at regeringen ønsker at holde fast i en stram udlændingepolitik, som et bredt flertal i Folketinget støtter op om.
Det er også derfor, at Socialdemokratiet før valget var med til at gennemføre en lang række stramninger af udlændingelovgivningen.
Det har bl.a. betydet, at der i dag er bedre styr på asyltilstrømningen til Danmark, og at vi nu kan fokusere på at integrere de personer, som allerede er kommet hertil.
For det første skal vi sikre, at vi selv har kontrol over, hvor mange der kommer hertil.
For det andet skal vi have mere fokus på at hjælpe flere mennesker tættere på konflikterne, altså dem, der har brug for beskyttelse.
Og for det tredje skal vi bruge flere kræfter på at få integrationen af de udlændinge, der allerede er kommet hertil, til at fungere noget bedre.
Vi ønsker derudover at føre en bred udlændingepolitik ind over midten i det danske Folketing, og vi vil forsøge at få gennemført de politiske aftaler, som et bredt flertal i Folketinget allerede i dag står bag.
Det gælder først og fremmest den enighed, der er, om de grundlæggende regler for familiesammenføring, statsborgerskab, permanent ophold og asyl, så det ligger klart, at de bærende søjler for en stram udlændingepolitik også vil bestå fremadrettet.
Vi mener derudover, at Danmark skal arbejde for at skabe et nyt og mere retfærdigt asylsystem, hvor vi hjælper dem med størst behov mest, og at vi skal stoppe den industri af menneskesmuglere, der desværre er vokset frem, og som tjener formuer på andres ulykke.
Vi bør i stedet for anvende de ressourcer på de flygtninge, der faktisk opholder sig i nærområderne.
Det er derfor vigtigt for mig at understrege, at mit bidrag til regeringens lovprogram i den her folketingssamling kun afspejler nogle af de politiske ambitioner, som jeg har på mit ministerområde, og at jeg ud over det, der allerede er fremlagt i lovprogrammet, også glæder mig til at have flere diskussioner her i Folketinget.
Marie Krarup (DF), 2019-11-27:
Hvordan kan regeringen påstå, at den viderefører en stram udlændingepolitik, når de varslede love på udlændingeområdet stort set alle er love, der behandler lempelser af udlændingepolitikken?
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Jeg vil meget gerne se på tallene, men jeg tror også, jeg er nødt til lige at hejse et lille flag her, nemlig at hvad jeg får at vide af juristerne i Udlændinge- og Integrationsministeriet, er, at der ikke er mulighed for at indrette lovgivning på en måde, hvor vi forskelsbehandler, sådan at danske statsborgeres udenlandske ægtefæller bliver omfattet af nogle andre regler end herboende ikkedanske statsborgeres udenlandske ægtefæller.
Vi kan ikke have to sæt familiesammenføringsregler – vi kan kun have et.
Andreas Steenberg (RV), 2019-11-27:
Men vi har to sæt, for EU-borgere har ret til at få deres ægtefæller hertil.
Og danske statsborgere, som flytter til et andet EU-land og så flytter til Danmark igen, har også ret til at få deres ægtefæller med.
Så vi har to sæt.
Men jeg tror, jeg har stillet seks spørgsmål til ministeren i sidste uge om lige præcis det spørgsmål.
I hvert fald håber jeg, at det er noget, regeringen vil kigge på, for jeg synes, det er for galt, at vores egne statsborgere ikke kan få lov at bo i deres fædreland med deres ægtefæller.
Jeg mener ikke, at vi historisk har haft de store problemer med den gruppe.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Jeg har blot lige et par enkelte kommentarer til det.
Altså, vi kommer til sammen med partiet Venstre at sikre en lovgivning, der gør det muligt for Mint og andre familier at søge hertil.
Det er da ikke en lempelse af udlændingepolitikken, det er sund fornuft.
Kommer Venstre til at være imod, at børnefamilier kan tage maden med over på værelserne på vores udrejsecentre?
Er Venstre imod, at Danmark igen bliver en del af kvoteflygtningesystemet?
Før vi lige begynder at lave alle vores lister med lempelser, tror jeg, at vi skal starte med at forholde os til, hvor Venstre egentlig står på de her spørgsmål.
Hvad angår ydelser, så har vi gjort præcis, hvad vi sagde før valget, nemlig indført et midlertidigt tilskud, indtil en ydelseskommission er færdig med sine anbefalinger.
Sophie Løhde (V), 2019-11-27:
Det er jo mærkeligt, at man, når man mener, at det bedre skal kunne betale sig at arbejde, starter med at hæve ydelserne.
Men jeg vil godt holde fast i den her undersøgelse, der nu er kommet, som jo viser, at ydelsesniveauet har afgørende betydning for, om flygtninge og indvandrere søger til Danmark.
Det, der jo så er mærkeligt, er, at regeringen som en af sine første gerninger går ind og gør det stik modsatte, altså lemper udlændingepolitikken på en række områder og starter med at sætte ydelserne op.
Derfor vil jeg egentlig bare bede ministeren om at bekræfte, at regeringen sammen med den resterende del af venstrefløjen har indgået en aftale, som betyder, at man sætter ydelserne op for især ikkevestlige indvandrere, på trods af at Socialdemokratiet gik til valg på at love danskerne det stik modsatte.
Mattias Tesfaye (S), 2019-11-27:
Også her vil jeg gerne starte med at sige mange tak for spørgsmålet.
Og jeg vil også gerne slå fast, at regeringen ikke har afskaffet integrationsydelsen, og at regeringen fortsat vil lægge vægt på, at nyankomne flygtninge ikke skal have adgang til fuld kontanthjælp fra dag et.
Med lovforslaget om et midlertidigt børnetilskud, som Folketinget behandler nu, ønsker regeringen at give en økonomisk håndsrækning til forsørgelsen af de børn, hvis forældre befinder sig i kontanthjælpssystemet, og som får reduceret hjælpen på grund af enten kontanthjælpsloftet, eller fordi de modtager integrationsydelse.
Der er tale om en midlertidig løsning, indtil vi på baggrund af anbefalinger fra en ydelseskommission forhåbentlig med et bredt flertal i Folketinget kan få forhandlet et nyt og et mere balanceret ydelsessystem på plads.
Jeg vil derudover, som også beskæftigelsesministeren har været inde på ved flere lejligheder,
gerne slå et par øvrige ting fast.
Derudover har vi også det synspunkt, at alle børn i Danmark skal have nogle rimelige vilkår, når de vokser op, selv om mor og far modtager offentlig forsørgelse.
Det er et meget vigtigt hensyn, som også er nødt til at være en del af den politiske debat.
Den balance skal vi finde, og det er bl.a. derfor, at vi vil nedsætte en ydelseskommission.
Den skal netop komme med anbefalinger til et mere balanceret ydelsessystem, der både tager højde for, at der skal være rimelige økonomiske muligheder for alle børnefamilier i landet, og at det skal kunne betale sig at arbejde, og at man skal tage hensyn til, hvilken effekt det vil have på tilstrømningen af asylansøgere til Danmark.
Sophie Løhde (V), 2019-11-27:
Tak for det.
Jeg skal starte med at læse spørgsmålet op: Hvorfor har regeringen hævet de sociale ydelser til især arbejdsløse flygtninge og indvandrere, når en undersøgelse fra Princeton University viser, at netop ydelsesniveauet har afgørende betydning for, om flygtninge og indvandrere søger mod Danmark?