runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2023-11-07:
Tak for det, formand.
Det forslag, vi nu skal behandle, indeholder en lang række lovændringer, herunder en del, som skal hjælpe til med at tilføre ressourcer og modernisere vores domstolssystem.
Vores domstole har de sidste par år været udfordrede af store stigninger i sagsbehandlingstiderne.
Det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende for nogen, og det kan både udfordre borgernes retsfølelse og retssikkerheden, hvis de skal vente meget længe på at få behandlet en sag.
Derfor indeholder det her lovforslag bl.a. en ændring af retsplejeloven, som skal gøre det muligt at øge antallet af dommerstillinger ved landets byretter.
Som det fremgår af lovforslaget, er det Domstolsstyrelsens vurdering, at det i 2024 vil være muligt at udnævne 12 nye dommere ved retter, der vurderes at være særligt udfordrede af lange sagsbehandlingstider og gamle sagsbunker.
Det vil hæve antallet af såkaldte puljedommere fra 25 til 37.
Det synes vi selvfølgelig er godt og også nødvendigt.
Lovforslaget indeholder desuden forslag til en lang række mere tekniske lovændringer.
Jeg vil ikke nævne dem alle; det kan være, at der er andre af ordførerne, der vil det.
Men det handler dog bl.a. om en række ændringer i selskabsloven, som er nødvendige for at indføre digital behandling af tvangsopløsningssager.
Lovforslaget indeholder også forslag til lovændringer, der bl.a. vil gøre det muligt for retterne, skifteretterne og retspræsidenterne at beslutte, at domstolenes sags- og skifteportal under særlige forhold, f.eks. ved it-nedbrud, ikke skal anvendes.
Og så er der også forslag til regler, som skal lette adgangen for Familieretshuset i værgemålssager til oplysninger om indkomst og formue, forslag til justeringer af regler på advokatområdet, forslag til ændringer af inkassolovgivningen, som skal understøtte implementeringen af det såkaldte NPL-direktiv, som bl.a. giver Finanstilsynet muligheder for at føre tilsyn, samt en række mindre tekniske ændringer og konsekvensrettelser.
Alt i alt er det en lang række gode ændringer, hvoraf det selvfølgelig er vigtigst at fremhæve dem, som skal hjælpe med at tilføre ressourcer og modernisere vores domstolssystem.
Søren Pape Poulsen (KF), 2023-11-07:
Det bliver jo næsten tragikomisk.
Det her er jo lige så komisk, som dengang man sagde, at Mogens Jensen var ansvarlig for minkskandalen, som om det var en beslutning, han havde truffet.
Altså, hvorfor er det, at statsministeren i dag ikke bare siger: Selvfølgelig skal min egen rolle også undersøges?
Det er da meget enkelt.
Det er bare at sige: Selvfølgelig; alt er håndteret, som det skal, og selvfølgelig skal min rolle undersøges.
Det burde statsministeren da sige til hele Danmark, for det virker jo – og det vil jeg så spørge om statsministeren kan forstå – på rigtig mange af os mærkeligt, at alt det, der er sket omkring FE, hvor man sender en chef hjem og en tidligere minister bliver retsforfulgt, er sket, uden at statsministeren på noget tidspunkt er blevet bedt om at forholde sig til det i Sikkerhedsudvalget eller andre steder?
Franciska Rosenkilde (ALT), 2023-11-07:
Tak for det.
Den 10. oktober udtalte statsministeren til en TV 2-journalist, at de voldshandlinger, det israelske militær begår lige nu i Palæstina, er et legitimt forsvar af Israel på grund af Hamas' terrorhandling den 7. oktober.
Siden er der gået 1 måned.
Ifølge FN er omkring 10.000 palæstinensere blevet dræbt, flere end 3.900 af dem er børn.
Hospitaler, meget tæt befolkede områder og ambulancer er blevet ramt, der er blevet lukket for nødhjælp, og konflikten breder sig.
Mener den danske statsminister stadig væk her 1 måned efter Hamas' angreb på Israel, at de grusomme krigshandlinger fra det israelske militærs side stadig skal betragtes som et forsvar?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Justitsministeren har jo lagt op til at drøfte med Folketingets partier, hvordan det her præcis skal tilrettelægges, og der vil jeg igen opfordre til, at man går ind i den dialog.
Chefen for PET har jo meget klart sagt, at der ikke er taget usaglige hensyn.
Det samme har Rigsadvokaten.
Det er for mig helt afgørende, at vi har dygtige efterretningstjenester.
Det ved jeg vi har.
Jeg har tillid til landets efterretningstjenester, og jeg ved, at ligegyldigt hvordan man vender og drejer det, så er måske det allermest afgørende for danskernes sikkerhed præcis det arbejde, der pågår i vores efterretningstjenester.
Så når man bringer det her spørgsmål op, vedrører det selvfølgelig også efterretningstjenesterne.
Jeg vil bare sige, at jeg har tillid til efterretningstjenesterne, og jeg ved, hvor vigtige de er for Danmark og Danmarks sikkerhed.
I forhold til det konkrete føler jeg mig egentlig ret sikker på, at justitsministeren i sine drøftelser med Folketingets partier kan få tilrettelagt det her på den bedste måde.
Jeg vil sige et par ting.
Altså, for det første synes jeg, vi skal holde fast i, at langt de fleste med grønlandske rødder, der bor i Danmark, har et godt liv her.
De er kommet hertil frivilligt, vil gerne være her, har et godt arbejde, går i skole, lever et godt liv.
For det andet synes jeg ikke, det er mig, der i Folketingssalen skal stå og definere, hvad det er, der skal undervises i konkret i folkeskolen.
Det har vi en folkeskoleforligskreds til, som vi i øvrigt fra regeringens side mener skal gå et skridt væk fra folkeskolen, fordi vi egentlig har ret stor tillid til, at lærerne sammen med en skolebestyrelse og en skoleleder og elever og forældre er de bedste til at lave vores folkeskole lokalt.
Jeg tror til gengæld, det er rigtigt, at rigtig, rigtig mange danskere mangler oplysning om det moderne Grønland, og det må vi jo sådan kontinuerligt have en snak om, hvordan vi kan tilvejebringe.
Og der tror jeg i øvrigt, at spørgeren er en af de bedste til at være med til at formidle det.
Anna Falkenberg (SP), 2023-11-07:
Tak for ordet.
Jeg vil starte med at komme ind på nogle af de emner, som de tidligere spørgere også har været inde på, nemlig det, at statsministeren i sin åbningstale for et par uger tilbage sagde, at rigsfællesskabet skal bestå af et ligeværdigt samarbejde mellem tre lande, tre folk og tre regeringer.
Det er en positiv indstilling, hvis jeg selv skal sige det, og jeg brugte nemlig også noget af min taletid ved åbningsdebatten på at drøfte det her emne.
Og som jeg læser det og forstår det, så er det, at den her regering vil og tør tænke rigsfællesskabet på en anden og mere tidsvarende måde, end man før har gjort.
For jeg tror virkelig, der er et behov for, at vi ser på rigsfællesskabets konstruktion, for at rigsfællesskabet skal kunne bestå i fremtiden.
Så jeg vil gerne bede statsministeren om at uddybe, hvad det er for nogle ændringer, statsministeren mener der skal til, for at den her vision virkelig kan blive ført ud i livet, og om statsministeren kan sætte nogle ord på, hvordan regeringen vil forholde sig til en ændring af rigsfællesskabet, der giver Færøerne og Grønland et større udenrigspolitisk råderum.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
For det første tror jeg ikke, det er mig, der skal definere, hvad der er det rigtige for rigsfællesskabet, det er nok en pointe i sig selv, at det er de tre lande.
Vi har haft et rigsfællesskab i mange år, men det er klart, at landene udvikler sig, at verden udvikler sig, og at tro på, at rigsfællesskabet så kan stå som sådan et fast holdepunkt, der ikke forandrer sig, vil selvfølgelig i bedste fald være naivt og i værste fald nok i virkeligheden med en illusion født i sig.
Så for mig er det her jo en del af en debat og en dialog, der er, og hvor der er nogle forskellige strømninger – det ved jeg der er – på Færøerne, og det er der også i Grønland, og jeg synes i virkeligheden ikke, det er mig som dansk statsminister, der skal definere, hvad der er det rigtige for Færøerne og Grønland.
Jeg betragter min egen opgave som værende ansvarlig for rigsfællesskabet og at facilitetere, at det rigsfællesskab fungerer så godt, som det nu engang kan lade sig gøre, med den grundlov, vi har, men i forhold til fremtiden for Færøerne og Grønland synes jeg, det ligger to andre steder i verden end i København.
Hvad er ligeværdighed?
Ja, det er jo noget af det, jeg synes vi er i gang med, og hvor vi har et meget, meget tættere samarbejde, end det var tilfældet tidligere.
Og her vil jeg igen henvise til noget af det, vi i dag laver inden for forsvars-, udenrigs- og sikkerhedspolitikken, hvor vi har et meget mere ligeværdigt samarbejde, end der i hvert fald historisk set har været tradition for.
Anna Falkenberg (SP), 2023-11-07:
Tak for svaret.
Grunden til, at jeg faktisk spurgte ind til de her ting, er, at Færøernes fremtid selvfølgelig skal besluttes på Færøerne, men jeg tror også, der er et behov for, at man faktisk fra dansk side sætter sig ned og tænker, hvad det er, vi gerne vil med rigsfællesskabet.
Det tror jeg vil gavne vores samarbejde og ligeværdigheden i et bredere perspektiv.
Jeg går videre til et andet emne.
Har statsministeren mulighed for at uddybe, hvordan vi skal forstå den her udmelding?
For som jeg ser det, er det lidt første gang, at den her udmelding er kommet så klart, og skal vi forstå det sådan, at den danske regering støtter Færøernes ønske om et fuldgyldigt medlemskab af Nordisk Råd?
Aaja Chemnitz (IA), 2023-11-07:
Der er i hvert fald ingen tvivl om, at der ikke er den ligebehandling, som man godt kunne tænke sig, og der er heller ikke mekanismer til at kunne handle på det.
Et andet område er, at danske børn og unge ikke ved særlig meget om Grønland, og den uvidenhed er også med til at fastholde de her fordomme, der er omkring grønlændere.
Et stort ønske fra vores side, fra Inuit Ataqatigiits side, er jo at sikre, at der er langt mere undervisning om det moderne Grønland i danske folkeskoler og gymnasier.
Og det bliver sådan set understreget af en undersøgelse, som vi har fået afsat penge til, hvor de danske unge mener, at ordet misbruger er det, de forbinder allermest med grønlændere.
Så derfor vil jeg spørge statsministeren, om man er villige til at give de beføjelser, dvs. herunder også i et skoleforlig, og være opmærksom på grønlændere.
For der er virkelig rigtig mange fordomme i forhold til grønlændere i Danmark, som vi gerne vil gøre op med for at kunne sikre, at det her ulige magtforhold forhåbentlig også bliver ændret i fremtiden.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Det er jo på det her område sådan, som det er med alt andet, der vedrører udenrigspolitik, at det er grundloven, der er den juridiske ramme, med de muligheder og de begrænsninger, som den tilskriver.
Så har vi i nogle forskellige sammenhænge et samarbejde med andre lande, herunder de nordiske, hvor grundloven kan være definerende for noget, men hvor det at deltage i møder ikke nødvendigvis er et anliggende, som grundlovene direkte vedrører.
Så jeg vil ikke kunne give et fyldestgørende svar på det.
Det, jeg sagde på mødet i Nordisk Råd, er, at der er et ønske, det bakker jeg op omkring, men det er ikke sådan, at hverken Færøerne eller Danmark har defineret, hvordan det så præcis skal se ud.
Anna Falkenberg (SP), 2023-11-07:
Grunden til, at jeg spurgte ind til det, er jo netop, at der jo er medlemmer af Nordisk Råd, der har sat sig i en arbejdsgruppe nu for at definere en ny Helsingforsaftale, og hvad det er for nogle ønsker, der er til en ny Helsingforsaftale.
Fra Færøernes side har vi et stærkt ønske om, at Helsingforsaftalen også kommer til at rumme de såkaldte selvstyrende områder, som jeg vil sige er en del af de nordiske lande.
Så vil jeg gå videre til et andet emne, som vi også har drøftet før, men som jeg føler er mere aktuelt nu end nogen sinde før, og det er også grunden til, at jeg tager det op her i dag, nemlig Færøernes adgang til det europæiske marked.
Færøerne står i en meget, meget sårbar position lige nu, hvor det russiske styre truer med at indføre importforbud mod færøske madvarer.
Det vil medføre store konsekvenser for færøsk erhvervsliv og Færøerne i det hele taget.
Derfor er det meget presserende, mere end nogen sinde før, at færøske madvarer får en lettere adgang til det europæiske marked, og derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Hvad er stemningen blandt de andre EU-lande; vil man snart være villig til at sætte sig til forhandlingsbordet og forhandle en ny handelsaftale, og hvad kan man mere gøre fra dansk side for at presse på for, at det sker?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Det her er jo noget, vi har et meget, meget tæt samarbejde omkring.
Jeg bakker helhjertet op om at få åbnet det europæiske marked endnu mere op.
Vi har et meget, meget tæt samarbejde her; noget af det er jo vældig teknisk – i forhandlinger og de aftaler, der er – noget andet er politisk, og det var egentlig også det, jeg hørte lå lidt i spørgsmålet, altså at få resten af Europa til at forstå, hvad rigsfællesskabet er, og at alle i Europa vinder på et tættere samarbejde med også Færøerne og Grønland.
Så jeg kan egentlig bare betrygge spørgeren i, at her har vi et tæt samarbejde.
Det har vi haft over noget tid, og det fortsætter vi med at have.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-11-07:
Tak for det.
Det bliver lidt i forlængelse af det samme.
I romanen »Troldmanden fra Kreml«, som er om Putins regime, lader en af systemets mænd hovedpersonen vide følgende: Selv om du ikke har noget med magten at gøre, så har magten altid noget med dig at gøre.
Big Brother har en plan med alt, og der er ingen tvivl om, at Putins regime også har en plan om at gøre Færøerne så afhængige af Rusland som muligt.
Det lod regimet selv offentligheden vide gennem sin ambassadør i København i august måned, hvor ambassadøren sagde, at Færøernes tættere tilknytning til NATO, og at man havde lukket havnene for visse russiske skibe, nok ville kræve et modsvar.
Modsvaret kom så for nogle uger siden, hvor man sagde: Nu vil vi stoppe med at købe alle færøske varer.
Man bruger altså den økonomiske relation til ligesom at omfavne Færøerne politisk.
På den anden side har vi så EU, som holder Færøerne ud i strakt arm økonomisk uden tanke for, hvilke politiske konsekvenser det har.
Regeringen siger i sin nye udenrigspolitiske strategi, at en af Europas vigtigste opgaver de næste år bliver at styrke relationen til EU's nabolande og at mindske deres afhængighed og sårbarhed over for andre aktørers forsøg på negativ indflydelse.
Men EU's politik over for Færøerne er altså i direkte modstrid med denne strategi.
Danmark støtter, som der blev sagt, vores ønske om en bedre aftale, og tak for det, men har man – og det er spørgsmålet – i København og specielt i Bruxelles en forståelse for, at det her ikke kun handler om køb og salg af varer, men at der også er et vigtigt sikkerhedspolitisk aspekt i at lade færøske varer få bedre adgang til det europæiske marked?
Jeg vil også spørge: Tænker man lige så klart politisk langsigtet og strategisk i København og Bruxelles, som man gør i Kreml?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Jeg kan love, at vi ikke tænker på samme måde, som Kreml gør, i nogen henseender.
Til gengæld er det min oplevelse, at når der bliver spurgt til, om Bruxelles kan se pointen i også at koble Færøerne tættere på Grønland og gøre samarbejdet tættere, så er svaret ja.
Jeg oplever ikke, at Færøerne bliver holdt ud i strakt arm.
Jeg har selv haft lejlighed til at diskutere det med kommissionsformanden, så nogen strakt arm er der ikke.
Jeg kan ikke redegøre for alle detaljer i de her forhandlinger og i alle de her overvejelser, men jeg oplever klart en øget europæisk bevidsthed om det europæiske nærområde, og her kan vi så tage Færøerne med i den sammenhæng.
Det er i øvrigt en fremragende bog, der henvises til, og det er næsten en must-read for alle i Vesten.
Sjúrður Skaale (JF), 2023-11-07:
I 2017 fik Canada en langt, langt bedre aftale end den, Færøerne har – noget, vi kun kan drømme om.
Så på en måde bliver vi holdt ud i strakt arm.
Det vil jeg dog sige.
Madvarer er ikke omfattet af EU's sanktioner, men det færøske opdrætserhverv har selv med politiske og moralske argumenter afsluttet al handel med Rusland, men det er svært for en anden del af industrien bl.a. på grund af toldmure.
Der står også i Danmarks nye udenrigspolitiske strategi, at Danmark skal arbejde aktivt for, at EU bekæmper protektionisme og styrker lige konkurrencevilkår globalt set.
Og der er altså meget langt fra lige konkurrencevilkår mellem Færøerne og EU og dermed faktisk også mellem Færøerne og Danmark.
Den protektionisme, som regeringen vil bekæmpe, er faktisk lige det, som vi er oppe imod.
Har statsministeren nogen tanker om, hvordan det kan være, altså hvilke kræfter der modarbejder en bedre aftale?
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-11-07:
Det bliver på begge sprog.
[Taleren talte grønlandsk].
Og så på dansk: Grønland ønsker fuld udenrigspolitisk kompetence, men dette bliver begrænset med argumenterne om grundlovens fortolkning.
Der bliver netop refereret til det, der står i grundlovens § 19: »Kongen handler på rigets vegne i mellemfolkelige anliggender«.
Der står jo helt konkret, at det er den danske regering, som taler på vegne af hele kongeriget om statens udenrigspolitiske beslutninger og holdninger.
Med andre ord er det den udenrigspolitik, som Danmark melder ud, som de facto også er Grønlands indirekte officielle udenrigspolitik.
Eller er det det?
Da krigen i Ukraine for alvor begyndte i 2021, var det ikke alene den danske regering, som udtrykte sin holdning, for også formanden for naalakkersuisut udtrykte Grønlands officielle holdning.
Begge lande fordømte Ruslands invasion af Ukraine.
Dette faktum gav ingen anledning til drøftelser eller større diskussion, idet Danmark og Grønland udtrykte samme holdning, som Danmark først og fremmest allerede havde delt.
Men det giver anledning til også at spørge, om Grønland så egentlig har ret til egen holdning om mellemfolkelige anliggender eller udenrigspolitik, også i de tilfælde, hvor landene måske ikke altid er på samme linje.
Kan statsministeren redegøre for, om Grønland har ret til at ytre sig om mellemfolkelige anliggender, selv om disse ytringer ikke nødvendigvis altid er på samme linje, som den danske regering har meldt ud, eller er det således, at det er den danske regering, der først og fremmest sætter linjen for kongerigets udenrigspolitik, som Grønland derfor først må sige noget om, når holdningerne ikke afviger fra hinanden?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Tak for spørgsmålet.
For det første vil jeg glæde mig over, at der har været en meget, meget klar holdning fra både Grønland og Færøernes side til krigen i Ukraine.
Det er på den her slags spørgsmål altid svært at give et udtømmende svar.
Spørgeren starter selv med at tage udgangspunkt i det juridiske.
Det er grundloven, der danner rammen for rigsfællesskabet, ligesom det er grundloven, der er hele udgangspunktet og fundamentet for alt, hvad vi foretager os her i Folketinget.
Så når der bliver spurgt til det juridiske, må spørgsmålet stilles mere konkret, hvis man skal kunne svare, og så vil det nok skulle stilles på skrift.
Men jeg ved, at spørgeren er helt bekendt med, hvilke regler grundloven definerer i forhold til det udenrigspolitiske.
Og det er helt rigtigt, at udenrigspolitikken føres af kongeriget, ikke af de tre lande.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-11-07:
[Taleren talte grønlandsk].
Så kommer den danske oversættelse: Tak til statsministeren for svaret, og det, der bliver nævnt af statsministeren omkring grundloven, er jo fuldstændig korrekt.
Det er jo således, at vi også tolker grundloven ud fra nogle forskellige sædvaner og nogle forskellige måder, man skal forstå det på – derfor også mit spørgsmål og min undren, for der har netop været nogle tilfælde, hvor man også har kunnet sige noget om udenrigspolitik, men det kan vi måske tage på et andet tidspunkt.
Men kan man måske venligst beskrive den proces, hvori Danmark og Grønland samarbejder, bl.a. inden for udenrigspolitik?
Nu ved vi jo også, at der er kommet et koordinationsudvalg.
Bliver det eventuelt også noget, man bruger eller har til hensigt at bruge i spørgsmål om udenrigspolitik for netop at sikre, at den udenrigspolitik, der bliver ført for hele kongeriget, er noget, som hele kongeriget også kan stå ved?
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
I den nu tidligere regering valgte vi at nedsætte et koordinationsudvalg sammen med naalakkersuisut og Lagtinget, fordi vi ønsker en stærkere koordinering og vi ønsker en fortættende dialog, et rum, hvor vi også kan dele nogle af de dilemmaer, som verden står over for nu.
Verden er blevet mere urolig, udenrigspolitikken fylder mere, og jeg kan bekræfte, at der er et ønske fra både færøsk og grønlandsk side om at spille en større rolle på den udenrigspolitiske scene.
Derfor har vi lavet et koordinationsudvalg.
Det har nu været i gang i et par år, og vi diskuterer jo hele tiden, hvordan vi kan gøre samarbejdet endnu bedre, og der diskuterer vi udenrigspolitik, men også forsvars- og sikkerhedspolitik, og de tre ting kan jo, som verden ser ud i dag, ikke adskilles fra hinanden.
Det er noget, jeg personligt sætter meget, meget højt, og det er noget, alle tre parter prioriterer meget højt, så vi stiller med alle de ansvarlige ministre hver gang, ligegyldig hvor mødet finder sted.
Og jeg synes, det er et ret stærkt bevis på et fælles ønske om en større gensidig respekt og et større ligeværd i rigsfællesskabet.
Aki-Matilda Høegh-Dam (SIU), 2023-11-07:
[Taleren talte grønlandsk].
Det vil sige: Tak for det første.
Det er jo således, at når vi snakker om kongeriget, skal vi huske, at vi, når vi snakker i internationale fora på vegne af hele kongeriget, også skal være sikre på, at det så vidt muligt er noget, hele kongeriget kan stå ved.
Så jeg håber da også, at det er noget, man kan tage med sig, idet det er noget, der måske ikke har været det mest sædvaneretlige, men som man måske kan bruge koordinationsudvalget til fremover.
Mette Frederiksen (S), 2023-11-07:
Det er jo helt rigtigt, at hvis man går tilbage og ser på det, har der ikke været det samme ønske fra tidligere regeringer om den inddragelse og det meget, meget tætte samarbejde, og det er jo noget nyt, vi er begyndt på.
Det er et rum, vi har behov for at have med hinanden under alle omstændigheder, fordi Arktis, det høje nord, også ændrer karakter; spændingerne tager til, og det globale blik på Arktis er også et andet blik end det, vi historisk har været vant til.
Så af mange grunde synes jeg selv, at det er det rigtige, at vi har fået et koordinationsudvalg.
Og som jeg har givet udtryk for ved mange andre lejligheder, er jeg villig til hele tiden at forny, forandre og modernisere vores rigsfællesskab ud fra de ønsker, der måtte være i de tre lande.