runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Liselott Blixt (DF), 2019-11-15:
Så har ordføreren ikke hørt ordentligt efter, da vi var på konference den anden dag, for det viser sig, at det faktisk er nemmere at holde op med at ryge end at komme af med sin overvægt, fordi kroppen hele tiden modarbejder det, at man kommer af med overvægten.
Så der er faktisk større risiko for at få kræft på grund af overvægt end på grund af rygning.
Samtidig siger ordføreren, at det her er for at forebygge, og at priserne ligger tæt på gennemsnittet.
I Tyskland koster det det samme som her, og det gør det også i Spanien; priserne i Holland og Belgien ligger på 44 kr. og 46 kr.; og i Sverige er prisen 45 kr.
Det er jo kun Norge, der er oppe på 84 kr.
Men når man ser på forebyggelse, er det, som jeg nævnte tidligere, Tyskland, der har brugt undervisning i det, og dér har skolerne faktisk opnået en rigtig stor nedgang i antallet af unge, der ryger.
Er det ikke noget, som Venstre vil se på?
Martin Geertsen (V), 2019-11-15:
Venstre sagde meget tydeligt før det folketingsvalg, som vi jo netop har overstået – et valg, vi har fået vel overstået, og heldigvis for det – at vi ønsker en indsats i forhold til rygning, og at den også indbefatter en stigning i afgifter.
Og jeg har også selv den grundlæggende opfattelse, at hvis man absolut skal hæve skatter og afgifter i det her land – og det vil vi isoleret set her – skal man gøre det til et niveau, hvor det rent faktisk virker i forhold til det, man gerne vil, nemlig at forebygge.
Og der nytter det altså ikke noget med en prisstigning på en tier, som regeringen foreslår.
Der skal man op i et niveau på 20 kr., før det virker, og før det batter, ellers er det sådan set lidt lige meget, hvis man har et forebyggelsesperspektiv.
På spørgsmålet om alkohol og fede madvarer og den slags er svaret: Nej, det vil vi ikke hæve afgifter og skatter i forhold til.
Og vi ved jo også, fru Liselott Blixt, at tobak altså er – hvis man må bruge et engelsk udtryk her – second to none det mest afhængighedsskabende af de produkter, vi her taler om.
Så derfor lægger vi en afgift lige præcis der.
Liselott Blixt (DF), 2019-11-15:
Mange tak.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Venstre stadig væk har det her mantra med, at det ikke skal være dyrere at være dansker.
Og hvis man stadig væk mener det, kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad grunden så er til, at man nu hæver nogle afgifter, så det bliver dyrere for nogle danskere – specielt dem, der har færrest penge.
Og når man så vil det, vil jeg høre, om Venstre også vil hæve afgiften på fede og usunde fødevarer samt på alkohol, for der ser vi også en tendens til, at man kan få kræft, hvilket vi var til konference om her den anden dag.
Der må da gælde de samme principper, så man selvfølgelig også hæver priserne på de områder.
Så det vil jeg gerne høre ordføreren om.
Martin Geertsen (V), 2019-11-15:
Tak for ordet.
Venstre vil med det her forslag og med andre forslag gerne sikre, at langt færre børn og unge starter med at ryge, at flere rygere helt dropper tobakken, og at færre danskere dermed får kræft og andre sygdomme, som rygning jo kan føre til.
Hver dag begynder sådan rundt regnet ca. 40 børn og unge at ryge, og en femtedel af befolkningen er faste rygere.
Det synes vi der er behov for at sætte ind over for.
Det skal ændres.
Vores ambition er klar, den er tydelig, den er nemlig, at vi i 2030 skal have Danmarks første røgfri generation.
Og forslaget om forhøjelse af afgiften på tobak, ja, det er et skridt i retning af at få indfriet den ambition.
Det her beslutningsforslag pålægger regeringen at hæve tobaksafgiften, så prisniveauet for en pakke cigaretter kommer til at ligge på 60 kr.
Beslutningsforslaget lægger op til, at cigaretterne bliver lige præcis så dyre som muligt, uden at grænsehandelen og illegal import øges uforholdsmæssigt, og Sundhedsstyrelsens skøn er, at hvis prisen på en pakke cigaretter hæves til 60 kr., ja, så vil det reducere rygning blandt børn og unge med 75 pct. og i befolkningen som helhed med sådan ca. 20 pct.
Jeg tror ikke, der er nogen der er i tvivl om, uanset hvilket politisk tilhørsforhold man har, at mindre røg vil være til gavn for langt de fleste i det her samfund.
Tobaksrygning er den enkeltfaktor, der har den største negative indflydelse på danskernes helbred.
På længere sigt vil antallet af rygerelaterede sygdomme også mindskes, og i dag er rygning årsag til mere end 80 pct. af tilfældene af lungekræft, og samtidig øger rygning også kraftigt risikoen for andre typer af kræft.
Samtidig er vi også vidende om, at passiv rygning øger risikoen for en række kroniske sygdom såsom lungekræft, hjerte-kar-sygdomme og andre typer af luftvejslidelser.
Lad mig afslutningsvis pege på, at prisen på en pakke cigaretter her i Danmark ligger sådan cirka i midten sammenlignet med priserne i det øvrige Europa, men når man ser på, hvor stor en andel af deres indkomst rygere bruger på cigaretter, ja, så må man sige, at så er cigaretterne usædvanlig billige.
Aldrig før har man i Danmark skullet arbejde så kort tid som nu for at få råd til at købe en pakke cigaretter.
Som nævnt er forhøjede tobaksafgifter jo et blandt mange redskaber, vi kan bringe i anvendelse, for at reducere antallet af rygere.
Jeg er helt enig med dem, som her under de korte bemærkninger har sagt, at det selvfølgelig ikke skal stå alene, men følges op af en række andre initiativer, og nogle af de initiativer sidder vi jo p.t. og forhandler i regi af Sundheds- og Ældreministeriet.
Jeg ser frem til debatten.
Tanja Larsson (S), 2019-11-15:
Nu ønsker jeg ikke at kalde dem, der ryger i Danmark, for den svage gruppe.
Der er rigtig, rigtig mange rygere i Danmark, så det vil jeg godt lige passe på med at omtale dem som.
I forhold til folkesundheden: Jo, at sænke andelen af folk, der ryger, hjælper jo på vores folkesundhed, lige så vel som uddannelse og ikke mindst motion gør det; fysisk inaktivitet er faktisk en farligere risiko end det at ryge.
Nils Sjøberg (RV), 2019-11-15:
Jeg vil gerne spørge om det endnu en gang.
Vi ved, at den gruppe, som er mest udsat, er den gruppe, som ordføreren kalder for den svage gruppe.
Vi ved også, at det ofte er den gruppe, der ryger mest.
Vi ved også, at hvis rygningen reduceres, er man ikke så udsat, som man ellers ville være, i forhold til hjertesygdomme, diabetes osv., og vi ved også, at øjensygdomme, f.eks. amd, bliver betydelig forværret af, at man ryger.
Tanja Larsson (S), 2019-11-15:
Det handler lige præcis om vores folkesundhed i Danmark.
Det, som ærgrer mig lidt ved den her debat og den her pris, er jo, at man ser isoleret på prisen, men skal vi nu forholde os til den, skal vi f.eks. kigge på, hvad en folkepensionist så efterfølgende har til rådighed til netop kol-medicin – kol forsvinder jo ikke, og selv om man holder op med at ryge, har man stadig væk kol.
Ude i landdistrikterne, hvor jeg bor, er det ikke så let at få pengene til at slå til, pengene er ikke så mange hos alle familier og pensionister, så hvis man skal have råd til både sin medicin og til sin sunde mad, til den dyre offentlige transport, der er, hvis den er der, eller flextur, mener vi, at vi bliver nødt til at finde en balance imellem pris og det andet, og det mener vi har her ved det, vi selv har sagt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-15:
Nu sagde ordføreren, at man skal lytte til de unge.
Nu har jeg arbejdet med unge mennesker i over 20 år, og de unge mennesker vil også gerne have en McDonald's i deres kantiner.
Måske skal man som voksen også altid lige prøve at kigge på, hvad det korrekte er.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge Radikale Venstre: Hvis nu rygning er så farligt og så skadeligt for de unge mennesker, hvorfor fremsætter Radikale så ikke et forslag om at forbyde rygning eller forbyde rygning for unge mennesker under 18 år?
Hvis man oprigtigt mener de her ting, hvorfor tager man så ikke skridtet fuldt ud og forbyder det for de unge mennesker, hvis man mener, det er noget, de unge mennesker ikke skal?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-11-15:
Tak for det.
Og jeg har næsten lyst til at sige: Velkommen til Venstre i kampen for at få hævet priserne på cigaretter og for en særlig indsats i forhold til at forhindre, at unge begynder at ryge.
Jeg deler Venstres ambition om en røgfri generation 2030, men det er jo begrænset, hvad vi har set af tiltag igennem de sidste 4 år.
Man skal faktisk overhovedet ikke bruge fingre for at tælle indsatserne.
Nå, men nu er vi jo så her, og jeg lytter mig til, at ordføreren gør gældende, at det her med prisen ikke kan stå alene.
Så jeg vil bare spørge ordføreren, om det betyder, at han er enig i, at der er brug for sådan en vifte af redskaber, hvis det faktisk skal lykkes os at få knækket kurven for børn, der begynder at ryge.
Martin Geertsen (V), 2019-11-15:
Det kan jeg fuldstændig bekræfte, og vi fremlagde jo et rygeudspil – eller et ikkerygeudspil er vel det mere præcise udtryk – før valget, hvor vi jo sådan set ud over det med afgifterne også havde andre forslag med, som handlede om display bans; som handlede om indsatser i forhold til uddannelsesinstitutioner; som handlede om, at man skulle gemme cigaretpakkerne væk i butikker, og andre ting.
Så ja, jeg er meget enig med ordføreren i, at det skal vi selvfølgelig.
Liselott Blixt (DF), 2019-11-15:
Jeg er slet ikke enig med ordføreren i, at de, hvis de bare havde ordentlige forhold, ville holde op med at ryge – det gør man ikke bare sådan lige.
Ordføreren kommer ind på mange andre rigtige områder, og der har Dansk Folkeparti også gjort rigtig meget for udsatte, hjemløse og socialt dårligt stillede.
Det er noget af det, vi kæmper for.
Ja, vi går ind og laver nogle restriktive love, når vi ser, at det er folk, der kommer fra andre lande, der benytter sig af de sociale love, vi har, og som tvinger vores hjemløse ud fra forsorgshjem og andre steder.
Dér må vi stramme op, men andre steder er vi med til at gøre det bedre for de udsatte, og det vil vi blive ved med.
Peder Hvelplund (EL), 2019-11-15:
Tak for det.
Jeg er fuldstændig enig med ordføreren i, at vi skal lytte, når f.eks. Brugernes Akademi kommer med deres indsigelser.
Burde vi ikke i stedet for sætte ind dér og sikre, at der blev bedre adgang til misbrugsbehandling, sørge for, at vi fik fjernet de fattigdomsydelser, som f.eks. Dansk Folkeparti har været med til at indføre, sørge for, at der var mindre kontrol på jobcentrene, og generelt sørge for, at de udsatte fik bedre og mere rimelige livsvilkår end dem, de har i dag?
For jeg synes, at det bliver lidt fattigt, hvis det, vi skal fokusere på, kun er smøgerne, og hvis vi siger, at har de smøgerne, så har de ikke andre problemer.
Det er det, der virker som medicin for alting.
Vi bliver jo nødt til at have et bredere perspektiv på det her, for jeg tror faktisk ikke, at socialt udsatte er anderledes end alle andre.
Hvis de fik mulighederne, og hvis de fik de tilstrækkelige valgmuligheder, har de også ønsket om at stoppe med at ryge, så derfor skal vi jo hjælpe dem med dét, og vi skal sørge for, at de generelt får bedre livsvilkår og bedre valgmuligheder i deres liv.
Martin Geertsen (V), 2019-11-15:
Jeg synes, det giver rigtig, rigtig god mening, at vi forsøger at stoppe de nye generationer i at begynde at ryge, og jeg synes, det giver god mening, at man hæver cigaretafgifterne, prisen på en pakke cigaretter, sådan at det bliver mindre attraktivt at ryge i det hele taget.
Så ja, det er i hvert fald en anskuelse, der adskiller Venstre fra den opfattelse, jeg næsten kan høre ligger implicit i ordføreren for Nye Borgerliges præmis i den måde, han stillede spørgsmålet på.
Liselott Blixt (DF), 2019-11-15:
Når man taler normeringer, og jeg ved ikke hvad, ude i kommunerne, så mangler der nogle penge.
Altså, der bliver skåret ned på rigtig mange ting.
Vi hørte den anden dag, at når de skal lave mad til madlavningskurser, husgerning, eller hvad det nu hedder i dag, så er der et par kroner pr. mand, og nogle gange er der ikke engang penge til, at de kan få rigtig mad.
Når de nu får nogle penge ind på afgifter, kunne de jo netop gøre det, for så ramte man lige præcis der, hvor man ville.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-15:
Nej, for det er jo det, jeg hører Venstre sige, altså at det ikke må blive dyrere at være dansker, medmindre det er noget, Venstre gerne vil.
Det må jo være konklusionen, altså at nu vil Venstre gerne opnå en bestemt adfærd, og så må det godt blive dyrere at være dansker.
Det er bare en ny præmis, man lægger for det – det må ikke blive dyrere at være dansker, men det må godt blive dyrere at være dansker, så længe det er noget, som Venstre synes giver mening.
Martin Geertsen (V), 2019-11-15:
Nej, jeg tror ikke, det står i nogen liberale lærebøger, hr. Lars Boje Mathiesen, at man skal sætte cigaretafgifterne op.
Det har vi sådan set heller aldrig nogen sinde påstået, men vi har jo en målsætning om, at vi gerne vil have en røgfri generation.
Og jeg tror simpelt hen bare ikke, vi kommer uden om at bruge afgiftsredskabet, hvis det er det, vi vil.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-15:
Venstre har jo et slogan, der hedder: Venstre, Danmarks Liberale Parti.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ind til ordførerens holdning.
Mener man, det er udtryk for liberal tankegang, altså liberalisme, at man via øgede afgifter vil fremtvinge en bestemt adfærd i befolkningen?
Martin Geertsen (V), 2019-11-15:
Jamen det tror jeg vi ender med i de forhandlinger, vi har i Sundheds- og Ældreministeriet.
Nu skal jeg jo ikke kunne svare på sundheds- og ældreministerens vegne, men det, der kommer ud af ministerens mund, er, at han ønsker sig en bred aftale på det her område, så det går jeg ud fra at han rent faktisk også mener.
Det eneste, der måske ærgrer mig en lillebitte smule i den henseende, er, at man fra regeringens side ikke har slået de to typer af forhandlinger sammen, altså sådan at vi kunne have forhandlet afgifter og de andre initiativer under én hat, men det er jo regeringens valg at gøre det på den her måde.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2019-11-15:
Jeg har selv haft fornøjelsen af at fremsætte en række af de forslag i den tidligere folketingssamling, desværre uden flertal.
Men så vil jeg bare bede ordføreren om at bekræfte, at det vil give mening, hvis det lykkes os at lande en eller anden form for fælles hel pakke, hvor vi kan tænke i både pris og initiativer, i stedet for at tage fat på indsatserne enkeltvis.
Tanja Larsson (S), 2019-11-15:
Der er vi jo desværre ikke endnu i vores samfund, og det er derfor, at Socialdemokratiet mener, at vi har den rigtige balance i det forslag, vi selv har stillet.
Nils Sjøberg (RV), 2019-11-15:
Når vi ønsker at lave det som et forsøg med hash og i øvrigt også med medicinsk cannabis, er vi af den opfattelse, at det er nødvendigt, at man giver mulighed for at finde ud af, hvordan vi kan komme banderne til livs.
Det er den opfattelse, vi har på det her område, mens vi er i en helt anden situation med tobak, for vi forventer ikke, at der er så mange, der agter at tage tobak på den måde.
Liselott Blixt (DF), 2019-11-15:
Ordføreren svarer ikke på mit spørgsmål, for Det Radikale Venstre siger, at man må erkende, at virkelighedens misbrugs- og bandeproblemer kræver mod til løsningsmodeller, og derfor går de ind for forsøg med hash?
Hvordan vil man forklare, at man på et punkt vil tage noget ud af banderne, mens man så med det her vil give dem massivt mange flere penge, de kan tjene?
Det er det, jeg spørger om.
Nils Sjøberg (RV), 2019-11-15:
Ordføreren må stå i den situation, at han vil sige: Vi er af den opfattelse, at de her tobaksprodukter simpelt hen skal sættes op i pris.
Så det er det, vi ønsker på alle parametre.
Det gør vi også, som jeg henviste til, da fru Liselott Blixt var på talerstolen lige før, fordi Charlotta Pisinger og Morten Grønbæk netop gør opmærksom på, hvor vigtigt det også er af hensyn til folkesundheden som sådan, at man lige præcis gør noget ved rygning.
Liselott Blixt (DF), 2019-11-15:
Mange tak.
Jeg tror, jeg har det som de unge, for når jeg hører sådan en svada, får jeg rigtig meget lyst til at tage mig en cigaret, selv om jeg ikke ryger mere.
Det giver virkelig – puha – en lyst til at sige: Du skal ikke bestemme, hvad jeg skal.
Noget, der undrer så meget, er, at man gerne vil lade prisen stige og gøre det rigtig svært, så det bliver de kriminelle, der tjener på det, men samtidig vil man gøre hash lovligt for at tage det væk fra banderne.
Kan ordføreren forklare, hvordan det kan være, at man skal stramme så meget op på nikotinprodukter, mens man vil lovliggøre hash?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-19:
Jamen modsat Enhedslisten har jeg ikke fokus på rådighedsbeløb; jeg har fokus på den indkomst, man får fra det offentlige.
Og jeg kan ikke se problemet i, at en mor på kontanthjælp, der har et barn, får en samlet indkomst efter skat på 15.100 kr.
Hvis det er sådan, at man har et lavt rådighedsbeløb, jamen så må man jo nedbringe sine udgifter.
Det kan ikke være hele samfundets ansvar, at man har høje udgifter i sin hverdag.
Mette Thiesen (NB), 2019-11-19:
Okay, det, jeg så må forstå på ministeren, er, at man efter 40 års totalt forfejlet udlændingepolitik stadig mener – det må jeg forstå på ministeren, og nu vil jeg gerne have ministeren til at bekræfte det – at det vil give de her mennesker, der er kommet hertil, et incitament til at integrere sig i det danske samfund, hvis man giver dem flere penge.
Det vil jeg gerne bede ministeren bekræfte.
Dennis Flydtkjær (DF), 2019-11-19:
Tak for det.
Jeg har egentlig to spørgsmål.
Det første er bare ganske lavpraktisk: Hvad er en skatteordning?
Grunden til, at jeg spørger, er, at det jo er bredt formuleret.
Det er så bredt formuleret, at hvis man sidder som revisor eller lokalt skal indberette, hvis man har en skatteordning, så indberetter man jo stort set alt for at være sikker på ikke at få en bøde som rådgiver.
Og hvis man får meget store mængder data ind i Skattestyrelsen, så risikerer man vel, at man drukner i indberetninger og derved ikke får fat i de væsentlige.
Derfor vil jeg bare stille spørgsmålet om, hvad en skatteordning efter skatteministerens opfattelse er, og om man måske ikke kan indskrænke det i forbindelse med udvalgsarbejdet eller i lovforslaget, for jeg frygter jo lidt, at det bliver en ubrugelig ordning, hvis man simpelt hen bare drukner i materiale.
Den anden del handler om det principielle med hensyn til tavshedspligt.
Er det ikke noget, der er en grundsten i vores retssikkerhed, at man har en advokat, man kan bede om at få en fortrolig samtale med?
Er det ikke noget, der bør være beskrevet i et lovforslag?
Jeg er med på, at ministeren her har fremsat et lovforslag, hvor det ikke er en del af det, men der breder sig jo et ønske – det kan jeg da se blandt ordførerne – om, at man så vidt muligt får det, eller i hvert fald en større del af det, indført i lovforslaget.
Så jeg vil bare høre, om ministeren vil være med til at kigge på, om det kunne være en mulighed.
Victoria Velasquez (EL), 2019-11-19:
Så lad mig spørge på en anden måde: Hvor langt ned skal vi så, for at ordføreren ville finde det problematisk?
Morten Dahlin (V), 2019-11-19:
Tak for det, og tak til ministeren.
18 kr. i timen for at gå på arbejde er i Venstres optik ikke en specielt stor belønning, men man må jo forstå, at det er nok for Socialdemokratiet.
Vil ministeren svare på, om det beløb bliver endnu lavere efter ydelseskommissionens anbefalinger og de politiske forhandlinger, der kommer til at foregå derefter?
Eller vil ministeren åbne op for, at ministeren er klar til at lave en aftale med venstrefløjen, der gør den økonomiske gevinst ved at gå fra kontanthjælpssystemet og ind på arbejdsmarkedet mindre end 18 kr. i timen?
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Altså, det er jo i sagens natur svært for mig at svare på, hvad en kommissions anbefalinger vil være
, når jeg endnu ikke har nedsat en kommission eller endnu ikke har givet kommissionen det år til at arbejde i.
Jeg har ikke nogen forventninger om, at kommissionens resultat entydigt vil være, at ydelserne bliver sat op under et.
Jeg har en forventning om, at kommissionen vil kigge på nogle af de ubalancer, vi i dag synes der er: mange knopskydninger i ydelsessystemet, at det er for kompliceret for borgerne at finde rundt i, at der også er for stor variation i nogle af ydelsesniveauerne, hvilket gør, at vi har social eksport ud af de store byer osv.
Det er jo alle de spørgsmål, vi gerne vil bede ydelseskommissionen om at hjælpe os med at besvare, og som jeg i øvrigt håber at Hans Andersens parti vil gå konstruktivt ind i drøftelser om.
Hans Andersen (V), 2019-11-19:
Men ministeren svarede sådan set ikke på spørgsmålet, om de 18.300 kr. er et rimeligt niveau.
Jeg må bare forstå, at ministeren og også et flertal her i Folketingssalen synes, at de 18.300 kr. er for lidt og man også i dag ønsker at sætte det beløb væsentligt op.
Men det her med de rigtige balancer er ikke opnået endnu, kan jeg forstå, for nu ønsker man at nedsætte en ydelseskommission.
Det må så betyde, at ydelserne skal sættes yderligere op med ydelseskommissionens rapport, når vi på et eller andet tidspunkt får den at se.
Så er det forventningen fra ministerens side, at ydelserne bliver sat yderligere op, når vi ser rapporten?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-19:
Vi kan sagtens komme længere ned, uden at jeg finder det problematisk.
Og det er da en sund arbejderpolitik, som selv Enhedslisten burde kunne tilslutte sig.
Peter Hummelgaard Thomsen (S), 2019-11-19:
Jeg synes, at 3.000 kr., som er det beløb, en enlig kontanthjælpsmodtager med to børn i et ufaglært HK-job til mindsteløn vil modtage, er en tydelig økonomisk gevinst, og det er jo i øvrigt – det er måske lidt mere i den polemiske ende, men ikke desto mindre – vel at mærke mere end de berømte 2.000 kr., som den daværende statsminister mente at man kunne købe et par sko for.
Jeg synes til gengæld, at spørgerens spørgsmål jo bygger på en grundlæggende præmis om, at der er en masse mennesker, der sidder velkalkulerede og tænker: Kan det her nu lige betale sig for mig?
Og jeg er ikke i tvivl om, at der er nogle af dem; det vil jeg starte med at sige, også bare for at indvarsle en nuanceret debat her.
Hans Andersen (V), 2019-11-19:
Tak for det.
Ministeren nævner, at ved det her forslag, som nu er fremsat, vil man have 3.000 kr. ekstra ved at være i arbejde.
Vi skal måske huske hinanden på, at man i dag altså har 18.300 kr., hvis man er enlig forsørger med to børn og er en del af kontanthjælpssystemet, med en gevinst på over 4.500 kr., hvis man tager et arbejde til mindsteløn.
Den gevinst ønsker et flertal nu at sætte ned.
Så kan man diskutere, om det er en tydelig økonomisk gevinst, man fortsat vil have.
Hvis man regner det om i timer, vil man have en gevinst på ca. 18 kr. i timen ved at stå op tidligt om morgenen, og så har man ikke taget højde for, at det måske også koster penge at tage på arbejde, og at man i øvrigt skal have barnepige en gang imellem til at passe børnene, hvis man ikke kommer hjem i rette tid.
Så synes ministeren, at 18.300 kr. er for lidt, siden ministeren ønsker at sætte det beløb op?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-11-19:
Det er korrekt – alt efter hvilken skat man selvfølgelig sænker og frem og tilbage.
Men i nogle tilfælde vil det være korrekt.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-19:
Der bliver fra venstrefløjens side talt rigtig meget om rådighedsbeløb i den her debat.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren, om han kan bekræfte, at hvis man fra politisk side gerne vil forøge et rådighedsbeløb hos mennesker, kan man gøre det enten ved at sætte ydelser op eller ved at sætte skatter og afgifter ned, hvilket også ville have en effekt på folks rådighedsbeløb.