Kaare Dybvad Bek (S), 2025-03-13:
Tak til Det Konservative Folkeparti for at fremsætte det her beslutningsforslag, hvor man søger at pålægge regeringen at afsøge rammerne for Danmarks internationale forpligtigelser.
Forslaget søger i den forbindelse at pålægge regeringen at afsøge muligheden for og konsekvenserne af, at Danmark udtræder af statsborgerretskonventionen.
Derudover ønsker forslagsstillerne, at regeringen skal afsøge muligheden for og konsekvenserne af, at Danmark udtræder af den europæiske menneskerettighedskonvention med henblik på at indtræde igen med forbehold for konventionens artikel 8 om retten til familieliv.
Endelig søger beslutningsforslaget at pålægge regeringen at igangsætte en grundig udredning af konventionerne.
Det er regeringens opfattelse, at de tiltag, som forslagsstillerne har foreslået, ikke er den rigtige måde at løse udfordringerne med konventionerne på, og derfor kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.
Jeg tror, at forslagsstillerne og jeg kan blive enige om meget, men altså ikke alt i forhold til spørgsmålet om den europæiske menneskerettighedskonvention.
Der er flere væsentlige uhensigtsmæssigheder ved konventionen og fortolkningen af den, særlig når det kommer til udvisning af kriminelle udlændinge.
Derfor skal vi også være klar til at undersøge og udfordre de rammer, som konventionerne sætter, og det er jeg glad for at forslagsstillerne bakker os op i.
Hvis jeg forstår forslagsstillerne korrekt, er vi også enige om, at Danmark ikke skal udtræde helt af den europæiske menneskerettighedskonvention.
Jeg mener også, at Danmark har en interesse i en stærk international retsorden, og at det er vigtigt, at vi indgår aktivt i det internationale samarbejde.
Som det fremgår af regeringsgrundlaget vil regeringen fastholde Danmarks medlemskab af de internationale konventioner, herunder menneskerettighedskonventionen.
Vi mener, at man som lille land har en interesse i, at det internationale regelbaserede samfund fungerer, og her udgør konventionerne et værn.
Når det er sagt, er der uhensigtsmæssigheder ved dele af konventionerne og deres fortolkning, bl.a. på udlændingeområdet, og der skal ikke herske tvivl om, at regeringen er klar til at udfordre og afsøge rammerne.
Derfor har vi også udnævnt en konventionsambassadør, hvad ordføreren for forslagsstillerne også nævnte, som skal undersøge, hvordan Danmark arbejder med konventionerne, og hvordan de anvendes og fortolkes.
Derudover vil regeringen igangsætte en grundig udredning af Danmarks internationale forpligtelser og muligheder i forbindelse med menneskerettighedskonventionen og afgørelser fra Menneskerettighedsdomstolen.
Det arbejde går i gang den 1. april 2025.
Det specifikke spørgsmål om at udtræde af menneskerettighedskonventionen for derefter at indtræde med forbehold har været stillet før.
Justitsministeriet foretog i 2017 en vurdering af netop dette forhold.
Det var i en besvarelse, der forelå den 26. oktober 2017 på spørgsmål 1023 fra Folketingets Retsudvalg.
Det skyldes, at det vil udvande betydningen af de særlige bestemmelser i konventionen, der udtrykkeligt regulerer, i hvilke tilfælde konventionen kan fraviges.
Udenrigsministeriet har også oplyst i forbindelse med Justitsministeriets besvarelse af spørgsmålet, at det internationalt set er en bredt delt vurdering, at det vil være i strid med traktatretten at opsige en konvention alene med det formål at genindtræde med en erklæring eller et forbehold.
Regeringen vil også fastholde Danmarks medlemskab af statsborgerretskonventionen, og jeg ser derfor heller ikke anledning til at gå ind i en nærmere vurdering af, hvad konsekvenserne af en udtræden vil være.
Når det er sagt, er jeg ligesom forslagsstillerne opmærksom på, at statsborgerretskonventionen sætter visse rammer for bl.a. adgang til at frakende og fratage statsborgerskab.
Det er også et af de punkter, som regeringen ønsker at undersøge og udfordre.
Tak for ordet.