runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Skipper (EL), 2020-06-09:
Jeg er rigtig glad for, at statsministeren tager så forholdsvis positivt imod det, og vi vil selvfølgelig også gerne se på, hvordan man kan gøre det anderledes eller bedre.
Jeg tror, det vigtigste jo er, hvilket statsministeren også er inde på, at vi målretter det til nogle af dem, som har de mindste indtægter.
For de grupper er jo i langt højere grad tilbøjelige til at gå ud og bruge pengene, så de kommer ud at virke og øger efterspørgslen og alt det der famøse gang i hjulene, som vi taler om, hvorimod dem, som i forvejen har meget, måske vil være mere tilbøjelige til at sy dem ind i madrassen eller mere nutidigt sagt sætte dem ind på kontoen, og så har det ikke den samme økonomiske effekt.
Derfor står Enhedslisten med vores forslag jo også i modsætning til noget af det, som f.eks. er blevet foreslået under den samme overskrift med helikopterpenge fra højrefløjen.
Venstre har bl.a. foreslået en halvering af momsen eller fremrykning af nogle skattelettelser.
Og som det er blevet påpeget af mange ud over Enhedslisten, vist også de økonomiske vismænd, så vil det jo i høj grad være at skyde med spredehagl, og det vil også betyde, at nogle af de penge, som vi alle sammen skal betale af på på et tidspunkt, vil gå til opsparing hos nogle af dem, der har meget.
Er statsministeren ikke enig i, at der skal en målretning til mod de laveste indkomster?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Først vil jeg gerne sige, at når vi vælger at have et lidt åbent sind, er det, fordi vi står i en ekstraordinær situation, og vi vil gerne have et bredt samarbejde, også om økonomien.
Det betyder ikke, at jeg i dag har sagt ja til, at der er bestemte grupper, der skal have 10.000 kr.
Når jeg siger det sådan lidt barskt, er det, fordi jeg så en overskrift i B.T. i går, hvor der stod: Penge på vej til dig.
Det er jo alt det der med, at man skal klikke sig ind på nyheden.
Så klikker man sig ind, og så står der: Christiansborg på vej med en gaveregn til danskerne.
Jeg synes, det er så ærgerligt med den type journalistik, for vi, alle partierne, har en åben diskussion med hinanden om, hvordan vi bedst hjælper dansk økonomi, og det omsættes så allerede nu i hvert fald i nogle aviser til, at det er besluttet, og det er det jo ikke.
Vi er ikke i nærheden af at have truffet beslutninger på det her område.
Så det er bare for at forventningsafstemme.
Vi møder hinanden med et åbent sind, men det betyder ikke, at nogen må begynde at indregne 10.000 kr. i deres budget.
Så er der det konkrete spørgsmål, nemlig om man skal målrette eller ej.
Omvendt kunne man jo sige, at det er hele Danmark, der har været gennem en coronakrise, så hvorfor ikke gøre noget, der i virkeligheden gavner os alle sammen.
Men altså, jeg er sådan set ikke uenig i det.
Pernille Skipper (EL), 2020-06-09:
Jeg kan fuldstændig afkræfte, at det skulle være Enhedslisten, der skriver overskrifter i B.T. Vi er klar over, at det ikke er vedtaget endnu, og det er jo derfor, at jeg for filan står og spørger.
Jeg er jo helt enig i, at der er to sider af den her sag.
Det er ikke kun et spørgsmål om, hvad der er gavnligt for økonomien, men det er også et spørgsmål.
Når Enhedslisten foreslår, at vi målretter det til nogle af de laveste indkomster, men altså også helt almindelige lønmodtagere, så er det både et spørgsmål om, hvad der er mest effektivt, og om, hvordan vi bruger pengene klogest, men det er også et spørgsmål om fairness og retfærdighed.
Uligheden i Danmark er jo steget de sidste mange år.
Jeg mener, at det var 27 mia. kr., den tidligere regering fik brugt på skattelettelser alene i en enkelt regeringsperiode, som primært er kommet de rigeste i vores samfund til gavn.
Det er penge, som kunne have været brugt på fælles velfærd og gavnet os alle sammen.
Det er også derfor, vi foreslår, at vi tilgodeser nogle med de laveste indtægter.
Dem, der har meget, skal nok få alt det kaffe og alle de badebolde og alle de ture til Fårup Sommerland, de har lyst til.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Først vil jeg gerne sige tak for den aftale, vi kunne lave i går, om at begynde at hæve forsamlingsforbuddet.
Det er jo en af de restriktioner, som jeg tror mange mennesker glæder sig mest til ryger væk.
Det kan vi gøre, fordi smitten er under kontrol og tingene går så godt, som de gør.
Og man skal jo nok ikke gøre sig mange overvejelser for at forestille sig, at vi, hvis vi havde sagt det modsatte, havde knægtet en af de vigtigste grundlovsrettigheder, vi har, nemlig at forsamle sig.
Når man må forsamle sig, kan man også lave en demonstration, og det kommer jeg ikke til at udtale mig imod at man gør.
Men min opfordring er selvfølgelig helt klart, som i alle mulige andre henseender, at man skal holde afstand, man skal vaske hænder og spritte af og man skal passe på hinanden og sig selv.
Og så skal man jo bare vide med den viden, vi har om sygdommen i dag, at det jo er en sygdom, der smitter, når mange mennesker samler sig, og ikke mindst, hvis der er dråber, hvad der jo også kan være i forbindelse med sådan en type manifestation.
Så det stiller nogle ret store krav, må man sige.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-09:
Det synes jeg er en rigtig god idé, for vi har brug for, at pengene kommer ud i vores samfund.
Vi har brug for at få gang i økonomien.
Der er også noget af et efterslæb for en del brancher, kan man sige.
Dansk Erhverv har vurderet, at det vil skabe ca. 32.000 arbejdspladser, og helt personligt tør jeg godt lave en vurdering, der siger, at det ville vække en vis glæde hos danskerne at få deres egne feriepenge tilbage.
Dengang vi indefrøs feriepengene, var det jo, fordi vi ikke havde nogen bedre mulighed.
Vi lavede en ny ferielov, og hvis vi dengang havde frigivet 100 mia. kr. til samfundet, risikerede vi jo en overophedning af økonomien, og i dag står økonomien jo bare et andet sted.
Vi indefrøs også feriepengene, fordi mange af pengene jo stod i virksomhederne.
Tog vi pengene ud af virksomhederne, mistede de deres likviditet.
Det problem har vi jo fundet en løsning på ved at give et statsgaranteret lån.
Det er også en model, der måske ikke så overraskende bakkes op af FH og Dansk Arbejdsgiverforening.
Så det er jo et godt forslag.
Der skal ikke graves dybt i statens kasse, fordi det jo er et lån, vi trods alt har med at gøre.
Så jeg vil egentlig gerne høre statsministeren: Hvad taler imod, at vi udbetaler danskernes egne penge?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Jeg er helt sikker på, at der ikke kommer til at blive citeret ret meget fra den her spørgetime, fordi nu har vi en egentlig politisk diskussion med hinanden, og så viser det sig jo, at forskellene ikke nødvendigvis er så store, og at alle partier i øvrigt er optagede af at finde de bedste løsninger.
Så vil der selvfølgelig være nogle ideologiske forskelle, men egentlig efterstræber vi jo det samme lige nu: at holde hånden under dansk økonomi, få gang i hjulene der, hvor de ikke er i gang allerede, og dermed understøtte beskæftigelsen.
Jamen der er ikke meget, der taler imod det her, og derfor indgår det selvfølgelig også utrolig meget i vores overvejelser.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-09:
Det lyder godt, og så kunne jeg jo stoppe her.
Jeg tror bare, jeg stiller et spørgsmål mere om sagen.
Det er jo godt, at vi har ideologiske forskelle her i salen, og det er godt, for ellers var det også kedeligt.
– hos mig, ja!
Når jeg selv helt objektivt skal lave en politisk analyse, vil jeg nok sige, at det har jeg ret meget ret i.
Vi står jo ikke i en situation, hvor økonomien risikerer at blive overophedet.
Det tror jeg vist godt vi kan sige.
Så jeg hører godt, hvad statsministeren siger, men når der ikke er så meget, der taler imod, så vil jeg spørge, hvornår statsministeren så regner med, at vi kan få en afklaring på det her.
For ellers må vi skynde os at gøre noget, så vi kan få de her penge ud at virke.
Jeg frygter lidt for det: Kommer der til at ske noget?
Kommer der ikke til at ske noget?
Hvad er det for en pakke?
Skal man bare give folk nogle få tusind kroner, for så tror jeg ikke , det virker.
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Det er alligevel en mand med en vis selvtillid, der står i Folketingsalen og giver sig selv karakterer.
Det er meget sympatisk, og det har meget fornuft for sig.
Vi er jo nu i den situation, at der er en trepartsaftale omkring afslutningen på hjælpepakkerne, og jeg vil i øvrigt gerne takke arbejdsmarkedets parter for, at vi fik lavet lønkompensationen i første omgang.
Nu er der så en trepartsaftale.
Der bliver politiske forhandlinger i den her uge hos finansministeren.
Vi synes, det ville være naturligt, at når vi diskuterer afslutningen på hjælpepakkerne, begynder vi også at diskutere det lidt mere langsigtede omkring økonomi.
Det kunne f.eks. også være feriepengene.
Søren Pape Poulsen (KF), 2020-06-09:
Den er hjemme, havde jeg næsten lyst til at sige.
Men lad os nu se.
Jeg tager det positivt ned og glæder mig til de videre drøftelser.
Vi har nu været igennem en helt særlig situation i vores samfund.
Vi har bedt folk om at blive hjemme i en stor del af landet.
Mange folk har risikeret deres job, og mange er blevet arbejdsløse.
Vi har stået i en situation, hvor vi ikke kunne besøge vores gamle, fordi de kunne risikere at blive smittet.
Alt har simpelt hen været afhængigt af, at hver eneste en af os som borgere i det her samfund har taget et ansvar for, at man ikke bringer smitte til andre.
Statsministeren og myndighederne har holdt et hav af pressemøder og har informeret befolkningen.
Nu stiller jeg ikke spørgsmålet for at sætte spørgsmålstegn ved folks grundlovssikrede ret, men hvad mener ministeren om det samfundssind, der blev udvist ved Black Lives Matter-demonstrationen, hvor ekstremister står i spidsen og tidligere har sagt, at tre folketingsmedlemmer, der er demokratisk valgt, skulle smides i fængsel?
Det er én ting; den debat kan vi tage på et andet tidspunkt.
Men hvad mener statsministeren om det samfundssind, der ligger bag at lave sådan en demonstration, med alt det, vi har risikeret i det her samfund?
Mette Frederiksen (S), 2020-06-09:
Der er jo meget af det, jeg har sympati for.
Jeg tror jo stadig væk vedholdende, at vi ved noget om dansk økonomi nu, som vi kan reagere på, men vi ved reelt ikke, hvor dansk økonomi er om 3 eller 4 måneder på grund af situationen i verdensøkonomien.
Vi har rigtig mange eksportvirksomheder, vi skal have en meget, meget stor opmærksomhed på, og de får ikke nødvendigvis bedre vilkår af, at vi stimulerer efterspørgslen, som kan gavne nogle andre erhverv.
Jeg må sige, at jeg umiddelbart har mere fidus til det, man kalder helikopterpenge, end til momsspørgsmålet, og der er jo ganske mange økonomer, der advarer mod det.
Det er jo primært, fordi det øjeblik, man sætter momsen op, og det vil man være tvunget til at gøre på et tidspunkt, for det er en meget, meget stor indtægtskilde, så risikerer man i virkeligheden at få et nyt økonomisk tilbageslag og en stop and go-politik.
Anne Honoré Østergaard (V), 2020-06-09:
Vi skal til at diskutere en ny arbejdsskadesreform, og der er vi meget villige til at deltage, og det håber jeg også ordføreren er.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-09:
Jeg tror, at det med kalenderen dybest set handler om, at jeg ikke var parat til at sætte en præcis dato på fra Folketingets talerstol lige nu.
Vi vil gøre, hvad vi kan, for at vi kommer i gang med de her drøftelser.
Om det bliver nu her inden sommerferien, eller om det bliver lige efter sommerferien, vil vi se på.
Vi skal også have et grundlag at diskutere ud fra, og vi skal jo også have nogle forskellige input til, hvordan vi finder den bedste model.
Men jeg kan garantere ordføreren, at det her er noget, regeringen har stor velvilje over for.
Vi synes, det er vigtigt, og jeg vil gentage den ros, der er til den daværende regering, som gik forrest med overhovedet at indføre en sorgorlov.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-09:
Mange tak for det.
Jeg synes først og fremmest, det er et rigtig, rigtig godt og vigtigt forslag, vi behandler her, og jeg vil godt sige tak til ministeren for ligesom at anerkende, at det her er noget, der skal forbedres.
Det synes jeg er det, der er det allervigtigste.
Men jeg hørte ministeren sige, at man er enig i det her med, at det skal gælde fra 0-18 år.
Det var ret klart i talen, at det også er det, der skal være intentionen i de nye forhandlinger.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men det her forslag peger jo også på, at man skal have en længere orlov, altså de 6 måneder.
Så der vil jeg gerne lige spørge lidt mere ind til ministerens holdning til det.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-09:
Jamen jeg mener jo faktisk, at det er en af de ting, vi både kan og skal diskutere grundigt.
På den ene side er der selvfølgelig hensynet til den enkelte forælder, som har brug for – og det synes jeg er helt rigtigt, og det er også det, der ligger til grund for borgerforslaget – at bearbejde sin sorg; omvendt har vi jo på den anden side også hørt i forbindelse med de her diskussioner, at eksperter har været ude at udtale, at orlovens længde også kan blive for lang.
Altså, det kan for nogle være en hæmsko, hvis ikke man kommer i gang igen.
Det kan bide sig fast, og man kan blive bidt fast ude på arbejdsmarkedet.
Der synes jeg, at vi skal finde den rette balance og skal diskutere meget grundigt, hvor den rette balance ligger.
Det er også en af grundene til, at vi heller ikke bare kan bakke op om borgerforslaget, som det ligger, bogstav til bogstav.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-09:
Jeg synes, at noget af det, der er vigtigt at hæfte sig ved ved det her forslag, er, at det jo er et tilbud til folk.
Man kan jo godt gå tilbage på arbejde efter f.eks. 3 måneder.
Men det, at du har muligheden for at holde de 6 måneder fri, må jeg indrømme at jeg synes er meget fornuftigt.
Derfor er vi fra Enhedslistens side også fuldstændig klar til at bakke op om borgerforslaget, som det er.
Det vil stadig væk skulle gennemarbejdes i detaljen, for at det bliver en lov, men jeg synes sådan set også, at det i øvrigt ville sende et ret positivt signal, at vi en gang imellem stemte for nogle af de her borgerforslag og faktisk vedtog dem i Folketinget.
Så det var en opfordring og for lige at høre ministeren, om man ikke godt kunne forestille sig alligevel at gøre det.
Peter Hummelgaard (S), 2020-06-09:
Jamen jeg har jo gjort regeringens holdning klar.
Altså, vi bakker til fulde op om de hensyn og det, som man gerne vil med borgerforslaget.
Men vi synes også, der er grundlag for nogle ting, som skal overvejes til fulde, og som også skal diskuteres Folketingets partier imellem.
Finansieringen er selvfølgelig den ene del af det – det er den mindste del, som jeg allerede har været inde på – men der er også samspillet med kollektive aftaler og arbejdsmarkedets parter, som vi også synes er vigtigt at have med i den sammenhæng.
Marlene Ambo-Rasmussen (V), 2020-06-09:
Det var nemlig den daværende regering, der gik forrest med det her.
Grunden til, at jeg tager ordet, er, at ministeren lidt brugte som undskyldning, at kalenderen var booket hos ministeren og ordførerne, men jeg tror sådan set ikke, at kalenderen er mere tom, når vi når hen til efteråret.
Det tror jeg også ministeren vil bekræfte.
Ministeren siger også selv, at der er flertal for det her, og at han også klart kan fornemme det i salen i dag.
Vi i Venstre vil bare rigtig gerne have, at vi kommer i gang lige nu.
Ministeren taler meget om at prioritere, så vil ministeren ikke godt i dag bekræfte, at man rent faktisk vil prioritere at gøre det her nu , før vi går på sommerferie?
Morten Dahlin (V), 2020-06-09:
Det er nok den mest forfærdelige følelse, man overhovedet kan have.
Men ikke desto mindre så tror jeg, at fænomenet sorg, begivenheden, oplevelsen er langt, langt værre, end definitionen i ordbogen giver udtryk for, hvis den elskede, der er gået bort, er ens barn.
Derfor er det også kun rimeligt, at en forælder, som har mistet sit barn, får rum til at bearbejde den smerte, det er at sige farvel – farvel for evigt.
Det er så vanvittig meningsløst, hver gang et barn dør, at ingen politiske initiativer, ingen love, ingen orlovsordninger kan erstatte den livstid af minder, man skulle have skabt sammen med sit barn
Derfor støtter Venstre, at vi indfører ret til sorgorlov i Danmark, og vi opfordrer ministeren til hurtigst muligt, inden sommerferien, at indkalde til politiske forhandlinger, så vi kan finde en god model.
Modellen skal selvfølgelig tage højde for, at der er mange måder, man kan håndtere sorg på.
Hver enkelt familie, hver enkelt forælder håndterer det på sin egen måde.
Vi ser frem til de videre drøftelser og den videre behandling af borgerforslaget.
Og bare for at slå det helt fast: Venstre støtter indførelsen af ret til sorgorlov i Danmark.
Samira Nawa (RV), 2020-06-09:
Det her borgerforslag har på imponerende kort tid samlet så stor opbakning, at vi nu står her i Folketingssalen og debatterer det, og vi skylder initiativtagerne bag forslaget en stor tak for at tage det her meget vigtige emne op og samle de fornødne underskrifter.
Det viser i virkeligheden den store værdi, som der er i borgerforslag, nemlig at
personer, der på allertætteste hold oplever udfordringer og uretfærdigheder, har mulighed for at give det til kende og være medvirkende til, at andre ikke skal opleve at stå i den samme situation med samme udfordringer og uretfærdigheder.
Jeg forestiller mig, at der blandt forslagets mange støtter er nogle, der har haft sorgen helt tæt på livet: den afgrundsdybe sorg, som det er at miste et barn.
Det tager tid og ro at bearbejde så tragisk en begivenhed, og sorg kan ikke sættes på formel.
Derfor deler vi i Radikale Venstre også opfattelsen af, at reglerne, som de er nu, ikke er tilstrækkelige, og de imødekommer ikke i tilstrækkelig grad de behov for tid og ro, som et sørgende forældrepar må have.
Det er ikke rimeligt, at man kort tid efter at have taget afsked med sit barn, skal møde ind til sygefraværssamtaler med henblik på at komme hurtigst muligt tilbage i arbejde.
Det rammer ganske enkelt ved siden af skiven.
Det samme gør sig gældende med grænsedragningen ved 7 måneder.
Sorgen bliver hverken mindre eller nemmere at bearbejde, hvis barnet er 5 år eller 15 år i stedet for 5 måneder, og derfor ser vi i Radikale Venstre gerne, at der både gives længere sorgorlov til forældre, der mister et barn inden for de første 7 måneder, og mulighed for sorgorlov for forældre, der mister et barn med en højere alder.
På samme måde kunne man også forestille sig, at nogle kommer til at stå i en situation, hvor de for hurtigt kommer tilbage til arbejde.
De skal naturligvis have muligheden for at komme tilbage til en sorgorlov, hvis det er det, der er behov for.
Som tidligere nævnt kan sorgen ikke sættes på formel, og fleksibilitet må derfor være en afgørende rettesnor for en ny model.
I Radikale Venstre bakker vi derfor op om sorgorlov til forældre, der mister et barn, og jeg er enig med de mange, der har sagt, at det er en vanskelig situation at vente indtil finanslovsforhandlingerne, og derfor sætter jeg også pris på, at vi nu fra ministeren har fået en tilkendegivelse om, at vi bliver indkaldt til forhandlinger før sommerferien.
Så hurtigt kan det også gå i Folketingssalen.
Karsten Hønge (SF), 2020-06-09:
Tak til initiativtagerne bag borgerforslaget, og tusind tak til de mange mennesker, som gennem deres underskrift har sikret, at vi behandler forslaget i dag – et forslag, som SF støtter.
Jeg synes, at vi skal give forældrene mere fleksibilitet.
Det kan være umuligt at vurdere, hvor meget tid der er brug for, så en mulighed for at kunne træde ud af orlovsordningen og vende tilbage igen i stedet for at knække nakken på arbejde kunne være en forbedring, som jeg tror der vil være brug for.
Vi har i hvert fald brug for at rydde op i de nuværende regler, og vi har brug for langt bedre regler.
I dag er det alt for tilfældigt, hvordan mennesker bliver behandlet, og reglerne hænger ikke sammen.
Når de mentale batterier er i bund på grund af dødsfald, ja, så skal der være tid og mulighed for at sørge.
Hendes baggrund er, at hun er cand.psych.
Hun skriver til os: Min erfaring er, at forældrene desværre alt for tit føler sig presset til at vende tilbage til arbejdet, inden de reelt er klar.
Det kan forværre og forlænge en sorgproces, hvis der ikke er den nødvendige tid til at sørge, og der opleves yderligere stress på grund af forventninger og krav fra omgivelserne.
Foreningen af Cancerramte Børn har skrevet til os i udvalget: Undersøgelser viser, at det at miste et barn er det mest belastende tab, man kan komme ud for, samt at det påvirker dem i mange år efter, og at mange, både forældre og de efterlevende søskende, får voldsomme belastningsreaktioner og angst undervejs og flere år efter.
Vi både kan og skal løfte en lille del af byrden fra de hårdt ramte familier.
Eva Flyvholm (EL), 2020-06-09:
Tusind tak for ordet.
Jeg synes, det her er et meget, meget vigtigt forslag, og fra Enhedslistens side stemmer vi for forslaget.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi bakker op om det.
Det at miste et barn må være det mest forfærdelige, man overhovedet kan komme ud for.
Det er der nok ikke nogen rigtig lindring for, men som minimum kan vi da som samfund sørge for, at man faktisk får ro til bare at hele lidt i det helt akutte chok, det må være, og at man får mulighed for at komme en lille smule på fode igen, inden man skal ud og efterleve de krav, der er på arbejdsmarkedet.
Der har man også brug for at bruge sine kræfter på de søskende, der er tilbage, og ikke på sit arbejde.
Jeg synes også, det er meget centralt her, at det er en mulighed, man har.
Ønsker folk at komme tilbage, før der er gået et halvt år, er det jo fuldstændig muligt.
Man skal naturligvis gøre det, som man føler er mest rigtigt for en selv.
Men jeg tror, det er meget rimeligt og fornuftigt at sige, at den her ret til et halvt års orlov vil vi gerne som samfund stille til rådighed.
Det samme gælder det, at det naturligvis er børn i alle aldre, som man skal have mulighed for at få sorgorlov til.
Vi bakker op om forslaget.
Og sådan som jeg hører det, er der faktisk også rigtig mange andre partier, der gør det.
Derfor burde vi for mig at se bare kunne vedtage det her borgerforslag, som det ligger nu.
Nu må vi se, hvad vi når frem til enten ved en afstemning eller i en forhandling
Men det er vigtigt, at der nu er en helt klar opbakning til, at sorgorloven skal forbedres, og set ud fra mit perspektiv rammer det forslag, der ligger her, rigtig fornuftigt det, man tænker der kan være behov for.
Jeg synes, det er en ret, som samfundet skal stille til rådighed, når folk bliver ramt af så voldsom en sorg.
Så tusind tak til jer, der er forslagsstillere, for at have fundet kræfterne til at komme med det her forslag, så vi kan få den her diskussion og forhåbentlig meget snart få ændret loven og meget gerne, som forslået her.