Trine Bramsen (S), 2021-11-30:
Ingen havde ønsket sig at stå i den situation, som vi stod i tilbage i august måned i Kabul, hvor vi med kort varsel og under kaotiske forhold gennemførte en evakuering af omkring 1.000 personer fra Afghanistan.
Under evakueringsoperationen leverede danske soldater og øvrige myndighedspersoner en helt ekstraordinær indsats, men at vi endte med at befinde os i en situation, hvor det var nødvendigt at evakuere under så vanskelige forhold, kalder selv sagt på at reflektere over og evaluere indsatsen.
Når det gælder de danske soldater, blev det danske styrkebidrag til NATO's mission i Afghanistan hjemtaget den 22. juni 2021.
Soldaternes sikkerhed under hjemtagningen i juni havde mit fulde fokus, og alle soldater kom hjem i god ro og orden.
Som forsvarsminister var det helt centralt for mig.
Spørgerne spørger, om de ugerapporter, der blev sendt til Forsvarskommandoen, inden de sidste danske soldater forlod Afghanistan, også blev forelagt mig.
Som minister modtager jeg ikke ugerapporter fra forsvaret.
På samme måde, som det har været overordnet praksis i tidligere regeringer, har denne regering støttet sig til FE's vurdering af sikkerhedssituationen i Afghanistan, og ugerapporterne er indgået som en del af FE's samlede efterretningsgrundlag.
Men Forsvarsministeriet er ikke involveret i FE's etablering af det samlede efterretningsbillede.
Det er FE's faglige ansvar.
FE sammenstykker deres vurderinger på baggrund af mange forskellige oplysninger, og det er helt grundlæggende en del af en efterretningstjenestes virke, at opbygningen af et efterretningsgrundlag bygger på flest mulige og uafhængige kilder, når dette er muligt.
Ugerapporterne beskriver en skrøbelig sikkerhedssituation i Afghanistan, og det samme gjorde FE i deres rapportering.
FE har længe peget på, at de mest sandsynlige scenarier var etableringen af et Talebanstyret emirat eller en borgerkrig, hvilket Folketinget også blev orienteret om før sommeren.
Timingen for Kabuls fald overraskede.
Det overraskede Danmark, det overraskede Forsvarets Efterretningstjeneste og de øvrige vestlige landes efterretningstjenester.
Det overraskede, hvor hurtigt Kabul faldt.
Også amerikanerne blev overraskede.
At alle blev overraskede, må selvsagt give anledning til at evaluere.
Det er i alles interesse, at vi gør, hvad vi kan for at undgå at stå i en lignende situation en anden gang.
Der er igangsat en grundig tværministeriel evaluering af indsatsen og vidensgrundlaget op til Talebans indtog i Kabul, og FE har på baggrund af forløbet op til evakueringerne fra Afghanistan iværksat en intern evaluering med henblik på at høste erfaringer.
Det er selvsagt vigtigt at lære af forløbet.
Det samme finder uden tvivl også sted blandt vores allieredes efterretningstjenester, der også alle blev overraskede over hastigheden af Talebans erobring af Kabul.
Til sidst vil jeg for en god ordens skyld nævne, at jeg ikke kan genkende de præmisser, som spørgerne opstiller, for det var ikke mig som minister, men Forsvarets Efterretningstjeneste, der den 9. august orienterede Folketingets partier om situationen i Afghanistan.
Jeg kan heller ikke genkende billedet af, at jeg som minister skulle have fremlagt en mindre kritisk vurdering af situationen for Folketinget.
Regeringen har ved flere lejligheder orienteret Folketinget om situationen i Afghanistan.
Der har været en række møder i Det Udenrigspolitiske Nævn i 2021, hvor regeringen har fremhævet, at fremtidsudsigterne for Afghanistan var dystre.
Den sidste danske soldat forlod Afghanistan den 22. juni.
Derefter var der ikke danske soldater i Afghanistan før den 15. august, hvor forsvaret hjalp Udenrigsministeriet med evakueringen.
Tak for ordet.