runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-04-30:
Jeg kan jo fortsætte på samme måde som min forgænger fra Socialdemokraterne, for det var faktisk Dansk Folkepartis finansordfører, hr. René Christensen, som skulle have været her, men han sidder i nogle forhandlinger, så jeg har lovet at læse hans tale op.
B 117 vil pålægge regeringen altid at fremlægge de økonomiske beregninger, der ligger til grund for lovforslag, aktstykker, regeringsudspil og -planer samt politiske aftaler og forlig på en måde, der sikrer fuld gennemsigtighed, undtagen i de tilfælde, hvor særlige konkrete grunde såsom rigets sikkerhed, statens økonomiske interesser og lignende taler imod en sådan offentliggørelse.
Det er vi sådan set helt enige i i Dansk Folkeparti, men sådan er det jo efter vores opfattelse også i dag.
Vi kan som medlemmer af Folketinget stille alle de spørgsmål og bede om alle de udredninger, vi vil, så vi mener måske, at forslaget er lidt overflødigt i den form, det har, men vi vil gerne i udvalgsarbejdet se, om vi kan finde en model for et minimum af oplysninger, der skal medfølge forslag fra regeringen.
Så vi afviser ikke forslaget totalt, men vi vil gerne se, om vi kan finde en løsning, som ikke bare giver mere bureaukrati og en masse udregninger, som ingen vil bruge eller har brug for.
Det skulle være det hele.
Jeg kan godt lide, at ordføreren drager det hen på smørrebrød, men jeg sidder altså ikke i Finansudvalget, og derfor skal jeg jo ikke komme her og fortælle, hvordan Finansudvalget skal håndtere det her.
Jeg er sådan set budbringer for at sige, at vi gerne vil være med til at diskutere det; men vi vil ikke lave modeller, som der følger øget bureaukrati af.
Rune Lund (EL), 2019-04-30:
Når regeringen kommer med et udspil på et område, forløber det tit sådan her ovre hos os: Vi læser udspillet igennem, og så kommer vi selvfølgelig med en umiddelbar reaktion; men så stiller vi spørgsmål til forslaget.
Hvor meget er den direkte udgift i forhold til de konkrete elementer efter tilbageløb og med adfærd, enkeltvist og samlet set?
Hvad er indkomstfordelingseffekten, altså hvem får gavn af det her?
Er det dem med de laveste indkomster, er det dem med de højeste indkomster?
Vi spørger om tabeller på det.
Så sker der ofte det, at vi får svar på spørgsmålene lige inden eller måske på selve dagen eller måske endda en time før, at der lander en aftale.
Det vil sige, at de svar, der kommer, er uaktuelle, for de er stillet i forhold til det oprindelige udspil.
Når der så ligger en aftale, sker der nøjagtig det samme: Så læser vi aftalen igennem, kommer med en umiddelbar reaktion og stiller nye spørgsmål, som vi så først får svar på en måned efter.
Det ville da være dejligt, hvis de mest centrale nøgletal dog fremgik fra start, både når der er et udspil og når der ligger en aftale.
Hans Kristian Skibby (DF), 2019-04-30:
Jeg synes jo, at den måde, som spørgeren skitserer det på, er en, som de fleste politikere sikkert kan nikke genkendende til i forhold til nogle af de forhandlingsprocesser, som der har været i forskellige ministersammenhænge.
Så den del af det deler vi.
Men vi vil bare ikke have den her fulde løsning sådan som forslagsstillerne, for vi frygter altså, at det vil medføre yderligere embedsvælde og alt for meget bureaukrati.
Der skal man også passe på med at spørge om for mange tal, fordi de tal, vi skal spørge om, selvfølgelig skal være dem, vi kan bruge til noget.
Derfor er det også bedre – ofte – at man ikke forplumrer det hele ved at komme med alt for mange beregninger, som fortæller forskellige ting.
Man er nødt til at vælge de beregningsmodeller og de beregninger ud fra de spørgsmål, som de forskellige partier stiller i forbindelse med eventuelle politiske forhandlinger.
Det er den normale måde at gøre det på.
Rune Lund (EL), 2019-04-30:
Jeg tager det i virkeligheden som en venlig tilkendegivelse af, at der er noget at komme efter her.
Jeg tænker også, at hr. Hans Kristian Skibby godt kan se, at det forløb, jeg beskrev i min første kommentar, min første bemærkning, jo desværre er ret kendetegnende for, hvordan vi ofte får talmaterialet her i Folketinget, altså hvordan den lovgivende magt får talmaterialet fra den udøvende magt.
Hvad tænker hr. Hans Kristian Skibby om, at vi tager en diskussion om det?
Altså, man kan jo lave det her beslutningsforslag om til en slags smørrebrødsseddel, og så kan man det diskutere hele vejen ned, og så kan vi tage en grundig diskussion af det i Finansudvalget.
Kristian Jensen (V), 2019-04-30:
Jeg tænker, at de aftaler, vi indgår med kommunerne, er lavet på baggrund af de ønsker, som kommunerne selv er kommet frem med, i forhold til hvordan de fremstår og offentliggøres.
Så i forhold til aftaler er det sådan set den part, vi forhandler med, der er en af de afgørende faktorer for, hvordan det fremstår.
Men jeg gentager lige, hvad jeg sagde i min tale fra starten af: Jeg synes også, at vi f.eks. skal arbejde videre med ideen om, at udviklingen i kommuners og regioners udgifter pr. automatik sendes til Folketinget, når der indgås nye økonomiaftaler.
Så jeg tror sådan set, at vi kan dække det, som hr. Rune Lund spørger om.
Peder Hvelplund (EL), 2019-05-02:
Når jeg spørger, er det selvfølgelig også, fordi ordførerens partifælle Flemming Møller Mortensen, som er sundhedsordfører, til Danmarks Radio har sagt: »Det er slet ikke godt nok for patienternes sikkerhed.
« Jeg skal bare bede ordføreren om at bekræfte, at det også er den socialdemokratiske holdning.
Og så vil jeg gerne, for nu bliver jeg lidt i tvivl om, hvordan Socialdemokraterne egentlig stiller sig til det her beslutningsforslag, høre, om man er enig i – hvad der jo ligger i beslutningsforslaget – at man skal indføre en national standard for det, eller om ordføreren ikke er af den opfattelse.
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Jeg ved naturligvis godt, at de fleste udenlandske læger i Danmark kommer fra de andre nordiske lande, og godt for det.
Når nu ministeren siger, at der er et varslingssystem inden for EU, men det er ikke sådan helt udbygget, er det så ministerens opfattelse, at det varslingssystem virker, eller at det ikke virker?
Karina Adsbøl (DF), 2019-05-02:
Tak for det.
Også tak, fordi Socialdemokratiet bakker op om intentionerne i forslaget.
Grunden til, at jeg alligevel tager ordet, er, at jeg synes, den socialdemokratiske ordfører taler, som om det her forslag handler om, at man ikke skal have udenlandske læger.
Det her handler jo om, at lægerne skal kunne tale dansk, det handler også om, at lægerne skal kunne forstå dansk, uanset hvor de kommer fra.
Så derfor skal jeg bare lige som opfølgning på ordføreren for Enhedslistens spørgsmål have ordføreren til at bekræfte, at det her jo er et nationalt ansvar, altså at vi skal sikre nationalt, at de læger, der arbejder i Danmark, kan det danske sprog, og at de også kan forstå det danske sprog.
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Jeg synes sådan set, at jeg i min tale har bakket op om hr. Flemming Møller Mortensen, og det gør jeg naturligvis også, for det er en sag, der ligger Socialdemokraterne meget på sinde, at vi får patientsikkerheden og trygheden helt i top, når det gælder de udenlandske læger.
Så jeg siger i dag, at vi bakker op om beslutningsforslagene, og det kommer vi også til at samarbejde med ministeren om, for vi skal sikre, at patientsikkerheden er i orden – også med hensyn til de udenlandske læger, og at man kan forstå, hvad de siger.
Vi bliver jo nødt til at være realistiske over for, at det her jo også er en EU-problematik.
For det er jo rigtigt, som ministeren siger, at der er nogle aftaler inden for EU, og dem bliver vi selvfølgelig nødt til at forholde os til.
I noget af det, jeg læste for at forberede mig til det her, var der oplysninger om, at kravet fra EU inden for et specielt speciale var 3 års undervisning på det område, mens vi fra dansk side stiller krav om 6 år.
Og der er selvfølgelig et enormt gab der, som det ikke er tilfredsstillende at vi bare som land skal sidde og kigge på.
For hvordan kan vi få det her til at køre på et dansk sygehus, hvis det er sådan, at der er for stor forskel på de læger, der står ved siden af hinanden?
Så spurgte spørgeren om det med centrale krav.
Jeg tror bare, vi må se i øjnene, at vi får brug for flere udenlandske læger i Danmark, og når vi har det, bør vi måske også kigge på, hvordan vi kan hjælpe regionerne til at sikre, at det grundlæggende arbejde, er på plads.
Men jeg er enig i, at det ligger ude i regionerne.
Det er dem, der ansætter.
Peder Hvelplund (EL), 2019-05-02:
Tak for det, og tak til ordføreren for en utrolig positiv tale.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Derfor skal jeg også bare bede ordføreren om at bekræfte, at ordføreren er enig i, at det er et nationalt ansvar at sikre, at både sprog- og kvalifikationskravene er tilstrækkelige, så det ikke bliver noget, man kommer til at skulle stå med alene ude i regionerne.
Altså at det ikke alene er et ansættelsesansvar ude i regionerne, men at netop den opgave bør følge en national standard, så vi sikrer, at når læger arbejder med autorisation i Danmark, er det efter nogle standarder, vi fra nationalt hold har aftalt.
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Mange tak.
Tak til Dansk Folkeparti og til Enhedslisten for at have fremsat de beslutningsforslag her, som er meget relevante.
Alle danskere skal sikres en god og sikker behandling i det danske sundhedsvæsen, hvis de bliver syge.
Det er en fuldstændig afgørende del af vores samfundssystem.
Hvis man som patient skal modtage en behandling, som gør en tryg, og hvor patientsikkerheden er høj, så er det helt grundlæggende en forudsætning, at man kan forstå, hvad sundhedspersonalet siger, og at de kan forstå, hvad man selv siger.
Man kan være nok så dygtig, men hvis man ikke kan kommunikere med patienterne, kan der opstå fejl og i hvert fald utryghed, som vi som samfund ikke kan godtage.
Jeg tror, at vi alle sammen er bevidste om, at det danske sundhedsvæsen har brug for dygtige udenlandske læger, og de skal være meget velkomne her i Danmark.
Men det siger sig selv, at vi som samfund selvfølgelig bliver nødt til at sikre os, at deres faglige niveau er højt nok, og at de kan tale med deres patienter og kolleger.
Især er der mange små sygehuse i periferien af Danmark, som har brug for udenlandske læger, fordi de danske læger ikke vil arbejde der.
Det er f.eks. på Lolland og i Thy, og der er der yderligere en ting, der spiller ind, nemlig at den læge, man har, eller det andet sundhedspersonale, man har, måske ikke kan forstå den dialekt, som man taler.
Derfor mener vi også fra socialdemokratisk side, at der er god grund til at kigge på, om der ikke kan stilles højere sprog- og kompetencekrav til EU-læger, ligesom der allerede bliver det til læger fra tredjelande.
Vi har noteret os, at paraplyorganisationen Danske Patienter såvel som Lægeforeningen har sagt, at også læger fra EU-lande skal mødes med sprogkrav i det danske sundhedsvæsen.
Et centralt sprogkrav mener vi også vil kunne gøre det lettere for regionerne.
Derfor bakker vi op om intentionen i forslagene, og vi ser frem til en videre udvalgsbehandling.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-05-02:
Jamen det virker, men det kan blive bedre, og det vil jeg også gerne svare på skriftligt.
Der er også variationer i, hvor meget man varsler om – det har også været en del af en diskussion.
F.eks. varsler briterne meget mere; de vurderer også, at det er grund til en varsling, hvis du har glemt at betale dit kontingent til din fagforening, sådan som jeg husker sagen.
Det ville vi jo sige var langt under en bagatelgrænse i Danmark, i forhold til at man skulle varsles.
Derfor er der sådan set også rum for, at vi i fællesskab kan gøre det europæiske varslingssystem stærkere, end det er i dag.
Men det er vigtigt, at vi har fået det bygget op og har noget ligesom at stå på og arbejde videre med.
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Sådan kan man nogle gange kløjes i det.
Tak for spørgsmålet.
Jeg håber ikke, at jeg her har givet udtryk for, at det handler om andet end at kunne tale og forstå dansk og have de nødvendige kvalitetskrav.
Jeg håber ikke, jeg har givet udtryk for andet, for det er naturligvis det, som forslaget handler om.
Og ja, jeg kan bekræfte, at vi synes, man skal arbejde i retning af, at man stiller nogle nationale krav på de her to områder, fordi det vil hjælpe regionerne i deres videre arbejde, idet der jo vil blive ved med at komme udenlandske læger til Danmark – og tak for det!
Det er godt.
Ellers havde vi ikke læger nok.
Karina Adsbøl (DF), 2019-05-02:
Tak for det, og tak til formanden for lige at hjælpe med navnet.
Så skal jeg lige høre den socialdemokratiske ordfører, om ordføreren mener, at det er noget, vi så selv skal bestemme i Danmark, og at EU skal blande sig udenom, i forhold til hvordan vi indretter os i Danmark, når vi stiller nationale sprogkrav til de læger, der bliver ansat i Danmark.
Ellen Trane Nørby (V), 2019-05-02:
Ja, og det er et meget relevant spørgsmål, som ordføreren stiller, netop i forhold til den gensidige forpligtelse, vi har til at varsle andre lande, hvis vi har sundhedspersoner, der ikke lever op til den faglige standard
Der er et varslingssystem blandt EU-landene, som desværre ikke er så udbygget, som vi godt kunne tænke os, og det arbejder vi på.
Der er også et nordisk varslingssystem, på baggrund af Arjeplogaftalen, som faktisk er blevet fornyet og nu udbygget yderligere, så vi blandt de nordiske lande i endnu højere grad også hjælper hinanden med at undgå, at vi eksporterer dårlige sundhedspersoner fra land til land, fordi vi er ikke gode nok til at varsle om f.eks. autorisationsindskærpelser og andet landene imellem.
Det nordiske system har jeg en klar forhåbning om at vi, i takt med at vi har lavet en ny aftale, nu også får udbygget yderligere, lige så vel som vi arbejder på løbende at udbygge det europæiske system.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-05-02:
Så vil jeg bede ordføreren om at præcisere, om det, ordføreren ønsker, er at øge de danske krav eller de EU-minimumskrav, som man gensidigt anerkender, eller om det er kontrollen, man ønsker at skærpe.
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Men det betyder jo ikke, at man ikke kan arbejde på at få det skærpet, og det mener jeg at vi bliver nødt til at gøre.
Jeg anerkender, at der er regler i EU, der siger, at vi kan gøre sådan og sådan, men det betyder jo ikke, at de regler skal gælde for tid og evighed.
Så derfor bliver vi nødt til at arbejde i retning af, at vi kan sikre en bedre patientsikkerhed i Danmark, og der er det altså nødvendigt, at vi arbejder med sprog og med kvalitet, også selv om man kommer fra et andet EU-land.
Måske ikke så meget Sverige, men der kan være mange andre, Rumænien, Ungarn, hvor vi ikke rigtig kender kvaliteten så godt, som vi gør fra de øvrige nordiske lande.
May-Britt Kattrup (LA), 2019-05-02:
Tak for det.
Når fru Karin Gaardsted siger, at man vil øge kravene til læger i EU, siger man jo samtidig, at man vil gå imod EU's anerkendelsesdirektiv og imod EU's regler om fri bevægelighed.
Er det det, fru Karin Gaardsted ønsker?
Eller forveksler fru Karin Gaardsted krav med øget kontrol, fordi det viser sig, at vi nok godt kan lave en øget kontrol?
Men hvis ordføreren vil have øgede krav, går det som sagt imod EU's regler om fri bevægelighed.
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Når jeg siger, at der er mere brug for det end nogen sinde, er det, fordi der er flere udenlandske læger i Danmark, end der nogen sinde har været, og de kommer fra alle mulige steder i verden.
Nogle kommer fra tredjelande, og dem kan vi – hvad skal man sige – styre med de redskaber, vi har til det.
Der, hvor problematikken er, er, når EU-læger ikke har så godt et dansk sprog, at man kan det.
Jane Heitmann (V), 2019-05-02:
Jeg tror simpelt hen, at ordføreren har misforstået mit spørgsmål.
Jeg er ikke helt sikker på, hvad det er, ordføreren mener, når ordføreren siger, at der er noget, der har ændret sig i Danmark.
Nu handler det her jo også om, hvad der foregår i EU.
Jeg vil blot bede ordføreren om at bekræfte, at de beslutningsforslag, som vi behandler her, går imod vores EU-retlige forpligtelser, og at Socialdemokratiet derfor ikke kan støtte de beslutningsforslag, som vi behandler.
Kan ordføreren bekræfte, at i den form, som beslutningsforslagene ligger her, kan Socialdemokratiet ikke støtte dem, altså at man stemmer grønt, hvis vi f.eks. skulle stemme om dem om fem minutter?
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Det er jo sådan, det har udviklet sig i Danmark, siden vi havde det sidste beslutningsforslag for et års tid siden, hvis jeg husker rigtigt.
Jeg vil sige, at Socialdemokratiet går ind for, at vi skal stramme kravene på det her område.
Jane Heitmann (V), 2019-05-02:
Tak for ordet.
Sådan som jeg husker debatten fra sidste år, var alle partier enige i intentionerne bag beslutningsforslaget, nemlig at læger, der arbejder i Danmark, skal tale et forståeligt dansk, og de skal også have danskkundskaber, så de forstår, hvad patienten siger.
Det går begge veje.
Jeg bliver blot lidt i tvivl af at have hørt den pingpong, der har været her i salen.
Vil ordføreren ikke bekræfte, at beslutningsforslaget, som det ligger her, kan Socialdemokratiet ikke stemme for, fordi det sådan set går imod vores EU-retlige forpligtelser?
Vil ordføreren bekræfte det?
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Altså, som vi kan se det i dag, fungerer det jo ikke godt nok i Danmark, og derfor bliver vi nødt til at gøre noget ved det her, og det har jeg også givet udtryk for heroppefra, for vi er ikke tilfreds med den tilstand, som der er i dag.
Om vi kan gøre det alene i Danmark, ja, det kan jeg egentlig ikke se at der skulle være noget i vejen for.
Mette Abildgaard (KF), 2019-05-02:
Jeg synes måske ikke, at der er nogen grund til sådan at skælde ud på EU-systemet over det her og over, at det her ikke kan lade sig gøre, før vi rent faktisk har afprøvet, om det kan lade sig gøre på europæisk plan, og før vi har testet, om der er en vilje til det her.
Så lad os nu give det et forsøg i det europæiske system og se, om det ikke kan ændres der.
Jeg ser som sådan ikke, at markedet er den store stopklods i den her diskussion.
Jeg er ikke bekendt med, at man har forsøgt at indføre det her politisk, og at det så er blevet modarbejdet kraftigt på europæisk plan.
Det er jeg simpelt hen ikke bekendt med.
Måske ordføreren kan gøre mig opmærksom på det, hvis jeg tager fejl.
Jeg synes, det giver god mening, at man regulerer den her slags på europæisk plan, og at man er med til at sikre, at der er de lægemidler til rådighed i Danmark, og at vi ikke indskrænker markedet.
Vi er et lille land, og vi er afhængige af europæiske beslutninger på et punkt som det her.
Peder Hvelplund (EL), 2019-05-02:
Tak til ordføreren for talen.
Nu nævnte ordføreren selv, at der ligesom er to problemstillinger, der bliver belyst her.
Jeg synes jo også, at der er en tredje problemstilling, nemlig den, at når vi her taler om et initiativ, som vi ønsker at tage for at styrke forbrugerbeskyttelsen, så viser det sig, at markedet udgør et problem.
Når vi har et fuldstændig rimeligt og legitimt krav om, at blinde og svagtseende også skal have mulighed for at vide, hvad det er for noget medicin, de køber til deres kæledyr f.eks., så må hensynet til dem stå over hensynet til, hvad markedet synes kan være en god idé, og over, hvad der kan være besværligt for medicinalindustrien.
Mette Abildgaard (KF), 2019-05-02:
Tak for det.
Først og fremmest tak til Dansk Folkeparti for at være kommet med det her beslutningsforslag.
Det synes jeg er det, der er sket i det her tilfælde.
Jeg var simpelt hen ikke klar over, at der er en problematik i forhold til mærkning på lægemidler til dyr, når det gælder den her mærkning med blindskrift.
Det synes jeg er en reel problematik, for man skal naturligvis sikre, at også mennesker med et synshandicap kan få information om den medicin, som kan have stor betydning for dyrene, som omvendt også har stor betydning for de mennesker.
Så jeg synes, det er en meget relevant problematik, der bliver belyst her.
Så tak til Dansk Folkeparti for at sætte fokus på den her sag.
Jeg synes jo, at man ikke bare har afvist det med henvisning til EU-regler og holdt det ud i strakt arm og har sagt, at det er der så ikke noget vi kan gøre noget ved.
Jeg synes jo rent faktisk, at man er gået enormt konstruktivt ind i det her og har prøvet at række ud efter et nordisk perspektiv for at se, om vi kan gøre noget nu og her via Lægemiddelstyrelsen, men også ved at være åben over for at få igangsat et europæisk spor.
Det synes jeg er enormt positivt, så tak til både Dansk Folkeparti for at fremsætte forslaget og til ministeren for at række det videre og ikke bare komme med den nemme afvisning.
Vi vil også meget gerne drøfte videre i udvalgsarbejdet, hvordan vi kan lande en fornuftig tekst på det her, hvis vi vel at mærke kan nå det, før vi lige pludselig står i et folketingsvalg.
Men mon det så ikke kan blive genfremsat på den anden side af et valg, og så kan der blive arbejdet videre med det der.
Pernille Schnoor (ALT), 2019-05-02:
Jamen jeg synes da, det vil være skønt, hvis Danmark kan stå i spidsen for, at der bliver gjort opmærksom på, at vi har et problem her.
Det er også det, jeg hører ministeren sige, altså at ministeren gerne vil løfte det her.
Det er også det, jeg hører, når vi vil lave en beretning.
Så er det jo også sådan, at vi faktisk gør opmærksom på, at der er et problem her, og at vi ikke synes, at det er hverken hensigtsmæssigt eller rimeligt, at det er på den måde, som det er nu.
Så jeg synes da, at vi på den her måde faktisk går i spidsen for noget på en mere realistisk måde.
Karina Adsbøl (DF), 2019-05-02:
Det er da ikke naivt, at man som land, som selvstændigt land, har nogle ønsker om at gøre ting bedre, end EU kan gøre det.
Det er da at være et foregangsland.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre ordføreren i forhold til det, der hedder nærhedsprincippet: Nærhedsprincippet skal jo netop sikre, at EU kun lovgiver der, hvor det vil være mere effektivt, end hvis medlemslandene gør det selv.
Og det ville jo være effektivt, hvis Danmark stod i spidsen for det her.
Er ordføreren ikke enig i det?
Pernille Schnoor (ALT), 2019-05-02:
Det er vi selvfølgelig meget positive over for, og jeg har også hørt, at både ministeren og Venstres ordfører også var inde på, at det ønsker man.
Så det er vi selvfølgelig rigtig positive over for.
Når jeg siger, at det ikke er realistisk, så er det, fordi jeg tror, at det er naivt at tro, at vi som lille land ligesom kan sige til en milliardindustri: Nu skal I lave lige præcis det her, for det vil vi gerne have.
Det er jo bl.a. derfor, at vi i Alternativet går ind for, at vi er en del af et europæisk samarbejde – der er også andre årsager til det.
Men det er det, jeg mener med, at det ikke er realistisk.
Karina Adsbøl (DF), 2019-05-02:
Tak for det.
For at følge op: Ordføreren spørger, om det er realistisk.
Ja, det er realistisk.
Når man kan gøre det til mennesker, kan man jo også lave pakninger til dyr med blindskrift, så selvfølgelig er det realistisk.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Alternativet, for det kom Alternativets ordfører ikke rigtig ind på, om Alternativet har interesse i at kunne lande en fælles beretning i forhold til at arbejde videre med det her fremadrettet.
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Det må være den samme problematik, som der også er i mange andre EU-lande, som også får læger fra øvrige EU-lande.
Så vi skal gå i retning af, at vi skærper kravene, når man er udenlandsk læge på et dansk sygehus, hvad enten man kommer fra et tredjeland eller fra et EU-land.
Karin Gaardsted (S), 2019-05-02:
Jeg sidder og tænker på, om der er et eller andet register over læger inden for EU, så man kan undgå at komme til at ansætte en læge, som enten har mistet sin autorisation eller på anden vis har gjort sig så meget ud til bens, at man i hvert fald ikke vil have vedkommende i vedkommendes eget land.
Jeg ved, der har været problemer inden for de nordiske lande med det der, men kender ministeren til, om der er sådan et register, så vi i Danmark kan undgå at ansætte læger, som andre lande ikke vil have?