runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjørn Brandenborg (S), 2022-02-11:
Tak for det, og tak for talen.
Først og fremmest er jeg glad for, at Venstre på talerstolen siger, at de bakker hundrede procent op om konventionerne.
Jeg er nødt til at spørge, for nu kan jeg forstå, at Venstre bakker op om den her undersøgelse og så har nogle tilføjelser til det: Er det ikke lidt mærkeligt at undersøge noget, som man ikke bakker op om?
Hvis man vil undersøge noget, er det vel, fordi man vil ændre noget?
Ellers er der ingen grund til at undersøge det.
Så er det noget med, at det er spild af tid, det er spild af penge – sådan tror jeg i hvert fald jeg hørte det fra ordførerens mund tidligere.
Så hvorfor vil man undersøge noget, når man ikke har lyst til at ændre det?
Så er jeg nødt til at spørge igen: Det, som den her undersøgelse skal undersøge, er jo netop, som hr. Morten Messerschmidt som det allerførste punkt har skrevet: Kan Danmark træde ud af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention uden samtidig at risikere sanktioner fra de øvrige parter eller EU-medlemslande?
Hvorfor er det, Venstre ønsker at være med til at undersøge det, når det ikke er det, som er Venstres politik?
Morten Dahlin (V), 2022-02-11:
Jamen tak for rosen; den tager vi gerne imod i Venstre.
For det er rigtigt, at der er forskelle, og at der er ligheder.
Vi har sagt klart og tydeligt, at vi mener, at det er hundrede procent i Danmarks nationale interesse at have tiltrådt Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og vi kommer ikke til at melde os ud – det står klart.
Samtidig har vi adresseret nogle af de udfordringer, der er, og det har vi gjort, både da vi sad i regering, og nu når vi sidder i opposition, og det kommer vi også til at gøre, når vi sidder i regering efter næste valg.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-02-11:
Det er lidt specielt, synes jeg, at ordføreren står og skriver konklusionen på en undersøgelse, som ikke er blevet lavet nu.
Jeg forstår ikke, hvorfor man så har lyst til at være med i en undersøgelse fra Venstres side.
Det, der så igen bare står tilbage, er, at det, der skal undersøges, er, om man kan træde ud af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Jeg er fuldstændig enig i det, som ordføreren siger, nemlig at det, den vil vise, jo nok er, at det ikke er konventioner, der er problemet, men at det er aktivismen i Domstolen, som både justitsministeren og jeg selv også var inde på lige før.
Derfor må jeg bare sige, at det undrer mig meget, at Venstre har lyst til at skabe tvivl om, hvorvidt de bakker op om konventionen eller om Domstolen, ved at bakke op om en undersøgelse, hvor et af de punkter, som man skal undersøge, er, om man agter at træde ud.
Det synes jeg er meget mærkeligt.
Pernille Vermund (NB), 2022-02-11:
Det ville da være dejligt, hvis det var sådan; men så vidt jeg husker, var det jo både Venstre og Konservative, der sad med flertallet, da man sidste gang var villig til at lade handling følge ord.
Man kom ikke så langt.
Om vi så får noget ny viden ud af det, kan man jo et eller andet sted tvivle på, men at bakke op om, at vi får redegjort for, hvordan vi kan komme videre, synes jeg er helt naturligt, særlig hvis man erkender, som selv Socialdemokratiet gør, at vi har en meget aktivistisk domstol, som indimellem kommer med nogle domme, hvor vi tager os til hovedet, og hvor vi også siger, at det jo er i strid med det, som et flertal her i Folketinget ønsker.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Jeg betragter jo Radikale Venstres demokrati- og menneskesyn som det diametralt modsatte af det, som Dansk Folkeparti står for.
Derfor er der jo ikke noget underligt i, at vi ser forskelligt på en udredning af det her, altså hvordan man kan få mere national selvstændighed.
Det, det er interessant at høre om fru Anne Sophie Callesen gjort sig nogle overvejelser om, er, hvordan – hvis menneskerettighedskonventionen i en dansk og europæisk sammenhæng er det determinerende for det samfund og de frihedsrettigheder, som fru Anne Sophie Callesen med rette hylder, og er det afgørende for, at vi får dem – det så kan være, at der er en stribe af verdens lande, som har tilsvarende frihedsrettigheder og demokrati og ligestilling uden at være en del af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, og man kunne nævne Australien, New Zealand, Israel, Canada, USA osv., samtidig med at der er multiple af de lande, som er med og er parter i Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, hvor det bare går den helt, helt forkerte vej.
Og der kan fru Anne Sophie Callesen jo bare tage en odyssé ude i de østeuropæiske stater.
Bjørn Brandenborg (S), 2022-02-11:
Tak for det.
Og tak for talen – ordføreren må ikke gå endnu.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Pernille Vermund, om hun tror, at Venstres og givetvis også De Konservatives – hvis de havde været her i salen – holdningsskifte til det her spørgsmål har noget at gøre med, at de gør sig lidt lækre over for fru Pernille Vermund, siden at Venstre nu mener, at det er fornuftigt at undersøge, om man ikke kunne træde ud af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention.
Pernille Vermund (NB), 2022-02-11:
Menneskerettighedsdomstolens politisering og aktivisme svækker i dag folkestyret i Danmark, hvilket vi så så sent som i sommer.
Her underkendte domstolen en beslutning taget i det danske Folketing om at forsinke muligheden for familiesammenføring til migranter.
Et andet godt, men trist eksempel, er, når domstolen leder til, at kriminelle udlændinge ikke kan udvises, fordi de kan påberåbe sig retten til et familie- og privatliv efter konventionens artikel 8.
Når domstolen giver seriekriminelle udlændinge et sådant trumfkort på hånden, betyder det, at der helt ensidigt fokuseres på den kriminelle, mens alle andre hensyn bliver fejet af bordet.
Danskerne bliver dermed ikke beskyttet mod kriminelle udlændinge, og nationalstaten har dermed ingen ret til at bestemme, hvem der tager ophold på territoriet.
Det bør stå
lysende klart for enhver her i Folketinget, at vi ikke kan fortsætte med betingelsesløst at underkaste os domme fra Menneskerettighedsdomstolen, for i så fald er det ikke længere Folketinget, men en ekstremt politiserende samling af jurister og menneskerettighedsaktivister i Strasbourg, der bestemmer Danmarks udlændingepolitik.
Dansk udlændingepolitik skal føres i Folketinget, så danskerne kan bestemme, hvem og hvor mange vi lukker ind i vores land.
Vi skal kunne stille krav til alle udlændinge om at overholde vores love, og vi skal ikke tvinges til at forsørge dem.
Selv om en grundig udredning af Danmarks forpligtelser og muligheder i forbindelse med konventionen og domstolen næppe vil afdække meget ny viden, hilser jeg og Nye Borgerlige forslaget velkommen.
Det står
lysende klart, at det i den grad er tid til et opgør med den aktivistiske og politiserende menneskerettighedsdomstol i Strasbourg.
Vi må og skal sætte foden ned nu.
Det betyder ikke, at vi i Nye Borgerlige er imod menneskerettighederne.
Den konvention, som Menneskerettighedsdomstolen har læst ud af teksten, er reelt en helt anden end den, Danmark forpligtede sig til i 1950'erne.
Med andre ord bør Danmark altså fremover ikke forpligte sig til at følge konventionen som fortolket af domstolen i udlændingesager, for i Nye Borgerlige tror vi på frihed, folkestyre og national suverænitet.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-02-11:
Jo, det kunne da faktisk godt være fristende, og jeg har da tænkt tanken selv.
Men jeg kan sådan set godt følge hr. Jens Rohdes argument.
Jeg tror, at det argument, der ikke eksisterer – og som man ikke kan bruge – er, at det, at der er lande, som ikke har mulighed for at tilslutte sig konventionen og alligevel er velfungerende demokratier, så beviser, at menneskerettighedskonventionen ikke har haft betydning for menneskers grundlæggende rettigheder i Europa, for det er der adskillige eksempler på at den har haft. Bl.a. har man netop haft en aktivistisk tilgang – og det kan vi diskutere fordelene og ulemperne ved – til homoseksuelles rettigheder.
Så en af fordelene er jo eksempelvis i forhold til, at man, da man i 1950 underskrev konventionen, ikke havde taget stilling til homoseksuelles rettigheder.
Det er jo noget, som Menneskerettighedsdomstolen så også har været med til at understrege og stadfæste, nemlig at man som homoseksuel har ret til at udleve sin seksualitet.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Det er meget, meget afslørende for fru Anne Sophie Callesens evner til at perspektivere, må man sige.
Hvis hun kan konstatere, at der ikke er nogen umiddelbar sammenhæng mellem verdens landes frihed, demokrati, ligestilling, udvikling – alle de ting, som vi normalt tillægger vægt – og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, så må man jo sige, at det grundargument, hun har, om, at Danmark ved at træde ud af Den Europæiske Menneskerettighedskonvention ville anfægte og bevæge verden væk fra de idealer, jo ganske enkelt ikke eksisterer længere.
Anne Sophie Callesen (RV), 2022-02-11:
Først vil jeg sige: Jeg tror, det er korrekt, at vi ser fuldstændig forskelligt på grundsubstansen i det her.
Men for så at besvare spørgsmålet: Det er netop rigtigt, at der er tilbagegang i Europa på en lang række punkter.
Det er jo derfor, det vil være problematisk, hvis Danmark sender det signal, at menneskerettighedskonventionen er ligegyldig.
For nej, den er ikke ligegyldig.
Og man kan jo ikke bruge en sammenligning med lande, som ikke har mulighed for at tilslutte sig Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, til derved at konkludere, at Den Europæiske Menneskerettighedskonvention ikke har haft betydning for de europæiske lande, som har tilsluttet sig den – selvfølgelig har den det.
Jens Rohde (KD), 2022-02-11:
Det kan ikke komme som nogen overraskelse, at jeg deler fru Anne Sophie Callesens værdigrundlag, og jeg syntes, det var en fin tale, hun holdt.
Men jeg har jo en svaghed for begrebet »Nixon in China« – det ved fru Anne Sophie Callesen alt om – og nogle gange er det interessant lige at vende den om og gøre det overraskende.
Og man kunne jo sådan set godt gøre sig den overvejelse, om ikke man kunne sige ja til at få sådan en udredning, hvor man jo selvfølgelig så er med til at definere, lige hvordan den udredning skal laves, fordi den måske vil kunne vise, at meget af det, som hr. Morten Messerschmidt går og foregøgler den danske befolkning af alverdens ulykker ved konventionerne, slet ikke har hold i virkeligheden.
Peder Hvelplund (EL), 2022-02-11:
Tak for det, formand, og også tak til Konservative for at fremsætte det her forslag.
Jeg synes, at det er meget relevant, at vi får den her diskussion, og at det er relevant, at vi får en diskussion om, hvordan vi sikrer, at vi håndhæver de regler, der er for salg af både tobak og alkohol til børn og unge.
Og det er det jo, fordi det her er et meget væsentligt samfundsmæssigt problem.
Det er også blevet nævnt af tidligere ordførere.
Og det har stor betydning for, at vi kan bekæmpe ulighed i sundhed.
Så hele spørgsmålet om, hvordan vi sikrer, at den lovgivning, der er, bliver overholdt, synes jeg er helt relevant.
For det har jo været ret tydeligt, at selv om vi har vedtaget aldersgrænser, bliver de ikke respekteret ude i detailhandelen, og vi får ikke ændret noget, kan man sige, ved at vedtage aldersgrænser herinde i Folketinget, hvis det ikke samtidig har en effekt ude i den konkrete virkelighed.
Jeg synes egentlig også, at der er nogle positive elementer i forhold til det med en elektronisk aldersverificering.
Men samtidig kan vi også høre, at der er nogle udfordringer, både i forhold til hvor effektivt det fungerer, men også i forhold til hvordan det rent praktisk kan håndhæves.
Derfor vil jeg sådan set
, i lighed med hvad hr. Martin Geertsen fra Venstre sagde tidligere, opfordre til, at det her er noget, vi kan se på i en fælles beretning og måske også lade spille ind i de forhandlinger, der kommer til at være om forebyggelse af børn og unges brug af alkohol.
Det kan være et element dér, for vi har jo tidligere rejst problemstillingen.
Vi fik f.eks. afsat 5 mio. kr. ekstra til Sikkerhedsstyrelsen til netop at varetage kontrollen, fordi den kontrol, de havde mulighed for at varetage tidligere, var begrænset til at have én medarbejder, der skulle dække hele landet for at lave kontrol med detailhandelen.
Og det giver ligesom sig selv, at det er en temmelig håbløs opgave.
Så der fik vi styrket Sikkerhedsstyrelsen med yderligere 5 mio. kr., men det er jo stadig væk ikke tilstrækkeligt.
Derfor er jeg også fuldstændig enig i det, der blev sagt i den debat, der lige udspandt sig før, om at se på muligheden for mysteryshopping.
Der tror jeg bare, at det kunne være rigtig givtigt, hvis vi i fællesskab kunne se på, hvilke initiativer der er for at styrke den her kontrol, hvad vi kan gøre i forhold til mysteryshopping, hvad vi kan gøre i forhold til elektronisk aldersverificering, og hvad vi kan gøre for at kigge på den meget aggressive og massive markedsføring, der er i forbindelse med både alkohol og tobak i forhold til børn og unge, så vi kan se på en samlet pakke for, hvordan vi kan løse det her.
Så jeg har stor sympati for forslaget.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-02-11:
Jeg kan forsikre om, at vi står på retsstatens side.
Nu diskuterer vi et forslag fra hr. Per Larsen, der handler om noget helt andet end det, som debatten er kørt ind på nu, og derfor vil jeg sige det samme, som jeg har sagt til både Socialdemokratiets og SF's ordfører: Hvis der kommer et konkret forslag, vil jeg meget gerne tage det med tilbage til den radikale gruppe og diskutere det dér.
Men vi har jo ikke diskuteret det, for det er ikke det, vi har i salen her nu.
Martin Geertsen (V), 2022-02-11:
Nu fik Kirsten Normann Andersen så den her debat til at køre af sporet, og tak for det, for så kan vi lige tage en runde om det.
Altså, jeg synes, at den radikale ordfører skal stå vagt om det, den radikale ordfører under normale omstændigheder står vagt om, nemlig retsstaten.
Og jeg synes, at den radikale ordfører skal gå tilbage til sin folketingsgruppe og sige, at det sådan set er noget, man stadig væk står vagt om.
Det der med at bruge skatteyderkroner på at betale unge mennesker for at gå ind at tjekke, om potentielt retskafne mennesker overholder landets lovgivning, vil jeg næsten tro, som tese, er noget, som Radikale Venstre normalt ville vende sig imod.
Er det ikke korrekt?
Per Larsen (KF), 2022-02-11:
Tak for det, og tak for debatten her i salen.
Der er jo ingen tvivl om, at viljen til det og intentionerne i forhold til at undgå, at børn og unge kommer i gang med at ryge, er der.
Det har vi jo lavet planer om, og det er ganske fint.
Problemet er bare, at håndhævelsen af aldersgrænserne altså sejler.
Det har vi set gentagne gange i alle de undersøgelser, der er blevet lavet.
Der er en stor overvægt af butikker, som ikke får det håndhævet tilstrækkeligt.
Kontrollen med det er jo også utilstrækkelig.
Det har vi kunnet se.
Der er jo ganske få, der bliver fanget og skal stå til regnskab for det – ganske få bøder – og den kontrol, der er, er utilstrækkelig.
Så kan man nok afsætte den ene million efter den anden til at øge indsatsen, men det hjælper bare ikke.
Så for at sige det klart og tydeligt, er mysteryshoppere – altså statsansatte børn, der skal gå ind og forsøge at købe ulovlige produkter i butikkerne – ikke noget, vi kommer til at synes om.
Det er en dårlig løsning.
Men med de elektroniske løsninger, der trods alt er mulige, er der, synes jeg, en oplagt mulighed for at lave en effektiv kontrol, sådan at det klart og tydeligt kommer til at stå på kasseapparatet, at her er altså en, der ikke er gammel nok til at købe de produkter, vedkommende prøver på at købe.
Der er jo en udvikling i de der elektroniske løsninger, som bare buldrer derudad, og der er ikke noget, der ikke kan lade sig gøre.
Det tror jeg de vil benytte sig af.
Vi kan i hvert fald se, at der er kæmpestor opbakning fra detailhandelen.
Stort set alle de store kæder bakker op om det.
Det var De Samvirkende Købmænd, der introducerede det for et stykke tid siden, og der har været et stort ønske igennem efterhånden lang tid.
Så det ville være hensigtsmæssigt at få det her implementeret, og jeg er helt sikker på, at det ville nedbringe salget af ulovlige produkter til børn og unge, hvis man stemte for det her og implementerede det.
Men vi skal selvfølgelig videre, og når der ikke er flertal for det lige her og nu, må vi jo lave en beretningstekst, som trækker i den rigtige retning.
Det vil vi i hvert fald satse hårdt på.
Tak for ordet.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-02-11:
Som sagt: Jeg er helt enig.
Problemet er selvfølgelig, at det overhovedet bliver solgt til mindreårige.
Og som jeg også sagde til fru Kirsten Normann Andersen: Kommer der et konkret forslag, vil jeg meget gerne tage det med tilbage i den radikale gruppe og diskutere det dér, men jeg har selvfølgelig ikke mandat på stående fod til at sige ja eller nej til noget, som vi ikke har set.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-02-11:
Hvis bare butikker og beværtninger osv. levede op til deres forpligtelse til at sikre, at de ikke sælger sprit og tobak til børn og unge, så havde vi jo ikke det her problem.
Så det er jo det, vi skal sikre bliver overholdt.
Og det bliver jo ikke overholdt.
Det viser rigtig, rigtig mange undersøgelser; det viser undersøgelser fra Alkohol & Samfund; det viser undersøgelser fra TV 2 og fra Jyllands-Posten, og hvem der ellers laver det.
Og den måde, de dokumenterer det på hver eneste gang, er via mysteryshoppers, og det er også det, der er gode erfaringer med i andre lande.
Så vi har altså et redskab lige ved hånden, som faktisk bare lige præcis kræver, at Radikale Venstre er med på den, og så vil vi kunne få det her til at virke.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-02-11:
De brede aftaler er jeg jo stor, varm tilhænger af, og jo mere vi kan gøre sammen, jo bedre er det da.
Vi er jo fuldstændig enige, lader det til, bredt her i Folketingssalen om, at der er et problem, vi er nødt til at tage alvorligt.
Jeg har ikke hørt nogen sige, at det her er løsningen, som vil stoppe salget – det mener jeg heller ikke det er.
Jeg tror, det er et skridt på vejen, og jeg er enig med ordføreren i, at der også er andre skridt, man burde kigge på.
Jeg synes helt grundlæggende, at man burde bede om id i langt højere grad, end man gør i dag, for i sidste ende er det naturligvis den persons ansvar, der sælger tobak og alkohol, at sikre, at den, de sælger til, rent faktisk må købe det.
Vi ved, at man gør det i andre lande.
Jeg har selv oplevet det der, hvor jeg har boet tidligere, og jeg er sikker på, at andre, der har rejst i USA og andre steder, har oplevet det samme; man bliver spurgt om det.
Har du ikke id, får du ikke lov, også selv om du er langt over den aldersgrænse, der er.
Hvorfor gør vi ikke det mere i Danmark?
Det så jeg da gerne man gjorde.
Rasmus Horn Langhoff (S), 2022-02-11:
Tak for det, og tak for både talen og den politiske vilje til virkelig at gå til stålet her, så vi sikrer, at der ikke er butikker, som – ulovligt og på alle måder sundhedsskadeligt – får lov til at tjene penge på at fylde sprut og tobak i børn og unge.
Så hele vores fokus i det her handler jo om at sikre, at det ikke får lov til at ske, og når det sker, at det så har nogle konsekvenser, så vi kan forhindre det i fremtiden.
Jeg hører også ordføreren sige, at der er huller – jeg tror, ordføreren sagde, at det ikke var sådan helt hundrede procent vandtæt; jeg brugte udtrykket hullet som en si.
Så vi er i hvert fald enige om, at det nok ikke er den super perfekte løsning, der er tale om.
Men viljen er der fra Radikales side, trods alt, for der er et ønske og et håb om, at det måske kan hjælpe en lille smule.
Altså, prøv at tænke på, hvad vi kunne udrette sammen, hvis vi rent faktisk havde den politiske vilje til at lave noget, der virkelig rykkede.
Stinus Lindgreen (RV), 2022-02-11:
Jamen tak, og jeg er fuldstændig enig.
Som sagt er det ikke i hverken mine eller i hr. Per Larsens øjne, vil jeg tro, løsningen , men det er et skridt i den rigtige retning, og det synes jeg er en meget sympatisk tanke.
Mette Frederiksen (S), 2022-02-11:
Forholdene omkring opsætning af min telefon er efterhånden meget velbeskrevet.
Det er både sket i forbindelse med afholdte pressemøder og et stort antal besvarelser på folketingsspørgsmål, og jeg har ikke yderligere at tilføje til de spørgsmål, der er besvaret tidligere.
Morten Messerschmidt (DF), 2022-02-11:
Tak til statsministeren for besvarelsen.
Der er jo flere ting, der påkalder sig interesse.
Måske vil statsministeren ikke mene, at det er en ny interesse, men det er i hvert fald en interesse, der er foranlediget af, at vi ikke har fået de nødvendige svar endnu.
Det er bl.a. i forhold til den slettepraksis, som tilsyneladende er introduceret under den her regering.
Kan statsministeren komme lidt ind på, hvornår man indledte den praksis, at man automatisk sletter sms-beskeder, og hvad den konkrete anledning var?
For vi har jo hørt indtil ganske mange medlemmer af tidligere regeringer, som har fortalt, at der altså ikke var en sådan praksis.
Så præcis hvornår og hvorfor valgte man at gøre det?
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-02-11:
Tak for det.
Adskillige ordførere har jo allerede gjort gældende, at vi er enige om målet, men at modellen, som bliver foreslået her, er hullet som en si.
Alene det forhold, at kiosker og andre kan vælge ikke at bruge systemet, gør jo, at så er det der, børn og unge kan købe deres alkohol og cigaretter og medicin og spil.
Alligevel afviser ordføreren at prøve at se på muligheden for at bruge mysteryshoppere, som medierne jo igen og igen bruger, og de beviser, at problemet er kæmpestort, og de bruger deres artikler til at håne os for, at vi ikke kan finde ud af at få skabt et system, hvor vi kan kontrollere, at børn eller unge naturligvis ikke skal have mulighed for at købe alkohol og tobak i butikkerne, altså at man slår ned på butikkerne.
De muligheder, Sikkerhedsstyrelsen har i dag, er ikke tilstrækkelige til at løse problemet.
Er ordføreren fuldstændig afvisende over for at se på en mulighed for at give Sikkerhedsstyrelsen større muskler, så vi rammer butikkerne mere, end vi rammer de unge?
Per Larsen (KF), 2022-02-11:
Nej, det har jeg ingen intentioner om.
Det må være op til de pågældende medier at finde ud af, hvordan de vil agere.
Jeg siger bare, at staten ikke skal ansætte børn som en form for stikkere til at efterspørge den slags ting, som de ikke har mulighed for at købe.
Det synes jeg bestemt ikke.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2022-02-11:
Tak for det.
De store medier gør det altså igen og igen.
Så vil jeg bare spørge ordføreren, om ordføreren forestiller sig et forslag, der handler om at give medierne forbud mod at bruge unge under 18 år som mysteryshoppers i deres undersøgelser, hvor de beviser, at der er visse butikker, der har store problemer med at overholde reglerne.
Per Larsen (KF), 2022-02-11:
Som jeg også fik sagt i min tale, er vi direkte modstandere af, at staten skal til at ansætte nogle børn til at gå ind i butikkerne og forsøge at købe nogle varer, som de ikke er gamle nok til at købe.
Det synes vi simpelt hen er en usympatisk tanke.
Det, vi lægger frem her, er derimod trods alt en rigtig fin mulighed for, at dem, der sidder ved kassen, får sikkerhed for, at dem, der kommer og køber varer, også har den alder, de nu skal have for at kunne købe de pågældende varer.
Det er også derfor, at HK efterspørger det så kraftigt, som de gør.
De foreslår faktisk, at det skal indføres ved tvang.