runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Møller (S), 2021-02-23:
Tak for det.
Det her er jo ikke en forlængelse, men det er noget, der kommer i forlængelse af en tidligere beslutning.
Igennem forløbene her har der været et pres på at få de her penge ud at arbejde.
Vi har i lange perioder nu her haft svært ved at bruge en stor del af de her penge.
Vi ser forhåbentlig nu her ind i nogle lidt lysere tider, som gør, at noget af det her forbrug rent faktisk også kan komme i gang i forbindelse med det, vi lægger op til her.
Så fra Socialdemokratiets side skal vi varmt anbefale forslaget om, at de sidste 2 ugers feriepenge også udbetales.
Hans Andersen (V), 2021-02-23:
Tak for det.
Så er vi kommet til tidspunktet, hvor de sidste 2 ugers feriepenge nu også bliver udbetalt.
Det glæder vi os i Venstre over.
Vi kæmpede om de første 3 uger, og nu har vi så en aftale om at udbetale de sidste 2 ugers feriepenge – danskernes egne penge.
Det glæder vi os over, for der er i den grad brug for, at vi får gang i væksten, gang i jobskabelsen, og det kan de her penge være med til.
Vi glæder os over, at vi nu har lavet den aftale, og at vi får pengene ud at arbejde hurtigst muligt, for det er der brug for.
Så vi støtter op om det her lovforslag, som det ligger.
Bent Bøgsted (DF), 2021-02-23:
Tak for det, formand, forkvinde, eller hvad vi skal sige; det er vel stadig væk formand, selv om man er kvinde.
Lovforslaget her handler om udbetaling af de 2 sidste indefrosne ferieuger, og her pr. 1. marts kan man begynde at søge om at få dem udbetalt.
Og i den forbindelse skal jeg lige sige, at det også er sådan, at hvis der er nogen, der ikke har fået de første 3 uger udbetalt, kan de nå det endnu, og så kan de med det her vælge at få dem alle sammen udbetalt, hvis de har fortrudt og alligevel ikke vil lade dem stå til pensionstidspunktet.
Det kan de nu søge om, og det er da en god hjælp for rigtig mange.
Jeg ved, at med de første 3 uger, som blev udbetalt, var der mange, der fik sat gang i noget: Man købte noget, man manglede; man fik måske bygget boligen lidt om, det kunne være indvendigt, og det kunne også være udvendigt, og brugte pengene til det; man satte noget til side til måske en ferie, når coronaen er væk, så man kan få en ekstra god ferie, og det er rigtig godt.
Så med de her ord vil jeg sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig støtter, at man kan få de resterende feriemidler udbetalt, og de ligger bedst i lommerne hos dem, der har tjent dem, selvfølgelig.
Så vi støtter op om forslaget.
Karsten Hønge (SF), 2021-02-23:
SF er rigtig glad for, at vi på den her måde, på en hurtig, effektiv og for samfundsøkonomien meget billig måde, har fået sat ekstra gang i arbejdspladser og beskæftigelse og fået sat fart i de mange virksomheder, der i dag er nødlidende.
Så langt, så godt.
Men jeg kan alligevel ikke lade være med at komme med en bemærkning om den modregning, der på trods af vores tidligere udmelding alligevel er foretaget.
Det har været sagt udtrykkeligt, at mennesker, der modtager sociale ydelser, ikke skal opleve en modregning i forbindelse med at få udbetalt feriepenge.
Men på grund af noget teknisk i den måde, man får udbetalt sine feriepenge på, og som jo kan gøres på flere måder, har det i virkeligheden betydet, at nogle mennesker faktisk har oplevet en modregning.
Vi har haft det oppe at vende på adskillige møder, og det har øjensynligt ikke været muligt at finde en model, der inden for bare en rimelig økonomi vil kunne få ryddet op i det her, og det må vi så i SF bøje os for.
Det er vi ærgerlige over, men modvilligt må vi jo affinde os med, at det øjensynligt ikke kan lade sig gøre inden for bare en rimelig økonomi.
Samira Nawa (RV), 2021-02-23:
På samme måde, som vi i Radikale Venstre glædede os over udbetalingen af de første 3 ugers feriepenge, glæder vi os ligeledes over udbetalingen af de resterende 2 ugers feriepenge.
Det kan være med til at stimulere den danske økonomi, som har lidt under coronakrisen, og vi håber fra Radikale Venstres side, at mange borgere vil tage imod tilbuddet om at få udbetalt pengene, så det forhåbentlig kan hjælpe med til at sætte gang i den danske vækst og økonomi.
Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2021-02-23:
Jeg har jo både en grøn og en rød tale.
Den grønne tale kan jeg gøre meget kort.
Den hedder: Enhedslisten støtter det her forslag.
Det gør vi jo, fordi vi meget gerne vil være med til at få udbetalt de 2 indefrosne ferieuger.
Det smager lidt af hykleri, fordi alle de partier, der har været med til at indefryse de 5 ferieuger, jo sådan set har stemt for det for et par år siden, men nu vil de gerne have dem udbetalt, og fint for det.
Den røde tale handler om det meget lange forløb, vi har haft, med bøvl af administrativ karakter, og derfor er der også tidsler i det her forslag.
Det skyldes lige præcis den tilfældighed, at man i en skatteindberetning får med, at når man er timelønnet, bliver man beskattet med det samme, og den skattepligtighed kommer til at indgå i ens indkomstopgørelse.
Det er simpelt hen en dyb urimelighed, at den lille forskel i ansættelsesvilkår slår igennem på en sådan måde, at man bliver modregnet i det ene tilfælde og ikke det andet.
Så har jeg et par sådan lidt tekniske spørgsmål, som jeg har tænkt at få afklaret.
Hvad er grunden til, at vi skal have en 3-månedersfrist for ansøgning om udbetaling af de indefrosne feriepenge?
Kunne man forestille sig, at den eventuelt blev forlænget lidt, sådan at der var flere muligheder for at bedømme, om man med de vilkår, man nu har på det tidspunkt, ønsker sine feriepenge udbetalt eller man ikke ønsker det?
Det er den ene type.
Den anden type er, at jeg godt kunne lide at vide, hvilke vilkår der er for de mennesker, som af den ene eller den anden grund forlader landet.
Det kan være, at de har arbejdet som udenlandsk arbejdskraft og så rejser tilbage.
De har jo lige så meget ret til feriepenge som alle andre.
Er deres vilkår så, at de automatisk får dem udbetalt, når de udrejser, eller hvordan er vilkårene for dem?
Bent Bøgsted (DF), 2021-02-23:
Fru Jette Gottlieb kom til at sige noget om det her med de indefrosne feriepenge og om de partier, der stemte for, at man kunne gøre det dengang, altså at det var sådan lidt mærkeligt, og at det nærmest var hykleri, at vi gjorde det dengang.
Men da aftalen om de indefrosne feriepenge blev lavet her i december, var Enhedslisten jo med til at få det forhandlet på plads.
Da accepterede man jo de regler, der var, altså det her med dem, der havde feriepenge og betalte skat af dem.
Det tog man jo ikke op – eller det kan godt være, det blev taget op, for jeg var ikke med til de forhandlinger; Dansk Folkeparti var ikke med i den aftale.
Det kan godt være, at det blev taget op, men det er jo ikke noget, der er kommet noget ud af.
Så man står jo og kritiserer noget, man egentlig selv har været med til at acceptere tilbage i december, for Enhedslisten har accepteret det, der var dengang, også ved udbetalingen af de første 3 uger, som Dansk Folkeparti støtter.
Men skulle Enhedslisten så ikke have sat hælene i og sagt til ministeren, at den går ikke, og at det her skal vi have på plads, inden vi laver en aftale?
Jette Gottlieb (EL), 2021-02-23:
Det er nemt at svare på.
Aftalen var klokkeklar: Der skulle ikke ske nogen modregning.
Vi fik så den oplysning, at det ville være muligt, når vi nåede frem til de næste 2 uger, at lave den samlede modregning af det, der var udbetalt, og det, der kom på, på en sådan måde, at det kunne afklare problemerne.
Det har vi så først nu fået at vide at man åbenbart ikke kan alligevel.
Det synes jeg er meget træls, og jeg tror, man kan spørge både ministeriet og ministeren, om Enhedslisten har protesteret hele vejen igennem.
Jeg tror ikke, man kan få ministeren og ministeriet til at svare, at Enhedslisten lammefromt har fundet sig i alle de ordninger, der er blevet fremlagt.
Bent Bøgsted (DF), 2021-02-23:
Det er også helt fint.
Jeg tror egentlig også, at fru Jette Gottlieb har protesteret rigtig meget; det er jeg overbevist om.
Men jeg kan bare konstatere, at med det lovforslag her med udbetaling af de sidste 2 uger, må fru Jette Gottlieb jo have en dårlig smag i munden over for regeringen, der egentlig har snydt Enhedslisten, ved at de har lovet, at vi skulle få ordnet det, som fru Jette Gottlieb gerne ville, men det kan man bare ikke alligevel.
Fru Jette Gottlieb har jo troet på, at regeringen ville stå ved, at de ville ordne det her, og så får fru Jette Gottlieb bare en lang næse nu her, hvor de siger, at det kan vi bare ikke alligevel.
Jette Gottlieb (EL), 2021-02-23:
Jo, det er stærkt beklageligt, og det er vi også enormt sure over og irriterede over.
Men altså, vi kan på den anden side ikke være medvirkende til, at de 2 sidste uger så ikke bliver udbetalt.
Men vi synes, det er en uretfærdighed, vi synes, det er urimeligt, og vi synes, det er dårligt håndværk.
Der er rigtig mange grimme ting, jeg gerne vil sige om det, men det er der, vi er havnet, og derfor er vi nødt til, synes vi, at stemme for, at de 2 uger bliver udbetalt.
Vi synes, at det er en dyb uretfærdighed, der sker over for nogle.
Nicolai Wammen (S), 2021-02-23:
Jamen vi følger det arbejde, der pågår, med stor interesse, og når der måtte komme et konkret forslag, vil regeringen selvfølgelig tage stilling til det.
Bruno Jerup (EL), 2021-02-23:
Enhedslisten er kritisk, men som udgangspunkt positiv over for forslaget.
Der er nogle problemer i forhold til datasikkerheden og personfølsomme data, men det, som jo er interessant og vigtigt her, er den mulighed for i større omfang at bruge de datamængder, som vi har, bl.a. i den offentlige sektor.
Jeg ved, at der, hvis man kigger på sundhedsområdet, er enorme datamængder, som bl.a. medicinalindustrien jo er meget interesseret i at få fingre i, og det er så dér, et af problemerne er, fordi man har den der opdeling med, at så længe det er sådan, at det er dataoverførsel inden for offentlige myndigheder, betragtes det ikke som en videreanvendelse, men hvis det er sådan, at det ligesom går, kan man sige, ud af systemet,
så er det en videreanvendelse.
Man kan se i § 8, stk. 5, at der er indført en mulighed for salg af data fra det offentlige, og der kan man sige, at det godt kan være, at det er fornuftigt, men det rummer i hvert fald nogle problemer – selv om der jo altså lægges op til, at man faktisk skal kunne sælge dem over den omkostning, man har, ved at overføre dataene, så man faktisk bliver sådan en slags forretning for det offentlige.
Jeg ved ikke, om det er det, der er tænkt, men det ligger sådan lidt i den formulering, der er dér.
Og for mig at se er der et eller andet i spil der i forhold til sikkerheden, med hensyn til hvem der bruger hvilke data hvornår – selv om jeg sådan set godt ved, at hvis der skal laves fornuftig forskning, er man jo nødt til at have fat i nogle af de milliarder af data, vi samler op om alle vores borgere og patienter.
Der er som sagt nogle problemer med, hvordan det fungerer med salg og med, hvem det er, der sælger til hvem, og hvor afgrænsningen er.
Og der er nogle problemer i forhold til datasikkerheden og personfølsomme data og også med den der afgrænsning mellem, hvornår noget er en videreanvendelse, og hvornår noget er en, kan man sige, anvendelse inden for systemet.
Men med de bemærkninger om det, som vi godt vil prøve at få belyst i udvalget, har vi en kritisk, men dog positiv tilgang til det her forslag.
Mona Juul (KF), 2021-02-23:
Man kan være stensikker på, at papirerne bliver liggende, fordi de lige ligger ovenpå spritten her.
Tak for ordet.
Vidensdeling
– alene det ord rummer både håb og frygt: håb for, at allerede opsamlet viden kan bruges og genbruges og arbejdes videre på til gavn for nytænkning og til gavn for udvikling og til glæde for samarbejdet mellem det offentlige og det private med håb om gode samfundsøkonomiske effekter, men også frygt for, at data misbruges og der vil ske en eller anden form for konkurrenceforvridning.
Jeg fornemmer også gennem de pæne høringssvar en frygt for: Hey, hvad skal andre nu bruge vores møjsommeligt indsamlede informationer til?
Det er vores!
Men nej, det er det ikke.
Data og informationer i offentlige institutioner tilhører os alle og kan i flere sammenhænge gøre godt for mange private virksomheder, være konkurrencefremmende og netop hentes uden et hav af barrierer.
Når det er sagt, er det selvsagt meget vigtigt, at videreanvendelsen af den offentlige sektors informationer ikke må resultere i en svækkelse af beskyttelsen af persondata og andre følsomme data.
Det føler jeg mig så i modsætning til den tidligere ordfører helt betrygget i, fordi PSI-loven jo ikke giver hjemmel til at gøre data tilgængelig for videreanvendelse, som anden lovgivning allerede forbyder videregivelse af, og det omfatter jo bl.a. data, som ikke kan deles af sikkerhedsmæssige årsager.
Desuden står det lige lidt uklart, hvilke dele af forskningsdata der er tale om, og det skal vi selvfølgelig se en klar præcisering af.
Endelig er der flere, der nævner i høringssvarene, at der er økonomiske konsekvenser, og det vil vi gerne have belyst: Hvad er de realistiske økonomiske omkostninger for f.eks. universiteterne ved forpligtelserne til at offentliggøre?
Nicolai Wammen (S), 2021-02-23:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at sige tak til ordførerne for den meget positive modtagelse af lovforslaget og også for de gode indlæg, der har været.
Jeg ser frem til udvalgsbehandlingen, hvor vi kan få lejlighed til også at dykke ned i nogle af de høringssvar, der er blevet givet, og som der jo helt relevant bliver henvist til her i debatten.
Lad mig også indledningsvis sige, at den socialdemokratiske ordfører har bedt mig om at sige, at hun af den radikale ordfører var blevet bedt om at sige, at Det Radikale Venstre ser positivt på forslaget, så det være hermed også gjort.
Lovforslaget her betyder, at vi styrker adgangen til offentlige data.
Dermed sikrer vi, at vi lever op til EU's direktiv om åbne data, der har til formål at skabe lettere adgang til flere europæiske data.
Konkret medfører forslaget kun mindre og teknisk prægede ændringer af den gældende danske PSI-lov.
Digitalisering og brug af data er en dansk styrkeposition.
Danmark er ifølge FN verdensmester i offentlig digitalisering, og det er en styrkeposition, som vi kan være stolte af, men ikke en grund til at hvile på laurbærrene.
Når vi nu giver bedre adgang til europæiske offentlige data, åbner vi for innovation.
Virksomhederne kan nemlig bruge de offentlige data om alt fra transportmønstre til vejrforhold til at udvikle nye løsninger og nye forretningsmodeller.
Det kan være med til at skabe vækst og fremskridt til gavn for vores erhvervsliv, men også til gavn for os alle sammen, fordi det giver bedre løsninger.
Det gælder ikke mindst i forhold til små og mellemstore virksomheder, hvor innovationspotentialet er stort.
Det skal vi bakke op om, og det er det, vi gør med dette lovforslag.
Med lovforslaget ændrer vi reglerne for opkrævning af gebyrer for salg af offentlige data.
Den primære ændring er, at der fremover skal føres en offentlig liste over myndigheder, der undtages fra de generelle gebyrprincipper – det skaber gennemsigtighed.
Det står også helt fast, at de offentlige myndigheder fortsat skal respektere EU's databeskyttelsesforordning og den danske databeskyttelseslov.
Danskerne kan derfor fortsat være trygge ved, at deres data skal behandles på en ansvarlig måde – det ændrer lovforslaget ikke på.
Som sagt ser jeg frem til udvalgsbehandlingen og vil gerne benytte lejligheden til at takke for den venlige modtagelse her, og så håber jeg, at vi i fællesskab kan få det her på plads inden længe.
Tanja Larsson (S), 2021-02-23:
Med dette lovforslag foreslås det, at der igen indsættes hjemmel i henhold til lejeloven, almenloven og erhvervslejeloven om, at fristen for aflæggelse af forbrugsregnskaber midlertidigt kan forlænges.
For det er simpelt hen ikke forsvarligt, hvis der skal til at foretages fysisk aflæsning af forbrugsmålere i adskillige lejemål landet over, da det vil medføre en unødig stor smitterisiko.
Derfor er det nødvendigt at gennemføre endnu en midlertidig forlængelse af fristen for aflæggelse af forbrugsregnskaber på baggrund af den fortsatte risiko for smittespredning af covid-19.
I april sidste år vedtog Folketinget en lovændring, der gjorde det muligt at forlænge fristen for aflæggelse af forbrugsregnskaber, da der blev forudset problemer i forhold til fysisk aflæsning af forbrugsmålerne i lejemål.
Den lovhjemmel bliver ophævet den 1. marts, altså på mandag, og derfor står vi her i dag.
For vi har endnu ikke fået bugt med covid-19, og da fysisk aflæsning af forbrugsmålere i adskillige lejemål landet over vil medføre unødig stor smitterisiko, mener vi, at det er fornuftigt, at fristen for aflæggelse af forbrugsregnskaber endnu en gang midlertidigt forlænges.
Dette lovforslag indeholder desuden et forslag om midlertidigt at forlænge 2-årsfristen for afholdelse af beboermøder med valg af beboerrepræsentanter – dette for at undgå, at mange beboerrepræsentationer ophører som følge af 2-årsfristen, da det med forsamlingsforbuddet og andre restriktioner ikke har været muligt at afholde beboermøder siden nedlukningen i marts sidste år.
I Socialdemokratiet mener vi, at vi selvfølgelig skal tilpasse lovgivningen efter den virkelighed, vi befinder os i.
Vi har som nævnt endnu ikke fået bugt med covid-19, og vi er derfor fortsat nødt til at begrænse den fysiske kontakt i alle dele af det danske samfund.
For øget fysisk kontakt vil også betyde øget spredning af covid-19.
Derfor støtter Socialdemokratiet lovforslaget.
Heidi Bank (V), 2021-02-23:
Tak for det.
Nu kan jeg da få konstateret det, som fru Mona Juul sagde før, om, at det kan klistre godt her, når der er blevet tørret godt af på talerstolen.
Det her forslag er jo i virkeligheden, synes jeg, et ganske enkelt forslag.
Det handler jo om, at vi skal have forlænget fristen for aflæggelse af forbrugsregnskaber med henblik på at undgå risiko for spredning af covid-19.
Det giver jo sådan set god mening i en tid, hvor store dele af Danmark er lukket ned, at vi sikrer, at lejere har den tryghed, at de ikke behøver at åbne deres døre for udefrakommende i forbindelse med en manuel aflæsning af forbrug, f.eks. hvis der er tale om sårbare ældre.
Det skal være med til at forebygge spredning af smitten med covid-19 blandt lejerne.
Det skal siges med alle mulige forbehold, for der er jo ingen af os, der aner, hvor stor risikoen for det her er.
Det kan være, at der ligger nogle beregninger af det.
Det har i hvert fald ikke ligget tilgængeligt indtil videre.
Men under alle omstændigheder tænker jeg, at det her kan være fornuftigt nok, at vi i hvert fald har den ekstra opmærksomhed.
Vi er dog opmærksomme på, at der er det men, at de lejere, der måtte have indbetalt for meget i acontoforbrug, vil kunne opleve, at de skal vente længere på at få deres penge tilbage.
Omvendt vil det forholde sig for dem, der har fået betalt for lidt.
Men vi skal i hvert fald være opmærksomme på, at der er nogle lejere, der vil opleve, at det tager længere tid, inden de får et for meget betalt beløb retur.
Derudover kan vi bakke op om, at der etableres hjemmel til at forlænge fristen for afholdelse af beboermøde i beboerrepræsentationerne.
Det giver også god mening i en tid, hvor meget er lukket, at lejere ikke er nødsaget til at mødes til beboermøder.
Og igen kunne jeg være bekymret for et fuldstændig, hvad skal man sige, amputeret beboerdemokrati, hvor der vil være nogle, der simpelt hen ikke ville turde møde op.
Så det er positivt, at vi kommer videre med det her og får skabt den ekstra tryghed derude, tænker jeg.
Karina Lorentzen Dehnhardt (SF), 2021-02-23:
Med det her lovforslag implementerer vi Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om åbne data og videreanvendelse af den offentlige sektors informationer, og vi udvider loven for åbne datas anvendelsesområder og indfører fri adgang til offentlige datasæt af høj værdi.
Derfor støtter vi i SF forslaget.
Men vi vil også samtidig hejse et advarselsflag og sige, at det jo er vigtigt, at vi værner om både datasikkerhed og databeskyttelse for borgerne, men at borgerne også kan have tillid til, at deres data ikke videregives til andre formål end det, som der er angivet at de kan bruges til.
Jeg kan se, at både Ingeniørforeningen og Datatilsynet har en række spørgsmål i deres høringssvar, og det er selvfølgelig noget, som vi vil prøve at tage op i udvalgsbehandlingen.
Det vil være vores indgangsvinkel til det.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-02-23:
Tak for det.
Jeg har egentlig ikke så meget yderligere at tilføje end det, som ordførerne fra Socialdemokratiet og Venstre har fortalt her fra talerstolen.
Halime Oguz (SF), 2021-02-23:
Tak for det.
Jeg vil gerne starte med at takke regeringen for at fremsætte dette lovforslag, der har til formål at tilrettelægge lovgivningen, således at ingen kommer i klemme i forsøget på at forebygge smitte med coronavirus.
I lovforslaget gives hjemmel til at forlænge frister, som ikke har været mulige at overholde i lyset af covid-19-pandemien.
Ved at udskyde fristen for aflæggelse af forbrugsregnskab sikrer vi en beskyttelse af de lejere, som ikke ønsker besøg af en måleraflæser midt i en pandemi.
Og ved at forlænge fristen for afholdelse af beboermøde sikrer vi, at beboerrepræsentationer rundtomkring i landet ikke kommer i klemme, fordi de ikke har haft mulighed for at afholde et beboermøde, mens pandemien har stået på.
Det giver jo rigtig god mening.
Derfor vil jeg herfra appellere til, at vi får dette præciseret i teksten, så vi undgår, at et stort antal beboerrepræsentationer ophæves.
Samira Nawa (RV), 2021-02-23:
Mange tak.
Det er i det lys ganske fornuftigt, at fristen for aflæggelse af forbrugsregnskab af vand og varme m.m. udsættes, samt at fristen for afholdelse af beboermøder forlænges.
Som Venstres ordfører påpegede i sin ordførertale, er der et opmærksomhedspunkt omkring dem, der har betalt for meget eller for lidt aconto.
Der er ikke så meget at gøre ved det, andet end at det er sådan, det må være i den her tid, altså at alle holder lidt for og udskyder at få tilbagebetalt noget af det acontobeløb, man har betalt for meget.
Radikale Venstre bakker op om lovforslaget.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2021-02-23:
Det er jo lige før, at det tager længere tid at spritte af end at tale.
Vi synes i Enhedslisten, at det er et nødvendigt og ukompliceret lovforslag.
Det er fuldt rimeligt, at der gives mulighed for, at man kan udsætte måleraflæsningen, og at det så medfører, at varmeregnskabet kan gøres op senere.
Og vi synes, det er fuldt rimeligt, at de steder, hvor der er beboerrepræsentation, kan de repræsentanter fortsætte, selv om der ikke er blevet holdt en valggerning.
Men det betyder jo ikke, at man ikke kan holde valg, hvis der bliver åbnet igen, og man kan holde mindre møder, og så er der jo sådan set mulighed for at prioritere, at man får genvalgt eller valgt nye beboerrepræsentanter.
Så Enhedslisten kan støtte lovforslaget.
Egil Hulgaard (KF), 2021-02-23:
Vi er fra Konservatives side faktisk enige med Enhedslisten i det her lovforslag.
Vi mener også, at det er ukompliceret at forlænge fristen for måleraflæsning og forlænge fristen for forbrugsregnskaber og samtidig give mulighed for at forlænge fristen for, hvornår der skal afholdes beboerrepræsentationsmøder, valg til beboerrepræsentationen, så den nuværende beboerrepræsentation kan fortsætte.
Så med de ord støtter vi forslaget fra konservativ side.