runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Skriver Jensen (S), 2023-11-21:
Tak for det, formand.
Vi skal behandle et lovforslag, som udmønter trepartsaftalen mellem regeringen og arbejdsmarkedets parter om voksen-, efter- og videreuddannelse.
Det er en trepartsaftale, der skaber ro med langsigtede investeringer i opdaterede kompetencer til medarbejdere på et arbejdsmarked, der er i konstant udvikling.
Det synes vi i Socialdemokratiet er fornuftigt, både for virksomheder, der har behov for dygtige medarbejdere, men også for den enkelte kollega på den enkelte arbejdsplads, for uddannelse og flere evner er lig med mere frihed, og det kan vi godt lide.
Lovforslaget indeholder en række tiltag, som generelt set giver flere danskere bedre muligheder for at uddanne sig.
Det foreslås, at vi udvider mulighederne for at tilegne sig basale færdigheder som engelsk og it, så beskæftigelse ikke længere er et krav for at tilgå de kurser.
Det foreslås, at deltagerbetaling for individuel kompetencevurdering på de videregående uddannelser bortfalder.
Det vil ligestille personer med videregående uddannelser med faglærte og ufaglærte, hvor det hele tiden har været gratis.
Det foreslås at give mulighed for at modtage undervisning i fagelementer, og det vil gøre det mere fleksibelt for virksomheder at omstille medarbejdere til andre roller på arbejdspladsen.
Endelig indeholder lovforslaget også en permanentgørelse af nogle elementer fra trepartsaftalen af 2017, som ellers stod til at udløbe ved årsskiftet.
I Socialdemokratiet mener vi, at uddannelse i højere grad bør foregå hele livet.
Idéen om at man skal tage al uddannelse i starten af livet, synes vi er forældet, og derfor skal vi styrke mulighederne for voksen- og efteruddannelse, og vi skal hjælpe danskere uden basale færdigheder med at blive rustet til at tage en uddannelse i fremtiden.
Det gør vi med denne aftale, og vi er glade for at sende et signal om, at der skal ro på veu-systemet med en permanent aftale, som løfter økonomien og investerer langsigtet i mennesker.
Med de ord kan Socialdemokratiet godt støtte det her lovforslag.
Mattias Tesfaye (S), 2023-11-21:
Jeg har en søn i 5. klasse, og for tiden læser vi Ole Lund Kirkegaards bog om Gummi-Tarzan.
Der er forbløffende mange sandheder i den korte bog, og en af dem kommer, da den lille Ivan Olsen på et tidspunkt deltager i en samtale, hvor en siger: Alle duer til noget, man skal bare finde ud af, hvad det er.
Jeg starter med de ord i forlængelse af de taler, der har været holdt af ordførere for Folketingets partier – og tak for opbakningen – fordi det også var en sætning, der fløj hen over forhandlingsbordet, da vi mødtes i foråret for at lave aftalen om at afskaffe uddannelsesparathedsvurderingen.
Det lovforslag, vi behandler her i dag, implementerer den aftale.
Og når vi siger, at alle kan noget, og at man bare skal finde ud af, hvad det er, så kan man tilføje: Ingen kan alt.
Og det er sådan set også min tilgang til vejledning generelt og skolen som dannelsesinstitution.
Med det her lovforslag gør vi op med den uhensigtsmæssige stempling af eleverne, som uddannelsesparathedsvurderingen endte med at blive et udtryk for.
Samtidig – og det synes jeg er lige så vigtigt – får vi afskaffet en bureaukratisk og ressourcekrævende proces, så lærerne i stedet bruger tid på at undervise og være sammen med eleverne.
Eleverne skal ikke længere vurderes på deres sociale, personlige og praksisfaglige forudsætninger.
Fremover vil det være de gældende karakterkrav, som videreføres.
Det synes jeg er fornuftigt og redeligt, altså at man udelukkende bliver vurderet på, hvad man kan, og ikke på, hvem man er.
Derfor bliver den kommunale sammenhængende plan for vejledning også udvidet fra 7. klasse til 10. klasse.
Vejledningsindsatsen skal give eleverne forudsætninger for at vælge, påbegynde og gennemføre en ungdomsuddannelse.
Endelig afskaffer vi også, som det er blevet sagt fra talerstolen, studievalgsportfolierne, som alle elever fra 8. klasse til 10. klasse i dag skal arbejde med.
Med de ord vil jeg godt takke partierne for den aftale, vi indgik i foråret, og for, at der er et stort flertal bag det lovforslag, der nu er fremsat i forlængelse af aftalen.
Det er et lille skridt, kunne man sige – det er få elementer i lovgivningen, der ændres – men jeg tror, at det på mange skoler vil betyde meget.
Og jeg har oplevet det samme, som jeg har hørt flere ordførere sige at de har oplevet, nemlig at det gælder for både elever, forældre, lærere og vejledere, at uddannelsesparathedsvurderingen ikke ligefrem har været knuselsket, og mange er kommet med positive tilkendegivelser i forlængelse af den aftale, vi indgik i foråret.
Linea Søgaard-Lidell (V), 2023-11-21:
Tak for ordet.
I Venstre er vi grundlæggende optimistisk stemt over for de mange muligheder, som den digitale verden rummer.
Jeg mener, at vi forældre har et ansvar for at forholde os til, hvor lang tid vores børn bruger på skærmene, og også hvad der foregår på skærmen.
Det må være en del af opdragelsesopgaven for forældre i dag.
Dermed selvfølgelig ikke sagt, at alle de udfordringer, som følger i forhold til børn og unge, kun er forældrenes ansvar at løse.
Der er behov for regulering af digitale tjenester, også i højere grad end i dag.
Meget af den nødvendige regulering skal vi arbejde for i EU, og meget er allerede på vej.
Men der er også tiltag, vi kan tage herhjemme, og med lovforslaget her vil aldersgrænsen for, hvornår et barn kan give samtykke til behandling af personoplysninger ved brug af informationstjenester som sociale medier, blive hævet fra 13 år i dag til fremover 15 år.
Det var også en af anbefalingerne fra ekspertgruppen om techgiganter, i forhold til hvordan børn og unge bedre beskyttes online, og jeg er glad for, at regeringen følger op på den anbefaling.
Det er et skridt mod at gøre børns færden på nettet mere tryg, og det vil skabe et større fokus på, hvad man giver samtykke til.
Det mener jeg sådan set er vigtigt i sig selv, da mange nok ikke har fuldt overblik over, hvad de egentlig giver samtykke til.
Venstre støtter lovforslaget.
Tak for ordet.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Og jeg vil godt anholde ordførerens udsagn om, at alt var peachy for erhvervslivet.
Der var rigtig mange, som blev ramt, og der var rigtig mange, hvor der gik rigtig lang tid, inden de fik deres penge, og som havde store problemer.
Der var også mange, der gik konkurs, fordi de ikke kunne få det, som de mente var nødvendigt som erstatning.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren: Hvad er svaret til de virksomheder derude, som havde et retskrav, men hvor det blev fjernet af politikerne?
De blev stillet i udsigt, at de ville få et nyt retskrav, og nu får de så ingenting og må stå med hatten i hånden, næste gang de bliver ramt af noget.
Per Husted (S), 2023-11-21:
Jeg vil først sige en stor tak til stillerne for beslutningsforslaget, og tak for at have fokus på erhvervslivets forhold.
Da coronaepidemien ramte os, skabte det en enorm usikkerhed i de fleste virksomheder, og ja, selvfølgelig hos borgere og ansatte i virksomhederne også for den sags skyld.
Inden for de første uger havde vi flere kunder, som henvendte sig til os med ønsker om prisnedsættelser, længere kredittid.
Vi vidste ikke helt, hvad vi skulle gøre, så vi prøvede at trække vejret dybt og valgte at se tiden lidt an, selv om det var svært.
Da det første chok havde lagt sig, kunne vi heldigvis se, at det for os gjaldt, at vi ikke blev ramt så hårdt.
Vi havde god dialog om det, og det lykkedes os at finde nogle løsninger.
Der så vi jo et Folketing, der fungerede.
Der kom ret hurtigt mulighed for udskydelse af skat, og det var noget, vi gjorde brug af.
Det var ikke nødvendigvis, fordi vi blev ramt af det, men det gav en tryghed, det gav likviditet, det gav ro, det var en kæmpe hjælp.
Andre tog udskydelse af A-skat, og det gav også dem meget stor ro.
Så kommer vi til det, det egentlig drejer sig om.
Havde det været godt med et retskrav på hjælp på det tidspunkt?
Da vi stod i situationen, tror jeg, de fleste med virksomhed ville tænke, at det havde været dejligt.
Men det viste sig jo ret hurtigt, at vi i Danmark faktisk har et fantastisk velfungerende Folketing og ansatte i vores offentlige institutioner, som kan eksekvere.
Med stærke og brede aftaler lykkedes det meget hurtigt at skabe ro, og med stor dygtighed blev der lavet tiltag, som præcis var målrettet de brancher, som blev hårdest ramt.
Som tidligere nævnt var jeg ikke selv medlem af Folketinget på det tidspunkt, men set ud fra min anden kasket som selvstændig vil jeg gerne takke jer, der var med på det tidspunkt, for det, I lavede, og at I fandt de her målrettede løsninger.
Tak for det.
Derfor tager jeg den diskussion, vi har i dag, lidt med ro, for vi har bevist, at hvis huset brænder, kan vi godt stå sammen.
Når det er sagt, bliver vi også nødt til at erkende, at det vil være svært om ikke umuligt at lave et retfærdigt retskrav på kompensationen, for der er ikke to epidemier, som rammer ens.
Ligeledes giver et retskrav heller ingen mening, da vi ikke på forhånd kan vide, om vi vil få statsgodkendt de kompensationsordninger.
Vi er nødt til at afvente den konkrete epidemi for at bevare den nødvendige fleksibilitet, så vi kan lave nogle målrettede løsninger.
Her skal vi egentlig være klare i vores udmeldinger, også i dag.
Vi skal sende det signal til både borgere og virksomheder, at hvis vi blev ramt af epidemier eller andre ting, som kan rive tæppet væk under os, skal vi som Folketing stå sammen om hurtigt at finde nogle løsninger.
Der skal være tillid til os, og den tillid skal alle have til os.
Coronaepidemien beviste, at alle faktisk kan have tillid til os, og at vi ikke behøver store manifester, som alligevel ikke giver nogen værdi, for man kan have tillid til det danske Folketing og til det danske demokrati.
Vi står sammen, når det brænder.
Tak for ordet.
Morten Bødskov (S), 2023-11-21:
Det er jeg glad for, og derfor glæder jeg mig også til det, og jeg tænker, at vi bør kunne nå til enighed om det her grundlag, for det er vigtigt, at virksomhederne har tryghed og forudsigelighed.
Men det er også klart, at det er vigtigt, at vi også er helt bevidst om, hvad det er for et fundament, vi står på og kan stå på, når vi har med så indgribende og omfattende beslutninger at gøre, som vi har her.
Så det ser jeg frem til.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-21:
Det kræver jo et forum at fremføre de synspunkter i.
Hvis konsekvensen af det her beslutningsforslag er, at vi bliver indkaldt til forhandlinger, så vil vi i hvert fald se frem til det.
Og ministeren kan være rolig, for i den her sag som i så mange andre har regeringen sit eget flertal, men derfor kan vi andre jo ikke bare sidde på hænderne og vente, indtil der bliver udskrevet valg.
Vi må dog kunne fremføre vores holdning, om man er konservativ eller fra SF.
Morten Bødskov (S), 2023-11-21:
Det er jo helt fair.
Virkeligheden er den, at vi med de hjælpepakker, som vi lavede, var meget rundt.
Jeg sad selv ovre i Skatteministeriet på daværende tidspunkt med et svimlende milliardbeløb i hjælpepakker i form af udskydelse af momsfrister, A-skat, arbejdsmarkedsbidrag, og jeg ved snart ikke hvad, og det var nødvendigt for at holde hånden under vores erhvervsliv og vores kultur- og fritidsliv.
Det var det rigtige at gøre.
Det er jo helt fair, at SF forfølger den her sag.
Vi diskuterede den også, dengang vi havde diskussionen sidst, og det kan vi jo sagtens prøve at bore ned i igen under en såkaldt forhandling om det her efterfølgende.
Det er helt fair.
Så de spørgsmål kan SF jo bare bringe op; det står SF fuldstændig frit for.
Lisbeth Bech-Nielsen (SF), 2023-11-21:
Det blev brugt lidt i flæng på et tidspunkt.
Det tror jeg ikke det bliver i dag.
Jeg tror, vi alle sammen er nået dertil, at der er en fundamental forskel på de to begreber og på de rettigheder, der er knyttet dertil.
Men jeg vil også påpege, at der kun er én part her, der bærer ansvaret for, at det nu er blevet en konflikt, og det er regeringen, og det er ministeren.
For vi havde en klokkeklar aftale om, at vi skulle mødes og forhandle.
Og jeg tror simpelt hen, at nogle af de her ting kunne være undgået.
Dermed ikke være sagt, at der ikke er uenighed, for det tror jeg der er.
Der er også uenighed omkring nogle af de ting, der ud over retssikkerhed også er vigtige for SF.
Hvis man har fået coronastøtte eller i en fremtidig epidemi får en anden type støtte og man så enten gør sig skyldig i aggressiv skatteunddragelse eller man f.eks. som elhandlerne har overnormale profitter, så skal det også ind som en række principper om, hvordan man forholder sig til det.
Det var nogle af de ting, som SF ville have løftet, hvis vi havde haft reelle møder eller forhandlinger om det her.
Morten Bødskov (S), 2023-11-21:
Den reklame er der et firma, der har tjent rigtig mange penge på på et tidspunkt, og det er jo vistnok rigtigt nok.
Sascha Faxe (ALT), 2023-11-21:
Jeg vil bare sige, at samtale fremmer forståelsen.
Morten Bødskov (S), 2023-11-21:
Det synes jeg er fint.
Det vil jeg gerne invitere til en forhandling om; der er ingen problemer i det.
Jeg tror også bare, man er nødt til ligesom at erkende, at der er nogle, der med det her beslutningsforslag måske forsøger at flytte afgrænsningerne.
Men vi kan sagtens tage en forhandling om det, og det inviterer jeg gerne til – helt sikkert.
Sascha Faxe (ALT), 2023-11-21:
Jeg siger tak for ordet.
Spørgeren før mig kom mig lidt i forkøbet, for jeg tænker, at det at sætte os sammen vil være helt vildt afgørende i den her situation.
For vi så et samlet Folketing, hvor man mødtes på kryds og tværs og satte sig ned og blev ved, så lad os gøre det her også, for det tror jeg vil give en tryghed.
Og jeg vil bare som en, der sad ude i den anden ende under det her i en lille kulturvirksomhed og var skrupforvirret over, at først blev den ene lov aflyst, og at så kom der en ny osv., sige, at vi dog havde den tryghed, at man satte sig sammen.
Så jeg vil bare sige, at jeg ville have stillet samme spørgsmål.
Per Husted (S), 2023-11-21:
Altså, jeg kan jo ikke sætte mig ind i en konkret virksomhed, der føler, at de har haft et retskrav.
Det er jo ikke noget, jeg har mulighed for at svare på.
Men når vi kigger på den måde, det blev grebet an på, var det meget målrettet de virksomheder, som blev berørt primært af coronaen.
Jeg kan ikke stå og kommentere en påstand fra en virksomhed om et retskrav; det har jeg simpelt hen ikke mulighed for at gøre her fra talerstolen.
Jeg kan jo ikke se dokumentationen for de sager, spørgeren lige præcis henviser til.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Nej, og netop derfor er det jo helt essentielt og vigtigt, at du har en lovgivning, en paragraf, som fastsætter et retskrav, så det ikke er politikerne, som skal komme løbende bagefter og lave en eller anden kompensationsordning, som de lige synes passer til statsbudgettet, og som de håber de kan få godkendt dernede, og som lige giver til dem, som de synes skal have.
Der var meget stor forskel på det, altså hvilke virksomheder der syntes, at de fik, hvad der var ret og rimeligt dengang.
Det var på baggrund af politikernes velvilje, og det er det, vi skal væk fra, således at du som virksomhed ved, hvad du har, inden huset brænder.
Per Husted (S), 2023-11-21:
§ 26, 27 og 28 vil jeg overlade til jurister at vurdere, for jeg har ikke mulighed for at vurdere det fra talerstolen her i dag.
Jeg kunne forstå på erhvervsministeren, at der bliver taget tiltag til lige netop at vurdere § 26, 27 og 28.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-11-21:
Ja, jeg må jo lære løbende.
Jeg spørger Per Husted, om § 27 i epidemiloven var i strid med EU's regler.
Per Husted (S), 2023-11-21:
På nogle områder er jeg enig.
Spørgeren kender jo også til det at drive virksomhed.
Man kan jo også miste en stor kunde.
Der kan ske mange andre ting, og det vil sige, at man jo skal have en vis buffer for at kunne drive sin virksomhed.
Derfor så vi også, at nogle af dem, som desværre ikke klarede den, faktisk fik lidt livstidsforlængelse på grund af de tiltag, der var i forbindelse med corona.
Lars-Christian Brask (LA), 2023-11-21:
Tak for det.
Jeg kan godt forstå, at hr. Per Husted ikke kan komme ind på konkrete situationer med individuelle selskaber, men som selvstændig og som erhvervsdrivende kan hr. Per Husted nok forholde sig til det generelle.
Som erhvervsdrivende er det værste usikkerhed og uforudsigelighed.
Det er benzin på bålet.
Der er ganske vist en hensigtserklæring, men den har usikkerheder, og det er også afhængigt af det politiske landskab og flertal på det givne tidspunkt, og det giver usikkerhed.
Er hr. Per Husted enig med mig i den antagelse?
Per Husted (S), 2023-11-21:
Det skal jeg ikke kunne sige.
Jeg undrer mig over, at i det materiale fylder EU-vinklen ikke særlig meget.
Mona Juul (KF), 2023-11-21:
Tror ordføreren, at Justitia og Advokatsamfundet vil foreslå, at der skal være et retskrav på erstatning i dansk lovgivning, hvis det er sådan, at det er imod statsstøttereglerne i EU – ærlig talt?
Per Husted (S), 2023-11-21:
Det er jeg bekendt med, og jeg har også læst en del af det igennem.
Mona Juul (KF), 2023-11-21:
Tak for det, og tak til ordføreren.
Jeg har selvfølgelig sendt en byge af skriftlige spørgsmål til erhvervsministeren efter forsøget på at lave en erklæring i forhold til EU's statsstøtteregler, for der skal vi selvfølgelig have opklaret hvordan og hvorledes.
Det undrer mig bare, at § 27 i epidemiloven tidligere ikke var nogen udfordring i forhold til erstatning, når en stat går ind og tvangslukker en virksomhed eller anbefaler, at man ikke kan drive sin virksomhed igen.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren er bekendt med det arbejde, som Advokatsamfundet og Justitia lavede, i forbindelse med at vi forhandlede, inden den her regering kom på banen.
Per Husted (S), 2023-11-21:
Jeg kan ikke acceptere forudsætningen.
Altså, når der er en pandemi, har vi jo ikke mulighed for at sige, præcis hvor det rammer.
Som der også er blevet redegjort for tidligere, kan vi ikke skrive nogen kompensationsregler ned, fordi vi bl.a. også har nogle EU-regler omkring statsstøtte, vi skal overholde.
Så det er jo en umulig opgave at lave det præcist, og derfor bygger det lidt på tillid.
Og så kan man diskutere det ordvalg, spørgeren bruger – det vil jeg ikke gå ind i.
Mona Juul (KF), 2023-11-21:
Tak for ordet.
Vi står her i dag, fordi vi den 18. december 2020 lavede en politisk aftale om en ny epidemilov.
I aftalen står der klart og tydeligt, at der skulle nedsættes en arbejdsgruppe, og at denne skulle afrapportere inden udgangen af 2021, og at anbefalingerne derefter – og jeg citerer – »vil blive forhandlet politisk og vil på den baggrund kunne gennemføres ved et selvstændigt lovforslag«.
Da arbejdsgruppen, som i parentes bemærket var uden repræsentanter for erhvervslivet, efter et halvt år i rette tid, nemlig lige nøjagtig på årets sidste dag, kom med deres anbefalinger, måtte vi konstatere, at det var fint, men også, at det ikke var godt nok, hvilket de følgende forhandlinger også klart viste.
Vi havde det sidste forhandlingsmøde den 24. august sidste år.
Partier, der havde taget ansvar under corona, meldte klart og entydigt ud, at vores virksomheder og arbejdspladser naturligvis skal have et retskrav på erstatning.
Ikke konkrete beløb og den slags, men bare en sikkerhed for, at når man driver virksomhed i Danmark, gør man det under nogle fair og ordentlige konditioner, hvor man ved, at hvis staten lukker en helt eller delvis ned eller kommer med anbefalinger med voldsomme konsekvenser, så påtager staten sig også sin del af ansvaret, og hvor man ved, at der er taget hensyn til retssikkerhed, stabilitet og forudsigelighed for erhvervslivet samt naturligvis også hensyn til en regerings behov for handlerum ved fremtidige ukendte epidemier, præcis som virksomhederne troede var tilfældet med den gamle epidemilov.
I stedet for har SVM-regeringen simpelt hen droppet at forhandle og lave en ny aftale.
Det fik vi en mail om den 2. juni i år.
Det stod i en mail fra såvel erhvervsministeren som kulturministeren, hvor det endda lyder, som om det er noget, vi er blevet enige om.
Det er vi ikke , hvilket også kom frem på det samråd, som jeg indkaldte erhvervsministeren til den 9. august.
Her fastslog ministeren ligesom i flere artikler, at regeringen ikke mener, at der er grundlag for videre politiske forhandlinger.
Jeg er ærlig talt
målløs – jeg synes, det var mageløst , og jeg er målløs .
Min opfordring er igen i dag helt simpel: Få nu indkaldt til forhandlinger, så vi kan få virksomhederne ud af det retssikkerhedsmæssige vakuum, som de p.t. er stillet i.
Det må være en erhvervsministers fornemste opgave at sikre ordentlige og fair rammevilkår for virksomheder i Danmark, og det ansvar håber jeg da meget at ministeren tager på sig.
Pia Kjærsgaard (DF), 2023-11-21:
Absolut.
Jo længere vi kan komme, jo bedre, for godt nok er regeringen kommet med nogle udtalelser, men jeg ved jo ikke rigtig, hvornår det kommer.
Eller har ministeren bekendtgjort det?
Hvadbehager?
Nå, okay, jamen fint nok.
Så må vi jo håbe, at det er noget, vi når igennem lovprogrammet.
Næh, men så har man jo alligevel forpligtet sig et eller andet sted.
Så vi må vente.
Men indtil videre vil jeg sige: Ja, det synes jeg ville være en rigtig god idé, for så er debatten der også, og debatten tror jeg faktisk er utrolig vigtig i det her forslag.
Mona Juul (KF), 2023-11-21:
Tak for det, og tak for det gode forslag.
Kunne man forestille sig, at ordføreren ville lande det her i en beretning?
For jeg oplever jo faktisk, at der over en bred kam er interesse for at se på det og ligesom have en positiv attitude til, at der måske skal dæmpes lidt, men man kan måske ikke helt blive enige om, hvordan konditionerne helt præcis skal være.
Det kunne man jo gøre i en beretning.
Lars Boje Mathiesen (UFG), 2023-11-21:
Først tror jeg, at der har sneget sig en lille misforståelse ind.
Man må godt opbevare krudt til næste år.
Man behøver ikke at aflevere det på genbrugsstationen.
Så længe det ikke er mere end 5 NEM, som er nettoeffektmængden, må man gerne det.
Det svarer til 2-3 batterier med 130 skud eller sådan noget.
Det må man gerne opbevare til næste år.
Det er bare en servicemeddelelse til dem, som troede, at man skulle aflevere det.
Det er en god tradition nytårsaften at fyre krudt af.
Jeg gør det også, men jeg har i mange år også været hundeejer, så jeg kender godt til problemerne, som nogle hunde har.
Andre hunde har det ikke og reagerer ikke på det.
Det kan være meget forskelligt fra hund til hund.
Det kan være til gene for hundeejerne.
Det kan det også være for folk, som ikke er hundeejere, og som skal høre på, at hundene gæffer om morgenen.
Jeg skal love for, at sådan en lillebitte bomuldshund kan have en ret høj hertz, som er ret irriterende for en nabo.
Så der kan være mange ting, som kan være til gene for hinanden indbyrdes.
I bund og grund skal vi alle sammen være her, og det gælder om at vise lidt forståelse.
Jeg frygter det, der kan ske, hvis man gør salgsperioden alt for kort.
For det første er der nogle, som tager af sted i sommerhus, hvor de så skal bøvle med at købe det.
For det andet er det sådan, at hvis du kun må sælge det nogle få dage mellem jul og nytår, skal de her salgssteder – det kan være alle mulige – have flere folk ind at arbejde i kortere tid.
Det vil sige, at de skal have mere i løn, for hvis du skal have flere mennesker til at arbejde mellem jul og nytår, koster det mere i timen, end hvis du kunne brede salget ud.
Det kan også være svært at finde personale, hvis du skal have meget personale ind lige mellem jul og nytår.
Det kan også betyde stigende forbrugerpriser på de her ting, og det bryder mig heller ikke om.
Jeg har også en rigtig god ven, som er veteran, og som også er hårdt ramt af de her ting.
Han tager i sommerhus langt væk fra tingene, så jeg forstår det, og jeg har det selv inde på livet.
Han har personligt den holdning, at selv om han bliver hårdt ramt af det, siger han: Det er selvfølgelig træls for mig, men så ofrer jeg mig og tager i sommerhus i de dage.
Vi skal tage hensyn, men jeg kan ikke støtte forslaget.
Jeg synes for at være ærlig, at det er en dum idé at gøre den her salgsperiode kortere.
Jeg tror, det er ret uhensigtsmæssigt.