runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mads Fuglede (V), 2021-04-26:
Tak for ordet.
Her handler det så om, at man skal have en garanti for, at der ikke er mere end 30 pct. elever med udenlandsk baggrund på uddannelsesinstitutioner, henholdsvis gymnasier i det ene og bredt i det andet forslag.
Det er en problemstilling, som jeg jo især i min egenskab af udlændinge- og integrationsordfører har været omkring nogle gange.
Der står en række tiltag i »Retfærdig og Realistisk«, som så ikke har været forbi Folketingssalen endnu, og derfor er jeg rigtig glad for, at Dansk Folkeparti har taget initiativ til at sørge for at minde regeringen om, hvad de mente før valget, sådan at vi ligesom får et rum til at holde dem oppe på det, ikke mindst efter de har dannet regering.
Vi forstår så, at der lige her på det her område allerede er en dialog i gang, og det kunne man selvfølgelig ikke vide, da man fremsatte de her to beslutningsforslag, men vi synes, det er betimeligt, at man har taget fat i alle de hjørner af »Retfærdig og Realistisk«, hvor man synes der har manglet handling, og vi håber så qua det, ministeren sagde, at det her er et af områderne, hvor vi snart ser et resultat.
Vi deler den opfattelse, at der er en udfordring med tosprogede elever og andelen af dem, både på gymnasier og i andre uddannelsesinstitutioner, og ønsker at være med, så vidt det er muligt, i de samtaler og i den brede aftale, der måtte være om det.
Jens Joel (S), 2021-04-26:
Tak for det, og tak til Dansk Folkeparti for at rejse debatten om en konkret diskussion af, om der er en grænse for antallet af elever med en bestemt baggrund, men i virkeligheden mere generelt, hvordan vi sikrer, at vores uddannelsesinstitutioner, vores daginstitutioner, vores velfærdsinstitutioner afspejler det samfund, vi er en del af.
Det mener jeg sådan set er et ekstremt vigtigt punkt, en ekstremt vigtig diskussion.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, og det har ministeren lige redegjort for, det har mange socialdemokrater sagt, og det står også i det udspil, som der henvises til i beslutningsforslaget, at vi ønsker en blandet elevsammensætning, og at vi ønsker en blandet sammensætning i vores daginstitutioner.
Det hænger jo sammen med, som ministeren også sagde, at når man driver skole, skal man flere ting.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at man møder hinanden på kryds og tværs af social baggrund, af kulturel baggrund og etnisk baggrund, fordi man så oplever, at verden ser anderledes ud fra nogle af kammeraternes synsfelt, og det er jo også rigtigt, at tit er man før folkeskolen for ung til at danne de bånd på tværs.
Når man er færdig med folkeskolen, går man flere forskellige steder hen, og derfor tror jeg i virkeligheden, at folkeskolen eller grundskolen er et rigtig vigtigt sted at insistere på det her, men konkret er vi jo nået længere med diskussionen på gymnasieområdet.
Så til Dansk Folkeparti skal der bare lyde en opbakning til intentionen og det, man kunne kalde en insisteren på en blandet sammensætning på vores uddannelsesinstitutioner.
Det udgangspunkt deler Socialdemokratiet til fulde, og det er faktisk også baggrunden for, at vi gerne vil lande en bred politisk aftale på gymnasieområdet.
Vi vil også gerne efterfølgende lande politiske aftaler om at sikre en blandet elevsammensætning andre steder i vores samfund.
Vi har før lavet aftaler om f.eks. udsatte boligområder, om institutioner og om at sikre en mere balanceret børnesammensætning.
Så fuld opbakning til det.
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
Ja, der ligger evidens på –
jeg kan så ikke lige huske, hvad rapporten hedder, men jeg sender den gerne – bl.a. fra folkeskoleområdet, at fagligheden og særlig også sproget dér, hvor man har mange elever, der er tosprogede, er dalende.
Vi synes også, det er en god idé.
Sundhedspolitik er ikke skolepolitik.
Vi har udrullet en omfattende teststrategi, og der skal privatskoler og friskoler ikke stilles dårligere.
Det gjorde vi også allerede klart, da der var problemer omkring det.
Vi stemmer – ligesom alle andre partier i hvert fald i vores del af blokken gør – for forslaget.
Så har jeg lavet min egen lille høring for at høre, hvordan det egentlig går.
Frie Skolers Lærerforening siger, at de næsten ingen henvendelser får fra lærere om test for tiden.
Lærerne er glade for at være tilbage, og de fleste steder er der fundet fornuftige måder at gøre tingene på.
I Danmarks Private Skoler siger de, at det fungerer rigtig godt.
De hører i hvert fald ikke andet, men de mener stadig væk, at det er meget godt at få pointeret, at der skal være ligestilling.
Det er også det, vi sørger for.
Friskolerne siger også, at det overordnet fungerer rigtig godt, men at der er enkelte udfordringer nogle enkelte steder, og det må man så løse dér.
Så det virker jo til, at vi i fællesskab og med voldsom kraft sparker en åben dør ind, og så kan vi få slået fast, at der skal være ligestilling.
Det skal der fortsat være.
Vi stemmer for forslaget.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-26:
Tak for det.
Hvis vi var helt enige om, lige præcis hvor snittet skulle ligge, havde det jo nok stået i forslaget.
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
Det var dejligt, at der fra forslagsstillernes side endelig kom nogen på, for så kan vi blive klogere på, hvad det egentlig er, I vil, eller hvad ordførerne vil – undskyld!
Hvad er det, koblingsprocenten skal være, hvis man stemmer for det her forslag?
Og hvad skal det koste, og hvor skal pengene komme fra?
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-26:
Tak for det.
Fri- og privatskoler udgør en vigtig og stolt del af det danske uddannelsessystem, og derfor er jeg også glad for, at vi i dag skal behandle det her beslutningsforslag, som vi i Det Konservative Folkeparti har fremsat sammen med Nye Borgerlige og Liberal Alliance.
Vi ønsker med beslutningsforslaget at pålægge regeringen at fremsætte et lovforslag om at hæve koblingsprocenten for fri- og privatskoler.
For Det Konservative Folkeparti er det en topprioritet, at vi har et reelt frit skolevalg i Danmark.
Hvis forældre ønsker, at deres børn skal gå på en fri- eller privatskole, skal de have lov til det, og pengene skal i højere grad følge med barnet.
Ud over at sikre et reelt frit skolevalg vil en forøgelse af koblingsprocenten også bidrage til at opretholde lokalsamfund i yderområderne i Danmark.
En øget koblingsprocent vil sikre, at landdistrikter kan bevare de fri- og privatskoler, som er med til at skabe rammen for levende byer i hele Danmark.
Fri- og privatskolerne har en rigtig vigtig og uvurderlig rolle i vores lokalsamfund, så vi mener også, at det er afgørende, at der er en reel mulighed for at skabe et robust og bæredygtigt økonomisk fundament under dem.
En friskoleelev koster staten tre fjerdedele af, hvad en folkeskoleelev koster, så vi mener sagtens, at vi kan tillade os at se på, om der er skåret rigtigt til, og at vi kan kigge på, at vi kan hæve den, som der lægges op til her i forslaget.
På den baggrund støtter Det Konservative Folkeparti naturligvis det forslag, som vi har været med til at fremsætte.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-04-26:
Det er jo rigtigt, at det er os som skatteydere, der finansierer både folkeskolen og hovedparten af udgifterne til friskolen.
Men der har vi en politisk uenighed.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Nu er det jo ikke politikerne, der stiller noget til rådighed; det er danskerne, der betaler for skolerne, uanset om man vælger en folkeskole eller en fri- eller privatskole.
De får så betalt det fulde beløb, når de vælger en folkeskole, og de får så lidt mindre og må betale lidt ekstra af egen lomme, når de vælger en fri- eller privatskole.
Det handler ikke om, at der er nogen, der skal ringe til ordførerne; det handler om at have visioner for skoleområdet, og der har vi en vision om, at pengene følger barnet en til en og man selv kan vælge frit.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-04-26:
Nej, det skreg i folkeskolen ikke på.
Jeg oplever ikke, at nogen siger noget andet i debatten.
Jeg tror, at der er en bred anerkendelse af det, at vi stiller det gratis folkeskoletilbud til rådighed, og at vil man noget andet, så sikrer grundloven, at det er der mulighed for, og så betaler man selv en vis andel af skoleudgiften.
Jeg tror ikke, at det er en holdning i sektoren, at det er urimeligt.
Jacob Mark (SF), 2021-04-26:
Det vil sige, at hvis vi stemte for det forslag, vi behandler, var der ingen, der rigtig vidste, hvor meget koblingsprocenten skulle hæves, fordi det kan ordførerne bag forslaget ikke selv blive enige om, og fordi ordførerne bag forslaget så heller ikke selv er enige om, hvor pengene til forslaget skal tages.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-04-26:
Det er jo ikke ret længe siden, vi sidst havde fornøjelsen af at diskutere koblingsprocenten her i salen, og som jeg hører på indlæggene, kan man sige, at der nok heller ikke er den store bevægelse i den sag.
Jeg tror, at jeg dengang for et års tid siden, da vi diskuterede det, sagde, at jeg syntes, det var lidt ærgerligt, at spørgsmålet om koblingsprocenten blev ved med at være sådan en politisk slagmark.
Jeg tror faktisk ikke, at de ude i friskoleverdenen sætter særlig stor pris på, at man bliver ved med at hvirvle støv op i den her sag.
Så hvis hensigten med forslaget er at give en håndsrækning til de frie skoler, tror jeg egentlig ikke, at forslagsstillerne har været så heldige med det.
Jeg skal for en ordens skyld sige, at vi er bekymrede over den vækst, der har været i antallet af de frie skoler, som er sket på bekostning af folkeskolen.
Det er der ingen grund til at lægge skjul på.
Vi anerkender det store værdifulde arbejde, som laves ude i sektoren.
Vi har forsøgt at værne om friskolernes økonomi også i en debat med regeringen og senest i forbindelse med sidste års finanslovsforhandlinger.
Der er allerede blevet refereret til dem, så det er jo almindelig kendt her.
Vi har ikke noget ønske om at ramme friskolernes økonomi; omvendt virker det meget besynderligt, at der, som også flere ordførere været inde på, nu ligger et forslag, som ovenikøbet er upræcist, om at hæve friskolernes økonomi, når der faktisk ikke fra friskolesektoren selv har været et ønske om det, men først og fremmest er et ønske om at få fred for hele den her debat om koblingsprocenten.
Vi har så – for ikke at være mere hellige end paven – en debat, som vi gerne selv er med i, nemlig en debat om, om vi kan fordele den samlede sum, som vi tildeler friskolerne, på en bedre måde, sådan at de skoler, der løfter et socialt ansvar, måske kan få en større del af de samlede midler.
Men i forhold til den samlede økonomi, vi tildeler friskolerne, synes jeg i grunden, det er ærgerligt, at vi skal have diskussionen igen i dag.
Som man kan høre, kan vi ikke støtte forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2021-04-26:
Radikale Venstre siger nej tak til tilbuddet i det her beslutningsforslag nr. 203.
Der har været flere kritiske bemærkninger, som jeg er enig i, så jeg skal ikke repetere dem.
Men jeg tror, at alle ved, at Det Radikale Venstre traditionen tro er meget stærk tilhænger af, at man har valgfriheden mellem fri- og privatskoler og folkeskolen, og det vil vi selvfølgelig holde fast i.
Vi er også glade for, at koblingsprocenten er landet på 76 pct., og vi definerer den på den måde, at det er 75 pct. til den egentlige koblingsprocent og 1 pct. til specialundervisning på de skoler, der har brug for det.
Men vi ser gerne, at koblingsprocenten principielt og reelt afspejler de udgifter, som der er til eleverne i folkeskolerne, og der minder vi bare lige regeringen om, at der er en lærermilliard, der på en eller anden måde skal regnes ind i den ligning.
Det er en relativt høj stigning, og jeg ærgrer mig over, at jeg ikke har tjekket efter.
Men det var kommunalreformen, der satte gang i en stigning på de private og frie skoler, og det gjorde den, fordi kommunerne blev større og der faktisk var mange, eller en del kommuner, hvor borgmesteren greb muligheden for at spare nogle penge og lukke nogle skoler.
Der var en kommune oppe i det nordjyske, som lukkede 12 folkeskoler, og så kom der 8 friskoler bagefter, og der opdagede borgmesteren jo med stor glæde, at der egentlig var en rimelig god forsyning af skoler i den kommune, som han selv var borgmester i, og hvor han havde sparet en del folkeskoler væk.
Så det var en overraskelse, som han ikke havde ventet, altså at skoleforsyningen var så stabil, som den var.
Det giver os noget at tænke over, synes jeg, for det er jo ikke meningen, heller ikke for Radikale Venstre, at folkeskolen skal overhales af fri- og privatskoler.
Derfor er vi nødt til at finde en balance, og den skal jeg ikke gøre mig klog på her og nu, men jeg synes, at det er rimeligt, at vi drøfter det.
Det er ikke, fordi jeg tror, man skal regulere det via koblingsprocenten; det ville være helt vildt.
Med de ord vil vi sige nej tak til forslaget her.
Vi mener, at det er alt for spinkelt.
Det er meget svært at læse, hvilken politik man egentlig skal anlægge, bortset fra at man skal have flere penge, og det synes vi ikke er et særlig kvalificeret bidrag til en debat omkring forholdet mellem folkeskolerne og fri- og privatskolerne.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
Jamen prøv at høre: Det er jo meget simpelt; staten inddriver skatter, og de skatter bliver så fordelt; nogle af de skattepenge går til friskolerne; for at man kan gøre det, bliver der nødt til at være penge, og når man vil fjerne 110 mia. kr., bliver det godt nok svært at finde penge til friskoler.
Og det er ikke finansieret; man fortæller ikke engang, hvad koblingsprocenten skal være.
Er det 100 mio. kr. eller 300 mio. kr. eller 500 mio. kr. ekstra, man vil bruge?
Altså, det går simpelt hen ikke.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Jeg tror, at Dansk Folkeparti fik en rigtig god lektion i, hvor der kan spares i det offentlige, da vi behandlede vores forslag om velstandsloven forleden dag – det var sådan set også det, ordføreren tidligere roste Nye Borgerlige for, og tak for det.
Men jeg vil egentlig bare sige, at selvfølgelig er der steder, man kan spare i det offentlige, men det her handler jo om at lade danskerne beholde flere af deres egne penge – at politikerne skal bestemme langt mindre og danskerne skal bestemme meget mere selv, også over flere af deres egne penge.
Kan Dansk Folkeparti støtte det?
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
Jamen det har jeg jo svaret på i min tale.
Vi ønsker ikke at hæve den.
Vi synes, at 76 pct. er fint.
Med hensyn til at pengene skal følge barnet, vil jeg sige, at det jo er sådan i dag, at det er staten, der, efter at inddrive skatterne, så fordeler de her penge til fri- og privatskoler.
Altså, kære venner, det er ikke særlig borgerligt ikke at ville finansiere sine ting.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Nej, og det kommer bestemt heller ikke bag på mig, vil jeg sige.
Jeg vil starte med at sige, at Enhedslisten jo stod uden for og stemte imod den seneste folkeskolereform – og tak for det – men jeg kunne bare godt tænke mig nu, hvor både Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten anfører det her med, at sektoren ikke skriger på det her, at spørge: Skreg folkeskolesektoren på, at der nu skulle være mere politikerindblanding og mere reform?
Sådan husker jeg det i hvert fald ikke.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
Det er jeg da glad for at høre.
Så kan vi jo mødes der og så forhåbentlig få certificeringen forbedret, og som sagt for tredje gang forventer jeg selvfølgelig, at ministeren sørger for, at vi får en orientering, og at vi får en redegørelse, også for konsekvenserne for de berørte firmaer, der har mødt en certificering, der ikke har fungeret, og det skal fungere.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-26:
Tak for det.
Som ordfører for forslagsstillerne skal jeg sige tusind tak for den store opbakning, der har været, til vores beslutningsforslag.
Det er jo ikke, fordi vi skrev det for sjov, dengang vi skrev det; det var jo, fordi der reelt var et problem og nogle udfordringer, som nogle skoler bøvlede med.
Så der var jo faktisk nogle udfordringer, vi gerne ville have taget op, men det er jo dejligt, at de er blevet løst.
Vi havde manglende ligestilling derude, hvor nogle kommuner var lidt værre end andre, og der var nogle problemer med KL.
Men vi er glade for, at problemerne er løst, og vi håber, at vi aldrig kommer i en situation, hvor vi oplever sådan en manglende ligestilling igen.
Men tak for opbakningen.
Henrik Dahl (LA), 2021-04-26:
Tak for ordet.
Allerede i begyndelsen af epidemien skrev jeg i en aviskommentar, at covid-19 var sådan en ideologiknuser, altså sådan at hvis man forholdt sig meget ideologisk til at håndtere af epidemien, så ville det gå galt, for den her situation ville komme til at kræve pragmatisme.
Og den pragmatisme synes jeg at man på meget, meget smuk vis ser udfoldet her, hvor hele det pragmatiske Folketing er enige om, hvad der er den rigtige løsning.
Vi bakker naturligvis op om vores eget forslag.
Jeg vil benytte mig af min taletid, da jeg er den eneste uddannelsesordfører, som også er sundhedsordfører, til bare på sundhedsordførernes vegne at sige tak til uddannelsesordførerne for, at de tager covid-19 alvorligt.
Det her er et problem, som vi har arbejdet med dag og nat i hele perioden siden den 11. marts sidste år, så vi er glade for, at vi ikke får ekstra besvær ind på vores skrivebord, ved at vi også skal sidde ovre i Sundhedsudvalget og håndtere den her kedelige sag.
Nu bliver det ordnet på en smidig og fornuftig måde, som alle er glade for, og det er vi sundhedsordførere også glade for.
Tak for ordet.
Mette Thiesen (NB), 2021-04-26:
Altså, jeg ved ikke rigtig, om der er så meget at sige.
Grunden til, at vi ikke er medfremsættere, er, at vi sådan set mener, at der slet ikke skal være hele det her testcirkus, som man har ude i skolerne.
Jeg har før fra den her talerstol og også flere andre steder luftet min store bekymring – med den viden, jeg har – med hensyn til hvor nemt det er for børn at udskamme hinanden.
Vil man så sige uh nej, hvis der er en, der er smittet?
Vil du ikke tage en coronatest?
Og hvorfor vil du ikke det?
Det er nogle af de ting, der kan være.
Jeg synes simpelt hen, det er ude af proportioner.
Jeg synes ikke, det er nødvendigt, at børn bliver testet.
Men når der nu er et flertal i Folketinget, som mener, at børn skal skamtestes flere gange om ugen, så giver det selvfølgelig god mening, at der skal være lige vilkår, uanset hvilken skole man går på.
Men helt grundlæggende set er vi ikke fortalere for, at man på den måde tester børn, overhovedet ikke.
Tværtimod synes vi, at de alle sammen skal tilbage i skole med det samme.
Jakob Sølvhøj (EL), 2021-04-26:
Der er jo ikke grundlag for nogen rigtig kras debat her, må man sige.
Så er der jo heller ingen grund til at opfinde noget, men havde det været for 4-5 uger siden, så kunne vi nok have fået en frisk debat.
For man kan sige, at Kommunernes Landsforening måske ikke sådan lige ramte hovedet på sømmet med deres første kommentarer i den her sag.
Jeg har ikke været så grundig som hr. Jacob Mark – man skal jo ikke bureaukratisere sit arbejde – men jeg har dog lige forhørt mig.
Og for en ordens skyld vil jeg så også sige, at jeg hører fra skoleverdenen, at der faktisk er et rigtig godt samarbejde med Kommunernes Landsforening.
Det er jo ikke altid, at man hører det fra skoleverdenen, men det lyder altså, som om de problemer, som vitterlig var der – anderledes skal vi jo heller ikke fremstille det – er blevet løst.
Jeg var ærlig talt lidt i tvivl, da jeg forberedte mig, om, hvad der egentlig kunne gøres mere for at bringe det her i land
, men jeg er blevet bekræftet af indlæggene, med hensyn til at der sådan set ikke er behov for, at vi gør mere.
Derfor synes jeg, det lyder fornuftigt, hvad hr. Alex Ahrendtsen siger: at vi skriver en beretning.
Men skulle det komme dertil, stemmer vi altså også for forslaget ved en eventuel andenbehandling.
Marianne Jelved (RV), 2021-04-26:
Radikale Venstre stemmer også for forslaget.
Jeg må sige, at det er en af de første gange, jeg har oplevet sådan meget massivt, at et forslag til folketingsbeslutning bliver overhalet af virkeligheden.
Det synes jeg da er meget morsomt; jeg vil hænge det op på min væg i et stykke tid.
Merete Scheelsbeck (KF), 2021-04-26:
Vi har for ikke så lang tid siden f.eks. været ude at foreslå at hæve den med 1 procentpoint og samtidig også at stille nogle sociale krav til skolerne, hvilket ligger i tråd med, at vi hæver det.
Så det kunne være et sted at starte, men vi vil også gerne kigge på at hæve den yderligere.
Vi synes, det er vigtigt, at vi har nogle gode frie og private skoler i Danmark, og det kræver også, at der er en robust økonomi omkring dem.
Alex Ahrendtsen (DF), 2021-04-26:
Tak, formand.
Når man er i opposition og gerne vil have regeringen til at gøre noget, er der mange ting, man kan gøre.
Man kan rejse en forespørgselsdebat, man kan indkalde til samråd, man kan stille ministre både skriftlige og mundtlige spørgsmål, og så kan man fremsætte et beslutningsforslag for at presse regeringen.
Det er jo fuldstændig rigtigt, hvad ministeren siger.
Der er blevet handlet på det.
Det er sket hurtigt.
Egentlig burde vi have trukket det her beslutningsforslag tilbage, men nogle gange går det lidt stærkt.
Jeg tror, vi kan ordne det i udvalget, så vi er fri for at stemme om det.
Det er i hvert fald det, jeg vil anbefale at vi og kollegaerne gør, når vi kommer så langt.
Kenneth Mikkelsen (V), 2021-04-26:
Tak for det, formand, tak til ministeren, og tak til Socialdemokratiets ordfører for jo i virkeligheden helt at tage luften ud af det her beslutningsforslag ved at tilslutte sig det.
Jeg er glad for, at I tilslutter jer det.
Der, hvor filmen så måske knækker en lille smule for mig, er jo i virkeligheden i forhold til ministerens ord om, at det så betyder, at der ikke sker noget.
Det skal vi måske hjælpe hinanden lidt med efterfølgende, for der findes eksempler derude på, at det ikke går helt med den hast, som vi kunne drømme om, i forhold til at kommunerne understøtter de frie og private skolers testfaciliteter.
Det er vi i hvert fald vidende om eksempler på.
Jeg vil ikke holde en lang ordførertale, for det lyder til, at vi er enige.
Vi skal bare have de eksempler frem og få det til at virke.
Så med de ord vil jeg egentlig bare afslutte min ordførertale og sige, at det glæder mig, vi kan nå til enighed.
Jens Joel (S), 2021-04-26:
Det er generelt højt for alle Folketingets partier, kan jeg bekræfte.
Det var det røde æble, vi kom fra, ikke?
Det har jo været skolepolitik hele eftermiddagen.
Nå, det her kan gøres relativt kort, faktisk meget kort, for forudsætningen for at genåbne så store dele af undervisningen, som vi heldigvis har aftalt med hinanden, er jo, at vi bliver testet, og det gælder selvfølgelig, uanset hvad for en skole man går på.
Derfor er det også mit indtryk, at da det her forslag blev stillet, var det udtryk for, at der var nogle praktiske problemer.
Der var nogle usikkerheder, og der var nogle opstartsvanskeligheder, men der har ikke været nogen politisk konflikt om, hvorvidt privat- og friskoler skulle stilles anderledes end offentlige skoletilbud.
Derfor har vi selvfølgelig også fået løst udfordringerne, og der vil jeg gerne tilslutte mig ministerens ros.
Det lyder så nemt at sige, at vi har fået løst udfordringerne, men det er jo i høj grad kommunerne og folkene derude, der har løst det her.
På den baggrund kan jeg sige, at vi støtter op om, at alle eleverne selvfølgelig skal behandles lige, og derfor støtter vi op om beslutningsforslaget, men vi mener faktisk heller ikke, det kommer til at medføre nogen ændringer, da det heldigvis også er tilfældet derude i dag.