runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Hønge (SF), 2020-04-16:
Det er en god dag i dag, hvor vi sætter 225-timersreglen på pause.
Og så blev jeg måske alligevel lidt overrasket, da jeg nærmede mig Borgen og så, at der blev flaget overalt.
Jeg går ud fra, at det er for at fejre, at vi nu endelig giver et lille pusterum til nogle af de mennesker, som har allermindst – så jeg blev også glad for, at vi i den grad forstår at markere det fra Borgen.
Det er mennesker, der er kommet i klemme på grund af coronakrisen.
225-timersreglen er en form for dummebøde, som rammer hårdt ned i de familier, som i forvejen har svært ved at få enderne til at nå sammen.
Og enhver med øjne i hovedet kan jo se, at det udenfor er tæt på umuligt for kontanthjælpsmodtagere at støve et job op i øjeblikket.
Men jeg synes alligevel, at der er grund til, at vi flager fra Borgen i dag.
Så vil jeg også gerne bruge lejligheden til igen at pege på en anden dummebøde, som vi altså også bør sætte på pause, nemlig karensdagen for de forsikrede ledige, altså den dag hver fjerde måned, som den arbejdsløse selv skal betale.
Udgifterne fortsætter selvfølgelig, men dagpengene kan den ledige se i vejviseren efter.
Det er fuldstændig urimeligt, og det giver ingen mening overhovedet, men der er flertal her i Folketinget for den regel.
Ja, jeg ved godt, at selve straffen, altså karensdagen, ikke udløses i de her måneder, men som det er skruet sammen lige nu, betyder det jo bare, at den arbejdsløse rammes af dummebøden, straks efter at perioden er udløbet.
Det eneste logiske vil naturligvis være, at der lægges 3 måneder oven i 4-månedersperioden for karensdagene.
Situationen lige nu minder mest om, at man har trukket en betændt tand sådan halvvejs ud; det giver ingen mening og føles rigtig træls for patienten.
Samira Nawa (RV), 2020-04-16:
Da vi behandlede lovforslaget om at forlænge dagpengeperioden og sygedagpengeperioden, nævnte jeg heroppe fra talerstolen, at jeg mente, at der er endnu en gruppe borgere, der også fortjener at få ro i sindet, når nu arbejdsmarkedet er mere eller mindre gået i stå som følge af coronakrisen, nemlig de borgere, der er omfattet af 225-timersreglen.
Så jeg er i sagens natur rigtig glad i dag.
For lovforslaget medfører, at 12-månedersperioden for at opfylde beskæftigelseskravet om 225 timers ordinært og ustøttet arbejde forlænges.
For mig har 225-timersreglen nu egentlig aldrig været rimelig, hverken før eller efter coronakrisen, men i særdeles ikke under coronakrisen.
Så for at gøre det ganske kort skal jeg meddele, at Radikale Venstre støtter lovforslaget.
Hans Andersen (V), 2020-04-16:
Det er forår, og solen skinner.
Rundtomkring i landet kan vi igen høre børnegrin fra skoler og daginstitutioner, og det er i sandhed glædeligt.
Dermed er genåbningen af Danmark nu gået ind i sin første fase, og jeg kan håbe, at den vil tage fart, så undertegnede også kan blive klippet inden for kort tid.
Jeg kigger ud i salen, og der er måske andre, der trænger til det samme.
Vi kigger ind i en meget alvorlig og dyb økonomisk krise.
Nedlukningen af Danmark betyder, at mange bliver arbejdsløse, og at der er få job at søge, og det viser ledighedstallene jo også tydeligt.
Før påske sikrede vi derfor bl.a., at dagpengeperioden blev sat i bero og sygedagpengeperioden forlænget 3 måneder, så folk ikke falder ud af et system i en tid, hvor arbejdsmarkedet er vendt på hovedet.
Nu er det så kontanthjælpsmodtagernes tur, og derfor mener vi i Venstre, at det er rimeligt, at vi midlertidigt suspenderer 225-timersreglen.
225-timersreglen blev indført af den tidligere Venstreregering i 2015 og betyder, at du skal opfylde et arbejdskrav på 225 timers ordinært ustøttet arbejde, hvis du er ugift og fortsat skal kunne modtage fuld uddannelseshjælp eller fuld kontanthjælp.
Reglen betyder også, at ydelsen vil blive nedsat, hvis du har modtaget hjælp i sammenlagt mindst 1 år inden for de seneste 3 år og du ikke har haft mindst 225 timers ordinært arbejde inden for de seneste 12 kalendermåneder.
Venstre mener stadig, at reglen under normale omstændigheder indeholder et rimelighedselement, men omstændighederne er i øjeblikket ikke normale.
Der er rigtig mange mennesker, som lige nu står i en ulykkelig situation, og der er meget få job at søge.
De mennesker har frem for alt brug for hjælp og tryghed, men med et arbejdsmarked, der er gået i stå under coronanedlukningen, er det svært for folk at nå det rette antal arbejdstimer, for der er næsten ingen ledige stillinger at søge, og samtidig kommer der flere ledige, fordi virksomhederne desværre fyrer.
225-timersreglen skal derfor sættes på pause, så mennesker med et svagt fodfæste på arbejdsmarkedet får et tiltrængt pusterum.
Det er med meget bred enighed, at vi sætter 225-timersreglen på pause, og suspenderingen kommer til at gælde med tilbagevirkende kraft fra den 9. marts – samme dag, som dagpengemodtagerne blev fritaget fra at opfylde hovedparten af reglerne om at stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det er kun retfærdigt og rimeligt for landets kontanthjælpsmodtagere.
Venstre støtter derfor op om lovforslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-16:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag skal jo ses i forbindelse med alle de andre hasteforslag, hvor man har ændret på reglerne om dagpenge og sygedagpenge.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti står fast på 225-timersreglen, og der er ikke noget med, at der ændres på, at man skal have 225 timers arbejde.
Men i den her periode, hvor regeringen har suspenderet sanktionsreglerne, hvor regeringen har suspenderet jobcenterets indsats over for kontanthjælpsmodtagerne på 225-timersreglen – de kan ikke få hjælp til at finde noget job, der er ikke rigtig nogen virksomheder, hvor de kan søge arbejde, fordi det hele er lukket ned, bl.a. de områder, hvor de måske havde mulighed for at få 225 timer, f.eks. i oplevelsesindustrien, et sommerferiejob og den slags; det blev gjort lige fra starten af regeringen – giver det jo heller ingen mening, at man fastholder, at de skal ud at finde de timer i den her 3-månedersperiode.
Derfor kan vi støtte, at man forlænger perioden fra 12 måneder til 15 måneder, hvor de skal have optjent de 225 timer for ikke at miste de tusind kr. kroner i kontanthjælp.
Det kan vi godt støtte her.
Men så snart det er ovre, er man tilbage på de samme regler.
Så er man stadig væk omfattet af 225-timersreglen, og man skal have 225 timer.
Man har her bare 3 måneder, hvor det bliver sat i bero, og man har 3 måneder længere til at optjene dem i den her periode.
Det synes vi er meget fornuftigt, i forhold til at det hele er blevet lukket ned af regeringen.
Det er jo ikke, fordi regeringen ønsker at lukke det ned, men det er på grund af coronavirussen, og det er på grund af, at rigtig mange virksomheder har været nødt til at holde lukket, så der ikke har været nogen steder, hvor man kunne søge job.
Det er på samme måde som for rigtig mange dagpengemodtagere.
De har ikke rigtig nogen steder, hvor de kan søge job, og derfor forlænger man også perioden med dagpenge.
Så vi kan godt støtte det her forslag.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-04-16:
Selv om vi politikere ikke mødes med mange mennesker fysisk i de her tider og, når vi ikke skal være her i Folketingssalen, så vidt muligt holder os derhjemme som alle andre, så får vi jo rigtig, rigtig mange henvendelser – det tror jeg godt jeg kan sige på vegne af os alle.
Det er mennesker, som bare gerne vil have et job, så de kan få et bedre liv, give deres familie et bedre liv og selvfølgelig forsørge sig selv, som alle drømmer om.
Det er også en tid, hvor vi ikke kan stille de samme krav til folk på beskæftigelsesområdet, som vi plejer at gøre.
Det er lige nøjagtig noget, som jo mange gange skaber store debatter her i Folketingssalen, hvor uenigheden er til at få øje på.
Det vil sige, at kontanthjælpsmodtagerne får meget begrænset hjælp, samtidig med at virksomhederne bruger mere tid på at klare sig, at overleve og at tænke på de ansatte, de har i forvejen, i stedet for at ansætte nogle nye, hvilket jeg bestemt sagtens kan forstå.
Disse ting gør det jo alt andet lige helt umuligt eller i hvert fald rigtig, rigtig svært for en person på kanten af arbejdsmarkedet at finde sig et job.
Derfor er det også retfærdigt, at vi med dette lovforslag suspenderer 225-timersreglen i samme periode fra den 9. marts til den 9. juni.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Peter Hummelgaard (S), 2020-04-16:
Tak for ordet, formand.
Jeg vil gerne starte med at takke for den behandling, som lovforslaget har fået i dag.
Der er jo tale om, som mange ordførere har været inde på, et lovforslag af overvejende teknisk karakter, der indeholder en række mindre justeringer, primært af den nye lov om en aktiv beskæftigelsesindsats og af lov om en aktiv socialpolitik.
Lovforslaget medfører samtidig, at feriereglerne ensrettes for ledighedsydelsesmodtagere, så alle grupper nu har ret til samme antal feriedage i overgangsåret for den nye ferielov.
Samtidig får vi også med lovforslaget rettet op på den gældende overgangsbestemmelse for voksenlærlingeordningen i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats.
Den udvides, så den mindre målgruppe af voksenlærlinge, som kommer fra ledighed, også er omfattet af de nye regler, der er trådt i kraft med den nye LAB-lov.
Det har hele tiden været meningen, at også den her gruppe skulle være omfattet.
For så vidt angår de spørgsmål, som er blevet rejst af henholdsvis hr. Lars Boje Mathiesen fra Nye Borgerlige og hr. Bent Bøgsted for Dansk Folkeparti, inviterer vi i ministeriet meget gerne til en teknisk gennemgang og videre drøftelser af de ting, så de spørgsmål kan blive opklaret.
For så vidt angår spørgsmålene fra fru Jette Gottlieb fra Enhedslisten, kan jeg bekræfte, at der med præciseringen i lovforslaget tænkes på, at undtagelsen fra rimelighedskravet alene skal gælde førtidspensionister i løntilskudsjob.
Med lovforslagets § 2, nr. 4, sker der en præcisering af § 81 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, og der er altså tale om en præcisering af ordlyden i lovens § 81, så det klarere fremgår, at der i bekendtgørelsesform kan fastsættes regler om, at rimelighedskravet kan fraviges for særlige målgrupper.
Det fremgår af lovforslagets bemærkninger, at den foreslåede bestemmelse har til hensigt at tydeliggøre, at der kan fastsættes regler om, at rimelighedskravet ikke gælder for førtidspensionister i løntilskudsjob.
Så alt i alt tak for opbakningen til at få de her tekniske justeringer på plads.
Jeg vil gerne takke for drøftelsen i dag og ser frem til den forestående behandling i udvalget.
Alex Vanopslagh (LA), 2020-04-16:
Sikke et dejligt land, vi lever i.
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-21:
For der kan godt være nogle områder, hvor de kan have svært ved at finde arbejde, men der begynder at blive lukket mere op, og det vil sige, at de har nemmere ved at gå ud og finde nogle få timer, der kan supplere det op.
De har jo 12 måneder til at finde de her timer, og med den åbning, der begynder at ske i samfundet, mener vi absolut, at det bliver nemmere for dem at finde de få timer.
Det er nogle få timer, de skal finde.
Leif Lahn Jensen (S), 2020-04-21:
Altså, det billede af, at samfundet skulle begynde at køre og arbejdspladserne hænger på træerne igen, kan jeg ikke rigtig se.
Men der er så en anden problemstilling, og det er jo, at det her er med tilbagevirkende kraft fra den 9. marts.
Det vil faktisk sige, at det her i en periode, hvor hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti mente, at det var svært at få et job, også vil dække det ind.
Så det vil sige, at der allerede er gået en måned, hvor det var med tilbagevirkende kraft.
Så det vil sige, at det på det tidspunkt, for en måned siden, så var ligegyldigt.
Selv om det var sværere for dem, var det så lige meget.
For det er jo også en del af lovforslaget, at det er med tilbagevirkende kraft fra den 9. marts, hvor det på det tidspunkt var svært at skaffe et arbejde.
Der er jo virkelig sket noget her.
Der mener Dansk Folkeparti så ikke mere, at de her mennesker har lige så svært ved at finde sig et arbejde, og at det i hvert fald ikke er blevet sværere, end det normalt har været.
Er det det, jeg hører Dansk Folkeparti sige?
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-21:
Altså, ordføreren kan tælle ældre i tusinder og tusinder og skolebørn i tusinder og tusinder.
Her ved jeg ikke, hvor få hænder der skal til for at tælle asylansøgerne, men det er meget, meget få.
Jeg er glad for, at der ikke er andre partier, der på den måde bruger coronakrisen til noget, jeg opfatter som symbolpolitik.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-21:
Der var jo lidt modvind her under nogle af de spørgsmål, der blev stillet i dag, men ikke desto mindre mener vi det seriøst i Dansk Folkeparti, når vi har fremsat det er forslag om at suspendere asylansøgeres ret til at søge asyl i Danmark, til at komme ind i Danmark og til at få deres sag behandlet i den her tid.
Det har vi jo gjort, fordi vi betragter det som endnu et led i vores indsats mod at undgå smitte i Danmark i forbindelse med coronakrisen, covid-19-smitten.
Det er en kæmpe udfordring for os alle sammen, og i det omfang, at vi tager imod mennesker fra lande, hvor smitten er højere, end det er tilfældet i Danmark, så er der jo selvfølgelig en risiko for, at man kommer til at se en udbredelse af smitte, uanset antallet af personer.
Der må vi jo sige, at vi i Dansk Folkeparti synes, det forekommer meget naturligt, at vi også kan tillade os at diskutere det her emne, ligesom vi kan diskutere mange andre emner i forbindelse med coronakrisen.
For det er jo sådan, at man kan forestille sig det potentielle, at modtagelsen af asylansøgere i Danmark kan medføre, at man får øget smitte ind i landet; på samme måde som vi i øjeblikket må være bekymrede for, at folk fra Sverige, der kommer til Danmark, eller folk fra Danmark, der tager til Sverige og kommer tilbage igen, kan medbringe smitte, i og med smitterisikoen må formodes at være højere i Sverige, som det er i øjeblikket, end det er tilfældet i Danmark.
Der ønsker vi fra Dansk Folkepartis side at sende et signal om, at man ikke kan få sin asylansøgning behandlet i Danmark, idet vi skønner, at det kan være med til at gøre, at vi ikke får asylansøgere til Danmark i den her periode, hvis vi vedtager noget på Christiansborg, der er meget klart.
På den måde vil man også kunne begrænse smitterisikoen her i landet ved ikke at modtage borgere fra lande, eller borgere, der har været igennem lande, hvor der er højere smitteniveau, end det er tilfældet i Danmark.
Under førstebehandlingen var det sådan, at vi kun kunne regne med støtte fra Nye Borgerlige og Liberal Alliance til forslaget – så tak til de to partier.
Men vi håber på, at den smitterisiko, der er, alligevel bliver begrænset på en række andre områder end det tiltag, der ligger i forslaget her om at stoppe antallet af asylansøgere, der kommer til Danmark, for vi kan altså ikke få støtte fra andre partier end de to partier i Folketinget.
Afslutningsvis vil jeg komme med endnu en opfordring til at tænke om, tænke anderledes og støtte det her forslag, men bliver det ikke tilfældet, har vi i hvert fald haft en god debat om det, og den takker vi for under alle omstændigheder i Dansk Folkeparti.
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-21:
Jeg kan garantere for, at de asylansøgere, det handler om her, ikke har været på skitur noget sted.
Det er desperate mennesker, og der er til gengæld så utrolig få af dem, at det slet ikke er nødvendigt for os at tage stilling til dem i den her sag.
Peter Skaarup (DF), 2020-04-21:
Det er rigtigt, at det er rigtig mange tusinder af skolebørn, som mærker konsekvenser af det her, men det er jo sådan, at langt de fleste af de skolebørn – formentlig alle – i den her tid ikke kommer fra lande, hvor der kan være langt større smitterisiko, end det er tilfældet i Danmark lige nu.
Men det er der jo en risiko for at asylansøgere gør uanset antallet.
Så i det omfang vi indbringer smitte fra andre lande, og det er jo noget af det, man er allermest nervøs for – og det var man også, da man modtog danskere fra skituristområderne – hvorfor så ikke gøre noget for at stoppe det?
Hvad er det, der er så forkert ved det?
Det forstår jeg ikke.
Altså, vi gør en masse ting i vores samfund for at beskytte os mod smitte.
Vi siger til vores ældre: I kan ikke få besøg.
Vi laver en masse ting i vores samfund for at undgå, at coronaen skal ramme os og ramme de svage grupper.
Og så lige netop her er der altså nogle, der mener – når det gælder asylansøgere – at vi godt fortsat kan tage asylansøgere til Danmark.
Nu sagde den radikale ordfører før, og det kunne jeg ikke lige svare på, for jeg havde ikke mere taletid der, at der ikke kommer nogen asylansøgere.
Men det gør der jo.
Der kommer ikke så mange, men der kommer asylansøgere.
Derfor er det, vi siger, at det i den her periode da er oplagt at sige: Nej, der vil vi ikke tage nogen asylansøgere, for det er simpelt hen endnu en kilde til at bringe smitte ind i landet, og det ønsker vi ikke.
Bent Bøgsted (DF), 2020-04-21:
Nu er det sådan med 225-timersreglen, at det ikke er fuldtidsjob, de skal finde i løbet af et helt år, og der mener vi faktisk godt, at man kan finde 225 timers arbejde i løbet af et helt år.
Det gjorde vi dengang, vi fik det gennemført, og det gør vi også stadig væk.
Når man kigger på den anden store arbejdsløshed, støttede vi jo netop forlængelsen med dagpenge og sygedagpenge og den slags.
Det støttede vi jo.
Så det er jo ikke der.
Det er 225-timersreglen, for det er færre timer, de skal have, for at opfylde det krav, og vi kan ikke se nogen grund til at suspendere det.
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Vi kan altid diskutere, hvordan vi tilrettelægger arbejdet bedst muligt, og jeg har også selv haft lejlighed til at kigge ned i de norske papirer og jo i særdeleshed i de danske papirer.
Jeg synes, det er en meget, meget grov påstand – meget, meget grov påstand, som jeg faktisk ikke vil have siddende på mig – at jeg ikke har tillid til danskerne.
Jeg kan godt se, at tingene skrider lidt i den offentlige debat i Danmark, og at man bare kan smide de her ting på bordet.
Men at stå og sige, at jeg ikke har tillid til danskerne – byggende på hvad?
Altså, Danmark og danskerne har lige vist på fænomenal vis, at vi kan finde ud af at håndtere en situation som den her.
Jeg vil ikke have det siddende på mig.
Min tillid til danskerne er kæmpekæmpestor, men jeg er da fuldstændig opmærksom på, at det, vi beder om, er helt vildt, og at vores almindelige måde at være mennesker på er udfordret af, at vi skal holde den afstand, og derfor er der ikke nogen, der kan forvente, at alle kommer til at leve op til den til punkt og prikke, men at veksle det til, at jeg som statsminister ikke har tillid til danskerne – det vil jeg gerne have mig frabedt.
Det bliver jeg nødt til at sige.
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-21:
Tusind tak.
Det er også klart for os i Alternativet, at coronakrisen har ført til masser af ulemper for masser af mennesker på alle niveauer i samfundet, og det er også derfor, vi forhandler i mange ministerier om at prøve at hjælpe samfundet igennem coronakrisen.
I Alternativet er vi glade for at deltage i de forhandlinger, og også fra os skal der selvfølgelig lyde en ros til regeringen for at håndtere det her så grundigt og så effektivt – og også til alle de andre partier for at afholde sig fra at udnytte situationen til at skabe ævl og kævl og bøvl og politisk strategi.
Og vi håber, det varer ved hele krisen ud, at vi kan arbejde på den her måde sammen.
Krisen har også nogle ganske få lyspunkter – man tør næsten ikke sige det, men det har den jo også – f.eks. stortrives klimaet, miljøet, og flere dyrearter trives som aldrig før.
Derfor vil jeg spørge statsministeren: Er der nogle af de her nye erfaringer, som vi har fået i forhold til den måde, vi har været nødt til at samarbejde på her i coronakrisen, som vi måske kunne tage med ud af krisen med henblik på at styrke den bæredygtige omstilling?
F.eks. har vi jo holdt utrolige mængder af digitale møder, ikke bare her, men i hele samfundet; noget af det fungerer, noget af det er lidt svært, men vi er da i hvert fald lykkedes med at holde utrolig mange møder, og det har sparet os uendelige mængder af CO 2 -udledende transport.
Kunne man fortsætte med det i en eller anden form, eller er der andre ting, som statsministeren har lært eller vil pege på at man kan tage med ud af den her krise til gavn for klimaet og miljøet?
Mette Frederiksen (S), 2020-04-21:
Det er et godt spørgsmål.
I første omgang vil jeg også mene, at den ros, der her i dag tilgår regeringen, i forhold til håndteringen af første del af corona, for mit vedkommende går tilbage til Folketinget, fordi jeg synes, at det danske folkestyre har vist sit værd, og jeg er egentlig dybt imponeret over, at ti partier med forskellige synspunkter – det har man også kunnet høre i dag – har kunnet sammensætte en buket, som hr. Søren Pape Poulsen sagde, hvor der givet er nogle farver og nogle blomster, man har nydt lidt mere, men samlet set har det været overbevisende, synes jeg, og vi kan jo se et helt samfund, som er dybt taknemligt over, at vi ikke brugte tiden på ævl og kævl, som vi har en vis tradition for herinde, men faktisk brugte den på at løse opgaven.
Til det her med, om vi tager nogle erfaringer med os, vil jeg sige, at det tror jeg da vi gør.
Og pludselig skal man ikke hænge i myldretiden, og der er arbejde, man godt kan lave hjemmefra – for nogle jobfunktioner, jo ikke for alle, men for nogle.
Nogle har også erfaret, at man ikke behøver at rejse langt for at mødes; man kan sidde på tværs af jordkloden og nå gode resultater, og nogle af de ting synes jeg da klart vi skal tage med os ind i den fremtid der ligger efter det her.
Men jeg vil jo ikke en anden gang anbefale en så stor opbremsning i vores økonomi, for det kan potentielt skade klimaet endnu mere på den lange bane, fordi landene nogle steder simpelt hen vil have svært ved at løse klimaopgaven, men jeg tror da, at vi gør os gode erfaringer med noget af det, der sker i den her krise.
Det tror jeg.
Torsten Gejl (ALT), 2020-04-21:
Det tror jeg også.
Ikke engang Alternativet tror, at det vil gavne klimaet at sætte hele samfundet i stå her og nu.
Coronakrisen har også lært os, at vores samfund helt uventet kan blive kastet ud i en økonomisk krise med en meget stor ledighed som følge.
Vi har også lært, at det sociale sikkerhedsnet i sådan en situation måske ikke er helt så stærkt, som vi tror.
Blandt mange eksempler kan man nævne, at nogle mennesker har følt sig tvunget til at gå på arbejde, selv om de måske selv er sårbare over for coronaen, eller selv om de måske er bange for at bringe smitte tilbage til sårbare børn.
Det er selvfølgelig noget, vi håndterer her i Folketinget.
Det er vi i gang med, og det har vi tænkt os at gøre på en god måde, men det havde jo været hensigtsmæssigt, hvis folk i den situation kunne være faldet tilbage på en borgerløn.
Nu ser vi, at det faktisk også kunne have været meget nyttigt i den her situation.
Er der nogle af de tanker, som statsministeren gør sig med henblik på de forandringer, der kunne være på arbejdsmarkedet i sådan en situation her, der måske gør, at man kan overveje at forstærke samfundets sociale sikkerhedsnet med en form for ubetinget basisindkomst?
Ja, jeg vil da godt lige bakke den radikale ordfører op og sige, at jeg synes, det næsten er skandaløst, at vi skal stemme om det her.
Jeg synes, at beslutningsforslaget fra DF i sig selv er symbolsk, og der kommer stort set ikke nogen asylansøgere til landet.
Og så skal vi bruge vores tid på det nu med fare for at smitte hinanden med corona.
Selvfølgelig er det en parlamentarisk ret, som DF har – det er jeg nødt til at anerkende – men jeg vil i hvert fald godt bakke den radikale ordfører op og sige, at det er et dårligt beslutningsforslag, og det er ikke rettidig omhu.