runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Nå jo, men det kunne jo godt ske, at det, at Klimarådets rapport eller vurdering nu var kommet, havde medført en revurdering af det synspunkt.
For Klimarådets kritik er jo krystalklar, i forhold til at det her handler om, at det ikke er ambitiøst nok, og at der simpelt hen også er for mange ting, som ligger ude i fremtiden, og der kan et 2025-mål jo være noget af det, der er med til at tvinge den udvikling igennem.
Så det var bare et spørgsmål om, om det måske havde fået Socialdemokraterne til at revurdere det synspunkt, at det skulle ligge i spændet 46-50 pct., og at man i stedet for accepterede, at det skulle ligge inden for Klimarådets anbefalinger.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Jamen vi ved også, og det siger Klimarådet jo også selv, at hvis man f.eks. foreslog, at man skulle have et reduktionsmål på 64 pct., ville det betyde lækage.
Det ville betyde, at virksomheder ville lukke deres produktion og flytte den til udlandet, og det ville betyde, at rigtig mange mennesker ville miste deres arbejde.
Vi lytter jo til det, som Klimarådet skriver i deres rapport, men jeg vil også sige, at Klimarådet også skriver i rapporten, at hvis man foreslår 64 pct., vil det medføre lækage og produktionsreduktion.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-03-10:
Tak, men det kan være, at vi kan nå det her på én runde, for jeg er lidt nysgerrig på, om vi lever op til den fantastiske klimalov, som vi har lavet, hvor vi jo har lavet et årshjul, og nu er Klimarådet kommet med deres vurdering af, om regeringens klimaindsats anskueliggør, at klimalovens mål nås.
Så står der jo også, at ministeren skal fremlægge nye initiativer med kort og lang sigt, som viser vejen mod en opfyldelse af klimalovens mål, og det er jo, inden næste års hjul går i gang med det næste klimaprogram.
Så er Socialdemokratiets folketingsgruppes ordfører enig i, at ministeren meget hurtigt skal komme i arbejdstøjet og fremlægge kortsigtede og langsigtede konkrete handlinger og ikke diverse tekniske gennemgange?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Jeg kan love spørgeren for, at Socialdemokratiets folketingsgruppe altid sørger for, at klimaministeren er i arbejdstøjet, og at han sørger for at knokle med den tillid, som han har fået.
Men jeg vil også sige, at en af Klimarådets begrundelser for, at vejen ikke er anskueliggjort, bl.a. er, at den laveste risikovurdering kun vil få os 65 pct. af vejen, og det er jo så på baggrund af klimaprogrammet fra september.
Klimaministeren har jo også sagt – jeg er sikker på, at ministeren selv får mulighed for at uddybe det senere – at man håber at kunne præsentere en strategi for ccs før sommerferien.
Så der kommer jo konkrete forslag før sommeren.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-03-10:
Vi nåede det så ikke på én runde.
Vi tager den igen, og når jeg prøvede at sige Socialdemokratiets folketingsgruppe, var det egentlig også en udstrakt hånd til ordføreren.
For det, som ordføreren jo så går i gang med nu, er at stå og snakke om langsigtede handlinger, og der står tydeligt i klimaloven – og det var jo meget vigtigt, at vi fik det ind – kort sigt og lang sigt.
Så på kort sigt er det jo ikke en ccs-strategi, men det er konkrete handlinger nu og her.
Så er ordføreren enig i, at ministeren – inden næste årshjul går i gang – skal fremlægge konkrete handlinger også på kort sigt?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Jeg ved jo ikke, hvad spørgeren tænker på af konkrete handlinger, og derfor ville det i hvert fald have været nemmere for mig, hvis spørgeren selv havde foreslået, hvad det var for nogle konkrete handlinger, som han tænkte sig.
Altså, vi har jo allerede plukket det, som jeg tror man kalder for de lavthængende frugter, og jeg er med på, at der er nogle, der har kritiseret os for det.
Men det synes jeg sådan set det er svært at kritisere nogen for, for jeg synes kun, det er sund fornuft, og så er der jo nogle ting, der tager tid.
Men der er jo også en implementeringstid på det meste, f.eks. også når man foreslår noget, der ikke er med i Klimarådets program, f.eks. energiøer.
Det tager også tid bare at bygge de øer og få maskinerne derud osv.
Så der er jo en implementeringstid på alt.
Men klimaministeren har jo allerede sagt, at han kommer til at blive mere konkret på de anbefalinger, der kommer fra Klimarådet.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-10:
Jeg ved ikke, om jeg skal synes, det er provokerende eller det er komisk, når ordføreren står og giver regeringen 12 på baggrund af en rapport fra Klimarådet, som jo på mange måder dumper regeringen.
Altså, det bliver jo næsten sådan lidt teateragtigt.
Med hensyn til det spørgsmål, som ministeren ikke vil svare på, kan ordføreren jo, hvis ordføreren er så dygtig, svare mig på: Hvornår er det muligt, at der kommer ensartede CO 2 -afgifter?
Er det, efter udvalget er færdigt med at rapportere, efter vi har forhandlet?
Hvornår er det, at vi får reelle ensartede CO 2 -afgifter til at virke?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Igen ville jeg jo ønske, at Alternativets ordfører havde været med i programmet.
Jeg ved, at Alternativets partileder var med i programmet og også blev tvunget til at give os karakter, og jeg kan godt røbe, uden at jeg tror, at det kommer som en stor overraskelse, at jeg ikke gav den samme karakter, som Alternativets forperson gjorde.
Men jeg er glad for, at ordføreren har høje forventninger til, at jeg er meget klog, men jeg er ikke klogere, end at jeg kan sige, at vi nu har nedsat en ekspertgruppe, som skal komme med anbefalinger.
Og det er jo det, der er den aftale og det arbejde, som vi venter på nu, og det er også det, som jeg venter på.
Torsten Gejl (ALT), 2021-03-10:
Det kan jo godt være, at ordføreren i det program blev tvunget til at sætte en karakter på, men det har ordføreren jo altså ikke været tvunget til at gøre fire gange i den her sal.
Så det er ligesom ordførerens frie vilje.
Det, som jeg spørger til, er, at den ting, der får allermest kritik af Klimarådet, er, at vi ikke har lavet en tydelig og ensartet CO 2 -afgift.
Med hensyn til den allervigtigste ting til at regulere det her spørger jeg bare til: Hvornår sker det?
Ved regeringen virkelig intet om det?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Jo, vi har jo nedsat en ekspertgruppe, som skal komme med anbefalinger ultimo 2021.
Så der ved vi jo, at der kommer nogle anbefalinger fra ekspertgruppen.
Men så må jeg også bare sige, at den aftale, som et bredt flertal i Folketinget har vedtaget, jo netop er, at det skal være socialt retfærdigt, altså at folk ikke skal miste deres arbejde, at virksomheder ikke skal rykke ud af landet, og at uligheden i Danmark ikke skal stige.
Hvis man kigger på den rapport, der kom i går fra Det Miljøøkonomiske Råd, kan man jo se, at der står i den, at man risikerer at miste 19.000 arbejdspladser i landbruget, hvis man gør det her, og derfor er det selvfølgelig ikke noget, man gør over natten.
Vi skal have nogle ordentlige anbefalinger fra ekspertgruppen, og det er dem, som vi venter på.
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-10:
Tak til ordføreren.
Det er ikke, fordi jeg vil køre rundt i det 12-tal, men jeg havde altså også lige et spørgsmål om det.
Det er en høj karakter.
Kan ordføreren nævne nogle konkrete omgående reduktioner uden historisk fortilfælde, som den socialdemokratiske regering har sikret?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Nu må jeg desværre indrømme, at jeg ikke er helt sikker på, at jeg forstår spørgsmålet.
Det er ikke, fordi jeg ikke vil svare på det, eller fordi jeg vil tale om 12-tallet igen.
Beklager, men måske spørgeren kan være lidt mere konkret?
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Jeg er glad for, at jeg kan høre nu, at man godt må omtale Klimarådets rapport som en, man kan få 12 for, hvorimod det ikke er så hensigtsmæssigt, hvis man omtaler den som en, man dumper for.
Så der er åbenbart en distinktion dér, i hvert fald i den socialdemokratiske tankegang.
Men det, jeg egentlig godt vil spørge ordføreren om, er: Når nu det er så tydeligt, også efter Klimarådets rapport, at der er brug for at få flyttet initiativer netop fra udviklingssporet over i implementeringssporet – i tråd med det, jeg spurgte klima-, energi- og forsyningsministeren om tidligere – er det så også Socialdemokraternes opfattelse, at vi skal lægge et 2025-delmål, som ligger inden for Klimarådets anbefalinger?
For det er jo det, der er med til at sikre, at vi får sat nogle konkrete initiativer i gang nu, som er det, der er til gavn for klimaet, men jo sådan set også for samfundsøkonomien, både i forhold til hvad Klimarådet siger, men jo også i forhold til hvad Det Miljøøkonomiske Råd siger.
Så er Socialdemokraterne indstillet på det?
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Jamen det skal vi nok blive – og tak til spørgeren for det.
Altså, jeg troede sådan set, at spørgeren også var tilhænger af, at man havde nogle processer, hvor man også lod spørgerens parti komme til orde.
Men tak for det gode råd; det skal jeg nok sørge for kommer med videre.
Signe Munk (SF), 2021-03-10:
Vi har sagt, at hvis SF skulle komme med et bud, så var det faktisk 1.000 kr. i 2028, og så kunne man skrue op.
Vi har ikke konkret sagt, at det skulle være 1.500 kr.
Men det er jo i forhold til den forståelse, som erhvervslivet også efterspørger, at vi skal melde et niveau ud i forhold til niveauet for den ensartede CO 2 -afgift frem i tiden, så man i erhvervslivet ved, hvad man kan forvente sig at ens investeringer forrentes med.
Så det er ud fra den logik, at SF gerne vil sende et klart signal.
Nu venter vi så også på det gennemarbejdede forslag, der jo vil komme fra ekspertgruppen, og det vil selvfølgelig være tungtvejende, også i forhold til hvor vi i sidste ende helt og holdent lægger os fast.
Tommy Ahlers (V), 2021-03-10:
Men kan ordføreren ikke godt blive lidt nervøs, når man læser den rapport fra Det Miljøøkonomiske Råd, som Socialdemokratiets ordfører også refererede til, altså den rapport, der kom i går, som peger på, at hvis man bare blindt gennemfører de 1.200 kr. – de foreslår så 1.200 kr.; den er faldet lidt i pris – som en ensartet CO 2 -afgift på tværs af alle brancher, inklusive landbruget, så vil det medføre, at vi taber 19.000 stillinger, for at være helt præcis, i landbruget og fødevaresektoren?
Signe Munk (SF), 2021-03-10:
Jeg tror, det er helt centralt for dansk erhvervsliv, at der bliver sendt et klart og tydeligt signal fra et bredt flertal i Folketinget om, at der kommer en høj ensartet CO 2 -afgift.
Den rapport, som Det Miljøøkonomiske Råd kom med i går, er for SF at se ikke en køreklar model.
For de arbejder jo med et enten-eller; enten er det et fuldt afgiftsværktøj, eller også er det et fuldt støtteværktøj.
SF har fra starten af den her diskussion sagt, at vi så en ensartet CO 2 -afgift som et vigtigt redskab i værktøjskassen i klimakampen, men ikke som et, der var enestående.
Og det var vi faktisk ude at sige i Berlingske, tror jeg, som jo må være en avis, som ordføreren læser, i forhold til hvor vi startede den her diskussion.
Men det er et vigtigt bidrag, som de økonomiske vismænd har givet til debatten.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-03-10:
Jeg hørte bare ordføreren sige, at EU skulle forbyde naturgasanlæg.
Og der vil jeg bare høre, hvilke tanker fru Signe Munk har gjort sig i forhold til subsidiaritetsprincippet.
Altså, hvorfor er det, at medlemslandene ikke selv kan beslutte det, bortset fra at der måske er nogle lande, som rent demokratisk beslutter noget andet end Socialistisk Folkeparti?
Men altså, hvorfor er det EU, der skal træffe afgørelser om, om vi skal kunne sætte nye naturgasfyr op eller ikke?
Signe Munk (SF), 2021-03-10:
Det kan være, at jeg har udtrykt mig forkert, så bare for at klarlægge det for ordføreren: Det, jeg bad den socialdemokratiske regering om, var at skabe en mulighed for, at man i Danmark kunne træffe den beslutning.
Når SF har fremsat det her forslag om, at man i Danmark skulle lave et stop for installation af nye naturgasfyr, så har vi fået at vide af dygtige embedsmænd i både Klimaministeriet og andre steder, at der er EU-lovgivning, som står i vejen for, at et land har den mulighed, præcis ligesom et forbud mod nye salg af diesel- og benzinbiler f.eks.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Tak for det.
Nu var det jo egentlig mest til den debat, der udfoldede sig her lige før mellem den socialdemokratiske ordfører og fødselaren
– jeg ved ikke, om det er tilladt at kalde ordføreren for fødselaren, men det tillader jeg mig at gøre nu; det accepteres! –
og mellem Venstres ordfører og SF's ordfører, for det understregede jo netop behovet for, at vi får en meget klar melding om, hvad en CO 2 -afgift skal ligge på, og det har jeg jo også tidligere hørt at SF har været enig i
Giver det ikke anledning til en vis bekymring, når man kan høre, at der er så modsatrettede opfattelser af, hvad den CO 2 -afgift skal bruges til, når vi hører f.eks. Venstres ordfører, fordi det jo er helt afgørende, også i forhold til erhvervet, at der meget tidligt bliver meldt et niveau ud for en flad CO 2 -afgift, som man så kan lave social kompensation i forhold til, men at der bliver det klare pejlemærke?
Sikandar Siddique (UFG), 2021-03-10:
Det er jo megaærgerligt, for nu skal jeg bruge mit andet spørgsmål på det første spørgsmål.
Så prøver vi igen.
Kan ordføreren give et eksempel eller eksempler på konkrete omgående reduktioner uden historisk fortilfælde, som regeringen har sikret – som FN jo kræver?
Det tror jeg ikke at ordføreren kan give, hvis jeg må hjælpe lidt på vej.
Signe Munk (SF), 2021-03-10:
Enhedslistens ordfører har jo helt ret i, at neden under den her diskussion om den ensartede CO 2 -afgift ligger der forskellige holdninger, både imellem SF og Venstre og jo måske også andre steder i salen.
På den måde kan markedet jo ligesom også drive nogle reduktioner.
Men det, ordføreren kan høre, er, at der ikke er enighed om niveauet, og man kan sige, at der jo skal 90 mandater til for at kunne vedtage niveauet, og det er da SF's ambition, SF's håb, at det kan vi få skabt en enighed om, om ikke andet så hvis ekspertgruppen kan komme med deres vurdering her til efteråret af den grønne skattereform.
Peder Hvelplund (EL), 2021-03-10:
Mener ordføreren ikke, at det havde været bedre at sikre, at vi netop fik sendt det klare signal om en flad CO 2 -afgift, og at vi fik det meldt ud og dermed også fik sikret, at det klare budskab blev sendt, så CO 2 -afgiften netop kunne blive motoren i den grønne omstilling og det, man også løbende ville kunne regulere på, men hvor det er nødvendigt at få meldt et klart mindsteniveau ud?
Signe Munk (SF), 2021-03-10:
Ordførerens første indlæg var rigtigt: Der er ikke enighed.
For det er jo lige blevet illustreret, at det ikke var der.
Derfor er det jo en fejlpræmis for diskussionen.
Så det, jeg kan sige, er, at SF er klar til at sætte en høj ensartet CO 2 -afgift.
Derudover er der jo altså afgiftsforhøjelser i den grønne skattereform allerede nu.
Der er en forhøjelse af energiafgiften på fossilt brændstof.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Tak for det.
Da jeg i P1 Debat for et par uger siden blev bedt om at give karakter til regeringens klimapolitik, gav jeg 12.
Det udløste en blanding af forundring og i virkeligheden måske også en smule chok hos nogle af deltagerne.
Og tager man mediebilledets konsensus om, at regeringens klimapolitik er dumpet, i betragtning, er det måske ikke så underligt.
Det var dog et stille forsøg på at nuancere Klimarådets rapport snarere end et forsøg på at lukke øjnene for Klimarådets konklusioner.
Jeg er glad for, at Klimarådet anerkender de vigtige skridt, som regeringen og et bredt flertal i Folketinget har taget.
Jeg er sådan set også helt enig i, at der skal mere til.
Ud af det reduktionspotentiale på 10,9 mio. t, som Klimarådet selv identificerer i sit implementeringsspor fra marts 2020, har vi lavet aftaler i det spor, der reducerer udledningerne i 2030 med over 7 mio. t.
Det er da svært at være uenig i, at det er vigtige skridt.
Dertil kommer, at vi stadig er i gang med forhandlinger om landbruget og stadig er i gang med udmøntning af de aftaler, vi allerede har indgået.
Det betyder ikke, at vi er i mål, men vi er kommet et godt stykke tættere på.
En stor del af de resterende udledninger, som vi mangler i reduktionsmankoen, ligger i Klimarådets identificerede udviklingsspor.
Vi har sat os mål, som hverken vi i Folketinget eller Klimarådet kender den præcise vej til.
Vi har behov for at skalere og udvikle en teknologi som f.eks. CO 2 -fangst og -lagring.
Det er teknologi, som Klimarådet selv peger på er nødvendig, men som samtidig dømmes for at være for usikker til at tælle med mod 2030, men sikker nok til at tælle med mod 2025.
Det kan måske undre en smule – det undrer i hvert fald mig.
Men vi er enige om, at det er en afgørende teknologi, og med klimaaftalen for energi og industri fra juni 2020 har vi aftalt at afsætte knap 4 mia. kr. til at understøtte udviklingen af fangst og lagring af CO 2 frem mod 2030.
Derudover kommer arbejdet med en konkret strategi for, hvordan vi får udbredt teknologien, som også er i gang.
Det er klart, at vi skal tage Klimarådets rapport alvorligt, og når rådet efterspørger konkrete planer for, hvordan vi gør reduktionspotentialer til konkrete virkemidler, altså til reduktioner i vores drivhusgasudledninger, ja, så er det herimod, vores arbejde skal rettes.
Men lad mig vende tilbage til der, hvor jeg startede, nemlig med at tale om en klimaindsats til et 12-tal.
For i 12-tallet ligger ikke nødvendigvis den fuldstændig perfekte præstation.
Der er plads til forbedringer, og det tror jeg også vi er et flertal der er enige om at der er; for vi kan først være fuldt tilfredse, når vi er helt i mål.
Tak for det.
Signe Munk (SF), 2021-03-10:
Jeg vil sige tak for talen til den socialdemokratiske ordfører.
Tidligere har Socialdemokratiet jo været ude med et forslag om, at der skulle være sådan nogle møder, hvor vi sad og blev klogere på landbruget, som en bedre løsning, end at regeringen selv fremlagde et landbrugsudspil.
Men nu kunne jeg jo høre på klimaministeren, at man er klar til at fremlægge mere konkret politik.
Så jeg skal bare høre helt konkret: Når Socialdemokratiet og klimaministeren indrømmer, at der er brug for mere konkret handling, hvorfor har man så ikke lagt det her forslag på landbrugsområdet frem?
For vi er vel enige om, at der skal laves CO 2 -reduktioner i landbrugssektoren; for ellers kommer vi jo ikke i mål med 70-procentsmålsætningen.
Bjørn Brandenborg (S), 2021-03-10:
Vi er helt enige i, at landbruget skal være med til at bidrage til reduktionerne, og jeg synes sådan set også, at nogle af de spørgsmål, som spørgeren selv fik før, i forhold til hvor landbruget kan reducere, udtrykte nogle gode overvejelser og nogle gode diskussioner.
Der har været gang i en række tekniske gennemgange.
Jeg tror, at antallet runder – jeg kan også se, at der er store øjne – omkring 27, hvis ikke jeg tager fejl.
Jeg har også selv haft fornøjelsen af at deltage i en del af dem.
Og det er jo, fordi det ikke er nemt.
Altså, vi vil rigtig gerne være med til, at landbruget selvfølgelig skal bidrage, men vi har også brug for at træffe beslutningerne på et ordentligt grundlag, og der har jo været behov for at se på noget teknik, som vi ikke kender endnu.
Og så er der jo noget, som godt kan være lidt en udfordring at forklare – synes jeg i hvert fald – da meget af det også er akademiske diskussioner.
Jeg ved også, at spørgerens parti bl.a. har foreslået, hvor meget lavbund man kan tage ud.
Der er en anden diskussion, der foregår, bl.a. i forbindelse med de beregninger, som jeg har set.
Så vi arbejder jo på hurtigst muligt at kunne præsentere et konkret landbrugsudspil.
Signe Munk (SF), 2021-03-10:
Så det er jo ikke, som ordføreren siger, fordi man ikke har vidst, hvad der skulle til; det er, fordi man ikke har villet vise os andre, hvad der skulle til.
Når Socialdemokratiet nu godt ved, at der er brug for en ret massiv ekstraindsats i landbruget, vil jeg, da det er dumt at spørge igen, sende et håb
af sted om, at Socialdemokratiet bliver meget konkrete, med hensyn til hvilke indsatser de har tænkt sig at lave i landbruget.
For det skulle Socialdemokratiet angiveligt godt have vidst – under en tidligere fødevareminister.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-03-10:
Det lyder jo allerede meget positivt, må man sige.
Der sker jo heldigvis rigtig meget med genåbningen i disse tider, og fra Venstres side er vi jo kun glade for, at der langt om længe sker noget.
Men det har jo været sådan, at 3. g'erne har kunnet komme tilbage bl.a. i Nordjylland, og rigtig mange af dem kom rent praktisk først tilbage her i mandags.
Og så sker der jo det, at rigtig mange bliver sendt hjem igen på mandag, og det gør de, fordi de skal hjem og skrive den store srp-opgave, og så er det, man tænker: Hvorfor kan en anden årgang så ikke komme tilbage i den periode?
For 3. g'erne kommer jo først tilbage efter påske.
Så mit spørgsmål går egentlig på, om man kan tænke sig, at en hel årgang kan komme tilbage og rent faktisk have en hel uge på skolen, hvor de kan få lov til at se deres klassekammerater igen, frem for at det bliver sådan, at de kun kan blive undervist i en dag udenfor i dårligt vejr osv.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-10:
Men ja, det håber jeg bestemt på.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-03-10:
Så det, jeg hører ministeren sige, er, at ministeren også godt kan se, at når man har givet en årgang mulighed for at komme tilbage og de så skal hjem i en meget lang periode, så giver det god mulighed for, at der eventuelt kan komme en anden årgang tilbage eller noget andet.
Så de nordjyske børn er ekstra hårdt ramt – eller unge mennesker, hedder det jo.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-10:
Det tror jeg gerne snart hovedstadens unge vil udfordre nordjyderne på.
Jeg tror grundlæggende ikke, man skal gøre det til en konkurrence om, hvem der har det værst.
Der har været rigtig mange skolenedlukninger, og de har været pletvise, og jeg tror sådan set, at vi vil det samme sted hen, nemlig at i de perioder, hvor der bliver skrevet srp eller sop og skolerne står tomme, skal vi selvfølgelig anvende det, hvis vi kan få sundhedsmyndighedernes godkendelse af det, og det håber jeg som sagt kan lade sig gøre i morgen.
Anne Honoré Østergaard (V), 2021-03-10:
Det ser jeg frem til, for i Nordjylland har der været lukket ned i lang tid, hvilket vil sige, at 1. g'erne næsten kun har været i skole sammen med deres klasse, hvor de har siddet enkeltvis i store haller med to meters afstand.
Så de kender ikke hinanden.
De har brug for at være sammen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (S), 2021-03-10:
Det har jeg kun lidt at tilføje til, men kan kun sige, at det er jeg helt enig i.
Det er jo på alle tænkelige måder rigtig bumlet og særlig for dem, der er startet op, og så er der nogle særlige problemstillinger, hvis man er afgangsklasse.
For ungdommen lige nu er det en rigtig svær situation.
Det vil sige i forhold til de huller, der er f.eks. i forbindelse med srp og sop, at jo mere vi kan proppe ind i de revner og sprækker af tid, hvor eleverne faktisk kan komme tilbage og være sammen med deres klassekammerater og komme på skolen, jo bedre.
Michael Aastrup Jensen (V), 2021-03-10:
Tak for det.
Spørgsmålet hedder: Har ministeren intention om at åbne muligheden for, at nogle valgfag udbydes på engelsk på en dansk uddannelse, uden at der skal være et tilsvarende dansksproget valgfag?