runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-10:
Danmarks grønne parti!
Tak, formand.
Alternativet vil gerne være med til at sikre særlig adressebeskyttelse til personer, der udsættes for trusler, i forbindelse med at de indgår i et exitprogram, der er igangsat af myndighederne, for at komme ud af rocker- og bandekriminalitet.
Og vi vil også gerne sikre en særlig beskyttelse af særligt truede vidner i straffesager og ofre for stalking, chikane eller forfølgelse.
Sikringen handler om, at de pågældende personer kan være uden fast bopæl i cpr-registeret, således at deres adresse kommer til så få personers kendskab som muligt.
Det synes vi er klogt.
Alternativet støtter forslaget.
Christina Egelund (LA), 2018-04-10:
Det er blevet rigtig moderne at være liberal – det er rigtig godt.
At man med forslaget her sikrer en bedre beskyttelse for truede personer, som indgår i et exitprogram, fra rocker- og bandemiljøerne,
er derfor meget positivt.
Det er et centralt element i den bandepakke, som regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet indgik sidste år, at man som en del af rocker- og bandemiljøet kan blive hjulpet væk fra gaderne.
De personer, som vælger at forlade rocker- og bandemiljøet skal selvfølgelig sikres den størst mulige tryghed og sikkerhed i den proces.
Politiet får her et redskab til at sikre den tryghed og den sikkerhed ved at kunne give en særlig adressebeskyttelse til folk, som trues i forbindelse med deres exitprogram.
I Liberal Alliance mener vi, at det er et godt redskab, som forhåbentlig vil resultere i, at flere rockere holder op med at være rockere, og derfor støtter vi lovforslaget.
Pernille Skipper (EL), 2018-04-10:
Jeg vil gerne udfordre hr. Carl Holst på, hvem der er de mest liberale i realiteten – det er en anden debat.
Den her gang vil jeg bare nøjes med at rose regeringen for et rigtig godt lovforslag.
Altså, vi kunne måske kigge en lille smule indad for vores alle sammens vedkommende og sige: Hvorfor har vi ikke gjort det her noget før?
Det er et forslag, som også andre ordførere heroppe har sagt giver nogle muligheder for at beskytte nogle mennesker, der åbenlyst har behov for at blive beskyttet.
Det er nogle mennesker, som vidner i straffesager med nogle gange – desværre – livet som indsats.
Det er nogle mennesker, som vil forlade dybt kriminelle miljøer, og vi har desværre for nylig set, hvad der kan blive resultatet, når nogle forsøger at forlade rocker-bande-miljøet – det kan være rigtig, rigtig farligt.
Så selvfølgelig skal vi som samfund beskytte de mennesker.
Jeg synes sådan set også, at formuleringen om, at det aldrig skal være farligt at opføre sig ordentligt, er meget, meget sigende, så ros for det.
Lovforslaget handler også om mennesker, der bliver udsat for stalking, og jeg vil gerne hejse et lille flag i forhold til de mennesker.
Der er nok også brug for noget andet og mere end det, vi kan levere med det her lovforslag.
En af de ting, som eksperter siger om stalkingofre, er, at hvis man ændrer på rutinerne og gør det sværere at sætte en hverdag op, kommer man faktisk til nærmest at løbe stalkerens ærinde, fordi det er det, en stalker kan.
Det er der, det påvirker psyken, fordi man ikke er i stand til at få en hverdag til at fungere, når der hele tiden er nogen, der forstyrrer.
Derfor er der også nogle høringssvar, hvor man har været en lille smule bekymret for, hvad det her vil betyde, og som i hvert fald har påpeget, at det ikke kan stå alene, og også at vi desværre har en forsvindende lille anvendelse af andre redskaber, der er, til at beskytte mennesker, som udsættes for stalking, bl.a. tilhold og strakstilhold.
Det vil vi prøve at stille nogle spørgsmål om enten i forbindelse med det her lovforslag eller i anden sammenhæng for at se, om vi kan komme en lille smule videre.
Men i hvert fald opbakning fra Enhedslistens side til et godt lovforslag, et nødvendigt lovforslag fra regeringen.
Carl Holst (V), 2018-04-10:
Tak for det.
Venstre kan støtte forslaget i forlængelse af det, de to foregående ordførere har sagt.
Det er jo også et forslag, som er i direkte forlængelse af bandepakke III.
Det gælder allerede i dag, og den personkreds udvider man.
Der gøres tydeligt opmærksom på, at det skal gøres med omtanke; at der er betænkeligheder ved det – betænkeligheder, i forhold til at det ikke er nemt at leve i et samfund, hvor man ikke har et cpr-nummer.
Alt i alt gør vi det for de mennesker, der oplever, at de som borgere i samfundet har svært ved at agere som lovlydige borgere, der har et ønske om at vidne imod nogle, der ikke vil det her samfund godt.
Venstre støtter forslaget.
Susanne Eilersen (DF), 2018-04-10:
Tak for det, formand.
Jeg er jo desværre ikke så høj som den forrige ordfører, så vi skal lige have skruet lidt ned her.
Dette lovforslag drejer sig jo om at udvide kredsen af borgere, der kan tildeles en særlig adressebeskyttelse.
Der er som udgangspunkt tænkt på exitprogrammer for folk, der ønsker at komme ud af rocker-bande-miljøet, men også en beskyttelse af vidner, der skal vidne i retssager, hvor de kan føle sig truet.
Derudover ønsker man også at udvide kredsen af folk, som bliver chikaneret, forfulgt eller stalket, og det drejer sig så ikke om folk med æres- eller samlivsrelaterede konflikter.
For at sikre en effektiv beskyttelse af netop den truede person er der også med dette lovforslag nu mulighed for, at beskyttelsen skal omfatte den pågældendes egne børn og dennes ægtefælle eller samlever og dennes børn, som alle har samme bopæl som den, der skal have den særlige adressebeskyttelse.
Umiddelbart giver det rigtig god mening, da det jo er vigtigt, at vi arbejder på at få motiveret flere bandemedlemmer til at forlade bandemiljøet, ligesom det også er vigtigt, at vi får folk til at vidne, også selv om de kan være truet efterfølgende, og at vi skal beskytte folk mod chikane, forfølgelse og stalking.
Med dette lovforslag udvider vi jo altså kredsen af personer, der kan komme under særlig adressebeskyttelse.
Med de mange nye familiemønstre, vi har i dag, skal vi være sikre på, at vi ikke rammer eller fratager forældre forældremyndigheden til deres børn eller samvær med barnet, ligesom vi skal sørge for at varetage barnets tarv.
Også når vi taler om samlever og dennes børn, er det jo pludselig en stor kreds af pårørende til et barn, som kan blive berørt af denne særlige beskyttelse.
Det er for mit vedkommende lidt kringlet i lovforslaget, om der er nogen forældre eller nogen børn, der kan komme i klemme med den her beskyttelse og de her regelsæt.
Derfor vil jeg i hvert fald meget gerne under udvalgsbehandlingen stille nogle opfølgende spørgsmål, så vi er sikre på, at vi ikke kommer til at træde ind over denne beføjelse.
Men ellers er vi i Dansk Folkeparti utrolig positive over for forslaget, og jeg ser frem til det videre udvalgsarbejde.
Naser Khader (KF), 2018-04-10:
Regeringen indgik i 2017 en aftale med Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti om bandepakke III, »Bander bag tremmer«.
Vi blev enige om at styrke indsatsen mod bandekriminalitet på en række områder.
Der er for det første fokus på at slå hårdt ned på bandemiljøet gennem strafskærpelse for kriminalitet, der involverer skydevåben, og vi har besluttet at skærpe vilkårene for fængslede bandemedlemmer, så de ikke kan fortsætte deres kriminelle virksomhed, mens de er i fængslerne.
For det andet har vi indført en række tiltag, der skal forbedre trygheden for almindelige danskere og for ofre for bandekriminalitet.
Vi har forbedret muligheden for, at kommunerne kan indføre forbud mod rockerborge i bestemte bygninger, og vi har sørget for bedre vidnebeskyttelse for ofre i banderelaterede sager.
De er alle sammen nogle meget vigtige tiltag.
Hvis vi skal gøre op med hårdkogte bander, skal der hårde midler til.
Når det er sagt, er det også meget vigtigt, at der er gode vilkår for at komme ud af bandemiljøet og blive resocialiseret, på den ene side en jernnæve, og på den anden side en hjælpende håndsrækning.
Derfor aftalte vi også med bandepakken, at man kan indlevere sine skydevåben straffrit, og at der skal være god mulighed for adressebeskyttelse, hvis man deltager i et exitprogram.
Adressebeskyttelse er det tiltag, som vi behandler i dag.
Når man forlader bandemiljøet, skal man også have mulighed for at få sin familie med.
Vi ønsker at sætte en stopper for banderne, de hårdkogte skal bag tremmer, og dem, der ønsker at forlade miljøet, skal have god mulighed for det.
Det er alt i alt fornuftige tiltag, som Det Konservative Folkeparti bakker op om.
Orla Østerby (KF), 2018-04-10:
Tak for det, formand.
Lovforslag L 190 er sådan set om en overgangsordning, som vi igangsætter, indtil vi har det nye energiforlig på plads.
Udgangspunktet er, at Danmark skal have mindst 50 pct. af energibehovet dækket af vedvarende energi i 2030.
Det er sådan, at alt tyder på, at det når vi.
Med den mellemløsning, som vi laver her og nu, er det sådan, at vi skal fortsætte, men med teknologineutrale udbud.
Det svarer til, at der hver dag er 320 flere danskere, der forsynes med grøn strøm.
Det svarer til 117.000 danskere om året.
I år 2000 var det 15,9 pct. af vores elforbrug, der var grøn strøm.
I dag, i 2018, er vi oppe på 55 pct.
Målet skal være at fortsætte udbygningen af bl.a. vindmøller og solceller.
Udbygningen vil bidrage til, at Danmark bevarer sin globale førerposition i den grønne omstilling.
Rent faktisk er vi jo i gang med en overgangsordning her i 2018 og 2019, men vi kan se, at vi på den lange bane får en produktion af grøn strøm, som i løbet af ganske få år vil kunne klare sig på markedsmæssige vilkår.
Regeringen aftalte derfor med DF i september 2017 en stemmeaftale om en støttemodel for vind- og solenergi, som vi nu behandler her i dag.
Lovforslaget styrker forholdene for forsøgsmøller i Danmark, så Danmark fortsat globalt er foregangsland i forhold til test og udvikling af vindmøller.
Det sikrer, at den danske vindmølleindustri fortsat er konkurrencedygtig til gavn for danske arbejdspladser.
Dem har vi ca. 30.000 af, og vi har en eksport på 70 mia. kr., og så har vi ved siden af en gevinst for klimaet.
Det foreslås, at garantifonden udvides til at omfatte alle solprojekter, der opfylder betingelserne i ordningen.
Desuden foreslås det, at der oprettes en særordning for forsøgsmøller, der opstilles henholdsvis inden for og uden for et nationalt testcenter.
Der er 300 mio. kr. til forsøgsmøller, hvoraf de 200 mio. kr. er til forsøgsmøller, der opstilles uden for et testcenter.
Det samlede udbudsbudget er på 829 mio. kr. til det, vi kalder teknologineutrale udbud, og de er fordelt med 250 mio. kr. i 2018 og 579 mio. kr. i 2019.
Udbudsmodellen indeholder, at der er aftalt et loft på 13 øre pr. kilowatt-time.
Det ønsker vi ikke i Det Konservative Folkeparti at se igen.
Derfor har vi valgt den her model.
Vi har valgt den, fordi vi mener, det er investorerne, der skal tage risikoen, og ikke skatteborgerne.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti L 190.
Thomas Danielsen (V), 2018-04-10:
Vi er et flertal i Folketinget, som går endnu længere end det, den tidligere energipolitiske kreds har besluttet.
Det er korrekt.
Derfor smider vi nu igen endnu flere midler i at sikre en grøn omstilling.
Det er også korrekt.
Vi har netop lavet en model, som forsøger at lave en form for neutralitet, sådan at sol og vind kan konkurrere, hvorved vi forventer at opnå væsentlig bedre priser, fordi der ikke vil være den samme gevinst for dem – hverken for sol eller vind.
Derved tror vi på, at vi får de bedste priser for forbrugerne.
Og det, vi sådan set er optagede af, er at sikre så meget grøn omstilling som muligt for forbrugerne og i det her tilfælde endda på en smartere måde, end vi ellers kunne have gjort det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-10:
Derfor er det jo også meget rimeligt, at det er staten, der tager en vis risiko.
Når man har en energipolitik, som er fremadrettet, og som skal tage hensyn til nogle klimaudfordringer, synes jeg faktisk, det er rimeligt, at der er en vis risiko i det.
Der vedtages mange ting i Folketinget, hvori der er en vis risiko.
Så synes jeg, det kunne være interessant at høre ordføreren om det her med det smarte.
Ville det ikke være smartere, at man havde en udbudsmodel, som sikrede et energimiks, hvor der også blev plads til solenergi, så vi ikke risikerer, at det udelukkende bliver vindkraft, der vinder på det her udbud?
Thomas Danielsen (V), 2018-04-10:
Det er jo ikke nogen overraskelse for mig, at man i høringssvarene, for dem har jeg naturligvis læst, ligesom Enhedslisten bifalder, at det er staten, der skal påtage sig risikoen et hundrede procent.
Og det er klart, at du godt kan få nogle pensionsselskaber og andre store virksomheder til at bifalde, at det er staten, der skal påtage sig risikoen.
Der er så et andet element i den her aftale, som vi ikke bifalder, og det drejer sig om, hvem der skal påtage sig risikoen for de her investeringer.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-10:
Ordføreren italesætter ligesom, at det her skulle være en smart løsning.
Så vil jeg lige læse op, hvad der er koncentratet af høringssvaret fra Dansk Industri.
Der står: »Dansk Industri opfordrer til, at pristillægget udformes som et variabelt pristillæg baseret på en contract-for-difference model, dette vil bl.a. resultere i lavere bud fra investorerne samt lavere omkostninger for staten.«
Så har jeg altså lidt svært ved at forstå, at ordføreren kan betragte det som smart, at man vælger noget, som bliver dyrere, og hvor man får mindre for pengene.
Thomas Danielsen (V), 2018-04-10:
Lige når vi taler energilagring, er det jo noget af det, vi kommer til at tale om, når vi skal lave vores energiforlig.
Det er korrekt, at der er en lang række parametre, som vi skal slå på, når nu vi skal lave vores energiforlig, for der er naturligvis en masse VE, som vi ønsker at lagre.
Men derudover er det også interessant at få produceret så meget som muligt på de tidspunkter, hvor der er mest behov for det, og det er det, som den her model, som vi nu har besluttet os for, understøtter.
Christian Poll (ALT), 2018-04-10:
Med al respekt tror jeg ikke, de to ting hænger sammen.
En vindmølle vil jo stå og producere det, som vindstyrken nu giver anledning til at den producerer, og hvis vi skal udnytte den energi bedre der, hvor det f.eks. blæser meget, så handler det jo om at investere i lagring af energi – noget, vi også taler meget om her i Folketinget.
Så kan ordføreren forklare, hvad ordføreren mener med, at der er den her sammenhæng?
Tak for det.
Jeg blev lige lidt nysgerrig her, så jeg vil godt spørge ordføreren: Hvorfor skulle det her smarte, som ordføreren fremhæver, give en bedre fordeling af vedvarende energi, når vi har brug for det, bare fordi man vælger en udbudsmodel, som meget få andre lande i øvrigt bruger?
Hvorfor skulle det her smarte give en bedre fordeling af VE?
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-04-10:
Altså, hvis du kigger på den model kontra den model, hvor du får mest energi for pengene, så vil du jo se, at du vil få cirka samme energimiks – til gengæld vil du få dobbelt så mange megawatt-timer.
Så det er jo i virkeligheden bare at kaste penge ud af vinduet, og det synes jeg er grotesk at gøre med statsborgernes penge, altså at man har så uansvarlig omgang med midlerne, når vi ved, at vi kan få dobbelt så mange megawatt-timer, hvis man havde lavet udbuddet klogere.
Jeg er ikke imod udbudsmodeller på vedvarende energi – jeg er faktisk en stor tilhænger af det.
Jeg er endda også klar til at diskutere teknologineutralitet, men det er jo ikke det, det her udbud handler om.
Grunden til, at det er problematisk, er jo den måde, man har indrettet det på, altså at man har sagt, at man vil have en fast pris, fordi drengene ovre i Finansministeriet er mere optaget af beløbet sådan umiddelbart, end de er optaget af, hvor meget vedvarende energi vi får for pengene.
I sidste ende er det faktisk en omkostning for statsborgerne.
Jeg synes faktisk, det er lidt rystende, at et parti, der normalt er økonomisk ansvarligt, opfører sig så økonomisk uansvarligt!
Thomas Danielsen (V), 2018-04-10:
Jeg tror ikke, jeg vil bevæge mig ind på, hvilke partier der er mest økonomisk ansvarlige, men det er korrekt, at jeg forhåbentlig er citeret adskillige steder for at sige, at vi ønsker mest mulig grøn omstilling for pengene.
Det er derfor, vi netop lægger kursen om nu til en øget udbudsmodel.
Hvis ordføreren så lagde mærke til, hvad jeg sagde i min tale, så ønsker vi mest mulig smart grøn omstilling for pengene, og det betyder, at det ikke er nok bare at få produceret grøn energi.
Det, der er vigtigt, er også, at vi får produceret grøn energi på de tidspunkter, hvor vi har behov for den.
Det er det, som vi med den her model skaber nogle incitamenter til.
Pia Olsen Dyhr (SF), 2018-04-10:
Sagde ordføreren lige, at det ikke var vigtigt for regeringen at få mest mulig grøn omstilling for pengene?
Så jeg synes faktisk, at det er ganske økonomisk uansvarligt af regeringen at lave et udbud, der koster den danske statskasse, men også de danske borgere flere penge end nødvendigt.
Hvad er regeringens svar på det, altså at man bare sådan kaster rundt med pengene og ikke får noget for dem?
Thomas Danielsen (V), 2018-04-10:
Jamen det er jo en evig diskussion i forhold til: Hvad er formålet med vores udbud?
Det her er en forsøgsmodel, hvor vi gerne vil afprøve nogle mekanismer.
Hvis formålet var at få mest mulig grøn omstilling for hver en krone, vi bruger, så kunne vi formentlig få lidt mere energi, hvis nu vi lod staten tage risikoen.
Men det, som jeg synes er langt mere interessant, er, at hvis vi skal have en hundrede procents omstilling til grøn energi på sigt, så er det jo ikke nok bare at få produceret en hel masse VE, når vinden f.eks. blæser, så er det vigtigt, at vi får produceret så meget som muligt, når der er behov for det.
Derfor skal det her også ses i sammenhæng med, at vi ikke ønsker produceret så meget som muligt alene.
Succeskriteriet er at få produceret på de tidspunkter, hvor der er behov for det, altså hvor forbrugerne efterspørger energien.
Tak for spørgsmålet.
Altså, det, som det her drejer sig om, er, om vi skal have en fast pris, eller om vi skal have et fast pristillæg.
Det er også det, der er det afgørende incitament, i forhold til hvad vi f.eks. skal gøre for at få vindmølleproducenterne til at få møllen til måske at producere en lille smule mindre, end den maks. kan yde, ved at dreje den.
Til gengæld kan det være, at den så producerer mere strøm på de tidspunkter, hvor man har brug for det.
Det er ét eksempel, og det er jo sådan set det, der vil være smart grøn omstilling i stedet for blot at få produceret så meget som muligt, som vi så skal eksportere til en meget lav pris.
For det er jo ikke nogen hemmelighed, at der er tider, hvor vi producerer væsentlig mere VE, end vi har behov for.
Med den her metode er der nogle incitamenter til, at vi kan få producenterne til at producere den lidt mere smart.
Carsten Bach (LA), 2018-04-10:
Jeg synes bare, at jeg ville kvittere for det og sige til ordføreren for Enhedslisten, at jeg faktisk er glad for, at Enhedslistens ordfører nu udtrykker bekymring over, om Finansministeriet skal bestemme over finansieringen af fremtidens energipolitik.
Den bekymring synes jeg Enhedslistens ordfører skal bibeholde, for selvfølgelig skal Finansministeriet bestemme over finansieringen af fremtidens energipolitik.
Det er ligesom det, det her handler om og bl.a. jo også det her lovforslag.
Selvfølgelig skal vi inddrage alle i den her proces, når der skal evalueres på de her, kan man kalde dem sådan en slags forsøgsudbudsordninger her fra 2018 og 2019.
Men vil ordføreren fra Enhedslisten ikke også bekræfte mig i, at industrien jo selvfølgelig kun er interesseret i at sælge flest mulige vindmøller, sådan at der kan blive produceret mest mulig strøm, men at det ikke nødvendigvis i samfundsøkonomisk øjemed er det mest praktiske, fordi vi så kommer til at sælge en hel masse vindenergi, som vi har statsstøttet på elbørsen og faktisk endda betalt for at komme af med?
Thomas Danielsen (V), 2018-04-10:
Jeg glæder mig over, at ordføreren støtter op om regeringens, hvad skal man sige, omlægning af kursen i forhold til udbud, fordi det netop er opskriften på at få så meget grøn omstilling som muligt for pengene.
Det, vi så samtidig er optaget af, er, at vi får så meget smart grøn omstilling for pengene som muligt.
Det en ny kurs i forhold til det, som man tidligere har gjort i Danmark.
Det her er en overgangsordning, som skal køre som forsøg, og derfra må vi så se, hvad vi kan aftale os til fremadrettet.
Men der er ingen tvivl om, at det, vi er optaget af, er at få produceret så meget grøn energi som muligt, når vi har behov for det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2018-04-10:
Hvis man skal lave en meget styret produktion i Danmark, kan det sikkert godt lade sig gøre, men det er jo ikke det, der er lagt op til her.
Her er det sådan set planløsheden i et udbud, man dyrker, ved at man siger, at det er lige meget, om det er solceller eller vindmøller, der kommer op at stå, og man vælger så en model, hvor man ikke får så meget vindenergi, som man ellers kunne have fået, og det synes jeg er ærgerligt, når vi nu er inde i den her økonomisnak.
Det er Folketingets flertal, der skal bestemme.
Nej, jeg har 20 sekunder endnu.
Det er måske problemet, dilemmaet i det her, at man har vænnet sig til, at der er et Finansministerium, som ligesom har en vetoret over for alt.
Det accepterer jeg ikke, og jeg vil gerne have, at vi tager nogle af deres regnemaskiner og smadrer dem, fordi de bruger nogle regnemodeller, som slet ikke inddrager det, vi skal, i de klimahensyn, vi skal tage.
Vi skal som samfund tage en lille risiko for, at vi laver en udbygning her, fordi det er det, vi vil som samfund.
Hvis flertallet vil noget visionært på klimaområdet, skal man tage ansvaret for det, og så kan det godt være, at man ikke kender den eksakte pris ned på kommaerne, men det er den risiko, vi skal tage.
Christian Poll (ALT), 2018-04-10:
Ja, det vil jeg da gerne.
PSO synes vi er en rigtig god mekanisme, hvor man lader sort energi betale for grøn energi, så det har vi med som konkret forslag, ja.
Carsten Bach (LA), 2018-04-10:
Så kan ordføreren for Alternativet måske så ganske kort oplyse mig vedrørende PSO'en, om Alternativet rent faktisk vil genindføre PSO-afgiften som en del af finansieringen af den her meget forcerede udbygning med vedvarende energi?
Christian Poll (ALT), 2018-04-10:
Ja, det er jo et ret bredt spørgsmål, men der vil jeg sige, at vi jo har fremlagt finanslovsforslag både ved den her runde og ved den foregående runde.
Der vil man kunne gå ind at se, at vi sådan set har udgifter og indtægter, som går lige op med hinanden i vores samlede finanslovsforslag.
Carsten Bach (LA), 2018-04-10:
Jeg vil kvittere til ordføreren for at nævne, at man rent faktisk i Alternativet ikke vil stemme decideret imod det her forslag.
Det kan man jo sige sådan set er logik for en liberal politiker som mig selv, at man, når man som Alternativet meget gerne vil forcere udbygningen med vedvarende energi, selvfølgelig ikke stemmer imod et lovforslag, der rent faktisk udbygger med vedvarende energi.
Men jeg kan også forstå på ordføreren, at man i Alternativet ønsker at forcere rigtig meget, og at man både vil accelerere og vil have meget mere af både det ene og det andet og det tredje, når vi snakker udbygning af vedvarende energi.
Men hvor er det pengene skal komme fra?
Hvad er det egentlig, Alternativet tænker som finansieringskilde til den her meget kraftige udbygning med vedvarende energi?