runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-18:
Tak for en god finanslov, tak for en grøn finanslov, tak for den grønneste finanslov.
Som ordføreren selv sagde, er vi ikke i mål endnu, bl.a. ikke på det grønne område, for der skal vi endnu længere.
Et af de værktøjer, man kunne bringe i spil i den forbindelse, kunne være en flyafgift, for en flyafgift er både CO 2 -reducerende i sig selv, og man kan bruge provenuet til at CO 2 -reducere yderligere ved at investere.
Men ordføreren sagde før i en anden besvarelse, at man kun ville bruge provenuet til at hæve den grønne check, og så ville jeg bare for at slå det fuldstændig fast høre, om det så betyder, at Enhedslisten ikke vil indføre flyafgift, hvis provenuet så samtidig udelukkende går til at CO 2 -reducere, altså investere i CO 2 -reduktioner.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Jeg synes, det er et fint spørgsmål, for jeg synes, det illustrerer, hvor Enhedslisten og Radikale står henne i klimadebatten.
Jeg tror, begge vores partier er enige om, at der skal være en flyafgift, men fra Enhedslistens side går vi utrolig meget op i, at den grønne omstilling ikke skal være socialt skæv, og derfor ønsker vi at tilbageføre en flyafgift via den grønne check, sådan at vi får kompenseret folk med små og lave indkomster.
Når vi ser den klimaplan, som vi har fremlagt i februar i år, så selv om der er en klimaafgift og de penge, der kommer ind på det, bliver tilbageført direkte via den grønne check krone for krone, er det stadig væk sådan, at vi i vores plan har sikret en finansiering af den grønne omstilling.
Det gør vi jo, fordi vi for det første sender regningen til dem, der sviner mest, men vi sender også regningen til nogle af de store virksomheder, bl.a. ved at lukke skattehuller.
Så man kan ikke føre klimapolitik uden samtidig at tænke over, hvad fordelingsvirkningen er.
Så til det med at sige, at man går ind for en flyafgift, vil jeg sige, at man bliver nødt til at tænke i, hvad det skal være for en flyafgift, og man skal også tænke i, hvad provenuet skal bruges til, for ellers mister man fuldstændig forbindelsen, i forhold til at den grønne omstilling skal være socialt retfærdig.
Og der må jeg altså indrømme, at De Radikale nogle gange mister forbindelsen lidt med virkeligheden i forhold til det manglende fokus på den sociale retfærdighed.
Jeg ved ikke, hvor ordføreren har fra, at det her skulle føre til sådan færre familieejede virksomheder.
Altså, den løsning, som der ovenikøbet ligger her, betyder jo, at den bo- og gaveafgift, som arvingen skal betale, når arvingen får en virksomhed, som jo har en værdi, og den skal man betale bo-og gaveafgift af, kan man betale tilbage i løbet af 30 år – 30 år!
Det kan altså godt lade sig gøre.
Her er der tale om, at vi tilbageruller en skattelettelse, som har været dybt urimelig og dybt skæv, og det bliver ovenikøbet gjort på en måde, så det er åbenlyst for enhver, at de penge sagtens kan betales, når man har 30 år til at betale tilbage i.
Kristian Hegaard (RV), 2019-12-18:
Skal jeg så forstå det sådan, at det er Enhedslistens politik, at man kun vil indføre en flyafgift, hvis Enhedslisten kan bestemme, hvad provenuet skal gå til, hævelse af den grønne check, men ikke vil indføre en flyafgift, hvis det så betyder, at man kan investere i CO 2 -reduktioner og dermed gøre noget imod klimaforandringerne?
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Jeg tror, jeg synes, det er et lidt spøjst spørgsmål, for jeg kunne stille det omvendte spørgsmål til De Radikale: Vil De Radikale kun indføre en flyafgift, hvis pengene går til den grønne omstilling?
Er det De Radikales holdning, at folk med lave og små indkomster slet ikke skal kompenseres?
Vores udspil, vores udgangspunkt er, at der skal være en flyafgift, provenuet skal føres tilbage via den grønne check, fordi vi vil kompensere folk med små og lave indkomster.
Det er vores udgangspunkt, at når vi laver afgifter, skal folk med små og lave indkomster kompenseres, sådan at uligheden ikke stiger, og så der bliver en folkelig opbakning til den grønne omstilling.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-12-18:
Tak for det.
Jeg vil høre hr. Rune Lund, om han er enig i, at man med den her finanslov intet har aftalt at gøre for cirka den tredjedel af de mindste børn, som går i dagpleje i stedet for i vuggestue.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Vi har aftalt et rigtig stort og flot løft på daginstitutionsområdet, og der er rigtig mange områder i den her finanslov, som vi ikke har fået løftet.
En af årsagerne til det er, at vi har måtte samle en lille – lille i anførselstegn – regning op fra den tidligere regering på 3,5 mia. kr., som er blevet efterladt, samtidig med at den tidligere regering aftalte skatte- og afgiftslettelser for 2015-2019, som hvert år vil koste 22 mia. kr. – 22 mia. kr. om året!
I efterlod en regning til os på 3,5 mia. kr.
Hvis nu I ikke havde lavet permanente skatte- og afgiftslettelser for 22 mia. kr. og ikke havde efterladt en regning på 3,5 mia. kr., havde der nok også været lidt mere til det område, som der blev nævnt her fra salen.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-12-18:
Så vil jeg høre, hvorfor det er vigtigere, at man gør noget for de børn, der går i vuggestue, frem for dem, der går i dagpleje.
Det er jo i hvert fald ikke børn-voksen-ratioen, der kan forklare det.
Derudover kommer det her løft af børneområdet til at ramme helt ekstremt skævt i forhold til landdistrikterne, hvor der jo er langt flere, der går i dagpleje.
Så jeg vil gerne høre, hvorfor vuggestuebørnene er vigtigere end dagplejebørnene.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Vi mener, at daginstitutioner er vigtige, fordi de giver et bedre og godt og sammenhængende pædagogisk tilbud.
Vi mener ikke, at dagplejerne på samme måde har mulighed for at give det tilbud.
Derfor er vores fokus først og fremmest på at styrke daginstitutionerne.
Efter der er blevet givet så mange skatte- og afgiftslettelser, som i kroner og øre mest er kommet de rigeste til gode, har vi ikke kunne samle op på alle de nedskæringer og forringelser, der har været i årevis.
Og så skal man høre fra en Venstremand nede i salen, at vi ikke gider gøre noget for velfærden.
Det må jeg indrømme at jeg synes er lidt åndet.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-18:
Tak for det.
Jeg tror, jeg er kommet på sporet af en politologisk lovmæssighed under den her debat, og det er, at politikere kun interesserer sig for samfundsvidenskabelig metode, når de skal skjule et eller andet.
Det gælder, når meningsmålingerne går tilbage, og det gælder, når man skal forklare, hvordan det er at stå fadder til en finanslov, hvor uligheden stiger.
For hvis vi skal diskutere udlændinge over tid, er vi selvfølgelig nødt til at bruge den samme definition år for år, ellers bryder det hele bare sammen i postfaktuel snak.
Men min kollega hr. Ole Birk Olesen spurgte før til det her med, at alle grupper i samfundet bliver fattigere af den her finanslov.
Og jeg synes simpelt hen ikke, at vi fik noget svar på det spørgsmål.
Jeg har siddet i mange forhandlinger og deltaget i mange politiske debatter, hvor Enhedslisten var til stede, og der har man altid været kategorisk imod politiske tiltag, der øgede fattigdommen.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Jeg gjorde mig faktisk ret umage for at give et ærligt og ordentligt svar til hr. Ole Birk Olesen.
Den her finanslov øger ligheden.
Så er der lavet en beregning af Ginikoefficienten på delelementer af finansloven; delelementerne i finansloven, hvor det har været muligt at lave en Ginikoefficientberegning, viser, at uligheden sådan set også vil blive mindsket, men det er kun, hvis man undtager et eneste element i finansloven, og det er de stigende afgifter på cigaretter.
For det er jo det, der gør forskellen.
Og der skal man bare være klar over, at afgiftsstigningen på cigaretter er en helt særskilt problemstilling, hvor det er helt nødvendigt at få en afgiftsstigning på cigaretterne i kombination med andre forebyggende tiltag, bl.a. rygestopkurser til socialt udsatte, som også er en del af finansloven – noget vi fra Enhedslistens side har kæmpet for; fordi en afgiftsstigning også vil føre til større lighed på længere sigt – ikke mindst større lighed i sundhed.
Og derfor er det jo også en politisk vurdering, hvor vi går ind og siger, at det her er vigtigt at gøre på den her måde for at komme et stort samfundsproblem til livs, som bl.a. omhandler ulighed i sundhed.
Henrik Dahl (LA), 2019-12-18:
Jamen jeg noterer mig, at meget, meget omhyggelige metodemæssige diskussioner fremover skal være en del af diskussionen af ulighed – når vi diskuterer ulighed – og en del af diskussionen af fattigdom, således at der er god ulighed, og der er dårlig ulighed, og der er god fattigdom, og der er dårlig fattigdom.
Og det er på en måde et intellektuelt fremskridt, som jeg sådan set bare vil kvittere for.
Jeg regner med, at det også vil være sådan efter næste valg, når vi får en blå regering.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Enhedslisten har jo i rigtig mange år kritiseret, når der har været en stigende ulighed målt ved Ginikoefficienten, og før indgåelsen af den her finanslov var Enhedslisten krystalklare i spyttet: Enhedslisten ville ikke indgå en finanslovsaftale, som øgede uligheden.
Nu er der så indgået en finanslovsaftale, som øger uligheden.
Ginikoefficienten slår ud, så der er mere ulighed.
Og det mål, man bruger til at måle uligheden, er jo Ginikoefficienten.
Så siger hr. Rune Lund her fra talerstolen, at det er, fordi man ved den her finanslov ikke kan regne alle effekter af finansloven om til en Ginikoefficient.
Har der nogen sinde været en finanslov, hvor man har kunnet indregne alle elementer i Ginikoefficienten?
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Jeg tror, at jeg vil stille spørgsmål den anden vej: Mener hr. Rasmus Jarlov virkelig, at den tidligere regering har ført en politik, som har mindsket uligheden?
Mener hr. Rasmus Jarlov virkelig, at den beregning, der ligger fra Finansministeriet, er en beregning af Ginikoefficienten, som er lavet på hele finansloven?
Jeg har jo lige svaret på det samme spørgsmål, og nu synes jeg, at hr. Rasmus Jarlov, når det spørgsmål bliver stillet igen, burde kunne svare på de to spørgsmål.
Rasmus Jarlov (KF), 2019-12-18:
Jeg tror, at hr. Rune Lund lidt har misforstået, hvordan det foregår her i Folketingssalen.
Det er mig, der stiller spørgsmål til personen på talerstolen, og ikke omvendt.
Man har mulighed for at stille spørgsmål til mig senere, når jeg går på talerstolen – ellers må formanden jo belære hr. Rune Lund om, hvordan tingene fungerer.
Jeg spørger igen: Er det noget unikt for den her finanslov, at man ikke umiddelbart kan indregne alle de ting, som vedtages i finansloven, i beregningen af effekten på Ginikoefficienten, eller har det også været sådan i de andre finanslove, hvor Enhedslisten har kritiseret, at der har været en stigende ulighed målt på Ginikoefficienten?
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Det er en kort bemærkning.
Jeg er jo ikke minister.
Vi er ikke nået dertil, hvor Enhedslisten er kommet i regering og deltager i onsdagsspørgetiden.
Så det er en kort bemærkning, og vi har her en diskussion.
Men det er da rigtigt, at jeg ikke kan komme i tanke om en finanslov, hvor man har kunnet lave en Ginikoefficientsberegning på det hele.
Men enhver kan jo se, at den politik, der er blevet ført i finanslovene for 2016, 2017, 2018 og 2019, har været en politik, som har øget uligheden i Danmark.
Det kan der ikke herske nogen tvivl om.
Det tror jeg egentlig heller ikke at hr. Rasmus Jarlov er uenig i.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Jeg har to spørgsmål, og jeg håber, vi kan nå dem.
Det ene går på lærernes rolle og hvordan Enhedslisten vil garantere, at de midler, man har sat af, rent faktisk også går til flere lærere i folkeskolen, og hvor mange lærere man forventer der vil komme.
Det andet går på minimumsnormeringerne.
Kommunerne bliver jo modregnet for det her, men der sker jo en forøgelse af forældrebetalingen, og kommunerne har været ude at sige: Jamen vi vil hæve den her forældrebetaling.
Og det er faktisk ret betragteligt.
Altså, i kommuner, som ikke har et ret højt indkomstniveau, f.eks. Brønderslev eller noget andet, kan det være op mod 10.000-11.000-12.000 kr., som en børnefamilie skal betale ekstra for at få deres børn passet.
Og vil Enhedslisten kompensere de her børnefamilier for den ekstra udgift, som kommunerne nu siger de vil lægge ud på dem?
Og det er altså oppe i et niveau, som godt kan gøre rigtig, rigtig ondt på nogle børnefamilier, hvis de skal finde de penge.
Og det er jo ikke ensbetydende med, at de så ikke også ønsker at få en bedre børnepleje.
Men pengene skal jo altså op af lommen, og de skal være der, for at de kan betale dem.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Pengene skal gå til flere lærere og i øvrigt også for os at se til en forbedring for lærerne i forhold til at få bedre muligheder for forberedelse.
Hvordan det konkret skal ske skal jo fastlægges ovre hos børne- og undervisningsministeren.
Der kommer nogle forhandlinger i det nye år, hvor det skal fastlægges mere præcist.
Men altså, målet er klart: flere lærere.
I forhold til forældrebetaling for minimumsnormeringer må jeg give hr. Lars Boje Mathiesen ret.
For det, som bliver sagt her, er jo også årsagen til, at vi fra Enhedslistens side har vores model for minimumsnormeringer, som vil koste 3,2 mia. kr. om året fuldt indfaset.
Hvis det reelt skal være sådan, at der er en en-tre-en-seks-model i hver institution hele dagen, og der ikke bliver lavet fikumdik med, at vikarer tæller dobbelt og ledere tæller med, så koster det fuldt indfaset 3,2 mia. kr. om året.
Men hvis man derudover skal kompensere for den stigende forældrebetaling, så koster det 800 mio. kr. ekstra.
Så for os at se koster minimumsnormeringer 4 mia. kr. om året
fuldt indfaset, og det er jo også derfor, vi siger, at de 1,6 mia. kr., der bliver afsat i den her finanslov, er et flot løft, men det er jo ikke minimumsnormeringer.
Morten Dahlin (V), 2019-12-18:
Tak til ordføreren for besvarelsen.
Så det er jo svaret: Enhedslisten ønsker flere virksomheder, der er ejet af kapitalfonde.
Enhedslisten nævner også det med medarbejderejede virksomheder.
Hvilken type virksomhed tror Enhedslisten mest sandsynligt vil inddrage medarbejderne i ejerskabet – en kapitalfondsejet virksomhed eller en familieejet virksomhed?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-12-18:
Der kunne jeg så godt tænke mig at spørge ind til, om det så på et eller andet tidspunkt bliver et krav fra Enhedslisten.
For ellers står vi jo i den situation, at de her forældre må have penge op af lommen, og det kan være op til 1.000 kr. og 1.500 kr. om måneden for børnefamilier i lavindkomstkommuner, og det kan altså virkelig rykke ved et budget, ikke?
Så derfor vil jeg godt høre: Er det her et krav, som Enhedslisten vil fremsætte, at det bliver fuldt finansieret i fremtiden, hvis man skal blive ved med at kunne støtte de her minimumsnormeringer?
For ellers kan det jo godt være, man giver et løft i børnehaverne, men det bliver altså på bekostning af nogle børnefamilier, som må betale for det.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Det er fuldstændig rigtigt, at det jo indgår som en del af vores model for minimumsnormeringer, og derfor er det også et krav.
Altså, det er noget, vi går til forhandlingerne med.
Vi stiller jo ikke ultimative krav, vi har ikke 90 mandater.
Vi vil kæmpe for vores synspunkter.
Men det er jo fuldstændig rigtigt, at hvis man ikke kompenserer forældrene for den stigende forældrebetaling, så lægger man så at sige bare sådan en flad skat ud over det hele på børneforældre.
Og det er vi uenige i.
Så vores tilgang er, at forældrene også skal kompenseres.
Det er derfor, det indgår i vores udspil.
Det er den måde, vi tænker det på.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-18:
I hele sidste valgperiode var Enhedslisten meget aktive i en debat om fattigdom, hvor man påstod, at mange familier i Danmark var så fattige, at de ikke havde råd til fritidsaktiviteter for deres børn, til at deltage i børnefødselsdage, til at få tøj osv.
Deres disponible indkomst var simpelt hen for lav til, at de kunne have råd til de her ting.
Nu hører vi så fra Finansministeriet, at den disponible indkomst i de grupper – de 10 pct. fattigste i Danmark, de 10 pct. næstfattigste i Danmark osv. – bliver lavere som følge af den finanslov, som Enhedslisten har forhandlet.
Så der er altså endnu færre penge til at gå til fritidsaktiviteter, til tøj og til børnefødselsdage.
Hvordan kan hr. Rune Lund rose den finanslov?
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Det, hr. Ole Birk Olesen siger, er jo faktuelt rigtigt, og det må man bare være ærlig omkring.
Det, som jo så også er årsagen til det, er den stigning i afgiften på cigaretter, som også er en del af finansloven, og som vi synes er et rigtigt tiltag.
Det er rigtigt, at det for nogle grupper vil gøre ondt på pengepungen, hvis ikke man begynder at ryge mindre, men vi må også sige, at hvis vi vil have unge til at holde op med at ryge, bliver afgifterne nødt til at stige.
Som jeg nævnte tidligere, er nogle af de unge, der ryger mest i dag, udsatte unge og unge på erhvervsuddannelserne, og hvis vi kan få nogle af de her unge til at holde op med at ryge, vil det også have positive effekter på længere sigt.
Derudover skal man også være opmærksom på, at vi i finansloven også afsætter penge til rygestopkurser for socialt udsatte, og der er i øvrigt også lige i dag blevet indgået en aftale på cigaretområdet om yderligere forebyggende tiltag, som vi kan være stolte af.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-18:
Jamen jeg er helt med på, at der kan være den slags dilemmaer i dansk politik, og jeg er med på, at der også her er et dilemma for folk, der har det samme synspunkt som hr. Rune Lund.
Men når vi ser tilbage på den valgperiode, der er gået, synes hr. Rune Lund så, at det fremgik klart, at Enhedslisten syntes, det var mere væsentligt at gøre noget ved antallet af rygere i Danmark end at få gjort noget ved fattigdommen hos børnefamilier i Danmark?
For Enhedslisten har jo foretaget en afvejning her og sagt: Vi kan godt gøre de familier fattigere, som vi påstår er for fattige til at kunne deltage i fritidsaktiviteter og købe tøj – det kan vi godt gøre; de kan godt blive endnu fattigere – hvis bare vi så til gengæld kan gøre noget ved, hvor mange unge der begynder at ryge.
For det gør man nu.
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Det er en misvisende udlægning, som hr. Ole Birk Olesen kommer med.
Så er det rigtigt, at der isoleret set er et af elementerne, som handler om stigende afgifter på cigaretter, som øger uligheden, men der skal man jo være opmærksom på, at det er på kort sigt.
På længere sigt vil et mindre cigaretforbrug, også blandt udsatte unge, jo føre til en stigning i ligheden, herunder ikke mindst en stigning i ligheden i sundhed, altså en mindskning af uligheden i sundhed.
Det vil sige, at man ikke bare kan diskutere den her problematik ud fra, hvad der sker lige nu.
Man må også se det som en udvikling, hvor vi går hen imod, at færre unge begynder at ryge, og det vil have meget positive sociale effekter.
Morten Dahlin (V), 2019-12-18:
Må jeg ikke starte med at rose ordføreren for et fantastisk nuanceret og dybdegående svar, når det kommer til ulighed og Ginikoefficienten?
Jeg synes virkelig, at ordføreren rammer spot on, og så vil jeg bare håbe og komme med en opfordring til ordføreren om, at ordføreren er lige så nuanceret, når det er de blå partier, der indgår finanslov, for som bekendt er vi alle sammen lige, men i Enhedslistens verden er der måske nogle, der er mere lige end andre.
Mit spørgsmål til ordføreren er omkring erhvervsstruktur.
Ordføreren brugte en stor del af sin tale på at glæde sig over, at man nu brandbeskatter familieejede virksomheder.
En erhvervsstruktur, hvor vi har rigtig mange familieejede virksomheder, eller en erhvervsstruktur, hvor vi har rigtig mange kapitalfondsejede virksomheder?
Rune Lund (EL), 2019-12-18:
Og der er ikke nogen andre muligheder end det?
Altså, de blå partier øgede uligheden.
Vi ønsker, at understøtte et erhvervsliv, hvor der bliver skabt arbejdspladser.
Det gør vi bl.a. ved at investere massivt i uddannelse, fjerne uddannelsesloftet og fjerne omprioriteringsbidraget på uddannelse, og vi gør det også med de 25 mia. kr., der bliver stillet til rådighed for den grønne omstilling med de fondskonstruktioner, der kommer på banen her.
Det er jo også penge, som vil holde hånden under og skabe tusindvis af arbejdspladser; det har ikke været muligt at måle præcis hvor mange.
Men altså, der er jo ingen tvivl om, at der er masser for erhvervslivet også i den her finanslov.
I forhold til hvilken erhvervsstruktur vi har specielt meget fokus på, jamen så er det jo de demokratiske virksomheder, hvor vi synes der i dag er nogle barrierer.
Det er jo kooperativer, det er andelsejede virksomheder, det er medarbejder,- kunde- og forbrugerejede virksomheder, som vi synes i dag ikke har de rette rammer for at kunne udvikle sig og skabe arbejdspladser i Danmark.
Så det er et fokus, vi har, i vores erhvervspolitik i øjeblikket, hvor vi synes, der er meget at komme efter.
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Helt overordnet er det jo rørende at høre hr. Ole Birk Olesen – hvis parti jo i den grad, også da man sad i regering, har arbejdet for, at der skulle gives massive skattelettelser til dem, der tjener allermest, og at der til gengæld skulle investeres mindre i vores fælles velfærd til gavn for dem, der har mindst – nu stå og sige, at den her regering vil gøre folk fattigere.
Det er bestemt ikke det, vi har tænkt os.
Så til hr. Ole Birk Olesen vil jeg sige, at den her regering fuldt ud står på mål for, at vi satser på velfærd frem for de skattelettelser, som hr. Ole Birk Olesens parti synes er vejen til den evige frelse.
Ole Birk Olesen (LA), 2019-12-18:
Jamen det er jo ikke mig, der siger, at finansloven gør alle fattigere; det er jo finansministeren selv i et svar til Folketinget og til undertegnede om, at alle indkomstgrupper bliver fattigere som følge af den her finanslov.
Deres disponible indkomst bliver mindre som følge af den her finanslov.
Det er jo finansministerens eget svar, der fortæller det.
Så i stedet for at stå der og spille forarget kan finansministeren så ikke fortælle, hvorfor det virkelig er sådan, at man bruger så mange penge i den røde blok, at man synes, det er nødvendigt også at opkræve flere penge hos de fattigste i samfundet, altså dem, der har mindst, så de får en mindre disponibel indkomst end før finansloven?
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Er vi parate til at gøre noget godt – i det her tilfælde forhåbentlig forhindre, at rigtig mange børn og unge starter med at ryge, med alt det, det betyder for deres sundhed og livskvalitet og risiko for at blive ramt af alvorlig sygdom – vel vidende at det, hvis man har også en lille indtægt, selvfølgelig kan mærkes, hvis cigaretpriserne stiger i første omgang fra 40 kr. til 55 kr. og så op til 60 kr.?
Edmund Joensen (SP), 2019-12-18:
Mit spørgsmål er angående havforskning.
Jeg ved godt, at finansministeren synes godt om vores projekt, som vi har etableret mellem Danmark, Færøerne og Grønland.
Men mit spørgsmål går på, hvad finansministeren synes om at etablere et permanent havforskningscenter på Færøerne.
Nicolai Wammen (S), 2019-12-18:
Allerførst vil jeg gerne gentage roserne til hr. Edmund Joensen for det gode forhandlingsforløb, vi har haft, og også tak for bemærkningerne her fra Folketingets talerstol.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi, når vi tænker klimaindsatsen i kongeriget og i rigsfællesskabet, så ikke alene gør det med et dansk perspektiv eller med et færøsk perspektiv eller med et grønlandsk perspektiv, men at vi tænker det i fællesskab.
Og det, vi giver mulighed for med den bevilling, der nu bliver en del af finansloven, er jo også, at man med et færøsk lederskab kan se på, hvordan havstrømme og andet kan have indvirkning på vores klima, og dermed blive klogere til gavn ikke alene for Færøerne, men for os alle sammen.
I forhold til hvilke yderligere tiltag man kan tage for at styrke det, ved hr. Edmund Joensen, at min dør er åben, og at jeg er lyttende, men hr. Edmund Joensen ved også, at jeg, selv om vi nærmer os jul, ikke har et pengetræ, så jeg på forhånd kan love noget.
Men jeg vil altid gerne lytte til de ting, som hr. Edmund Joensen måtte finde vigtige.