Lea Wermelin (S), 2020-04-24:
Tak for det.
Jeg må sige, at jeg synes, at i dag er en god dag.
Jeg er så glad for, at vi nu kan behandle det her lovforslag, som skal sikre bedre vilkår for biodiversiteten på naturarealer, der er beskyttet efter naturbeskyttelseslovens § 3.
Naturen i Danmark er i tilbagegang, og på den seneste rødliste optræder mere end 4.400 arter som rødlistede; det svarer til 42 pct. af de vurderede arter.
Samtidig er det eksperternes vurdering, at flere rødlistede arter er i tilbagegang end i fremgang.
En række andre rapporteringer giver samme billede af, at vi har brug for at hjælpe naturen, som er under pres.
Det er bl.a. gået tilbage for viber, sanglærker og agerhøns.
Derfor skal vi også passe bedre på vores natur.
Det gælder bl.a. de her lysåbne naturområder, som er beskyttet efter naturbeskyttelseslovens § 3.
Ved at indføre et forbud mod sprøjtning, gødskning og omlægning af de beskyttede arealer kan der skabes bedre levesteder for de beskyttede naturområder til gavn for fugle, insekter og planter.
En stor del af arealerne er i forvejen beskyttet, men på ca. 37.000 ha enge og strandenge kan de her aktiviteter lovligt finde sted i dag.
Sprøjtning, gødskning og omlægning øger det landbrugsmæssige udbytte af arealerne, men driften betyder jo også, at der er færre levesteder til de vilde arter.
De ferske enge i vores ådale og strandengene ved vores kyster er beskyttet, fordi de har en naturværdi.
Derfor giver det heller ikke mening, at vi fortsat tillader, nu snart 30 år efter at loven trådte i kraft, at de sprøjtes, gødskes og omlægges.
Når det ophører, bliver der plads til naturen på arealerne.
Der vil gradvis komme flere og flere arter på arealerne, fordi de vil få bedre livsbetingelser; det siger jo sig selv.
Derved forøges naturværdierne også på arealerne, og det synes jeg er vigtigt at sige til de ordførere, som har kritiseret, at naturværdierne ikke er høje nok; det hænger jo netop sammen med, at der er en landbrugsmæssig drift på de arealer.
Hvis vi vedtager det her forslag, betyder det flere blomstrende planter, flere græshopper, sommerfugle, andre insekter, og det er til gavn for fugle som sanglærke, vibe og stær, som alle er i tilbagegang.
Et forbud mod sprøjtning, gødskning og omlægning vurderes at kunne få økonomiske konsekvenser for erhvervet på 40 mio. kr. om året.
I de beregninger indgår der, hvad der er et udbyttetab, når der ikke må gødskes og omlægges, og det kan betyde, at landmænd enten skal købe ekstra foder eller have færre dyr.
Gødskning og omlægning efterlader ikke plads til særlig mange vilde arter af planter og dyr.
Derfor er den samlede effekt af et forbud mod at bruge gødning og at omlægge en forbedring for naturen på arealerne, også selv om arealerne ikke afgræsses eller anvendes til høslæt.
Lovforslaget foreslås at træde i kraft den 1. juli 2022, og det handler jo også om, at de berørte lodsejere netop af samme grund får mulighed for at tilpasse driften til nye regler.
For de fleste bedrifters vedkommende vurderes forbuddet at have begrænset intensitet, og i de situationer, hvor en landmand rammes særlig hårdt, er der jo mulighed for at få ekspropriationserstatning eller dispensation.
Med lovforslaget skaber vi altså en rigere natur i beskyttede naturområder ved at skabe bedre levesteder for bl.a. fugle, insekter og planter.
Og jeg havde egentlig håbet, at vi her i 2020 kunne have fejret, at det var 5 år siden, at vi vedtog det, men desværre var det jo sådan, at selv om det blev vedtaget der i 2015, så blev det jo tilbagerullet af den tidligere blå regering.
Nu gør vi det så igen, og det gør vi, fordi naturen jo ikke har fået det bedre i de seneste år – tværtimod.
Der er behov for det her lovforslag, og jeg ser frem til den fortsatte behandling.
Tak for det, og dejligt at se jer.
Vi har jo mest set hinanden elektronisk her i den seneste tid.
Og tusind tak også fra mig for den spændende debat.
Vi står jo både i en sundhedskrise, en klimakrise og en naturkrise.
Vi forbruger i dag langt mere, end vores klode kan holde til, og når vi smider brugbare ting ud og forbrænder plastikaffald, så udleder vi også CO₂ til atmosfæren, og vi spilder klodens ressourcer.
Vi forbrænder alt for meget affald, og vi genbruger og genanvender for lidt.
Alt for mange ting bliver til affald uden at være blevet brugt mere end få gange.
Vi lader vores dyrebare ressourcer gå op i røg.
Det udleder CO₂ og er et enormt spild.
Men med den globale sundhedskrise, som vi står midt i, ser vi også ind i en fremtid med store økonomiske konsekvenser overalt i verden.
Dansk økonomi bliver ikke undtaget.
Vi har ikke længere råd til at spilde vores ressourcer.
Vi har en enestående mulighed for at gøre genopretningen af Danmark grøn og få den grønne omstilling til at gå hånd i hånd med genrejsningen af dansk økonomi.
Affald og cirkulær økonomi, hvor vi bruger vores ressourcer langt mere optimalt, kan spille en væsentlig rolle i genopretningen.
En stærkere genanvendelsessektor med nye grønne arbejdspladser skal stimuleres, nye cirkulære forretningsmodeller skal fremmes.
I en cirkulær økonomi spiller udvidet producentansvar en væsentlig og vigtig rolle.
Med udvidet producentansvar får producenterne ansvar for deres produkter, når de bliver til affald.
Når producenterne skal betale for at få affaldsbehandlet deres udtjente produkter, får de jo også direkte motivation til at designe bedre produkter.
Det kan være produkter, der holder længere, eller produkter uden problematiske stoffer, der forhindrer genanvendelse.
Produkter, som er nemme at skille ad til genanvendelse og produkter med mindre materialeforbrug.
Der har i en årrække været udvidet producentansvar på elektronik, batterier og biler, og pant- og retursystemet, som vi har i dag, er jo også et velfungerende producentansvar for drikkevareemballage.
Det skal vi gøre i overensstemmelse med nye EU-krav, så vi af hensyn til virksomhederne får en ensretning på tværs af EU, mere transparens i administrationen og ligebehandling af producenterne inden for de enkelte ordninger.
Men også så vi får mere miljø og cirkulær økonomi i ordningerne til gavn for både miljø og erhvervsliv.
Første del af lovforslaget skal, som vi også har været inde på her i debatten, sikre, at vores producentansvarsordninger lever op til EU's minimumskrav.
Et generelt grundprincip i lovforslaget er, at både eksisterende og nye producentansvarsordninger skal ensrettes så meget som muligt, så det bliver så enkelt som muligt for producenterne at leve op til deres forpligtelser.
I den anden del af lovforslaget tages det første skridt i et nyt udvidet producentansvar for emballage.
Udvidet producentansvar for emballage vil være en væsentlig løftestang for den cirkulære økonomi på emballageområdet og for at nå de ambitiøse mål for genanvendelse.
Det gælder især plastemballage, hvor vi er meget langt fra mål.
Med producentansvar for emballage får vi producenterne på banen.
Vi får dem til at tage ansvar for design og for teknologiudvikling i affaldssorteringen, så vi kan få genanvendt langt mere plastik end i dag.
Og der ligger et stort uforløst potentiale her, som også indeholder muligheder for at understøtte de nødvendige investeringer i nye sorteringsanlæg, investeringer, der er nødvendige for at kunne genanvende mere, men som også kan skabe nye grønne arbejdspladser.
Dansk erhvervsliv har allerede meget klart meldt sig på banen og ønsker aktivt at påtage sig at løfte et ansvar.
Dansk Industri og Dansk Erhverv og Landbrug & Fødevarer har meldt ud, at de er klar til at påtage sig deres ansvar for en nødvendig del af organiseringen, og de har som mål, at det skal være borgervenligt, miljøeffektivt, omkostningseffektivt og konkurrenceneutralt.
De her udmeldinger er selvfølgelig et udgangspunkt for den videre implementering, hvor regeringen lægger stor vægt på at inddrage de aktører i værdikæden, som også skal løfte opgaven.
Med den tredje del af lovforslaget foreslås en modernisering af producentansvaret for elektronik.
Meget af det elektronik, som vi smider ud, virker stadig eller kan med simple reparationer komme til at virke igen.
Det er spild af ressourcer, at det bare smides ud.
Nye genbrugsvirksomheder kan opstå ud af borgernes elektronikaffald, hvis vi sætter de rigtige rammer.
Vi skal dog holde fast i, at virksomhederne lever op til en række standarder, så de nye muligheder ikke bliver en måde at omgå miljøkravene på.
Krav om standarder giver også mulighed for at genbruge elektronik med sikkerhed for, at tidligere brugeres data er slettet.
Det tror jeg vi alle sammen vil sætte pris på.
Samtidig vil standarderne sikre en høj kvalitet i håndtering af materialerne fra det brugte elektronik.