Lars Løkke Rasmussen (V), 2018-11-27:
Jo, jeg svarede bestemt på det.
Altså, den, der ikke svarer, er fru Pernille Skipper, som siger, at de er enige i alle problemerne, men som altså ikke vil gøre noget ved dem, og så bliver det jo bare sådan et tomt udsagn.
Vi ønsker, at Danmark skal være fri for ghettoer i 2030.
Vi vil ikke se på det længere.
Vi vil ikke se boligområder, der fremstår som lukkede i forhold til normalsamfundet, hvor myndighederne har svært ved at trænge ind; hvor der ikke gælder lov og regel.
Det vil vi ikke se på!
Derfor skal de områder forvandles.
Det er derfor, vi har den her målsætning om at nedbringe antallet af almene familieboliger til fire ud af ti.
Så er der skabt frihed til, at det kan ske på forskellige måder.
Det kan ske, ved at man fortætter og bygger andre boligformer; det kan ske, ved at man ændrer ejerformerne; og det kan også ske, ved at man river ned.
Det laves der nu præcise planer for – det er derfor, vi har udpeget tre ghettorepræsentanter – og det er så planer, der skal realiseres frem mod 2030.
Og ja, worst case, altså hvis det er de eneste ideer, man kan komme op med – men det er ikke de eneste ideer, men hvis det var – på alle de 16 ghettoområder, så man kun kan nå det her ved at sælge eller rive ned, fører til et behov for 11.200 genhusninger, som altså skal ses i lyset af den store almene boligmasse, vi har til rådighed, nemlig 600.000.
Derfor er det her et problem, der kan håndteres, ved at folk tilbydes en anden bolig; ved at nogle flytter ud og at Putte flytter ind i den lejlighed, de boede i, hvis hendes egen skal rives ned.
Altså, det er jo det, vi nu har 12 år til at få på plads.
Dansk landbrug er jo i gang med at mindske sit klimaaftryk.
Nu kommer jeg lige fra åbningen af Agromek i Herning her til morgen, hvor jeg bl.a. havde fornøjelsen af at sidde i en blå traktor, som var grøn, fordi den var CO2-neutral, og som kommer på markedet i 2020, og som jo bare er endnu et eksempel på, at man også kan nå meget med ny teknologi.
Også her tror jeg, at vi skal finde en balance.
Dansk agroindustri eksporterer for vel noget, der ligner et tocifret milliardbeløb, med bæredygtig, moderne landbrugsteknologi, som jo udvikles i Danmark, fordi vi stiller krav.
Så det skal vi fortsætte med at gøre.
Men løsningen kan jo ikke blive, at vi lukker dansk landbrug, for så har vi ikke det mønsterlandbrug, der kan tjene som eksempel for resten af verden.
I det, vi har lagt frem, lægger vi jo op til, at vi bl.a. investerer mere i teknologiudvikling og i forskning på det her område.
Vi producerer nogle af verdens sikreste fødevarer med et af verdens mindste CO2-aftryk, og det skal vi fortsætte med at udvikle.
Ja, så har hr. Morten Østergaard og Det Radikale Venstre i hvert fald ligesom afskrevet sig en mulighed for, hvordan man kunne håndtere det her.
For nu at være helt åben omkring det er noget af det, vi udfordres af – og som jeg tror er et dilemma for os alle sammen, hvis vi tager det her meget alvorligt – at vi jo sådan set laver lovgivning for at løse nogle tunge samfundsproblemer, og når vi så har løst dem, altså fordi de virker, står vi med effekterne af dem og en gang imellem i en situation, hvor vi tænker, at det ikke lige var det.
Et andet eksempel på det var jo det, vi havde i Folketingets spørgetime, sidst vi var her, nemlig omkring det utryghedsskabende tiggeri og lejrene.
Og så er der vel et sted mellem seks og ti danske statsborgere, der har fået en tilsvarende reaktion.
Det store problem har vi løst – det er forsvundet ud af den politiske debat – og så kigger alle på det forhold, at der er ret få danske hjemløse, der er kommet i klemme på det her.
Det må vi jo have en åben snak om, og jeg melder mig gerne ind i en åben snak om det her, men hvis man insisterer på, at reglerne skal være firkantede, og f.eks. afskriver sig muligheden for, at man kan have dispensationsordninger, så bliver det altså meget, meget tungt.