runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DD), 2025-04-24:
Altså, det er jo historien om vores udlændingepolitik, at man har haft de bedste intentioner.
Det var der sikkert også nogle, der havde, dengang 1983 da man lempede udlændingeloven markant, men realiteterne har jo så bare på nogle punkter vist sig at være, at folk misbruger sådan noget.
Det betyder jo bare, at vi skal være på vagt over for ændringer.
Det er vi her, og det skulle man kalde for rettidig omhu.
Det er der, jeg mener at kæden hopper af for regeringen.
Rosa Lund (EL), 2025-04-24:
Den her gang var det ikke en fejl.
Jeg skal bare spørge Danmarksdemokraternes ordfører til også det her med misbrug også, fordi det der med at være voldsudsat er meget tabubelagt, og det er i den grad ikke noget, man lyver om.
Man kunne også lægge en anden vinkel på det og sige, at man faktisk er glad for, at regeringen nu gerne vil gå lidt tættere på at tage et opgør med negativ social kontrol, som Danmarksdemokraterne ellers egentlig plejer at være optaget af.
Frederik Vad (S), 2025-04-24:
Jeg vil bare spørge Danmarksdemokraternes ordfører, hvorfor han mener, at det her åbner op for en mulighed for misbrug,
i lovforslaget står der jo, at volden skal godtgøres.
Men hvis volden er godtgjort, lægger vi til grund som samfund, at det er volden, der er skyld i, at et ægteskab er blevet opløst.
Så man kan jo ikke komme og sige: Jeg er blevet smadret af min ægtefælle.
Det skal jo ligesom godtgøres.
Og først dér formoder vi, at det er volden, der lægger til grund for et ægteskabs opløsning.
Kan ordføreren ikke sætte lidt flere ord på?
Når vi bevarer integrationskravet, og når vi har nogle ret skrappe regler i forhold til selvforsørgelse, hvordan kan ordføreren så frygte, at det her fører til misbrug?
Peter Skaarup (DD), 2025-04-24:
Man kan jo altid gå forskellige veje.
Vi har så valgt at fokusere på det, som vi synes er et skråplan eller en forkert balance, men som jeg også sagde, er der også fornuftige tiltag i det her lovforslag på en række andre områder.
Det, der står fast for Danmarksdemokraterne, er jo bare, at vi risikerer lynhurtigt, når vi lemper reglerne, og regeringen gør det jo på en række områder, som fru Rosa Lund måske kan være glad for – inspirationen er måske kommet derfra.
Men det ændrer bare ikke ved, at når regeringen lemper udlændingepolitikken på område efter område, så risikerer vi at sætte hjemsendelsespolitikken og den stramme udlændingepolitik over styr.
Det er der, vi er, og det er den balance, vi synes er forkert.
Mads Olsen (SF), 2025-04-24:
Jeg beklager.
Tak for ordet, formand.
Med den her lovændring tager vi nogle vigtige skridt, og det er ikke de sidste skridt, og det er ikke nogen skridt, der er helt perfekte, men de er vigtige.
For det første sender for det her et klart signal til alle dem, der har levet i skyggerne af vold, frygt og social kontrol, nemlig at du ikke er alene, og at du ikke skal blive i et voldeligt forhold af frygt for at miste dit opholdsgrundlag.
Det her forslag har en konkret betydning og en konkret forbedring, hvor man ikke bare ændrer rundt på nogle paragraffer, men man ændrer nogle liv.
For SF er det afgørende, at vi styrker beskyttelsen af dem, der lever med konsekvenserne af social kontrol, både dem, der lever i frygt for den, og dem, der har haft modet til at bryde fri af den.
Vi har længe presset på for at få en klarere og mere retfærdig praksis, og med det her forslag får vi nu en formodningsregel.
Hvis volden er dokumenteret, skal man ikke også slås med en umenneskelig bevisbyrde, og det er rimeligt, og det er retfærdigt.
Samtidig siger vi også, at du ikke skal miste din opholdstilladelse, bare fordi din partner, du er sammenført med, er død.
Der er sorg nok, og vi skal ikke lade juraen trampe på mennesker i deres mest sårbare øjeblikke.
Lovforslaget indeholder, som andre ordførere også har været inde på, også en række tekniske, men nødvendige tilpasninger af EU-reglerne, bl.a. om grænsekontrol.
SF står fast på, at sikkerhed og retssikkerhed skal gå hånd i hånd, og vi støtter, at Danmark lever op til sine EU-forpligtigelser.
Endelig er vi glade for, at de statsudsendte og deres familier nu får en rimelig undtagelse fra bortfaldsreglerne.
Det har været en mærkelig og urimelig praksis, at de har kunnet miste retten til ophold, alene fordi de har tjent Danmark i udlandet.
Det er et meget vigtigt offer, man foretager sig for Danmark, når man kommer til at tjene Danmark i udlandet, og det får vi nu rettet op på.
Med denne lovændring er vi ikke i mål.
Der er stadig for mange kvinder og børn i Danmark, der lever med vold og kontrol i hjemmet, men i dag tager vi startskuddet på et skridt i den rigtige retning, og igen er det jo noget, vi på venstrefløjen har kæmpet for i lang tid, hvor både vi, Enhedslisten og andre har haft fokus på det her i mange år.
For knap 4 år siden indkaldte fru Halime Oguz til et samråd om netop det her emne, og senere har forskellige ligestillings- og integrationsordførere fra SF kæmpet videre for at gøre det nemmere for voldsramte kvinder at forlade deres mænd og også omvendt, og nu sker det, og det er jeg utrolig glad for.
Tak for ordet.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2025-04-24:
Tak for det.
Vores udlændinge- og integrationsordfører kunne desværre ikke være til stede i Folketingssalen i dag.
Derfor er jeg tiltrådt som vikar.
Lovforslaget er jo lidt en pærevælling af mange forskellige elementer, så jeg vil fokusere på det, der i Liberal Alliances øjne er det væsentligste, nemlig at man nu giver kvinder, der udsat for negativ social kontrol, mulighed for at blive i Danmark, selv om deres samliv er ophørt.
Det vil selvfølgelig føre til, at nogle flere udlændinge bliver i Danmark, men for os er det vigtigt, at vi får sat foden ned over for negativ social kontrol i indvandrermiljøer.
Her er det her forslag med til at sende et klart signal om, at det danske samfund er klar til at hjælpe de kvinder, der lykkes med at bryde ud.
For os er det vigtigt, at man med den foreslåede ordning foretager en individuel vurdering af den enkeltes sag, så vi sikrer os, at tingene går rigtigt for sig.
Derudover indeholder lovforslaget også en forenkling af reglerne, herunder nogle forenklinger for udlændinge, der er udsendt for den danske stat, f.eks. i udenrigstjenesten, hvor der har været problemer med, at deres udenlandske ægtefæller har mistet deres opholdstilladelse, hvis de er rejst med dem.
Man skal naturligvis ikke stilles dårligere, fordi man gør tjeneste for Danmark, så derfor er vi også rigtig glade for, at man får gjort noget ved denne problematik.
Derfor kan Liberal Alliance støtte forslaget.
Hans Andersen (V), 2025-04-24:
Tak for det, formand, og tak for at give mig mulighed for at fremføre min ordførertale, selv om jeg ikke nåede det til tiden i første omgang.
Vi i Venstre støtter det her lovforslag.
Det er både rimeligt og nødvendigt.
Det er en grundlæggende menneskerettighed at kunne sige fra over for vold, også for dem, der er kommet hertil som medfølgende ægtefælle eller samlever.
Vi er særlig tilfredse med, at der i vurderingen af ophold fremover skal tages højde for, om samlivet er ophørt som følge af vold, og at der indføres en formodning for, at det netop er volden, der er årsagen, hvis volden er godtgjort.
Det skaber en tryghed for ofrene og en mere retfærdig behandling i systemet.
Samtidig hilser vi det velkommen, at lovforslaget sætter en grænse.
Det er rigtigt og rimeligt, at vi giver mennesker, der har været udsat for vold, mulighed for at blive i Danmark og komme på fode igen.
Men det skal også være klart, at der følger forventninger med.
Derfor er vi glade for, at lovforslaget indeholder en naturlig bagkant.
Modtager man ydelser efter aktivloven, 5 år efter at opholdstilladelsen er bevaret på grund af vold eller dødsfald, så skal opholdstilladelsen ikke forlænges.
Det handler om at sige: Vi hjælper dig på fode igen, men vi forventer også, at du tager del i det samfund, du har fået mulighed for at blive en del af.
På baggrund af det kan jeg meddele, at Venstre støtter lovforslaget.
Peter Skaarup (DD), 2025-04-24:
Det gælder familiesammenføringsreglerne, som hr. Mohammad Rona har været med til at lempe, mens den her regering har siddet, og det kan man være glad for eller ikke – vi er ikke glade for det.
Og det gælder så i det her tilfælde vores regler for opholdstilladelser.
Vi har også set, at der kommer folk fra Islamisk Stat til Danmark, som regeringen har accepteret.
Altså, det er da lempelser.
Hvis Danmarksdemokraterne havde haft noget at skulle have sagt, var det da ikke noget, vi havde gennemført.
Tværtimod.
Mohammad Rona (M), 2025-04-24:
Der er ingen af de lovforslag, vi har fremsat og lovbehandlet, som gør Danmark til en asyldestination.
Det er der jo ingen lovforslag der har gjort.
Når det så er sagt, er faktum – det kan jeg se, når jeg kigger mig lidt omkring her – jo bare, at man holder meget øje med, hvad Dansk Folkeparti stemmer.
Man skal jo helst ikke være slappere end dem.
Det er jo det, det handler om med her lovforslag.
Det er jo, fordi Dansk Folkeparti højst sandsynligt vil gå op og sige, at de ikke vil stemme for, at man ikke stemmer for.
Peter Skaarup (DD), 2025-04-24:
Jeg synes, at hr. Mohammad Rona sammenligner æbler og pærer.
Altså, det her handler ikke om, at vi skal skille nogle barnebrude fra nogle langt ældre mænd.
Det her handler om, om vi i Danmark vil lempe vores udlændingepolitik, om vi vil gøre det mere attraktivt at komme til Danmark eller ej.
Vi har det sådan i Danmarksdemokraterne, at vi ikke vil gøre det mere attraktivt for folk, der kommer fra Afrika eller Mellemøsten, at komme til Danmark ved at stemme for et forslag fra regeringen, der lemper reglerne.
Vi er bekymret for, at regeringen, inspireret af hr. Mohammad Rona fra Moderaterne, også på andre områder – og mange bække små gør jo som bekendt en stor å – lemper vores udlændingepolitik, så vi gør Danmark til en mere attraktiv asyldestination og ikke hjemsender folk, der ikke hører til i Danmark.
Så er den sådan set ikke længere.
Mohammad Rona (M), 2025-04-24:
Tak for det.
Først og fremmest vil jeg lige gøre opmærksom på, at vi jo sådan set har de laveste asyltal i 40 år, bl.a. også takket være den her regering, der har styr på antallet.
Der er noget, der undrer mig lidt her.
Ordførerens egen formand har jo selv haft fodlænke på for netop at bevise, at man er på pigernes side, og nu har Danmarksdemokraterne sådan set en gylden chance for at vise, at man er på pigernes side.
Jeg synes, det her er meget, meget mærkværdigt.
Når man gang på gang slår sig op på, at man vil hjælpe de her muslimske piger, så synes jeg virkelig, at man, når man så har chancen for at sige ja til at hjælpe nogle muslimske piger, der kan havne i en – for at sige det på godt jysk – virkelig træls situation, skal stemme for her.
Peter Skaarup (DD), 2025-04-24:
Altså, det er ikke i et eller andet mærkeligt processuelt argument, vi kommer med her.
Vi er optaget af, at Danmark ikke bliver en asyldestination og ikke bliver et attraktivt land igen for menneskesmuglere og alle dem, som sikkert gerne vil det gode, men bare ender med at placere en række mennesker i Danmark, som ikke kan integreres.
Det er vi meget optaget af.
Og hvis vi så er et af de sidste partier – regeringen er jo tydeligvis ikke, Enhedslisten heller ikke – så er det, hvad det er.
Det har ikke noget med processuelle argumenter at gøre.
Det handler om vores nation, vores værdier, vores land.
Rosa Lund (EL), 2025-04-24:
Jeg undrer mig bare, hr. Peter Skaarup, fordi det er anden gang i dag, at Danmarksdemokraterne har mulighed for at give kvinder og piger flere rettigheder, som jo er en ret vigtig del af det at tage et opgør med negativ social kontrol.
Og for anden gang i dag bruger Danmarksdemokraterne med et eller andet mærkeligt processuelt argument.
Altså, jeg har sådan set helt enig i kritikken af bunkelovforslag – det bryder vi os heller ikke om i Enhedslisten.
Hvis Danmarksdemokraterne stiller forslag i udvalget om, at det her lovforslag skal deles op, så skal vi da nok støtte det.
Men til det indholdsmæssige, vil jeg bare sige til hr. Peter Skaarup, at der ikke er nogen, der lyver om, at de har været udsat for vold.
Nick Zimmermann (DF), 2025-04-24:
Tak for det.
Det er klart, at det burde være en selvfølge i Danmark, at man kan gå trygt på arbejde og komme sikkert hjem igen.
Men sådan er det jo ikke altid.
Der findes stadig rigtig mange arbejdspladser, hvor forholdene absolut ikke er i orden, og hvor medarbejdere dagligt udsættes for både farlige ting, nedslidning og et dybt urimeligt pres, og når det sker, skal samfundet selvfølgelig ikke vende blikket væk.
Tværtimod skal der handles rigtig hurtigt.
Det er vores værn mod nedslidning, og det er vores værktøj til at sikre, at loven bliver overholdt, og det er den myndighed, der træder til, når medarbejdere står alene med problemer, som arbejdsgiveren ikke vil anerkende.
Men Arbejdstilsynet skal også have mulighed for at gøre sit arbejde ordentligt, og hvis tilsynet ikke har adgang til dokumentationen selv, når den er givet frivilligt og med samtykke, står de jo praktisk talt med hænderne bundet på ryggen.
Derfor er det afgørende, at Arbejdstilsynet får mulighed for at bruge materiale, som folk selv indsender i forbindelse med en klage.
Hvis vi ønsker et arbejdsmarked, hvor det skal være trygt at sige fra, hvor man ikke skal frygte repressalier for at fortælle om dårlige forhold, og hvor loven rent faktisk håndhæves, er det her altså et skridt i den rigtige retning.
Det handler jo om gennemsigtighed og retfærdighed.
Vi ved, at arbejde skal foregå under ordentlige og værdige forhold, og derfor støtter vi, at Arbejdstilsynet får mulighed for at dokumentere og gribe ind, når reglerne brydes.
Anni Matthiesen (V), 2025-04-24:
Jeg tror, at når man er i den situation som forældre, som jeg også selv beskrev, så vil man jo gerne have, at det hele var løst i morgen.
Det må den socialdemokratiske ordfører jo selv svare på, men jeg tror, at det, der var ment, selvfølgelig var, at det ikke hjælper noget, hvis vi haster noget igennem.
De enkelte kommunalbestyrelser har måske her en lidt vigtig opgave i forhold til også at bringe ting frem, så tingene kommer til at fungere lokalt.
Der kan jeg da kun komme med en opfordring.
Der er snart kommunalvalg, og så må man jo også holde nogle kommunalpolitikere op på nogle af de her tiltag.
Dina Raabjerg (KF), 2025-04-24:
Tak, formand.
Jeg beklager, at jeg var lidt sløv i optrækket her, men sådan er det, når der går lidt ged i talerrækken.
Det her forslag giver ansatte og andre mulighed for at give samtykke til, at Arbejdstilsynet må have lov til at bruge dokumentation, som de har indsamlet omkring problemer med arbejdsmiljø.
Det er en ændring af lovgivningen, som vi støtter fra Konservatives side.
Et eksempel på det her kunne være en nabo til en virksomhed eller et byggeri eller måske en ansat, som tager billeder af, at et arbejde på et tag ikke foregår på en måde, der er sikret efter reglerne.
Når så Arbejdstilsynet kommer ud, ser alt godt ud den her dag.
Der er ingen på taget, og så er det svært at gøre noget ved sagen.
Hvis den ansatte eller naboen gerne vil give samtykke til, at materialet bliver brugt, giver vi nu en mulighed for det.
Det er jo sådan, at uden dokumentation for, at der er noget, der er galt, kan det være svært for Arbejdstilsynet at gøre noget, selv ved meget alvorlige sager.
Man kan være anonym, og samtidig har man altså mulighed for at dele materiale, hvilket man ikke har kunnet tidligere.
Vi har i Konservative selv interesseret os meget for den sag, der var i Viborg, om Viegård Stutteri, hvor mange er stået frem med beskrivelser af et forfærdeligt arbejdsmiljø.
Men når Arbejdstilsynet er kommet derud, har der været lutter glade smileyer.
Vi kan håbe, at den her lovændring kan gøre det nemmere at gøre noget også i den type af sager.
Men det er vigtigt at holde fast i, at sådan et samtykke altid skal være frivilligt, og det skal være meget tydeligt indskærpet, at Arbejdstilsynet aldrig nogen sinde må presse bare det mindste på for, at folk giver et samtykke.
Det skal være folks eget frie valg uden nogen form for forventninger.
Lovforslaget har fået støtte i høringsfasen fra bl.a. DA og Lederne.
De mener, at den her lovændring styrker gennemsigtigheden og giver virksomhederne en bedre mulighed for at forstå og reagere på sager.
Der har også været noget kritik i høringen.
Det har særlig været fagforeningerne, som har været bekymrede for, om nogen ansatte følte sig presset.
Derfor er det vigtigt, at dokumentationen aldrig må stå alene, og at ingen bliver presset, og at dokumentation kommer til at indgå i en helhed omkring en sag.
Men alt i alt mener vi, at vi med det her lovforslag får bedre muligheder for at handle, når noget er galt, og samtidig respekterer lovforslaget den enkeltes ret til at være anonym.
Så derfor støtter vi lovforslaget.
Tak for ordet.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2025-04-24:
Mange tak.
Jeg skal beklage, at jeg ikke nåede herind til at tage min egen plads i talerrækken.
Vi har lige haft en 2½ timer lang debat om abort, og jeg skal være helt ærlig og sige, at jeg blev lidt berørt af den debat.
Men det her er et forslag, vi i Liberal Alliance kan bakke varmt op om.
Det giver da intet andet end god mening.
Jeg havde forestillet mig, at jeg skulle sige, at jeg bare ville sige det samme som alle andre, der havde været heroppe.
Jeg beklager, at jeg ikke en gang kan sige det, for alle kan jo se, at det er ganske fornuftigt, at hvis vedkommende, der har givet de her oplysninger, giver tilladelse til, at de kan bruges, så skal de selvfølgelig kunne bruges.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Nanna W. Gotfredsen (M), 2025-04-24:
Tak for ordet, formand.
Med lovforslaget her giver vi mulighed for, at alle over 18 år, som klager til Arbejdstilsynet, kan give samtykke til, at Arbejdstilsynet ikke skal overholde den udvidede tavshedspligt, som følger af arbejdsmiljøloven.
Hermed sikrer vi flere værktøjer i værktøjskassen, når sager skal oplyses.
Fremover vil Arbejdstilsynet med samtykke fra klageren eller klagerne kunne benytte indholdet i klagen som dokumentationsgrundlag.
Moderaterne bakker op om forslaget.
Charlotte Munch (DD), 2025-04-24:
Lovforslaget her har til formål at give personer, der indgiver en arbejdsmiljøklage til Arbejdstilsynet, mulighed for at samtykke til, at den særlige tavshedspligt ophæves.
Det vil gøre det muligt for Arbejdstilsynet at anvende oplysninger fra klagen, herunder foto og videooptagelser som led i dokumentation, og at følge op på overtrædelser af arbejdsmiljøloven.
Som det er nu, giver de gældende regler ikke den mulighed, fordi Arbejdstilsynet i dag ikke kan inddrage eller videregive indholdet af en klage til arbejdsgiveren eller de ansatte under et tilsynsbesøg.
Det betyder også, at materialet ikke kan bruges som grundlag for en eventuel afgørelse, da det vil afsløre både klagen og dens indhold.
Lovændringen skal skabe en mere hensigtsmæssig balance mellem hensynet til at beskytte klageren mod mulige repressalier og Arbejdstilsynets behov for at kunne reagere effektivt på overtrædelser af arbejdsmiljøloven, særlig i sager om alvorlige forhold.
Det er dog vigtigt for os i Danmarksdemokraterne, at lovforslaget balancerer hensynet til retssikkerheden for både klageren og virksomhederne.
Lovforslaget kan medføre en risiko for, at kravene til Arbejdstilsynets dokumentation bliver slækket, hvis tilsynet i højere grad benytter materiale, de ikke selv har indhentet, og derfor vil vi gerne her under førstebehandlingen understrege vigtigheden af, at optagelser og video, som indgår i sagsbehandlingen, ikke er misvisende.
Kim Valentin (V), 2025-04-24:
Tak til formanden, og tak for ordet.
Vi har i Danmark mange virksomheder, der tager arbejdsmiljøet alvorligt og lever op til deres ansvar som arbejdsgivere.
Det skal anerkendes, og det skal der være respekt omkring.
Jeg starter med det her, fordi der så også er nogen, der ikke gør det.
Der er faktisk nogle eksempler, hvor det er ret alvorligt, at de ikke gør det, og hvor det både kan være livsfarligt og sundhedsskadeligt, som vi bl.a. ser det, når man arbejder med asbest ulovligt.
Derfor tager vi med lovforslaget i dag et nødvendigt skridt for at styrke Arbejdstilsynets muligheder for at gribe ind over for virksomheder, der overtræder arbejdsmiljøreglerne, også i de tilfælde, hvor grundlaget for en nærmere undersøgelse allerede foreligger, men hvor tavshedspligten hidtil har stået i vejen for, at man rent faktisk har kunnet gøre mere og eventuelt kunnet handle på det.
Det er helt afgørende, at myndighederne kan reagere, når der er klare tegn på, at loven er blevet brudt, for
hvis vi ignorerer de overtrædelser og lade dem passere, svigter vi altså ikke bare de ansatte, vi svigter også de mange virksomheder, der hver dag gør sig umage for at overholde reglerne og sikre et ordentligt arbejdsmiljø.
Derfor startede også med det.
Men vi skal selvfølgelig gøre det på en måde, der ikke skaber nye problemer, for selv om vi ønsker konsekvens over for dem, der overtræder loven, må vi ikke skabe en situation, hvor ansatte, naboer og andre klagere afholder sig fra at gøre opmærksom på problemer, fordi de frygter repressalier eller utryghed.
Derfor tager lovforslaget hensyn til begge sider.
Vi synes simpelt hen i Venstre, at der er meget god balance i det her lovforslag.
Vi styrker Arbejdstilsynets muligheder for at handle, samtidig med at klageren bevarer kontrol og selv vil kunne vælge, om man vil give samtykke til at ophæve tavshedspligten eller ej.
Dermed får vi en velovervejet løsning, som tager hensyn til både det, man kalder handlekraft i Arbejdstilsynet, men også hensynet til den enkelte klager.
For det skal være trygt at kunne sige fra, når noget er galt, og det skal være muligt for myndighederne at gribe ind, når reglerne overtrædes.
Venstre bakker op om lovforslaget, og jeg ser frem til det videre arbejde med lovforslaget.
Tak for ordet.