runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carolina Magdalene Maier (ALT), 2018-12-04:
I Alternativet kan vi ikke støtte det samlede lovforslag.
Vi er enige i nogle elementer, men der er også nogle andre elementer, som vi mener har nogle ret dybt problematiske retssikkerhedsmæssige konsekvenser for den enkelte borger, og derfor kan vi ikke støtte det samlede lovforslag.
Jeg vil gerne gå lidt i detaljer med, hvad det er, vi kan støtte og ikke kan støtte.
Det foreslås, at børne- og socialministeren får hjemmel til efter forhandling med udlændinge- og integrationsministeren at fastsætte nærmere regler om anvendelsen af en anbringelse af uledsagede mindreårige udlændinge.
Det er positivt, at der sker en præcisering af reglerne, og at serviceloven kan bruges som en forudsætning for den her bemyndigelsesbestemmelse.
Men vi mener sådan set helt overordnet, at alle børn bør gå ind under serviceloven i Danmark, så det her element bør slet ikke ligge på udlændingeområdet.
I forhold til punkt 2 om justering af klageadgang i sager om frihedsberøvelse vil jeg sige, at vi støtter det.
Så det har vi sådan set ikke nogen... Nej.
Undskyld!
Det passer ikke; nu blander jeg dem sammen.
Det støtter vi heller ikke.
Vi mener, det er problematisk, at klagemyndigheden ligger inden for den samme myndighed, nemlig hos politiet, og ikke som i dag hos udlændinge- og integrationsministeren.
Så det er vi sådan set også kritiske over for.
Punkt 4, der handler om visitation af udlændinge forud for en udsendelse, er vi altså – på linje med det, som Enhedslistens ordfører nævnte – ret kritiske over for, nemlig at man altså kan foretage en legemsundersøgelse inden udsendelse, men uden at der behøver at foreligge en konkret vurdering eller nærliggende fare.
Det mener vi sådan set retssikkerhedsmæssigt er et problem, så det støtter vi heller ikke.
I forhold til punkt 5, hvor man vil præcisere nogle regler om ro og orden på indkvarteringsstederne, vil jeg sige, at vi i sin tid var kritiske over for reglerne, men vi synes, det er positivt, at man konkretiserer anvendelsesgruppen for de her regler.
Så punkt 5 har vi ikke noget problem med.
Til sidst støtter vi heller ikke den del, der handler om ændringer i forhold til nedlæggelsen af Statsforvaltningen, som har den konsekvens, at klageadgangen i forhold til dansk indfødsret bortfalder, fordi man i dag kan klage til Udlændinge- og Integrationsministeriet over Statsforvaltningens afgørelser, men det kan man så ikke fremadrettet, på grund af at Statsforvaltningen bortfalder.
Så det synes vi også er problematisk.
Det var en lidt mere teknisk gennemgang af, hvorfor vi synes, at vi kan støtte nogle af punkterne, og at andre kan vi ikke støtte.
Men det samlede lovforslag kan vi ikke støtte.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-04:
De her præciseringer kunne man jo have undgået fra regeringens side, hvis man havde undladt at haste lovgivning igennem på den måde, vi har set de sidste år.
Lovgivning bliver rask væk stemt igennem i løbet af få døgns behandling her i Tinget, og den her lovændring er jo et eksempel på, at nu må man ind at justere loven, fordi det simpelt hen har vist sig, at man har været for upræcis i den lov, man har lavet.
Vi kan selvfølgelig støtte, at man laver de her ændringer, men ligesom en række kolleger kan vi ikke støtte det samlede lovforslag, og det er der tre grunde til.
Hr. Joachim B. Olsen fra Liberal Alliance gennemgik, synes jeg, meget præcist, at man altså her vælger at kunne visitere mennesker uden en begrundet mistanke om, at rigets eller en persons sikkerhed er på spil.
Liberal Alliance er så kommet frem til, at det kan man godt lade politiet gøre, selv om der ikke er en mistanke.
Vi er kommet frem til det modsatte, nemlig at det skal beskrives i en lov, hvornår politiet skal gøre det, og hvilke kriterier der skal være opfyldt.
Derfor kan vi ikke støtte den del.
Vi synes, at der skal være en anden myndighed, som man kan klage til, hvis man er utilfreds med politiets afgørelse i forhold til frihedsberøvelse.
Det sidste er det, som også Alternativets ordfører var inde på, nemlig at man de facto fjerner klageadgangen over afgørelser i indfødsretssager, altså statsborgerskabssager.
Der synes vi, at der bør være en klageadgang, sådan at man kan klage over den afgørelse, der er truffet.
Så samlet set kan vi ikke støtte hele lovforslaget, men vi synes, at det er rigtig godt, at regeringen og dens flertal får præciseret de ting, der skal præciseres i loven.
Christian Langballe (DF), 2018-12-04:
Altså, grunden til, at jeg spørger, er egentlig bare, at jeg lige vil have præciseret nogle ting, for det gælder med hensyn til indfødsret, dvs. den sidste del, at man ved erklæring kan få, og at der jo altså kan søges om dispensation, og at der så faktisk også kan laves en klage til Indfødsretskontoret.
Der synes jeg egentlig, at det er meget logisk, at det ikke er statsforvaltningen, når den nu ikke eksisterer længere efter april 2019.
Så jeg synes faktisk, at det er en meget logisk regulering, må jeg sige, og jeg kan ikke se, at der overhovedet er noget retssikkerhedsmæssigt i det.
Andreas Steenberg (RV), 2018-12-04:
Jeg takker for hr. Christian Langballes kommentar.
Hr. Christian Langballe er jo i modsætning til mig indfødsretsordfører, så det kan godt være, at hr. Christian Langballe har mere styr på substansen, end jeg har.
Som jeg læste det, da jeg kiggede lovforslaget igennem her i weekenden, så det altså ud til, at klageadgangen blev fjernet.
Det kan sagtens være, at det ikke er sådan, og så vil vi selvfølgelig ændre vores kritik af det.
Så er der stadig de to andre forhold, der gør, at vi ikke kan stemme for den samlede lovændring.
Holger K. Nielsen (SF), 2018-12-04:
Jeg vil også godt besvære mig lidt over, at man bunker alle mulige forskellige større og mindre ting sammen i et enkelt lovforslag.
Det er altså ikke til at få en ordentlig lovbehandling på den måde, og det er jo ikke altid, at tingene har sådan en direkte forbindelse med hinanden – det er en uskik.
Der er flere andre ordførere, der har været inde på nogle af de kritiske punkter: Mulighederne for særlige legemesundersøgelser er et meget stort indgreb; forringelsen eller i hvert fald ændringen af klageadgangen, hvor man skal klage til selve politiet osv., er også et kritisk punkt.
Så der er en række kritiske punkter, i hvert fald nogle kritiske punkter, som giver nogle retssikkerhedsmæssige betænkeligheder.
Det er jo altid noget, man skal vurdere kraftigt, når man laver tiltag, der ligesom giver retssikkerhedsmæssige betænkeligheder.
Så er man nødt til at have en meget god begrundelse for, at man gør det, og det synes jeg ikke jeg kan se i det her.
I hvert fald er man nødt til at argumentere for, at det er nødvendigt at indskrænke retssikkerheden på de her områder for at gennemføre de her ting.
Så det vil vi godt bore i under udvalgsbehandlingen.
Men vi er særdeles kritiske over for det her lovforslag.
Naser Khader (KF), 2018-12-04:
Lovforslaget behandler en lang række regelændringer, som jeg ikke vil gå i detaljer med –
det er der andre der har været inde på.
Der er tale om en hel del tekniske ændringer af regler, hvilket vi allerede har debatteret her i salen.
Eksempelvis foreslås det, at klagesager vedrørende frihedsberøvelse fremover påklages hos rigspolitichefen frem for hos udlændinge- og integrationsministeren.
Det giver god mening, at klageadgangen ligger hos den myndighed, som har sagkundskaben på området.
Det foreslås også, at reglerne om visitation reguleres i udlændingeloven.
Vores politi skal have de bedste juridiske rammer for at udføre deres arbejde.
Derfor er det fint, at vi laver klare regler for politiets arbejde med udlændinge.
Det foreslås også at lave en præcisering af de omfangsrige ændringer, som vi har lavet på asylområdet, specielt reglerne om indkvarteringssteder for asylansøgere.
Det var nogle regler, som vi indførte efter mange sager om uro og voldelig adfærd, der skabte utryghed for personalet.
Med dette lovforslag præciseres det, at forbuddet mod trusler og voldelig adfærd gælder for alle udlændinge, der er indkvarteret på indkvarteringssteder efter udlændingeloven.
Lovforslaget indeholder også en række kompetenceflytninger som følge af lukningen af Statsforvaltningen.
Alt i alt er det fine justeringer, som vi i De Konservative støtter.
Inger Støjberg (V), 2018-12-04:
Tak for det, og tak til ordførerne.
Det er jo korrekt, som der er blevet sagt, at det her lovforslag indeholder en række forskellige ændringer af udlændingeloven og også af indfødsretslovgivningen.
Jeg ser selvfølgelig frem til den videre behandling af lovforslaget her i Folketingssalen, og jeg kan også høre, at der kommer en række spørgsmål i udvalget efterfølgende.
De vil naturligvis blive besvaret.
Med lovforslaget foreslås der jo en række ændringer af reglerne i udlændingelovens kapitel 9 b om anbringelse af uledsagede mindreårige udlændinge, der blev indført i 2017.
Derudover foreslås det at flytte klagekompetencen for sager om administrativ frihedsberøvelse, hvor udlændingen ikke forinden fremstilles for retten.
Det foreslås bl.a., at politiet kan visitere en udlænding, selv om politiet ikke har mistanke om, at den pågældende er i besiddelse af genstande, som kan være til skade for personen selv eller andre.
Det er dog stadig et krav, at politiet altid vurderer, om der nu også er behov for en sådan visitation.
Politiet skal således altid kunne påvise, at visitationen er rimelig og saglig, og her vil politiet bl.a. kunne kigge på f.eks. udlændingens alder og hidtidige adfærd.
Lovforslaget indeholder desuden en præcisering af reglerne om ro og orden på indkvarteringsstederne.
Bestemmelsen i udlændingeloven om forbud mod voldelig og truende adfærd på asylcentrene er løbende blevet ændret og udvidet gennem årene, og dette har ført til, at ordlyden kan give anledning til tvivl om, hvilke udlændinge der er omfattet af forbuddet.
Det præciserer vi derfor nu.
Statsforvaltningen varetager i dag opgaver på Udlændinge- og Integrationsministeriets område, som skal overgå til andre myndigheder, når Statsforvaltningen forventes nedlagt den 1. april 2019.
Der er tale om sager om ophold efter EU-retten, som vi foreslår skal varetages af Styrelsen for International Rekruttering og Integration.
For begge typer af sager foreslås det, at Udlændingenævnet er klageinstans.
Endvidere foreslås det at flytte behandlingen af sager om erklæring om dansk indfødsret til Udlændinge- og Integrationsministeriet.
Med det og med denne korte overflyvning over de ændringer, der ligger i det her lovforslag, vil jeg endnu en gang sige tak for behandlingen her i dag.
Joachim B. Olsen (LA), 2018-12-04:
Tak for det, formand.
Lovforslaget består primært af en række præciseringer og konsekvensrettelser af udlændingeloven og lov om dansk indfødsret.
Af mere substantielle ændringer kan nævnes, at man udvider politiets mulighed for at visitere udlændinge i forbindelse med udsendelse.
Det foreslås, at man kan foretage en visitation, selv om der ikke foreligger en mistanke om, at udlændingen er i besiddelse af genstande, som f.eks. kan bruges som våben.
Det klare udgangspunkt bør selvfølgelig være, at visitation kun bør kunne ske, når der foreligger en konkret mistanke.
At visitere folk er temmelig indgribende.
Omvendt må man også anerkende, at tvangsudsendelse er en ret særlig situation.
Det kan være voldsomt og enormt følelsesladet.
Og der er vigtige hensyn at tage til en ubevæbnet politibetjent og andre passagerer.
Vi kan derfor godt støtte forslaget.
Kim Christiansen (DF), 2018-12-04:
Tak for det.
Det er jeg selvfølgelig utrolig glad for at høre.
Det havde jeg egentlig også lidt forventet, i og med at Liberal Alliance jo tidligere har været medforslagsstiller på et lignende forslag.
Så skulle det da være mærkeligt, om man fuldstændig havde forandret holdning.
Men nu ønsker man så bare en masse undersøgelser.
Det gjorde man ikke på det tidspunkt.
Jeg er lidt beroliget ved, at man et eller andet sted har den samme grundholdning i Liberal Alliance.
Så kan man jo bare håbe, at man også når at blive helt fortrøstningsfuld, inden vi skal trykke på de forhåbentlig grønne knapper.
Naser Khader (KF), 2018-12-04:
Det er vigtigt, at vi kan regne med, at når vi giver midler til et eller andet formål, så følger indsamlingen også de regler, der er, og er under tilsyn under Indsamlingsnævnet.
Vi har desværre set eksempler på, at indsamlingsloven er blevet udnyttet til at indsamle midler til falske formål.
Det skyldes, at indsamlinger hos virksomheder ikke er omfattet af reglerne om indsamling.
Med dette forslag bliver det ændret på en måde, så indsamling fra virksomheder også er omfattet af reglerne og på en måde, så det ikke går ud over dem, der indsamler til anerkendelsesværdige formål.
Vi har også set en stigning i antallet af indsamlinger på de sociale medier.
Det er selvfølgelig vigtigt, at alle indsamlinger følger reglerne.
Derfor pålægges udbydere af fundrasingtjenester, at deres indsamlinger overholder reglerne.
Det gælder eksempelvis Facebookfundraisere.
En anden del af lovforslaget handler om ikke at låse midler hos fonde.
I dag er det sådan, at når man testamenterer en del af sin formue til en organisation, fond eller lignende, så bliver pengene låst på en bankkonto som en del af fondens formue.
De kan derfor ikke bruge pengene til det formål, som de oprindelig var tiltænkt.
Derfor ændrer vi reglerne, så midler, der er testamenteret til organisationer og fonde, som udgangspunkt kan bruges til de formål, som modtagerorganisationen finder mest relevant.
Vi mener, det er godt, at der bliver skabt mere klarhed omkring reglerne om indsamling, og at vi samtidig får løst en problematik for Danmarks almennyttige foreninger, fonde og organisationer.
Vi i Konservative bakker op om forslaget.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-12-04:
Tak, og tak til ordførerne for de positive indlæg, som vi har hørt.
Det sikrer vi med det lovforslag, vi behandler her i dag.
Den første del af lovforslaget handler om indsamlinger.
I 2017 så vi jo desværre en række sager om indsamlere, der spekulerede i at samle ind blandt virksomheder, fordi indsamlingen så ikke er omfattet af indsamlingsloven og dermed heller ikke er under Indsamlingsnævnets tilsyn og kontrol.
Man skal som borger kunne have tillid til, at de penge, man giver til et godt formål, rent faktisk også går til det gode formål.
Det sikrer vi nu, ved at den slags indsamlinger fremadrettet bliver omfattet af loven.
Lovforslaget indebærer også, at indehavere af såkaldte indsamlingsplatforme fremover får pligt til at sikre, at de indsamlinger, der oprettes på deres platforme, sker i overensstemmelse med reglerne.
For mig er det vigtigt, at der er den fornødne kontrol med indsamlinger.
Det gælder også, når der samles ind af f.eks. Facebookfundraisere.
Lige så vigtigt er det, at vi ikke rammer lokale idrætsforeninger, der samler ind blandt lokale erhvervsdrivende, og det tager lovforslaget derfor også højde for.
Nu til den anden del af forslaget, der handler om fonde.
I dag er det jo sådan, at hvis en borger testamenterer midler til en velgørende fond som f.eks. Læger uden Grænser eller Børnecancerfonden, så går midlerne automatisk ind i fondens formue, hvis det ikke direkte står i testamentet, at midlerne skal gå til uddeling.
Det betyder, at midlerne ikke kan bruges til f.eks. kræftforskning eller nødhjælpsarbejde.
Det er efter min opfattelse uheldigt, når de fleste slet ikke er klar over, at det skal stå direkte i testamentet.
Derfor ser vi også, at flere velgørende fonde har millioner af kroner låst på deres bankkonti, som de ikke kan bruge på velgørenhed, og sådan skal det ikke være fremover.
Formålet med lovforslaget er derfor at give fondene valgfrihed til at bestemme, hvad arv og gaver skal gå til, hvis arvelader eller gavegiver ikke selv har taget stilling. Med de bemærkninger skal jeg endnu en gang takke for indlæggene fra ordførerne, og jeg ser frem til den videre behandling.
Ole Birk Olesen (LA), 2018-12-04:
Tak for det.
Sidste år
B 7, som vi i dag har på dagsordenen, er en delvis genfremsættelse af B 23 fra sidste folketingsår.
Med B 7 ønsker man at sætte alderen for kørekort til stor knallert ned til 16 år.
I dag er aldersgrænsen som bekendt 18 år.
Ikke desto mindre er det jo mindst lige så vigtigt, at aldersgrænserne også giver mening i forhold til færdselssikkerheden, som regeringen vægter højt.
Jeg iværksatte derfor efter førstebehandlingen af B 23 en ekstern sagkyndig undersøgelse, som bl.a. skulle belyse de færdselssikkerhedsmæssige konsekvenser ved at sætte aldersgrænsen til kørekort ned til 16 år for stor knallert og til 17 år for lille motorcykel.
Undersøgelsen, som DTU står for, forventes afsluttet inden for de næste par uger.
Når det endelige resultat af undersøgelsen foreligger, vil jeg som tidligere meddelt bede Færdselssikkerhedskommissionen om at tage sagen op.
Det synes jeg er meget relevant her, hvor vi har en særlig opgave i forhold til balancen mellem mobilitet og færdselssikkerhed.
Sammenfattende vil jeg sige, at regeringen er enig i ønsket om at støtte unges mobilitet, og derfor er regeringen også positiv over for forslaget, forudsat at det ikke har væsentlige negative færdselssikkerhedsmæssige konsekvenser.
Regeringen ser derfor frem til at se resultatet af den eksterne sagkyndige undersøgelse og Færdselssikkerhedskommissionens bemærkninger til undersøgelsen.
Tak for ordet.
Kim Christiansen (DF), 2018-12-04:
Tak for det.
Og tak for den pæne omtale af forslaget fra Socialdemokratiets side.
Det, der jo er lidt interessant i forhold til den her undersøgelse, som ministeren bebuder resultatet af her inden for 14 dage, hvis vi nu ellers kan stole på det, er, at det jo godt kunne friste mig til at udskyde andenbehandlingen, for så er vi da lidt klogere, og så stemmer vi da i hvert fald på et oplyst grundlag.
Jeg tror ikke, at det her kan landes i endnu en syltekrukkeberetning.
Så det her er jo ved at ligne en farce.
Men jeg kan da godt leve med, at vi trækker andenbehandlingen, indtil ministeren har fået den her rapport på bordet.
Hvad siger Socialdemokratiets ordfører til den løsning?
Rasmus Prehn (S), 2018-12-04:
Vi socialdemokrater havde da foretrukket, at den undersøgelse lå klar nu her, når vi skal behandle det her beslutningsforslag.
Det havde gjort, at vi havde et bedre grundlag at træffe beslutning på.
Nu siger ministeren så, at den er på trapperne, og selv om proceduren måske ikke har været den allerhurtigste knallert på havnen, om man så må sige, så må vi jo vente på, at den kommer, og så håber vi på, at der er et godt grundlag at træffe en beslutning på.
Hvis det er, det viser sig, at der ikke er nogen større usikkerhed forbundet med det her, så kan vi godt se for os fra Socialdemokratiets side, at vi laver en forsøgsordning, for vi må bare erkende, at der altså er unge mennesker, der har usædvanlig svært ved at komme til og fra deres uddannelsesinstitution, hvis ikke de har mulighed for at tage en knallert.
Og der vil vi nødig ud i, at nogle bliver tvunget til at skulle til at bore og tune deres knallert og dermed sætte deres liv og helbred på spil.
Kim Christiansen (DF), 2018-12-04:
Tak for det.
Nu nævnte ordføreren jo selv det her med, at der allerede foreligger undersøgelser, der viser, at det altså ikke er unge mennesker, der, såfremt de lader være med at tune knallerten, kommer til skade eller bliver dræbt i trafikken; det er faktisk tit og ofte de ældre lidt mere voksne mænd, hvor spiritus er indblandet.
Vi kender alle sammen dem med den grønne Arlakasse på bagsædet.
Det er faktisk der, ulykkerne sker.
Jeg tænker bare på: Den undersøgelse, der ligger nu, er jo i bedste fald utroværdig, hvis der skulle komme noget andet frem fra DTU – men det kan vi vel næppe tro den er.
Henning Hyllested (EL), 2018-12-04:
Der står på den allerførste side, når man slår op på Rådet for Sikker Trafik, om knallerter, og det blinker lige ud i hovedet på en: Knallert er det transportmiddel, som indebærer den største risiko for at blive dræbt eller komme alvorligt til skade i forhold til antallet af kørte kilometer.
Det i sig selv er efter vores mening jo nok til at være meget, meget forsigtig med, for ikke at sige nok til at lade være med, at gå ind på forslag, som efter vores mening helt klart forringer færdselssikkerheden.
Det er efter statistikken ti gange farligere at køre knallert end at køre cykel, igen pr. kørt kilometer.
Selv om der har været en mindre knallerttrafik igennem de senere år, betyder det jo ikke, at risikoen, når man så rent faktisk kører på knallert, er elimineret.
Jeg synes, det er problematisk.
Havarikommissionen for Vejtrafikulykker, det tror jeg det hedder helt officielt, har jo lige gennemført en dybdeundersøgelse, som de kalder det, af lige nøjagtig knallertulykker og har opdelt dem i kategorierne under 20 år og over 20 år.
Konklusionerne er sådan set meget klare for aldersgruppen under 20 år.
De unge kører generelt meget mere risikobetonet end ældre på knallerter.
Det er jo også et mønster, vi kender andre steder fra.
Gennemsnitshastigheden er betydelig højere, og det er rigtigt, at der bliver kørt på tunede knallerter.
Men, og det tror jeg faktisk er direkte nævnt i dybdeanalysen, der er også meget mere kådhed, meget mere uopmærksomhed i den forbindelse, og man kører uden hjelm, for det betragter man ikke som værende en særlig stor risiko, formentlig.
Dybdeanalysen viser klart, at der er en høj risikoadfærd ved unges knallertkørsel, som man begrunder med mindre erfaring med at færdes i trafikken, en manglende erkendelse af en selv og hvordan man er i trafikken og forholder sig til andre trafikanter, en høj grad af overvurdering af egne trafikale evner, og man nævner også, at unge mennesker nok er mere tilbøjelige til at opsøge spænding og handle impulsivt.
Og det er jo altså den aldersgruppe, man så her vil give mulighed for at køre knallert 45, altså de store knallerter.
Det synes vi ærlig talt ikke er nogen særlig god idé, tværtimod.
Der er jo en grund til, at Danmark ligger i top med hensyn til færdselssikkerhed.
Det er jo rigtigt, at vi har en aldersgrænse på 18 år for at kunne køre stor knallert og lille motorcykel, hvor den i EU ifølge kørekortdirektivet ligger på 16 år.
Det synes vi faktisk er en rigtig god idé af nogle af de grunde, som jeg lige har nævnt, og som jo altså bekræftes af den her dybdeanalyse.
Men jeg vil gerne minde om, at da man i sin tid helt tilbage i 1980 satte alderen op fra 15 til 16 år, var det jo på baggrund af en enorm stigning i antallet af ulykker, man havde set, fordi man satte alderen ned til 15 år i sin tid i 1971.
Så vi synes, det er et dårligt forslag, og vi agter ikke, på trods hvad der måtte komme af rapporter fra DTU og andre steder, at stemme for forslaget.
Kim Christiansen (DF), 2018-12-04:
Enhedslisten står her med baggrund i en dybdeanalyse, som tilsyneladende forudsiger en masse scenarier, og taler om de unge mennesker, der kører uden hjelm, kører på tunede knallerter, men det er jo ikke dem, som vi i dag står og skal lave lovgivning for.
Det er jo de unge mennesker, som godt kan finde ud af at køre 45 km/t., og som kan gøre det på en forsvarlig måde – iført styrthjelm og med den relevante uddannelse – så de får mulighed for at få den mobilitet, som de skriger på især i Udkantsdanmark, hvor den ene busrute efter den anden bliver nedlagt.
Den kollektive trafik, som hr. Henning Hyllested ellers er stor fortaler for, eksisterer bare ikke i alle dele af landet.
Derfor er det her en god måde at give de unge mennesker mobilitet på.
Så synes jeg ikke, at man skal gå ind og straffe nogle på baggrund af en eller anden dybdeanalyse, der samtidig også siger, at der faktisk ikke rigtig har været en stigning i antal dræbte og tilskadekomne blandt de 15-årige, efter de fik lov til at køre knallert.
Så jeg synes, at argumenterne falder en lille smule fra hinanden, hr. Henning Hyllested.