runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vermund (NB), 2019-11-22:
I respekt for at det jo alt andet lige er borgernes penge, der bliver opkrævet i skatter og afgifter, og som man forvalter herinde – noget går ud til borgerne, og noget bliver brugt på administration, inklusive det, der bliver brugt her på gruppestøttemidler – så vil jeg gerne spørge ind til det finanslovsforslag, som blev fremlagt af Socialdemokratiet.
Deri var der en række områder, hvor man fjernede den her 2-procentsbesparelse, som man har lagt ned i årevis over hele samfundet, men der er også områder, hvor man stadig har en 2-procentsbesparelse.
Mener ordføreren, det er rimeligt, at man som politiker ikke vil stå på mål for at gøre tingene bedre og mere effektivt, når man har en forventning om, at f.eks. det kulturelle område eller andre områder skal spare år for år?
Ole Birk Olesen (LA), 2019-11-22:
Men gruppestøttemidler kan jo også bruges til at have folk ansat, der sidder og laver grafikker til Facebook, hvor man skriver usande ting om politiske modstandere, som Socialdemokratiet gør så ofte.
Så jeg synes faktisk ikke, at den måde, som Socialdemokratiet bruger de 40 mio. kr. på, er befordrende for en god demokratisk dialog. Jeg synes faktisk, det er det modsatte.
Jeg synes, man bruger rigtig mange personaleressourcer, som man betaler via gruppestøttemidlerne, altså de 40 mio. kr., på at lave plat propaganda imod politiske modstandere.
Flemming Møller Mortensen (S), 2019-11-22:
Jeg synes, alvoren i det er for stor, i forhold til at man bruger midlerne til det, de skal bruges til.
Og det gør Socialdemokratiet.
Der er et fuldstændig fast regelsæt, og det er Folketingets Præsidium, der godkender de budgetter.
Pernille Vermund (NB), 2019-11-22:
Tak for ordet.
Så lad os tage det, som ordføreren fremfører her – altså hvor man skal diskutere det her.
Det her er et beslutningsforslag, som har ligget fremme længe.
Det er blevet diskuteret i medierne allerede i sommer.
Der har været rig lejlighed til fra Venstres side at diskutere beslutningsforslaget på samme måde, som vi har diskuteret beslutningsforslaget med andre partier.
Venstre har sågar fået pladser ude på Ridebanen tæt på os, så vi sidder tæt på hinanden og havde også muligheden der.
Hvis det nu var sådan, at det bare var, fordi man ikke ville diskutere det her i Folketingssalen, hvor offentligheden kan følge med, så har der været rig lejlighed til at diskutere det for lukkede døre.
Det har man ikke ønsket.
Er det den måde, Venstre normalt arbejder på, eller vil man måske fremover udvise lidt mere rettidig omhu, hvis man vitterlig mener, at det her kunne være et godt forslag, som bare skulle forhandles et andet sted?
Karsten Lauritzen (V), 2019-11-22:
Men det giver da umiddelbart ikke ret meget mening.
Vi skulle da blive klogere, mens vi sidder herinde.
Det duer da ikke, at vi bliver klogere, når vi er røget ud.
Det er bare min pointe: Det synes jeg er mærkeligt.
Ja, så er der nogle andre ting, hvor det er meget lukrativt at være folketingsmedlem.
Dem har vi i Venstre sagt at vi gerne vil være med til at se på, altså om de skal laves om.
Det ville simpelt hen være dejligt, så ville vi alle sammen kunne følge med – også i, hvad Enhedslisten siger.
Jeg siger det sådan lidt i sjov, for det fungerer jo ligesom ikke.
Der er nogle ting, der fungerer i Folketingssalen, og så er der nogle ting, der fungerer, ved at man mødes et andet sted.
Og så ender man, hvis tingene skal laves om, i Folketingssalen.
Rosa Lund (EL), 2019-11-22:
Jeg synes jo, hr. Karsten Lauritzen, at det her understreger, hvorfor det er vigtigt, at vi tager den her debat i Folketingssalen og ikke kun i Udvalget for Forretningsordenen.
For mig at se er de to ting ikke modstridende.
Vi kan da sagtens tage debatten begge steder, og jeg synes da, det er vigtigt, at vi også tager debatten her i Folketingssalen, hvor offentligheden kan følge med i, hvad vi som partier mener.
Det synes jeg faktisk er ret afgørende.
Så vil jeg bare oplyse hr. Karsten Lauritzen om, hvad han nok allerede ved, at når man ryger ud af Folketinget og kommer på en meget lukrativ eftervederlagsordning, er der faktisk også mulighed for at tage efteruddannelse.
Karsten Lauritzen (V), 2019-11-22:
Jeg synes jo, at fru Rosa Lunds spørgsmål illustrerer, hvorfor vi ikke skal diskutere det her , for vi diskuterer det, der står helt firkantet, og sådan er det i Folketingssalen, og sådan skal det også være.
Det er den tekst, der står, og hvis man vedtager det, er det den tekst, der gælder – men det er lidt mere kompliceret.
Jeg synes, det vil være yderst relevant i Udvalget for Forretningsordenen at drøfte, om det er Folketingets Administration, man skal styrke – det har man nu i øvrigt gjort – om det er partierne, eller om det er rettigheder til de enkelte medlemmer.
Noget, der undrer mig meget, er jo, at Folketinget gerne vil være en moderne arbejdsplads, men efteruddannelse er sådan en by i Rusland.
Det kan man ikke.
Og jeg tror sådan set på, at jeg kan blive klogere også ved at tage noget professionel undervisning, og jeg tror også, fru Rosa Lund kunne blive klogere – givetvis ikke så meget som mig.
Men det er der ikke nogen muligheder for, så det er da en relevant diskussion at tage.
Men den skal vi da ikke tage hernede i Folketingssalen, den skal vi tage i Udvalget for Forretningsordenen.
Der kan man også diskutere, hvem det er, der skal styrkes, eller om man skal gennemføre det her forslag, eller om man måske skal gøre noget helt andet.
Rosa Lund (EL), 2019-11-22:
Tak for det.
Det, der får mig til at tage ordet, er, at hr. Karsten Lauritzen siger, at det her handler om at styrke Folketingets muskler over for regeringen.
Og det er vi meget interesserede i i Enhedslisten, særlig i kraft af at vi lige har haft en debat om offentlighedsloven, hvor Venstre så ikke er interesseret i, at befolkningen og offentligheden kan få mere kontrol med regeringen og forvaltningen.
Men er det ikke korrekt, hr. Karsten Lauritzen, at det her jo ikke er et spørgsmål om at styrke Folketingets muskler, men et spørgsmål om at styrke partiernes muskler?
Altså, er de her penge, hvis det handler om at styrke Folketingets muskler over for regeringen, i virkeligheden så ikke bedre brugt på at styrke det udvalgssekretariat, vi har her i Folketinget, end de er brugt på at styrke Venstre som parti og også for den sags skyld mit eget parti?
Karsten Lauritzen (V), 2019-11-22:
Det er en fuldstændig forkert og fejlagtig udlægning af det, jeg sagde fra Folketingets talerstol.
Vi vil gerne være med til at diskutere de her ting, dog ikke i Folketingssalen, men i Udvalget for Forretningsordenen.
Så den konklusion, som spørgeren belejligt kom frem til, er ikke rigtig.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-22:
Nu står vi i Folketingssalen, den flotteste sal i nationen – her, hvor vi beslutter ting; her, hvor vi kan stemme om ting.
Og så hører vi fra et tidligere regeringsparti, det største parti i oppositionen, at man ikke vil tage stilling til ting her i Folketingssalen.
Det her er en førstebehandling af et beslutningsforslag, og så siger Venstre godt nok, at man godt kan se sig selv støtte det her, men bare ikke her, fordi settingen ikke er den korrekte.
Så jeg spørger igen: Vil det være Venstres holdning – hvis vi så skal diskutere det i Udvalget for Forretningsordenen – at Venstre vil støtte, at der kommer en 2-procentsreducering af gruppestøttemidlerne?
Lars Boje Mathiesen (NB), 2019-11-22:
Nu er vi jo Nye Borgerlige, og Venstre kommer også til at vænne sig til, at Nye Borgerlige rent faktisk mener det, vi siger.
Og vi fremsætter ikke noget i Folketingssalen, medmindre det er noget, vi absolut mener er nødvendigt at sætte fokus på.
Og så synes jeg, det er interessant, at Venstre mener, at sundhedsområdet, plejesektoren og alle mulige andre områder godt kan effektivisere med 2 pct., men når det kommer til politikerne herinde: Niksen biksen, så skal de være friholdt.
Det er det signal, som Venstre nu sender, og det er det, vi tager med herfra, nemlig at Venstre prøver at pakke det ind ved at sige: Jamen hvis vi kan forbedre nogle andre ting og ditten og datten.
Det her er et ganske simpelt forslag – vil man være med til at effektivisere 2 pct. på gruppestøttemidlerne?
Det kan jeg høre at Venstre ikke vil, men resten af samfundet skal holde for.
Astrid Krag (S), 2019-11-26:
Men der vil jeg jo gerne sige meget klart til Dansk Folkepartis ordfører og alle andre her i salen, at der her ikke står en minister på talerstolen og siger, at alting fungerer virkelig godt på anbringelsesområdet.
Tværtimod.
Jeg tror, vi har brug for at få gået det her område efter med en tættekam, og er man i tvivl, kan man jo bare se på Børnesagsbarometeret, som kom med tal for første gang her i slutningen af sidste uge, med hensyn til hvor mange steder der er fejl i reglerne.
Men vi bliver nødt til at gå hele vejen rundt her.
Vi bliver nødt til at finde ud af, i hvor høj grad det er den lovgivning, vi har lavet, som sætter modsatrettede krav, er for procestung, i hvor høj grad det handler om ressourcerne eller fagligheden derude, i hvor høj grad det handler om de foranstaltninger, der bliver iværksat hvornår.
Altså, det er jo ikke det her lovforslag, der gør fra eller til.
Det her lovforslag laver nogle konkrete forbedringer, men den store diskussion har vi jo som opgave at tage, desuagtet at der er nogle forbedringer i det her lovforslag.
Tak for det.
Jeg ved ikke, om der rigtig var et spørgsmål, men jeg vil sige det samme, som jeg hørte min kollega, den daværende socialordfører for Socialdemokratiet, sige, nemlig at jeg har den samme anerkendelse af, at det er vigtigt at få belyst de ting, som Dansk Folkeparti også efterlyser.
Jeg mener, vi har taget nogle vigtige skridt i forhold til det med den reserveaftale, vi har indgået.
Den kulegravning, der er i gang og aftalt i økonomiaftalen med KL, afdækker en anden del af det.
Og så ved jeg, for jeg har læst resumeet af debatten, at der også i foråret, da man diskuterede forslaget her fra den socialdemokratiske ordfører – et forslag, der jo ikke kom til afstemning på grund af valgets udskrivelse – var en klar tilkendegivelse af, at der også var brug for noget bredere og større end den konkrete kulegravning.
Så jeg kan jo ikke omgøre Dansk Folkepartis ordførers indstilling til det, man vil bare kvittere for den optagethed, der er fra Dansk Folkepartis ordførers side, og sige, at jeg ser meget frem til det videre samarbejde på det her område, både om de ting, der er aftalt i reserven, og det bredere arbejde, som skal finde sted på det her område.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Ja, sådan er der jo så meget, når man får en ny regering.
Så står den nu socialdemokratiske minister og siger, at man ikke kan bakke op om det.
Det er jo rigtigt, at vi er nået et lille skridt videre i satspuljen netop i forhold til det, og så siger regeringen, at de har igangsat en undersøgelse med KL, så kommunerne skal undersøge, hvad det er, de gør forkert.
Det er et af aspekterne, men det kan man jo ikke nøjes med.
Man er nødt til at tage hele paletten i brug netop i forhold til dem, der har viden på det her område, dem, der arbejder med det i det daglige – og netop også, som ministeren siger, de anbragte børn.
Jeg må bare konstatere, at det da er utroligt, at når regeringsmagten skifter, kan man ikke støtte det beslutningsforslag, man tidligere har støttet.
Trine Torp (SF), 2019-11-26:
Jeg skal prøve at gøre det lidt kort.
Det handler om det her med, hvordan det er, man sikrer den her inddragelse af forældrene, at den faktisk har fundet sted, og at man har gjort sig et ordentligt forsøg på at samarbejde med forældrene og få forældrene medinddraget i beslutningen om at anbringe barnet.
Men lige i forhold til det der med tvangsfuldbyrdelse: Ville det efter ministerens opfattelse være inden for formålet, at en kommune f.eks. havde uoverensstemmelser med et anbringelsessted?
Ville det være nok til, at man kunne tvangsfuldbyrde en flytning?
Astrid Krag (S), 2019-11-26:
I forhold til det sidste tror jeg simpelt hen, at jeg vil lade det blive ved at sige, at vi må få det udboret noget bedre under udvalgsbehandlingen.
Jeg har svaret efter bedste evne her, men det er jo klart, at vi skal have betrygget udvalget i, at det er ordentligt defineret i lovforslagets bemærkninger og dermed også i de eventuelle vejledninger, der måtte komme ud.
For det er jo klart, at det her i sidste ende skal kunne fungere i praksis, og så er der indlagt en bagstopper, der gør, at vi kommer til at kunne følge nøje ved Ankestyrelsen, hvor mange sager der kommer her, og det er jo meget, meget tydeligt – jeg behøver næsten ikke at læse det op igen – at der er tale om, at det her kun skal være i helt særlige tilfælde, og det vil vi jo så kunne følge med i.
Men lad os få det boret yderligere ud i udvalgsbehandlingen.
Det første spørgsmål husker jeg så ikke, men ordføreren har måske en mulighed for at stille det igen i anden runde.
Trine Torp (SF), 2019-11-26:
Tak for det.
Jeg er enig med ministeren i, at der faktisk står en lang række bemærkninger til loven, som præciserer, hvordan det er, loven er allerede i dag, og når der opstår bekymringer både hos mig, men også hos andre omkring det her, så er det jo, fordi de præciseringer har været der rigtig længe og det er vanskeligt at se, at man helt er i mål med at leve op til loven.
Noget af det, jeg gerne vil høre ministeren svare lidt på, er: Hvordan sikrer vi, at der forud for en anbringelse uden samtykke faktisk er gjort gedigne forsøg på at samarbejde med forældrene, at inddrage dem i sagsbehandlingen, at begrunde anbringelsen, ikke alene ud fra barnets behov, men også ud fra behovet i barnets relation til dets forældre?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er i forhold til tvangsfuldbyrdelsen: Hvordan sikrer vi, at det faktisk er til barnets bedste?
For ministeren siger – og det står også i lovbemærkningerne – at det i udgangspunktet skal være akut.
Hvad betyder det?
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Ja, og her er det netop, at det bliver interessant.
Man kan egentlig godt støtte det, men man vil bare ikke stemme for det, fordi det er oppositionen, der kommer med det.
Det er jo der, den ligger.
Sådan er det jo.
Den socialdemokratiske ordfører sagde: »Hov, jeg skal hilse fra SF, Enhedslisten, Alternativet og Det Radikale Venstre og sige, at de ligesom Socialdemokratiet støtter op om det her forslag.«
Men sådan er der jo så meget, og meget kan ændre sig, når der kommer en anden regering og man ikke længere sidder i opposition.
Men vi må jo arbejde videre, i forhold til at de parter, der skal inddrages i det her arbejde, også bliver inddraget.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-26:
Jamen vi er jo også begejstrede for det her beslutningsforslag i Alternativet.
Tak, fordi formanden spurgte.
Nej, min ryg er fuldstændig i orden igen – jeg sad bare så godt.
Nu har jeg rejst mig for Folketinget.
Vi synes jo også, at Karina Adsbøl fra DF kom med et rigtig godt beslutningsforslag, og vi støttede det også sidste gang.
Det, jeg bare ser for mig her, er egentlig den glædelige ting, at det lyder, som om der sådan set kommer en undersøgelse fra ministeriet, som ud over at indeholde de ting, som DF efterlyser, også indeholder en endnu dybere granskning af området, og der er endda lidt finansiering til det; der er fundet en million til det via reserven.
Hvis ministeren kan bekræfte den, så synes jeg da bare, vi skal glæde os over, at vi har fået noget, der virkelig, virkelig går i dybden med det her.
Anni Matthiesen (V), 2019-11-26:
Det havde jeg nok heller ikke troet på.
Men derfor var det alligevel spændende at spørge ind til, for når ministeren selv siger, at regeringen har den ambition, at man vil kigge bredere på det her område, så deler jeg det helt klart.
Men i forhold til den der tidsplan, som ministeren så ikke har med i salen i dag: Er det sådan, at det er noget, som f.eks. udvalget også bliver involveret i på en eller anden måde, når man tænker, at man vil kigge mere bredt på det her?
Astrid Krag (S), 2019-11-26:
Jamen det første først: Altså, jeg vil sige, at det, vi har aftalt i forhold til reserven, som jeg tror kan tilvejebringe ny væsentlig viden, står jo også på ryggen af andre ting, vi har aftalt.
Og på den måde er der ikke sådan ét initiativ, der løser det hele her, og derfor har jeg heller ikke her i dag en færdig tidsplan.
Det er væsentligt, at vi får kigget på det vældig bredt.
Det er jo i sig selv en opgave at finde ud af, hvor meget data og hvor meget viden vi egentlig har adgang til.
Der er en del af de tal, der kommer fra Ankestyrelsen nu, som er relativt nye, fordi vi ikke har haft adgang til data på det her område i tilstrækkelig grad.
Der er ganske givet stadig nogle steder, hvor der er videnshuller, og så er der det, som jeg synes er det allervæsentligste, nemlig al den oplevede erfaring derude.
Altså al den viden, man får af at tale med tidligere anbragte børn og de øvrige aktører på området, som jo også kan hjælpe med at fylde nogle af de videnshuller.
Og den proces er jo ret stor og omfattende, når man insisterer på, at vi skal komme hele vejen rundt.
Anni Matthiesen (V), 2019-11-26:
Tak til ministeren for talen.
Jeg synes faktisk, at der var en ting her til sidst, som ministeren sagde, som jeg rigtig godt kunne tænke mig blev uddybet lidt.
For ministeren sagde nemlig, at regeringen har en ambition om nu at komme til at kigge endnu bredere på det her område.
For det er rigtigt, at vi i sidste uge har indgået en aftale, som er et skridt på vejen.
Men jeg kunne rigtig godt tænke mig at spørge ministeren: Hvornår forventer regeringen at kigge bredere på det her område?
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-26:
Kære formand, jeg har ikke trykket mig ind igen.
Astrid Krag (S), 2019-11-26:
Godt at høre, og velkommen tilbage til ordføreren.
Godt at høre, at det ikke var rygsmerter, der holdt ordføreren i stolen til at starte med.
Jamen der er jo flere elementer i spil her.
Det er rigtigt, at en del af den aftale, der i sidste uge blev indgået om reserven, indebærer, at vi skal have og har afsat penge til en grundig gennemgang af en stribe anbringelsessager påklaget til Ankestyrelsen – både hvor der er givet medhold og hvor der ikke er – og se på, om der er noget, der går igen, om der er noget i forhold til lovgivning, regelgrundlag, den måde, man arbejder med de her sager på i kommunerne.
Det er jo ved at være en del måneder siden efterhånden.
For det drejer sig nemlig ikke kun om lovgrundlag eller sagsbehandling eller retssikkerhed.
Det handler faktisk også om et spørgsmål om: Er det de rigtige foranstaltninger?
Er det til rette tid?
Er der en tilstrækkelig stabilitet for de børn og de unge?
Er der den rette hjælp ind i voksenlivet?
Jeg vil i hvert fald sige det sådan, at jeg selv er opmærksom på nogle af de afgrænsninger, der er af den bestemmelse, og at det er noget af det, der umiddelbart springer i øjnene som noget, der godt kunne være brug for at kigge på, altså hvorfor man har lavet de afgrænsninger, og hvordan de finder anvendelse.
Så det er vel så tæt, som jeg kan komme på det her fra talerstolen i dag.
Trine Torp (SF), 2019-11-26:
Det havde næsten også været for godt til at være sandt, hvis vi havde kunnet få sådan en tilkendegivelse i dag.
Men bare for måske lige at uddybe det: Er det sådan, at ministeren er enig i, at det jo i dag er muligt at give de unge efterværn efter det 18. år, men at den bestemmelse bliver brugt for lidt?
Astrid Krag (S), 2019-11-26:
Jeg tror, ordføreren har helt ret i, at vi har en forespørgselsdebat om status for Barnets Reform og de intentioner, der var med Barnets Reform.
Hvis jeg ikke husker meget forkert – og jeg kigger ned på Dansk Folkepartis ordfører – mener jeg, det er Dansk Folkeparti, der har indkaldt til forespørgselsdebatten, så det er rigtigt, at vi får en lejlighed mere til at drøfte det her.
Jeg vil ikke stå her i dag på talerstolen og konkretisere det ned i det, man vel sådan kalder konkrete policyforslag, men jeg vil meget gerne stå ved, at det er regeringens opfattelse, at samfundets forældreopgave for anbragte børn indebærer et ansvar for hele livet og dermed jo også et ansvar, der går ind i voksenlivet.
Og jeg tror, at forklaringen på, at der er nogle mennesker, vi ser falde hele vejen igennem det sociale sikkerhedsnet i vores samfund og ende i hjemløsestatistikkerne, ende i selvmordsstatistikkerne – alle de her forfærdelige tal, som vi alle sammen kender for godt – er, at de bliver ladt for alene.
Vi ved, at det er unge, som er svage på netværk, på livsviden og på livliner, hørte jeg nogle tidligere anbragte kalde det for nylig.
Der mener jeg at samfundet har et større ansvar, end vi løfter i dag.
Trine Torp (SF), 2019-11-26:
Tak for det, og tak til ministeren for talen, som jo kom vidt omkring.
Og i virkeligheden har vi vist også en forespørgselsdebat om ikke ret lang tid om samme område, så jeg tænker, at vi nok skal få det debatteret.
Der var en lang række ting, som jeg blev glad for at høre, og også nogle ting, som vi måske ikke er helt enige om, men det kan vi tage i forespørgselsdebatten.
Men der var én ting, der sådan skabte et lille håb hos mig: Det var ministerens bemærkninger om anbragte unges overgang til voksenlivet.
Betyder det, som ministeren siger, at vi endelig kan nå i mål med SF's mangeårige ønske om at give unge anbragte et efterværnsbevis, en ret til efterværn ud over det 18. år?
Astrid Krag (S), 2019-11-26:
Dengang som nu – det er Socialdemokratiets og regeringens pointe – er vi nødt til at kigge bredere på det her.
Min tale gennemgik jo en meget, meget stor spændvidde med hensyn til steder, hvor vi ikke gør det godt nok for anbragte børn og unge.
Der er noget, der handler om sagsbehandling, regelgrundlag, lovgivning, retssikkerhed.
Der er noget, der handler om, hvad det er for nogle indsatser, vi har, og hvor tidligt vi sætter ind.
Der er noget, der handler om, hvornår vi slipper de anbragte unge.
Alt det skal vi jo kigge bredere på, og det tilkendegav vi i sin tid, og det står vi selvfølgelig ved i dag.
Torsten Gejl (ALT), 2019-11-26:
I Alternativet synes vi, det er rigtig fint, at borgere kan komme ud af kontrakten med private firmaer eller lignende eller foreninger, hvis det viser sig, at pågældende organisationer ikke er godkendt af socialtilsynet.
Det er sådan set det vigtigste for os i det her lovforslag.
Resten går vi også ind for, f.eks. at man laver en liste over de organisationer, der er godkendt, så man kan se, hvem der er godkendt af socialtilsynet.
Så det bliver et ja fra Alternativet.
Camilla Fabricius (S), 2019-11-26:
Når man har flere behandlinger efter hinanden, og det her er første behandling, og når man også har drøftelser i et udvalg, så handler det jo om at få de forskellige aktører i spil, sådan at man rent faktisk får lyttet til dem, vi laver lovene for.
For Socialdemokratiet er det rigtig, rigtig vigtigt, at vi sikrer, at børn trives bedst muligt, og derfor er det også vigtigt, at man samtidig får inddraget den erfaring, der er.
Jeg sætter stor pris på Karina Adsbøls meget store engagement, og jeg glæder mig også til udvalgsbehandlingen sammen med hende, så vi får det diskuteret rigtig godt.
Tak for ordet.
Karina Adsbøl (DF), 2019-11-26:
Jeg forstår, at den socialdemokratiske ordfører er villig til at lytte til de bekymringer, der er i forhold til alle de høringssvar, vi har, netop i forhold til tvangsdelen.
Rådet for Socialt Udsatte, KFUM's Sociale Arbejde, Hjertestilhed – Stop Vold mod Børn, og Dansk Handicap Forbund kan bl.a. ikke tilslutte sig netop det her forslag, og de bemærker jo også samtidig, at man gennemfører tingene med tvang.
Og så ved vi jo, at der har foregået ulovligheder i forhold til de her sager, hvor børn er blevet tvangsflyttet fra deres anbringelsessted, hvor de faktisk gerne ville være blevet, men mod deres vilje er blevet tvangsflyttet, og her har man alligevel haft politiet inde over.
Så jeg er da glad for, at ordføreren er villig til, at vi kigger det her igennem med en tættekam for at se, om vi kan imødekomme nogle af de høringssvar, der har været.
Camilla Fabricius (S), 2019-11-26:
Det er i hvert fald helt sikkert, at det er vigtigt og væsentligt at tage stilling til den diversitet, der er, og at vi hele tiden sikrer, at man tager de erfaringer ind bedst muligt.
Jeg tror, der er lagt op til en rigtig god drøftelse i udvalget, og vi skal måske også bede om indspark fra de pågældende i forbindelse med udvalgsarbejdet, så vi ansigt til ansigt hører, hvad det er, de vil sige.
Tak for det.