Aleqa Hammond (UFG), 2017-05-31:
Mange tak.
Status på folketingsåret, der er gået, er en vigtig tid, hvor vi sætter fokus på de emner, vi finder vigtige.
Og er der kommet handling bag de mange gode ord, som er blevet sagt?
Først en stor tak til alle kollegerne her i Folketinget for året, der er ved at være omme, og for et godt samarbejde.
Forleden havde vi en debat om rigsfællesskabet her i salen.
Under debatten hørte vi flere partier tale om kærlighed til og respekt for Grønland.
Jeg er glad for, at statsministeren og partierne i Folketinget finder Grønland vigtig.
Jeg er også glad for, at statsministeren har sikret et solidt afsnit om rigsfællesskabet i regeringsgrundlaget.
Jeg har på den baggrund en forventning om, at der vil komme markante forbedringer på danske ansvarsområder i Grønland.
Det kan konstateres, at langt de fleste grønlændere, der har bosat sig i Danmark, har et godt liv og bidrager aktivt til det danske samfund.
Vi har også mange, der opholder sig i Danmark, fordi de er under uddannelse eller er indlagt på hospitalet.
Det er en fælles indsats, som gør os stærkere sammen på det intellektuelle og på det helbredsmæssige plan.
Vi har også et stort grønlandsk samfund i Danmark, som finder folkekirken vigtig – en folkekirke, som også skal tilgodese den specielle grønlandske kultur, identiteten og det grønlandske sprog; en folkekirke, som skal betjene både den socialt stærke og den socialt svage borger med behov for sjælesorg.
Kirkeministeren har lovet forbedringer med etablering af et grønlandsk menighedsråd i Danmark og ansættelse af en grønlandsksproget præst til at servicere de ca. 18.000 grønlændere i Danmark, som i dag blot betjenes af én grønlandsksproget præst.
Folketinget har afsat 46,4 mio. kr. over de næste 4 år til at bekæmpe grønlændernes sociale udsathed.
Disse midler har en stor betydning for de socialt udsatte i deres hverdag, også fra Grønlands side.
De Grønlandske Huse i Danmark sidder inde med en meget stor viden og erfaring i arbejdet med socialt udsatte grønlændere.
Jeg vil herfra anbefale, at man forud for fremtidige satspuljeforhandlinger tager De Grønlandske Huse med på råd og ikke mindst hører deres forslag til konkrete initiativer.
Jeg er sikker på, at det vil sikre en bedre indsats for socialt udsatte grønlændere i Danmark.
Tak til de partier, som har støttet op i forhold til satspuljen, eftersom de grønlandske mandater ikke var inviteret til forliget.
Rigsfællesskabet er i fokus.
Taksøerapporten og Forsvarsministeriets arktiske rapport har peget på områder, hvor Danmark har et stort potentiale.
Alverdens lande og ikke mindst EU har nu udarbejdet deres egen arktiske politik.
De peger alle på, at de gerne vil være med i den fremtidige udvikling, som sker i det arktiske område.
Der er mange potentielle samarbejdspartnere.
Landenes fokus på Arktis er baseret på tre vigtige fokusområder: klimaforandringer, nye sejlruter og mineraler.
Det er alle tre emner, som i dag udgør en stor del af Grønlands nutid og ikke mindst fremtid.
Isen smelter.
Det er en realitet, og vi har oplevet en stærk stigning af interessenter på det arktiske område – en international opmærksomhed, som Grønland og Danmark hver især har bidt mærke i; en opmærksomhed, som vi sammen kan drage nytte af i form af udnyttelse og udvikling til gavn for vores økonomier og vores internationale relationer.
Disse potentialer har fælles indsatsområder – vi kunne gøre fælles gavn.
Det er et udtryk for vidensdeling og fælles forskning, samarbejde på erhvervsområdet og en fælles løsning af forsvarets fremtidige opgaver i Grønland.
Det vil ikke mindst være et udtryk for, at samarbejdet i rigsfællesskabet fungerer.
I Grønland venter vi stadig på konkrete forbedringer.
Søkortene er forsinket.
Forsvaret har udtalt, at man ikke har midler til at håndtere beredskabet for et foreslået mineprojekt, og at minen derfor selv må finansiere beredskabet.
Det er ét blandt mange emner, der får os til at reagere.
Jeg vil herfra igen påpege, hvor vigtigt det er, at vi sikrer beredskabet i Grønland.
Hvis Danmark skal agere som en arktisk stat eller stormagt, som Taksøe nævner, kræver det et godt forhold til den arktiske del af rigsfællesskabet.
Det kræver en særlig indsats at fremme de ansvarsområder, som er hundrede procent dansk ansvar.
Og statsministeren sagde i sin redegørelse, at man skal have store ambitioner, og at dette kan lade sig gøre, hvis man vil.
En indsats er nødvendig, hvis vi skal sikre en gevinst for befolkningen.
Det er en udtalelse, der giver anledning til optimisme og håb om forbedringer.
Jeg har set frem til at komme med mine bidrag til mulige forbedringer i forbindelse med det finanslovsforberedende arbejde, der løber hen over sommeren.
Jeg vil gerne kvittere over for den daværende finansminister, der inviterede de nordatlantiske mandater til sættemøder i den seneste finanslovsforhandling.
Det er god skik.
Grønland er for Danmark både et indenrigs- og et udenrigsanliggende.
De 32 sagsområder, som i dag er underlagt dansk jurisdiktion, kræver til stadighed Folketingets konstante opmærksomhed.
Det er hundrede procent dansk ansvar at sikre, at forholdene passer til nutidens og fremtidens behov, og ikke mindst at forholdene er rigsfællesskabet værdige.
Retssikkerheden er ikke lige stærk i hele rigsfællesskabet.
Den halter bagefter i Grønland.
Det er ikke godt nok.
Det er hundrede procent et dansk ansvarsområde, som akut trænger til forbedringer.
Jeg savner en politisk vilje her i salen til at prioritere det grønlandske retsvæsen.
Det kan og skal gøres bedre.
Rigsfællesskabets udenrigspolitiske strategi for Arktis skal finpudses i et tættere samarbejde mellem Danmark og Grønland og Færøerne – et tættere samarbejde end i tidligere tider.
Jeg mener, det er vigtigt, at hele rigsfællesskabet står sammen om en fælles indsats og et fælles forfatterskab til strategien.
Det er vigtigt, at strategien er rigsfællesskabets fælles strategi og ikke kun Danmarks strategi.
Den nuværende arktiske strategi fra 2011, der udløber i 2020, har fået meget kritik fra Grønland.
Grønland har ikke følt sig hørt.
I Grønland er det blevet tolket, som om vi ikke har været fælles om målsætningerne.
Desuden har implementeringsprocessen ikke altid været helt konkret.
Det er vigtigt, at vi står sammen om en fælles strategi.
Vi er en del af verden på godt og ondt.
Hverken store eller små nationer kan selv.
Vi har alle brug for internationale samarbejdspartnere.
Rigsfællesskabet er i dag det tredjestørste NATO-land målt i areal.
Grønland er meget vigtig for Danmark i forhold til udenrigs- og forsvarspolitikken.
Danmark har sine allierede at samarbejde med.
Til efteråret forhandles et nyt forsvarsforlig.
Jeg vil varmt anbefale statsministeren at sikre, at de nordatlantiske og grønlandske mandater bliver inviteret med til forhandlingerne om de områder, som vedrører Grønland og Arktis.
Hvis rigsfællesskabet kan stå sammen, står vi stærkere på verdensplan – som statsministeren siger: bomstærkt.
De grønlandske borgeres retssikkerhed i Grønland er ikke bomstærk.
Vi føler os ikke inkluderet i prioriteringslisten på de områder, hvor vi kan gøre en positiv forskel for den enkelte borger.
Lad os stå sammen om at finde de gode løsninger til gavn for alle borgere i rigsfællesskabet.
Kærlighed og respekt for Grønland – da bliver vi sammen bomstærke.