runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mohammad Rona (M), 2024-04-18:
Tak for ordet, formand.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at søger man om en forvaltningsakt, hvor det kræver ressourcer, når en offentlig forvaltningsmyndighed skal træffe beslutninger, så skal man naturligvis også betale et gebyr, der står mål med den administration, det kræver at træffe den afgørelse.
Sådan er det f.eks., når man søger om dansk statsborgerskab.
Her er der administrative og økonomiske byrder, så det betyder selvfølgelig, at der er en omkostning ved det, og den betaler man også for.
Men omvendt skal det ikke være sådan, at man skal overbebyrde centraladministrationen, hvad enten det omhandler ansøgninger, statsborgerskab eller andet.
Lige så klart kan jeg faktisk sige om B 190, at det ikke er noget, vi har en intention om at stemme for, da der foreligger nogle ret store uklarheder.
F.eks. skriver forslagsstillerne, at staten går glip af mange indtægter, der kan dække de store omkostninger, der er forbundet med ansøgninger om statsborgerskab.
Ved første øjekast synes jeg, det er en ret nobel tanke, men jeg kan forstå på ministeriet, at det er forbundet med ret store vanskeligheder at opgøre netop disse typer omkostninger.
Er der tale om årsværk?
Desuden står det uklart, og jeg forstår igen på ministeriet, at det ikke er noget, man har tal på.
Derfor er det overraskende for mig, at forslagsstillerne har de her tal.
Tillad mig at udtrykke mig omvendt.
For ministeren har tidligere udtalt, også i dag, at regeringen vil indføre et nyt gebyr for gentagne ansøgninger om statsborgerskab.
I Moderaterne er vi af den opfattelse, som jeg også indledningsvis skitserede, at man selvfølgelig skal betale for de omkostninger, man er grund til, og som forekommer, f.eks. ved at man gang på gang søger om statsborgerskab.
Vi vil rigtig gerne være åbne over for at kigge på det, hvis man kan komme med et forslag, som omhandler, at gebyrer direkte – som i direkte – kan afspejle de omkostninger, der er forbundet med ansøgninger; så vil vi i Moderaterne i hvert fald gerne være med til at kigge på det.
Når det så er sagt, vil vi ikke støtte beslutningsforslaget.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Som jeg egentlig synes ministeren tidligere sagde her fra talerstolen, er det drøftelser, vi er i gang med i aftalekredsen.
Og det er naturligvis nogle, vi i Liberal Alliance følger op på.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-18:
Tak til ordføreren for en rigtig god tale.
Det er jo tydeligt høre, at vi i Liberal Alliance og Danmarksdemokraterne heller ikke er så langt fra hinanden.
Så jeg vil egentlig bare stilfærdigt høre, om ordføreren som en del af aftalekredsen kunne have interesse i at skubbe lidt på over for ministeren, i forhold til at der skal ske noget, for at sætte gang i den samtale i aftalekredsen.
Sandra Elisabeth Skalvig (LA), 2024-04-18:
Og tak til hr. Kristian Bøgsted for at fremsætte et yderst relevant beslutningsforslag på indfødsretsområdet.
Det er et forslag, der handler om at indføre et gebyr for genansøgninger om dansk indfødsret.
For selv om en ansøgning er blevet behandlet en gang tidligere, skal den fortsat sagsbehandles; nye oplysninger skal vurderes, og der skal udarbejdes en afgørelse.
Der er så at sige fortsat et omfattende administrativt arbejde i forhold til at sagsbehandle genansøgninger.
I Liberal Alliance mener vi, at gebyret for en ansøgning om dansk indfødsret i højere grad, end det er tilfældet i dag, skal stemme overens med de omkostninger, der er forbundet med sagsbehandlingen af ansøgningen.
Dette gælder både førstegangsansøgninger, men i lige så høj grad genansøgninger.
Vi er derfor positive over for både at hæve det nuværende gebyr for ansøgninger om dansk indfødsret samt pålægge et gebyr for genansøgninger.
Som jeg læser forslaget, ønsker forslagsstillerne at pålægge et gebyr på genansøgninger på 4.000 kr. med den begrundelse, at det skal følge gebyret for førstegangsansøgninger.
Denne del var en lille smule uklar i bemærkningerne til forslaget, men jeg kan måske nå at få det afklaret senere i debatten.
Det er for os i Liberal Alliance ikke en forudsætning, at de to gebyrer nødvendigvis skal være ens, men det er mere det, at gebyrerne skal afspejle de omkostninger, der er ved sagsbehandlingen.
Vi synes derfor, det kunne være relevant at se på, hvad de reelle omkostninger for genansøgninger er, inden man fastsætter et specifikt gebyr.
Derudover finder vi det rigtigst, at en ændring af gebyrerne på ansøgninger om dansk indfødsret fastsættes i aftalekredsen for indfødsretsaftalen, og af den årsag kan vi ikke stemme for beslutningsforslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-04-18:
Jeg tror, det ved en teoriprøve til et kørekort er svært at påvise, at det første, man lavede, var en fejl, men hvis man kan fremsende dokumentation for – og det er jo det, man gør, når man genansøger lige efter – at man faktisk har oplyst noget, der var forkert, manglet noget dokumentation eller på anden vis lavet en fejl i sin ansøgning, synes jeg ikke, der behøver være et gebyr.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-18:
Det kunne være alle mulige andre områder, hvor der skal tages en prøve.
Det kunne være teoriprøven til kørekort.
Hvis man har været nervøs og er kommet til at sætte sit kryds i det forkerte felt, selv om man godt vidste, at det skulle sættes i et andet felt, skal det så være en gratis omgang?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-04-18:
Hvilke andre områder menes der?
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-18:
Jeg vil egentlig bare høre, om SF så mener, at vi burde overføre den der gratis omgang ved første genansøgning til alle mulige andre områder, hvor det bare er spørgsmål om en lille fejl, der lige skal rettes til, fordi man har sat et kryds forkert, som lige skal rettes.
Skal det så også være gratis på alle mulige andre områder i det danske samfund?
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2024-04-18:
Tak for ordet.
Der er ikke nogen tvivl om, at kravene for at opnå dansk statsborgerskab skal være klare og restriktive for at sikre, at dem, der opnår et statsborgerskab, er fuldt forpligtet over for og integreret i det danske samfund, og processen for at nå dertil skal sikre, at borgeren på en række parametre lever op til det ansvar, der kommer med et statsborgerskab.
Men lad os ikke glemme, at vores nuværende regler for erhvervelse af dansk statsborgerskab allerede er blandt de mest restriktive i den vestlige verden.
De regler, vi har, tydeliggør, at statsborgerskab ikke er en ret, men et privilegie, der tildeles dem, som har bevist deres forpligtelse over for og tilknytning til Danmark.
Det er en anerkendelse af både den enkeltes indsats og det ansvar, som følger med det at være en del af vores samfund.
Vi bør derfor også nøje balancere nødvendigheden for at sikre, at vores system ikke misbruges, over for nødvendigheden af at sikre, at man behandler ansøgere retfærdigt og respektfuld.
Gebyret er, som ministeren har sagt, allerede meget højt.
Jeg mener, det ligger på 4.000 kr., og det er jo helt åbenlyst rigtigt, at gentagne ansøgninger fra dem, som forsøger at omgå systemet, er meget problematiske, men vi må samtidig også erkende, at der kan være legitime årsager til, at en ansøger har behov for flere forsøg.
Det er vigtigt, at vi anerkender, at ikke alle genansøgninger skyldes mangel på seriøsitet eller forståelse eller er forsøg på at omgå vores regler, for den sags skyld.
Det mener jeg ikke nødvendigvis vi skal, heller ikke selv om de måske med rette ville ramme nogle andre, som ikke fortjener den velvilje.
Derfor mener vi i SF, som ministeren lægger op til, at anden ansøgning, såfremt det er for at rette fejl eller indsende yderligere dokumentation, skal være gebyrfri.
Vi mener også, jævnfør statsborgerskabskonventionen, som tilsiger, at børn af unge, der er født og opvokset i Danmark, skal have lempeligere vilkår for at opnå statsborgerskab, at man bør have et lavere gebyrer for dem.
Men jeg synes godt, man kunne overveje at diskutere højere gebyrer eller gebyrer i en eller anden udstrækning for ansøgninger tredje gang eller fjerde gang, afhængigt af hvor lang tid der er gået, og hvilken karakter de har, altså om det drejer sig om blot at indsende det samme igen, som er utilstrækkeligt, eller om der i virkeligheden slet ikke er rettet noget.
Det synes jeg er en interessant diskussion.
SF er selvfølgelig ikke en del af den aftalekreds, som omtales, men vi anerkender problematikken, om end vi mener, at når der er tale om småfejl, der skal rettes, eller om unge, som er født og opvokset her, skal der ikke være gebyr på en ny ansøgning eller en genansøgning.
SF kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Tak for spørgsmålet.
Det, der tit er på det her område og også på udlændingeområdet generelt, er, at oppositionen stiller mange processpørgsmål.
Altså, regeringen har meldt ud, at man gerne vil gøre noget ved forskellige problemstillinger, i pressemeddelelser, offentlige udmeldinger eller i regeringsgrundlaget, og så er det, som man angriber fra oppositionens side, processen: Hvornår har det været i regeringsudvalg, og hvornår skal det fremsættes i salen?
Jeg har ikke kendskab til regeringens interne processer, men Socialdemokratiet vil gerne bakke op om, at vi får landet det her på en fornuftig måde.
Det kan man muligvis.
Det kan vi jo tage i udvalgsbehandlingen.
Men der bliver tegnet sådan et billede af, at det er meget besværligt.
Altså, hvis man kigger på de betingelser, der skal opfyldes, kan man jo se, at et medfølgende familiemedlem, der arbejder 30 timer om ugen, og hvis ansættelse sker på sædvanlige løn- og ansættelsesvilkår, kan få den her arbejdstilladelse.
Så det er svært for mig at forstå, hvor bureaukratisk det her egentlig skulle være.
Men altså, vi er altid åbne for relevante spørgsmål, der kan stilles i udvalgsprocessen.
Rosa Lund (EL), 2024-04-18:
Tak for det.
Jeg forstår udmærket grundindstillingen til det her beslutningsforslag – det kan jeg sagtens sætte mig ind i – men det ændrer jo bare ikke på, at reglerne er lidt besværlige her.
Jeg er sådan set enig i, at alle de værn, vi har mod social dumping, jo i en eller anden grad skaber bureaukrati.
Det er jo Enhedslisten, der har båret langt de fleste af dem igennem, så dem står jeg gerne på mål for.
Men jeg vil bare spørge den socialdemokratiske ordfører, om man i forhold til det her beslutnignsforslag ikke kunne forestille sig, at man blødte lidt op på koncernreglen og simpelt hen satte nogle hegnspæle?
Det er bare for sige, at jeg umiddelbart tænker, at man godt kan – det ved jeg jo selvfølgelig ikke om forslagsstillerne er med på – bløde op på koncernreglen og så samtidig sætte nogle hegnspæle i forhold til lønniveauer, altså social dumping.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
De regler, vi har indført for at forhindre social dumping, er jo bureaukrati.
Altså, alle de regler, vi har for at forhindre social dumping, er bureaukratiske.
Det ville være nemmere for arbejdsgiverne, hvis ikke vi havde de regler; men vi har jo indført dem, fordi vi kan se, at der er nogle, der ikke spiller efter spillereglerne.
Vi frygter, at hvis man gennemfører det her beslutningsforslag, bliver det bare nemmere for rådne arbejdsgivere at få to for en.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-18:
Jeg forstår ikke helt begrundelsen, da det ikke gør det mere attraktivt at komme til Danmark, at vi fjerner det, at man skal søge om en tilladelse til det her.
Det bliver ikke lige pludselig lovligt at ansætte to for en – det er ulovligt.
Det er ikke et signal om, at du gerne må ansætte to for en, at vi fjerner det, at der skal være en særlig ansøgningsproces i de her tilfælde.
Det vil stadig væk være ulovligt.
Det her handler om, at vi snakker om, at vi vil af med bureaukrati, og at vi vil af med dumme regler på udlændingeområdet; men når det kommer til stykket, vil man ikke.
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-18:
Tak for det.
Det ærgrer mig lidt, hvis den socialdemokratiske ordfører meget kraftigt siger nej til det her forslag.
Jeg synes faktisk, at det er meget fint af fru Rosa Lund, at hun jo prøver at åbne op for, at vi måske kunne se på det.
Vi hører, at der er nogle bureaukratiske ting her, og der er ingen af os, der ønsker social dumping, dårlige arbejdsforhold i Danmark, eller at man skal kunne få to medarbejdere til en medarbejders pris, men vi har en konkret udfordring her, som vi gerne vil være med til at prøve at løse.
Kunne Socialdemokratiet i stedet for bare at sige kategorisk nej være indstillet på rent faktisk at være med til at prøve at se på, om vi kunne finde nogle veje frem i det her?
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-18:
Tak for talen.
Jeg hører også ordføreren for Socialdemokratiet nævne restaurationsbranchen, ligesom ministeren gjorde – det her gælder alle brancher.
Der er 95 pct., der får godkendt tilladelsen.
Er det fornuftigt, at vi bruger ressourcer på samtlige brancher, når vi ved, at der er behov for indsats i eksempelvis restaurationsbranchen?
Det er ikke kun for folk, der er ægtefælle til en udenlandsk arbejdstager; det er generelt i branchen, og derfor sætter man også aktivt ind i de brancher.
Er det her fornuftig brug af vores administrationskroner, at vi siger, at alle brancher skal undersøges i forhold til den her specifikke målgruppe, fordi der i en enkelt branche har været de her tilfælde, som vi i øvrigt heller ikke synes skal finde sted?
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Vi endte med at arbejde næsten gratis 2 år i Danmark, men hvad skulle vi gøre?
Vi kendte ikke nogen, og vi kunne ikke sproget.
Hvor skulle vi gå hen?
Det var ordene i 2019 i Fagbladet 3F fra en 31-årig kok fra Kina, som fortalte om sine arbejdsaktiviteter og hans kones arbejdsaktiviteter her i Danmark.
I kølvandet på den historie og i kølvandet på mange andre historier, som jo afdækkede en restaurationsbranche, hvor der, som ministeren også var inde på, var en med en kæk bemærkning om, at man kunne få to for ens pris, hvis man fik en udlænding hertil, som kunne medbringe en ægtefælle, indførte vi en regel om, at det skal være en lille smule sværere, en lille smule sværere, at få en medfølgende ægtefælle hertil, som skal arbejde her, hvis vedkommende skal arbejde på samme arbejdsplads som den udenlandske arbejdstager.
I et system, som ellers er meget frit og meget erhvervs- og arbejdsgivervenligt, mener vi egentlig i Socialdemokratiet at det er helt fint og i orden at sørge for at fastholde en regel her, som sikrer, at vi ikke i restaurationsbranchen har mennesker, som går for lud og koldt vand, som ikke får udbetalt løn, og som arbejder under kummerlige forhold, blot fordi de er gift med en udenlandsk arbejdstager.
Hvis vi afskaffer den her regel, er vi bange for, at det vil skabe mere social dumping og lukke flere krænkelser af arbejdstagere ind ad bagvejen, og derfor er vi i Socialdemokratiet meget imod det her beslutningsforslag fra de forskellige partier, og vi vil derfor afvise det på det kraftigste.
Tak for ordet.
Helene Liliendahl Brydensholt (ALT), 2024-04-18:
Tak for den oplysning.
Så blev jeg lidt klogere på Danmarksdemokraternes indfødsretspolitik.
Mette Thiesen (DF), 2024-04-18:
Det er egentlig bare foranlediget af ordførerens bemærkning om, at man kunne spare nogle penge ved at lempe på reglerne.
Jeg har et bedre forslag: Man kunne bare spare en masse penge, omkring 30 mia. kr. årligt, på at smide en masse mennesker ud, som ikke bidrager økonomisk til Danmark, tværtimod.
Så det er bare en idé, jeg vil give videre til Alternativet.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
På udlændingeområdet har vi sådan et begreb, vi nogle gange bruger, der hedder pull-effekt, altså at det er problematisk, hvis lande i Europa har nogle regler, som sender et signal til omverdenen om, at man bare kan komme til f.eks. Danmark, og så kan man med et fingerknips få asyl, familiesammenføring eller noget tredje.
Jeg har det lidt med det her forslag, som jeg har det, når vi behandler forslag her i salen, der handler om, at det skal være nemmere at få asyl.
Det signal, man sender til rådne arbejdsgivere, hvis man vedtager det her beslutningsforslag, er jo et signal om, at man bare kan få folk hertil, som man kunne for år tilbage, som kan gå for lud og koldt vand på arbejdspladserne.
Det er rigtigt nok med de tal, der bliver nævnt, nemlig at ud af de ca. 400 tilladelser er der meget, meget få ansøgninger, som bliver afvist, men det er jo, fordi vi har en klar lovgivning på det her område.
Det er jo derfor, at de rådne arbejdsgivere ikke søger.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-18:
Tak for kommentaren.
Jeg fornemmer jo, at der er bred enighed om, at der var et problem, vi skulle løse.
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-18:
Jeg vil egentlig også bare tage ordet for at sige tak for en god og markant mere nuanceret tale fra Venstres side, end hvad jeg har oplevet før fra Socialdemokratiets side.
Jeg sætter pris på åbenheden, i forhold til om vi kan prøve at kigge på, om vi kan finde hinanden i det her.
Det vil jeg se frem til i udvalgsarbejdet og senere hen.
Så bare tusind tak for rent faktisk at tage ordentligt imod et forslag om noget, som vi gerne vil være med til at diskutere fremadrettet hvordan vi finder en god løsning på.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-18:
Det er jo vigtigt at sige, at med de her regler er der ikke noget, der afskærer en ægtefælle fra at få arbejde i samme koncern; vedkommende skal bare søge om sin egen tilladelse.
Jeg gentager gerne, at vi gerne vil se på, om vi kan gøre det her smartere og klogere.
Det er ikke noget, vi har en religiøs tilgang til.
Der var et problem, det skulle vi løse, og det løser den her regel.
Er der forslag til, hvordan vi kan opnå det samme formål, går jeg meget fordomsfrit til den debat.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-18:
Tak for det svar.
Det var en meget god beskrivelse af, hvordan enkeltsager nogle gange får os til at lave noget lovgivning, der som i det her tilfælde rammer 95 pct. af dem, som egentlig gør det helt rigtigt.
Vil ordføreren og Venstre være med til at kigge på, om der er andre måder, vi kan sætte ind på her, så vi kan bruge ressourcerne bedre, og så vi ikke skal have så stor en administrativ byrde på en regel, som ser ud til kun at ramme mennesker, der kører, som de skal?
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Jamen jeg tror lidt, at udfordringen er, at vi er uenige om, hvor stort et bureaukratisk problem der egentlig er.
Ministeren var også inde på det i sin tale.
Generelt er det jo sådan, at de medfølgende familiemedlemmer er en af de grupper, som der er færrest krav til overhovedet, hvis de skal til Danmark.
Der er ikke særlig mange krav.
Og så har man så her en regel om en særskilt arbejdstilladelse, fordi der har været nogle rådne sager, men kravene for at få den er jo heller ikke specielt høje.
Så jeg tror, at vores uenighed her består i, hvor grundlæggende et problem der er tale om.
Sólbjørg Jakobsen (LA), 2024-04-18:
Tak til ordføreren for en, synes jeg, lidt mere åben tone end Socialdemokratiets.
Jeg hører ordføreren nævne det her hensyn til, at man skal have ordentlige forhold på arbejdsmarkedet.
Vil ordføreren ikke give mig ret i, at vi vil have ordentlige forhold til alle, ikke kun til ægtefæller til udenlandske arbejdstagere – og også til dem, der ikke nødvendigvis arbejder samme sted som ægtefællen?
Så det her er et beskæftigelsesspørgsmål om social dumping, man vil afværge ved at have lavet nogle udlændingeregler, som kun gælder en meget snæver målgruppe, og det gælder kun i specifikke virksomheder, fordi der har været noget i specifikke brancher.
Mener ordføreren så, at det er rigtigt, at vi skal have alle virksomheder i alle brancher til at gennemgå den her målgruppe, når det problem, det skal løse, er så specifikt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-18:
Tak for det.
I Danmark har vi brug for international arbejdskraft.
Det er en vigtig del af løsningen på den mangel på arbejdskraft, som vores virksomheder står over for.
Derfor er vi i Venstre også optaget af, at vi styrker muligheden for at rekruttere kvalificeret international arbejdskraft og mindsker de bureaukratiske barrierer, der er.
Så sent som i sidste uge førstebehandlede vi her i salen et lovforslag om at lempe reglerne vedrørende international arbejdskraft, og det er jeg rigtig glad for at se tilbage på, for det var et ganske fornuftigt forslag, og det er et vigtigt område.
Beslutningsforslaget her handler så om en anden regel vedrørende international arbejdskraft, den såkaldte koncernregel, som forslagsstillerne ønsker at afskaffe.
Jeg må indrømme, at jeg egentlig synes, det er et sympatisk forslag, og jeg tror, at jeg deler intentionerne med forslagsstillerne bag forslaget, nemlig at det ikke skal være unødig bureaukratisk for internationale medarbejdere at komme i job i Danmark.
Men internationale medarbejdere skal naturligvis arbejde under ordnede forhold.
Da den tidligere regering kom med en række stramninger af reglerne på området, var det jo, efter der var kommet konkrete eksempler med internationale medarbejdere, som blev budt nogle forhold, der var under al kritik.
I Venstre havde vi forskellige holdninger til de enkelte forslag fra den daværende regering.
Vi var bestemt ikke glade for idéen om kravet om en dansk bankkonto, da vi anså det for unødig bureaukratisk.
Det er så i øvrigt den regel, vi diskuterede i sidste uge, som vi nu er i gang med at lempe på.
Men som vores ordfører sagde, dengang vi behandlede regeringens lovforslag, så er det – og det var det – uacceptabelt, at eksempelvis ægtepar har udnyttet beløbsordningen, altså, det er uacceptabelt, hvis det, der grundlæggende er en god ordning, bliver misbrugt og folk arbejder på langt under rimelige løn- og arbejdsvilkår.
Det var der for mange eksempler på, og vi var også positivt indstillet over for koncernreglen netop for at undgå et hul i reglerne og netop for at undgå, at der var tale om misbrug.
Det er ikke kun urimeligt over for de pågældende medarbejdere, det er altså også urimeligt over for de konkurrerende virksomheder i Danmark, der lever op til reglerne og sørger for, at tingene foregår ordentligt.
Det er altså svært at konkurrere mod en konkurrent, der snyder på vægten og underbetaler folk og byder dem urimelige vilkår, og det var det, vi så.
Vi ser gerne på, om reglen kan ændres eller erstattes på en måde, hvor barriererne for at ansætte internationale medarbejdere bliver mere overkommelige, samtidig med at vi sikrer, at forholdene på arbejdsmarkedet er i orden, også for internationale medarbejdere.
Så under de nuværende omstændigheder med det nuværende videngrundlag er vi i Venstre ikke klar til at stemme for beslutningsforslaget, som det ligger nu.
Tak for ordet.
Frederik Vad (S), 2024-04-18:
Nu fremhævede fru Sólbjørg Jakobsen også før det her med Arbejdstilsynet, og det er tit det, man vender tilbage til: Jamen vi har jo Arbejdstilsynet, og vi har jo styrket Arbejdstilsynet.
Katrine Robsøe (RV), 2024-04-18:
Det er det måske, men hvis der er en udfordring, vil jeg da gerne være med til at prøve at løse den, hr. Frederik Vad.
Spørgsmålet er jo, om man tror, at vi bedst modarbejder det her ved at have to fuldtidsmedarbejdere ansat, som skal bruge, hvad jeg så kan regne ud er ret mange timer på hver enkelt af de mindre end 400 ansøgere, der så er hvert år.
Det er mange timer, de skal sidde og kigge på hver enkelt ansøgning.
De timer kunne man jo også bruge på mere generelt at holde øje med de brancher og gå ned i de sager, hvor der er mulighed for, at de regler, som vi alle sammen er enige om skal overholdes her i Danmark, ikke bliver overholdt.
Torsten Schack Pedersen (V), 2024-04-18:
Så bliver vi alle sammen forargede, og vi vil gerne gribe ind.
Derfor er det jo altid ærgerligt, når ordentlige virksomheder, der spiller efter reglerne, bliver ramt af værnsregler, som vi stiller op, fordi der er nogle, der kører over for rødt.
Det er en irriterende omkostning, men omvendt har vi jo bredt i Folketinget været enige om, at vi heller ikke bare kunne sidde på hænderne og lade det her foregå, og det er også derfor, at Venstre støttede op om reglen.
Men vi anerkender, at den selvfølgelig også fører noget bøvl med sig; det siger sig selv.