runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-01:
Nej, det er ikke det, det handler om.
Det er sådan, at politiet jo allerede i dag kan bruge tilfældighedsfund, men vi er kommet i tvivl om, om man kan det, når det gælder opløsning af en forening.
Altså, det er simpelt hen for at være på sikker grund, med hensyn til om man også kan bruge det der.
Og det er selvfølgelig, fordi, som jeg også sagde, at vi jo ikke i næsten 100 år har prøvet at have en sag om opløsning af en forening.
Det er ikke en carte blanche til, at så kan man bare fortsætte
Men det handler, som jeg sagde, om, at man også kan bruge det i sager om opløsning af en forening, hvis man finder noget.
Det er simpelt hen, fordi vi er i tvivl om, om man kan bruge de regler, der er i dag, og det vil vi bare sikre os at man kan.
Det er sådan, hvis jeg skal sige det meget kort, det, det handler om.
René Gade (ALT), 2018-11-01:
Tak for redegørelsen.
Som jeg også nævnte i min ordførertale, er jeg helt enig i hensigten med lovforslaget.
Det er ret og rimeligt – vi skal have gjort op med de bander, der huserer og gør det utrygt at gå på gaden.
Men som jeg også hører ministeren sige, er det i sidste instans selvfølgelig en vægtning, der foregår juridisk ligesom i dag, og det vil man ikke ændre på.
Der, hvor jeg har været lidt nervøs, også i forhold til nogle af høringssvarene, er, at i processen frem til selve retssagen har man mulighed for uden at spørge om lov konkret at bruge sådan et tilfældighedsfund til eksempelvis at begynde en overvågning, hvor vi i Alternativet normalt ville sige, at der skal der altså være en dommerkendelse.
Er det korrekt forstået, at det faktisk er det, man siger ja til her, nemlig at man ikke behøver spørge hver gang?
Det kan godt være, hensigten er god, men vi er lidt ude efter at finde ud af, om man skal spørge hver gang.
Søren Pape Poulsen (KF), 2018-11-01:
Tak til ordførerne for de i hvert fald overvejende positive indlæg, vi har hørt i dag.
Formålet med lovforslaget er jo at fastslå, at såkaldte tilfældighedsfund kan anvendes som bevis i retten under en sag om opløsning af en forening i medfør af grundlovens § 78.
Tilfældighedsfund er beviser, som politiet er kommet i besiddelse af i forbindelse med f.eks. en ransagning, men fundet af beviserne er tilfældigt i forhold til den lovovertrædelse, som begrundede ransagningen.
Der er derfor tale om, at politiet lovligt er kommet i besiddelse af fundet.
Det kan f.eks. være, at politiet foretager en ransagning på baggrund af en mistanke om besiddelse af skydevåben, og at politiet i den forbindelse finder narkotika.
Fundet af narkotika vil være relevant for en ny sag om besiddelse af narkotika, og i den forbindelse skal det anses som et tilfældighedsfund.
Baggrunden for lovforslaget er, at der er tvivl om fortolkningen af retsplejelovens bestemmelse om brugen af tilfældighedsfund i sager om opløsning af en forening.
Retsplejen fokuserer navnlig på efterforskning og strafforfølgning af konkret kriminalitet, mens sager om opløsning af en forening ikke er specifikt reguleret, og det skyldes jo nok, at en opløsningssag ikke er set i næsten 100 år.
En sag om opløsning af en forening efter grundloven er bl.a. knyttet op på strafbare forhold, der kan henregnes til foreningen.
Det er derfor i min optik helt naturligt, at de beviser, der er tilvejebragt, f.eks. i forbindelse med efterforskning af strafbare forhold, kan anvendes i en senere opløsningssag.
Et eksempel kan være, at politiet i forbindelse med en ransagning eller aflytning af medlemmer af foreningen finder beviser for, at medlemmernes strafbare handlinger kan henregnes til foreningen, eller hvad foreningens formål er.
Sådanne oplysninger skal anklagemyndigheden naturligvis kunne anvende.
Lad mig sige det på en anden måde: Det er vigtigt for mig, at man trygt kan gå på gaden uden at skulle frygte for kriminelle banders hærgen, og det ville i mine øjne være problematisk, hvis beviser fra eksempelvis ransagninger eller aflytninger, som politiet lovligt er i besiddelse af, ikke kan anvendes i opløsningssager mod eksempelvis kriminelle bander.
Forslaget er i øvrigt helt på linje med det almindelige princip om, at bevisførelsen er fri, altså at man kan føre relevante beviser for retten uden nærmere tilladelse.
Og det er i den forbindelse vigtigt at huske på, at lovforslaget ikke ændrer på, at det skal være op til domstolene i den enkelte sag at bestemme, om et bevis skal afvises, hvis det f.eks. ikke findes relevant.
Det er også op til domstolene at bestemme, hvilken vægt beviset skal tillægges.
Jeg ser frem til den videre behandling og vil svare på de spørgsmål, der måtte opstå.
Karsten Hønge (SF), 2018-11-01:
Som det er i dag, kan det, at din udsigt til at få en begrænset erstatning, være med til at lægge en dæmper på gemytterne i forhold til at føre retssager.
Som jeg sagde, er vi tøvende over for det, for vi vil godt lige være helt sikre på at have undersøgt tilstrækkeligt, om det, at man får udsigt til en væsentlig højere erstatning, vil kunne sætte mere gang i flere retssager, og er det så i virkeligheden vores stat, der skal ind og forsvare din ære?
Vi afviser det ikke helt, men vi tænker, at vi lige skal have det afsøgt helt, for vi vil jo nødig have, at man yderligere skal understøtte at lave retssager omkring ytringer, for der siger vi, at der skal der altså være vide rammer i den offentlige debat.
René Gade (ALT), 2018-11-01:
Det er simpelt hen af ren og skær uvidenhed, for det sidste punkt kan være noget, jeg har overset.
Men kan ordføreren bare lidt uddybe den skepsis, der var, og som hr. Leif Donbæk havde løftet i forhold til ens ære?
Karsten Hønge (SF), 2018-11-01:
SF støtter selvfølgelig fuldt ud den udvidede beskyttelse i forhold til viderebringelsen af nøgenbilleder.
Vi synes også, det er godt, at man udvider medieansvarsloven til at dække medier, der ikke i dag er tilknyttet Pressenævnet.
Vi er dog noget tøvende over for en anden del af lovforslaget, nemlig det, der handler om at hæve godtgørelsesniveauet fra de 100.000 kr. til 300.000 kr. Vi mener, der skal være vide rammer for den offentlige debat, og man kan spørge, som juristen Leif Donbæk har gjort i Ekstra Bladet: Skal mor stat virkelig forsvare din ære?
Sammenfattende vil jeg sige, at SF vel er det, vi kan kalde positivt afventende over for lovforslaget, og senere under udvalgsarbejdet vil vi give vores endelige stilling til kende.
Lotte Rod (RV), 2018-11-01:
Tak for det, formand.
Det her lovforslag tager et meget vigtigt emne op.
Altså, selvfølgelig skal det være sådan, at man kan ligge på stranden uden at skulle være bekymret for, om der er nogen, der tager et billede, og det lige pludselig er delt alle mulige steder.
Derfor synes jeg, at det er rigtig godt, at vi nu får sat fokus på delingen af billeder.
I Radikale Venstre er vi jo i det hele taget meget optaget af, at vi simpelt hen får gjort noget for at stoppe, at der jo lige nu bare er en kultur, hvor der er mange, der tager billeder og optager film, og så lige pludselig er der nøgenbilleder af en selv, der florerer alle mulige steder.
Og derfor vil vi faktisk også meget gerne gå endnu længere, nemlig sørge for, at hævnporno og lignende bliver ligestillet med sædelighedsforbrydelser, altså med voldtægter generelt, så vi kan få lukket dørene og kan få givet anonymitet til ofrene.
Men her tager vi altså et første og vigtigt skridt.
Og det er meget sjældent, at justitsministeren kommer til at høre fra den radikale retsordfører, at vi faktisk synes, det kunne være fornuftigt at sætte straffene op.
For helt generelt mener vi jo i Radikale Venstre, at vi skal lave straf, der virker, og på mange områder virker det jo lige modsat at sætte straffen op; det gør bare, at folk bliver endnu mere kriminelle, mens de er i fængsel.
Men lige præcis her kan der være en god grund til, at de ansvarshavende redaktører, der sidder rundtomkring og jo har ansvaret for, hvad det er, de trykker i deres avis, skal vide, at det har en omkostning.
Så vi går ind i det her udvalgsarbejde med åbne øjne.
Og jeg skal også hilse fra Enhedslistens retsordfører, fru Rosa Lund, og sige, at de afventer udvalgsarbejdet, inden de tager endelig stilling.
René Gade (ALT), 2018-11-01:
Den digitale udvikling, også for medierne, er fuldstændig uoverskuelig nu og har været det i mange år.
Derfor er vi også meget enige med regeringen i, at det her er et godt lovforslag, og jeg vil simpelt hen læne mig trygt op ad den flotte ordførertale, som min kollega Preben Bang Henriksen fra Venstre leverede før.
Det kan jeg heller ikke fagligt sige bedre.
De opmærksomhedspunkter, jeg har haft i forhold til forslaget, er Dansk Journalistforbund, som jo har løftet et par pegefingre.
Der er en slagside, tænker jeg, interessemæssigt, i forhold til hvor de står og hvordan de kigger på forslaget.
Men jeg synes også, vi er forpligtet til, netop når det også handler om ytringsfrihed og pressens rolle, lige at læse de høringssvar en ekstra gang og for mit eget vedkommende som ny ordfører lige at tage en dialog med journalistforbundet.
Men jeg kan ikke se, at det kommer til at ændre vores holdning her, så det er et stort ja fra vores side til et godt lovforslag.
Lene Foged (LA), 2018-11-01:
I Liberal Alliance er det vores klare holdning, at en fri presse skal have så vide rammer som overhovedet muligt.
Sådan må det og skal det være i et frit samfund, heldigvis.
Det er ligeledes Liberal Alliances klare holdning, at vi skal sørge for at værne om privatlivets fred.
Det er vigtigt, at folk ikke bare kan få krænket deres privatliv, uden at det får konsekvenser for dem, der gør det.
Sådan må det og skal det være i et frit samfund, heldigvis.
Lovforslaget, som vi behandler her, handler om at modernisere og styrke det strafferetlige værn mod freds- og ærekrænkelser samt styrke beskyttelsen og hjælpen til ofre for freds- og ærekrænkelser.
Det er vigtigt, særlig i en moderne digital verden, hvor oplysninger spredes hurtigt, at straffelovens bestemmelser om freds- og ærekrænkelser er tidssvarende og på bedste vis beskytter den enkeltes privatliv.
Det er vigtigt, at vi kan leve i tryghed og med vished om, at der er respekt for vores privatliv.
Lovforslaget indeholder en lang række elementer.
Nogle af de mest centrale elementer i forslaget er den mere tidssvarende beskyttelse mod videregivelse af nøgenbilleder og skærpelsen af bødestraffen for overtrædelse af bestemmelserne om fredskrænkelser og ærekrænkelser, ligesom tortgodtgørelsesniveauet i disse sager hæves.
På den måde afspejler straffen bedre skadens omfang, og på den måde rammes de, der udstiller og krænker andres privatliv.
Det synes vi i Liberal Alliance er positivt, da vi derved styrker privatlivets fred, og derfor støtter vi i Liberal Alliance forslaget.
Peter Kofod (DF), 2018-11-01:
Når man lovgiver om noget, der har med medier at gøre, har man en forpligtelse til at tænke sig rigtig godt om inden.
Og det er også derfor, at vi er meget glade for, at justitsministeren har haft det her lovforslag på tapetet før.
Der har været god tid til, at vi har kunnet diskutere det og forholde os til det, og nu er vi så klar til at lovgive.
For medierne har en helt særlig rolle i et demokratisk samfund som det danske og dermed jo også et særligt ansvar, der følger med.
Jeg synes egentlig, det er fornuftigt nok, når man tænker på, hvor gamle nogle af de her bestemmelser er, at man kigger på den lovgivning, der er, og opdaterer den.
Vi er i en ny virkelighed, hvor tingene går utrolig stærkt, hvor hastigheden er lavet fuldstændig om, og hvor konsekvenserne kan blive langt større, i forhold til at de historier, der bliver lavet, findes på internettet måske til evig tid; de er ikke forsvundet, når aviserne bliver smidt ud dagen efter – de er her for altid og kan med meget få klik bringes frem.
Og derfor er det også et meget stort ansvar, som påhviler de frie medier i vores demokratier.
Derfor er de initiativer, der ligger på medieområdet her, rigtig gode.
Konkret foreslår regeringen jo, at man femdobler bødeniveauet for fredsog æreskrænkelser – noget, der kan ramme redaktører eller ansvarshavende redaktører for tidsskrifter, blade, ja, medier generelt.
Det er meget fornuftigt – det er endda rigtig ansvarligt, synes jeg.
Vi har eksempler fra den vestlige verden, hvor nogle medier er gået langt over stregen.
Jeg synes, vi har til gode at se de grimme eksempler, som man har set i eksempelvis Storbritannien – dem har vi heldigvis til gode at se i Danmark.
Jeg håber ikke det sker, men jeg synes, det er et udtryk for rettidig omhu, at man selvfølgelig sørger for at bringe sin lovgivning up to date, inden man står med de her sager, der både kan være meget grænseoverskridende og have nogle enorme konsekvenser for de menneskers liv, som det måtte gå ud over.
Derudover foreslås det at femdoble bødestraffen for overtrædelse af referat- og navneforbuddet.
I førstegangstilfælde vil bøden blive på 25.000 kr., og jeg er med på, at det lyder højt, men jeg synes også kun, det er rimeligt, fordi konsekvenserne vil være meget store for de personer, det kan gå ud over.
Man foreslår en tredobling af tortgodtgørelsesniveauet til ofrene, hvilket også er utrolig positivt.
Og så indfører man en mulighed for, at man kan blive pålagt at slette artikler og billeder igen.
Her synes jeg jo i virkeligheden, at regeringen har tænkt lidt ud af boksen, for internettet glemmer selvfølgelig ikke, men det, man jo i hvert fald kan gøre, er at sørge for at få fjernet de oprindelige tekster, der måtte være, som en historie kunne udspringe af.
Og der synes jeg også medierne har en forpligtelse.
Så alt i alt er det et rigtig godt forslag, som vi i Dansk Folkeparti har besluttet os for at støtte.
Trine Bramsen (S), 2018-11-01:
Det skal jeg nok lade være med, fru formand.
Samtidig tredobler vi den erstatning, som man får, når man bliver udsat for freds- og æreskrænkelser.
Et af de sidste elementer er, at vi i lovforslaget også får en bestemmelse i straffeloven om en uberettiget overvågning af andre personers adfærd gennem gps'er.
Det er noget, vi har efterspurgt gennem længere tid, ikke mindst fordi det bliver brugt af forsikringsselskaber.
Så er der det her sidste element, som også er meget, meget vigtigt, nemlig mediers ansvar og rolle i forhold til æreskrænkelser.
Det betyder altså, at bøden for freds- og æreskrænkelser begået af medier tredobles og femdobles for ansvarshavende redaktør, mens bøden for overtrædelse af referat- og navneforbud også femdobles.
Og det er altså noget, vi har set flere eksempler på, også på det seneste, nemlig at man ikke respekterer, når der er nedlagt navneforbud i en sag.
Der er en grund til, at domstolene nedlægger de her forbud, og derfor er det altså vigtigt, at medierne respekterer det.
Det er alle sammen vigtige tiltag, som speeder vores lovgivning op på det her område, og derfor støtter vi dem i Socialdemokratiet.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-11-01:
Tak for det.
Anden omgang skyldes udelukkende en forglemmelse under første omgang.
Hr. Naser Khader bad mig sige, at han kunne tilslutte sig Venstres bemærkninger.
Det er jo altså sådan, at for små partier med få folketingsmedlemmer, der skal være mange steder på Christiansborg samtidig, er det ikke altid, at det hele kan nås.
Det er tilfældet i dag, men hr. Naser Khader kunne tilslutte sig Venstres bemærkninger.
Lotte Rod (RV), 2018-11-01:
Tak for det, formand.
I Det Radikale Venstre deler vi regeringens ønske om at komme Loyal to Familia til livs.
Det er jo forfærdeligt, hvordan det har kunnet skræmme helt almindelige mennesker, skoleelever og deres forældre, og derfor er det vigtigt at gøre noget ved det, og derfor vil vi også gerne kigge på det her forslag med åbne øjne, selv om det for mig som radikal rejser nogle helt principielle, retsmæssige problemstillinger. Når det er sådan i dag, at vi ikke bare bruger tilfældighedsfund, er det jo for at beskytte menneskers privatliv, så vi ikke får en situation, hvor man risikerer, at der pludselig bliver snaget i alle mulige sager, og det er jo den beskyttelse, der sådan helt principielter vigtig.
Derfor er noget af det, som vi også kommer til at interesse os for her i udvalgsbehandlingen, jo de retsmæssige problemer, som er rejst, bl.a. af Advokatsamfundet, og for mig som radikal er det jo vigtigt, at det her ikke bliver en glidebane og heller ikke kan åbne for, at man f.eks. får adgang til at aflytte i situationer, hvor man ellers ikke ville kunne få den adgang.
Så der er nogle ting her, som vi gerne vil bore lidt i for at være sikre på, at vi retssikkerhedsmæssigt står fornuftigt, hvis Det Radikale Venstre skal kunne se sig selv som en del af det her lovforslag.
Jeg har lovet at hilse fra nogle røde venner.
Først er det fra SF, som står meget det samme sted som os og er afventende positive.
Og så skal jeg også hilse fra Enhedslisten, som er imod forslaget.
Aaja Chemnitz Larsen (IA), 2018-11-01:
Mange tak for spørgsmålet.
Jeg synes jo, det er ærgerligt, at min grønlandske kollega fru Aleqa Hammond ikke er med til forhandlingerne her i dag, fordi det selvfølgelig er vigtige forhandlinger, vi har på vegne af Grønland.
Det synes jeg er vigtigt at få sagt allerførst.
Det, som fru Aleqa Hammond har lagt op til, er 1 års fortrydelsesret, og jeg synes sådan set, at det her forslag, der ligger foran os, er rigtig fornuftigt, og jeg synes ikke nødvendigvis, at det er der, vi skal bruge en masse kræfter.
Det er sådan, at da jeg var barn, var jeg på et tidspunkt i Narsaq til nytårsaften, hvor der skete et massemord i byen.
Det er nogle af de tanker, som sådan kom lidt frem, da jeg sad med det her lovforslag, fordi jeg tænker, at vi kerer os rigtig meget om lovovertræderne, men vi glemmer, at der er nogle voldsomme, traumatiske hændelser, som sker i et helt samfund, men også i familier blandt pårørende til ofrene, men selvfølgelig også hos ofrene, som vi ikke taler særlig meget om.
Det synes jeg vi er nødt til at have et større fokus på her i Folketinget.
Carsten Bach (LA), 2018-11-01:
Tak, og tak for ordførertalen, hvor ordføreren også kom ind på det faktum, som jeg selv kom ind på, nemlig at justitsministeren jo faktisk har imødekommet det her med en, skal vi kalde det en fortrydelsesret for grønlandske indsatte, der vælger at blive overflyttet til Nuuk.
Som jeg også sagde i min egen tale, er det jo rigtig fint, at justitsministeren vælger at imødekomme det.
En lillebitte detalje, som jeg måske ikke hørte ordføreren nævne i den her forbindelse, er det med længden af fortrydelsesretten.
Jeg kan se, at fru Aleqa Hammond jo har været ude med nogle meninger om, at perioden for fortrydelsesret sådan set egentlig skulle være længere end det, justitsministeren så har imødekommet og lagt op til.
Det kunne jeg godt tænke mig ordførerens bemærkninger til.
Merete Scheelsbeck (KF), 2018-11-01:
Det har længe været et stort ønske fra Grønland, at de grønlandske forvaringsdømte kan afsone deres straf i Grønland.
Ønsket om at ophøre med at anbringe forvaringsdømte i Danmark bunder i hensynet til den dømte selvfølgelig, og ikke mindst den dømtes familie.
Det har rigtig store konsekvenser for børn i Grønland, hvis deres forældre er dømt til at blive anbragt i Herstedvester i Danmark.
Børnetalsmanden i Grønland lægger derfor også i sit høringssvar til lovforslaget vægt på, at det vil være af rigtig stor betydning for børnene, hvis deres forældre kan få mulighed for at afsone i Grønland.
Med dette forslag skaber vi nu hjemmel til, at de kan det.
Anstalten forventes at kunne tages i brug allerede i 2019 og kommer bl.a. til at indeholde en lukket afdeling, som kan huse de forvaringsdømte.
Det vil derfor også være praktisk muligt at leve op til lovforslagets hensigt inden for den nærmeste fremtid, og derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Carsten Bach (LA), 2018-11-01:
Tak for det.
Det faktum, at forvaringsdømte grønlændere de seneste faktisk 60 år har måttet afsone i Danmark, skyldes jo ganske enkelt, at der ikke har været faciliteter til det i Grønland, så når vi næste år står med en flot, ny anstalt færdig i Nuuk, er det svært at se, hvorfor det fortsat skulle være sådan.
Vi kunne så godt beslutte, at alle de grønlændere, som lige nu afsoner – vist primært i Herstedvester – skal til Grønland at sidde, men der er selvfølgelig også andre hensyn at tage i den her forbindelse, fordi når man har tilbragt de seneste mange år i et fængsel som f.eks. i Herstedvester og i Danmark, kan det jo være, at man hellere vil blive, hvor man er allerede.
Det er jo måske, fordi man har sine rutiner, man kender personalet, og man kender også andre indsatte.
Så kan jeg forstå, at der har været kritik af, at de forvaringsdømte, som valgte at blive overflyttet til Grønland, ikke havde mulighed for at fortryde deres beslutning, og den kritik har justitsministeren så valgt at lytte til, og det er Liberal Alliance ganske godt tilfreds med.
Derfor er det alt i alt et godt forslag, som Liberal Alliance støtter.
Marcus Knuth (V), 2018-11-01:
Det her lovforslag handler om at styrke Grønlands retsvæsen og sikre bedre forhold for de forvaringsdømte grønlændere.
Siden 1950'erne har det desværre ikke været muligt for Grønland selv at huse forvaringsdømte.
Det har medført, at man i stedet sender dem til Danmark, langt fra familie, venner og netværk.
Som Venstres grønlandsordfører glæder det mig derfor, at vi nu kan imødekomme Grønlands ønske om en ny og forbedret facilitet i Nuuk, som jeg også selv næsten har besøgt – vi kunne ikke komme helt ind, fordi det ikke var helt færdigt.
Det skal sikre, at Grønland fremover kan huse de forvaringsdømte grønlændere, som ellers ville blive sendt til Danmark.
Med lovforslaget sikrer vi ikke kun, at eventuelle fremtidige forvaringsdømte grønlændere kan forblive i deres hjemlige område.
Vi finder det positivt, at lovforslaget samtidig tilbyder de forvaringsdømte grønlændere, som allerede afsoner i Danmark, at blive overført til den grønlandske forvaringsanstalt.
Det medfører en bedre reetableringsproces i det grønlandske samfund.
Forvaringsdømte, som efter mange år i Danmark eller kortere tid i Danmark har fået en eventuel større tilknytning til Danmark, skal selvfølgelig have muligheden for at blive i Danmark.
Dermed bør det være op til de forvaringsdømte grønlændere selv at beslutte, hvorvidt de vil overføres tilbage til Grønland.
Og det er selvfølgelig også formålet med det her forslag.
Lovforslaget er dermed endnu et bevis på, at vi i Venstre opprioriterer Danmark og Grønlands tætte samarbejde, når vi sammen med Grønland sikrer bedre forhold for de forvaringsdømte grønlændere.
Derfor stemmer vi for lovforslaget.
Claus Kvist Hansen (DF), 2018-11-01:
Tak for det.
Det her ændringslovforslag ser Dansk Folkeparti som en følge af, at den her nye anstalt åbner i Nuuk i 2019, dels med en åben afdeling, dels med en forvaringsafdeling.
Som følge heraf giver det så mulighed for, at grønlændere, som i dag sidder i forvaring i Danmark, har mulighed for, hvis de selv ønsker det, at vende tilbage til Grønland for at afsone videre og modtage deres behandling der.
Det bliver så sådan, at for domme afsagt fremover er udgangspunktet også, at de pågældende er på den grønlandske institution.
Det kan vi kun bifalde.
Det åbner man også en mulighed for.
Det støtter vi selvfølgelig også.
Sluttelig er der den her hjemmel til at give retten mulighed for at overføre fanger mellem åben afdeling og forvaringsafdeling, hvilket vi også synes giver rigtig god mening.
Så jeg vil ikke pinde det meget mere ud – ud over at sige, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Og jeg skal hilse fra mine kolleger i Dansk Folkeparti og sige, at de også støtter forslaget.