runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Løhde (V), 2023-01-18:
Jeg tror, at spørgsmålet om store bededag falder en smule uden for mit ressort som indenrigs- og sundhedsminister.
Men uanset hvad handler det jo om – hvilket jeg også fornemmer at ordføreren her sætter fokus på – hvordan vi sikrer, at det også fortsat skal være og også bliver mere attraktivt at arbejde i ikke bare vores sygehusvæsen, men vores sundhedsvæsen.
Det er en dagsorden, som optager den her regering dybt.
Det er jo også baggrunden for, at vi nu inden alt for længe kommer til at se en række anbefalinger fra den såkaldte Robusthedskommission, som jo er inde at se på og skal komme med en række konkrete anbefalinger til os politiske partier på Christiansborg om, hvad vi kan gøre for både at håndtere nogle af de mere strukturelle udfordringer i vores sundhedsvæsen, men også nogle af dem på den mere korte bane, som vedrører løn- og arbejdsvilkår i vores sundhedsvæsen.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-01-18:
Jeg siger mange tak for svaret.
Jeg er jo glad for, at ministeren tager det alvorligt, og jeg ser også nogle strukturelle udfordringer i det her, som ligger inde bagved, altså i forhold til hvad vi skal gøre.
Det ligger sådan set også bag ved det forløb, der kørte i søndags og i mandags i forhold til ortopædkirurgiske operationer, altså at man ikke havde mulighed for at komme på et privathospital.
Der hørte jeg også ministeren sige, at det skulle man gøre noget ved – og det synes jeg jo er rigtig, rigtig dejligt.
Det kræver, at vi har medarbejdere alle steder, som er klar til at gøre en ekstra indsats, og som er klar til være fleksible og åbne over for bedre, hurtigere og smartere måder at gøre tingene på.
I den sammenhæng bliver jeg faktisk nødt til lige at spørge ministeren i dag om, hvordan den her historie omkring store bededag rent faktisk spiller ind på medarbejdernes motivation for at komme ind og gøre en indsats, altså de medarbejdere, der rundtomkring nu føler, at de får taget en fridag fra sig, og at de får taget et åndehul om foråret fra sig.
Altså, jeg tænker tilbage på, da vi havde en lærerkonflikt for 10 år siden.
Der tog det 10 år, før lærerne igen følte, at de blev anerkendt og set.
Vi har nogle sygeplejersker, som for et år siden var i en konflikt, og som bestemt ikke er færdige med at slikke sårene efter den endnu.
Jeg tænker, at vi nu har en situation, hvor jeg oplever rigtig mange derude,
der ser en regering, som bare fjerner en helligdag, fjerner nogle muligheder, fjerner et frirum om foråret.
Hvad gør det ved den sociale kapital i forhold til de medarbejdere, som vi er afhængige af for at få det her til at lykkes?
Jeg oplever, at ministeren og jeg er meget enige om hensigten, nemlig at vi skal have et sundhedsvæsen, der fungerer optimalt.
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Jeg tager til efterretning, hvad overvismanden har udtalt, men jeg har ikke tænkt mig at gå ind i en karaktergivning af det udsagn.
Jeg vil blot sige, at det, jeg hæfter mig ved, og det, der er mit udgangspunkt, er Finansministeriets beregninger, som følger helt gængs praksis, og som er det, skiftende Folketing og skiftende regeringer har baseret deres økonomiske beslutninger på.
Jeg vil også tro, at hr. Hans Kristian Skibby i mange sammenhænge har siddet i Finansministeriet og forhandlet og lagt Finansministeriets tal til grund uden at bede om en second opinion.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-01-18:
Jeg takker for ordene, men jeg synes ikke, jeg fik noget svar.
Jeg har spurgt ministeren her i spørgetiden, om ministeren er uenig med overvismanden i hans vurdering af, hvad for nogle samfundsøkonomiske konsekvenser det vil have at fjerne store bededag.
Jeg synes, det er et ret simpelt spørgsmål at svare på, og jeg vil bare gerne have finansministerens forklaring på, om man er uenig.
Jeg kan så høre, at ministeren selvfølgelig nævner beregningerne fra Finansministeriet, og jeg er helt med på, at der findes andre beregningsmodeller, men så synes jeg måske også, at man som regering har behov for en second opinion, ligesom man kan have på et sygehus.
For jeg synes jo, det er underligt, der kan være så stor en diskrepans imellem det, som Det Økonomiske Råd vurderer som sandsynlige konsekvenser af det her, og så det, som finansministeren hæfter sig ved i Finansministeriets beregninger.
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Regeringen har som bekendt tilkendegivet, at vi ønsker at afskaffe store bededag, og regeringens forslag skal ses på en meget alvorlig baggrund: Krigen i Ukraine gør det nødvendigt at bruge flere penge på sikkerhed og på forsvar.
Finansministeriet har i den forbindelse foretaget en vurdering af forslagets virkninger, og der har i den forbindelse naturligvis været stor interesse for regeringens forslag og Finansministeriets vurdering.
Jeg vil bare henholde mig til, at Finansministeriet i et svar til Folketinget har fastholdt vurderingen og understreget, at det er helt i overensstemmelse med ministeriets regneprincipper, og at vurderingen også er fremgået tidligere, både i sidste valgperiode under den tidligere socialdemokratiske regering og i forrige valgperiode under VLAK-regeringen.
Det er en vigtig prioritet for regeringen at fremrykke løftet af forsvarsudgifterne til 2030, og det indebærer yderligere udgifter på 4,5 mia. kr. i 2030.
Provenuet fra helligdagen er ca. 3 mia. kr. i 2030 og skal bidrage til de her fremrykninger.
Der er ikke noget nyt i den måde, Finansministeriet har lavet den her udregning på, og det er ikke usædvanligt, at det kan give debat også mellem økonomer – økonomi er jo ikke en eksakt videnskab – og jeg lytter selvfølgelig altid, både når der er ris, og når der er ros.
Men det ændrer ikke på, at det her er Finansministeriets vurdering, og den står jeg og regeringen på mål for.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-01-18:
Tak, formand.
Er ministeren uenig med overvismanden for Det Økonomiske Råd, Carl-Johan Dalgaard, når denne over for Jyllands-Posten den 8. januar 2023 har erklæret, at der efter hans samfundsøkonomiske vurdering ingen varig effekt er på arbejdsudbuddet ved at afskaffe store bededag?
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Jeg og regeringen lytter selvfølgelig altid til, hvad der bliver sagt, både fra Folketingets partier og fra fagbevægelsen, kirken og organisationerne, og vi har også taget ned, at der her er kritik.
Det er så til gengæld også en regerings opgave at tage ansvar og lægge det frem, man mener er bedst for Danmark.
Og vi mener, at vi har fundet en balance, hvor vi både kan passe godt på vores velfærdssamfund, hvor vi kan gå ind og tage hånd om klimaudfordringerne, og hvor vi kan styrke vores sikkerhed og forsvar, ved at gøre det på den måde, at det finansieres ved, at danskerne arbejder en dag længere om året, og det står vi på mål for.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-01-18:
Det sidste vil jeg godt give finansministeren ret i, absolut – det har jeg naturligvis.
Men det ændrer jo bare ikke på, at det er en endog meget absurd og usædvanlig situation, vi har, at regeringen ikke lægger til grund eller lægger nogen som helst vægt på, hvad der kommer af konkrete samfundsøkonomiske vurderinger fra landets overvismand.
Det er i hvert fald en ny procedure at have den tilgang til det, og det er så der, jeg ønsker, at ministeren måske var lidt mere til sinds at svare på, om man er enig eller uenig med overvismanden.
Det kan jeg så desværre ikke få et svar på.
Victoria Velasquez (EL), 2023-01-18:
Tak for det.
Men det er ikke en fornuftig balance, og jeg vil gerne anmode om, at finansministeren vil lytte til nogle af dem, som finansministeren plejer at samarbejde med, også uden for Folketinget: en samlet fagbevægelse, som på en helt historisk måde siger fra over for, at man nu fører en finanspolitik, som er en indgriben i overenskomsterne, og at man tager pengene på den her måde.
Derfor vil jeg gerne høre ministeren, om han kan bekræfte, at ministeren vil lytte både til dem uden for Folketinget og i Folketinget, og om ministeren også anerkender, at man kan finde pengene på anden vis, og at man på denne måde laver en indgriben i overenskomsterne.
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Derfor, bl.a. i forhold til beskæftigelsesfradrag, herunder til enlige, går vi ind – det er jo hoveddelen af det, vi gør på skatteområdet – og sørger for, at man får mere ud af at gå på arbejde.
Det tror jeg faktisk rigtig mange danskere vil sætte pris på, ikke mindst i en tid, hvor man er ramt af inflation, og hvor den enkelte familie er ramt på pengepungen.
Så hvis jeg skal forstå spørgsmålet sådan, om vi synes, det er en fornuftig prioritering som regering, så er svaret, at ja, det synes vi.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-18:
Så lad mig formulere spørgsmålet fuldstændig enkelt og klart: Kan ministeren bekræfte, at hvis man ikke gav den her skatterabat til virksomhedsarvinger på arveskatten, hvis man fastholdt beskatningen, lagerbeskatningen, af ejendomsinvestorerne, og hvis ikke man gav en betydelig sænkelse af topskatten i intervallet fra det nuværende op til 750.000 kr., så ville man have det samme beløb på kontoen som det, man vil vride ud af danskerne ved at stjæle deres forårsfridag, altså at det er et valg?
Man kunne have valgt at lade være med at gennemføre de skattelettelser, så havde vi kunnet beholde vores fridag.
Kan ministeren ikke bare bekræfte det, så danskerne får lov at forholde sig til det her?
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Det er jo helt fair, at Enhedslisten ser anderledes på det her end regeringen.
Vi synes, vi har fundet en fornuftig balance, hvor vi på den ene side kan sætte flere penge af til at passe godt på vores klima; hvor vi lader pengene følge med, når der heldigvis bliver flere børn og ældre i de kommende år; og hvor vi kan investere i vores sundhedsvæsen, herunder psykiatri, med den 10-årsplan, som vi alle sammen har talt om var vigtig.
På den anden side af det har vi bare en kæmpe udfordring, fordi Putin fører den krig, han gør, i Ukraine og vi har det sikkerhedsbillede, vi har, i Europa.
Pengene kan kun bruges én gang, og det er vores bud på, hvordan vi kan gøre det her på en fornuftig måde.
Vi beder danskerne om at arbejde en dag mere, sådan at vi kan passe bedre på vores land, vores tryghed og vores sikkerhed, samtidig med at vi kan investere i vores velfærd og håndtere de klimaudfordringer, vi står med.
Og det står regeringen fuldt og helt på mål for.
Pelle Dragsted (EL), 2023-01-18:
Jeg må indrømme, at jeg bliver lidt træt af at blive ved med at høre regeringen gentage den her påstand.
Nu hørte jeg finansministeren sige, at Enhedslisten sikkert bare vil sætte skatterne markant i vejret.
Men det er jo slet ikke det, vi diskuterer.
Altså, jeg synes, det er disrespekt for befolkningen.
Jeg så også statsministeren i tv-avisen i går påstå, at alternativet til det her enten var at skære i velfærden eller sætte skatterne markant op.
Men det passer jo ikke.
Regeringen har jo fremlagt et regeringsgrundlag, hvor der ligger skatterabatter for mindst 7 mia. kr. – 2 mia. kr. af dem til virksomhedsarvinger og ejendomsspekulanter, tror jeg godt vi kan kalde dem, ejendomsinvestorer med et pænt ord, og 5 mia. kr. på indkomstskatterne.
Finansministeren siger selv, at vi står i en særlig tid, en farlig tid.
Havde det ikke været klogere at udskyde – bare udskyde – nogle af de skattelettelser i stedet for at splitte befolkningen og i øvrigt skabe en enorm splid i Folketinget omkring forsvarsforliget?
Hvorfor bilder I befolkningen ind, at den mulighed at annullere de skattelettelser og lade danskerne beholde deres frihed ikke findes?
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Vi lægger op til at øge arbejdsudbuddet med ca. 45.000 personer.
Det gør vi med mange forskellige virkemidler, herunder nogle af de nye reformer, som spørgeren refererer til.
Det her forslag er samtidig en vigtig brik i, at vi kan få flere mennesker ud både i vores offentlige velfærd og også i det private.
Begge steder har man brug for det, og det giver så et bidrag på 8.500 personer.
Det synes vi er vigtigt.
Så det handler både om at få penge til vores tryghed, sikkerhed og forsvar, men også om at få hænder til vores velfærd og til vores virksomheder.
Sophie Løhde (V), 2023-01-18:
Først og fremmest tak til hr. Jens Henrik Thulesen Dahl for spørgsmålet.
Der bliver spurgt, om jeg mener, det er uhensigtsmæssigt, når en speciallæge udfører arbejde, der kan klares af en sygeplejerske.
Det helt ultrakorte svar vil jo være ja – og så kunne man stoppe her.
Dels er vi jo nu i fuld gang med at forhandle om en akutplan, så vi kan få lettet presset og nedbragt ventelisterne på den korte bane, dels får vi på den længere bane forberedt beslutninger.
Det er derfor, vi nedsætter en strukturkommission.
Så har jeg også læst det konkrete indlæg i Berlingske, som der bliver refereret til i spørgsmålet her, og jeg synes, det vedrører et relevant tema på et generelt plan, for det er sundt en gang imellem at stoppe op og spørge, om vi tilrettelægger arbejdet på den rigtige måde.
Jeg læste faktisk selv indlægget i Berlingske – jeg tror, det stod på bagsiden af den pågældende avis – og jeg rev indlægget ud og gav det til ministeriet og sagde: Er det her rigtigt?
For der var en række ting, jeg i hvert fald undrede mig over, og netop derfor stillede jeg mig selv spørgsmålet: Kan det virkelig passe?
På den baggrund har vi også anmodet Region Hovedstaden om en skriftlig uddybning af nogle af de ting.
Det var sådan set også samme tema, jeg spurgte ind til, da jeg havde lejlighed til at mødes med regionerne i sidste uge i forbindelse med forhandlingerne om akutplanen, hvor alle regionsrådsformænd deltog.
Her var mit klare budskab også, at jeg har en forventning om, at de arbejder med at genoprette produktiviteten og bruger ressourcerne klogere, så sundhedsvæsenet bliver mere robust og effektivt.
Man kan konstatere, at der er opgaver nok til alle – der er rigeligt med patienter.
Vi skal bruge de knappe ressourcer, vi har i vores sundhedsvæsen, bedst muligt og klogest muligt, og det kræver også, at vi har mod til at gennemføre forandringer på en række niveauer.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-01-18:
Tak for det.
Mener ministeren, at det er en fornuftig arbejdsdeling, udnyttelse af kapaciteten i det private og offentlige sygehusvæsen og forvaltning af skatteydernes penge, når en speciallæge får 5.000 kr. i timen for at udføre et arbejde, der kunne klares af en sygeplejerske, særlig set i lyset af de flaskehalse og lange ventelister, som ministerens eftersyn af sygehusvæsenet peger på?
Sophie Løhde (V), 2023-01-18:
Der er en ting, jeg undrer mig lidt over nogle gange med Enhedslisten.
Det er det, at man i den foregående regeringsperiode syntes, noget var rigtig godt og på et helt passende niveau, da situationen i øvrigt så langt værre ud med bl.a. covid-19, og at man så nu i et betydelig bedre scenarie pludselig vil have noget, der er meget større og meget mere.
Det undrer mig en lille smule.
Dernæst vil jeg igen gerne tilkendegive, at der jo bliver set på og lavet forebyggende indsatser ude i vores kommuner, ude på sygehusene.
Presset fra influenza, covid-19 og RS-virus gør, at vi selvfølgelig også kontinuerligt skal have fokus på de gode smitteforebyggende råd, og mit ministerium er jo bl.a. i dialog med Kommunernes Landsforening omkring, hvordan vi også fortsat kan understøtte de gode råd og fortsat sikre, at de følges ude på bl.a. vores plejehjem.
Peder Hvelplund (EL), 2023-01-18:
Jeg synes jo bare, at vi står i en situation nu, hvor vi har oplevet en overdødelighed på plejecentrene.
Vi ser en udvikling lige nu, hvor der er akutafdelinger, hvor der kommer aktuelle nødråb fra personalet om, at der ikke er tilstrækkelige ressourcer, at der en overbelastning, og at der er en stigning i antallet af henvendelser til akutafdelinger.
Altså, hvis man ikke vil lave en prognose for det, er der i hvert fald nogle råb ude fra virkeligheden, som indikerer, at der er behov for at lave en styrket forebyggende indsats, og derfor mener jeg, at vi jo bare kunne bede Statens Serum Institut om at lave en prognose, vel vidende at der vil være en vis usikkerhed forbundet med det.
Men når man ved, hvordan udviklingen er nu – ministeren har selv beskrevet, hvordan den aktuelle udvikling er, både i influenza A og B, covid-19 og RS-virus – ja, så kan man selvfølgelig også lave en prognose, ud fra hvordan man forventer at udviklingen vil være fremover.
Sophie Løhde (V), 2023-01-18:
Det er ikke for at gentage mig selv: Det er ikke, fordi regeringen ikke vil udarbejde prognoser.
Jeg henholder mig til, at sundhedsmyndighederne siger, at det ikke er muligt at udarbejde den prognose, som efterspørges her i spørgsmålet.
Er det så lig med, at man ikke følger udviklingen?
Og fra politisk hold og fra regeringens side er vi naturligvis optaget af det.
Måtte der ske ændringer – navnlig hvis der sker bekymrende ændringer – i forhold til smitteforekomsten og i forhold til udviklingen i luftvejsinfektioner, vil vi selvfølgelig også sørge for at gå i dialog med Folketingets partier.
Og så vil jeg igen understrege, at der også bliver lavet forskellige former for forebyggende initiativer, hvad end vi taler om vores kommuner eller vi taler om vores sygehuse.
Nicolai Wammen (S), 2023-01-18:
Som jeg sagde lige før, lytter jeg altid til, hvad bl.a. overvismanden har af input, og sætter i øvrigt stor pris på det arbejde, han og Det Økonomiske Råd udfører.
Og jeg har noteret mig, at der har været udtalelser fra overvismanden om den måde, Finansministeriet har udregnet det her på, og det er jo helt fair.
Det ændrer bare ikke på, at jeg står på mål for Finansministeriets udregninger, som i øvrigt følger helt normal praksis, og derfor er der ikke noget nyt i det.
Peder Hvelplund (EL), 2023-01-18:
Nu er det også lidt et spørgsmål om, hvad en regering ønsker at der bliver forelagt.
For det har også været sådan under covid-19, at det var svært at give valide prognoser for, hvordan udviklingen i smitten var.
Det ændrede ikke på, at dem fik vi jo; så blev det bare beskrevet, at der var nogle forskellige risikofaktorer, som man skulle tage med ind i forhold til det.
Det samme ville man kunne gøre i forhold til det her.
Og når det er afgørende, er det jo for at se, om der er nogle af de initiativer, vi allerede bruger ude i kommunerne og regionerne, som vi kan skrue op for.
Altså, det kan handle om ventilation og udluftning; det kan handle om mere personale, så der kan arbejdes i mindre teams; det kan handle om øgede ressourcer til rengøring.
En række af de initiativer kunne man jo godt skrue op for, hvis det var sådan, at vi kunne se ind i de prognoser, som der er en vis usikkerhed med, at det ville være stigende, og at vi dermed kunne være med til at forebygge noget af den overbelastning, som vi oplever nu og her.
Sophie Løhde (V), 2023-01-18:
Tak til spørgeren for det opfølgende spørgsmål.
Altså, først vil jeg gerne korrigere en ting, for ordføreren får det til at lyde, som om der ikke bliver lavet nogen forebyggende initiativer ude i landets kommuner, ude på vores sygehuse, ude i regionerne.
Det bliver der, og det vil der også vedblive at blive lavet.
Dernæst vil jeg også gerne korrigere en misforståelse, hvis ordføreren siger, at det er regeringen, der ikke vil udarbejde en prognose.
Regeringen vil gerne udarbejde en prognose.
Jeg henholder mig til, at sundhedsmyndighederne oplyser, at det ikke er muligt at udarbejde faktiske prognoser for smitteforekomsten af influenza og RS-virus, og at det i øvrigt har været sådan alle årene, også under tidligere influenzasæsoner.
Så det her handler ikke om, at nogen ikke vil noget.
Og i øvrigt vil jeg sige, og det er nok så væsentligt: Sundhedsmyndighederne følger udviklingen konstant og tæt, og det er også derfor, at jeg giver en klar tilkendegivelse af, at måtte der ske ændringer i forhold til de forventninger, som sundhedsmyndighederne har på nuværende tidspunkt, vil jeg naturligvis sørge for at indkalde og orientere ordførerne.
Peder Hvelplund (EL), 2023-01-18:
Jeg synes bare, det er vigtigt at tænke på, hvad det er for et bagtæppe, vi står med.
Altså, vi har et sundhedsvæsen, som lige nu er ekstremt presset.
Vi får meldinger tilbage fra akutafdelinger.
Der er patienter, som ligger og venter i ambulancerne, fordi der ikke er kapacitet til, at de kan komme ind.
Der er en stor overbelastning.
Der er mange årsager til det.
Vi kan ikke løse det hele på en gang, men der er ikke nogen tvivl om, at en af grundene til den overbelastning, vi oplever lige nu, er den stigning, der har været i de luftbårne infektionssygdomme, altså både influenza A og B, RS-virus og covid-19, og det er derfor, at det undrer mig lidt, at der ikke er en større opmærksomhed fra regeringens side på at få lavet en risikovurdering af, hvordan man forventer at udviklingen kommer til at gå.
Og det er jo ikke, fordi vi med sikkerhed kan sige, hvordan udviklingen vil være i de kommende dage og uger.
For det har jo en betydning for den kapacitetsudfordring, der er i sundhedsvæsenet, særlig på intensivafdelinger og på akutmodtagelser, hvor mange smittede der kommer ind, og det er derfor, det undrer mig lidt, at regeringen ikke er villig til at fremlægge i hvert fald en prognose for, hvordan man forventer udviklingen vil være, både i forhold til RS-virus, influenza A og B og covid-19.
For det er jo det samlede billede af de luftbårne infektionssygdomme, som er med til at skabe det pres, og vi ved jo, som ministeren også er inde på, at der er en række initiativer, som vi allerede nu benytter os af, men som vi også godt ville kunne skrue op for, og kunne man tage forebyggende initiativer, som kunne være med til at lette presset på sundhedsvæsenet, ville det være positivt, altså både for patienter og pårørende, men jo også for et i forvejen belastet sundhedsvæsen.
Så derfor er spørgsmålet til ministeren: Hvorfor får man ikke fremlagt en valid prognose for, hvordan man forventer at udviklingen kommer til at gå?
Og hvorfor kan man ikke se på forebyggende initiativer, så man kan sikre, at kommuner og regioner kan styrke den forebyggende indsats, som man allerede leverer i forvejen, netop for at minimere presset på et i forvejen voldsomt presset sundhedsvæsen?
Sophie Løhde (V), 2023-01-18:
Sundhedsmyndighederne oplyser, at det ikke er muligt at udarbejde faktiske prognoser for smitteforekomsten af influenza og RS-virus.
Det har man i øvrigt heller ikke gjort under tidligere influenzasæsoner.
Selv om vi ikke kan foretage prognoser, kan sundhedsmyndighederne se en række tendenser fra overvågningen af luftvejsinfektioner, og overvågningen viser grundlæggende tre hovedtendenser.
For det første er antallet af smittede med RS-virus faldende, og det forventes fortsat at falde.
For det andet er antallet af smittede og nyindlagte med covid-19 faldende, og for det tredje er antallet af smittede med influenza faldende, og myndighederne vurderer, at tallene igen kan stige de kommende uger.
Vi har forberedt os godt inden den her vinter for at beskytte særlig vores ældre og sårbare borgere.
Næsten 90 pct. af alle plejehjemsbeboere er blevet boostervaccineret mod covid-19, og for personer over 50 år er næsten 76 pct. blevet boostervaccineret.
Derudover er årets vaccinationsprogram mod influenza udrullet bredere end tidligere.
Mere end 80 pct. af alle over 65 år er vaccineret, og ud over vaccinationsindsatsen er det naturligvis fortsat vigtigt, at vi fastholder de gode vaner fra de seneste år med covid-19.
Sundhedsmyndighederne vurderer ikke, at niveauet for covid-19 vil føre til en merbelastning af sundhedsvæsenet over de kommende uger, men der kan opstå en øget forekomst af øvrige luftvejsinfektioner.
Sundhedsmyndighederne oplyser, at regionerne har planer for håndteringen af den forventede merbelastning i relation til luftvejssygdomme i denne vintersæson, og jeg vil naturligvis sørge for at holde sundhedsordførerne løbende orienteret omkring udviklingen i luftvejsinfektioner, herunder hvis der er behov for ændring i den nuværende håndtering.