runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2023-11-30:
Jeg er meget stærk modstander af tomme busser, der kører rundt – meget stærk modstander.
Grunden til, at det er specielt vigtigt, er, at der aldrig bliver regnet på den samfundsmæssige omkostning, det er, at forældre skal bruge al deres tid og kraft på at køre deres børn rundt til alt muligt.
Så mener jeg, at samkørsel er vigtigt.
Det er også en mulighed.
Så mener jeg, at det generelt er vigtigt, at vi får et sammenhængende transportnet.
Jeg vil sige, at vores transport udvikler sig på en meget stykvis og delt måde.
Man kunne sagtens lave et mere rationelt og overordnet net.
Det kunne f.eks. være med færre operatører.
Det kunne være, at man f.eks. havde nogle færre takstzoner og alle mulige ting, der ville gøre det attraktivt for dem, der kan vælge, at vælge at køre med det kollektive.
Det ville styrke også de ydre områder.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-11-30:
Mange tak for det, og tusind tak for en god tale.
Jeg kender ordføreren som en dygtig og, må jeg sige, passioneret transportordfører, og også tusind tak for det makkerskab.
Vi er også begge to bevidste om, at ofte er man i en situation, hvor chaufføren er bagerste mand eller kvinde i bussen.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens synspunkt på, hvordan vi kan løse det her problem med kollektiv transport, og muligheder for det i landdistrikterne.
Kasper Roug (S), 2023-11-30:
Tak for det.
Jeg vil egentlig give ordføreren ret i mange af pointerne, og jeg er rigtig glad for, at ordføreren jo også peger på, at vi skal have det mere borgernære offentlige tilbud.
Jeg lægger også mærke til, at ordføreren er fra Liberal Alliance.
Ordføreren nævner til gengæld også, at vi skal have skattekontorer derude, at vi skal have skoler og hospitaler ude i yderområderne, og at vi skal også have sygehuse derude.
Vi skal have en masse, altså, offentlige tilbud på stribe vil ordføreren have derude.
Det er jeg sådan set enig i nok ville være en god idé, men koster sådan noget ikke penge?
Altså, er det bare gratis?
Hvordan i alverden vil ordføreren da finansiere alt det?
Jens Meilvang (LA), 2023-11-30:
Ja, det er et godt spørgsmål.
Jeg synes egentlig selv, at jeg var lidt inde på det.
Jeg sagde også, at jeg ikke går ind for, at man ikke skal kunne centralisere; der er nogle steder, det giver mening.
Altså, jeg går ikke og arbejder for at få et kæmpe universitet midt på Djursland, hvor jeg selv kommer fra.
Jeg synes derimod, det giver rigtig god mening, at universitetet inde i Aarhus laver satellitter udeomkring, og det behøver ikke nødvendigvis at koste flere penge.
Altså, tilbage for en lille generation siden var alle de tilbud, jeg nævnte, i de her hovedbyer.
Det kunne være i Grenaa, Ebeltoft osv., som er på Djursland.
Og jeg ville egentlig bare gerne inddrage den filosofi, altså have, at vi måske tænker lidt mere på, at det ikke altid er sådan, at der er en besparelse i at centralisere og lukke steder ude i landdistrikterne.
Jeg kan også nævne, at der er rigtig mange kommuner, der som spareøvelse lukker folkeskoler.
Når det kommer til stykket, har der, når man efter 5 år regner efter, faktisk ikke været den store besparelse i det, fordi størstedelen af eleverne måske er flyttet til privat- eller friskoler, hvilket gør, at kommunen faktisk ikke har lavet en besparelse på det.
Og det synes jeg bare man skal tænke på.
Nogle gange sidder vi bare og kigger ned i nogle regneark, og så tror vi, at der er en besparelse på det, men når det kommer til stykket, er der faktisk ikke nogen.
Kasper Roug (S), 2023-11-30:
Tak for det.
Jeg er jo sådan set enig med ordføreren i, at det er rart at have så mange tilbud som overhovedet muligt så tæt på borgerne som overhovedet muligt, men det lyder jo stadig væk, som om kommunerne så åbenbart ikke er deres opgave voksen.
Eller hvordan skal jeg forstå det, ordføreren siger?
Jeg synes da alligevel, at vi skal have en vis respekt for, at det er svært for de her kommuner i yderområderne.
Det, der er svært for kommunerne, er jo altså, at befolkningstallet nu engang falder, og når befolkningstallet falder, falder børnetallet også, og så er det selvfølgelig, vi står med nogle skoler, som skal tilpasses.
Altså, det må ordføreren vel også godt kunne anerkende?
Jens Meilvang (LA), 2023-11-30:
Ja, det kan du tro.
Jeg har jo været kommunalpolitiker i 15-16 år, tror jeg, og jeg har altid kæmpet for, at vi skal have så meget indflydelse ude i kommunerne som muligt, og det gør jeg for øvrigt stadig væk her fra Christiansborg af.
Når jeg nu nævner folkeskolerne, er det ikke for at være efter kommunerne, men bare for at sige, at det er meget nemt at sætte noget ind i et regneark og sige, at slår vi to skoler sammen, så er der den her besparelse.
Men hvis man regner det efter 5 år senere, er der måske slet ikke nogen besparelse, når det kommer til stykket.
For det, der skulle give besparelsen, var, at man skulle have nogle klasser med flere elever, så der skulle være færre lærere, men når man regner på det efter 5 år, er halvdelen af eleverne måske flyttet til en friskole, og så var der ikke nogen besparelse.
Og det synes jeg måske man skal holde sig for øje.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-11-30:
Tak for det.
Ingen skal disse statsgaranterede lån.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren fra LA, siden han ikke synes, at det er en helt fantastisk idé, om han ved, hvad der er gjort for at fremme de statsgaranterede lån rundtomkring i vores danske land.
Jens Meilvang (LA), 2023-11-30:
Jeg har ikke selv sådan en helt konkret liste over, hvad hver eneste bank har gjort, men jeg går da ud fra, at bankerne fortæller om muligheden, for de får jo stadig væk også noget ud af at lave de her lån, selv om der er statsgaranti inde over det.
Men der må jo ligesom være et eller andet, der ikke fungerer i forbindelse med det.
Og når jeg personligt selv har talt med bankerne om, hvad der ikke fungerer derude, hører jeg, at det simpelt hen er, fordi de bliver straffet af Finanstilsynet; hvis de laver udlån til måske et billigt hus, får de f.eks. at vide af Finanstilsynet: Det hus kan slet ikke koste 800.000 kr. i det her område, så I skal nedskrive huset i jeres bøger til 500.000 kr.
Og det gør så, at bankerne og sparekasserne ikke har lyst til at låne penge ud ude i yderområderne.
Så der kunne jeg måske godt tænke mig at få det lidt tilbage til markedet og lade bankerne selv vurdere det, altså lade den lokale bestyrelse i banken eller sparekassen vurdere, hvad der er fornuftigt, og hvad der ikke er, og ikke Finanstilsynet her i København.
Theresa Berg Andersen (SF), 2023-11-30:
Ja, ordføreren siger det nemlig så fint: Der er noget, der ikke fungerer.
Og dertil kan jeg bare sige, at der jo lige er blevet lavet fine undersøgelser, der viser, at borgerne derude simpelt hen ikke ved, at det eksisterer.
Vi har spurgt via spørgsmål for at gøre opmærksom på lige nøjagtig det her.
Jens Meilvang (LA), 2023-11-30:
Jeg vil bare sige, at jeg tror, at langt de fleste danskere kender til det nu, specielt efter årsdagen, hvor det kom frem, at der kun var givet ét statsgaranteret lån; der kørte det da som breaking news i alle medier.
Så jeg tror ikke, at der er mange borgere, der ikke er oplyst om, at man har mulighed for det her.
Jeg tror så bare ikke på idéen, og jeg tror ikke på, det fungerer, og det har jo så vist sig i praksis, at det gør det heller ikke.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-11-30:
Mange tak for det, formand.
Ja, i dag skal vi jo tale om noget, der ligger os alle sammen meget på sinde.
Jeg tror, at min kollega fra Danmarksdemokraterne for lidt siden sagde: Gid, der var flere af os.
Som Konservative værner vi om de traditionelle værdier og tror på, at et fundament for et sundt samfund starter med stærke familier i stærke fællesskaber med en stor virketrang.
Det er også nogle af de ting, som jeg personligt forbinder med at bo i et landdistrikt.
Fællesskabet er ofte større, vi har en større interaktion med hinanden, og vi passer godt på hinanden.
Denne regional- og landdistriktspolitiske redegørelse for 2023 giver os jo også et lidt mere nuanceret billede af den situation.
Den supplerer de overordnede udviklingstendenser med lokale eksempler på handlekraft, fællesskab og investeringer, der får nye initiativer til at blomstre.
Vi ser, hvordan vores landdistrikter gennemgår forandringer.
Nogle steder oplever vi en negativ udvikling, hvor huse står tomme og vitale servicer som skoler og dagligvarebutikker lukker.
Dette skaber ofte udfordringer for os alle, da afstanden til den nødvendige service øges, og derfor bliver niveauet forringet.
Over tid flytter folk, og de kommer ikke retur.
Omvendt kan vi også rette blikket mod et andet element i den her redegørelse, og det er jo de steder, hvor landsbyerne har et stærkt foreningsliv og tiltrækker driftige tilflyttere og lokale virksomheder og blomstrer.
Det er det, som i rapporten er beskrevet som hotspottene, altså der, hvor man kan sige, at man på en eller anden måde specialiserer sig i noget.
Og det skal man være god til at formidle.
Den viden om det, der foregår i hotspottene, skal formidles til de steder, hvor det er, ja, kan man sige, knap så hot.
Vi skal altså kigge ind i, hvordan vi gør det mere attraktivt at leve og bo og arbejde i hele landet; vi skal investere i udvikling og omstilling i alle egne af landet og sikre, at erhverv og lokalsamfund bliver hørt og imødekommet af myndighederne.
Dette kræver initiativer, reformer og aftaler, der styrker vores lokale frihed, selvbestemmelse, forandringskraft og iværksættertrang.
Det er fundamentet, hvor vores grundlæggende værdier formes, inden vi træder ud i samfundet og indgår i andre forpligtende fællesskaber.
Derfor er det nærmest en selvfølge, at der er skoler, at der er fritidsaktiviteter, og at der er sportshaller, hvor man kan lave alt.
De unge kan spille håndbold, og vi mænd kan – nogle af os iført en lidt for stram T-shirt – spille badminton om aftenen.
Vi kan have kulturelle aktiviteter, have strikkeklubber, høre foredrag og have ølsmagninger.
Alt er muligt, hvis der er ildsjæle.
Og dér skal vi være der for at være med til at levere rammerne for, at det kan lade sig gøre for alle os, der gerne vil være aktive.
Når alle de her sociale netværk og jobs, uddannelse eller fritidsjobs er der, har familierne det godt, og så blomstrer vores samfund.
Tak for ordet.
Mikkel Bjørn (DF), 2023-11-30:
Tak til ordføreren for en fin tale.
Jeg er lidt nysgerrig på noget.
Når vi taler klima, lyder det nogle gange, som om man taler med en SF'er, når man taler med en konservativ.
Derfor er jeg lidt nysgerrig på, hvad Det Konservative Folkeparti egentlig mener om sådan nogle ting som dieselafgift og kæmpevindmøller ude i Vadehavet.
Det er jo nogle dagsordener, hvor der er lidt, hvad skal man sige, uenigheder om, hvorvidt det er en god idé.
Vi i Dansk Folkeparti synes ikke, at det er en god idé.
Men jeg spændt på at høre, hvad Det Konservative Folkeparti mener om de her spørgsmål.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-11-30:
Jeg var selv med et andet medlem fra Dansk Folkeparti i Tønder i lørdags for at deltage i debatten dernede.
Den anden del af spørgsmålet har jeg naturligvis lige glemt.
Men du kan lige komme tilbage, og så skal jeg nok svare.
Det er fuldstændig rigtigt.
Jeg synes sådan set ikke, at vi er vægelsindede.
Vi har været ude at sige, at hvis man kommer med en dieselafgift, må man fjerne udligningsafgiften.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-11-30:
Tak for det.
Ordføreren nævner jo netop den offentlige transport.
Vi havde en diskussion tidligere omkring det her med, at buschaufføren var den bagerste mand i bussen.
Ser ordføreren nogen muligheder i, at man kunne inddrage f.eks. flextransporten i den offentlige transport og dermed i hvert fald om ikke andet så få mindre biler at transportere folk rundt i?
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-30:
Det er ikke alle, jeg lige ville smide sådan en 18-årig ud i.
Jeg tror, Corvetten ville være lige det vildeste at starte i.
Nej, jeg sidder jo et sted, hvor vi også ser problemerne med flextrafik.
Men vi skal da lade være med at gøre det.
Problemet med flex lige nu er, at det bliver sådan et offentligt spendingprojekt, hvor man så bare finder en ny måde at bruge penge på for at køre folk hen til fælles punkter uden for byerne, hvor de så heller ikke kan tage bussen.
Men jo, mere decentrale og mindre bureaukratiske muligheder for at transportere folk skal vi bestemt have.
Morten Dahlin (V), 2023-11-30:
Tusind tak for spørgsmålet.
Det kan være mig, der misforstod hr. Mikkel Bjørns kommentar, men jeg tror faktisk, det var bogskriverier af en anden minister end undertegnede, der blev henvist til, men lad nu det ligge; det kan hr. Mikkel Bjørn opklare efterfølgende.
Jeg er meget opmærksom på den problemstilling, og det er jo også derfor, vi i fællesskab styrker økonomien bag færgedriften ret markant – for netop at give mere økonomi til, at man kan opretholde en acceptabel færgedrift.
For det er meget vigtigt.
Det er både vigtigt for erhverv, vigtigt for bosætning og vigtigt for turisme, og som hr. Niels Flemming Hansen har været inde på flere gange, hænger de ting jo sammen.
Altså, bosætning, turisme og erhverv er jo noget, der skal fungere i en symbiose, og mange steder er det ensbetydende med, at der er en færge, der går ofte.
Derfor er jeg glad for, at vi, et bredt udsnit af Folketinget, også har valgt så markant at styrke den økonomi, der ligger bag vores færgedrift.
For det er meget, meget vigtigt, og jeg er opmærksom på problemstillingen.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-11-30:
Ja, det er fuldstændig korrekt, at vi har valgt at styrke færgedriften, og det er jo rigtig, rigtig godt.
Det, der er problemet nu, er, at der ligger nogle meget, meget store investeringer forude på oppe omkring et tal mellem 76 og 120 mio. kr., hører jeg, for en elfærge, der kan sejle på de her korte strækninger.
Det kan man jo trods alt ikke nå i mål med på det sæt.
Morten Dahlin (V), 2023-11-30:
Nej, det er ganske rigtigt.
Som jeg også nævnte i min tale, er udfordringen med færgerne til de danske småøer – jeg skulle lige til at bande, men så havde formanden irettesat mig, så det lader jeg være med – at det er rigtig, rigtig dyrt at udskifte dem til grønne færger.
Det er noget, vi bliver nødt til at have en diskussion af, også herinde på Christiansborg, altså hvordan vi økonomisk prioriterer det.
For det kan ikke ske lige med et snuptag eller med et fingerknips.
Jeg tror, at de fleste – måske ikke alle, men de fleste – er enige om, at der skal udskiftes til grønnere færger, men jeg anerkender, at der ligger en stor økonomisk udfordring i det, og det tager jeg meget gerne en dialog om hvordan vi løser.
Jette Gottlieb (EL), 2023-11-30:
Jeg er jo meget optaget af, at det eneste, der kan forhindre forringelser inden for landdistrikternes vilkår, er en helhedsbetragtning og et samfundsmæssigt ansvar.
Så derfor vil jeg lige spørge ministeren, om han vil støtte tanken om, at alle lovforslag har en gennemgang af, hvorvidt det påvirker landdistrikter i negativ retning eller rettere skævheden i landet.
Morten Dahlin (V), 2023-11-30:
Hvis der er tale om et konkret beslutningsforslag, vil jeg gerne vente med at tage stilling, til jeg har læst det beslutningsforslag.
Som jeg forstår reglerne i dag, skal der faktisk laves en landdistriktsscreening af alle lovforslag.
Jette Gottlieb (EL), 2023-11-30:
Så har jeg et andet spørgsmål, som handler om planloven.
Morten Dahlin (V), 2023-11-30:
Nu behandler vi jo ikke planloven lige nu og her, men altså, jeg vil bare sige, at jeg tror, at vi bliver nødt til at kigge på, hvordan vores planlov er indrettet i dag.
For jeg er af den helt grundlæggende politiske overbevisning, at der er mange rigide regler i den planlov og også mange rigide krav om, hvad der skal gøres, og hvordan det skal gøres, og nærmest også om, hvornår det skal gøres, som hæmmer udviklingsprojekter, og som mange steder er årsag til, at gode idéer bliver kasseret, før de overhovedet bliver afprøvet.
Det tror jeg vi skal have kigget på, men der er jo en planlovskreds, og der er et forlig, så det er ikke noget, jeg kan gøre alene; det er noget, der kræver fuld enighed i forligskredsen.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-30:
Tak for det, og tak til ministeren.
Ministeren er jo en god retoriker og rigtig, rigtig dygtig til ikke rigtig helt at svare
, så nu stiller vi lige spørgsmålet en gang til.
Vi ved alle sammen, at en CO 2 -afgift og den grønne omstilling kommer til at koste arbejdspladser; det har alle eksperter sagt.
Da de arbejdspladser sådan helt de facto ligger ude, hvor grisene bor lige nu, synes jeg, at man snakker udenom, når man løfter det op til, at der ikke må mistes arbejdspladser, altså underforstået i Danmark.
Det er vi ret ligeglade med i Nordjylland.
Det kan så blive i Brønderslev eller i København, at man sidder og sælger el til resten af det europæiske fastland fra de vindmøller, der står ude ved os.
Så vil ministeren bekræfte, at regeringens politik er, at når vi er færdige med den her CO 2 -afgift, at når vi er færdige med den her grønne omstilling og møllerne er sat op, har vi lige så mange arbejdspladser – qua det eventyr, vi åbenbart skal ind i – som vi havde før?
Morten Dahlin (V), 2023-11-30:
Jeg vil bekræfte, at regeringens politik er, at vi gerne skulle have nogle flere.
Altså, jeg håber da på, at vi kan udvikle arbejdspladser og skabe nye arbejdspladser i vores landdistrikter.
Hvis man har den ambition, at vi skal fastholde antallet af arbejdspladser, der er i dag, så vil jeg da håbe, at man vil være med til et højere ambitionsniveau og sige, at vi skal have nogle flere.
Det er regeringens politik.
Kim Edberg Andersen (NB), 2023-11-30:
Det vil jeg så gerne spørge lidt ind til.
For det er altid godt at have høje ambitioner, men virkeligheden er jo bare, at den store arbejdsbyrde i det her kommer, når man støber fundamentet til vindmøllen.
Det skal man bruge rigtig mange arbejdstimer til.
Det skal man, når man sætter pælene i jorden og sætter solcellerne op, men virkeligheden er jo også, at ud over det og en ganske begrænset service er der ikke mange arbejdspladser i det.
Så hvilken form for innovation er der i forbindelse med driften af de her ting – i forhold til at gå på arbejde med fiskeri eller som landmand?
Kan vi få en beregning på det?
Er det noget, regeringen har regnet på, eller bare noget, regeringen står og siger?
Morten Dahlin (V), 2023-11-30:
Det kan skyldes min intellektuelle begrænsning, men jeg er simpelt hen ikke sikker på, hvad det var, hr. Kim Edberg Andersen ville have jeg skulle regne på.
Men jeg bliver nødt til at anholde synspunktet om, at der ikke er særlig mange arbejdspladser i produktion af grøn energi.
Det er der.
Og jeg må bare sige, at hvis jeg kigger på det antal af borgmestre fra landdistriktskommuner, der har meldt ind, at de ønsker at tage del i det her grønne eventyr, så bekræfter det i hvert fald for mig, at de borgmestre gerne vil have nogle arbejdspladser i deres kommuner, fordi de ved, at der er arbejdspladser i det her.
Allerede i dag er der jo tusindvis af danskere, der er ansat i virksomheder, der producerer dele, bl.a. til vindmølleindustrien.
Så jeg kan ikke genkende, at der ikke skulle være arbejdspladser i det her.
Niels Flemming Hansen (KF), 2023-11-30:
Mange tak for det, og velkommen til ministeren; det er en fornøjelse.
Jeg kan sige, at jeg selv i dag har haft to møder med ministeren, så i dag har han ikke haft tid til at skrive på sin bog, jævnfør det, hr. Mikkel Bjørn nævnte tidligere.
Det ligger i Udvalget for Landdistrikter og Øer, og noget af det, som vi jo indimellem bruger tid på i udvalget, er at besøge de danske øer og de danske småøer.
Færgetransporten til dem er jo efterhånden et stort problem.
Der er en indfasning af grønne færger, man gerne vil lave, og en udfasning af fossile færger.
Det er meget, meget svært og meget, meget dyrt.
Jeg var selv på Fejø for nylig og besøgte Fejø Frugt, som alene i ventepenge til transportørerne, fordi færgefarten ville blive nedsat, altså i frekvens, ville skulle betale 576.000 kr. om året, som går direkte fra vedkommendes bundlinje.
Har ministeren eller rettere ministeriet gjort sig nogen tanker om, hvad man ser af løsningsmuligheder på det område?
Susie Jessen (DD), 2023-11-30:
Tak til ministeren for en faktisk god tale med mange gode ambitioner.
Jeg håber virkelig også, de bliver indfriet, bl.a. det her, ministeren nævner, med lægedækning.
Det synes vi er et rigtig vigtigt område.
Vi har bl.a. i vores finanslovsudspil foreslået et fastholdelsestillæg til læger, som kan være en af de ting, man kan gøre for ligesom at understøtte, at der kommer flere læger ude i landdistrikterne.
Det, jeg egentlig gerne vil ind på, er jo det her, som ministeren snakker om, med, at man skal sikre den gode udvikling, der er i gang.
Nede hos mig, nede i Vordingborg, er der en landmand, der hedder Søren Madsen, og han er simpelt hen en af de der landmænd, der bare kører så hårdt på i forhold til den grønne omstilling.
Så han er virkelig en af dem, der producerer mælk med et meget, meget lavt CO 2 -aftryk.
Han er så nervøs for den CO 2 -afgift, der er på vej.
Hvorfor skal en mælkeproducent som Søren Madsen straffes med en CO 2 -afgift, som ikke eksisterer i vores nabolande?
Det er vist kun New Zealand, der har noget lignende.
Hvorfor?
Morten Dahlin (V), 2023-11-30:
Der er ikke nogen, der ønsker at straffe landmænd, som deltager i den grønne omstilling.
Vi ønsker sådan set, at vi skal have flere af den slags grønne entreprenører, som både tager et ansvar for at skabe sunde danske fødevarer, og som også tager et ansvar for den grønne omstilling, og som i øvrigt skaber en masse arbejdspladser ude lokalt.
Det står meget tydeligt i regeringsgrundlaget, at når der skal indføres en sådan afgift, skal det gøres uden at svække erhvervets konkurrenceevne og uden at flytte arbejdspladser til udlandet.
Nu er det jo ikke min rolle som minister at stille spørgsmål, så jeg kan ikke spørge fru Susie Jessen, om hun har tænkt sig at ignorere landbruget.
Jeg håber bare, at fru Susie Jessen hverken vil skuffe klimaet eller landbruget.
Susie Jessen (DD), 2023-11-30:
Det kan jeg sige lige så sikkert som amen i kirken: Vi kommer ikke til at bakke op om en CO 2 -afgift, for vi har lovet vores vælgere, at vi ikke vil den slags.
Vi holder vores valgløfter.
Det er meget vigtigt for os.
Det er det, Det Økonomiske Råd siger.
I regeringsgrundlaget står der rigtig nok, at de ikke må ryge ud af Danmark, men der er bare noget, der indikerer, at de kommer til at ryge fra landdistrikterne ind i byen.
Kan Venstre og regeringen garantere, at det ikke kommer til at ske?
Kommer vi til at miste en eneste arbejdsplads i landdistrikterne med en CO 2 -afgift?
Morten Dahlin (V), 2023-11-30:
Der florerer alle mulige tal i en debat om en afgift, hvortil det ekspertudvalg, der skal kigge på det, ikke engang er kommet med deres anbefalinger endnu.
Derfor er det selvfølgelig fuldstændig umuligt at tage stilling til nogle tal, der er lavet på beregninger af noget, som der ikke ligger et grundlag for.
Det her skal ikke føre til, at vi taber arbejdspladser.
Det er helt klart.
Det her skal være med til at udvikle, ikke afvikle, dansk fødevareproduktion.
Derfor håber jeg bare, at fru Susie Jessen vil tænke sig om en ekstra gang og lytte til landbruget, der er kommet med en direkte opfordring til fru Susie Jessen: Kom ind i forhandlingslokalet, og vær med til at gøre en forskel.
Lad nu være med at svigte klimaet, lad være med at svigte landbruget.