Peter Hummelgaard (S), 2026-02-24:
Tak, formand, og tak til ordførerne for de mange positive tilkendegivelser til det her lovforslag.
Også i Grønland er der blevet set positivt på lovforslaget, som det grønlandske selvstyre har tilsluttet sig.
Derfor er jeg også glad for at kunne konstatere, at der i Folketinget er en bred opbakning til forslaget.
Jeg tror, vi alle sammen kan være enige om, at et stærkt justitsområde er en forudsætning for både et velfungerende og et trygt samfund.
Derfor er det altså også afgørende, at lovgivningen på justitsområdet i Grønland er tidssvarende og af god kvalitet.
Det gælder ikke mindst retsplejeloven.
Der ligger et stort arbejde bag udarbejdelsen af både retsplejelov for Grønland og kriminallov for Grønland, og det er helt centralt for mig, at de holdes opdateret.
Med lovforslaget lægges der først og fremmest op til en lang række ændringer af den grønlandske retsplejelov.
Den grønlandske retsplejelov opdateres løbende gennem ændringer, som også foretages i den danske retsplejelov, men altid, selvfølgelig i relevant omfang, tilpasset de grønlandske forhold.
Formålet med lovforslaget er bl.a. at sikre den fortsatte ajourføring af den grønlandske retsplejelov, ligesom der foreslås flere ændringer med henblik på at forenkle retsplejen i Grønland.
Ændringerne i den danske retsplejelov er baseret på en række forslag fra Rørdamudvalget og anbefalinger fra Retsplejerådet.
Det fremgår bl.a. af aftalen om domstolenes økonomi, at aftalepartierne er enige om, at Justitsministeriet sammen med naalakkersuisut vil vurdere, om ændringerne også er relevante at gennemføre i Grønland.
Jeg vil ikke remse alle de foreslåede ændringer af retsplejeloven op her, men jeg vil fremhæve nogle af dem.
For det første indebærer lovforslaget, at det, i lighed med hvad der gælder i den danske retsplejelov, bliver forbudt at optage billeder uden for rettens bygninger af sigtede, tiltalte og vidner, der er på vej til eller fra et retsmøde i en kriminalsag, med mindre der foreligger samtykke til optagelsen.
Med lovforslaget sikres dermed beskyttelse af personer, som pålægges at møde i retten, mod den unødige krænkelse, der vil være forbundet med i denne særligt belastende situation at blive fotograferet uden at have givet samtykke til det.
Det gælder navnlig, når sigtede eller tiltalte er frihedsberøvet og bringes til retten af politiet, men er selvfølgelig ikke kun begrænset til det.
Der lægges i lovforslaget desuden op til, at manglende overholdelse af forbuddet vil medføre bøde.
Lovforslaget indebærer for det andet en forlængelse af fristen for omgørelse af påtaleopgivelse og tiltalefrafald fra de nuværende 3 måneder til 4 måneder.
I den forbindelse foreslås det desuden at indføre hjemmel til at anvende den enkle procedure i retsplejelovens kapitel 42 ved behandling af erstatningskrav rejst af forurettede, der grundet sagsbehandlingsfejl ved myndighederne ikke har haft 4 uger til at klage over påtaleopgivelse eller tiltalefrafald.
I dag er det sådan, at en afgørelse om at opgive en påtale ikke kan omgøres, når der er gået 3 måneder, fra afgørelsen er truffet.
Så ved at forlænge omgørelsesfristen til 4 måneder vil myndighederne få længere tid til at behandle klager og til at rette eventuelle fejl.
Desværre vil vi aldrig helt kunne gardere os mod menneskelige fejl, og derfor er det vigtigt, at der er de rette lovgivningsmæssige rammer for forurettede i sager, hvor der er sket fejl.
Det gælder selvfølgelig særlig i sager om voldtægt og andre alvorlige forbrydelser.
Med lovforslaget vil vi derfor give ofrene i sådan nogle sager mulighed for at bruge en forenklet proces til at få behandlet erstatningskrav som følge af fejl i forbindelse med omgørelsesfristen.
Det svarer til retstilstanden i Danmark.
Med lovforslaget gør vi det med andre ord lettere for forurettede at få taget stilling til et krav om erstatning.
Lovforslaget indeholder derudover et forslag til ændring af kriminallov for Grønland.
Ændringen svarer til en ændring foretaget i den danske straffelov med henblik på at forenkle den danske retspleje.
Regelforenklingen indebærer, at gerningsmandens tilståelse vil skulle regnes som et forhold, der kan begrunde idømmelse af en mindre indgribende foranstaltning, eller at der efter omstændighederne ikke idømmes nogen foranstaltning.
Med de bemærkninger vil jeg endnu engang takke for modtagelsen lovforslaget.
Jeg ser frem til den videre behandling af forslaget i Folketinget og står naturligvis til rådighed for besvarelse af de spørgsmål, der måtte opstå i den forbindelse.
Tak for ordet.