Torsten Gejl (ALT), 2024-05-14:
Tak, formand.
Jeg synes, det er en sorgens dag for Nordjylland.
Om lidt vedtager Folketinget anlægsloven til en tredje Limfjordsforbindelse over Limfjordsøen Egholm.
Jeg er selv valgt i Nordjylland i 2015 og startede egentlig kampen mod Egholmforbindelsen med det samme, og jeg havde egentlig troet, at det ville lykkes med alt det, vi ved i dag, at vippe stemningen og den politiske stemning over til at få det tunnelrør i øst, som er så meget bedre.
Men én ting er et nederlag for os, en anden er, at jeg synes, at det her er et kæmpe nederlag for naturen, for den lysbugede knortegås, for strandtudsen, for ni flagermusarter og for odderen på Egholm.
Det er alle sammen truede dyr, der risikerer at få deres levesteder ødelagt, når der køres en motorvej hen over Egholm.
Jeg synes også, at det er et kæmpe nederlag for klimaet, da projektet udleder næsten en halv million ton CO 2 .
Jeg synes, det er et stort nederlag for miljøet, da projektet risikerer at hvirvle asbestfibre op i Limfjorden og i det hele taget gøre Limfjorden til et kæmpe stort mudderbad i mange år.
Det er et potentielt nederlag for grundvandskvaliteten, da grundvandssænkninger, der er beskrevet i anlægsloven, risikerer at trække grundvand med pesticider ind i områder, hvorfra Aalborg får 20 pct. af sit drikkevand.
Det er et kæmpe nederlag for trafikken, fordi trængslen i Limfjordstunnellen efter Vejdirektoratets beregninger er lige så stor, som den er nu, i 2040, blot 5 år efter en forbindelse over Egholm kunne stå færdig.
Det er et kæmpe nederlag for samfundsøkonomien, fordi nye beregninger fra en aktindsigt, der blev trykt i fagbladet Ingeniøren her til morgen, siger, at Egholmforbindelsen nu ikke længere løber rundt, men går ned med flere 100 mio. kr.
Og det er et kæmpemæssigt demokratisk underskud, fordi 59 pct. af befolkningen i Aalborg Kommune ifølge meningsmålinger ikke ønsker en tredje Limfjordsforbindelse over Limfjordsøen Egholm, men ifølge Jysk Analyses seneste undersøgelser et ekstra østligt tunnelrør ved siden af Limfjordstunnellen.
Det handler om, at man vil have en anden Limfjordsforbindelse.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man har brugt så lang tid og kigget på så mange modeller og brugt så mange penge på at vælge den forkerte løsning.
Et ekstra tunnelrør er bedre i forhold til klima, miljø, natur, grundvand, asbestspredning og ifølge førende trafikforskere bedre i forhold til trafik, samfundsøkonomi, og så er det billigere at anlægge.
Så det er et virkelig stort nederlag på mange parametre, når et flertal i salen alligevel stemmer for anlægsloven.
Men nederlag er en del af livet, især i politik, og når man ser sig selv i øjnene efter et politisk nederlag i en ekstremt vigtig sag, må man spørge: Kæmpede man helt til sidste sekund med alle de ressourcer, man havde?
Så sent som i morges, her på dagen for selve vedtagelsen, havde jeg indkaldt transportministeren i dobbelt samråd og gjorde sammen med Enhedslisten og SF et sidste forsøg på at få regeringen til at tænke sig om og udskyde vedtagelse af anlægsloven, indtil vi har undersøgt det hele nærmere.
Her måtte ministeren forholde sig til, at et østligt tunnelrør både har bedre trafikale og bedre samfundsøkonomiske konsekvenser end en forbindelse over Egholm, og han måtte også forholde sig til, at et østligt tunnelrør er en bedre løsning på stort set alle de kendte parametre.
Der er mange ting, jeg gerne vil have undersøgt nærmere.
Kan man sikre, at færre beboelser og virksomheder bliver generet af en østlig forbindelse?
Hvordan kan man sikre, at trafikken holdes åben i så høj grad som muligt i anlæggelsen af et østligt tunnelrør?
Hvad med trafikstøj?
Er der asbestfibre i fjordbunden?
Hvad sker der, når man graver Limfjorden igennem helt til Egholm for at lave en sænketunnel?
Jeg har selv gravet et stykke eternit med asbest frem fra bunden i Limfjorden, og jeg skal hilse og sige, at vandet blev plumret på et øjeblik.
Hvad sker der, når man graver hele vejen over?
Hvor langt flyder mudderet?
Hvad er der ellers i bundslammet?
Men svarene må blæse i vinden, for vi slap op for tid.
Ministeren og formanden stillede også op med kort varsel her i slutningen af lovbehandlingen, og tak for det; det er god stil.
Men grunden til, at vi slap op for tid, er, at regeringen har valgt at flytte behandlingen af anlægsloven fra efteråret til foråret.
Og selv om jeg har lavet fem samråd og en høring og været på talerstolen til alle tre behandlinger i Folketinget, ville jeg gerne have vendt alle de sten, der skulle til for at overbevise regeringen om, at de skal lytte til borgerne i Aalborg og lave det ekstra tunnelrør, der ser ud til at være bedst på alle parametre.