runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dina Raabjerg (KF), 2024-04-18:
Tak, formand.
I et lille land som Danmark er vi afhængige af vores evne til at være innovative og agile, så vi kan opretholde vores rigdom, vækst og velfærd, og her er koncernreglen bare et unødigt benspænd.
Jeg har selv i 18 år arbejdet i techindustrien, og her har jeg set, hvordan banebrydende løsninger, f.eks. til diagnosticering af hjerte- og alzheimerpatienter, er udviklet i Danmark med herboende udenlandske eksperters indsats og viden.
Samtidig har jeg som lokalpolitiker i Ikast-Brande Kommune flere gange drukket fredagskaffe med forældre i vores internationale skoler.
Her har jeg ofte mødt frustrerede ægtefæller til expats i virksomheder som f.eks. Siemens og Bestseller.
De er dygtige, veluddannede og vil gerne arbejde, men der er flere af dem, som har svært ved at finde en indgang til det danske arbejdsmarked, og så vokser frustrationen.
Og hvis de først begynder at tale om at vende hjem igen, er det et nederlag for både dem selv, deres familie, ægtefællen, drømmejobbet og virksomheden, men altså også for Danmark.
Mange virksomheder vil gerne kunne tilbyde ægtefæller til expats gode job og en vej ind til et fagligt og socialt fællesskab, men det bliver i hvert fald besværliggjort af koncernreglen, som gør det besværligt for ægtefæller at arbejde inden for samme koncern, medmindre de altså får en særskilt tilladelse.
Det er en unødvendig bureaukratisk hindring.
Den nuværende situation skaber en paradoksal realitet, hvor vi på den ene side åbner vores døre for internationalt talent og på den anden side gør det lidt mere besværligt for deres ægtefæller og for ægtefællens evne til fuldt ud at integrere sig på arbejdsmarkedet.
Det er ineffektivt, og det er dumt.
Med forslaget her opnår vi, at det bliver hurtigere og nemmere for ægtefæller at falde til og blive en del af et fagligt fællesskab.
Vi gør det lettere og styrker arbejdsmarkedet i en tid, hvor vi mangler kvalificeret arbejdskraft.
I visse sektorer er det jo en kæmpe udfordring.
Vi understøtter et dansk erhvervsliv, der har brug for adgang til de bedste talenter fra hele verden, så de fortsat kan stå i spidsen for global innovation og udvikling, og som andre af mine kollegaer her i salen har sagt, slipper vi også for noget bureaukrati hos SIRI.
Forslaget handler dermed ikke kun om at fjerne en bureaukratisk regel; det handler altså også om at sikre, at Danmark fortsat kan konkurrere på den internationale scene og fortsat kan levere gode løsninger til vores borgere gennem de talenter, som vi er i stand til at tiltrække og ikke mindst holde fast i.
Så som medforslagsstiller vil jeg sige, at vi håber meget på opbakning fra salen til dette forslag.
Tak for ordet.
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-19:
Tak for det, og tak til hr. Sjúrður Skaale for en god tale med mange konkrete og gode eksempler på, at det går den rigtige vej, men at der også er nogle udfordringer, der skal løses.
På statsborgerskabsområdet deler vi frustrationen, også i Danmark, og det er jo så særlig slemt i Færøerne, men der vil vi da også gerne tilbyde vores assistance til at få sat øget fokus på det område.
Men i lyset af det, som også blev sagt af fru Anna Falkenberg, der jo ligesom hævede sig lidt op med de store spørgsmål i forhold til placeringen, rigsfællesskabets fremtid og Færøernes indflydelse i internationale organisationer og andet, vil jeg bare lige høre, om hr. Sjúrður Skaale har en idé til, hvordan man kunne bringe den debat videre.
Hvad er hr. Sjúrður Skaales bud på at få indfanget nogle af de frustrationer, der ligger, og få det ind i en konstruktiv proces fremadrettet?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-04-19:
Jeg mener at kunne observere, at folk forstår, at den fuldstændig paradisiske verden, vi har levet i siden den kolde krig, hvor der ikke har været nogen militære installationer på Færøerne overhovedet, er et fuldstændigt drømmeland.
Der var en militær radar, som fungerede, nogle år efter at den kolde krig sluttede, men så blev den simpelt hen pillet ned fysisk.
Så har der ikke været én militæruniform, end ikke et gevær, ikke én militær installation, ikke ét krigsskib overhovedet på Færøerne i mange, mange år.
Det har været et drømmeland.
Og det er svært at anerkende, at nu har tingene ændret sig.
Men jeg mener, at forståelsen er der – at folk forstår, at vi ikke beskytter os selv; vi bliver nødt til at have en stærk alliance med dem, der beskytter os, hvis der skulle ske noget.
Louise Elholm (V), 2024-04-19:
Ja, og det er jeg rigtig glad for at høre
Men jeg kunne måske godt tænke mig så at sprede det lidt ud.
Hvordan ser man sin position i forhold til andre lande?
Hvad oplever man i forhold til det?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-04-19:
Hvis jeg skal tale for mig selv, er jeg personligt overhovedet ikke et sekund i tvivl om, at Ruslands økonomiske forbindelse med Færøerne og den meget store åbenhed, man har for økonomisk og erhvervsmæssigt samarbejde med Færøerne, også har et strategisk sigte.
Det har den russiske ambassadør sagt meget klart, når han har sagt, at det kan få konsekvenser for det økonomiske samarbejde, hvis der er NATO-øvelser nord for Færøerne, eller hvis vi har den ene eller den anden holdning til de forskellige ting – så kan det få økonomiske konsekvenser.
Jeg synes, det er åbenlyst, at Rusland bruger den økonomiske relation politisk.
Louise Elholm (V), 2024-04-19:
Tak til hr. Sjúrður Skaale for indlægget.
Jeg sætter også stor pris på, at ordføreren bemærker forsøgene på at imødekomme de udfordringer, der er i rigsfællesskabet, når der er udfordringer.
Og vi håber i hvert fald også fra Venstres side, at vi i fremtiden kan få fundet løsninger de steder, hvor der er udfordringer; det vil vi bestræbe os på at hjælpe med.
Mit spørgsmål er lidt mere i forhold til det sikkerhedspolitiske, for jeg ved, at hr. Sjúrður Skaale tidligere har været meget optaget af det sikkerhedspolitiske og hele sagen omkring radaren.
Hr. Sjúrður Skaale nævnte også, at forsvarsministeren ofte er kommet til Færøerne for at diskutere de forskellige ting og har lyttet, når ordføreren er kommet med nogle forskellige emner.
Kan hr. Sjúrður Skaale sige lidt om, hvordan stemningen er i forhold til det forsvarspolitiske i øjeblikket på Færøerne?
Jette Gottlieb (EL), 2024-04-19:
Det er måske så også svaret på mit næste spørgsmål, for det var netop, hvordan man vil håndtere det.
Nu har jeg jo oplevet nogle ting.
Bl.a. så jeg ved et besøg sammen med Nordisk Råds delegation, hvor begrænsende det kan være, hvis der bliver for stor turisme.
Jeg ved ikke noget om, at I har et forslag liggende i Lagtinget, men det er vel et forsøg på at lave en strategi.
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Det er jeg helt enig i.
Enhver debat skal ske på et sagligt grundlag.
Råberi og usaglig retorik synes jeg aldrig er acceptabelt, men vi skal stadig væk kunne tale om de hårde ting i en ordentlig tone, selv om de er svære og man ikke altid kan få enderne til at mødes i sidste ende.
Men jeg er helt enig med spørgeren.
Sjúrður Skaale (JF), 2024-04-19:
Det er måske en af de største debatter, som er på Færøerne i øjeblikket.
Det er jo et meget lille sted og et utrolig sårbart sted.
Man kan se, hvordan turismen fuldstændig har ødelagt visse steder, også europæiske byer, hvor lokalbefolkningen bare er flyttet væk.
Tag Barcelona f.eks., eller tag mange andre byer, hvor turismen simpelt hen har overtaget fra de lokale.
Så det er en stor udfordring, når man er så lille og så sårbar.
Når det gælder præcis cruiseturisterne, er de ikke på den måde de værste, fordi de kommer, er der en halv dag og tager af sted igen.
Og de betaler en masse for at ligge i havn.
Det er mere de turister, som kommer og opholder sig i lang tid, og som gerne vil vandre alle mulige steder, og som ikke er sig bevidste, at 1, 20 og 100 turister kan man sagtens tåle, men når 100.000 turister går den samme vej, går det ud over naturen og det liv, der er i naturen, og bøndernes virksomhed.
Jeg kan ikke sige her og nu, hvad løsningen er.
Der ligger faktisk et lovforslag i Lagtinget lige nu om regulering af turismen.
Jette Gottlieb (EL), 2024-04-19:
Jeg vil spørge om noget, som ordføreren næsten ikke var inde på, og det handler om ønsket om den stærke turismeudvikling på Færøerne.
Grunden til, at jeg spørger, er, at jeg har en oplevelse, og den handler om, hvor meget dominans der kommer fra et cruiseskib med 5.000 passagerer, der ligger ind i Tórshavn eller et andet sted.
Har I nogen strategi for, hvordan I – om jeg så må sige – vil holde styr på den turisme, som I forestiller jer skal komme til at vokse?
Mette Frederiksen (S), 2024-04-19:
Jeg er i øvrigt glad for, at så mange af ordførerne har bemærket og vel egentlig også været glade for, at vi har prioriteret at få Europa-Kommissionens formand med til både Færøerne og Grønland – apropos det der med at forstå landene.
Noget af det, vi sidder og kigger ind i nu fra henholdsvis Grønlands og EU's side – derfor kan jeg tillade mig at sige vi, for her er jeg så en del af EU; jeg er jo ikke Grønland – er, hvordan EU kan understøtte udvinding, hvad angår nogle af de kritiske råstoffer.
Det er jo erhvervsudvikling og potentielt også en styrkelse af grønlandsk økonomi.
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-19:
Så er der også det forsvarspolitiske, hvor hr. Sjúrður Skaale jo også sagde: fra drømmeland til sikkerhedspolitik.
En ting er skibene, men hvad er hr. Sjúrður Skaales sådan helt konkrete ønskeliste til de forsvarsforhandlinger, vi går i gang med her, og hvor langt vil man gå i forhold til etablering af militære kapaciteter i Færøerne?
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Jeg er jo selv tilhænger af vores samarbejde, og jeg tror, det er meget vigtigt, at man slår fast, at der er forskel på selvstændighed, som jeg ikke er tilhænger af, og så en øget selvstændighed, som jeg er tilhænger af.
Det er i det lys, man skal se den debat, jeg prøver at rejse her i dag.
Hvis det er det, jeg har givet udtryk for, er det i hvert fald forkert.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-19:
Jeg tror, jeg har en rimelig god fornemmelse af, hvad der er af diskussioner på Færøerne og i Grønland i forhold til rigsfællesskabet.
Jeg ser det jo ikke så meget som et udtryk for, at der er udfordringer i vores samarbejde, men måske snarere, at der er nogle, der mener, at den ramme, der er for vores samarbejde, ikke er den, man ønsker skal være der i fremtiden, og det er jo grundloven.
Det er selvfølgelig en ret stor udfordring for os, for det er nu engang den, vores samarbejde hviler på.
Jeg kan sagtens høre ønsket om selvstændighed – og det er i øvrigt ikke nogen ny debat nogen af stederne – som jeg forstår.
Jeg forstår det faktisk utrolig godt.
Et folk ønsker at blive selvstændigt, og det giver også i mine ører rigtig, rigtig god mening.
Men det er klart, at hvis man på et tidspunkt ønsker sådan større juridiske forandringer, må vi jo have en mere konkret diskussion omkring det de tre lande imellem.
For det er en stor ting, og der afventer jeg selvfølgelig også, hvor langt man egentlig har et ønske om at gå.
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Tak, og tak til statsministeren for de bemærkninger, der kom.
Statsministeren siger, at det ikke er Danmark, der skal tage initiativ til forandringerne.
Det er jeg meget enig i at Danmark ikke skal.
Grunden til, at jeg kom med den opsang, hvis man kan kalde det det, var for at gøre opmærksom på, at der altså er nogle spændinger på vej.
Der er nogle spændinger, alt er ikke bare lutter idyl, og der kommer højst sandsynligt nogle forslag til forandringer.
Men de forandringer, som jeg tror kommer, tror jeg nemlig man skal se som en udvikling og ikke en afvikling, som jo netop er de ord, som statsministeren bruger.
Så mit forsøg var mere at gøre jer opmærksomme på, at vi har behov for den her debat, og I skal bare vide, at der kommer noget, og jeg håber, at I vil tage positivt imod det.
Der er også nogle udfordringer, vi bliver nødt til at løse, og som jeg i hvert fald ser som en udvikling og ikke som en afvikling.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Tak for det.
Man kan godt opleve en eller anden form for træghed på en række områder inden for regeringsområderne, men det tænker jeg at vi jo må arbejde os sammen omkring.
Men noget af det, der blev talt om tidligere, var det her med investeringer, og hvor investeringerne kommer fra, og hvilke interesser der ligesom følger med.
Jeg synes jo, det er langt mere interessant at tale om erhvervsudvikling og investeringer i fællesskab, end det er at tale om, hvorvidt bloktilskuddet skal øges f.eks. Derfor synes jeg også, der ligger en opgave for os i fællesskab i at tage den snak om, hvordan Grønland og Danmark kan prøve at sikre, at de rette investeringer kommer til Grønland.
Mette Frederiksen (S), 2024-04-19:
Jeg er ikke nogen stor tangodanser, men jeg tænker, at tre i en tango er endnu sværere end den oprindelige argentinske tango, så jeg ved ikke, om jeg tør begive mig ud i det billede.
Men jeg er sådan set enig i, at psykologi her spiller en rolle.
Forstår vi hinanden?
Ved vi, hvad det er for nogle knapper, vi kommer til at trykke på i vores samarbejde?
Der er jo kun én vej igennem det, og det er at være sammen med hinanden, rejse og forstå de kæmpestore forskelle.
Mange af jer i den her debat har været i alle tre lande, og der er jo nærmest ikke noget, der er sammenligneligt mellem de tre lande, når man besøger dem.
Vi er så forskellige fra hinanden, men nogle historiske betingelser og noget geografi har bundet os sammen – og i dag nogle værdier, ingen tvivl om det.
Som samfund har vi udviklet os til at være åbne, frie samfund, som tror på demokrati, og som også er villige til at stå op for det.
Men det er jo ikke geografien, der samler os, eller livsvilkårene for de enkelte familier, og den bedste måde at forstå hinanden på er at være sammen og bruge den tid, der skal til for rigtig at forstå dybden af forskelligheden.
Aaja Chemnitz (IA), 2024-04-19:
Tak til statsministeren for ordene.
Jeg vil også udtrykke den allerdybeste respekt for særlig ordene om socialt udsatte grønlændere, og ikke mindst, og det er sådan meget personligt, mener jeg virkelig, at statsministeren har stået i spidsen for et nybrud i forhold til at anerkende, at de her menneskerettighedskrænkelser accepterer vi ikke, og dem vil vi gerne forholde os til; vi tør at kigge de der mørke kapitler i øjnene.
Så det vil jeg gerne takke statsministeren personligt for.
Så må man erkende, at i forhold til undervisning om Grønland og Færøerne er der jo fokus på det historiske og ikke nødvendigvis det moderne.
Så jeg håber, at vi hurtigt kan konstatere, at vi ikke er i mål, men at der er mere, vi skal gøre for at sikre undervisning.
Så blev der nævnt tidligere i dag, at politik er konflikt.
Det er jeg ikke nødvendigvis enig i.
For mig er politik rigtig meget psykologi.
Det handler om at forstå og blive forstået, og måske særlig når man arbejder mellem to lande og i det her tilfælde også tre lande.
Derfor vil jeg egentlig gerne spørge statsministeren ind til det her samarbejde mellem Grønland og Danmark.
Det handler om tango, det handler om to parter, der skal finde ud af at samarbejde.
Hvordan kan man fra dansk perspektiv gøre det på en ny måde?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-04-19:
Vi har jo opereret med en liste.
Den fik vi etableret i fællesskab med den regering, der var før den forrige regering.
Man opererer med en liste over, hvilke konkrete hindringer der er på det ene og det andet område for, at det er muligt at finde sådan noget.
Når der er to systemer, to økonomiske systemer, to forvaltningssystemer, to sociale systemer i samme stat, så skal de jo kunne tale sammen på den ene eller anden måde.
Det har man så samlet hos én minister, og så får man ligesom gået helt konkret til værks med et punkt efter det andet.
Det har fungeret fint.
Man har med den konkrete tilgang fået fjernet en lang række af de hindringer, som der har været.
Flemming Møller Mortensen (S), 2024-04-19:
Tak til hr. Sjúrður Skaale for talen, og mange tak for at ridse et positivt forløb op, også om det at have haft indflydelse på en proces som politiker.
Jeg er også rigtig glad for, at hr. Sjúrður Skaale nævner et punkt, der i hvert fald står tilbage, nemlig det omkring udlændinge, for jeg tror og er sikker på, at hr. Sjúrður Skaale med stor charme på sit lange møde med betonembedsmænd her i Danmark har fået dem til at forstå, at nu skal de speede processerne op.
Så nu synes jeg, at listen skal være lang, for det er mit indtryk og min forhåbning, at der godt kan komme til at ske mere.
Så vil jeg gå til det alvorlige, hr. Sjúrður Skaale.
Vi har fra grønlandsk, færøsk og dansk side fokus på, at vi skal kigge på grænsehindringer.
Jeg synes, at det, hr. Sjúrður Skaale taler ind i her, jo er en hindring for nogle nødvendige og smidige processer.
Hvordan fungerer det arbejde set med ordførerens øjne?
Sjúrður Skaale (JF), 2024-04-19:
Jeg har haft nogle samtaler med fru Anna Falkenberg, og så har jeg haft nogle samtaler med ministeren, og vi har drøftet nogle ting, som kunne være mulige.
Jeg synes også, det er vigtigt, at de ting, vi gør, kan bruges civilt, altså at man gør nogle ting, som kan bruges militært og civilt.
Det er vigtigt, at man bruger pengene på den måde, og det er også vigtigt for legitimiteten, at folk ser, vi får gavn af det her.
Det er ikke kun noget, der handler om forsvar.
Samfundet får også gavn af det på andre områder.
At vi står fuldstændig last og brast sammen med NATO-landene er faktisk nye toner fra Færøerne.
Det har man ikke hørt før.
Det er fuldstændig klokkeklart.
Det gælder også partier, som for nogle år siden var meget skeptiske over for hele NATO ligesom den yderste venstrefløj i Danmark.
De har nu flyttet sig til et andet sted.
Kristian Bøgsted (DD), 2024-04-19:
Det er jeg egentlig glad for, for jeg tror nemlig, at meget af det bunder i uvidenhed.
Nu har vi jo desværre konflikten, og der har været snakket rigtig meget om fiskeriet fra færøsk side, ikke?
Jeg tror virkelig, at der er rigtig mange, der ikke har en forståelse af, hvordan det hænger sammen, og derfor får man måske hurtigt nogle skarpe holdninger over for hinanden.
Så jeg ville være rigtig glad, hvis vi alle sammen i fællesskab kunne hjælpe med at udbrede mere viden, så vi får den dybere dialog i stedet for de skarpe holdninger, som gør, at vi hurtigt kommer til at stå og næsten råbe efter hinanden.
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Tak for spørgsmålet, og også tak for samarbejdet i det daglige.
Det bunder i manglende viden fra dansk side oprindelig.
Derfor har man den her berøringsangst for at sætte ord på nogle af tingene.
Det synes jeg er uheldigt og forkert, for jeg vil altid gerne have en åben diskussion om ethvert emne, der kan være med til at oplyse en debat.
Så er det helt fair, hvis man ikke er helt enig i mine synspunkter, men så får vi i hvert fald debatten.
Samtidig skal man jo bare have respekt for, at nogle ting bliver besluttet på Færøerne, og at andre ting bliver besluttet her, men det er ikke ensbetydende med, at vi ikke kan tale om det og debattere det.
Tak for spørgsmålet.
Det er nogenlunde de samme overskrifter, der er for Grønland, altså først og fremmest overvågning.
Vi bliver nødt til at have øje på, hvad der overhovedet sker, både i vores luftrum, som radaren jo er en del af, men også oven vande og under vand.
Dernæst er det beredskab i en større og bredere kontekst, og det gælder bl.a. i forhold til søkabler.
Hvad gør vi, hvis de søkabler, der er ind til land i dag, pludselig ikke er der mere?
Det gælder satellitforbindelser osv.
Men det vigtigste for mig er, at de investeringer, der bliver lavet i militære kapaciteter, også kan have en civil udnyttelse.
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-19:
Og så er der det andet, jeg gerne vil spørge om.
Nu var fru Anna Falkenberg jo vært for en meget god tur på Færøerne, hvor vi også var på Sornfelli og se den manglende luftvarslingsradar, og den kommer nu, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om fru Anna Falkenberg kunne sætte lidt flere ord på det.
Vi har hørt en del, bl.a. fra fru Aaja Chemnitz, om ønsker til det kommende forsvarsforlig
, men hvad er ifølge fru Anna Falkenberg de tre-fire ting, der er vigtigst for Færøerne i de forhandlinger, vi skal i gang med, om den arktiske delpakke?
Anna Falkenberg (SP), 2024-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Først og fremmest har vi en debat om det på Færøerne lige nu, og partierne taler internt om, hvad det er for nogle ændringer, man ser for sig.
Så processen, som jeg ser det, er, at man på Færøerne sætter sig ned og finder ud af nogle punkter, som man kan enes om.
Og derefter synes jeg, at idéen om en kommission er rigtig god, men det kræver blot, at vi bliver enige om, hvad det så er, der skal undersøges.
For jeg mener, at det forhold, der er mellem Færøerne og Danmark, ikke bør være det samme som det mellem Danmark og Grønland, for det skal ligesom komme fra en grønlandsk vinkel.
I forhold til grundloven er jeg af den opfattelse, at der ikke er behov for en grundlovsændring på grund af de konstruktionsændringer, vi skal have lavet, og det er der mange forskere og jurister der er enige med mig i.
Så jeg synes blot, at vi skal arbejde inden for rammerne af grundloven, som den er i dag.
Christian Friis Bach (RV), 2024-04-19:
Tak til fru Anna Falkenberg for en både meget filosofisk tale og derudover en meget konkret tale med nogle velformulerede ønsker til fremtidens rigsfællesskab.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad fru Anna Falkenberg tænker at det næste skridt kunne være.
Kunne det være, at der blev nedsat en fælles rigsfællesskabskommission, som måske også på sigt kunne føre til ændringer i grundloven?
Er det det, fru Anna Falkenberg ser for sig?