runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Altså, fru Jette Gottlieb kan godt få talen bagefter.
Hele side 1 handler om forsvarsudgifterne.
Det, som jeg i al beskedenhed prøvede at sige, er, at det jo er et samlet billede.
Ja, vi har brug for at investere hurtigere, større og bedre i vores forsvar.
Det kræver flere penge og skal gå hurtigere, end vi havde regnet med.
Det er jo selvfølgelig på den måde nytilkommet.
Det er også rigtigt, at i forhold til nogle af de udfordringer, vi står med på klimaområdet, har vi skruet op for nogle af ambitionerne.
Men der er også udfordringer for vores velfærdssamfund.
Nogle af dem har nogle partier og økonomer og sådan noget talt om i et stykke tid, men når vi kigger på årene fremover, kan vi se, at udfordringerne bliver større.
Så det handler jo ikke om spin; det handler om at sige, hvad det er for nogle opgaver, vi skal løse totalt set, og hvordan vi bedst kan gøre det.
Og der er store bededag et vigtigt bidrag, men det er jo ikke det eneste, vi kommer til at gøre for at sikre, at vi kan løfte det fællesskab, vi har brug for.
Jette Gottlieb (EL), 2023-02-02:
Kan man ikke sige, at det nærmest er definitionen på spin, når ordføreren bruger sin ordførertale til at sige, at det her alene handler om at løfte vores velfærdssamfund, samtidig med at det lige fra starten hele tiden har handlet om, at det drejede sig om at finansiere forsvarsudgifter?
Christoffer Aagaard Melson (V), 2023-02-02:
Tak for det.
Danmark står over for en række udfordringer de kommende år, som kommer til at kræve svære politiske beslutninger, hvis de skal tackles på en god måde.
Hvis vi i en fremtid, hvor der bliver flere børn og flere ældre, f.eks. skal kunne løse de store problemer i vores sundhedsvæsen og kunne investere massivt i den grønne omstilling, så kræver det reformer.
Ellers kommer vi til at mangle de nødvendige hænder både i den offentlige sektor og i den private sektor, der skaber de skatteindtægter, der danner grundlaget for, at vi kan adressere udfordringerne.
En afgørende grund til, at behovet for reformer, der kan styrke dansk økonomi, er blevet meget større, er helt åbenlyst Putins brutale angreb på Ukraine den 24. februar sidste år.
Angrebet fik nemlig et bredt flertal i Folketinget til at tage den helt nødvendige beslutning at øge udgifterne til forsvaret markant, så de er hele 20 mia. kr. større i 2030 end ellers forudsat.
Siden foråret er situationen desværre ikke blevet bedre.
Ukraine er stadig under angreb, og truslen fra Rusland er ikke blevet mindre.
Derfor vil regeringen sætte turbo på opbygningen af dansk forsvar og fremrykke investeringen, så vi bruger 2 pct. af bnp allerede i 2030.
Det koster yderligere 4,5 mia. kr.
Populært sagt blev de øgede forsvarsudgifter, der blev aftalt i foråret sidste år, finansieret ved at tage af opsparingen.
Dengang var den løsning, der kunne opnå et bredt flertal, nemlig at øge det strukturelle underskud med 0,5 pct.
Dermed blev mulighederne for at møde fremtidens udfordringer på andre områder selvfølgelig også forringet, da store dele af det råderum, der ellers kunne være brugt, forsvandt.
Det kan ikke blive ved med at gå, hvis vi også skal have råd til og hænder til at løse de andre vigtige udfordringer, vi står over for.
Det er derfor, vi har foreslået at finansiere fremrykningen af forsvarsudgifterne og øge arbejdsudbuddet ved at fjerne store bededag.
Vi lægger heller ikke skjul på, at yderligere investeringer i de mange ting, som vi i høj grad på tværs af Folketinget er enige om er nødvendige i fremtiden, også skal finansieres igennem ansvarlige reformer, der kan øge vores velstand og sikre de nødvendige hænder til at løfte fremtidens udfordringer.
Det bliver ikke let – det kan vi allerede nu konstatere efter dagens debat – men det er nødvendigt, og det er ansvarligt.
Grunden til, at vi mener, at det er en rigtig løsning at fjerne en helligdag, selv om det er svært, er, at det ifølge Finansministeriet giver et ekstra provenu på hele 3 mia. kr. årligt, og at det giver et øget arbejdsudbud på hele 8.500 personer.
Derudover vil det give langt de fleste lidt flere penge mellem hænderne i en tid, hvor rigtig mange har svært ved at få enderne til at mødes, og løfte bnp med ca. 9 mia. kr.
Effekterne er så store, fordi det er en meget stor del af danskerne, der bliver bedt om at bidrage med en ekstra arbejdsdag, og det er selvfølgelig ikke sjovt, og det er ikke let og bede om, men vi mener, at det er rigtigt.
Jeg ser frem til debatten og takker for ordet.
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Selvfølgelig er det også at være et arbejderparti at sige, at det er bedre at løfte i flok end at sende regningen til enkelte grupper på arbejdsmarkedet.
Det betragter jeg da også som en varetagelse af lønmodtagerinteresser.
Det er da også at være et arbejderparti at sige, at nu hæver vi dagpengene, nu laver vi en permanent trepartsinstitution, og nu sikrer vi et højere fradrag på de faglige kontingenter, som er vigtige, fordi det er vigtigt, at folk organiserer sig.
Så nej, der er ikke nogen som helst modsætning.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-02:
Man behøver jo ikke gå længere tilbage i tid end til Berlingskes artikler den 20. januar for at se den nuværende justitsminister, som jo er partikollega til hr. Jens Joel, klart sige, at afskaffelsen af store bededag bryder med den danske arbejdsmarkedsmodel – den bryder med den danske arbejdsmarkedsmodel.
Nu står ordføreren så alligevel her i Folketinget ved højlys dag og påstår, at Socialdemokraterne stadig væk er et arbejderparti.
Jeg synes altså, at ordføreren må bruge den sidste del af sin taletid på at forsøge at overbevise bare en enkelt vælger om det.
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Socialdemokratiet har altid været og vil altid vedblive at være et arbejderparti.
I virkeligheden er det jo også lidt bizart, for vi startede også den her diskussion med at sige, at vi jo faktisk har bygget velfærdssamfundet på at være effektive, på at være veluddannede og på at arbejde og skabe en fælles værdi og så i øvrigt aftale at fordele den, så vi alle sammen har noget, og så dem, som har mest brug for omsorgen og fællesskabet, får den omsorg og det fællesskab, de har brug for.
Så det er der ikke noget nyt i.
Men jeg har nu hørt flere sige, at man tromler, og jeg forstår ikke konceptet med, at et flertal i Folketinget ikke længere må træffe beslutninger.
Vi har truffet et hav af beslutninger med et flertal i det her Folketing, og det er jo fuldstændig normal praksis.
Vil vi gerne vil have flere med?
Ja, det vil vi da.
Og vi vil også gerne diskutere med partierne, og vi vil gerne høre mere.
Der er også andre partier, der har foreslået at fjerne en helligdag og gøre det til en arbejdsdag i stedet for.
Der er masser af diskussioner om det, og vi vil gerne diskutere med andre partier.
Men at et flertal i Folketinget træffer beslutninger, er simpelt hen ikke rigtig nyt.
Hans Kristian Skibby (DD), 2023-02-02:
I forhold til det sidste kan man jo så undre sig, for hvis man så sent som i dag læser Ekstra Bladet, kan man se, at nogle af de tal, som regeringen har brugt på grammofonpladen, siden det her forslag kom frem, trækker man nu tilbage, fordi det er baseret på nogle 12 år gamle tal og man faktisk ikke mener, at de er tidssvarende i forhold til den økonomiske beregning, som Finansministeriet har lavet.
Det synes jeg måske godt ordføreren kunne reflektere over.
Og så vil jeg gerne spørge ordføreren om noget.
Ordføreren sagde tidligere i sin tale, at regeringen ikke tromler.
Men i Danmarksdemokraterne har vi altså en klar oplevelse af, at det lige nøjagtig er, hvad regeringen gør.
Man tromler noget ned over vores arbejdsmarked og ned over vores topartsmodel, i forhold til at arbejdsgivere og arbejdstagere selv ordner de her ting på deres overenskomster osv.
Hvordan har ordføreren det egentlig med at være medlem af et arbejderparti, som ikke længere er et arbejderparti?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Den tidligere vismand har også sagt om det her forslag, at det var en af de mere konkrete måder, man faktisk kunne sikre, at der kom flere arbejdstimer på arbejdsmarkedet, på.
Så ja, der er masser af diskussioner om det, men vi gør jo præcis ligesom alle andre regeringer før os: Vi baserer os på de modeller, vi har, som er de bedst tilgængelige.
Og der vil altid være økonomiske diskussioner, men når både Nationalbanken, Finansministeriet og i øvrigt en tidligere overvismand og alle mulige andre siger, at det her selvfølgelig er et konkret bidrag til at løse nogle af de opgaver, så er det det, vi tager udgangspunkt i.
Helt isoleret set
vil det her jo føre til, at vi øger arbejdstiden, og at vi derfor arbejder mere, men jeg tror, at hr. Jens Henrik Thulesen Dahl har ret i, at der er en trend over årene, som er gået mod mindre arbejdstid.
Der siger vi så, at vi i den her situation har vi brug for, om man så må sige, at levere et ekstra bidrag, jo bl.a. i lyset af den udvikling, der har været, som vi jo i øvrigt ikke har indflydelse på.
Jens Henrik Thulesen Dahl (DD), 2023-02-02:
Nu siger ordføreren, at man ikke har indflydelse.
Men man kan sige, at man jo tiltager sig en voldsom indflydelse ved at gå ud over parterne og sige, at nu vedtager vi det her.
Kunne man måske ikke have fået et bedre resultat ved at gå til parterne og sige: Nu er der overenskomstforhandlinger og vi har brug for, at der arbejdes mere; vi har ikke brug for, at der bliver givet flere fridage.
Og så kunne man tage den diskussion i den sammenhæng.
Mon ikke det i sidste ende havde givet et bedre resultat?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Jeg kan faktisk godt forstå argumentet fra en højblå borgerlig, eller hvad sådan noget hedder, hr. Lars Boje Mathiesen, som jo i hvert fald er kendt for at være meget borgerlig også i sin økonomiske politik.
Jeg kan egentlig godt forstå, at man slår sig på, at vi nu beder danskerne om at arbejde en dag mere for at kunne sikre velfærden og forsvarsinvesteringerne.
For hr. Lars Boje Mathiesen vil traditionelt set ikke være tilhænger af, at man styrker den offentlige velfærd.
Hr. Lars Boje Mathiesen vil tværtimod være tilhænger af, at man skærer ned der, eller at man lader stå til, sådan at tilbuddet ikke bliver godt nok.
Det er jo derfor, vi siger: For os er det fuldstændig afgørende, at velfærdssamfundet bliver ved med at kunne levere.
Det er en af grundene til, at vi er nødt til at investere nogle flere penge i det og sikre, at der faktisk også er mennesker til at varetage de opgaver, der er.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2023-02-02:
Der er en lang række værktøjer, man kan tage fat i, hvis man vil øge, kan man sige, den strukturelle beskæftigelse og arbejdsudbuddet – en lang række værktøjer.
Der er efterlønnen, antallet af offentligt ansatte, du kan sænke skatten, du kan fjerne registreringsafgiften på biler – en lang række ting, som giver et arbejdsudbud, og som også vil gavne danskerne.
Politik handler om prioriteringer.
Derfor undrer det mig, hvorfor man, når man skal finde 0,2-0,3 pct. i statsbudgettet, er så uopfindsom.
Er den eneste måde, man kan finde de penge på, at sige til danskerne: Vi, der sidder herinde, skal blive ved med at fråse løs med pengene, men det er jer, der kommer til at arbejde mere?
Hvorfor tager man ikke de 3 mia. kr. i 2030 f.eks. fra ulandsbistanden eller cutter ned f.eks. fra 15.000 til 10.000 djøf'ere i staten?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Det er sjovt, at hr. Lars Boje Mathiesen nu siger: Hvorfor sparer man dem eksempelvis ikke på jobcentrene?
Altså, det gør man jo også ifølge regeringsgrundlaget.
Der er lagt op til en besparelse på 3 mia. kr. på vores beskæftigelsesindsats.
Ja, der skal stadig væk være en beskæftigelsesindsats, men vi mener, den kan gøres bedre og billigere.
Det er en længere proces, så det får vi nok ikke konkluderet på i dag, men jo, der skal også hentes penge der.
Og vi laver prioriteringer på tværs.
Men det er jo ikke nye penge, om man så må sige; det er jo ikke noget, der gør os rigere, at vi flytter rundt på tingene.
Og det, vi siger, er, at vi faktisk også – ud over at vi har brug for at prioritere imellem de forskellige områder – har brug for samlet set at blive rigere, hvis vi skal sikre, at vi både kan investere i forsvar og sikkerhed, bedre psykiatri, ældrepleje, klimakampen og alle de andre ting.
Lars Boje Mathiesen (NB), 2023-02-02:
Ordføreren står og siger, at det handler om, at det er nødvendigt at yde et ekstra bidrag, og at politik handler om prioriteringer.
Det er jeg meget enig i, og derfor undrede jeg mig over, når man nu skal finde 0,2 eller 0,3 pct. på statsbudgettet, at det er det eneste sted, man kan finde det.
Hvor har regeringen stået for?
Hvor sparer regeringen henne for at finde pengene til det her?
Kunne man gøre det på ulandsbistand?
Kunne man gøre det på jobcentrene?
Kunne man gøre det på den stigning, der har været, på 15.000 djøf'ere siden 2011 i staten?
For politik handler om prioriteringer.
Hvorfor er det, man prioriterer at tage en fridag fra folk i stedet for at finde pengene inde i statsbudgettet?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
I den forbindelse tror jeg, at man skal lytte til nogle af vores borgmestre.
KL-formanden, som er Venstres Martin Damm, og nogle af de andre borgmestre har jo været ude sige, at de faktisk tværtimod har problemer med at få besat deres stillinger.
De har faktisk problemer med at sikre, at der er ansøgere til deres opslag, og i den forbindelse mener de ikke, at der er nogen grund til at fyre nogen.
Tværtimod vil de sikre, at man bedre kan få løst de opgaver, som kommunerne har brug for at få løst derude.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-02:
Regeringens egne tal viser jo helt sort på hvidt, at det her vil betyde 2.700 færre ansatte i det offentlige.
Vil ordføreren her fuldstændig garantere danskerne, at det her ikke vil koste en eneste sosu-assistent, en eneste sygeplejerske, en eneste læge eller en eneste af de såkaldte varme hænder ude i det offentlige jobbet?
Eller hvem er det, der kan se frem til at få en fyreseddel på baggrund af det her forslag?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Vi står over for ret store udfordringer som samfund og fællesskab de kommende år, og vi mener faktisk, at man altid, når man tager regeringsansvar i det her land, er forpligtet til at håndtere, løse, vurdere og handle på de problemer, man ser.
Det er det, regeringen gør.
Og ja, der vil da også ganske givet, næste gang vi går til valg, være en diskussion om, om det var den rigtige prioritering, om det var den rigtige balance, om man gjorde det på den rigtige måde.
Ja, vi står ved, at det er klogt at løfte i fællesskab i en situation, hvor vi har brug for at sikre mere velstand, flere penge i kassen til forsvar og sikkerhed og i øvrigt til de andre opgaver, vi har, for hvis ikke vi får pengene til forsvaret, så skal de jo tages et andet sted fra, og det er vi ikke villige til.
Derfor står vi selvfølgelig på mål for den samlede prioritering, og det vil danskerne jo også blive bedt om at tage stilling til, når der er folketingsvalg.
Nick Zimmermann (DF), 2023-02-02:
Det her har jo på alle måder været et rystende forløb.
Vi beskæftigelsesordførere startede med at få en mail til orientering og en invitation til at komme over i ministeriet og få at vide, hvordan man vil afskaffe store bededag.
Vi skal så svare inden kl. 22 – mailen kommer i øvrigt kl. 18.
De af os, der så møder op, får at vide, at store bededag bliver afskaffet.
Der bliver ikke lagt op til forhandling, der bliver ikke lagt op til at prøve at se, om man kan nå hinanden.
Man kan vist rolig sige, at der ikke helt har været styr på det fra start af.
En ting har der dog været styr på, og det er den historiske splittelse, som regeringen har lavet med sine gamle kammersjukker i fagbevægelsen, for der er jo ikke nogen tvivl om, at regeringen helt grotesk er i gang med fuldstændig at underkende den danske model.
Socialdemokraterne risikerer og er altså i gang med at kaste Danmark ud i en storkonflikt.
Så synes jeg, at det er næsten på grænsen til det pinlige, når ordføreren står her og siger, at det altså gør indtryk med de underskriftindsamlinger, der har været, men at det i øvrigt ikke ændrer noget.
Derfor vil jeg gerne prøve at spørge ordføreren: Når nu regeringen ikke støtter en folkeafstemning, når nu man ikke har fortalt det her inden et valg, hvorfor så ikke vente med det til efter næste valg –
ville det ikke være det mest rimelige over for alle involverede parter?
Jens Joel (S), 2023-02-02:
Altså, vi har jo som regering taget ansvar for den samlede økonomiske politik, herunder også ved at sige, at vi alle sammen skal arbejde en dag mere og løfte i flok.
Det står vi gerne på mål for.
Hvad der så i øvrigt aftales på arbejdsmarkedet mellem parterne, er jo ikke noget, vi bestemmer eller kontrollerer.
Karin Liltorp (M), 2023-02-07:
Tak for det.
Den menneskelige opfindsomhed er virkelig fascinerende, synes jeg.
Da det endelig gik op for os, at vores kæmpestore udledning af CO 2 er stærkt skadelig for klimaet, begyndte kloge mennesker heldigvis at tænke på, hvordan man kan modvirke skadevirkningen.
Og nogle af løsningerne ligger lige for fødderne af os – i bogstaveligste forstand, nemlig i vores undergrund.
Der er et stort potentiale for at fange og i særdeleshed for at lagre CO 2 i Danmark, og i går kunne klima-, energi- og forsyningsministeren løfte sløret for, at der nu er givet tilladelse til lagring af CO 2 i fuldskalaprojekter i Nordsøen.
Det er forhåbentlig en kæmpestor gevinst for både klimaet og erhvervslivet.
Desuden har andre fået den geniale idé at bruge den varme, der naturligt også er i vores undergrund – en opvarmning, der ikke fører til CO 2 -forurening.
Geotermi, som det kaldes, tager udgangspunkt i jordens indre varme, der kan udnyttes til fjernvarme.
Geotermiske boringer er typisk mere end 1.000 m dybe.
Det er meget dybt og kræver nogle helt specielle forhold i jorden, for at man kan anvende varmen.
Det ene formål er at sikre, at der ikke udbetales ulovlig statsstøtte i forbindelse med CO 2 -fangst på kommunale affalds- og kraft-varme-anlæg.
Hvis man allerede modtager gratis CO 2 -kvoter og nu får støtte til CO 2 -fangst, er der tale om dobbelt støtte, og det er ikke hensigtsmæssigt.
Lovforslaget gør det samtidig muligt at anvende sparede gratiskvoter til at medfinansiere ccs-anlæg.
Det andet formål er at fremme geotermiprojekter.
Med den gældende prisregulering er der en risiko for, at der kan opstå en billigere varmeproduktion i løbet af geotermianlæggets levetid, hvilket gør det mindre attraktivt at investere i denne grønne opvarmningsform.
Og det er jo lidt uheldigt for den grønne omstilling.
Med lovforslaget mindsker vi investorrisikoen for investorer i geotermi, samtidig med at vi sikrer, at forbrugerne ikke kommer til at betale overpris.
Den risiko, der er forbundet med efterforskning af og boring i undergrunden, vil nemlig påhvile geotermioperatøren, så det ikke bliver forbrugerne, der skal bære den her risiko, hvis det ender med at gå galt.
Det vil derfor blive meget mere attraktivt for private at igangsætte projekter, der kan styrke den grønne omstilling, og vi ser allerede nu, at der er geotermiprojekter på vej i Aarhus, ligesom mulighederne undersøges andre steder i landet.
Derfor støtter Moderaterne op om forslaget.
Signe Munk (SF), 2023-02-07:
Tak for det.
Det her lovforslag er jo også vigtigt i virkeliggørelsen af vores klima- og energipolitik.
Jeg synes i særdeleshed, at det, at vi har fået en prismodel for geotermi, er mere banebrydende, end det her lovforslag måske lige sådan emmer af.
Nu er jeg fra Viborg af, og der er sikkert nogen, der godt kan huske, at der blev boret efter varmt vand i Kvols.
Jeg var med til at lukke det projekt ned, jo desværre med en ret træls fornemmelse af, at her var der faktisk en god idé.
Problemet var bare, at der ikke var markedsmodeller, og at der ikke var lovgivning, der kunne bære det.
Der er vi heldigvis et sted i dag, hvor vi jo har store operatører, som gerne vil tage risikoen i geotermiprojekter, men hvor varmeforsyningsloven så har spændt ben, i forhold til at geotermi jo er en model, hvor man har ret store investeringer i starten og så får den billige varme efterfølgende.
Derfor er det her lovforslag rigtig godt, altså at vi nu får en lovgivning, der følger med det helt logiske, som der også var en anden ordfører, der sagde heroppefra, nemlig at vi skal bruge den varme, der er nede i jorden under vores fødder, og få den brugt i fjernvarmen.
Så er der CO 2 -fangsten.
Det her lovforslag skaber jo en model for, at man kan få en forretning af selve CO 2 -fangsten, men så den jo heller ikke bliver vippet over i den anden forretning, man kunne have, hvis man havde CO 2 -fangst-anlæg, nemlig varmeproduktion, og derfor er det fint, at vi får skilt økonomien ad – og man kan sige, at i disse dage er det også rigtig godt, at vi ikke får forvildet os ud i ulovlig statsstøtte.
SF bakker fuldt og helt op om det.
Lise Bech (DD), 2023-02-07:
Tak for det.
Det her forslag implementerer jo flere forskellige aftaler: »Klimaaftale for energi og industri mv. 2020« og dele af aftalerne »En køreplan for fangst, transport og lagring af CO 2 « og »Opfølgende aftale ifm. Klimaaftale for energi og industri mv.«.
Med det her lovforslag indføres der en bestemmelse i varmeforsyningsloven, som undtager leveringen af opvarmet vand fra geotermiske anlæg til kollektive varmeforsyningsanlæg fra prisregulering, hvis en række betingelser er opfyldt.
Hensigten er at tilskynde til udnyttelse af geotermisk varme i stor skala i Danmark.
I dag tildeles visse varmeproducenter gratis CO 2 -kvoter til at dække deres varmeproduktion.
Hvis varmeproducenten så ikke bruger hele sin gratis CO 2 -kvote, skal det overskydende modregnes i varmeprisen.
Det kan blive problematisk, hvis en varmeforsyningsvirksomhed skulle modtage statsstøtte til CO 2 -fangst via ccus-puljen, for i disse tilfælde ville statsstøttemidler indirekte gå til at nedsætte borgernes varmepris, og det ville være ulovlig statsstøtte.
Derfor skal lovgivningen ændres, så de besparelser, varmeforsyningsvirksomhederne opnår via CO 2 -fangst, bliver overført til statsligt støttede fangstenheder, så de kan blive regnet med, når støttebeløbet skal beregnes.
Det er et lidt teknisk lovforslag, så det har taget lidt tid at komme igennem det.
Men Danmarksdemokraterne støtter forslaget, så vi hermed sikrer, at vi lovligt kan støtte projekter, der laver CO 2 -fangst via ccus-puljen, og så vi tilskynder til at ekspandere vores brug af geotermisk varme, der er en vedvarende energiform.
Steffen W. Frølund (LA), 2023-02-07:
Tak for det, formand.
Jeg kan gøre det ganske kort: Liberal Alliance støtter begge dele af forslaget.
For vi ved jo godt, at den sidste marginale CO 2 -besparelse kan risikere at blive rigtig dyr med samfundsøkonomiske skadesvirkninger, og hvis vi i stedet for kan lagre noget, kan vi måske slippe lidt nemmere og med en højere levestandard igennem alle de omstillinger, vi skal igennem.
Mona Juul (KF), 2023-02-07:
Tak for ordet.
Det er rigtig godt at få styr på de store elementer i det her forslag, dels vedrørende geotermi, dels vedrørende CO 2 -kvoter.
Det bakker Konservative naturligvis op om.
Så vil jeg godt benytte lejligheden til at takke den nye klimaminister for at gennemgå lovforslagene med forligskredsen på forhånd og lave uddybende materiale.
Det er sådan noget, jeg sætter rigtig stor pris på, og det tegner lyst i forhold til samarbejdet, når det gælder den front.
Jan E. Jørgensen (V), 2023-02-07:
Tak for det.
Det er et lovforslag, som jo er en genfremsættelse af et lovforslag, der desværre ikke nåede at blive behandlet inden valget.
Venstre støtter det og ser frem til udvalgsbehandlingen.