runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Nu kan jeg jo ikke sende et spørgsmål tilbage til spørgeren, men jeg er i tvivl om, om spørgeren mener, at det er de lave ydelser, der er problemet, eller om det er det, at man er arbejdsløs, der er problemet.
Altså, det er jo ikke de lave ydelse i sig selv, der er et problem.
Vi har forsøgt med højere ydelser.
Det har jo ikke gjort, at vi var bedre til at bryde den negative sociale arv tidligere.
Så jeg har svært ved at se sammenhængen i det, som ordføreren siger.
Men ja, jeg er fuldstændig enig i, at et enøjet fokus på ydelserne og på for mange hårde krav og for meget pisk tror jeg ikke hjælper folk videre.
Der er brug for gulerødder og mere opmuntring.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Hvad er det man siger – altså, i de blindes rige er den enøjede konge, eller hvad man skal sige.
For jeg siger jo lige præcis, at det blinde fokus, der har været på at sænke ydelserne, har skabt en fattigdom, en relativ fattigdom, som man i hvert fald kan se er skadelig for de børn, når de vokser op, og resten af deres liv.
Det kan forskerne jo dokumentere.
Og hvis det er, som hr. Alex Vanopslagh her siger – og det er jeg enig i – er det ikke ydelserne, der afgør det, men det er indsatsen, det er de krav, vi stiller.
Hvorfor fokuserer vi så ikke mere på det i stedet for at løbe den risiko, det er bare med lave ydelser at overlade den enkelte til sig selv og dermed risikere, at man får skadevirkningerne?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Men det får de jo også.
Dengang vi havde kontanthjælpsloftet, fik en enlig mor med to børn 15.000 kr. udbetalt.
Det er jo ikke fattigdom.
Altså, det, der er fattigdom, er jo den åndelige af slagsen, hvor børn vokser op med forældre, der ikke går på arbejde, og som har gjort sig selv til nogle, der har vænnet sig til passiviteten, altså er blevet afhængige af systemet.
Det er da en tragedie.
Apropos undersøgelser er der også en hel del undersøgelser, der viser, at ja, der kan være nogle skadelige konsekvenser ved at vokse op i lavindkomstfamilier, men hvis ens forældre har haft et job, også et lavindkomstjob på niveau med kontanthjælpen,
så er sandsynligheden for, at man bryder den negative sociale arv, over dobbelt så stor.
Det viser jo, at det ikke handler om ydelsernes niveau, men at det handler om at have nogle gode forbilleder, at man er stærk i ånden, at man har et værdimæssigt grundlag, man forsøger at forbedre sit eget livsgrundlag ud fra.
Og det at have et så enøjet fokus på pengene, tror jeg ikke er noget, der er med til at bringe børn ud af den åndelige fattigdom, så at sige.
Morten Østergaard (RV), 2019-10-03:
Først og fremmest tak for en stærk tale.
Jeg synes, det er forfriskende og lige ud af posen, og der er mange ting, som jeg på lange stræk er enig i, ikke mindst behovet for at sikre, at de frihedsidealer, som vores samfund er baseret på, styrkes i videst mulig udstrækning.
Når man peger på de frie skoler og ønsket om at fastholde et højt tilskud, er det vel dårligt nok privat velfærd.
Det er trods alt et offentligt tilskud, der muliggør det.
Jeg kunne tænke mig at spørge til det her med børns vilkår, altså når børn rammes af meget lave ydelser.
Vi kan jo se i forskningen, at bare det at leve i den her relative fattigdom, det så er efter danske betegnelser, betyder noget for arbejdsmarkedstilknytningen, for sygdom senere i livet.
Derfor vil jeg bare sige: Kunne man ikke overveje igen, om dem, der lever på de allerlaveste ydelser, ikke i virkeligheden har brug for fællesskabets hånd i ryggen for at få reelt lige muligheder og dermed frihed?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Ja, selv om Socialdemokratiet kun når op på en fjerdedel af Liberal Alliances ambitioner i forhold til den mængde midler, man vil tildele området, er det selvfølgelig noget, vi bakker fuldstændig op om.
Vi synes, det er den rigtige vej at gå, og det vil vi gerne kvittere og rose for.
Bjørn Brandenborg (S), 2019-10-03:
Tak for det.
Jeg hører i hvert fald nogle grønne toner, og det er i hvert fald rigtig, rigtig dejligt.
Liberal Alliance foreslog før folketingsvalgkampen en grøn klimafond, og derfor vil jeg høre ordføreren, om han kan bakke op om vores visioner om at øremærke en milliard kroner til grøn forskning.
Det ligger jo lidt i tråd med det, som Liberal Alliance foreslog før valget.
Så det kunne være rigtig dejligt at få bekræftet, at man har lyst til at bakke op om i hvert fald den del af vores finanslov, som handler om at øremærke en milliard kroner til forskning.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Absolut.
Det kan jeg bekræfte.
For os er midlerne vigtigere end målet, og det er vigtigt, at vi gør tingene på den rigtige måde, hvor det ikke koster arbejdspladser, hvor man ikke bare skubber CO 2 -udledningerne til udlandet, og hvor man ikke gør kuren værre end sygdommen.
Jeg vil egentlig også gerne indrømme, at jeg da hellere vil have, at Danmark når 67 pct., og at det så er på en måde, hvor der ikke er en eneste ton CO 2 , der så bliver udledt i et andet land i stedet for, end når 67 pct., og så er det meste bare noget, der bliver udledt i et andet land.
Så midlerne er det vigtige, men målsætningen deler vi selvfølgelig også.
Bjørn Brandenborg (S), 2019-10-03:
Tak for det.
Og tillykke til hr. Alex Vanopslagh med den første tale fra talerstolen.
Det synes jeg ordføreren klarede godt.
Der blev nævnt mange ting fra talerstolen, og jeg vil spørge ind til en af de ting, som der ikke blev nævnt i talen, nemlig klimaet.
Samtlige af Folketingets partier, herunder også De Konservative og Dansk Folkeparti – og i dag har vi også fået besked på, at Venstre er med – bakker op om en 70 pct.s CO 2 -reduktion i 2030.
Derfor vil jeg bare lige bede ordføreren om at bekræfte, at det også er det, som Liberal Alliance gør, altså bakker op om en 70-procentsreduktion i 2030.
Astrid Carøe (SF), 2019-10-03:
Mange tak for det, og jeg vil også starte med at lykønske ordføreren med både valget og talen.
Jeg kan jo læse mig til, at hr. Alex Vanopslagh også har bidt mærke i, at flere unge mistrives og presses i vores uddannelsessystem.
Hver tredje gymnasieelev føler sig stresset i hverdagen, og gymnasieelever er generelt lige så pressede som de 20 pct. mest pressede voksne.
I dag vokser unge mennesker op i et samfund, hvor det forventes, at de skal præstere konstant.
Vi har skabt et uddannelsessystem, hvor der ikke er plads til at tage fejl eller snuble.
Uddannelseslofter, karaktermure, fremdriftsreform og evindeligt fokus på karakterer presser de unge.
Vi i SF vil gerne kigge på både optagelsessystemet og på mængden af karakterer, som unge mennesker får i uddannelsessystemet.
Vil Liberal Alliance være med til det?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Nej, det er det korte svar.
Vi har jo ikke noget præstationssamfund, når man kan bestå matematik B i gymnasiet med 70 pct. forkerte svar.
Det er lidt en fortærsket kliche, som ikke er særlig veldokumenteret.
Jeg tror snarere – og det er en teori, en analyse, det vil jeg gerne understrege – at det faktisk er mangel på krav og mangel på rammer, der har gjort de unge mere pressede i dag.
For i dag er det eneste krav, der efterhånden er tilbage, karaktererne, og så er der kravet om, at vi skal realisere os selv og blive lykkelige.
Det tror jeg gør de unge ulykkelige, altså at man på venstrefløjen i årtier har hørt, at det er lige meget, hvad du gør, for du skal bare blive lykkelig, og du skal realisere dig selv.
Det er et urimeligt krav at stille til de unge.
Det er ikke et urimeligt krav at sige, at I skal dygtiggøre jer, I skal gøre jer umage, og I skal forbedre jer også i forhold til karakterer i skolen.
Ja, det, jeg fortalte om i starten af mit sidste svar på spørgsmålet.
Per Larsen (KF), 2019-10-03:
Det skuffer mig faktisk en lille smule, for med den viden, vi har i dag, ved vi, at tobaksrygning simpelt hen er rigtig uheldig og meget dødelig, og det belaster vores sundhedsvæsen i en grad, så det ville være en kæmpefordel, hvis vi kunne få nedbragt antallet af rygere.
Så jeg tænker: Var der andre virkemidler end de gode hensigter, som Liberal Alliance kunne ty til i forhold til at nedbringe antallet af rygere?
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Jeg tror på, at den bedste vej dertil bl.a. er den, man har brugt i Tyskland.
Der har man sat ind i folkeskolen og undervist uden skræmmekampagner, men sådan meget faktuelt og nuanceret om konsekvenserne af rygning og om afhængighedsskabende rygning.
Det har været med til at nedbringe antallet af unge rygere i Tyskland.
Når jeg har det lidt svært med at skrue prisen på en cigaretpakke alt for højt op, er det også, fordi det kommer til at ramme, jeg havde nær sagt gamle fru Hansen på plejehjemmet, som har røget hele sit liv.
I kender historien.
Der er ingen grund til, at jeg gentager den.
Jeg kan fortælle en anden historie i stedet for.
Det var en, jeg altid fik fortalt som barn.
Den handler om en mand, der går til lægen.
Nå, okay, men det er meget nemt.
Ryger De?
Drikker De alkohol?
Jagter De damer?
Nå, hvorfor ønsker de så at blive 100 år gammel?
Jeg tror, at vi et eller andet sted også skal huske på, at det ikke altid kun er det sunde liv, der er det gode liv.
Per Larsen (KF), 2019-10-03:
Tak for det.
Jeg vil også gerne gratulere med en partiformandstitel og valget til ordfører.
Hverken Liberal Alliance eller vi i Det Konservative Folkeparti elsker nye skatter og afgifter.
Men vi har i Det Konservative Folkeparti fremlagt et forslag om at hæve prisen på cigaretter ret betragteligt, fordi vi jo ved, at tobaksrygning er ualmindelig skadeligt.
Det er sådan, at der dør mellem 13.000 og 14.000 mennesker hvert evigt eneste år her i Danmark af tobaksrelaterede sygdomme.
Vi ved også, at 40 børn starter med at ryge hver dag.
Kræftens Bekæmpelse har jo påpeget, at det vil være utrolig gavnligt for at nedbringe antallet af børn, der starter med at ryge, at hæve cigaretprisen markant.
Sundhedsministeriets embedsmænd har også dokumenteret, at det har en enorm stor effekt at hæve cigaretprisen voldsomt.
Så jeg har et spørgsmål: Mener Liberal Alliance ikke, at vi som politikere har et ansvar for at sikre, at så få børn som muligt begynder at ryge?
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Bare kort vil jeg sige, at jeg ikke mener, at vi som politikere skal diktere, hvordan danskerne skal leve deres liv.
Hvis man er forældre til et barn, der ryger, må man tage ansvar for det barn eller den unge.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Nu skal jeg forsøge at formulere det kort på 20 sekunder, havde jeg nær sagt.
Jeg tror, at man skal dele det op i to.
Der er dem, der er ressourcestærke, og som man i langt højere grad skal lade være i fred.
Og så er der den gruppe af borgere, som har siddet fast i flere år.
Der tror jeg, at vi skal rykke opgaven væk fra kommunerne, væk fra jobcentrene, og se på, hvordan vi kan involvere nogle organisationer i civilsamfundet, som møder folk i øjenhøjde og har fokus på den menneskelige indsats og ikke så meget på visitation og regler og paragraffer og kompleks sagsbehandling.
Victoria Velasquez (EL), 2019-10-03:
Nu siger ordføreren, at det er et spændende forslag, men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad Liberal Alliance tænker man ellers kan gøre for at hjælpe nogle af de mennesker, der lige nu er i klemme i kontanthjælpssystemet.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Det synes jeg lyder som et spændende forslag, og det vil jeg gerne konstruktivt tage imod.
Og så må vi jo tage den videre snak i de relevante fora.
Victoria Velasquez (EL), 2019-10-03:
Tak for ordet, og velkommen til.
Det er spændende at følges ad, nu her i Folketingssalen.
Der er jo nogle emner, hvor jeg deler nogle perspektiver med ordføreren.
Derfor vil jeg gerne høre lidt mere om ordførerens holdning.
Det handler om, at vi simpelt hen skal sørge for, at mennesker ikke kommer til at hænge fast i kontanthjælpssystemet, men at man inden for i hvert fald maks. 1 år, allerlængst, og hvis der nu er nogle særlige årsager omkring sygdom så 2 år, har ret til en afklaring, hvor man så bliver visiteret til ordinært arbejde, revalidering, fleksjob, førtidspension eller lignende.
Alex Vanopslagh (LA), 2019-10-03:
Det der var jo en lang række stråmænd.
Hvis ikke man ved, hvad en stråmand er, er det jo, at man skyder sin politiske modstander nogle holdninger i skoene, som vedkommende ikke har, og så skyder man holdningerne ned bagefter.
Jeg synes, vi skal hæve os over det niveau.
Jeg har lige stået og sagt, at ja, der er en mistrivsel blandt de unge.
Jeg tror, det kommer af, at vi stiller de forkerte krav, de umulige krav, i stedet for de håndgribelige krav om at dygtiggøre sig, gøre sig umage og være et godt menneske, i stedet for at man skal stræbe efter en eller anden umulig lykkedefinition.
Astrid Carøe (SF), 2019-10-03:
Så ordføreren anerkender ikke, at vi, samtidig med at unge mennesker i Danmark er gået fra at være nogle af de mest lykkelige til at være nogle af de mest ulykkelige, har haft den ene reform efter den anden, som presser de unge mere og mere.
Det overrasker mig, at Liberal Alliance ikke vil være med til at tage ansvar for, at vi har en hel generation af unge mennesker, der føler sig ulykkelige.
Vi kan se, at Liberal Alliance placerer meget af ansvaret på den unge selv, selv om vi kan se, at mistrivslen blandt de unge er så massiv og bredt funderet og ikke kun findes blandt nogle få stykker på universiteter, som Liberal Alliance måske ikke lige bryder sig om.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Vi kommer til at gå meget konstruktivt til de her forhandlinger, for det er et akut problem, og det er et vigtigt problem at få løst.
Vi skylder hinanden, hvis vi vil fastholde, at vi har et velfærdssystem, at de mennesker, som ikke kan klare sig selv, får en hjælpende hånd, men det gør de ikke i dag.
Henrik Møller (S), 2019-10-03:
Så det lyder positivt.
Jeg synes, at det indimellem godt kan betale sig at have is i maven, for da forståelsespapiret med målet om de 70 pct. kom, stod Alternativet i starten lidt alene med sin støtte, men efterfølgende har vi oplevet, at flere og flere partier har tilsluttet sig den her målsætning.
Jeg hørte fru Pernille Vermund nævne, at hun ikke så meget gik ind for delte løsninger, men gerne ville have hele løsninger, og derfor synes jeg, det kunne være skønt, hvis vi i denne sag kunne få et helt Folketing og ikke et delt Folketing – nu, hvor Venstre sådan lidt fodslæbende også har tilsluttet sig målsætningen om de 70 pct. – og hvis vi fra Nye Borgerlige her til aften sammen med den anden positive melding kunne få et positivt tilsagn om at tiltræde de 70 pct.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Vi har faktisk sagt med vores politik, at en del af de penge, der bruges på udviklingsbistand i dag, skal bruges direkte og målrettet på at hjælpe mennesker i nærområderne.
Det må jo være vilkårene, at når vi ikke tager flygtninge hertil, så skal der flyttes nogle penge tilbage til nærområderne, hvor vi jo kan hjælpe langt flere for de penge, vi afsætter.
Til gengæld kan vi faktisk også, fordi vi jo kan hjælpe ti gange flere for de penge, vi afsætter der, spare på de udgifter, som vi har her.
Altså, vi bruger milliarder om året i Danmark ved at hjælpe folk her, ud over at det er ødelæggende for vores land.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-10-03:
Det er jo fint at få det opklaret.
I forlængelse heraf er det jo min opfattelse – nu må du så afbryde mig, hvis du er uenig – at en af årsagerne til, at konventionerne kunne have været vejen, er, at fru Pernille Vermund og Nye Borgerlige mener, at vi skal hjælpe færre flygtninge her i Danmark, de skal hjælpes i nærområderne, lyder det.
Der bliver nikket, godt så.
Så undrer jeg mig bare lidt.
For hvis det forholder sig sådan, at man gerne vil hjælpe flygtninge i nærområderne fra Nye Borgerliges side, hvorfor kræver man så ikke markante stigninger i udviklingsbistanden, og hvorfor forholder man sig f.eks. ikke mere til klimaløsningerne, da der jo kommer mange flygtninge fra klimakrisen?
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Tænk, at jeg skal være så glad for spørgsmålene fra venstrefløjen og særlig fra SF.
Den version af Nye Borgerliges politik, som bliver fremført her, er jo Lars Løkke Rasmussens version af Nye Borgerliges politik og ikke min version.
Det er desværre vilkårene, når man er et lille parti uden partistøttemidler og er oppe mod en stærk statsminister, som aldrig har taget sig tiden til at drikke den kop kaffe, der måske ville have kunnet afklare alt det her.
Så Lars Løkke Rasmussens version af Nye Borgerliges politik var, at det var ultimativt for os at træde ud af konventionerne.
Det har det aldrig været.
De tre ufravigelige krav, vi har, er f.eks., at vi skal have lavet et nyt asylsystem.
Det er det, som statsministeren nu har sagt hun vil stille sig i spidsen for.
Jeg formoder ikke, at statsministeren sådan med det samme og som det første vil træde ud af konventionerne.
Så jeg formoder, at statsministeren har fået det samme svar fra ministeriet, som den tidligere udlændinge- og integrationsminister fru Inger Støjberg fremførte.
På de øvrige områder er det ikke vores opfattelse, at det er nødvendigt at træde ud af konventionerne for at få løst udlændingepolitikken fra bunden.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2019-10-03:
Jeg synes jo, det er meget interessant at høre fru Pernille Vermunds svar på de spørgsmål, der kommer, ikke mindst fra den nyslåede formand for Liberal Alliance, og også, at fru Pernille Vermund i sin tale fremhævede, at man i Nye Borgerlige ikke mener, at det er nødvendigt at forlade konventionerne for at indføre i hvert fald dele af sin udlændingepolitik.
Men jeg husker jo levende i valgkampen, da fru Pernille Vermund krævede af den forhenværende formand for Venstre hr. Lars Løkke Rasmussen, at han måtte være parat til at forlade de internationale konventioner, hvis Nye Borgerlige skulle kunne regnes som et støtteparti til en eventuel Venstreregering, og jeg ved godt, at der ikke nødvendigvis er et modsætningsforhold imellem de her to ting.
Jeg skal bare lige for en god ordens skyld høre, om det stadig er fru Pernille Vermunds og Nye Borgerliges politik, at hvis muligheden skulle byde sig, må Venstre være parate til at forlade internationale konventioner, hvis de skal regne Nye Borgerlige som et støtteparti.
Eller er vi ude i noget nu, hvor det faktisk er okay, at man bliver i konventionerne, fordi I vurderer, at udlændingepolitikken kan indrettes til jeres fordel inden for dem?
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Det er jeg da glad for.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-10-03:
Tusind tak for svaret.
Der er nok nuanceforskelle vedrørende, hvordan vi gerne vil løse det her, men i det her med, at vi gerne vil have borgerne i centrum, er der i hvert fald noget ideologisk tankegods, som jeg synes minder lidt om hinanden.
Så jeg vil nøjes med det og glæde mig til, at vi kan snakke videre om nogle af de her ting.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Vi ønsker at styrke det frie valg.
Derfor er vi i virkeligheden glade for, at det ser ud til, at der allerede nu er et flertal uden om regeringen, som er imod, at man ændrer koblingsprocenten.
Vi vil gerne have den helt op, forstået på den måde at vi mener, at det fulde beløb skal følge børnene, og at alle skoler skal være frie skoler, selvejende institutioner, hvor vi som borgere kan stemme med fødderne.
Hvis der i dag er en skole, der ikke fungerer, er det jo sådan, at klasselokalerne pludselig står tomme, og så kommer kommunen med en fiks idé om, at man alligevel bare putter børn derind, i stedet for at erkende, at når skolen står med tomme klasselokaler, er det faktisk somme tider, fordi der er noget rivravruskende galt på skolen.
Hvis det ikke har en konsekvens, at man driver en skole dårligt, at man har dårlig ledelse, dårlige lærere, et dårligt skolemiljø og andet, bliver vi jo ved med at pådutte mennesker de her problemer.
Så mere frit valg er Nye Borgerliges svar.
Christoffer Aagaard Melson (V), 2019-10-03:
Tak for det, og tak for indlægget.
Det skal jo ikke være nogen hemmelighed, at det frie valg betyder meget for os i Venstre, altså det her med, at hvis du ikke trives i det tilbud, vi kan give dig fra det offentliges side, eller hvis der er for lang ventetid, har du mulighed for at vælge noget andet, også selv om du ikke har verdens største pengepung.
Det var så lidt bekymrende at høre statsministerens åbningstale, hvor jeg vel uden at komme galt af sted godt kan sige, at hun ikke talte det frie valg op.
Det blev så fulgt op med et finanslovsforslag, hvor man valgte at gå ud med, at man vil sænke koblingsprocenten for de frie skoler fra 76 pct. til 71 pct.
Vi har også den holdning, at hvis du ikke trives i folkeskolen, nogle af dine vigtigste år, skal du også have mulighed for at vælge noget andet, også selv om dine forældre ikke har rigtig mange penge.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre lidt om Nye Borgerliges syn på det frie valg og valgfrihed i forhold til de offentlige tilbud, altså hvis du ikke trives i de tilbud, der er, og mere konkret også i forhold til det her forslag, som sørger for, at de forældre, der ikke er så velstillede, får sværere ved at sende deres børn i en friskole.
Henrik Møller (S), 2019-10-03:
Nu er jeg sådan set enig i, at vi ikke behøver at være enige om alt, men når det gælder lige præcis det her, som er noget af det vigtigste, både for vores samfund og i og for sig også for vores klode, kunne det være flot, hvis man havde et samlet Folketing, der i hvert fald bakkede op om det her.
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Nye Borgerliges holdning er, at det her i bedste fald er spild af ressourcer og i værste fald kan være direkte kontraproduktivt.
Den udledning, der kan spares fra Danmarks side, fylder intet globalt.
Til gengæld vil den teknologiske udvikling, der kan komme, hvis vi har økonomisk vækst og velstand fra nu af og de næste 10 år frem – hvis vi bruger vores penge klogt – kunne gøre underværker for resten af verden.
Så hvis vi forhaster det og gør os relativt fattigere i forhold til vores nabolande, kan det i værste fald blive voldsomt kontraproduktivt.
Ny Borgerlige vil ikke hæve skatter og afgifter, heller ikke på cigaretter.
Vi betaler i forvejen alt for mange penge i Danmark i skatter og afgifter; vi har i Danmark verdens næsthøjeste skattetryk, så at hæve skatter og afgifter er ikke vores politik.
Jeg synes også, at i det omfang, man kan informere i højere grad, skal vi gøre det.
I forhold til at få folk til at stoppe med at ryge tænker jeg, at så længe det er børn og unge under 18 år, er det altså forældrenes ansvar.
Hvis man er et voksent menneske, må man tage ansvar for sit eget liv, og hvis man ønsker at stoppe med at ryge, men ikke kan, er der masser af hjælp at finde, enten hos alle de rygere, som er stoppet, og som kan komme med gode råd og vejledning, eller også ved diverse rygestopkurser og -pjecer.
Nils Sjøberg (RV), 2019-10-03:
Tak for ordet.
Nu nævnte han, at det kunne være, at De Radikale i morgen havde den samme indvandrer- og flygtningepolitik, som Nye Borgerlige har.
Jeg tror, jeg kan berolige alle med, at det ikke er tilfældet.
Der vil være stor forskel, vi har meget forskellige værdipolitiske forhold til tingene.
Når jeg spørger Pernille Vermund nu, hænger det bl.a. sammen med den meget aktuelle debat, der er om rygning.
Det er et af de områder, hvor Nye Borgerlige ikke har markeret sig, og hvor jeg har svært ved at se, hvor Nye Borgerlige står.
Vil Nye Borgerlige sætte prisen op på tobak?
Vil Nye Borgerlige gøre noget for, at unge ikke begynder at ryge?
Og vil Nye Borgerlige hjælpe dem, der gerne vil ud af rygning, med at komme ud af rygning?
Pernille Vermund (NB), 2019-10-03:
Nye Borgerlige tænker to ting.
For det første er vi nødt til at sikre, at færre børn havner i den situation, altså at færre børn står efter en endt 9. klasse og ikke har de valg, de gerne ville have.
Så det er den ene del, altså at forebygge, at børnene står i den situation.
Det andet er, at vi nok er lidt mere konsekvente, end man måske er i SF.
Vi mener, at der er mange typer af uddannelser, som kan være gode og relevante for unge.
Det skal ikke være sådan, at man ikke kan komme videre i uddannelsessystemet, men det er altså ikke alle, der skal have eksempelvis en studentereksamen.
Der er masser af tekniske uddannelser, der er gode.