runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Zenia Stampe (RV), 2018-04-03:
Tak for det.
Lovforslaget er jo en del af implementeringen af forliget om kriminalforsorgen og kriminalforsorgens økonomi, som blev behandlet før jul – desværre uden at nogen af os var bekendt med det.
Men det er jo klart, at der også er nogle ting, som ikke er groet i vores baghave, men som vi selvfølgelig, når vi tiltræder forliget, bakker op om, men som vi også vil være ekstra opmærksomme på.
Hvis jeg skal starte med det rigtig positive, er det jo ikke mindst uddannelsesdelen, hvor man udvider, eller i virkeligheden bare permanentgør den midlertidige ordning, der har været for arbejdsmarkedsuddannelser.
Men der er så også nogle punkter, som vi vil være særlig opmærksomme på i forligskredsen.
Vi bakker op om lovforslaget, men vi vil altså også bruge vores plads i forligskredsen til at følge de her områder.
Det handler bl.a. om det her med at afskære fra besøg, hvilket vi bakker op om.
Vi synes heller ikke, at det er hensigtsmæssigt eller rimeligt på nogen måde, at bandemedlemmer kan få besøg af andre bandemedlemmer fra deres egen bandegruppering eller fra andre bandegrupperinger.
Men vi bemærker, at høringssvarene – og ikke mindst det fra Institut for Menneskerettigheder – efterlyser en præcisering af, hvad der skal ligge til grund for vurderingen af en besøgendes bandetilhørsforhold.
Så det er noget, vi vil spørger ind til i forligskredsen, men vi bakker op om teksten og tager også høringssvaret og det opmærksomhedspunkt, som Institut for Menneskerettigheder rejser, alvorligt.
Den anden ting, vi også vil følge op på i forligskredsen, er udvidet brug af strafcelle.
Her udvider man muligheden for at bruge strafcelle som disciplinærstraf i forbindelse med nægtelse af alkoholtest.
Det kan sådan set være fornuftigt, men der er jo sket en generel stigning i anvendelsen af strafcelle.
Det er en meget hård disciplinærstraf, som også kan få utilsigtede og uhensigtsmæssige konsekvenser for de ansatte, fordi det er noget af det, der kan være med til hæve konfliktniveauet i fængslerne.
Så det er noget, vi vil følge op på, og vi vil se på, om der sker en udvikling i de her utilsigtede konsekvenser, og derfor synes jeg, at det er et emne, som vi løbende skal tage op i forligskredsen.
Med de ord vil jeg igen sige, at vi støtter op om forslaget, men at der især er de her to områder i forbindelse med afskæring af besøgende og den udvidede brug af strafcelle, som vi vil følge nøje, men loyalt i forligskredsen.
Christina Egelund (LA), 2018-04-03:
Tak, formand.
Lad mig starte med at sige, at Liberal Alliance støtter lovforslaget, som udmønter en række tiltag, som blev aftalt i forbindelse med fastlæggelsen af den økonomiske ramme for Kriminalforsorgen.
Der er nogle af elementerne, som jeg gerne vil knytte en kommentar til.
For det første udvidelsen af reglerne for besøgsafskæring: Det strider imod min, og jeg tror også mange andres, retsfølelse, at dømte bandekriminelle inde fra fængslet kan fortsætte med at planlægge kriminalitet uden for fængslet.
Det kan de, bl.a. fordi de helt frit kan få besøg af deres bandekammerater, mens de sidder i fængslet.
Det er simpelt hen ikke rimeligt, og det sætter vi en stopper for med det her tiltag.
For det andet vil jeg sige, at det skærer lidt i mit ellers ret liberale hjerte, at man skal til at tvinge nogen til at opspare en del af deres løn, men nogle gange må man også se pragmatisk på et problem.
I det her tilfælde er problemet, at rigtig mange udviste kriminelle simpelt hen ikke har råd til at betale for deres egen hjemsendelse, hvorfor regningen ender hos de danske skatteydere.
De mennesker, som bliver udvist, har ikke bidraget med ret meget positivt til samfundet, og derfor er det helt rimeligt, at de ikke skal have denne sidste gestus i form af en fuldt betalt returbillet.
Endelig er der forslaget om at gøre tilbuddet om AMU-kurser permanent.
Det har indtil nu kørt som en forsøgsordning, og erfaringerne har været rigtig gode.
Det er vigtigt, at vi ikke kun bruger fængslerne som en sanktion, men også som et præventiv redskab.
Med de her AMU-kurser forbedrer vi de indsattes muligheder for at rette op på deres liv, så de ikke kommer i kontakt med Kriminalforsorgen igen.
Med de ord støtter Liberal Alliance lovforslaget.
Preben Bang Henriksen (V), 2018-04-03:
Regeringen, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, De Radikale, SF og Alternativet indgik sent sidste år en aftale om Kriminalforsorgens økonomi, og det forslag, som vi behandler i dag, omhandler de tilfælde, hvor der egentlig kræves en lovændring for at udmønte aftalen.
Jeg kan kun tilslutte mig bemærkningerne om, hvor vigtigt det er, at der er sikkerhed i fængslerne, men samtidig må jeg så sige, at det vel ikke er det, der er det væsentligste i det her forslag.
Sikkerheden er væsentlig – selvfølgelig er den det – de ansattes forhold er væsentlige, men de ting, der behandles her i forslaget, er vel trods alt noget andet.
Hvis der verserer en konflikt, kan man altså ikke få besøg af hverken venner eller fjender inden for konflikten, og det er kun ganske rimeligt.
Det, der dog er værd at undersøge – jeg skal ikke udelukke, at det har været undersøgt – er, om ikke man generelt kan afskære besøg af bandemedlemmer, altså uanset om der er en væbnet konflikt kørende eller ej.
Men den undersøgelse kan vi foranstalte via Retsudvalget.
Man indfører en tvungen opsparing, sådan at den indsatte selv skal betale for sine løsladelsesudgifter, typisk transportudgifter.
Jeg havde nær sagt: Hvem skulle da ellers være nærmere til at betale for det?
Så vidt jeg har forstået, dækker den både udlændinge og danskere.
Det kan vi fuldt ud tilslutte os.
Men der skal være et liv på den anden side af fængslet, som også Socialdemokratiets ordfører korrekt udtrykte det, og derfor er det også glimrende, at der bliver permanent uddannelse inden for AMU.
Der bliver mulighed for at alkoholteste de indsatte og konfiskere cigaretter osv.
Det er vel en naturlig ting, når man har vedtaget et forbud mod disse ting i fængslerne, at der så også er en mulighed for kontrol.
Så Venstre kan i det store og hele tilslutte sig forslaget.
Peter Kofod Poulsen (DF), 2018-04-03:
Tak for det.
Igennem de seneste år har der været et fuldstændig urimeligt hårdt pres på vores kriminalforsorg og ikke mindst de mennesker, der hver dag går på arbejde for at sørge for at sikre ro og orden i de af kriminalforsorgens institutioner, der tager sig af nogle af de allerværste kriminelle i det her land.
Fangesammensætningen er blevet hårdere, flere rockere og flere bandemedlemmer er sendt til afsoning, og flere udlændinge fylder op i vores fængsler og arresthuse rundtomkring.
Og det har alt andet lige skabt et hårdere klima netop der.
Derfor var det godt, da vi sidste år blev enige om en ny flerårsaftale for kriminalforsorgen, der jo netop er med til at styrke kriminalforsorgens muligheder for at håndtere den her situation.
Det siger sig selv, at en aftale, som vi har været med til at indgå sammen med andre partier i Folketinget, er noget, som vi selvfølgelig også står ved, hvorfor jeg allerede nu kan meddele, at vi selvfølgelig støtter det her lovforslag, L 203.
Med lovforslaget her strammes der gevaldigt op på besøgsmulighederne for de fængslede bandemedlemmer, som måtte sidde rundtomkring, hvis der er tale om en verserende konflikt, og det er vi selvfølgelig rigtig, rigtig glade for.
For der skal sættes hårdt ind over for nogle af de allermest forhærdede kriminelle i det her land.
Det kan vi fuldstændig støtte op om.
Derudover indføres der en tvungen opsparing på 15 pct. af beskæftigelsesvederlaget.
Det er vi også rigtig glade for, det var en af de ting, vi havde med under armen, da vi forhandlede den her aftale på plads.
Vi synes kun, det er ret og rimeligt, at man som indsat bidrager til egen hjemrejse eller dækning af nogle af de omkostninger, der er ved at have udgang, i det omfang man kan det.
For det skal danskerne selvfølgelig ikke betale for.
Herudover styrkes mulighederne for kontrol i fængslerne, og det er vi også rigtig godt tilfredse med, så stor opbakning til det ligesom til, at de initiativer, der er på uddannelsesområdet, videreføres.
Og der kan jeg i øvrigt erklære mig fuldstændig enig med den socialdemokratiske ordfører fra før.
Så alt i alt støtter vi det her lovforslag.
Martin Lidegaard (RV), 2018-04-03:
Tak for indlægget.
Jeg bed mærke i, at ordføreren sagde, at OSCE i modsætning til EU består af frie og uafhængige stater.
Jeg vil dog tillade mig at mene, at også EU's medlemsstater er frie og uafhængige lande.
Sådan opfatter jeg i hvert fald Danmark.
Så er det jo rigtigt, at man på enkelte områder har indgået mere forpligtende aftaler, end man har gjort i OSCE, og det opfatter jeg egentlig som positivt.
For er ordføreren ikke enig med mig i, at det største problem, vi står over for i OSCE i øjeblikket – og det er jo i det østlige Ukraine – netop er, at vi ikke kan forpligte f.eks. Rusland til at leve op til Minskaftalen, at vi ikke kan forpligte hinanden på at leve op til de menneskerettigheder, de frie valg, alt det, som vi forpligter hinanden på i EU?
Hvordan man kan nå frem til den konklusion, at det er negativt, at vi har forpligtet hinanden til det i EU, og godt, at vi ikke har det i OSCE, forstår jeg egentlig ikke helt.
Mikkel Dencker (DF), 2018-04-03:
Jeg vil gerne på vegne af Dansk Folkeparti takke ministeren for redegørelsen.
Nu kan jeg se, at ministeren ikke sidder på sin plads, men et andet sted i salen – men han lytter.
Det handler jo så om redegørelsen om OSCE.
Til forskel fra eksempelvis EU-samarbejdet er OSCE jo et samarbejde mellem frie og uafhængige nationer, som mødes og arbejder sammen og har en dialog med hinanden.
Der er ikke mulighed for at pålægge hinanden noget som helst, men man kan have en fredelig dialog med hinanden, og man fastholder, at der er tale om suveræne og selvstændige stater.
På den måde er OSCE et godt alternativ eller et supplement til Den Europæiske Union, på samme måde som Nordisk Råd også er det, som jo skal diskuteres senere i dag.
Jeg vil gerne også tillade mig at sige, at vi i Dansk Folkeparti synes, det er beklageligt, at det, vi tidligere havde flere selvstændige dagsordenspunkter på, nemlig OSCE, Nordisk Råd, nordisk forsvarssamarbejde, Østersøsamarbejdet og Europarådet, nu er slået sammen til ét dagsordenspunkt.
Vi synes måske godt, at hver enkelt af de her samarbejdsorganisationer kunne fortjene at have sit eget dagsordenspunkt.
Når man tænker på, hvad Folketinget ellers bruger tid på af mange forskellige forslag af meget forskellig karakter, synes vi ikke, det er urimeligt, at man også skulle have selvstændige dagsordenspunkter til det her.
Men tilbage til substansen i redegørelsen: Vi hilser i Dansk Folkeparti velkommen, at OSCE har den funktion, som man har, i den konflikt, som er i det østlige Ukraine, hvor OSCE jo er facilitator for den dialog, som er mellem Ukraine på den ene side og Rusland på den anden side.
Det er jo en dialog, som heldigvis har ført til, at Minskaftalen blev indgået for nogen tid siden.
OSCE har også tilsynet med, at Minskaftalen bliver overholdt.
Det må man jo desværre sige er nødvendigt i mange lande.
Det er ikke alle lande, der har samme gode, positive og demokratiske traditioner, som vi har i Danmark.
Derfor er der jo nogle steder et anderledes syn på, hvordan et demokratisk valg skal foregå.
På samme måde fører OSCE jo også tilsyn med, at forskellige minoriteters rettigheder bliver overholdt.
Og når der er tale om medlemslande i OSCE, som strækker sig vidt, fra USA og Canada over hele Europa og til tidligere sovjetrepublikker og også Mongoliet, ja, så er der jo altså meget forskellige syn på, hvordan man skal respektere sine medmenneskers rettigheder.
Så med de ord vil jeg gerne sige, at vi fra Dansk Folkepartis side tager redegørelsen til efterretning og ser frem til en god debat.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-03:
Sådan er den nuværende danske lovgivning om økonomisk værgemål.
Netop det forhold betyder, at mennesker, som eksempelvis på grund af fysisk eller psykisk handicap må overlade ansvaret for økonomiske forhold til andre, heller ikke kan stille op til Folketinget eller stemme til folketingsvalg.
I SF mener vi, at netop den bestemmelse diskriminerer voksne med handicap.
Højesteret har desværre stadfæstet forståelsen af den danske værgemålslov og egentlig også ladet os forstå, at det ville kræve en grundlovsændring, hvis man skulle fortolke den nuværende lovgivning anderledes.
I Sverige har man så gjort sig nogle andre erfaringer og løst problemet ved at ændre værgemålsloven, så det nu er muligt at begrænse et værgemål til helt særlige forhold.
Jeg er fuldstændig enig i de bemærkninger, der allerede har været om den svenske model.
Det er jo ikke nødvendigvis en svensk lovgivning, vi skal lave i Danmark, men meget gerne en dansk version af det samme.
Jeg er i mit tidligere job ofte stødt på frustrationer, når det netop gælder værgemål.
Særlig en bestemt kvinde gjorde indtryk på mig.
For som hun sagde: Jeg er nok for nem, men jeg kan altså ikke lade være med at give pengene væk, når der er nogen, der mangler dem.
Men en ting var det ubetingede værgemål, noget andet var, at netop den her kvinde på grund af sit økonomiske værgemål også var afskåret fra at stemme til folketingsvalg.
Hun havde ellers styr på, hvor krydset skulle sættes.
Familien havde altid stemt konservativt, og hun syntes, at Poul Schlüter var sådan en fornuftig mand.
Sådan kan vi jo godt være lidt forskellige, men det bør vel ikke fratage os muligheden for at få indflydelse på samfundets udvikling.
I det mindste håber jeg, at beretningen også kan gøre indtryk på justitsministeren.
Jeg er meget glad for den positive modtagelse af forslaget og vil se rigtig meget frem til, at vi får et forslag i salen, som vi endelig kan vedtage til gavn for de her mennesker, som aktivt har efterspurgt en løsning på lige præcis det her problem.
Marianne Jelved (RV), 2018-04-03:
Udgangspunktet for det her beslutningsforslag er, at man bliver umyndiggjort på grund af værgemålsloven, sådan som den er i dag, når man har fået hjælp til sin økonomi i et vist omfang.
Det er selvfølgelig vanskeligt for dem, der bliver mærket af det, for den situation, man er i som borger i dette land, forhindrer jo ikke en i at deltage i demokratiet og i samfundets indretning som sådan, at have et arbejde og endda at have taget en uddannelse.
De mennesker findes også blandt de 1.900 mennesker, der er berørt af værgemålslovens paragraf, som vi taler om her i dag.
Vi ved alle sammen, hvor vigtigt det er for et menneske at være en del af et fællesskab, også i Danmark, og have rettigheder som borger på lige fod med alle andre borgere, som er statsborgere her i landet.
Derfor noterer jeg mig med glæde, at justitsministeren tilkendegav, at vi skulle kigge på det; at regeringen ville iværksætte et analysearbejde og fremsætte et forslag i efteråret, som imødekommer hensigten i beslutningsforslag B 71.
Det synes jeg er fantastisk dejligt, og det vil jeg gerne kvittere for og anerkende.
Og så vil jeg foreslå, at vi laver en beretning til det her udmærkede beslutningsforslag, hvor vi, om jeg så må sige, repeterer, hvad vi har sagt her i dag.
Men tak til regeringen.
Mikkel Dencker (DF), 2018-04-03:
Jamen det, som er min pointe, er, at OSCE består af lande, og at det er et samarbejde, hvor man har en dialog, men hvor man ikke kan binde hinanden på nogen måde.
Det ser jeg som noget positivt.
Og jeg tvivler på, at man ville kunne få Rusland med i et samarbejde, hvor der skulle afgives suverænitet.
Villum Christensen (LA), 2018-04-03:
Der er ingen tvivl om, at vi skal strække os lige så langt, vi kan, og det er jo egentlig også det, der er situationen, når ministeren for lidt siden har sagt, at der kommer forskellige modeller, og at vi, hvis der er noget af det, der ser fornuftigt ud, så skal gå så langt, som vi overhovedet kan.
For selvfølgelig er det grundlæggende, ingen tvivl om det.
Men jeg synes jo alligevel, at når man taler om 1.900 personer, er det rigtig, rigtig få, der er i den alvorlige situation.
Jakob Sølvhøj (EL), 2018-04-03:
Nu bemærkede jeg jo, da vi for et par år siden behandlede forslaget om at give stemmeret til den samme gruppe borgere til kommunalvalg og regionalvalg, at Liberal Alliance stemte imod.
Skal jeg på trods af ordførerens ikke særlig positive bemærkninger forstå det sådan, at der er sket en bevægelse hos Liberal Alliance, sådan at det, hvis vi kan løse det her problem, uden at det er i uoverensstemmelse med grundloven, også har Liberal Alliances støtte?
Jeg hæfter mig ved ordførerens meget stærke læggen vægt på, at der kun er tale om 1.900 borgere.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge ordføreren: Opfatter ordføreren det ikke som noget meget principielt, hvorvidt man som dansk statsborger har mulighed for at stemme til et folketingsvalg, og har det ikke en så principiel karakter, at spørgsmålet om, hvorvidt det er én eller mange tusind, i den forstand ikke har betydning?
Villum Christensen (LA), 2018-04-03:
Netop, og derfor er spørgsmålet, om ikke de regler, vi allerede har i dag, er gode nok.
Kirsten Normann Andersen (SF), 2018-04-03:
Tak for det.
Bare så jeg forstår svaret fra Liberal Alliances ordfører, vil jeg spørge: Når man er under et økonomisk værgemål i dag, er man også frataget muligheden for at stemme til Folketinget, og Liberal Alliance er med på, at man godt kan ændre lovgivningen, sådan at et økonomisk værgemål ikke nødvendigvis er ensbetydende med, at man ikke kan stemme til Folketinget?
Torsten Gejl (ALT), 2018-04-03:
Man skal ikke fratages sin stemmeret, fordi man har brug for støtte til de økonomiske dispositioner i sit liv, fordi man måske er psykisk syg, handicappet eller ludoman for den sags skyld.
Så derfor mener jeg faktisk, at det er en glædelig dag for de mennesker, som er under administration rent økonomisk, men som i sandhed er politiske mennesker, der rigtig gerne vil udnytte deres demokratiske ret og stemme til et folketingsvalg.
Jeg lagde mærke til, at ministeren startede med at sige, at der nu bliver lavet en analyse af det her, sådan at man kan sikre, at færre mennesker bliver frataget deres stemmeret, selv om de er under værgemål, og det betyder jo egentlig, at sagen burde være løst.
Med hensyn til om det så lige er den svenske model eller en anden model, vi skal bruge, så skal det selvfølgelig være den model, der passer allerbedst til danske forhold, og som jeg hører de forskellige partier, så vil resultatet af den analyse blive forpligtende i forbindelse med udarbejdelsen af sådan en model.
Nu skal man selvfølgelig ikke forvente noget, når man endnu ikke har set det på skrift, men jeg tror, at det her problem bliver løst.
Ud fra alle de ting, jeg har hørt i dag, tror jeg, at vi kommer til at få en model, der sikrer, at politiske mennesker, der er sat under økonomisk administration, får deres stemmeret, og det synes jeg er rigtig glædeligt. Så jeg vil sige, at vi fra Alternativets side er glade for at være med i det her beslutningsforslag.
Det er ikke hver dag, at et beslutningsforslag ender med at føre til den type regelændring, som beslutningsforslaget tilsigtede – det er meget, meget sjældent, at det lykkes.
Så tak til dem, der har været med til at få det her til at lykkes.
Martin Lidegaard (RV), 2018-04-03:
Det er jo helt korrekt, at i EU har vi valgt at dele vores suverænitet med hinanden for sammen at vinde suverænitet over f.eks. grænseoverskridende kriminalitet, flygtningeproblemer, klimaproblemer osv.
Men jeg ville ud i, hvor effektivt OSCE-samarbejdet egentlig er, når vi netop ikke kan forpligte hinanden på at overholde bare de mest basale demokratiske og menneskerettighedsbaserede principper.
Jeg er i hvert fald i øjeblikket stærkt tvivlende over for, om vi kan lykkes med det.
Men det går godt nok langsomt med at få flyttet den Minskaftale, netop fordi OSCE ikke forpligter landene.
Det var egentlig bare den anerkendelse af, at den pris betaler man altså også ved den samarbejdsform, jeg godt kunne tænke mig at høre fra Dansk Folkepartis mund.
Karina Adsbøl (DF), 2018-04-03:
Tak for ministerens tale.
Grunden til, at vi har fremsat det her beslutningsforslag, er selvfølgelig, at vi er blevet kontaktet af en masse arvinger.
Det tror jeg også justitsministeren er bekendt med, for jeg er også klar over, at mange har henvendt sig til justitsministeren om den udfordring, der er, og det er netop også i forhold til høje salærer.
Der har desværre været eksempler på, at arvingerne er kommet ud med 70.000 kr. f.eks., og advokaten har så fået over 0,5 mio. kr. som bobestyrer.
Så det kunne jeg godt tænke mig ministerens svar på.
Henrik Dahl (LA), 2018-04-03:
Tak for det, og tak til udenrigsministeren for redegørelsen om de udvalgte internationale organisationer, som vi skal diskutere i dag.
Det udenrigspolitiske samarbejde giver jo, som vi kan høre allerede, altid mulighed for nogle utrolig spændende diskussioner, og derfor er jeg selvfølgelig også glad for i første omgang at kunne sige et par ord om OSCE.
Det er – uanset hvad man måtte mene om mangler og utilstrækkeligheder – et utrolig vigtigt dialogforum i forhold til bl.a. menneskerettigheder i en tid, hvor vi jo oplever, at de menneskerettigheder, vi næsten var begyndt at tage for givet i Danmark, er noget, der bliver presset i andre lande.
Og det fine ved OSCE er jo, at når man diskuterer menneskerettigheder i OSCE-regi, blander man sig ikke i forholdene i andre lande.
Man minder dem bare om, hvad de selv har skrevet under på, og det er jo noget ganske andet.
Det er godt, at OSCE kan fungere som et sted, hvor der kan skabes dialog, men observatørmissionerne er – som flere har været inde på – også utrolig vigtige.
Det gælder valgobservationerne, hvor OSCE flere gange har spillet en nøglerolle i afviklingen af valg rundt omkring i medlemslandene, og observatørmissionerne i Ukraine er også utrolig vigtige.
Her observerer og rapporterer man om sikkerhedssituationen og menneskerettighedsspørgsmålet i forhold til konflikten i det østlige Ukraine.
Så vi er meget positive over for, at regeringen fortsat vil prioritere samarbejdet.
Og det er jo ikke mindst gennem fora som f.eks. OSCE, at et mindre land som Danmark også får en stemme, der bliver hørt.
Så vi glæder os til debatten.
Søren Søndergaard (EL), 2018-04-03:
Man bliver bare nødt til at konstatere, at hvis man ser fuldstændig nøgternt på Krim, ser man, at alle uafhængige undersøgelser har vist, at den befolkning er delt.
Så kan vi diskutere, om det er 40 pct. det ene sted og 60 pct. det andet sted eller omvendt.
Jeg har overhovedet ikke antydet, at den folkeafstemning var demokratisk – var det i øvrigt ikke 102 pct., den endte med?
Men det ændrer ikke ved, at der er en deling af befolkningen, og den deling blev der ikke taget udgangspunkt i, da de aftaler blev lavet, og det har bl.a. været med til at gøre, at de konflikter, der var der, er blevet forstærket.
Michael Aastrup Jensen (V), 2018-04-03:
Nu synes jeg, vi kommer meget langt omkring.
Jeg tager altid gerne en diskussion om Ukraine, men ordføreren ved jo også godt, at der ikke er foregået noget, der minder om en demokratisk afstemning på Krim.
Om der så er tilbøjeligheder til at gå den ene eller den anden vej er der faktisk ikke nogen, hverken ordføreren eller undertegnede, der ved et hundrede procent.
Jeg har selv været på Krim, før det blev russisk besat, og jeg har også mødt rigtig mange på Krim, deriblandt tatarerne, som absolut ikke ønskede at komme under russisk kontrol.
Så om der er det ene eller det andet flertal er der ingen der ved.
Faktum er, at historieskrivningen i det, som Enhedslisten stod og sagde, var et hundrede procent russisk; total russisk overskrift på det hele.
Og det må jeg indrømme faktisk chokerede mig lidt.