runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-13:
Ja, herunder at nogle af de elementer, der blev indarbejdet i det eksisterende forlig om taxa, jo ikke har været anvendt, altså bl.a. de muligheder, der er for at etablere bestillingskontorer i landdistrikter – en mulighed, som bl.a. kommunerne har kunnet gøre brug af
Den har ikke har været brugt i det omfang, som det nok havde været forventet.
Så derfor giver det rigtig god mening at se nærmere på, hvad det så er, der skal til for at give de her muligheder.
Så skal man jo heller ikke glemme, at det også har en selvforstærkende virkning.
Jeg har været så heldig at opleve at have haft ret let ved i landdistrikter at kunne få en taxa, når jeg har haft behov for det, men jeg kan også genkende, at der i den sociale sammenhæng, man kan være i, måske bare generelt har været sagt: Du kan lige så godt bare lade være med at ringe efter en taxa, for du får den aldrig nogen sinde.
Så gør man det, og så kommer den.
Så man kan også risikere, at noget af det her har en selvforstærkende virkning.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-10-13:
Jamen jeg ser sådan set ikke det her som en opstramning som sådan.
Selvfølgelig ligger der nogle elementer, som er strammere, f.eks. det her med straffen for overtrædelse, men det er ikke det, der er hovedformålet med lovforslaget, som jeg læser det.
Det er sådan set bare at få samlet lovgivningen ét sted og sørge for, at vi ikke dobbeltregulerer.
Det håber jeg da at hr. Kristian Pihl Lorentzen ligesom os i SF synes er ganske fornuftigt.
Jeg fornemmer, at vi er rørende enige med hinanden, Enhedslisten og SF.
Og jeg forestiller mig i så fald, at der vil være brug for lidt hjælp til luftfarten et godt stykke tid fremover.
Jeg hørte forleden på vandrørene, at der var nogle, der overvejede, om vi nu behøvede at hjælpe den kollektive trafik, som jo i modsætning til store dele af luftfarten er grøn, særlig meget længere her efter corona.
Og det studsede jeg lidt over.
Er Enhedslisten enig med SF i, at vi nok bliver nødt til i et vist omfang at holde hånden under den kollektive trafik rigtig længe endnu?
Henning Hyllested (EL), 2021-10-13:
Jo, og man kan sige som svar på spørgsmålet: Noget for noget.
Og det er jo netop derfor, at jeg rejser hele temaet om de grønne modkrav i den her forbindelse; for jeg synes jo, at det bør følges ad.
Altså, når vi giver støtte til en branche, og det gør vi til luftfartsbranchen – det ligger ikke bare på den flade hånd for Enhedslisten at støtte luftfartsbranchen – så er det nødvendigt, at luftfartsbranchen stiller om, at man først og fremmest udvikler mere bæredygtige brændstoffer, og at man måske også begrænser trafikken, for det er ikke bare udledningen fra brændstoffer, der er et problem; der er jo også flystriberne osv. osv. Så det handler efter vores mening også om at begrænse flytrafikken, at erstatte den med togtrafik, især på de indenlandske ruter; det er jo helt tåbeligt, at man skal ligge og flyve til Aalborg, hvis man ifølge aftalen om Togfonden DK kan komme derop på 3 timer, f.eks. Så jo, vi har ikke noget imod at støtte luftfartsbranchen, men luftfartsbranchen skal også levere på den grønne omstilling.
Det er vigtigt for os.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-10-13:
Tak for det.
Jeg er så glad for at høre Enhedslistens ordfører tale om grønne modkrav.
Det er jo et ønske, som vi i SF deler med Enhedslistens ordfører og har fremført ved flere forskellige lejligheder med mere eller mindre succes.
Jeg kunne tænke mig at have en lille hypotetisk diskussion med Enhedslistens ordfører, bare for syns skyld, og spørge: Hvor længe tror Enhedslistens ordfører at der er behov for, at vi hjælper luftfarten lidt?
Nu gør vi jo det i den her ordning, at vi hjælper luftfarten – nogle vil sige lidt, andre vil sige meget – et godt stykke frem i tiden, faktisk helt frem til 2025, og det kan der jo være gode grunde til.
Tænker Enhedslisten, at vi kan hjælpe dem så længe, og at vi bør hjælpe dem så længe?
Og bør vi i så fald ikke også hjælpe den kollektive trafik lige så længe?
Rasmus Helveg Petersen (RV), 2021-10-13:
Tak for det.
Også Radikale Venstre støtter dette lovforslag, både den del, der udmønter sommerpakken med de konsekvenser, det har for safetyafgiften, og den præcisering eller modernisering af loven om luftfart, som covid-19 viste os at vi havde brug for at lave.
Så Radikale Venstre støtter forslaget.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-10-13:
Mange tak for det.
Med lovforslaget her præciseres den eksisterende lovgivning, og det har jo længe været efterspurgt af store dele af branchen og andre aktører med interesse for dansk luftfart.
Især i lyset af covid-19 blev det jo meget tydeligt, at der var behov for en præcisering af de eksisterende rammer, og det er vi i SF rigtig glade for at vi nu kommer på plads med.
Samtidig bliver det også muligt at reducere stigningen i safetyafgiften, jævnfør den aftale, vi har lavet.
Vi satte 60 mio. kr. af, og vi i SF er sådan set glade for sammen med aftalekredsen at kunne sætte det tiltag i søen i forbindelse med sommer- og erhvervspakken.
Jeg studsede dog over høringssvaret fra Erhvervsflyvningens Sammenslutning.
Der behøver ikke at ligge noget i det, men jeg vil bare gerne bede ministeren om at kommentere på den bemærkning, som Erhvervsflyvningens Sammenslutning havde om den trinmodel for reducering af safetyafgiften, som vi i aftalekredsen er blevet enige om, nærmere bestemt lovforslagets § 1, nr. 4, som medfører, at der ikke skal betales safetyafgift for passagerer befordret i perioden den 1. juni 2021 til den 31. december 2021.
Og der bemærker Erhvervsflyvningens Sammenslutning, at danske skattekroner i så fald vil, og jeg citerer: »gå til udenlandske luftfartsselskaber«.
Jeg vil gerne bede ministeren om at kommentere på det udsagn, bare for en god ordens skyld.
Hans Kristian Skibby (DF), 2021-10-13:
Allerførst vil jeg gerne sige, at jeg synes, det vil være ganske positivt, hvis der bliver fulgt op på det spørgsmål, som Venstres ordfører, hr. Hans Christian Schmidt, var inde på, om safetyafgiften og den fordeling, der er af den i forhold til danske virksomheder og udenlandske virksomheder.
Men det ændrer dog ikke på, at Dansk Folkeparti er en del af den aftale, der blev indgået om sommer- og erhvervspakken tidligere i år, om at stimulere de steder, hvor vi har mulighed for det, i forhold til dansk erhvervsliv, som også på daværende tidspunkt var stærkt coronaramt.
Og her har vi muligheden for i en periode at fjerne safetyafgiften.
Det giver rigtig god mening, at man kan aflaste i forhold til de driftsomkostninger, der ligger hos danske luftfartsselskaber, ved håndteringen af kunder i Københavns Lufthavn og også andre steder.
Den del af det er ganske fin, og vi kan som sagt godt tilslutte os, at vi får belyst spørgsmålet, som hr. Hans Christian Schmidt var inde på.
Det andet i det er, at der jo i forbindelse med den her lov er tale om en bemyndigelseslov.
Det er en lov, der giver flere handlemuligheder uden om Folketinget, om man så må sige, til den til enhver tid siddende transportminister, set i forhold til at lave indgreb og kunne give påbud eller meddelelser osv. om flytrafik ind over dansk territorium.
Så den del af det kan Dansk Folkeparti også støtte.
Hans Christian Schmidt (V), 2021-10-13:
Tak, fru formand.
Lovforslaget, som vi skal behandle i dag, omhandler ændringer i luftfartsloven.
I Venstre ser vi denne del af lovforslaget som værende rettidig omhu, som i al sin enkelhed vil blive det danske samfund til stor gavn i krisesituationer.
Forslaget vil desuden medføre, at transportministeren kan give afslag på tilladelse til ruteflyvning, hvis der er tale om særlige forhold, og at disse afslag bl.a. bør ske på baggrund af luftfartspolitiske, udenrigspolitiske, sikkerhedspolitiske eller flyvetekniske årsager er i Venstres øjne sund fornuft.
Der er ingen tvivl om, at der er brug for ændringer.
I visse tilfælde er det jo hensigtsmæssigt, at der er nationalhjemmel til at give afslag på tilladelser, hvis tilladelsen vil medføre en betydelig sikkerhedsrisiko for Danmark.
Med lovforslaget i dag udmøntes også sommer- og erhvervspakken, som vi også lige hørte fra den socialdemokratiske ordfører.
Den er fra juni, og man udmønter den på følgende måde: Safetyafgiften ændres til at udgøre 0 kr. i perioden den 1. juni 2021 til den 31. december 2021, 4,75 kr. i 2022 og 5 kr. i 2023 og 2024.
Safetyafgiften vil herefter udgøre 6 kr. fra den 1. januar 2025, plus den årlige regulering af satsen.
Disse ændringer er selvfølgelig nødvendige oven på de nedlukninger, covid-19-pandemien forårsagede.
Der er akut behov for en genrejsning af dansk luftfart, og det skal denne ændring i safetyafgiften være med til at facilitere.
Luftfartssektoren er med til at understøtte Danmarks potentiale for turisme – en turisme, som for mange danskere udgør deres levebrød.
Det skal dog bemærkes, at safetyafgiften betales af både danske såvel som udenlandske flyoperatører, og det betyder efter vores opfattelse så, at man har en risiko for her, at danske skattekroner går til udenlandske luftfartsselskaber.
Hvis safetyafgiften fastholdes på 4,75 kr. for 2021, vil det overskydende beløb af de 60 mio. kr., som er afsat, kunne bruges med henblik på danske flyoperatører.
Det kunne bl.a. ske, ved at det overskydende beløb anvendes til at fortsætte aoc-ordningen for kritisk personale i danske luftfartsselskaber fra den 1. oktober til udgangen af 2021.
Det ville dermed styrke dansk luftfart.
Flybranchen har også længe efterlyst en klageadgang i forbindelse med Trafikstyrelsens udmøntning af bekendtgørelsen, og med forslaget i dag vil det være en fordel, at det bestemmes, at klageadgangen i forbindelse med afgørelser truffet af Trafikstyrelsen kan påklages til transportministeren.
Venstre er overordnet positivt stemt over for forslaget, men vi forventer også, at vores forslag her bliver taget seriøst.
Det plejer man jo at gøre, det plejer vi i Transportudvalget, og det håber vi så også vil ske her.
Vi synes altså, at det er fornuftigt, at vi prøver at styrke de nationale luftfartsselskaber og så også lader de udenlandske luftfartsselskaber betale deres del af det.
Det vil vi stille nogle spørgsmål om i udvalget, og vi forventer selvfølgelig, at ministeren også vil efterkomme det eller i hvert fald vil imødekomme selve spørgsmålene og også en drøftelse af tingene i hans regi.
Tak for ordet.
Malte Larsen (S), 2021-10-13:
Mange tak.
Med dette lovforslag foreslås luftfartsloven ændret på en række punkter på tværs af den samlede luftfartsregulering.
Med lovforslaget foreslås de nuværende rammer for indskrænkninger i adgangen til luftfart og muligheden for at forbyde adgang til luftfart inden for dansk område præciseret.
Helt konkret indebærer forslaget, at luftfartslovens § 3 om både de mindre indskrænkninger og de helt store indskrænkninger såsom flyveforbud for en større del af riget præciseres, så bl.a. den nugældende fortolkning af disse bestemmelser indarbejdes direkte i lovens ordlyd.
Herudover foreslås der indsat en særskilt bestemmelse, der vedrører transportministerens adgang til i krisesituationer, der kræver øjeblikkelig handling, at udstede meddelelse om regler om disse indskrænkninger og forbud på ministeriets hjemmeside for på den måde at sikre luftfarten, den offentlige sikkerhed eller andre væsentlige nationale hensyn.
Med lovforslaget foreslås også bestemmelsen om tildeling af tilladelse til ruteflyvning inden for dansk område præciseret.
Det bør således fremgå eksplicit af luftfartsloven, at transportministeren kan give afslag på tilladelser til ruteflyvning, hvis særlige forhold taler for det.
Det kan f.eks. være tilfælde, hvor luftfartspolitiske, udenrigspolitiske eller sikkerhedspolitiske forhold tilsiger det.
Med forslaget foreslås der dernæst indsat en særskilt bemyndigelseshjemmel i luftfartsloven, der relaterer sig til det væsentlige og vigtige krav, der stilles til en række personer, der arbejder inden for luftfarten, nemlig kravet om sikkerhedsgodkendelse.
Forslaget til denne nye bestemmelse udspringer af, at der fra den 31. december i år træder nye EU-regler i kraft om baggrundskontrol inden for luftfarten, og det giver derfor god mening at samle de nye regler om baggrunskontrol og sikkerhedsgodkendelse ét sted.
I den forbindelse bør der indsættes en særskilt bemyndigelse i luftfartsloven, der forholder sig til rammerne for at udstede regler om krav om sikkerhedsgodkendelse.
Afslutningsvis er lovforslaget også en udmøntning af den politiske aftale, der blev indgået den 4. juni i år om en sommer- og erhvervspakke.
Aftalen blev som bekendt indgået mellem regeringen, Venstre, Dansk Folkeparti, SF, Radikale Venstre, Enhedslisten, Konservative og Alternativet, og her blev der på luftfartsområdet afsat 60 mio. kr. til at reducere en stigning af safetyafgiften frem mod 2025.
Med forslaget foreslås denne aftale udmøntet, således at safetyafgiften fra den 1. juli 2021 til den 31. december i år udgør 0 kr.
Vi sørger således for, at luftfarten i denne kritiske periode, i andet halvår af 2021, spares for denne afgift.
Jeg skal selvfølgelig meddele, at Socialdemokratiet støtter forslaget.
Benny Engelbrecht (S), 2021-10-13:
Det synes jeg lyder rigtig klogt, og det vil jeg meget gerne arbejde aktivt for.
Jeg fik i øvrigt ikke i min tale rost hr. Niels Flemming Hansen for den gode indsigt i de gode spisesteder i det syd- og sønderjyske – det synes jeg måske også lige skal med her.
Jeg ved ikke, om det skal være de spisesteder, vi involverer, men det er i hvert fald ret tydeligt, at der er nogle konkrete erfaringer derudefra, som jeg synes det ville være oplagt at bringe ind.
Det kunne være HORESTA, det kunne være kommunerne, og det kunne være andre aktører.
Jeg synes, det lyder som en rigtig god idé.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-10-13:
Jamen det var jo et rigtig godt svar; det er jeg glad for.
Så vil jeg høre, om ministeren kan se for sig, at man, når nu vi har sat den her analyse i gang, så også hører kommunerne, de lokale erhvervsdrivende, foreninger, og hvad vi ellers har rundtomkring i vores landdistrikter, som på nuværende tidspunkt i hvert fald for manges vedkommende har nogle rigtig dårlige erfaringer med taxadækningen.
Kunne man på en eller anden måde få hørt dem, inden vi tager stilling til en kommende analyse og tager en drøftelse på baggrund af den?
Henning Hyllested (EL), 2021-10-13:
Ja, det kan der ikke være to meninger om; det er vi selvfølgelig vældig enige om.
Det er rigtigt, at luftfartsbranchen har været hårdt ramt under corona.
Men en anden branche, som har været hårdt ramt, er i den grad den kollektive trafik.
Vi bad jo nærmest passagererne om at blive væk, og det blev de også i stor udstrækning, og det kniber med at få dem tilbage, også fordi mange i mellemtiden – ikke kun på grund af corona, men i høj grad på grund af corona – har anskaffet sig en bil.
I det hele taget er det svært at få passagererne tilbage, så det skal der gøres en indsats for.
Den kollektive trafik har brug for støtte, og det har den i mange, mange år.
Niels Flemming Hansen (KF), 2021-10-13:
Mange tak for det.
Jeg vil ikke bruge så lang tid på at dvæle ved selve aftalen.
Den er vi en del af, og den bakker vi naturligvis op om.
Jeg vil godt bruge min tid på talerstolen foran alle de mange tilskuere, der var her før, men som nu er gået, desværre, og prøve at fortælle lidt om, hvor svært branchen har det.
Det er jo sådan, at det største selskab i Danmark – hørte jeg i forgårs – har en omsætning, som er indeks 20 i forhold til 2019, og en belægning, som er indeks 40.
Så der bliver simpelt hen kun solgt de helt billige billetter, og der står rigtig, rigtig mange fly på jorden.
Jeg kan derfor oplyse, at når et fly skal i gang igen efter at have stået stille et år, så koster det i nærheden af 1,4 mio. kr. at få det fly i gang alt afhængigt af størrelsen naturligvis.
For de er meget pressede.
Det første flyselskab af de større, Great Dane, gik konkurs i mandags, så vidt jeg husker, og efter hvad jeg hører ude fra branchen, så er de absolut ikke de eneste, som er meget, meget langt på vej ned ad en forfærdelig deroute, som jo både giver store økonomiske problemer såvel som store ansættelsesmæssige konsekvenser for det personale, der arbejder i den danske luftfart og på sigt måske også i de danske lufthavne.
Mange tak for ordet.
Anne Valentina Berthelsen (SF), 2021-10-13:
Tak for det.
En af de ting, som jeg synes vi roligt kan være rigtig stolte af i Europa, er vores høje produktstandarder.
Vi sørger for, at den medicin, som medicinalvirksomhederne sælger på det danske og det europæiske marked, er i orden, så patienten ikke risikerer at blive mere syg af kuren end af sygdommen i sig selv; vi regulerer kemi i madvarer og i legetøj og i kosmetik, så folk kan være trygge ved det, de putter i munden og i ansigtet, uanset om de er unge eller gamle; og vi stiller høje krav til sikkerhedsstandarder og kvalitet.
Det skåner danskerne og andre europæiske forbrugere for rigtig mange produkter, som de virksomheder, der har produceret dem, rent ud sagt ikke kan være bekendt.
Derfor skal vi selvfølgelig også gøre det samme med færdselsrelaterede produkter, og det gør vi allerede.
Det er vigtigt, at danske forbrugere kan have tillid til, at kvaliteten af de biler og det sikkerhedsudstyr og andre færdselsrelaterede produkter, som de køber, er i orden.
Og med lovforslaget her foreslås det jo, at reguleringen af markedsovervågningen af færdselsrelaterede produkter samles et andet sted, nemlig i lov om produkter og markedsovervågning under Erhvervsministeriet; og fordi den lov indebærer skærpet straf for overtrædelser på produktområdet, vil det så også betyde, at overtrædelser på færdselsproduktområdet vil medføre skærpet straf i forhold til i dag.
Det synes vi i SF søreme er fremragende, og det tror jeg ærlig talt vi kan få brug for.
Det har medført, at tyske bilproducenter nærmest falder over hinanden i forsøget på at lancere elbiler i en sådan grad, at selv ikke Tesla kan følge med længere.
Men når man vil ind på nye markeder, stilles der jo også krav både til bilerne og til producenterne, og vi skal både herhjemme og i EU holde et rigtig vågent øje med, om de bliver overholdt, især i en tid, hvor den grønne omstilling jo er blevet en guldmine, og hvor det for nogle producenter kan være rigtig fristende at springe over, hvor gærdet er lavest.
Så i SF hilser vi det her hjertelig velkommen, og vi støtter forslaget.
Dennis Flydtkjær (DF), 2021-10-13:
Tak for det.
Det her forslag handler som nævnt om, at der er noget EU-regulering, der skal implementeres i dansk lovgivning.
Det handler som bekendt om markedsovervågning af færdselsrelaterede produkter, så man sikrer, at de opfylder en række krav, så det bl.a. bliver sikkert for forbrugerne at bruge dem.
Det er sådan set grundlæggende meget godt.
Det kan være alt fra motorkøretøjer til køreteknisk udstyr og andre ting.
Hvis man eksempelvis importerer elløbehjul fra Kina, er det vel meget godt, at de opfylder nogle krav, så vi er sikre på, at det også er sikkert at bruge dem i trafikken.
Det kan også være, hvis man køber en styrthjelm, at den så faktisk også hjælper, hvis man skulle være uheldig at styrte.
Så grundlæggende er vi sådan set helt enige i retningen i det, men jeg vil sige ligesom Venstre, at vi ikke er specielt glade for overimplementering.
Så vi vil sådan set også gerne i udvalgsbehandlingen prøve at gå lidt mere i dybden med, hvad der kan være af overimplementering, og om der er noget af det, som man måske kan rulle tilbage.
Grundlæggende kan der jo ikke være tvivl om, at det er godt, at det er sikre produkter, man bruger i trafikken.
Det tror jeg at alle er enige i.
Men overimplementering er vi ikke specielt tilhængere af.
Grundliggende er vi sådan set positivt orienteret i forhold til det her lovforslag, men vi vil som Venstre gerne lige se udvalgsbehandlingen an og finde ud af, hvad der er op og ned i nogle af de kritikpunkter, der er kommet i høringssvarene – specielt i forhold til den del, hvor der bliver overimplementeret.
Men grundlæggende er vi sådan set for en bedre sikkerhed i forbindelse med de produkter, man bruger i trafikken.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2021-10-13:
Tak for det, formand.
Det er vigtigt, at forbrugerne kan have tillid til de produkter, de køber, også når det gælder transport.
Men det er også vigtigt, at vores virksomheder ikke underlægges urimelige sanktioner og kontrol, og den balance vil Venstre være meget opmærksom på i forhold til det her lovforslag.
Vi noterer os, at der i høringssvarene er udtrykt stor betænkelighed ved lovforslaget.
Landbrug & Fødevarer er kritiske over for lovforslaget.
Det er en oplevelse, at den hidtidige praksis har været velfungerende.
Kravene i lovforslaget er mere vidtgående end markedsovervågningsforordningen; det er altså en overimplementering af EU-reglerne til skade for virksomhederne.
Så er der det der med kontrolgebyrer og udtagelse af køretøjer til kontrol uden betaling til virksomhederne.
Hidtil har det jo været sådan, at hvis en virksomhed blev besøgt og der blev kontrolleret og der ikke var noget at komme efter, så fik virksomheden ikke en regning.
Men ifølge dette lovforslag skal virksomheden til at betale under alle omstændigheder, uanset om der er noget galt eller ej.
Dansk Bilbrancheråd er kritisk over for lovforslaget.
De er imod de skærpede kontrolforanstaltninger.
De mener, »at det varslede bødeniveau og risiko for fængselsstraf må anses for tilstrækkelig afskrækkende for køretøjsopbyggere til, at det alene er ordentlig håndværk, som bringes i omsætning ...«.
Motorcykel Forhandler Foreningen er kritisk over for lovforslaget.
Udtagelse af køretøjer til kontrol uden vederlag, uagtet om produktet er lovligt eller ej, er rigtig dårlig stil og en dårlig udvikling for de erhvervsdrivende.
Dansk Transport og Logistik mener ikke, at der skal være krav om teknisk tjeneste ved godkendelse af montering, ændringer og reparation af EBS-bremsesystemer på påhængskøretøjer.
Og sådan kunne jeg blive ved.
Desuden må vi notere, at der jo er indført en typegodkendelse for de her køretøjer, der er tale om, og det, at der er indført en typegodkendelse, taler vel ikke ligefrem for, at man skærper det her tilsyn og den her kontrol.
Derudover har vi ikke rigtig set nogen eksempler på, at der er behov for at bryde med den nuværende praksis.
Hvad er det for nogle episoder, der har været, hvor borgernes sikkerhed har været truet, og hvor produktsikkerheden har været truet?
Så alt i alt er vi derfor skeptiske over for lovforslaget, og jeg kan ikke her på stående fod give tilsagn om, at vi vil stemme for det.
Vi vil derimod gå konstruktivt ind i udvalgsbehandlingen og stille en lang række spørgsmål, hvor vi får udboret de her relevante og seriøse betragtninger, der er kommet i høringssvarene.