runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-04:
Jeg vil i øvrigt også sige tak til alle ordførerne for bemærkningerne.
Det er nu over et år siden, at den første dansker blev konstateret smittet med corona og pandemien rullede ind over Danmark.
Siden da har vi taget en lang række helt ekstraordinære skridt, for at alle danskere – lønmodtagere, selvstændige, virksomheder og ledige – kan komme
bedst muligt gennem krisen.
Selv om samfundet nu gradvis åbner op, står vi desværre fortsat i en situation, hvor corona har stor indflydelse på manges hverdag.
Derfor er der også fortsat behov for, at vi holder hånden under dem, der lige nu står uden for arbejdsmarkedet – dem, der hele tiden har kæmpet for at finde en plads på arbejdsmarkedet, og dem, der er syge.
Derudover forlænges sygedagpengeperioden med 2 måneder for personer, der ellers ikke kan få forlænget deres ret til sygedagpenge.
Det betyder, at ingen sygedagpengemodtagere vil overgå til jobafklaringsforløb til og med den 30. juni 2021.
Jeg er sikker på, at de to forlængelser vil være med til at skabe tryghed for mange dagpengemodtagere og sygedagpengemodtagere i den kommende tid.
Med lovforslaget foreslår jeg også, at satsberegningen for selvstændige, der bliver ledige eller skal på efterløn, ændres.
I dag beregnes dagpengene og efterlønssatsen for selvstændige på baggrund af de bedste 12 måneders indkomst blandt de seneste 24 måneder forud for ledigheden.
Det seneste års nødvendige nedlukning af en række erhverv har nemlig betydet, at flere selvstændigt erhvervsdrivende ikke har kunnet drive virksomhed i det omfang, de ville have kunnet under normale omstændigheder.
Derfor vil et meget lavt resultat for 2020 betyde, at der vil være selvstændige, som potentielt vil få beregnet en meget lav sats i tilfælde af ledighed eller overgang til efterløn.
Det synes hverken jeg eller Folketingets partier – lytter jeg mig frem til – er rimeligt, og det er derfor, vi foreslår, at satsberegningen for selvstændige ændres.
Med lovforslaget vil selvstændigt erhvervsdrivende få mulighed for at vælge at få beregnet en ydelsessats, hvor regnskabsåret 2020 springes over, og hvor perioden for beregning af satsen udvides tilsvarende bagud i tid.
Det håber jeg selvfølgelig at I vil bakke op om.
Tak for ordet.
Jens Rohde (KD), 2021-05-04:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Og så kommer hr. Karsten Hønge nok til at døje lidt med mig også i andre udvalg, fordi man, når man er det eneste medlem af Folketinget for et parti, så er ordfører for det hele.
Peter Hummelgaard (S), 2021-05-04:
Det, der er blevet lagt til grund ved den foreslåede regelændring, skulle da efter min bedste overbevisning også være til at administrere.
Hvis fru Jette Gottlieb sidder inde med en anden viden, tager vi jo meget gerne en dialog om det frem mod andenbehandlingen af forslaget.
Men det er vores bedste overbevisning, at det selvfølgelig er administrerbart.
René Christensen (DF), 2021-05-04:
Det lyder besnærende at sige ja til det.
Det er bare sådan, at man jo godt kan stå og kigge på et træ i dag og så sige, at det burde være det her træ, der blev udpeget, for det er måske over 150 år gammelt eller sådan noget.
Men pludselig står man 8 år efter og siger, at det her sted vil være så fantastisk at bruge til at udvikle ens kommune, eller at det vil skabe mange arbejdspladser, eller hvad det nu kan være.
Derfor har jeg egentlig tillid til det, ministeren sagde i sin tale, og hvis man tager det ned og så får skrevet ned, at vi har taget det for gode varer, og at vi gerne vil følge det tæt, og hvis der så også er et flertal, der ligesom lægger det moderate pres på ministeren, så tror jeg egentlig, det kunne være en fornuftig vej at gå, og så også have tillid til, at man jo har et apparat, som kan komme med nogle fornuftige sigtelinjer i forhold til at kunne arbejde videre med sådan et forslag som det her.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
Tak, og tak for opbakningen og villigheden til at gå ind i nogle forhandlinger med henblik på måske at få lavet en beretning, der kan gøre, at vi kan rykke et skridt i den rigtige retning.
Vores forslag går jo lidt ud på, at regeringen på en eller anden måde skal nedsætte et udvalg eller finde ud af, hvordan man udpeger de her gamle træer.
Lige nu har vi evighedstræer og livstræer, som det er befolkningen der udpeger, men man kunne jo også have et organ bestående af nogle naturfolk, der kunne gå ud at sige: De her træer har herlighedsværdi og værdi for biodiversiteten og også livsværdi for mennesker.
På den måde kunne vi få konkret navn på, hvad det er for nogle træer, vi snakker om.
René Christensen (DF), 2021-05-04:
Det er jo egentlig et positivt forslag, men det er også et forslag, der kan give nogle udfordringer.
Vi er sådan set enige i intentionerne, altså det her med, at vi skal passe på vores gamle træer, særlig fordi det tager lang tid, før de kommer igen, og så giver det jo faktisk også en herlighedsværdi, som man ikke kan gøre op i penge eller andet.
Så er der selvfølgelig også hele naturværdien i det, også selv om det er et gammelt træ inde i en by.
Vi ved jo, at når man går forbi sådan et træ og fuglene synger og sådan noget, så kan man blive i helt godt humør, når solen skinner og der også er noget fugleliv.
Der er træerne altså vigtige, også i byerne.
Man kan også komme til at stå i en situation, hvor der egentlig står et flot gammelt træ, man gerne vil bevare, men det kan jo stå det forkerte sted i forhold til en byudvikling eller noget andet.
Så der skal i hvert fald også være nogle muligheder for at dispensere fra det.
Så vil jeg sige noget om det, der også har været spurgt lidt ind til fra de andre ordføreres side, altså det her med genplantning.
Det synes vi faktisk er ret interessant.
Altså, når man fjerner træer, skal man så også plante nogle igen, så vi hele tiden sørger for, at vi får flere træer.
Og det behøver ikke lige være på samme matrikel, det kan også være et andet sted.
Man må sige, at særlig i bysamfund er bynær skov, små grønne områder og sådan noget efterspurgt.
Det er en efterspurgt vare, også i provinsen.
Det er ikke kun i de større byer, det er det, men også i provinsen.
Det giver altså noget herlighedsværdi og noget livskvalitet for de borgere, som færdes i områderne.
Så jeg synes egentlig, at det er et beslutningsforslag, som man måske godt kunne skrive et eller andet om og i udvalget prøve at lave en eller anden fælles tekst om og også tage udgangspunkt i det, som ministeren sagde, i forhold til om man ikke kunne få et flertal, som ville sige, at man gerne vil afvente, hvad der kommer derfra, og så måske også få sat lidt fokus på nogle enkelte punkter i forhold til det.
Vi vil i hvert fald gerne fra Dansk Folkepartis side prøve at se, om man kunne arbejde lidt med det.
Så er man ikke færdig endnu, men så er der noget at arbejde videre frem imod.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
Det er helt bestemt en mulighed.
Nu har vi jo også fredede områder, som kan affredes, så jeg tænker, at den mulighed altid kan opstå, hvis man over tid opdager, at det, der er blevet lavet, er helt galt i forhold til den situation, man nu står i.
Igen tak.
Jeg kan godt hen ad vejen følge problemstillingen, hvis det er sådan, at der kun er ét sted, hvor man kan bygge et hus på et område, hvor man har brug for nogle boliger.
Men hvad så, hvis det nu var en parkeringsplads?
Ville det så også være i orden at fælde et træ, som generer en parkeringsplads, i stedet for bare at bygge parkeringspladsen uden om træet?
Erling Bonnesen (V), 2021-05-04:
Jamen bestemt.
Der er da mange flotte, flotte træer, som man jo gerne vil bevare så længe som muligt, og det sker heldigvis også i masser af situationer.
Men der kan også være grund til, at man ud fra en helhedsbetragtning nogle gange må sige: Desværre, vi skal videre med nogle ting.
Men man kan jo også, kan vi sige, med den nuværende lovgivning tage initiativ til at frede gamle bevaringsværdige træer, som ordføreren også er inde på.
Der ligger initiativet jo så lokalt, kan man sige.
Men er der grund til at få set på at gøre det bedre, vil vi som sagt gerne tage en drøftelse omkring det.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
Jamen jeg vil da takke for opbakningen og velvilligheden til at gå ind i et samarbejde om, hvordan vi kan gøre det bedre for vores gamle træer.
Erling Bonnesen (V), 2021-05-04:
Det vil jo så være en konkret afgørelse i den konkrete situation, og det mener jeg som Venstremand man er bedst til at afgøre lokalt.
Mona Juul (KF), 2021-05-04:
Tak for det, tak for ordet, og tak til forslagsstillerne for forslaget.
Jeg er ikke sådan en, der krammer træer ligesom den tidligere ordfører.
Men mit yndlingstræ er »Kalles klatretræ«, hvis I kan huske Kalle.
Kalle gynger, og vinden synger oppe i toppen af træet, for det er det, man kan i toppen af træerne: Man kan fundere og drømme, og man kan også ligge og tænke over livet i det hele taget.
Vi lever i en tid, hvor det er tid til omtanke, hvor vi ikke bare kan lade stå til, og hvor der er brug for at holde fast i værdier og kultur – hvor vi både ser fremad og holder fast, og hvor naturen spiller en aktiv rolle, ikke som pyntegrønt, der bare er, men som et aktivt tilvalg.
Her er de gamle træer selvfølgelig et vigtigt element, for som forslagsstillerne skriver, sikrer træerne lagring af CO 2 , biodiversitet og herlighedsværdi.
Men det er jo også, fordi træerne var her før os.
Konservative ønsker både at bevare naturen og sikre levende byer.
De to ting hænger sammen, også når vi taler træer.
Golde betonbyer giver hverken meget liv, historie eller herlighed.
Der foreligger dog allerede forskellige fredningsmuligheder i forbindelse med bevarelse af træer.
Vi vil gerne se nærmere på disse eksisterende muligheder, inden der eventuelt skabes nye.
Men der er ingen tvivl om, at vi ligesom forslagsstillerne ønsker at beskytte og bevare de gamle træer, og vi indgår gerne i en dialog og forhandling herom.
Om det i sidste ende betyder, at vi vil stemme for forslaget, som det ligger, vil vi se
i udvalgsarbejdet
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Undskyld, jeg glemte noget.
Jeg skulle hilse fra Enhedslisten og sige, at de heller ikke støtter forslaget.
Vi er altid villige til at gå ind i et konstruktivt udvalgsarbejde, også om det her forslag.
Men jeg kan forsikre om, at der er nogle, der holder øje med, at det her arbejde foregår, som det skal, i Miljøministeriet, og det gør vi selvfølgelig også som forligspart.
Vi går meget op i det her område og den her lovgennemgang og kigger dem over skulderen, så vi kan se, at det bliver gjort ordentligt, også når det kommer til beskyttelsen af træer på private og offentlige arealer.
Men selvfølgelig går vi konstruktivt ind og ser, om vi kan lave noget godt i udvalget.
René Christensen (DF), 2021-05-04:
På papiret lyder det her ikke særlig svært, men ude i virkeligheden kan det faktisk godt blive rigtig svært, hvis vi pludselig får udpeget rigtig mange små pletter rundtomkring på landkortet, hvor vi har noget, der er fredet eller er af særlig bevaringsværdig værdi.
Det er jo nu nogle gange sådan, at man går ind ad en dør og synes, at det er fantastisk, men pludselig går man så ind ad en anden dør, hvor man skal forholde sig til noget andet.
Så jeg håber, at vi i fællesskab på tværs af partierne i udvalgsarbejdet kan prøve at se, om vi ikke kan få det til at lande et fornuftigt sted.
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Hvis noget er kriminelt, er det jo, fordi der er en lovgivning imod det, ellers er det en moralsk dom, vi afsiger.
Det er jo derfor, jeg er optaget af, at vi får lavet egentlig lovgivningsmæssig beskyttelse.
Det er derfor, vi laver en lovgennemgang.
Jeg synes, det er noget underligt noget at blande noget moraliserende sammen med konkret lovgivning, som faunakriminaliteten handler om.
Så jeg er enig i, at vi ikke skal fælde de her gamle træer; vi skal beskytte dem.
Det er derfor, jeg er glad for den lovgennemgang, vi fik med i aftalen om finansloven, og som vi glæder os til at se et resultat af, så vi kan få lavet de rammer, som beskytter træerne ikke kun moralsk, men faktisk også ved lov.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
I sidste uge fremsatte ordføreren et forslag om faunakriminalitet, hvilket jeg synes var meget fint og Frie Grønne bakker op om.
Nu synes jeg så, det her handler om florakriminalitet, for hvis man fælder et træ – og nu snakker jeg ikke om vores formelle love, men, hvad skal man sige, den uformelle lovgivning – der er 200 år gammelt eller mere, er det uerstatteligt.
Der skal 200 år til at få et nyt træ til at stå.
Så ser ordføreren ikke, at man egentlig godt kunne se det at fælde et træ, hvor der tilsyneladende ikke er nogen grund til det, som ligeså kriminelt, som hvis man forgifter nogle ørne?
Rasmus Nordqvist (SF), 2021-05-04:
Når jeg går tur i skoven, må jeg lige hen og klappe på træerne, for jeg synes, det er noget helt særligt.
Og ligesom det kan være smukt at se på et lille spædt birketræ, der står, eller et lille grantræ, der lige er kommet i gang med sit liv, så er der bare noget helt, helt særligt ved de store flere hundrede år gamle egetræer, der står rundtomkring.
Det er noget særligt at se på de her træer, som har levet i generationer, som Socialdemokratiets ordfører også var inde på.
Derfor er vi selvfølgelig også meget optaget af, hvordan vi kan beskytte de her træer.
Nu er der forskellige projekter, men som det også fremgår af nogle svar fra ministeriet, jeg har fået på en række spørgsmål, er det sådan lidt tvivlsomt, hvor meget udpegningen af de her livstræ osv. egentlig beskytter træerne.
Jeg ved ikke, hvor mange af jer der kender sådan en gruppe på Facebook, der hedder »Gamle træer«, hvor brugere deler billeder af de her smukke gamle træer.
Men desværre er der lidt for ofte også billeder, hvor træerne er blevet fældet, altså flere hundrede år gamle træer, der lige pludselig ligger ned.
De her træstubbe er jo gigantiske, og det er ulykkeligt.
Derfor er jeg også rigtig glad for, at vi oven i de 15 naturnationalparker, de 75.000 ha urørt skov, en plan for de rødlistede arter også fik en lovgennemgang med i finanslovsaftalen for 2021.
Altså, vi skal se på lovgivningen om, hvordan vi beskytter naturen ordentligt, herunder hvordan vi får beskyttet enkeltstående træer – og ikke bare på offentlige arealer, men også på private arealer.
Hvordan ser det ud i dag?
Hvad skal der til, for at vi kan gøre det bedre?
Det arbejde skulle så være færdigt her i starten af 2022, og så glæder vi os rigtig meget til at sikre den ordentlige beskyttelse af enkeltstående træer i Danmark, for vi skal beskytte den smule, der er, ligesom med naturnationalparkerne, som handler om at beskytte arealer for naturens skyld.
Når vi så kigger rundt, er det ikke mange gamle træer, vi har tilbage i vores land, for vi har førhen været gode til det, man syntes var vigtigt førhen, og det var at udnytte alt til landbrugsjord.
Så vi er helt enige i intentionerne i det her beslutningsforslag, og vi er glade for, at vi allerede har taget fat på det arbejde, som beslutningsforslaget lægger op til, med den lovgennemgang, der ligger i ministeriet, og derfor kommer vi ikke til at støtte det konkrete forslag.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
Ja, det er jo rigtigt, at der er forskel på moral og på lovgivning.
Men på træet og på de mennesker, som kerer sig om det, tror jeg egentlig det gør lige så ondt, som hvis der var en lovgivning.
Lad det være.
Vil ordføreren være villig til at gå ind og se på en beretning, som de tidligere ordførere var inde på kunne være en mulighed?
Jeg vil bare gerne sige tak til ordføreren for at gå positivt ind i det.
Lad os prøve at se, hvad vi kan finde ud af i udvalgsarbejdet.
Erling Bonnesen (V), 2021-05-04:
Tak for det.
I vores nationalsang kan vi alle sammen synge med på: »Der er et yndigt land,/det står med brede bøge«.
Og det er ikke uden grund, at vi ofte synger netop disse ord og disse linjer og denne sang, for i Danmark har vi en usandsynlig smuk natur med lange kystlinjer og flotte bøgeskove og et rigt dyreliv.
Det er værd at beskytte, og derfor glæder det mig, at vi faktisk allerede har eksisterende lovgivning, som netop har det ene formål at beskytte og bevare vores træer, også dem, som er bevaringsværdige i den her sammenhæng.
Det er naturbeskyttelsesloven, og det er bygningsloven, og udpegningen af bevaringsværdige træer sker allerede i udarbejdelsen af konkrete lokalplaner og hører dermed under planlovgivningen.
Ved at vedtage dette forslag, som det ligger her, risikerer vi blot at komplicere eksisterende lovgivning yderligere.
Det at frede træer alene på baggrund af deres alder og deres herlighedsværdi kan medføre andre store konsekvenser, f.eks. i forhold til almennyttigt boligbyggeri rundtomkring i kommunerne, og der kan også være andre enkeltejendomme, som der også skal tages hensyn til.
Så lad mig sige det på en anden måde: Skal man forhindre et nyt byggeprojekt, fordi der står et næsten udtjent, mere eller mindre faldefærdigt træ, som nok kan se flot ud en tid endnu, men som så kan forhindre andre ting?
Det går selvfølgelig ikke, og den vej synes vi i Venstre ikke vi skal gå.
Men vi vil gerne være med til at se på, om den eksisterende lovgivning kan effektiviseres og gøres bedre med baggrund i de intentioner, som også ligger i det her forslag fra forslagsstillernes side.
Så hvis vi retter fokus den vej, kan vi arbejde for at gøre det lettere og hurtigere at frede bevaringsværdige træer, og det er jo sådan set det, der ligger i forslaget fra forslagsstillernes side, sådan som vi ser det og forstår det.
Men vi kan ikke stemme for det forslag, som ligger her.
Mette Gjerskov (S), 2021-05-04:
Det tror jeg lige vi skal snuppe under finanslovsforhandlingerne.
Men i udgangspunktet vil jeg sige, at det også lige er vigtigt at huske, at det jo ikke kun er træer i byerne.
Der er også træer på landet, og der kan altså være kæmpestor forskel i forhold til et særligt træ, der står i København, og om man så laver den samme regel for alverdens andre træer rundtomkring i landet.
Jeg tror måske, at vi skal kigge efter, om vi har reglerne, der understøtter det.
Og det er det, vi gerne vil.
Susanne Zimmer (UFG), 2021-05-04:
Det glæder mig meget, at det ligger i pipelinen at kigge på de gamle træer, og at deadlinen, som jeg også kunne forstå, ligger i starten af 2022.
Så er jeg selvfølgelig lidt nysgerrig, med hensyn til hvor lang tid der går derfra, til der reelt kommer handling.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre om, hvad man mener, når man nu også siger private arealer.
Så bliver det meget stort, for så er det alle gamle træer i Danmark.
Det er jo fuldstændig perfekt, hvis det kunne komme igennem, at man ser på det.
Men er det ministerens mening, og kan man regne med, at det bliver sådan, at man i den gennemgang kigger på gamle træer i hele Danmark, på både offentlige og private arealer, og laver kriterier for, hvornår man må ikke fælde et træ, og hvornår man ikke må?
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Jeg tror, at jeg ville have partifæller i København, der ville være lidt trætte af, hvis man mente, at København var ledet af Alternativet, trods alt.
Men det er klart, at der selvfølgelig er en borgmesterpost dér.
Som sagt kan jeg ikke redegøre for Alternativets politik, men jeg ved, at det i hvert fald ligger Socialdemokraterne i København meget på sinde at passe på træerne.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-04:
Men det kan være, at ministeren, for hun følger det jo noget mere nøje, end jeg gør – jeg bor heller ikke i København – kan oplyse, om der i de kommuner, som er ledet helt eller delvis af Alternativet, har været sådan en genplantningspolitik, sådan at når man fælder et træ, fordi man måske skal give plads til, hvad ved jeg, en elbilladestander eller et eller andet grønt, altså teknisk grønt, sikrer man sig, at der kommer et træ et andet sted i kommunen.
Har hun hørt om det?
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Tak for det.
I forhold til spørgsmålet om tidsperspektivet var jeg også lige forbi det, nemlig at forventningen er, at vi i starten af 2022 vil kunne have lavet den her analyse.
Og det vil jo være en analyse og gennemgang af reglerne, med hensyn til hvad mulighederne egentlig er i dag: Er der begrænsninger?
Er der noget, som skal ændres i forhold til at sikre, at der kan være en bedre beskyttelse af de ældre træer?
Så det at lave konklusionen på forhånd mener jeg ikke vi skal gøre.
Jeg mener, at vi skal afvente det arbejde, som bliver sat i gang.
Morten Messerschmidt (DF), 2021-05-04:
Tak for det, og tak til ministeren.
Nu har jeg jo, som ministeren ved, det privilegium i sommermånederne at bo meget tæt på Dyrehaven, hvor ministeren selvfølgelig vil vide, at Jægersborg Hegn i sin tid blev plantet, efter at englænderne havde taget vores flåde, med henblik på at man kunne bygge en ny.
Da så træerne var vokset op og blevet store nok, var man overgået til at bygge skibe i andre materialer end træ, så de står der heldigvis endnu, og det har vi en daglig glæde af i Dyrehaven.
Det er jo ikke alle træer rundtomkring i landet, som får lov til at stå, og det er sikkert også derfor, de tidligere medlemmer af Alternativet har fremsat det her forslag.
Derfor vil jeg bare høre, og det er helt i orden, hvis vi kan få det på skrift, om miljøministeren kan oplyse, hvor mange træer der er fældet i København, mens Alternativet har siddet som borgmester?
Lea Wermelin (S), 2021-05-04:
Tak for det.
Jeg kommer lige ilende tilbage her med de rigtige papirer.
Tak til forslagsstillerne for at fremsætte beslutningsforslaget, som vi behandler her i dag.
Forslagsstillerne henviser jo i forslaget om beskyttelse og bevarelse af gamle træer på offentlige arealer bl.a. til, at ældre træer er vigtige for biodiversiteten, og også, at de kan bidrage til et grønnere og mere kulturhistorisk afsæt i byer og landskaber over hele landet.
Så der ligger fine intentioner i beslutningsforslaget, og som vi lige har talt om med det lovforslag, der var på dagsordenen lige før, så står vi midt i en biodiversitetskrise, og der er behov for indsatser for at forbedre biodiversiteten.
Regeringen indgik i december sidste år en aftale om en natur- og biodiversitetspakke med SF, Radikale Venstre, Enhedslisten og Alternativet, og aftalen medfører en historisk indsats for naturen i Danmark, både med de naturnationalparker, vi lige har talt om, men jo også med 75.000 ha urørt skov, hvor de gamle træer får lov at blive stående og forgå helt naturligt til gavn for insekter, mosser osv.
Vi har også gjort os overvejelser om enkeltstående træer, for det er noget, der også optager aftalekredsen, og vi er i gang med at kigge på den lovgennemgang, som også er besluttet med finanslovsaftalen, hvor vi bl.a. lægger op til, at der skal være en analyse af de gældende regler for beskyttelse af enkeltstående træer.
Formålet med det skal være dels at skabe et overblik over de eksisterende muligheder, dels at identificere eventuelle begrænsninger i forhold til at fremme biodiversiteten og undgå utilsigtede begrænsninger.
Gennemgangen af reglerne, som vi lægger op til, vil omfatte ældre træer både på offentlige arealer, men også på private arealer, og efterfølgende skal der selvfølgelig udarbejdes forslag til eventuelle ændringer m.v. på baggrund af den analyse.
Så vi har altså allerede taget fat på at få undersøgt regler og muligheder for at beskytte ældre træer.
Vi har samtidig valgt at se på det både for de offentlige og de private arealer.
Vi lægger også op til, at der skal være en bred interessentinddragelse i lovgennemgangen, som vil omfatte både relevante organisationer og foreninger, men også juridiske eksperter vil blive tilbudt at deltage.
Vi forventer, at gennemgangen vil være færdig i starten af 2022.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte det konkrete beslutningsforslag, men som jeg startede med at sige, er der fine intentioner i det.
Tak for ordet.
Jeg tror næsten, det ville overraske spørgeren, hvis jeg lige kunne tallet her på stående fod.
Det må være noget af det, vi kan vende tilbage med.
Jeg oplever nu også, at København er en by, hvor man generelt set gerne vil passe på også de gamle træer og gøre sig umage med det.
Det er jo rigtigt, at der er sket meget på de par hundrede år, der er gået, mens træerne er blevet store, og på den måde er der også en ny virkelighed i dag, hvor man gerne vil passe på nogle af de her store træer, og det er egentlig derfor, jeg synes, det er oplagt at få kigget på reglerne.