runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-04-19:
Tak til fru Pernille Schnoor.
Det er dejligt at være politiker og stå med en sag, som man både kan forklare og forsvare sig.
Sådan er det her i Folketingssalen.
Vi er af den opfattelse i Socialdemokratiet – og jeg siger det igen – at vi bliver nødt til at tage skeen i den anden hånd.
Det fungerer ikke godt nok i forhold til integrationen.
Men det er rigtig, rigtig afgørende for Socialdemokratiet, at der er undtagelser fra den her regel, og at de undtagelser skal rumme lige nøjagtig dem, vi har mest lyst til at passe på, fordi de har en helt særlig omsorgs- og beskyttelsesudfordring.
Og der står i lovteksten her, at det kan være på grund af alder, at det kan være på grund af nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.
Og der er givet svar på, at det også gælder de terminale forløb, altså der, hvor patienterne er døende.
Det er ikke færdigdiskuteret, må jeg sige til fru Pernille Schnoor.
Jeg håber, at Alternativet vil deltage i den her konkrete og konstruktive drøftelse af, hvordan vi får værnet dem, der er de svageste.
Dem står jeg op for.
Pernille Schnoor (ALT), 2018-04-19:
Det vil vi altid gerne deltage i en diskussion af.
Vi er da enige i, at det er vigtigt at lære dansk.
Det er bare spørgsmålet, om sundhedsvæsenet skal bruges som et incitament til at lære dansk.
Et andet spørgsmål, jeg lige vil stille til ordføreren, er om, at det bliver påpeget i høringssvarene, at man faktisk kan risikere, at det her senere vil udløse ydelser for sundhedsvæsenet, at det altså kommer til at koste noget, fordi der kan være nogle, der bliver fejlbehandlet, fejldiagnosticeret eller ikke gør det, de bliver bedt om af deres læge.
Anerkender ordføreren, at det her på et senere tidspunkt kan udløse ydelser for sundhedsvæsenet?
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-04-19:
Tak for spørgsmålet.
Det skal vi naturligvis være meget opmærksomme på, for en ændring som den her skal jo ikke vise sig at være kontraproduktiv.
Vi har ting, vi vil opnå ved at støtte det her lovforslag.
Det er en bedre integration, og det er ikke en ringere behandling i sundhedsvæsenet.
Det er stadig væk den enkelte læge og sundhedsprofessionelle, som tager imod patienten på nøjagtig samme måde som i dag.
Man kører fuldstændig det samme forløb igennem med behandling, udredning og andre ting.
Så er der det, at hvis du ikke falder inden for en undtagelsesgruppe og har været her i mere end 3 år, er der et gebyr, som bliver opkrævet, når du engang er kommet hjem.
Det er regelsættet, sådan som lovgivningen her sætter det op.
er i orden, fordi det her tjener et stort formål i forhold til at få vores samfund til at hænge bedre sammen.
Marlene Borst Hansen (RV), 2018-04-19:
I Radikale Venstre er vi fuldstændig enige i, at god integration forudsætter, at man kan tale dansk, og vi er også helt med på, at det skal vi stille krav om man kan.
Det kan langt, langt de fleste også, efter at de har været i Danmark i 3 år, men så er der en gruppe, der ikke kan.
Ordføreren har rigtig mange gange været inde på, at vi skal undtage de allersvageste, og at det vil Socialdemokratiet arbejde med og kæmpe for i den videre behandling.
Men er det ikke netop en meget, meget svag gruppe, der er tilbage, hvis man ikke kan dansk efter 3 år?
Jeg har altså rigtig, rigtig svært ved at se, at det ikke i forvejen er en utrolig svag gruppe.
Jeg kunne godt tænke mig, at ordføreren prøvede at sige lidt om, hvem det er, han opfatter der er tilbage så at sige, når man er færdig med at undtage.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-19:
Tak for det.
Det her er et rigtig godt forslag.
For det første giver det borgerne bedre mulighed for hurtigere genoptræning efter et sygdomsforløb eller en ulykke.
Hurtig genoptræning har stor betydning, altså at den ramte kan genvinde funktionsevnen og vende tilbage til et normalt hverdagsliv.
Det betyder meget for den enkelte, og det betyder noget for samfundsøkonomien.
For det andet styrker dette lovforslag borgernes frie valg.
Det må forventes med lovforslaget, at der kommer flere private aktører på markedet og dermed mere at vælge imellem.
Jo mere der er at vælge imellem, jo større er konkurrencen mellem leverandørerne, hvilket erfaringsmæssigt skaber bedre kvalitet og innovation.
Og vi skal selvfølgelig sikre, at kvaliteten er i orden.
Forudsætningen for borgernes mulighed for hurtig genoptræning og det frie valg er dog, at borgerne kender til det frie valg.
Det er derfor vigtigt, at vi følger op på, at oplysningerne til borgerne om det frie valg er tilgængelige og let overskuelige.
Liberal Alliance ser gerne mere frit valg, både på dette område og helt generelt.
Og jeg mener modsat Enhedslisten, at det giver mere lighed, og at det giver bedre mulighed for alle, ikke kun dem, som har råd, og så giver det også geografisk lighed.
En anden del af det her forslag er at lette gebyrerne for kliniske forsøg.
Formålet er at styrke udvikling og forbedring af nye lægemidler og behandlingsformer og gøre det mere attraktivt for både danske og udenlandske forskere at placere deres forsøg i Danmark.
Liberal Alliance støtter forslaget.
Stine Brix (EL), 2018-04-19:
Jo, det er uacceptabelt, at der er så stor forskel, for vi ved jo, at det har rigtig stor betydning for, hvordan ens videre forløb bliver, hvor godt man kommer sig.
Det er rigtig vigtigt, at man kommer i gang med genoptræning hurtigt.
Og af den grund er det jo også rigtig ærgerligt, hvis konsekvensen her bliver, at dem med de mest komplekse behov eller de patienter, som henvises via deres egen læge – det er f.eks. typisk ældre, der falder derhjemme – bliver prioriteret bagest i køen, for så er det jo dem, uligheden i særlig grad vil ramme.
Pernille Skipper (EL), 2018-04-19:
Jeg vil minde jer alle sammen om, hvad den her sag handler om.
Den handler om en masse mennesker, børn, tilbage i 1960'erne og 1970'erne, som boede på børnehjem under den danske stats myndighed og varetagelse og det, der burde være beskyttelse, men som der blev begået nogle helt utænkelige overgreb på.
Det var seksuelle overgreb, det var vold, det var psykisk terror, det var medicinering; det var noget af det værste, man kan tænke sig overgå børn, og det skete her i Danmark, og det skete for ikke særlig lang tid siden.
Det skete i en tid, der var en anden, ja, men også dengang var det ulovligt og slet, slet ikke sædvanligt eller normen – tværtimod.
Den danske stat fejlede i at beskytte de børn, fejlede i at passe på de børn, og rigtig mange af dem har fået nogle store ar på sjælen.
De lever stadig væk, og de lever med det svigt og de overgreb hver evig eneste dag.
Jeg tror ikke, der er en eneste herinde i Folketingssalen, som ikke har hørt dem fortælle, hvor meget de har kæmpet for at få en undskyldning fra den stat, der svigtede dem.
Desværre er Danmark ikke det eneste land i verden, hvor det her skete mod børn på børnehjemmene tilbage i 1960'erne og 1970'erne, men Danmark er desværre et af de lande, som ikke har taget ansvaret på sig endnu og har fået sagt undskyld.
Det er der andre der har, og derfor kan vi også godt gøre det.
De mennesker, som lever i dag med det her, kæmper for at få den undskyldning, og det har de gjort igennem adskillige socialministre, det har de gjort igennem adskillige regeringer, og de har gjort det hele vejen igennem retssystemet.
Det, der er sket imellem førstebehandlingen og andenbehandlingen af det her lovforslag, er, at den sag i retssystemet har nået sin afslutning.
Så bare en appel.
Det er ikke mennesker, der vil have penge, det er mennesker, der vil have en undskyldning, som de har fortjent, fordi de blev svigtet på det groveste af den danske stat, og det er en undskyldning, som de har brug for: dels for at få placeret et ansvar, hvor det hører til; dels for at vi som fællesskab siger, at der gik noget galt; dels for også at kunne få muligheden for selv at komme videre og få lukket sagen.
Jeg håber virkelig, at flere skifter holdning på det her tidspunkt, for der er faktisk rigtig mange partier, som har skiftet holdning, og det vil jeg gerne sige tak for.
Nu kigger jeg over på Socialdemokraterne.
Og så er jeg sikker på, at der også er nogle andre, der kan nå at skifte holdning, sådan at helt basal retfærdighed kan ske fyldest, og så alle de børn på de 19 børnehjem, herunder Godhavnsdrengene, får den undskyldning, som de har brug for.
Så kan vi forhåbentlig også en dag få undersøgt, hvad der skete på alle de andre børnehjem i Danmark ud over det i Godhavn.
Bare stem for!
Jan Rytkjær Callesen (DF), 2018-04-19:
Dansk Folkeparti vil gerne have det her lovforslag tilbage i udvalget til en fornyet udvalgsbehandling.
Begrundelsen er, at vi ikke kender de økonomiske rammer for de private institutioner, der skal overtage de her websteder og applikationer.
Vi vil gerne have afbrudt forhandlingerne om det her lovforslag og sende det tilbage i udvalget.
Forslag om standsning af sagens behandling
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-04-19:
Tak for det.
Lovforslaget her handler om to ting.
Eksperterne på sygehuset har gjort, hvad de ligesom skal, man har været nede ved fysioterapeuten eller ergoterapeuten, og der er blevet lagt en plan, og man skal hjem og videre med sit liv.
Men man er ikke helt færdig med genoptræningen, og genoptræningen kræver, at kommunens fysioterapeut eller ergoterapeut tager over og kører videre med den plan, der er lagt fra sygehusets side, fra lægens side på sygehuset.
Længe har det været en udfordring, at nogle kommuner kom for langsomt i gang med det, der er kommunens opgave i forbindelse med genoptræningen.
Regeringen fremsætter nu et lovforslag her, som vi støtter fra socialdemokratisk side, for det er ikke ret og rimeligt for den enkelte borger og patient, at man kommer til at gå i stå med sin genoptræning, fordi kommunen er for langsom til at tage over og sætte det kommunale tilbud op.
Derfor er det rigtig godt at indføre en periode på 7 dage, som kommunen har til at lave sin planlægning inden for, og så skal man i gang med genoptræningen.
Ellers gives borgeren og patienten mulighed for at gå ud til en privat fysioterapeut eller ergoterapeut, til en klinik, og der aflevere sin genoptræningsplan og komme i gang med den genoptræning, som er en forlængelse af og en færdiggørelse af det sygdomsbehandlingsforløb, man har været igennem på sygehuset.
Det er et spørgsmål om at få afviklet den pukkel, man må have i den enkelte kommune.
Og her skal siges, at vi er i den lykkelige situation, at vi i og for sig har fysioterapeuter og ergoterapeuter nok i Danmark.
Der er mange andre sundhedsprofessionelle, vi mangler, men det gør vi ikke, hvad angår fysioterapeuter og ergoterapeuter.
Den anden ting i lovforslaget her, som vi også fra socialdemokratisk side bakker op om, er, at man går ind og kigger på nogle af de barrierer – økonomiske barrierer, administrative barrierer – der kan ligge i at komme i gang med endnu flere kliniske forsøg omkring lægemidler i vores samfund.
Her har man fra regeringens side været inde og sige, at man vil lave en gebyrlettelse i forhold til det her område.
Tak for det.
Josephine Fock (ALT), 2018-04-19:
Tak for det.
Nu blev jeg så optaget af det, ministeren sagde, at jeg helt glemte, hvad jeg skulle spørge om.
Jo, det var det med, at ministeren i sin tale sagde, som jeg hørte det nu, at man ikke bare kan lukke foreningen ned og så genopstå som en ny forening, og jeg tænker egentlig, at det egner sig bedst til et skriftligt spørgsmål.
Så det er bare, om ministeren har en umiddelbar kommentar til det, for det er jo et bevisspørgsmål.
Det er klart, at der, hvis 100 pct. af medlemmerne nedlægger sig selv og genopstår i en ny forening eller med et nyt navn, er et kæmpestort personsammenfald, og så er mit spørgsmål i virkeligheden: Hvis der er hundrede procents personsammenfald, kan man så fortsætte den samme procedure i forhold til at få opløst foreningen ved dom, eller skal man starte forfra?
Det, der ligger i mit spørgsmål, er selvfølgelig også det der med, hvis der ikke er personsammenfald.
Altså, det må jo blive et bevisspørgsmål.
Så man vil vel kunne komme i en situation, hvor en gruppe nedlægger sig selv og nogle opstår på en ny måde og nogle andre måske opstår på en helt anden måde.
Så man skal vel starte forfra som udgangspunkt.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-19:
Det lyder, som om ordføreren mener, at det øger uligheden, fordi man får en mulighed, som der ikke er.
Selv om det ikke stiller nogen dårligere, men fordi man ikke kan bruge muligheden, så øger det uligheden.
Det synes jeg er lidt ulogisk.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at det jo er klart nok, at der ikke er et marked i dag, fordi der er så få, der har mulighed for at bruge de private leverandører.
Når nu der bliver mulighed for det, vil der jo komme et marked, og så vil der jo komme mange flere private leverandører, og så kan alle dem, som heller ikke har haft råd før, få mulighed for at bruge en privat leverandør, sådan at alle kan få hurtig rehabilitering.
Hvordan er det en ulighed?
Stine Brix (EL), 2018-04-19:
Jeg tror, at det vil være til skade for nogle, bl.a., som jeg siger, i forhold til den gruppe, jeg nævnte lige før, dem, der har komplekse behov, hvor der ikke vil være private leverandører, der er interesseret i at lave et tilbud.
Det kan måske ikke betale sig, det er for dyrt at gøre det, det eksisterer i øvrigt ikke i dag, men også i forhold til den anden gruppe, jeg har nævnt tidligere, nemlig dem, der får genoptræning via serviceloven.
Det er dem, der bliver henvist via deres egen læge.
De er jo heller ikke engang omfattet af den her ret.
Det betyder altså, at kommunerne kommer til at stå i den situation, at de vil prioritere – det er lidt mærkeligt at svare en, der står heromme bagved, men det er helt okay; jeg ved godt, at May-Britt Kattrup skal på som den næste – den gruppe, som der er konkurrence om, den gruppe, som regeringen skaber et frit marked for, på bekostning af dem, som der ikke er et frit valg for, eller som ikke har et reelt frit valg.
Det synes jeg er ærgerligt.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-04-19:
Tak for det.
Socialdemokratiet støtter det her lovforslag, fordi vi ønsker at modarbejde den ulighed, der er, borgere imellem i dag, fordi kommunerne løser den kommunale opgave om genoptræning så forskelligt, som de gør.
Det er uacceptabelt.
Derfor støtter vi det her lovforslag.
Vi støtter ikke det her lovforslag for at lave en markedsgørelse af genoptræningsområdet.
Vi støtter ikke det her, for at det skal være et tag selv-bord i forhold til de private udbydere.
Vi støtter det her lovforslag, fordi vi ønsker at lægge pres på de 98 kommuner, som vi ønsker at gøre stærkere og mere robuste, og for at de skal levere en højere, entydig kvalitet for alle borgere, uanset om det er borgere, der har et genoptræningsbehov på et kompliceret niveau, eller om det er mere simpelt.
Vi ønsker, at alle 98 kommuner skal tage den her opgave.
For vi ønsker ikke et A- og et B-hold mellem kommunerne.
Stine Brix (EL), 2018-04-19:
Det var jo næsten en ny ordførertale.
Jeg vil sige, at det jo er realiteten, at der er et tag selv-bord for private leverandører.
Man vælger jo selv, hvem man vil tage ind.
Altså, det er jo realiteten.
Det gælder jo også for privathospitalerne i dag.
Og det er jo en del af problemet; altså kan man f.eks. ikke håndtere komplekse patienter, eller ønsker man ikke at tage imod en patient, jamen så kan man jo lade være med at gøre det.
Og jeg tror, der er en risiko for, at det samme sker igen.
Jeg undrer mig egentlig lidt over, at Socialdemokratiet slet ikke nævnte – det gjorde Dansk Folkeparti derimod – den bekymring, der bliver rejst fra bl.a. Lægeforeningen, Danske Ældreråd, Danske Patienter og – tror jeg også – KL, om, at der også er en stor gruppe patienter, som slet ikke er omfattet, og som på samme måde som de patienter, hvor der ikke reelt er mulighed for at bruge det frie valg, risikerer at blive prioriteret ned.
Jeg er helt enig med ordføreren i, at vi skal gøre noget, og det har jeg også sagt mange gange.
Vi kan ikke være tilfredse med status quo.
Jeg tror bare ikke, det her er det rigtige at gøre.
Flemming Møller Mortensen (S), 2018-04-19:
Tak for det.
Jo, Socialdemokratiet ønsker, at dem, der henvises fra praktiserende læger og speciallæger, også skal med, ellers har vi ikke lighed.
Det er fuldstændig korrekt, som det er præciseret i nogle af høringssvarene.
Jeg vil blot sige, at for mig at se er det her ikke et tag selv-bord.
Kommunerne har 7 dage til at levere den kommunale service på det her område.
Det ønsker vi fra socialdemokratisk side skal ske i 100 pct. af tilfældene.
Det er vores ønske.
Der kan måske være nogle helt særlige grunde, der gør sig gældende, og så er det ligesom en særlig situation, og så forringer man i hvert fald ikke patientens genoptræningsforløb, for så kan man gå ud et andet sted.
Det er bare for at skyde en pil igennem det.
Det her er et spørgsmål om at reducere ulighed; det her er ikke et spørgsmål om at skabe mere ulighed.
Stine Brix (EL), 2018-04-19:
Jamen jeg tror, intentionerne er gode.
Min vurdering af det her forslag er, at det vil have den anden effekt, at det vil øge uligheden, og den vurdering deler jeg jo med Ergoterapeutforeningen, som agerer på det her område til daglig.
Mit ønske er også, at alle kommunerne skal kunne levere inden for 7 dage.
Det mål tror jeg vi kunne nå meget bedre ved at sige, at det er en pligt for kommunerne, og at vi sørger for, at de ressourcer, de skal bruge til at løfte den opgave, er til rådighed.
Og det er det, jeg mener man burde gøre på det område.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-04-19:
Det, der egentlig fik mig til at bede om ordet, var, da ordføreren nævnte det med ulighed, og at det her ville være til skade for de svageste.
Det kunne jeg godt tænke mig at få uddybet, for jeg har lidt svært ved at se det.
Hvis kommunerne ikke kan leve op til at levere genoptræning inden 7 dage og man så får mulighed for at få en privat leverandør til at levere, så man kan komme i gang med sin genoptræning efter 7 dage, hvordan kan det være til skade for de svageste?
Stine Brix (EL), 2018-04-19:
Jamen det kan det jo, hvis der reelt ikke er en mulighed for at vælge noget andet, enten fordi der ikke er nogen, der vil lave det genoptræningstilbud, du har brug for, eller ikke kan lave det genoptræningstilbud, du har brug for, eller fordi du får genoptræning via en anden paragraf, hvor du slet ikke kan vælge.
De to store grupper vil reelt ikke have et frit valg.
Hvad sker der så?
Så vil kommunerne jo koncentrere deres indsats omkring de grupper, der er en konkurrence om.
Det er det, vi har set, når det gælder det udvidede frie sygehusvalg.
Det vil være til skade for de grupper, som så reelt ikke er omfattet, og derfor tror jeg, vi kommer til at se en øget ulighed i sundhed.
Og jeg tror helt sikkert, der vil være en gruppe, som vil kunne komme hurtigere til, end de gør i dag, men det vil være dem med de mest enkle behov, de stærkeste af patienterne, og det vil være på bekostning af de ældre, de patienter, der har komplekse behov, de patienter, som er de svageste i den her sammenhæng.
Brigitte Klintskov Jerkel (KF), 2018-04-19:
Det er jo sådan i dag, at der er stor variation i, hvor lang tid kommunerne er om at starte genoptræning op.
Mener ordføreren ikke, at det er ulighed i sundhed for den enkelte borger, at nogle skal vente op til 31 dage, mens andre kan komme til efter 4 dage?
Stine Brix (EL), 2018-04-19:
Jeg kan jo godt gentage det, jeg har sagt før.
Det, som jeg er overbevist om, og som jeg også kan læse mig til bl.a. hos Ergoterapeutforeningen – og egentlig også FOA, tror jeg, jeg kan ikke huske dem alle –
er, at det ikke vil være alle, der har et reelt frit valg, fordi der ikke er et tilbud til dem.
Det gælder især de patienter, som har komplekse behov.
Det kunne være ergoterapi, jeg har peget på.
Det kunne også være komplekse behov, hvor man har brug for mange forskellige indsatser på samme tid, hvor der ikke er et marked så at sige.
Det kan også være i de dele af landet, hvor der på anden vis ikke er private leverandører.
Man kan jo sagtens forestille sig, at de private leverandører primært vil være omkring de store byer, hvor der er mange patienter at tilbyde noget.
Det betyder, at det, jeg ser på, er, om der reelt er en mulighed for frit valg, eller om det kun er på papiret.
Jeg tror, at det er det første, og så vil det betyde, at vi kommer til at se en ulighed i sundhed, fordi kommunerne vil prioritere de patienter, som de risikerer at miste, de indtægter, som de risikerer at miste.
Det er i øvrigt fuldstændig parallelt til den udvikling, vi har set i forhold til det frie valg på sygehusområdet.
May-Britt Kattrup (LA), 2018-04-19:
Tak for det.
Jeg vil gerne spørge fru Stine Brix, hvordan det kan øge uligheden, at man giver alle patienter mulighed for skattefinansieret frit valg til selv at vælge en privat leverandør, altså at det ikke kun er dem, der har råd, men at det er alle, fordi det nu er skattefinansieret.
Jane Heitmann (V), 2018-04-19:
Tak for det, og tak til ordføreren for talen.
Det undrer mig egentlig, at ordføreren nævner ulighed som et argument for, at Enhedslisten ikke kan støtte, at alle danskere med en genoptræningsplan i hånden nu får ret til hurtig genoptræning inden for 7 kalenderdage.
Det undrer mig virkelig, at Enhedslisten synes, at det er bedre, at dem, der har råd til at tegne en privat forsikring, kan komme forrest i køen, og så må de andre vente.
For det er jo det, der er realiteten.
Så er der store geografiske forskelle kommunerne imellem, og der hørte jeg ikke ordføreren komme med en løsning.
Hvordan løser vi den problemstilling?
Stine Brix (EL), 2018-04-19:
Jeg er helt enig med Venstres ordfører i, at vi har et problem, så status quo er jo på ingen måde godt nok, og der er ingen tvivl om, at der er patienter, afhængigt af hvilken kommune de bor i, som bliver stillet ringere end andre.
Så derfor skal vi selvfølgelig gøre noget.
Men som jeg også sagde, mener jeg, at det her forslag skævvrider på den måde, at der reelt kun vil være en gruppe af patienterne, der vil kunne bruge den her rettighed, nemlig de patienter, hvor der er en privat leverandør, som kan træde til, hvis kommunen svigter.
Der er en gruppe af patienter, som har meget komplekse genoptræningsbehov, og der findes eksempelvis stort set ikke nogen ergoterapeuter, der agerer i privat regi.
Derfor tror jeg, vi kommer til at se en skævvridning af kommunernes genoptræningsindsats, og det vil øge uligheden i sundhed.
For det vil være de svageste patienter, dem med de mest komplekse behov, og så også de ældre patienter, som typisk er dem, der henvises via serviceloven, som altså ikke er omfattet af de her regler, som vil blive prioriteret lavere, og det synes jeg vil være en skam.
Jane Heitmann (V), 2018-04-19:
Jeg må jo bare konstatere, at Enhedslisten tilsyneladende bakker op om den mulighed, at hvis man har penge på lommen, kan man gå ud og købe sig en privat sundhedsforsikring, og så kan man jo få hurtig genoptræning, mens dem, der ikke har råd til det, må sætte sig bagest i bussen.
Jeg er ikke enig i den tilgang til det.
Jeg synes sådan set, at alle patienter, uanset hvilken social status man har, og hvor mange penge man har i lommen, skal have den samme rettighed, og det er jo det, som man får: Har man en genoptræningsplan i hånden, får man også ret til hurtig genoptræning.
Så vil jeg også bare tørt konstatere, at jeg synes, det er ærgerligt, at Enhedslisten ikke kommer med en løsning, i forhold til hvordan vi løser de store geografiske forskelle, som der er derude.